# Službeni list C 93/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 93 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.13. ožujka 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 93

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.13. ožujka 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europska središnja banka |
| 2023/C 93/01 | Preporuka Europske središnje banke od 7. ožujka 2023. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima Hrvatske narodne banke (ESB/2023/4) | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska središnja banka

2023/C 93/01

Preporuka Europske središnje banke od 7. ožujka 2023. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima Hrvatske narodne banke (ESB/2023/4)

1

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 93/02 | Obavijest Komisije – Godišnji program rada Unije za europsku normizaciju 2023. | 2 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 93/02

Obavijest Komisije – Godišnji program rada Unije za europsku normizaciju 2023.

2

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 93/03 | Završno izvješće službenika za usmene rasprave – Predmet M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings/Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering (
  1
  ) | 32 |
| 2023/C 93/04 | Sažetak Odluke Komisije od 13. siječnja 2022. o proglašenju koncentracije nespojivom s unutarnjim tržištem i funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u (Predmet M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 63)

   (
  1
  ) | 35 |
| 2023/C 93/05 | Mišljenje Savjetodavnog odbora za koncentracije sa sastanka održanog 10. siječnja 2022. o odluci u predmetu M.9343 HHIH/DSME Sastanak održan u obliku audiokonferencije putem platforme Skype for Business – Izvjestitelj: Švedska (
  1
  ) | 39 |
| 2023/C 93/06 | Tečajna lista eura – 10. ožujka 2023. | 40 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 93/03

Završno izvješće službenika za usmene rasprave – Predmet M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings/Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering (
  1
  )

1

32

2023/C 93/04

Sažetak Odluke Komisije od 13. siječnja 2022. o proglašenju koncentracije nespojivom s unutarnjim tržištem i funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u (Predmet M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 63)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 63)

1

35

2023/C 93/05

Mišljenje Savjetodavnog odbora za koncentracije sa sastanka održanog 10. siječnja 2022. o odluci u predmetu M.9343 HHIH/DSME Sastanak održan u obliku audiokonferencije putem platforme Skype for Business – Izvjestitelj: Švedska (
  1
  )

1

39

2023/C 93/06

Tečajna lista eura – 10. ožujka 2023.

40

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2023/C 93/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11031 – HITACHI CONSTRUCTION MACHINERY / KIESEL / EAC) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 41 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2023/C 93/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11031 – HITACHI CONSTRUCTION MACHINERY / KIESEL / EAC) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

41

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska središnja banka

| 13.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 93/1

---

PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 7. ožujka 2023.

Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima Hrvatske narodne banke

(ESB/2023/4)

(2023/C 93/01)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije. |
| --- | --- |

(1)

Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

| (2) | Mandat sadašnjeg vanjskog revizora Hrvatske narodne banke društva KPMG Croatia d.o.o. prestaje nakon revizije za financijsku godinu 2024. Od 1. siječnja 2023. na Hrvatsku narodna banka primjenjuje se članak 27. stavak 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke. Stoga je potrebno da Upravno vijeće ESB-a preporuči, a Vijeće odobri sadašnje vanjske revizore za financijske godine od 2023. do 2024., |
| --- | --- |

(2)

Mandat sadašnjeg vanjskog revizora Hrvatske narodne banke društva KPMG Croatia d.o.o. prestaje nakon revizije za financijsku godinu 2024. Od 1. siječnja 2023. na Hrvatsku narodna banka primjenjuje se članak 27. stavak 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke. Stoga je potrebno da Upravno vijeće ESB-a preporuči, a Vijeće odobri sadašnje vanjske revizore za financijske godine od 2023. do 2024.,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

Preporučuje se da društvo KPMG Croatia d.o.o. provede vanjsku reviziju Hrvatske narodne banke za financijske godine od 2023. do 2024.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 7. ožujka 2023.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 13.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 93/2

---

OBAVIJEST KOMISIJE

Godišnji program rada Unije za europsku normizaciju 2023.

(2023/C 93/02)

U skladu s člankom 8. Uredbe (EU) br. 1025/2012 o europskoj normizaciji (1) Komisija donosi „godišnji program rada Unije za europsku normizaciju”.

U ovoj Obavijesti Komisije utvrđuju se europske norme i europski normizacijski dokumenti čiji razvoj Komisija namjerava tražiti za 2023. te konkretni ciljevi i politike za te norme i dokumente (vidjeti Prilog).

Ta mjera u području normizacije EU-a ugrađena je u politike EU-a i doprinosi jačanju uloge EU-a kao globalnog uzora u području normizacije kako bi se osiguralo otporno, zeleno i digitalno jedinstveno tržište. Njima se podupire provedba političkih prioriteta kao što su:

| — | europski zeleni plan, |
| --- | --- |

—

europski zeleni plan,

| — | digitalno desetljeće Europe, |
| --- | --- |

—

digitalno desetljeće Europe,

| — | nova industrijska strategija Komisije i |
| --- | --- |

—

nova industrijska strategija Komisije i

| — | snažnija Europa u svijetu. |
| --- | --- |

—

snažnija Europa u svijetu.

Norme služe za potporu politika kako bi se osiguralo da su proizvodi i usluge iz EU-a konkurentni u cijelom svijetu i da odražavaju najsuvremenije aspekte sigurnosti, zaštite, zdravlja, društvenih i okolišnih pitanja te postizanja ciljeva održivog razvoja. S obzirom na sve veću odlučnost nekih aktera u međunarodnim procesima normizacije, kao i na sve veću politizaciju normi, u godišnjem programu rada EU-a za europsku normizaciju za 2023. i dalje se slijedi strateški pristup utvrđivanju normi, čime se jača uloga EU-a kao predvodnika u globalnoj normizaciji.

Prilog ovoj Obavijesti sadržava mjere za razvoj i reviziju europskih normi ili europskih normizacijskih dokumenata, koje su potrebne i prikladne za potporu zakonodavstvu i politikama Unije, čime se jača vodeća uloga EU-a u utvrđivanju globalnih normi. U skladu sa strategijom normizacije (2) od 2. veljače 2022. Komisija od ove godine utvrđuje popis prioriteta u svojem godišnjem programu rada EU-a za europsku normizaciju kako bi podržala ključne politike koje zaslužuju dodatnu pozornost europskog normizacijskog sustava. Komisija je ove godine kao prioritete politike utvrdila mjere normizacije u području vodika, solarne električne energije za energetske sustave, digitalne putovnice za proizvode, kritičnih sirovina, kibersigurnosti, kvantne tehnologije i primjene Akta o digitalnim uslugama.

Na međunarodnoj razini Komisija će nastaviti suradnju u području normizacije s međunarodnim partnerima, za što su dobri primjeri digitalna partnerstva s Japanom, Južnom Korejom i Singapurom, Vijeće EU-a i SAD-a za trgovinu i tehnologiju te „skupina sedam” skupine G7. Komisija će dodatno podupirati međunarodne procese normizacije u skladu s načelima Svjetske trgovinske organizacije kao što su otvorenost, transparentnost, nepristranost i konsenzus. Uloga međunarodne suradnje u području istraživanja i inovacija jednako je važna za promicanje vodeće uloge EU-a kao globalnog predvodnika u utvrđivanju normi, kako je utvrđeno u globalnom pristupu istraživanju i inovacijama (3).

Komisija će podupirati normizaciju kao ključni dio poglavlja o tehničkim preprekama trgovini i dobroj regulatornoj praksi u svakom sporazumu o slobodnoj trgovini o kojem pregovara. Osim toga, Komisija će nastaviti dijalog s drugim zemljama kako bi istražila moguća područja suradnje u globalnim pitanjima.

---

(1)  Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 316, 14.11.2012., str. 12.).

(2)  COM(2022) 31.

(3)  COM(2021) 252

---

PRILOG

Pregled

Godišnji program rada Unije za europsku normizaciju za 2023. sadržava 84 mjere podijeljene u četiri glavne kategorije:

| — | zelena tranzicija; |
| --- | --- |

—

zelena tranzicija;

| — | digitalna tranzicija; |
| --- | --- |

—

digitalna tranzicija;

| — | otpornost europskih industrija; |
| --- | --- |

—

otpornost europskih industrija;

| — | unutarnje tržište proizvoda i usluga. |
| --- | --- |

—

unutarnje tržište proizvoda i usluga.

Strateški prioriteti za 2023. uključuju:

| 1. | infrastrukturu za vodik, uključujući potporu i skladištenje (mjere 1., 2.); |
| --- | --- |

1.

infrastrukturu za vodik, uključujući potporu i skladištenje (mjere 1., 2.);

| 2. | integraciju solarne električne energije u energetski sustav – fotonaponski paneli (mjera 3.); |
| --- | --- |

2.

integraciju solarne električne energije u energetski sustav – fotonaponski paneli (mjera 3.);

| 3. | istraživanje, vađenje, rafiniranje, recikliranje kritičnih sirovina (mjera 4.); |
| --- | --- |

3.

istraživanje, vađenje, rafiniranje, recikliranje kritičnih sirovina (mjera 4.);

| 4. | zahtjeve u pogledu kibersigurnosti i pristupačnosti (mjere 5. – 6.); |
| --- | --- |

4.

zahtjeve u pogledu kibersigurnosti i pristupačnosti (mjere 5. – 6.);

| 5. | uvođenje digitalne putovnice za proizvode (mjera 7.); |
| --- | --- |

5.

uvođenje digitalne putovnice za proizvode (mjera 7.);

| 6. | tehnologije za europsko računalstvo visokih performansi i europsku kvantnu komunikacijsku infrastrukturu (mjera 8.); |
| --- | --- |

6.

tehnologije za europsko računalstvo visokih performansi i europsku kvantnu komunikacijsku infrastrukturu (mjera 8.);

| 7. | primjenu Akta o digitalnim uslugama tehnološkim sredstvima (mjera 9.); |
| --- | --- |

7.

primjenu Akta o digitalnim uslugama tehnološkim sredstvima (mjera 9.);

| 8. | pouzdanu razmjenu podataka (mjere 10. – 13.); |
| --- | --- |

8.

pouzdanu razmjenu podataka (mjere 10. – 13.);

| 9. | sigurnost dizalica topline (mjera 14.). |
| --- | --- |

9.

sigurnost dizalica topline (mjera 14.).

Mjerama za zelenu tranziciju nastoji se poduprijeti sljedeće:

Energetska tranzicija i smanjenje potrošnje

| — | prekogranična trgovina i potrošnja biometana (mjera 15.); |
| --- | --- |

—

prekogranična trgovina i potrošnja biometana (mjera 15.);

| — | ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti radi smanjenja potrošnje energije (mjere 16. – 42.); |
| --- | --- |

—

ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti radi smanjenja potrošnje energije (mjere 16. – 42.);

| — | poboljšanje ekologizacije i otpornosti zgrada i građevinskih materijala na klimatske promjene (mjere 43. – 46.); |
| --- | --- |

—

poboljšanje ekologizacije i otpornosti zgrada i građevinskih materijala na klimatske promjene (mjere 43. – 46.);

| — | olakšavanje korištenja stanica za punjenje električnom energijom za osobe s invaliditetom (mjera 47.); |
| --- | --- |

—

olakšavanje korištenja stanica za punjenje električnom energijom za osobe s invaliditetom (mjera 47.);

| — | jedinstveni bežični punjači za mobilne telefone (mjera 48.). |
| --- | --- |

—

jedinstveni bežični punjači za mobilne telefone (mjera 48.).

Kvaliteta okoliša

| — | okolišna učinkovitost baterija i ograničavanje opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (mjere 49. – 50.); |
| --- | --- |

—

okolišna učinkovitost baterija i ograničavanje opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (mjere 49. – 50.);

| — | kružni dizajn, proizvodnja, ponovna uporaba i recikliranje vozila i njihovih sastavnih dijelova (mjera 51.); |
| --- | --- |

—

kružni dizajn, proizvodnja, ponovna uporaba i recikliranje vozila i njihovih sastavnih dijelova (mjera 51.);

| — | kvaliteta zraka (mjere 52. – 54.); |
| --- | --- |

—

kvaliteta zraka (mjere 52. – 54.);

| — | smanjenje emisija metana (mjera 55.); |
| --- | --- |

—

smanjenje emisija metana (mjera 55.);

| — | kvaliteta vode, pročišćavanje otpadnih voda i smanjenje ispuštanja mikroplastike u okoliš (mjere 56. – 58.). |
| --- | --- |

—

kvaliteta vode, pročišćavanje otpadnih voda i smanjenje ispuštanja mikroplastike u okoliš (mjere 56. – 58.).

Mjerama za digitalnu tranziciju nastoji se poduprijeti sljedeće (1):

Zaštita, sigurnost i pristupačnost

| — | sigurnost i pouzdanost umjetne inteligencije (mjera 59.); |
| --- | --- |

—

sigurnost i pouzdanost umjetne inteligencije (mjera 59.);

| — | internetska provjera dobi (mjera 60.). |
| --- | --- |

—

internetska provjera dobi (mjera 60.).

Uvođenje novih IKT tehnologija

| — | interoperabilnost interneta stvari u računalstvu na rubu mreže i računalstvu rojeva (mjera 61.); |
| --- | --- |

—

interoperabilnost interneta stvari u računalstvu na rubu mreže i računalstvu rojeva (mjera 61.);

| — | uvođenje elektroničkih evidencija i europske infrastrukture za usluge lanaca blokova (mjere 62 – 63.); |
| --- | --- |

—

uvođenje elektroničkih evidencija i europske infrastrukture za usluge lanaca blokova (mjere 62 – 63.);

| — | interoperabilnost podatkovnih prostora koji se upotrebljavaju u pametnim gradovima EU-a – digitalni blizanci (mjera 64.). |
| --- | --- |

—

interoperabilnost podatkovnih prostora koji se upotrebljavaju u pametnim gradovima EU-a – digitalni blizanci (mjera 64.).

Mjerama za otpornost nastoji se poduprijeti sljedeće:

Kritični materijali

| — | novi multifunkcionalni materijali i funkcije za aditivnu proizvodnju (mjera 65.); |
| --- | --- |

—

novi multifunkcionalni materijali i funkcije za aditivnu proizvodnju (mjera 65.);

| — | kritične sirovine za baterije (mjera 66.); |
| --- | --- |

—

kritične sirovine za baterije (mjera 66.);

| — | dostupnost potrebnih materijala za proizvodnju cjepiva (mjera 67.). |
| --- | --- |

—

dostupnost potrebnih materijala za proizvodnju cjepiva (mjera 67.).

Europski satelitski sustav i svemirska infrastruktura

| — | uspostava sigurnog europskog satelitskog komunikacijskog sustava (mjera 68.); |
| --- | --- |

—

uspostava sigurnog europskog satelitskog komunikacijskog sustava (mjera 68.);

| — | zaštita europske svemirske infrastrukture i povećanje prihvaćanja svemirskih podataka i usluga na tržištu (mjera 69.). |
| --- | --- |

—

zaštita europske svemirske infrastrukture i povećanje prihvaćanja svemirskih podataka i usluga na tržištu (mjera 69.).

Mjerama za unutarnje tržište proizvoda i usluga podupire se sljedeće:

Kvaliteta, sigurnost i pristup za MSP-ove

| — | kvaliteta i sigurnost medicinskih proizvoda (mjera 70.); |
| --- | --- |

—

kvaliteta i sigurnost medicinskih proizvoda (mjera 70.);

| — | sigurnost igračaka (mjera 71.); |
| --- | --- |

—

sigurnost igračaka (mjera 71.);

| — | poboljšanje sigurnosti tlačne opreme i olakšavanje pristupa MSP-ova toj opremi (mjera 72.); |
| --- | --- |

—

poboljšanje sigurnosti tlačne opreme i olakšavanje pristupa MSP-ova toj opremi (mjera 72.);

| — | poboljšanje pristupa MSP-ova tržištu jednostavnih tlačnih posuda (mjera 73.); |
| --- | --- |

—

poboljšanje pristupa MSP-ova tržištu jednostavnih tlačnih posuda (mjera 73.);

| — | sigurnost strojeva (mjera 74.); |
| --- | --- |

—

sigurnost strojeva (mjera 74.);

| — | sigurnost dizala (mjera 75.); |
| --- | --- |

—

sigurnost dizala (mjera 75.);

| — | sigurnost žičara (mjera 76.); |
| --- | --- |

—

sigurnost žičara (mjera 76.);

| — | sigurnost aparata na plinovita goriva (mjera 77.); |
| --- | --- |

—

sigurnost aparata na plinovita goriva (mjera 77.);

| — | sigurnost potrošačkih proizvoda (mjera 78.); |
| --- | --- |

—

sigurnost potrošačkih proizvoda (mjera 78.);

| — | očuvanje sigurnosnih zahtjeva za radijsku opremu nakon ažuriranja softvera (mjera 79.); |
| --- | --- |

—

očuvanje sigurnosnih zahtjeva za radijsku opremu nakon ažuriranja softvera (mjera 79.);

| — | oprema namijenjena za uporabu u potencijalno eksplozivnim atmosferama (mjera 80.); |
| --- | --- |

—

oprema namijenjena za uporabu u potencijalno eksplozivnim atmosferama (mjera 80.);

| — | osobna zaštitna oprema (mjera 81.); |
| --- | --- |

—

osobna zaštitna oprema (mjera 81.);

| — | prilagodba usklađenih normi u pogledu uključivosti/rodne osviještenosti (mjera 82.). |
| --- | --- |

—

prilagodba usklađenih normi u pogledu uključivosti/rodne osviještenosti (mjera 82.).

Interoperabilnost i pouzdanost

| — | točni i sljedivi mjerni sustavi za zaštitu javnosti od netočnog mjerenja (mjera 83.); |
| --- | --- |

—

točni i sljedivi mjerni sustavi za zaštitu javnosti od netočnog mjerenja (mjera 83.);

| — | interoperabilnost željezničkog sustava (mjera 84.); |
| --- | --- |

—

interoperabilnost željezničkog sustava (mjera 84.);

| — | podatkovni rječnik za financijske usluge (mjera 85.). |
| --- | --- |

—

podatkovni rječnik za financijske usluge (mjera 85.).

Prekogranične usluge i trgovina

| — | uklanjanje dodatnih ispitivanja za predgotovljene betonske i konstrukcijske metalne proizvode (mjere 86. – 87.); |
| --- | --- |

—

uklanjanje dodatnih ispitivanja za predgotovljene betonske i konstrukcijske metalne proizvode (mjere 86. – 87.);

| — | tržište usluga za uredsku opremu (mjera 88.). |
| --- | --- |

—

tržište usluga za uredsku opremu (mjera 88.).

Mjere za razvoj i reviziju europskih normi ili europskih normizacijskih dokumenata kojima se podupiru strateški prioriteti

| Upućivanje | Naslov | Referentni dokumenti | Europske norme / europski normizacijski dokumenti | Konkretni ciljevi i politike za europske norme / europske normizacijske dokumente |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tehnologije i sastavni dijelovi povezani s vodikom | COM(2021) 804 final - Prijedlog uredbe o unutarnjim tržištima plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova te vodika
  COM(2021) 557 final - Prijedlog Direktive o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001 u pogledu promicanja energije iz obnovljivih izvora | Razvoj europskih normi kojima se uređuju kvaliteta, tehnologija i sigurnost proizvodnje i uporabe vodika. | Poboljšanje razvoja i održavanja tehnoloških komponenti i infrastrukture za vodik na jedinstvenom tržištu. |
| 2. | Prijevoz i skladištenje vodika | Uredba (EU) 2022/869 o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu
  COM(2021) 803 final - Prijedlog direktive o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova i vodika | Revizija postojećih i razvoj novih europskih normi za kvalitetu i sigurnost vodika – relevantno za utiskivanje u namjensku mrežu za vodik i konačnu uporabu, uključujući goriva na bazi vodika. | Omogućivanje i promicanje povećanja prijevoza i skladištenja vodika, čime će se olakšati zamjena fosilnih goriva i sirovina u sektorima koje je teško dekarbonizirati. |
| 3. | Tehnologije niskonaponske istosmjerne struje | COM(2022) 221 final - Strategija EU-a za solarnu energiju | Razvoj europskih normi i europskih normizacijskih dokumenata kojima se podupire integracija solarne električne energije u energetski sustav. | Doprinos brzom uvođenju solarnih fotonaponskih i solarnih termalnih tehnologija. |
| 4. | Ključne sirovine | PLAN/2022/1733 – Europski akt o kritičnim sirovinama | Razvoj europskih normi i normizacijskih dokumenata za potporu istraživanju, vađenju, rafiniranju i recikliranju kritičnih sirovina. | Cilj je mjere ojačati vrijednosni lanac ključnih sirovina EU-a kako bi se poduprla zelena i digitalna tranzicija i ojačala otpornost EU-a. |
| 5. | Kibersigurnosni zahtjevi za proizvode s digitalnim elementima | COM(2022) 454 – Prijedlog uredbe o horizontalnim kibersigurnosnim zahtjevima za proizvode s digitalnim elementima i o izmjeni Uredbe (EU) 2019/1020 (Akt o kiberotpornosti) | Razvoj europskih normi i europskih normizacijskih dokumenata koji odgovaraju osnovnim kibersigurnosnim specifikacijama utvrđenima u Aktu o kiberotpornosti, a posebno u pogledu:






  i. | sigurnosnih specifikacija koje se odnose na svojstva proizvoda s digitalnim elementima i specifikacija za upravljanje ranjivostima; |

Upućivanje

Naslov

Referentni dokumenti

Europske norme / europski normizacijski dokumenti

Konkretni ciljevi i politike za europske norme / europske normizacijske dokumente

1.

Tehnologije i sastavni dijelovi povezani s vodikom

COM(2021) 804 final - Prijedlog uredbe o unutarnjim tržištima plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova te vodika

COM(2021) 557 final - Prijedlog Direktive o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001 u pogledu promicanja energije iz obnovljivih izvora

Razvoj europskih normi kojima se uređuju kvaliteta, tehnologija i sigurnost proizvodnje i uporabe vodika.

Poboljšanje razvoja i održavanja tehnoloških komponenti i infrastrukture za vodik na jedinstvenom tržištu.

2.

Prijevoz i skladištenje vodika

Uredba (EU) 2022/869 o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu

COM(2021) 803 final - Prijedlog direktive o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova i vodika

Revizija postojećih i razvoj novih europskih normi za kvalitetu i sigurnost vodika – relevantno za utiskivanje u namjensku mrežu za vodik i konačnu uporabu, uključujući goriva na bazi vodika.

Omogućivanje i promicanje povećanja prijevoza i skladištenja vodika, čime će se olakšati zamjena fosilnih goriva i sirovina u sektorima koje je teško dekarbonizirati.

3.

Tehnologije niskonaponske istosmjerne struje

COM(2022) 221 final - Strategija EU-a za solarnu energiju

Razvoj europskih normi i europskih normizacijskih dokumenata kojima se podupire integracija solarne električne energije u energetski sustav.

Doprinos brzom uvođenju solarnih fotonaponskih i solarnih termalnih tehnologija.

4.

Ključne sirovine

PLAN/2022/1733 – Europski akt o kritičnim sirovinama

Razvoj europskih normi i normizacijskih dokumenata za potporu istraživanju, vađenju, rafiniranju i recikliranju kritičnih sirovina.

Cilj je mjere ojačati vrijednosni lanac ključnih sirovina EU-a kako bi se poduprla zelena i digitalna tranzicija i ojačala otpornost EU-a.

5.

Kibersigurnosni zahtjevi za proizvode s digitalnim elementima

COM(2022) 454 – Prijedlog uredbe o horizontalnim kibersigurnosnim zahtjevima za proizvode s digitalnim elementima i o izmjeni Uredbe (EU) 2019/1020 (Akt o kiberotpornosti)

Razvoj europskih normi i europskih normizacijskih dokumenata koji odgovaraju osnovnim kibersigurnosnim specifikacijama utvrđenima u Aktu o kiberotpornosti, a posebno u pogledu:

i.

sigurnosnih specifikacija koje se odnose na svojstva proizvoda s digitalnim elementima i specifikacija za upravljanje ranjivostima;

| ii. | metodologije koje se odnose na razine jamstva povezane s proizvodima s digitalnim elementima, kako je prethodno navedeno; i |
| --- | --- |

ii.

metodologije koje se odnose na razine jamstva povezane s proizvodima s digitalnim elementima, kako je prethodno navedeno; i

| iii. | metodologije evaluacije za procjenu kibersigurnosnih rizika povezanih s proizvodima s digitalnim elementima. |
| --- | --- |

iii.

metodologije evaluacije za procjenu kibersigurnosnih rizika povezanih s proizvodima s digitalnim elementima.

Glavni je cilj stvoriti uvjete za razvoj sigurnih proizvoda s digitalnim elementima tako što će se osigurati da se hardverski i softverski proizvodi koji se stavljaju na tržište budu manje ranjivi i da proizvođači ozbiljno shvaćaju sigurnost tijekom cijelog životnog ciklusa proizvoda.

6.

Zahtjevi za pristupačnost internetskih stranica i mobilnih aplikacija

Direktiva (EU) 2019/882 o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga.

Direktiva (EU) 2016/2102 o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora

Revizija normi EN 301 549 , EN 17210, EN 17161 i tehničkih izvješća CEN/CLC/ETSI TR 101551 i CEN/CLC/ETSI TR 101552. Osim toga, razvoj triju novih usklađenih normi za potporu M/587 – C(2022)6456. Potrebno je razmotriti najnoviji razvoj događaja u relevantnim područjima.

Povećanje dostupnosti IKT-a, uključujući internetske stranice i mobilne aplikacije, pristup hitnim službama (112), nedigitalne usluge informiranja i podrške za osobe s invaliditetom.

7.

Digitalna putovnica za proizvode

COM(2022) 142 final – Prijedlog uredbe o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn održivih proizvoda

Razvoj ili revizija normi za uvođenje digitalne putovnice za proizvode. Ti skupovi normi i protokola odnosit će se na sljedeća područja:

| — | nosači podataka i jedinstveni identifikatori, |
| --- | --- |

—

nosači podataka i jedinstveni identifikatori,

| — | upravljanje pravima pristupa, |
| --- | --- |

—

upravljanje pravima pristupa,

| — | interoperabilnost (tehnička, semantička, organizacijska), uključujući protokole i formate za razmjenu podataka, |
| --- | --- |

—

interoperabilnost (tehnička, semantička, organizacijska), uključujući protokole i formate za razmjenu podataka,

| — | pohrana podataka, |
| --- | --- |

—

pohrana podataka,

| — | obrada podataka (unošenje, izmjena, ažuriranje), |
| --- | --- |

—

obrada podataka (unošenje, izmjena, ažuriranje),

| — | autentifikacija. pouzdanost i cjelovitost podataka, |
| --- | --- |

—

autentifikacija. pouzdanost i cjelovitost podataka,

| — | sigurnost i privatnost podataka. |
| --- | --- |

—

sigurnost i privatnost podataka.

Cilje je mjere omogućiti pristup informacijama o proizvodu sudionicima duž cijelog vrijednosnog lanca i time pomoći potrošačima u donošenju informiranih odluka, osigurati drugim subjektima kao što su serviseri ili subjekti koji se bave recikliranjem pristup relevantnim informacijama te omogućiti nadležnim nacionalnim tijelima da obavljaju svoje dužnosti.

8.

Kvantne tehnologije

COM/2021/118 final/2 - 2030 Digital Compass: the European way for the Digital Decade

Razvoj europskih normi za lance opskrbe modularnim kvantnim računalima i komunikacijskim arhitekturama te njihovim razvojnim tehnologijama za europsko računalstvo visokih performansi i europsku kvantnu komunikacijsku infrastrukturu.

Razvoj novih europskih normi ili revizija postojećih normi u području sigurnosti, privatnosti i kibersigurnosti kvantnog računalstva i komunikacijske tehnologije.

Razvoj europskih normi za lance opskrbe pouzdanih kvantnih izvorišnih, senzorskih i mjeriteljskih uređaja.

Glavni su ciljevi sljedeći:

| i. | osigurati sustavno prikupljanje informacija o potrebama za normizacijom u industriji (novoosnovana poduzeća, MSP-ovi, velike industrije itd.) i promicati podupiranje aktivnosti normizacije među stručnjacima iz industrije; |
| --- | --- |

i.

osigurati sustavno prikupljanje informacija o potrebama za normizacijom u industriji (novoosnovana poduzeća, MSP-ovi, velike industrije itd.) i promicati podupiranje aktivnosti normizacije među stručnjacima iz industrije;

| ii. | osigurati kvalitetu, sigurnost i zaštitu kvantnih proizvoda i usluga te njihove interoperabilnosti, koja je ključna za (komercijalni) razvoj QT-a i uvođenje paneuropske infrastrukture, te graditi povjerenje među dobavljačima, klijentima i pružateljima usluga; i |
| --- | --- |

ii.

osigurati kvalitetu, sigurnost i zaštitu kvantnih proizvoda i usluga te njihove interoperabilnosti, koja je ključna za (komercijalni) razvoj QT-a i uvođenje paneuropske infrastrukture, te graditi povjerenje među dobavljačima, klijentima i pružateljima usluga; i

| iii. | poticati normizaciju u skladu s politikom EU-a. |
| --- | --- |

iii.

poticati normizaciju u skladu s politikom EU-a.

9.

Digitalne usluge

COM(2020) 825 final – Prijedlog uredbe o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (Akt o digitalnim uslugama)

Revizija postojećih i razvoj novih europskih normi kojima se podupiru teme navedene u članku 34. Akta o digitalnim uslugama.

Cilje je mjere olakšati djelotvornu i dosljednu primjenu obveza Akta o digitalnim uslugama za koje bi mogla biti potrebna tehnološka provedba.

10.

Pametni ugovori

Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o usklađenim pravilima za pravedan pristup podacima i njihovu uporabu (Akt o podacima), COM(2022) 68 final

Razvoj europskih normi i europskih normizacijskih dokumenata koji ispunjavaju određene bitne zahtjeve za pametne ugovore, kako je utvrđeno u predstojećem Aktu o podacima.

Glavni je cilj osiguravanje pouzdanosti i interoperabilnosti pametnih ugovora koji se upotrebljavaju za razmjenu podataka kako bi se mogli upotrebljavati za potporu razmjeni i objedinjavanju podataka.

Osim toga, normama će se olakšati komercijalna i pretkomercijalna nabava aplikacija tehnologije lanaca blokova za digitalno vođenje evidencije transakcija.

11.

Javna nabava

Direktiva 2014/24/EU o javnoj nabavi

Razvoj europskih normi za elektroničku nabavu u cijelom životnom ciklusu kako bi se osigurala ili poboljšala interoperabilnost između različitih tehničkih formata ili procesa i razmjene poruka.

Cilj je mjere uklanjanje prepreka interoperabilnosti elektroničke nabave unutar svake države članice i posebno među državama članicama.

12.

Razmjena podataka

Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o usklađenim pravilima za pravedan pristup podacima i njihovu uporabu (Akt o podacima), COM(2022) 68 final

Razvoj normi, specifikacija i smjernica za interoperabilnost podataka i razmjene podataka u skladu s ciljevima Akta o podacima, kojim se utvrđuju ključne specifikacije za interoperabilnost, kao i poglavlja o podatkovnom gospodarstvu u Kontinuiranom planu normizacije IKT-a. To bi se područje rada trebalo temeljiti na određivanju prioriteta normi koje provodi Europski odbor za inovacije u području podataka, kako je definirano u Aktu o upravljanju podacima. Odbor bi trebao razmotriti i rad na uspostavi zajedničkih europskih podatkovnih prostora, uključujući povezane sektorske podatkovne prostore.

Glavni je cilj osigurati funkcioniranje interoperabilnosti u pogledu različitih aspekata podataka radi neometanog pristupa podacima, njihove razmjene i udruživanja.

Ako postojeće norme ne omogućuju odgovarajuću interoperabilnost, konkretni su ciljevi razvoj normi, specifikacija i smjernica za interoperabilnost podataka, te udruživanje podatkovnih platformi, usluga obrade podataka i podatkovnih prostora za prelazak s računalstva u oblaku na računalstvo na rubu mreže.

13.

Europska elektronička naplata cestarine

Direktiva (EU) 2019/520 o interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine i olakšavanju prekogranične razmjene informacija o neplaćanju cestarina u Uniji

Ažuriranje postojećih europskih normi za elektronička sučelja kojima se koriste pružatelji usluga europske elektroničke naplate cestarine i subjekti za naplatu cestarine, uključujući sustav automatskog prepoznavanja registarskih pločica (ANPR) kao jednu od tehnologija koje se upotrebljavaju za obavljanje elektroničkih transakcija naplate.

Glavni je cilj osigurati visoku razinu interoperabilnosti sustava elektroničke naplate cestarine za korisnike u cijelom EU-u i ravnopravno tržišno natjecanje među relevantnim gospodarskim subjektima koji se bave naplaćivanjem cestarina i elektroničkom naplatom cestarina, osobito kad je riječ o malim i srednjim poduzećima.

14.

Sigurnost dizalica topline

Direktiva 2014/35/EU o stavljanju na raspolaganje na tržištu električne opreme namijenjene za uporabu unutar određenih naponskih granica

Razvoj europskih normi za poboljšanje sigurnosti dizalica topline na temelju najnovijeg objavljenog izdanja međunarodne norme IEC 60335-2-40.

Cilj je mjere ubrzati objavljivanje ažurirane usklađene norme za sigurnu uporabu dizalica topline u području Direktive 2014/35/EU kako bi se promicala veća uporaba dizalica topline.

Mjere za razvoj i reviziju europskih normi ili europskih normizacijskih dokumenata kojima se podupire zelena tranzicija

| Upućivanje | Naslov | Referentni dokumenti | Europske norme / europski normizacijski dokumenti | Konkretni ciljevi i politike za europske norme / europske normizacijske dokumente |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. | Norme za kvalitetu biometana | COM(2022) 230 – Plan REPowerEU
  SWD(2022) 230 – potrebe za ulaganjima, ubrzano uvođenje vodika i postizanje ciljeva za biometan
  COM(2021) 804 final - Prijedlog uredbe o unutarnjim tržištima plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova te vodika | Revizija normi EN 16726 i EN 16723 kako bi se osiguralo da razlike u toleranciji za kisik među državama članicama ne stvaraju prepreku prekograničnoj trgovini i tokovima biometana. Susjedni transportni sustavi trebali bi moći slobodno dogovoriti više razine udjela kisika za prekogranične interkonekcijske točke. | Olakšavanje prekogranične trgovine biometanom jer će udio biometana u plinskim mrežama znatno porasti u nadolazećim godinama, posebno u manjim zemljama u kojima je domaća proizvodnja već dosegnula ili će dostići znatne udjele u mrežama prirodnog plina do 2030.
  Potpora potrošnji sve većih količina biometana jer države članice EU-a zajednički nastoje ostvariti cilj od 35 milijardi kubičnih metara domaće proizvodnje biometana do 2030., kako je predloženo u Komunikaciji (COM(2022) 108 final) i akcijskom planu (COM(2022) 230 final) REPowerEU. |
| 16. | Ekološki dizajn pumpi za vodu | Uredba Komisije (EU) br. 547/2012 u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn pumpi za vodu | Revizija postojećih i razvoj novih normi za metode mjerenja i izračuna specifikacija ekološkog dizajna pumpi za vodu. | Glavni je cilj smanjiti potrošnju energije pumpi za vodu uzimajući u obzir prošireni pristup proizvodima, uz moguće razmatranje drugih aspekata, npr. onih povezanih s kružnim gospodarstvom. |
| 17. | Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti kućanskih perilica posuđa | Uredba Komisije (EU) 2019/2022 оd 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn kućanskih perilica posuđa
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2017 od 11. ožujka 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica posuđa | Revizija postojećih i razvoj novih normi za metode mjerenja i izračuna specifikacija ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica posuđa. | Glavni je cilj smanjiti potrošnju energije i poboljšati učinkovitost uporabe resursa perilica posuđa. |
| 18. | Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti profesionalnih rashladnih uređaja | Uredba Komisije (EU) 2015/1095 u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn profesionalnih rashladnih ormara, brzih rashlađivača ili zamrzivača, kondenzacijskih uređaja i procesnih rashladnih uređaja
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1094 u pogledu označivanja energetske učinkovitosti profesionalnih rashladnih ormara | Revizija postojećih i razvoj novih normi za metode mjerenja i izračuna specifikacija ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti profesionalnih rashladnih uređaja. | Glavni je cilj smanjiti potrošnju energije profesionalnih rashladnih uređaja. |
| 19. | Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti ventilacijskih jedinica | Uredba Komisije (EU) br. 1253/2014 u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn ventilacijskih jedinica
  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1254/2014 u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn stambenih ventilacijskih jedinica | Revizija postojećih i razvoj novih normi za metode mjerenja i izračuna specifikacija ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti ventilacijskih jedinica. | Glavni je cilj smanjiti potrošnju energije ventilacijskih jedinica. |
| 20. | Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja | Uredba Komisije (EU) 2019/2023 o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2014 u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja | Revizija postojećih i razvoj novih normi za metode mjerenja i izračuna specifikacija ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja. | Glavni je cilj smanjiti potrošnju energije i poboljšati učinkovitost uporabe resursa kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja. |
| 21. | Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti računala | Uredba Komisije (EU) br. 617/2013 od 26. lipnja 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn računala i računalnih poslužitelja | Revizija postojećih i razvoj novih normi za računala i poslužitelje putem pouzdanih, točnih i ponovljivih metoda mjerenja u kojima se uzimaju u obzir priznata najnovija dostignuća. | Smanjenje potrošnje energije računala i računalnih poslužitelja. |
| 22. | Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti aparata za kuhanje | Uredba Komisije (EU) br. 66/2014 оd 14. siječnja 2014. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih pećnica, ploča za kuhanje i napa | Revizija postojećih i razvoj novih normi za aparate za kuhanje. | Smanjenje potrošnje električne energije aparata za kuhanje. |
| 23. | Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti elektroničkih zaslona | Uredba Komisije (EU) 2019/2021 o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn elektroničkih zaslona o dopuni Uredbe (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti elektroničkih zaslona | Revizija postojećih i razvoj novih normi za elektroničke zaslone koje obuhvaćaju funkciju kodiranja velikog dinamičkog raspona (HDR) i razine razlučivosti veće od 4k (ili HD), za što se utvrđuje specifična metoda ispitivanja za ponašanja automatske regulacije svjetline, uključujući prilagodbu metoda provjere sadržaja plastičnih aditiva. | Smanjenje potrošnje energije elektroničkih zaslona (televizori, monitori) u HDR-u i razlučivosti većoj od 4k (ili HD), što se postiže utvrđivanjem specifične metode ispitivanja ABC-a, i prilagodba metoda provjere sadržaja plastičnih aditiva. |
| 24. | Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti izvora svjetlosti | Uredba Komisije (EU) 2019/2020 od 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn za izvore svjetlosti i zasebne predspojne naprave u skladu s Direktivom 2009/125/EZ
  i
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2015 od 11. ožujka 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti izvora svjetlosti | Revizija postojećih i razvoj novih normi koje obuhvaćaju postupke i metode za mjerenje potrebnih parametara:






  — | fluorescentnih žarulja i žarulja s izbojem visokog intenziteta; |

Upućivanje

Naslov

Referentni dokumenti

Europske norme / europski normizacijski dokumenti

Konkretni ciljevi i politike za europske norme / europske normizacijske dokumente

15.

Norme za kvalitetu biometana

COM(2022) 230 – Plan REPowerEU

SWD(2022) 230 – potrebe za ulaganjima, ubrzano uvođenje vodika i postizanje ciljeva za biometan

COM(2021) 804 final - Prijedlog uredbe o unutarnjim tržištima plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova te vodika

Revizija normi EN 16726 i EN 16723 kako bi se osiguralo da razlike u toleranciji za kisik među državama članicama ne stvaraju prepreku prekograničnoj trgovini i tokovima biometana. Susjedni transportni sustavi trebali bi moći slobodno dogovoriti više razine udjela kisika za prekogranične interkonekcijske točke.

Olakšavanje prekogranične trgovine biometanom jer će udio biometana u plinskim mrežama znatno porasti u nadolazećim godinama, posebno u manjim zemljama u kojima je domaća proizvodnja već dosegnula ili će dostići znatne udjele u mrežama prirodnog plina do 2030.

Potpora potrošnji sve većih količina biometana jer države članice EU-a zajednički nastoje ostvariti cilj od 35 milijardi kubičnih metara domaće proizvodnje biometana do 2030., kako je predloženo u Komunikaciji (COM(2022) 108 final) i akcijskom planu (COM(2022) 230 final) REPowerEU.

16.

Ekološki dizajn pumpi za vodu

Uredba Komisije (EU) br. 547/2012 u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn pumpi za vodu

Revizija postojećih i razvoj novih normi za metode mjerenja i izračuna specifikacija ekološkog dizajna pumpi za vodu.

Glavni je cilj smanjiti potrošnju energije pumpi za vodu uzimajući u obzir prošireni pristup proizvodima, uz moguće razmatranje drugih aspekata, npr. onih povezanih s kružnim gospodarstvom.

17.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti kućanskih perilica posuđa

Uredba Komisije (EU) 2019/2022 оd 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn kućanskih perilica posuđa

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2017 od 11. ožujka 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica posuđa

Revizija postojećih i razvoj novih normi za metode mjerenja i izračuna specifikacija ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica posuđa.

Glavni je cilj smanjiti potrošnju energije i poboljšati učinkovitost uporabe resursa perilica posuđa.

18.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti profesionalnih rashladnih uređaja

Uredba Komisije (EU) 2015/1095 u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn profesionalnih rashladnih ormara, brzih rashlađivača ili zamrzivača, kondenzacijskih uređaja i procesnih rashladnih uređaja

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1094 u pogledu označivanja energetske učinkovitosti profesionalnih rashladnih ormara

Revizija postojećih i razvoj novih normi za metode mjerenja i izračuna specifikacija ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti profesionalnih rashladnih uređaja.

Glavni je cilj smanjiti potrošnju energije profesionalnih rashladnih uređaja.

19.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti ventilacijskih jedinica

Uredba Komisije (EU) br. 1253/2014 u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn ventilacijskih jedinica

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1254/2014 u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn stambenih ventilacijskih jedinica

Revizija postojećih i razvoj novih normi za metode mjerenja i izračuna specifikacija ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti ventilacijskih jedinica.

Glavni je cilj smanjiti potrošnju energije ventilacijskih jedinica.

20.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja

Uredba Komisije (EU) 2019/2023 o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2014 u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja

Revizija postojećih i razvoj novih normi za metode mjerenja i izračuna specifikacija ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja.

Glavni je cilj smanjiti potrošnju energije i poboljšati učinkovitost uporabe resursa kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja.

21.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti računala

Uredba Komisije (EU) br. 617/2013 od 26. lipnja 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn računala i računalnih poslužitelja

Revizija postojećih i razvoj novih normi za računala i poslužitelje putem pouzdanih, točnih i ponovljivih metoda mjerenja u kojima se uzimaju u obzir priznata najnovija dostignuća.

Smanjenje potrošnje energije računala i računalnih poslužitelja.

22.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti aparata za kuhanje

Uredba Komisije (EU) br. 66/2014 оd 14. siječnja 2014. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih pećnica, ploča za kuhanje i napa

Revizija postojećih i razvoj novih normi za aparate za kuhanje.

Smanjenje potrošnje električne energije aparata za kuhanje.

23.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti elektroničkih zaslona

Uredba Komisije (EU) 2019/2021 o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn elektroničkih zaslona o dopuni Uredbe (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti elektroničkih zaslona

Revizija postojećih i razvoj novih normi za elektroničke zaslone koje obuhvaćaju funkciju kodiranja velikog dinamičkog raspona (HDR) i razine razlučivosti veće od 4k (ili HD), za što se utvrđuje specifična metoda ispitivanja za ponašanja automatske regulacije svjetline, uključujući prilagodbu metoda provjere sadržaja plastičnih aditiva.

Smanjenje potrošnje energije elektroničkih zaslona (televizori, monitori) u HDR-u i razlučivosti većoj od 4k (ili HD), što se postiže utvrđivanjem specifične metode ispitivanja ABC-a, i prilagodba metoda provjere sadržaja plastičnih aditiva.

24.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti izvora svjetlosti

Uredba Komisije (EU) 2019/2020 od 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn za izvore svjetlosti i zasebne predspojne naprave u skladu s Direktivom 2009/125/EZ

i

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2015 od 11. ožujka 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti izvora svjetlosti

Revizija postojećih i razvoj novih normi koje obuhvaćaju postupke i metode za mjerenje potrebnih parametara:

—

fluorescentnih žarulja i žarulja s izbojem visokog intenziteta;

| — | prigušnica koje mogu raditi s takvim žaruljama; |
| --- | --- |

—

prigušnica koje mogu raditi s takvim žaruljama;

| — | rasvjetnih tijela koja mogu raditi s takvim žaruljama; |
| --- | --- |

—

rasvjetnih tijela koja mogu raditi s takvim žaruljama;

| — | uredskih rasvjetnih tijela; |
| --- | --- |

—

uredskih rasvjetnih tijela;

| — | tijela za uličnu rasvjetu. |
| --- | --- |

—

tijela za uličnu rasvjetu.

Smanjenje potrošnje energije izvora svjetlosti uz procijenjenu konačnu godišnju uštedu energije od 41,9 TWh 2030.

25.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti uređaja za lokalno grijanje prostora

Uredba Komisije (EU) 2015/1188 od 28. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn grijalica za lokalno grijanje prostora

i

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1186 od 24. travnja 2015. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s energetskim označivanjem uređaja za lokalno grijanje prostora

Revizija postojećih i razvoj novih normi za uređaje za lokalno grijanje prostora.

Smanjenje potrošnje energije i daljnje ograničavanje utjecaja uređaja za lokalno grijanje prostora na okoliš.

26.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti uređaja za lokalno grijanje prostora

Uredba Komisije (EU) 2015/1185 od 24. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn uređaja za lokalno grijanje prostora na kruto gorivo

Revizija postojećih i razvoj novih normi za uređaje za lokalno grijanje prostora na kruto gorivo.

Smanjenje potrošnje energije i daljnje ograničavanje utjecaja uređaja za lokalno grijanje prostora na kruto gorivo na okoliš.

27.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti fotonaponskih proizvoda (moduli, inverteri i sustavi)

Uredba Komisije PLAN/2020/7002 o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn fotonaponskih proizvoda (moduli, inverteri i sustavi)

I

Delegirana uredba Komisije PLAN/2020/7007 o dopuni Uredbe (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s energetskim označivanjem fotonaponskih proizvoda (moduli, inverteri i sustavi)

Razvoj novih normi za fotonaponske proizvode (moduli, inverteri i sustavi) kako bi se mjerenje i izračun relevantnih parametara proizvoda olakšali pouzdanim, točnim i ponovljivim mjernim metodama, pri čemu se uzimaju u obzir najnovije priznate mjerne metode.

Smanjenje utjecaja na okoliš povezanih s fotonaponskim proizvodima (moduli, inverteri i sustavi).

28.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti rashladnih uređaja

Uredba Komisije (EU) 2019/2019 оd 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn rashladnih uređaja u skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 643/2009

Revizija postojećih i razvoj novih normi za rashladne uređaje kako bi se mjerenje relevantnih parametara proizvoda olakšalo pouzdanim, točnim i ponovljivim mjernim metodama, pri čemu se uzimaju u obzir najnovije priznate mjerne metode.

Smanjenje potrošnje energije rashladnih uređaja uz procijenjenu konačnu godišnju uštedu energije od 10 TWh 2030.

29.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti rashladnih uređaja s funkcijom izravne prodaje

Uredba Komisije (EU) 2019/2024 оd 1. listopada 2019, o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn rashladnih uređaja s funkcijom izravne prodaje u skladu s Direktivom 2009/125/EZ i

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/2018 оd 11. ožujka 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti rashladnih uređaja s funkcijom izravne prodaje

Revizija postojećih i razvoj novih normi za rashladne uređaje s funkcijom izravne prodaje koje obuhvaćaju metode i izračune za mjerenje potrebnih parametara.

Smanjenje potrošnje energije rashladnih uređaja s funkcijom izravne prodaje, uz procijenjenu konačnu godišnju uštedu energije od 48 TWh 2030.

30.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti pametnih telefona i tableta

Uredba Komisije PLAN/2020/9213 o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn pametnih telefona i tableta i

Delegirana uredba Komisije PLAN/2020/9217 o dopuni Uredbe (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s energetskim označivanjem pametnih telefona i tableta

Razvoj novih normi za pametne telefone i tablete kako bi se mjerenje i izračun relevantnih parametara proizvoda olakšali pouzdanim, točnim i ponovljivim mjernim metodama, pri čemu se uzimaju u obzir najnovije priznate mjerne metode.

Smanjenje utjecaja na okoliš povezanih s pametnim telefonima i tabletima.

31.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti kotlova na kruta goriva

Uredba Komisije (EU) 2015/1189 od 28. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn kotlova na kruta goriva

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1187 u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kotlova na kruta goriva i paketa koji se sastoje od kotlova na kruta goriva, dodatnih grijača, regulatora temperature i solarnih uređaja

Revizija postojećih i razvoj novih normi za metode mjerenja i izračun specifikacija ekološkog dizajna i označivanje energetske učinkovitosti kotlova na kruta goriva.

Glavni je cilj smanjiti potrošnju energije kotlova na kruta goriva.

32.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti grijača prostora

Uredba Komisije (EU) br. 813/2013 оd 2. kolovoza 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn grijača prostora i kombiniranih grijača,

i

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 811/2013 u pogledu označivanja energetske učinkovitosti grijača prostora, kombiniranih grijača, kompleta koji sadržavaju grijač prostora, uređaj za upravljanje temperaturom i solarni uređaj i kompleta koji sadržavaju kombinirani grijač, uređaj za upravljanje temperaturom i solarni uređaj

Revizija postojećih i razvoj novih normi za grijače prostora i kombinirane grijače kako bi se mjerenje relevantnih parametara proizvoda olakšalo pouzdanim, točnim i ponovljivim mjernim metodama, pri čemu se uzimaju u obzir najnovije priznate mjerne metode.

Normizacija specifikacija potrošnje energije, razine zvučne snage i emisija dušikova oksida za grijače prostora i kombinirane grijače u EU-u. To bi trebalo pridonijeti boljem funkcioniranju jedinstvenog tržišta i povećanju ekološke učinkovitosti tih proizvoda.

33.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti bubnjastih sušilica rublja

Uredba Komisije (EU) br. 932/2012 u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn bubnjastih sušilica rublja

Revizija postojećih i razvoj novih normi za metode mjerenja i izračuna specifikacija ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti bubnjastih sušilica rublja.

Glavni je cilj smanjiti potrošnju energije bubnjastih sušilica rublja.

34.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti usisavača

Uredba Komisije (EU) br. 666/2013 od 8. srpnja 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn usisavača

Revizija postojećih i razvoj novih normi za usisavače kako bi se mjerenje relevantnih parametara proizvoda olakšalo pouzdanim, točnim i ponovljivim mjernim metodama, pri čemu se uzimaju u obzir najnovije priznate mjerne metode.

Smanjenje potrošnje energije usisavača tijekom faze uporabe.

35.

Ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti grijača vode

Uredba Komisije (EU) br. 814/2013 od 2. kolovoza 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn grijača vode i spremnika tople vode, kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) 2016/2282 od 30. studenoga 2016.

i

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 812/2013 o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti grijača vode, spremnika tople vode i kompleta koji sadržavaju grijač vode i solarni uređaj

Revizija postojećih i razvoj novih normi za grijače vode i spremnike tople vode kako bi se mjerenje relevantnih parametara proizvoda olakšalo pouzdanim, točnim i ponovljivim mjernim metodama, pri čemu se uzimaju u obzir najnovije priznate mjerne metode.

Normizacija specifikacija potrošnje energije, razine zvučne snage i emisija dušikovih oksida za grijače vode te specifikacija u vezi sa stalnim gubicima spremnika tople vode u EU-u. To bi trebalo pridonijeti boljem funkcioniranju jedinstvenog tržišta i povećanju ekološke učinkovitosti tih proizvoda.

36.

Ekološki dizajn malih, srednjih i velikih energetskih transformatora

Uredba Komisije (EU) 2019/1783 u pogledu malih, srednjih i velikih energetskih transformatora

Revizija postojećih i razvoj novih normi za metode mjerenja i izračuna specifikacija ekološkog dizajna malih, srednjih i velikih energetskih transformatora.

Glavni je cilj smanjiti potrošnju energije transformatora.

37.

Ekološki dizajn klima-uređaja i dizalica topline koji rade na načelu zrak-zrak

Uredba Komisije (EU) br. 206/2012 od 6. ožujka 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn klima-uređaja i ventilatora kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) 2016/2282

Revizija postojećih i razvoj novih normi za klima-uređaje i dizalice topline koji rade na načelu zrak-zrak putem pouzdanih, točnih i ponovljivih metoda mjerenja u kojima se uzimaju u obzir priznata najnovija dostignuća.

Smanjenje potrošnje energije klima-uređaja i dizalica topline koji rade na načelu zrak-zrak u fazi uporabe, kao i razine zvučne snage.

38.

Ekološki dizajn elektromotora

Uredba Komisije (EU) 2019/1781 оd 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn za elektromotore i pogone s promjenjivom brzinom u skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 641/2009 u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn samostalnih cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice i cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice integriranih u proizvode i o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 640/2009

Revizija postojećih normi uzimajući u obzir sljedeće:

| (1) | utvrđivanje specifikacija za učinkovitost uporabe resursa, uključujući identifikaciju i ponovnu uporabu metala rijetkih zemalja u motorima s trajnim magnetima; |
| --- | --- |

(1)

utvrđivanje specifikacija za učinkovitost uporabe resursa, uključujući identifikaciju i ponovnu uporabu metala rijetkih zemalja u motorima s trajnim magnetima;

| (2) | utvrđivanje razine odstupanja u provjerama; |
| --- | --- |

(2)

utvrđivanje razine odstupanja u provjerama;

| (3) | utvrđivanje metode i energetskih razreda za motore nazivnog napona većeg od 1 000 V; |
| --- | --- |

(3)

utvrđivanje metode i energetskih razreda za motore nazivnog napona većeg od 1 000 V;

| (4) | određivanje kombinacija motora i pogona s promjenjivom brzinom koji se prodaju zajedno, kao i integriranih pogona s promjenjivom brzinom (kompaktni pogoni); |
| --- | --- |

(4)

određivanje kombinacija motora i pogona s promjenjivom brzinom koji se prodaju zajedno, kao i integriranih pogona s promjenjivom brzinom (kompaktni pogoni);

| (5) | uvrštavanje drugih tipova motora u područje primjene, uključujući motore s trajnim magnetima. |
| --- | --- |

(5)

uvrštavanje drugih tipova motora u područje primjene, uključujući motore s trajnim magnetima.

Osiguravanje ponovljivih i troškovno učinkovitih ispitnih metoda za mjerenje potrošnje energije elektromotora koje su relevantne za praksu s ciljem smanjenja stope gubitka energije, čime se doprinosi funkcioniranju jedinstvenog tržišta i uštedama energije.

39.

Ekološki dizajn električne i elektroničke kućanske i uredske opreme

Nacrt prijedloga UREDBE KOMISIJE (EU) .../... o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn za potrošnju energije električne i elektroničke kućanske i uredske opreme u isključenom stanju, stanju pripravnosti i umreženom stanju pripravnosti u skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 1275/2008 – PLAN/2016/444

Revizija postojećih i razvoj novih normi za električnu i elektroničku kućansku i uredsku opremu.

Smanjenje potrošnje energije električne i elektroničke kućanske i uredske opreme u isključenom stanju, stanju pripravnosti i umreženom stanju pripravnosti.

40.

Ekološki dizajn vanjskih napajanja

Uredba Komisije (EU) 2019/1782 оd 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn za vanjska napajanja u skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 278/2009

Revizija postojećih i razvoj novih normi za vanjska napajanja kako bi se mjerenje relevantnih parametara proizvoda olakšalo pouzdanim, točnim i ponovljivim mjernim metodama, pri čemu se uzimaju u obzir najnovije priznate mjerne metode.

Glavni je cilj normizacija potrošnje energije vanjskih napajanja, čime se doprinosi funkcioniranju jedinstvenog tržišta i uštedama energije.

41.

Ekološki dizajn industrijskih ventilatora

Uredba Komisije (EU) br. 327/2011 od 30. ožujka 2011. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za ventilatore pogonjene motorima ulazne električne snage između 125 W i 500 kW

Revizija postojećih i razvoj novih normi kako bi se omogućio prošireni pristup proizvodima, posebno utvrđivanjem dovoljnog broja radnih točaka i interpolacijske metode/metode izračuna i/ili krivulje karakteristika. Dopuna metoda izravnog mjerenja odgovarajućim metodama izračuna/interpolacije i kvantificiranje njihove valjanosti. Uspostavljanje metoda za cirkulirajuće i velike ventilatore, npr. ekstrapolacijom iz umanjenih modela.

Osiguravanje ponovljivih i troškovno učinkovitih ispitnih metoda za mjerenje potrošnje energije industrijskih ventilatora koje su relevantne za praksu s ciljem smanjenja stope gubitka energije, čime se doprinosi funkcioniranju jedinstvenog tržišta i uštedama energije.

42.

Ekološki dizajn pogona s promjenjivom brzinom

Uredba Komisije (EU) 2019/1781 оd 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn za elektromotore i pogone s promjenjivom brzinom u skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 641/2009 u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn samostalnih cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice i cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice integriranih u proizvode i o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 640/2009

Revizija postojećih normi u skladu sa sljedećim:

| (1) | uklanjanje gubitaka u sustavu izravno povezanih s pogonima s promjenjivom brzinom, posebno gubitaka nastalih u mreži prije motora kad ulazna struja nije sinusoidna, i harmoničkih gubitaka koji nastaju nizvodno u motoru; |
| --- | --- |

(1)

uklanjanje gubitaka u sustavu izravno povezanih s pogonima s promjenjivom brzinom, posebno gubitaka nastalih u mreži prije motora kad ulazna struja nije sinusoidna, i harmoničkih gubitaka koji nastaju nizvodno u motoru;

| (2) | utvrđivanje razine odstupanja u provjerama; |
| --- | --- |

(2)

utvrđivanje razine odstupanja u provjerama;

| (3) | ako je primjenjivo, dodavanje energetskih razreda kako bi se poticali učinkovitiji pogoni; |
| --- | --- |

(3)

ako je primjenjivo, dodavanje energetskih razreda kako bi se poticali učinkovitiji pogoni;

| (4) | određivanje specifikacija za kombinacije motora i pogona s promjenjivom brzinom koji se prodaju zajedno, kao i integriranih pogona s promjenjivom brzinom (kompaktni pogoni); |
| --- | --- |

(4)

određivanje specifikacija za kombinacije motora i pogona s promjenjivom brzinom koji se prodaju zajedno, kao i integriranih pogona s promjenjivom brzinom (kompaktni pogoni);

| (5) | dodavanje drugih vrsta pogona s promjenjivom brzinom u područje primjene. |
| --- | --- |

(5)

dodavanje drugih vrsta pogona s promjenjivom brzinom u područje primjene.

Osiguravanje ponovljivih i troškovno učinkovitih ispitnih metoda za mjerenje potrošnje energije/ gubitaka pogona s promjenjivom brzinom koje su relevantne za praksu s ciljem smanjenja stope gubitka energije, čime se doprinosi funkcioniranju jedinstvenog tržišta i uštedama energije.

43.

Količine ugljika uklonjenog iz građevnih proizvoda

COM(2021) 572 final – Nova strategija EU-a za šume do 2030.

COM(2021) 800 final – Održivi ciklusi ugljika

Razvoj normiranog okvira za dinamičku procjenu životnog ciklusa kako bi se točnije uzelo u obzir uklanjanje ugljika povezano s njegovim skladištenjem u građevnim proizvodima.

Glavni je cilj bolje odraziti napredak postignut u dinamičkoj procjeni životnog ciklusa kako bi se skladištenje ugljika uzelo u obzir u normama za građevne proizvode, uglavnom kad se na inventar dinamičkog životnog ciklusa primjenjuju faktori karakterizacije ovisni o vremenu.

44.

Otpornost infrastrukture na klimatske promjene

COM(2021) 82, Stvaranje Europe otporne na klimatske promjene – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama – točka 2.3.2.

Revizija, prema najnovijim saznanjima, šireg raspona normi za imovinu (uključujući neinfrastrukturnu imovinu) koja je osjetljiva na klimatske utjecaje kako bi se povećala otpornost na klimatske promjene.

Povećanje otpornosti postojećeg infrastrukturnog fonda i novih velikih infrastrukturnih projekata na klimatske promjene.

45.

Građevni proizvodi

Uredba (EU) br. 305/2011 o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda

COM(2020) 662 final –, Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života

Razvoj novih europskih normi za metode i kriterije ocjenjivanja građevnih proizvoda, posebno onih korištenih u obnovi zgrada, radi upotrebe kao normiranih tehničkih specifikacija u skladu s Uredbom (EU) br. 305/2011.

Osiguravanje neometanog funkcioniranja jedinstvenog tržišta građevnih proizvoda i ozelenjivanja naših zgrada.

46.

Okolišna održivost građevnih proizvoda

Uredba (EU) br. 305/2011 o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda

Razvoj europskih normi za ocjenu okolišne učinkovitosti građevnih proizvoda i izjavu o njoj, uključujući posebna pravila o kategorijama proizvoda koja se primjenjuju na određene porodice proizvoda.

Glavni je cilj uskladiti europska pravila za ocjenu okolišne učinkovitosti građevnih proizvoda i izjavu o njoj na europskoj razini, ukloniti i spriječiti prepreke trgovini u tom području te pružiti pouzdane informacije za ocjenu zgrada i drugih građevinskih radova, posebno za procjenu životnog ciklusa zgrada, uključujući potencijal globalnog zagrijavanja.

47.

Infrastruktura za punjenje električnom energijom

COM(2021) 559 final – Prijedlog uredbe o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva

Razvoj europskih normi za postaje za punjenje električnom energijom kako bi se osigurao pristup korisnicima s invaliditetom.

Glavni je cilj normi povećati interoperabilnost i olakšati pristup osobama s invaliditetom.

48.

Bežično punjenje mobilnih telefona i slične radijske opreme

Direktiva 2014/53/EU o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu

Razvoj i ažuriranje europskih normi kako bi se osigurala interoperabilnost i učinkovitost radijske opreme do 240 W i „bežičnih punjača”:

| — | usklađeno sučelje za „bežično” punjenje (hardver/podloga za punjenje); |
| --- | --- |

—

usklađeno sučelje za „bežično” punjenje (hardver/podloga za punjenje);

| — | usklađeni komunikacijski protokol za „bežično” punjenje; |
| --- | --- |

—

usklađeni komunikacijski protokol za „bežično” punjenje;

| — | interoperabilnost s usklađenim vanjskim napajanjima; |
| --- | --- |

—

interoperabilnost s usklađenim vanjskim napajanjima;

| — | energetska učinkovitost usklađenog rješenja; |
| --- | --- |

—

energetska učinkovitost usklađenog rješenja;

| — | učinkovitost punjenja usklađenog rješenja. |
| --- | --- |

—

učinkovitost punjenja usklađenog rješenja.

Glavni je cilj uvesti zajedničko usklađeno rješenje za „bežično” punjenje kako bi se dodatno poboljšale pogodnosti za potrošače i koristi za okoliš koje proizlaze iz usklađenih rješenja za punjenje.

49.

Baterije i otpadne baterije

COM(2020) 798 final – Prijedlog uredbe o baterijama i otpadnim baterijama

Razvoj usklađenih europskih normi za:

| — | aspekte učinkovitosti i trajnosti prijenosnih baterija, |
| --- | --- |

—

aspekte učinkovitosti i trajnosti prijenosnih baterija,

| — | aspekte učinkovitosti i trajnosti (neprenosivih) baterija na punjenje, |
| --- | --- |

—

aspekte učinkovitosti i trajnosti (neprenosivih) baterija na punjenje,

| — | ponovnu uporabu i prenamjenu (neprenosivih) baterija na punjenje, |
| --- | --- |

—

ponovnu uporabu i prenamjenu (neprenosivih) baterija na punjenje,

| — | sigurnosne aspekte sustava za pohranu energije sa stacionarnom baterijom, |
| --- | --- |

—

sigurnosne aspekte sustava za pohranu energije sa stacionarnom baterijom,

| — | daljnje specifikacije ili metode mjerenja. |
| --- | --- |

—

daljnje specifikacije ili metode mjerenja.

Glavni je cilj osigurati visoku razinu okolišne učinkovitosti baterija u cijelom EU-u i osigurati sigurnost sustava za pohranu energije sa stacionarnom baterijom, čime se doprinosi slobodnom kretanju baterija u Uniji.

50.

Opasne tvari u električnoj i elektroničkoj opremi

Direktiva 2011/65/EU o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi.

Revizija norme EN IEC 63000:2018 i razvoj novih normi za ograničenje uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi.

Glavni je cilj mjere uspostaviti usklađena tehnička rješenja među državama članicama u pogledu ograničenja uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi.

51.

Recikliranje i ponovna uporaba materijala u otpadnim vozilima

PLAN/2020/8644 Otpadna vozila – revizija pravila EU-a

Razvoj europskih normi kojima se poboljšavaju postupci kružnog dizajna, proizvodnje, ponovne uporabe i recikliranja vozila i njihovih sastavnih dijelova. Te norme uključuju poboljšanje dizajna za recikliranje plastičnih dijelova i obrade otpadnih vozila kako bi se povećala oporaba kritičnih sirovina i kvaliteta čeličnog i aluminijskog otpada, kao i metode izračuna i mjerenja kvalitete razvrstanih, recikliranih i oporabljenih automobilskih materijala.

Mjerom se nastoji poboljšati recikliranje i ponovnu uporabu materijala te smanjiti stvaranje otpada iz otpadnih vozila.

52.

Kvaliteta zraka – mjerne metode za praćenje policikličkih aromatskih ugljikovodika u zraku

Članak 4. stavci 1., 8. i 13. i Prilog V. Direktivi 2004/107/EZ o arsenu, kadmiju, živi, niklu i policikličkim aromatskim ugljikovodicima u zraku

Razvoj normi za mjerenje koncentracija policikličkih aromatskih ugljikovodika u zraku.

Osiguravanje da analize policikličkih aromatskih ugljikovodika u zraku budu dovoljno precizne, pouzdane i usporedive u cijelom EU-u.

53.

Kvaliteta zraka – procjene na temelju modeliranja

Članci 6., 7., 9. i 10. te Prilog I. Direktivi 2008/50/EZ o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu

Razvoj normi kojima se osigurava da su procjene kvalitete zraka koje se temelje na modeliranju objektivne, pouzdane i usporedive te da su dostatne kvalitete za dobivanje pouzdanih informacija o koncentracijama onečišćujućih tvari u zraku.

Osiguravanje da su prikupljene informacije o onečišćenju zraka dovoljno reprezentativne i usporedive u cijelom EU-u.

54.

Kvaliteta zraka – performanse senzorskih sustava za mjerenje onečišćenja zraka

Članci 6., 7., 9. i 10. te Prilog I. Direktivi 2008/50/EZ o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu

Razvoj validiranih ispitnih normi kako bi se ocjenjivala učinkovitost senzorskih sustava za mjerenje onečišćenja zraka.

Na temelju normi će se ocjenjivati ispunjavaju li senzorski sustavi ciljeve kvalitete podataka iz Direktive 2008/50/EZ.

Poboljšanje procjene kvalitete zraka tako što će se ocjenjivati u kojoj mjeri senzorski sustavi ispunjavaju ciljeve kvalitete podataka iz Direktive 2008/50/EZ.

Norme će ujedno poslužiti za proširivanje primjene te metode praćenja, a time i za poboljšanje procjenjivanja kvalitete zraka.

55.

Emisije metana u energetskom sektoru

COM(2021) 805 final

Prijedlog uredbe o smanjenju emisija metana u energetskom sektoru

Razvoj novih i revizija postojećih europskih normi za kvantifikaciju emisija metana u djelatnostima povezanima s naftom, plinom i ugljenom, uključujući neaktivnu, privremeno zatvorenu, zatvorenu i napuštenu imovinu.

Razvoj novih i revizija postojećih europskih normi za istraživanja radi otkrivanja i saniranja istjecanja metana u djelatnostima povezanima s naftom i plinom.

Razvoj novih europskih normi za opremu koja je projektirana tako da se spriječi istjecanje.

Cilj je poduprijeti obveze energetskih operatora da mjere i ublažavaju emisije metana na usporediv način u cijeloj Uniji. Time će se osigurati jednaki uvjeti za sve operatore, pristup usporedivim informacijama i usklađena razina djelotvornosti u smanjenju emisija metana.

56.

Materijali u dodiru s vodom za piće

DIREKTIVA (EU) 2020/2184 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 16. prosinca 2020. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (preinaka)

Razvoj novih europskih normi u pogledu analitičkih metoda za određivanje tvari koje migriraju iz materijala i metoda za ispitivanje konačnih materijala u dodiru s vodom za piće.

Zaštita kvalitete vode za piće i javnog zdravlja. Materijali koji su u dodiru s vodom za piće mogu utjecati na njezinu kvalitetu (npr. ispiranjem tvari u vodu). Potrebno je razviti analitičke i ispitne metode kako bi se osiguralo da su konačni materijali koji su u dodiru s vodom za piće sigurni.

57.

Pročišćavanje otpadnih voda

Direktiva Vijeća od 21. maja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda

Revizija postojeće norme EN 12566: Mali uređaji za obradu otpadnih voda, za opterećenje do 50 e.s. (populacijskog ekvivalenta) (u sedam dijelova).

Poboljšanje zaštite okoliša i smanjenje zdravstvenih rizika.

58.

Mikroplastika

PLAN/2020/8355 – Mjere za smanjenje prisutnosti nenamjerno ispuštene mikroplastike iz guma, tekstila i plastičnih peleta u okolišu

Razvoj europskih normi kojima se podupiru mjere za rješavanje problema onečišćenja mikroplastikom (čestice plastike promjera manjeg od 5 mm), uključujući deterdžente, boje i tvari koje se nenamjerno ispuštaju u okoliš (npr. iz guma i sintetičkih tekstilnih proizvoda).

Cilj je mjere smanjiti ispuštanje mikroplastike u okoliš, kao i onečišćenje okoliša i potencijalne rizike za zdravlje ljudi.

Mjere za razvoj i reviziju europskih normi ili europskih normizacijskih dokumenata kojima se podupire digitalna tranzicija

| Upućivanje | Naslov | Referentni dokumenti | Europske norme / europski normizacijski dokumenti | Konkretni ciljevi i politike za europske norme / europske normizacijske dokumente |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 59. | Sigurni i pouzdani sustavi umjetne inteligencije | Prijedlog uredbe o utvrđivanju usklađenih pravila o umjetnoj inteligenciji (Akt o umjetnoj inteligenciji) i izmjeni određenih zakonodavnih akata Unije
  COM(2021) 206 final | Utvrđivanje tehničkih specifikacija za stavljanje na tržište, stavljanje u promet i upotrebu sustava umjetne inteligencije u EU-u, razmatranje specifikacija povezanih s njihovom sigurnošću i pouzdanošću, uključujući upravljanje rizicima, kvalitetu podataka, transparentnost, ljudski nadzor, točnost, stabilnost i kibersigurnost. | Osiguravanje sigurnosti i pouzdanosti sustava umjetne inteligencije, njihova odgovarajućeg praćenja tijekom cijelog životnog ciklusa, poštovanja temeljnih vrijednosti i ljudskih prava priznatih u Europi te jačanje europske konkurentnosti. |
| 60. | Internetska provjera dobi | COM(2022) 212 final – Digitalno desetljeće za djecu i mlade:
  nova Europska strategija za bolji internet za djecu (BIK+)
  COM(2021) 281 final – Prijedlog uredbe o uspostavljanju europskog okvira za digitalni identitet | Razvoj novih europskih normi za internetsko utvrđivanje dobi/provjeru dobi u kontekstu prijedloga o europskom okviru za digitalni identitet. | Glavni je cilj poboljšati sigurnost djece na internetu uz pomoć sigurne, certificirane i interoperabilne provjere dobi (sustavi za pristup internetskim uslugama u cijelom EU-u),
  izgraditi povjerenje u mehanizme provjere dobi te posebno smanjiti rizik pristupa djece sadržajima neprikladnima za njihovu dob. |
| 61. | Internet stvari | COM(2020) 66 – Europska strategija za podatke. | Razvoj europskih normizacijskih dokumenata kojima se odgovara na potrebe računalstva na rubu mreže i računalstva rojeva, uključujući interoperabilnost i pristup podacima. | Cilj je poboljšati interoperabilnost interneta stvari u okviru nove paradigme računalstva u oblaku na rubu mreže i novih koncepata kao što je računalstvo rojeva skupina uređaja te omogućiti zajednički način pristupa podacima i aplikacijama kao i razmjenu postupaka među uređajima. |
| 62. | Infrastruktura za usluge lanaca blokova | COM(2018) 109 final – Akcijski plan za financijske tehnologije:za konkurentniji i inovativniji europski financijski sektor
  Prijedlog uredbe o uspostavljanju europskog okvira za digitalni identitet - COM(2021) 281 final | Razvoj europskih normi i normizacijskih dokumenata kojima se podupire uvođenje prekograničnih digitalnih usluga javnog sektora putem zajedničke europske infrastrukture za usluge lanaca blokova sa zajedničkim modelom upravljanja. | Glavni je cilj poboljšati prekograničnu infrastrukturu europskih lanaca blokova i osnovne usluge kojima se promiču javne usluge za razmjenu provjerljivih vjerodajnica u slučajevima upotrebe obrazovnih akreditacija i digitalnih potvrda socijalne sigurnosti. |
| 63. | Elektroničke evidencije | Prijedlog uredbe o uspostavljanju europskog okvira za digitalni identitet - COM(2021) 281 final | Razvoj europskih normi i europskih normizacijskih dokumenata za postupke izvršenja i registracije skupa podataka te stvaranje kvalificirane elektroničke evidencije kako bi se omogućilo prekogranično pravno priznavanje identifikacijskih vjerodajnica kao što su liječnički certifikati, dokumenti o socijalnoj sigurnosti, akademske potvrde ili potvrde o stručnim kvalifikacijama u elektroničkom obliku. | Glavni je cilj osigurati kvalifikaciju elektroničkih evidencija u skladu sa zakonodavstvom.
  Normama će se poduprijeti utvrđivanje specifikacija za pružanje usluga te tehničkih i operativnih aspekata za operatore čvorova, čime će osigurati povjerenje u kvalificirane elektroničke evidencije, kojima se europskim građanima omogućava kontrola nad vlastitim privatnim podacima. |
| 64. | Lokalni digitalni blizanci za pametne zajednice | Direktiva 2007/2/EZ o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE). | Razvoj novih normi EU-a za minimalne ali dostatne kapacitete za razmjenu, uporabu i ponovnu uporabu podataka u raznim sustavima, rješavanje kritičnih problema utvrđenih pri uspostavi lokalnog podatkovnog ekosustava, upotreba međusektorskih podatkovnih modela i različitih arhitektonskih okvira:






  — | razmjena znanja i informacija o kontekstu; |

Upućivanje

Naslov

Referentni dokumenti

Europske norme / europski normizacijski dokumenti

Konkretni ciljevi i politike za europske norme / europske normizacijske dokumente

59.

Sigurni i pouzdani sustavi umjetne inteligencije

Prijedlog uredbe o utvrđivanju usklađenih pravila o umjetnoj inteligenciji (Akt o umjetnoj inteligenciji) i izmjeni određenih zakonodavnih akata Unije

COM(2021) 206 final

Utvrđivanje tehničkih specifikacija za stavljanje na tržište, stavljanje u promet i upotrebu sustava umjetne inteligencije u EU-u, razmatranje specifikacija povezanih s njihovom sigurnošću i pouzdanošću, uključujući upravljanje rizicima, kvalitetu podataka, transparentnost, ljudski nadzor, točnost, stabilnost i kibersigurnost.

Osiguravanje sigurnosti i pouzdanosti sustava umjetne inteligencije, njihova odgovarajućeg praćenja tijekom cijelog životnog ciklusa, poštovanja temeljnih vrijednosti i ljudskih prava priznatih u Europi te jačanje europske konkurentnosti.

60.

Internetska provjera dobi

COM(2022) 212 final – Digitalno desetljeće za djecu i mlade:

nova Europska strategija za bolji internet za djecu (BIK+)

COM(2021) 281 final – Prijedlog uredbe o uspostavljanju europskog okvira za digitalni identitet

Razvoj novih europskih normi za internetsko utvrđivanje dobi/provjeru dobi u kontekstu prijedloga o europskom okviru za digitalni identitet.

Glavni je cilj poboljšati sigurnost djece na internetu uz pomoć sigurne, certificirane i interoperabilne provjere dobi (sustavi za pristup internetskim uslugama u cijelom EU-u),

izgraditi povjerenje u mehanizme provjere dobi te posebno smanjiti rizik pristupa djece sadržajima neprikladnima za njihovu dob.

61.

Internet stvari

COM(2020) 66 – Europska strategija za podatke.

Razvoj europskih normizacijskih dokumenata kojima se odgovara na potrebe računalstva na rubu mreže i računalstva rojeva, uključujući interoperabilnost i pristup podacima.

Cilj je poboljšati interoperabilnost interneta stvari u okviru nove paradigme računalstva u oblaku na rubu mreže i novih koncepata kao što je računalstvo rojeva skupina uređaja te omogućiti zajednički način pristupa podacima i aplikacijama kao i razmjenu postupaka među uređajima.

62.

Infrastruktura za usluge lanaca blokova

COM(2018) 109 final – Akcijski plan za financijske tehnologije:za konkurentniji i inovativniji europski financijski sektor

Prijedlog uredbe o uspostavljanju europskog okvira za digitalni identitet - COM(2021) 281 final

Razvoj europskih normi i normizacijskih dokumenata kojima se podupire uvođenje prekograničnih digitalnih usluga javnog sektora putem zajedničke europske infrastrukture za usluge lanaca blokova sa zajedničkim modelom upravljanja.

Glavni je cilj poboljšati prekograničnu infrastrukturu europskih lanaca blokova i osnovne usluge kojima se promiču javne usluge za razmjenu provjerljivih vjerodajnica u slučajevima upotrebe obrazovnih akreditacija i digitalnih potvrda socijalne sigurnosti.

63.

Elektroničke evidencije

Prijedlog uredbe o uspostavljanju europskog okvira za digitalni identitet - COM(2021) 281 final

Razvoj europskih normi i europskih normizacijskih dokumenata za postupke izvršenja i registracije skupa podataka te stvaranje kvalificirane elektroničke evidencije kako bi se omogućilo prekogranično pravno priznavanje identifikacijskih vjerodajnica kao što su liječnički certifikati, dokumenti o socijalnoj sigurnosti, akademske potvrde ili potvrde o stručnim kvalifikacijama u elektroničkom obliku.

Glavni je cilj osigurati kvalifikaciju elektroničkih evidencija u skladu sa zakonodavstvom.

Normama će se poduprijeti utvrđivanje specifikacija za pružanje usluga te tehničkih i operativnih aspekata za operatore čvorova, čime će osigurati povjerenje u kvalificirane elektroničke evidencije, kojima se europskim građanima omogućava kontrola nad vlastitim privatnim podacima.

64.

Lokalni digitalni blizanci za pametne zajednice

Direktiva 2007/2/EZ o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE).

Razvoj novih normi EU-a za minimalne ali dostatne kapacitete za razmjenu, uporabu i ponovnu uporabu podataka u raznim sustavima, rješavanje kritičnih problema utvrđenih pri uspostavi lokalnog podatkovnog ekosustava, upotreba međusektorskih podatkovnih modela i različitih arhitektonskih okvira:

—

razmjena znanja i informacija o kontekstu;

| — | upotreba dosljednih i interoperabilnih zajedničkih podatkovnih modela; |
| --- | --- |

—

upotreba dosljednih i interoperabilnih zajedničkih podatkovnih modela;

| — | pravila za pristup podacima i uslugama i njihovu uporabu; |
| --- | --- |

—

pravila za pristup podacima i uslugama i njihovu uporabu;

| — | pravila i alati za nabavu pravednih i transparentnih usluga i algoritama koje pokreće umjetna inteligencija. |
| --- | --- |

—

pravila i alati za nabavu pravednih i transparentnih usluga i algoritama koje pokreće umjetna inteligencija.

Glavni je cilj osigurati zajednički sporazum o interoperabilnosti podatkovnih prostora koji se upotrebljavaju u pametnim gradovima EU-a i ekosustavu zajednice.

Mjere za razvoj i reviziju europskih normi ili europskih normizacijskih dokumenata kojima se podupire otpornost europske industrije

| Upućivanje | Naslov | Referentni dokumenti | Europske norme / europski normizacijski dokumenti | Konkretni ciljevi i politike za europske norme / europske normizacijske dokumente |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 65. | Tehnike aditivne proizvodnje | COM(2020) 98 final - Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo: Za čišću i konkurentniju Europu | Razvoj europskih normi za potporu aditivne proizvodnje, uključujući 3D/4D ispis, koja obuhvaća proizvodne sustave temeljene na materijalima kao što su metal, polimeri, keramika i biološki materijali. | Cilj je mjere doprinijeti energetskoj učinkovitosti i povećati konkurentnost novih predmeta od više materijala te multifunkcionalnih materijala i proizvoda za različite primjene, uključujući biomedicinsku, u aditivnoj proizvodnji. |
| 66. | Kritične sirovine za baterije za električna vozila | Prijedlog Uredbe o baterijama i otpadnim baterijama, stavljanju izvan snage Direktive 2006/66/EZ i izmjeni Uredbe (EU) br. 2019/1020
  COM(2020) 798 final | Razvoj europskih normi za rudarenje, rafiniranje, preradu i recikliranje minerala i materijala koji se upotrebljavaju za proizvodnju baterija. | Cilj je prilagoditi vrijednosni lanac minerala i materijala koji se upotrebljavaju za proizvodnju baterija održivim praksama nabave i poduprijeti učinkovito funkcioniranje tržišta recikliranja kako bi se povećala dostupnost kvalitetnih sekundarnih sirovina. |
| 67. | Ulazni materijali za jednokratnu uporabu potrebni za proizvodnju cjepiva protiv bolesti COVID-19 | COM(2021) 35 final - Zajednički do pobjede nad bolešću COVID-19 | Razvoj europskih normi za proizvode za jednokratnu uporabu potrebne za proizvodnju cjepiva i terapeutika kako bi se poboljšala interoperabilnost ključnih proizvodnih komponenti i smanjio rizik od poremećaja u proizvodnji u slučaju nestašice tih materijala. | Glavni je cilj osigurati dostupnost materijala potrebnih za proizvodnju cjepiva u proizvodnim pogonima i u dovoljnim količinama te interoperabilnost određenih komponenti. |
| 68. | Sigurni satelitski komunikacijski sustavi | COM(2022) 57 final, postupak 2022/0039 (COD), Prijedlog uredbe o uspostavi Programa Unije za sigurnu povezivost za razdoblje 2023.–2027. | Razvoj normi kojima se podupire iskorištavanje i razvoj komponenti svemirskog programa EU-a, uključujući ali ne ograničavajući se na europske norme za usluge satelitske komunikacije. | Potpora za uspostavu sigurnog satelitskog komunikacijskog sustava Unije kojim se Uniji i vladinim tijelima država članica pružaju sigurne, fleksibilne i otporne satelitske komunikacijske usluge u cijelom svijetu. |
| 69. | Upravljanje svemirskim prometom i šire tržišno prihvaćanje svemirskih podataka | Uredba (EU) 2021/696 o uspostavi Svemirskog programa Unije i osnivanju Agencije Europske unije za svemirski program | Razvoj europskih normi za upravljanje svemirskim prometom. Razvoj europskih normi za širu prihvaćenost svemirskih podataka i usluga svemirskog programa EU-a (Galileo, EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM) među korisnicima i na tržištu. | Ciljevi:






  1. | smanjiti postojeće i buduće operativne rizike i zaštititi europsku svemirsku infrastrukturu; |

Upućivanje

Naslov

Referentni dokumenti

Europske norme / europski normizacijski dokumenti

Konkretni ciljevi i politike za europske norme / europske normizacijske dokumente

65.

Tehnike aditivne proizvodnje

COM(2020) 98 final - Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo: Za čišću i konkurentniju Europu

Razvoj europskih normi za potporu aditivne proizvodnje, uključujući 3D/4D ispis, koja obuhvaća proizvodne sustave temeljene na materijalima kao što su metal, polimeri, keramika i biološki materijali.

Cilj je mjere doprinijeti energetskoj učinkovitosti i povećati konkurentnost novih predmeta od više materijala te multifunkcionalnih materijala i proizvoda za različite primjene, uključujući biomedicinsku, u aditivnoj proizvodnji.

66.

Kritične sirovine za baterije za električna vozila

Prijedlog Uredbe o baterijama i otpadnim baterijama, stavljanju izvan snage Direktive 2006/66/EZ i izmjeni Uredbe (EU) br. 2019/1020

COM(2020) 798 final

Razvoj europskih normi za rudarenje, rafiniranje, preradu i recikliranje minerala i materijala koji se upotrebljavaju za proizvodnju baterija.

Cilj je prilagoditi vrijednosni lanac minerala i materijala koji se upotrebljavaju za proizvodnju baterija održivim praksama nabave i poduprijeti učinkovito funkcioniranje tržišta recikliranja kako bi se povećala dostupnost kvalitetnih sekundarnih sirovina.

67.

Ulazni materijali za jednokratnu uporabu potrebni za proizvodnju cjepiva protiv bolesti COVID-19

COM(2021) 35 final - Zajednički do pobjede nad bolešću COVID-19

Razvoj europskih normi za proizvode za jednokratnu uporabu potrebne za proizvodnju cjepiva i terapeutika kako bi se poboljšala interoperabilnost ključnih proizvodnih komponenti i smanjio rizik od poremećaja u proizvodnji u slučaju nestašice tih materijala.

Glavni je cilj osigurati dostupnost materijala potrebnih za proizvodnju cjepiva u proizvodnim pogonima i u dovoljnim količinama te interoperabilnost određenih komponenti.

68.

Sigurni satelitski komunikacijski sustavi

COM(2022) 57 final, postupak 2022/0039 (COD), Prijedlog uredbe o uspostavi Programa Unije za sigurnu povezivost za razdoblje 2023.–2027.

Razvoj normi kojima se podupire iskorištavanje i razvoj komponenti svemirskog programa EU-a, uključujući ali ne ograničavajući se na europske norme za usluge satelitske komunikacije.

Potpora za uspostavu sigurnog satelitskog komunikacijskog sustava Unije kojim se Uniji i vladinim tijelima država članica pružaju sigurne, fleksibilne i otporne satelitske komunikacijske usluge u cijelom svijetu.

69.

Upravljanje svemirskim prometom i šire tržišno prihvaćanje svemirskih podataka

Uredba (EU) 2021/696 o uspostavi Svemirskog programa Unije i osnivanju Agencije Europske unije za svemirski program

Razvoj europskih normi za upravljanje svemirskim prometom. Razvoj europskih normi za širu prihvaćenost svemirskih podataka i usluga svemirskog programa EU-a (Galileo, EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM) među korisnicima i na tržištu.

Ciljevi:

1.

smanjiti postojeće i buduće operativne rizike i zaštititi europsku svemirsku infrastrukturu;

| 2. | povećati prihvaćenost svemirskih podataka i usluga među korisnicima i na tržištu olakšavanjem njihove integracije u sektorima. To uključuje autonomne i povezane automobile, željeznice, zrakoplovstvo, bespilotne zrakoplove i specijaliziranu korisničku opremu. |
| --- | --- |

2.

povećati prihvaćenost svemirskih podataka i usluga među korisnicima i na tržištu olakšavanjem njihove integracije u sektorima. To uključuje autonomne i povezane automobile, željeznice, zrakoplovstvo, bespilotne zrakoplove i specijaliziranu korisničku opremu.

Mjere za razvoj i reviziju europskih normi ili europskih normizacijskih dokumenata kojima se podupire unutarnje tržište usluga i proizvoda

| Upućivanje | Naslov | Referentni dokumenti | Europske norme / europski normizacijski dokumenti | Konkretni ciljevi i politike za europske norme / europske normizacijske dokumente |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 70. | Medicinski proizvodi i in vitro dijagnostički medicinski proizvodi | Uredba (EU) 2017/745 o medicinskim proizvodima
  Uredba (EU) 2017/746 o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima | Revizija postojećih i razvoj novih europskih normi za dizajn i proizvodnju:






  — | medicinskih proizvoda obuhvaćenih Uredbom (EU) 2017/745 (MDR); |

Upućivanje

Naslov

Referentni dokumenti

Europske norme / europski normizacijski dokumenti

Konkretni ciljevi i politike za europske norme / europske normizacijske dokumente

70.

Medicinski proizvodi i in vitro dijagnostički medicinski proizvodi

Uredba (EU) 2017/745 o medicinskim proizvodima

Uredba (EU) 2017/746 o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima

Revizija postojećih i razvoj novih europskih normi za dizajn i proizvodnju:

—

medicinskih proizvoda obuhvaćenih Uredbom (EU) 2017/745 (MDR);

| — | in vitro dijagnostičkih medicinskih proizvoda obuhvaćenih Uredbom (EU) 2017/746 (Uredba o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima). |
| --- | --- |

—

in vitro dijagnostičkih medicinskih proizvoda obuhvaćenih Uredbom (EU) 2017/746 (Uredba o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima).

Norme će se primjenjivati na dizajn i proizvodnju, upravljanje rizicima i obveze gospodarskih subjekata i sponzora, uključujući one koje se odnose na:

| — | sustave upravljanja kvalitetom; |
| --- | --- |

—

sustave upravljanja kvalitetom;

| — | upravljanje rizicima; |
| --- | --- |

—

upravljanje rizicima;

| — | klinička ispitivanja i studije učinkovitosti; |
| --- | --- |

—

klinička ispitivanja i studije učinkovitosti;

| — | kliničke procjene. |
| --- | --- |

—

kliničke procjene.

Osiguravanje neometanog funkcioniranja jedinstvenog tržišta u pogledu medicinskih proizvoda, što će se postići utvrđivanjem visokih standarda kvalitete i sigurnosti medicinskih proizvoda i in vitro dijagnostičkih medicinskih proizvoda. Time bi se trebala rješavati uobičajena sigurnosna pitanja u pogledu takvih proizvoda, čime bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja i sigurnosti pacijenata, korisnika i drugih.

71.

Sigurnost igračaka

Direktiva 2009/48/EZ o sigurnosti igračaka

Razvoj novih ili revizija postojećih europskih normi radi potpore najsuvremenijoj tehnologiji sigurnosti igračaka i kemikalija u igračkama.

Rješavanje pitanja tehnološkog razvoja na tržištu igračaka koji je potaknuo sigurnosna pitanja koja sve više brinu potrošače.

72.

Tlačna oprema

Direktiva 2014/68/EU od 15. svibnja 2014. o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje na tržištu tlačne opreme

Revizija postojećih i razvoj novih normi za tlačnu opremu ili sklopove.

Poboljšanje sigurnosti i olakšavanje pristupa tržištu za mala i srednja poduzeća. Time će poduzeća iz EU-a postati konkurentnija na globalnom tržištu.

73.

Jednostavne tlačne posude

Direktiva 2014/29/EU o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na stavljanje na raspolaganje na tržištu jednostavnih tlačnih posuda

Revizija postojećih normi serije EN 286 i razvoj novih normi.

Poboljšanje sigurnosti i olakšavanje pristupa tržištu za mala i srednja poduzeća. Time će poduzeća iz EU-a postati konkurentnija na globalnom tržištu.

74.

Strojarski proizvodi

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o strojarskim proizvodima, (COM(2021) 202 final

Razvoj ili revizija europskih normi za strojarske proizvode kako bi se obuhvatile nove bitne sigurnosne i zdravstvene specifikacije predložene Uredbe.

Glavni je cilj osigurati zdravlje i sigurnost održavanjem usklađenih europskih normi koje obuhvaćaju općenito prihvaćena najnovija dostignuća. Dostupnost usklađenih europskih normi olakšat će i pristup tržištu, posebno za MSP-ove. Korisnici i vlasnici strojarskih proizvoda imat će koristi od poboljšane sigurnosti, a vjerojatno i od popratnih učinaka kao što su učinkovita uporaba energije i lakši pristup inovativnim tehnologijama. Gospodarski subjekti imat će koristi od pravne sigurnosti.

75.

Dizala i sigurnosne komponente u dizalima

Direktiva 2014/33/EU o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na dizala i sigurnosne komponente za dizala,

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/76

I

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/1220

Razvoj novih europskih normi i ažuriranje postojećih normizacijskih dokumenata radi pravodobne izrade najsuvremenijih normi.

Osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja i sigurnosti te, prema potrebi, sigurnosti imovine te jamčenje poštenog natjecanja na tržištu EU-a.

76.

Žičare

Uredba (EU) 2016/424 o žičarama

Razvoj ili revizija normi kako bi se dale detaljne tehničke specifikacije za

| i. | projektiranje i izgradnju žičara, njihove infrastrukture, podsustava i sigurnosnih komponenti; i |
| --- | --- |

i.

projektiranje i izgradnju žičara, njihove infrastrukture, podsustava i sigurnosnih komponenti; i

| ii. | rad sa žičarama. |
| --- | --- |

ii.

rad sa žičarama.

Povećanje sigurnosti žičara.

77.

Plinski aparati

Uredba (EU) 2016/426 o aparatima na plinovita goriva

Razvoj novih ili revizija postojećih europskih normi radi potpore najsuvremenijoj tehnologiji aparata na plinovita goriva.

Osiguravanje zdravlja i sigurnosti te racionalne uporabe energije (energetska učinkovitost) aparata na plinovita goriva.

78.

Sigurnost potrošačkih proizvoda

Direktiva 2001/95/EZ o općoj sigurnosti proizvoda

Razvoj i ažuriranje europskih normi za sigurnost određenih potrošačkih proizvoda koji nisu obuhvaćeni zakonodavstvom Unije o usklađivanju (uključujući dječje proizvode koji nisu igračke).

Osiguravanje visoke razine zaštite potrošača tako što će se povećati sigurnost dječjih i drugih potrošačkih proizvoda koji nisu obuhvaćeni zakonodavstvom Unije o usklađivanju, uzimajući u obzir najnovija znanstvena i tehnološka dostignuća te specifikacije iz zakonodavstva.

79.

Upravljanje učitanim softverom za radijsku opremu

PLAN/2018/4283

Delegirana uredba Komisije o primjeni članka 3. stavka 3. točke i. i članka 4. Direktive 2014/53/EU u pogledu rekonfigurabilnih radijskih sustava

Razvoj usklađenih normi za osiguravanje kontrole softvera učitanog u radijsku opremu kako se ne bi ugrozili bitni zahtjevi utvrđeni u Direktivi o radijskoj opremi.

Cilj je mjere zadržati sigurnosne specifikacije tijekom životnog ciklusa proizvoda kako bi se izbjegle promjene koje utječu na te specifikacije ažuriranjem softvera. Osim toga, tom će se mjerom zaštititi sigurnost korisnika, a radiofrekvencijski spektar od štetnih smetnji.

80.

Oprema namijenjena za uporabu u potencijalno eksplozivnim atmosferama (ATEX)

Direktiva 2014/34/EU o opremi i zaštitnim sustavima namijenjenima za uporabu u potencijalno eksplozivnim atmosferama

Razvoj novih ili revizija postojećih europskih normi radi potpore najsuvremenijoj tehnologiji opreme namijenjene za uporabu u potencijalno eksplozivnim atmosferama.

Osiguravanje zdravlja i sigurnosti opreme namijenjene za uporabu u potencijalno eksplozivnim atmosferama.

81.

Osobna zaštitna oprema

Uredba (EU) 2016/425 o osobnoj zaštitnoj opremi

Razvoj novih ili revizija postojećih europskih normi radi potpore najsuvremenijoj tehnologiji u području osobne zaštitne opreme.

Glavni je cilj osigurati zaštitu zdravlja i sigurnosti korisnika i slobodno kretanje osobne zaštitne opreme na unutarnjem tržištu. Dostupnost usklađenih europskih normi olakšat će i pristup tržištu, posebno za MSP-ove.

82.

Prilagodba usklađenih normi u pogledu uključivosti/rodne osviještenosti

Direktiva 2014/53/EU o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu

Razvoj i revizija normi povezanih sa sigurnošću i zdravljem kako bi se

| 1. | sve antropometrijske reference temeljile na podacima koji su reprezentativni za cijelo europsko stanovništvo; i |
| --- | --- |

1.

sve antropometrijske reference temeljile na podacima koji su reprezentativni za cijelo europsko stanovništvo; i

| 2. | uzele u obzir sve relevantne antropometrijske dimenzije. |
| --- | --- |

2.

uzele u obzir sve relevantne antropometrijske dimenzije.

U normama bi trebalo uzeti u obzir više tjelesnih dimenzija, tj. ne samo visinu, već i oblike kralježnice i kuka. Potrebno je razviti norme kojima bi se uzele u obzir rodne razlike, ali i općenito razlike među ljudima.

Glavni je cilj odmak od rada s antropometrijskim prosjecima prema radu s rasponima kako bi proizvodi bili sigurni za osobe svih dimenzija. Razvojem takvih normi, kojima bi se provodila i Deklaracija UNECE-a o rodno osjetljivim normama, postigla bi se bolja sigurnost proizvoda.

83.

Vage i mjerni instrumenti

Direktiva 2014/31/EU – Neautomatske vage

Direktiva 2014/32/EU o stavljanju na raspolaganje mjernih instrumenata na tržištu.

Razvoj novih ili revizija postojećih europskih normi radi potpore najsuvremenijoj tehnologiji vaga i mjernih instrumenata.

| i. | Zaštita javnosti od netočnih rezultata vaganja neautomatskim vagama kad se koriste za određene kategorije primjena, |
| --- | --- |

i.

Zaštita javnosti od netočnih rezultata vaganja neautomatskim vagama kad se koriste za određene kategorije primjena,

| ii. | Podupiranje točnih i sljedivih mjernih instrumenata koji se mogu upotrebljavati za različite zadatke mjerenja koji izravno i neizravno na mnogo načina utječu na svakodnevni život ljudi. Navedene zadaće obavljaju se zbog javnog interesa, javnog zdravlja, sigurnosti i reda, zaštite okoliša, zaštite potrošača, ubiranja poreza i pristojbi te poštenog trgovanja. To može zahtijevati uporabu zakonski kontroliranih mjernih instrumenata. |
| --- | --- |

ii.

Podupiranje točnih i sljedivih mjernih instrumenata koji se mogu upotrebljavati za različite zadatke mjerenja koji izravno i neizravno na mnogo načina utječu na svakodnevni život ljudi. Navedene zadaće obavljaju se zbog javnog interesa, javnog zdravlja, sigurnosti i reda, zaštite okoliša, zaštite potrošača, ubiranja poreza i pristojbi te poštenog trgovanja. To može zahtijevati uporabu zakonski kontroliranih mjernih instrumenata.

84.

Interoperabilnost željezničkog sustava

Direktiva (EU) 2016/797 o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji

Razvoj ili revizija postojećih europskih normi i normizacijskih dokumenata za potporu primjeni Direktive (EU) 2016/797.

Glavni je cilj osigurati visoku razinu interoperabilnosti željezničkog sustava uzimajući u obzir tehnološki (digitalni) razvoj i ekološka (zelena) ograničenja.

85.

Podatkovni rječnik za izvješćivanje nadzornim tijelima financijskog sektora

COM(2021) 798 final – Strategija za nadzorne podatke u području financijskih usluga EU-a

Uredba (EU) 2019/876 o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, kreditnog rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velikih izloženosti, zahtjeva za izvješćivanje i objavu, i Uredbe (EU) br. 648/2012

Razvoj nove europske norme za opis sadržaja i formata podataka koje subjekti aktivni u financijskom sektoru dostavljaju relevantnim tijelima u svrhu financijskog nadzora i podataka koji se objavljuju javnosti u skladu s različitim zakonodavnim okvirima.

Normom bi se trebalo osigurati da su podaci opisani na strukturiran, sveobuhvatan, dosljedan i nedvosmislen način upotrebom pojmova ugrađenih u zakonodavstvo kako bi se uspostavila jasna veza između prikupljenih i/ili objavljenih podataka i relevantnih zakonodavnih specifikacija.

Dugoročni je cilj modernizacija nadzornog izvještavanja u EU-u i uspostava sustava koji nadzornim tijelima na razini EU-a i na nacionalnoj razini omogućuje pravodoban pristup točnim i dosljednim podacima, smanjujući u isto vrijeme sveukupno opterećenje izvještavanja za sve relevantne strane.

Normizacija podataka i zajedničko razumijevanje podataka prikupljenih i objavljenih na temelju različitih okvira za izvještavanje olakšat će upotrebu digitalnih tehnologija i pojednostavniti prijenos, provjeru i analizu podataka.

86.

Predgotovljeni betonski proizvodi

Uredba (EU) br. 305/2011 o građevnim proizvodima

Razvoj i ažuriranje europskih normi za ocjenu svojstava građevnih proizvoda.

Glavni je cilj poboljšanje unutarnjeg tržišta zajedničkom „izjavom o svojstvima” građevnih proizvoda, čime se u različitim državama članicama uklanja potreba za dodatnim ispitivanjem.

87.

Konstrukcijski metalni proizvodi

Uredba (EU) br. 305/2011 o građevnim proizvodima

Razvoj i ažuriranje europskih normi za ocjenu svojstava građevnih proizvoda – konstrukcijskih metalnih proizvoda.

Glavni je cilj poboljšanje unutarnjeg tržišta zajedničkom „izjavom o svojstvima” građevnih proizvoda, čime se u različitim državama članicama uklanja potreba za dodatnim ispitivanjem.

88.

Usluge upravljanja namještajem

COM(2020) 98 final - Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo: Za čišću i konkurentniju Europu

Razvoj europskih normi i normizacijskih dokumenata kojima se utvrđuju razina usluge i specifikacije kvalitete pružatelja usluga najma namještaja poduzećima i institucijama.

Cilj je mjere razvoj tržišta usluga za uredski namještaj, čime će se u konačnici potaknuti proizvođače na ponovnu uporabu i popravak materijala namještaja.

---

(1)  Informacije o aktivnostima normizacije o kojima se raspravlja u kontekstu Europske platforme za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a mogu se pronaći na sljedećoj poveznici: https://joinup.ec.europa.eu/collection/rolling-plan-ict-standardisation/rolling-plan-2022

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 13.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 93/32

---

Završno izvješće službenika za usmene rasprave (1)

Predmet M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings/Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 93/03)

1.   UVOD

| 1. | Komisija je 12. studenoga 2019. zaprimila prijavu predložene koncentracije kojom bi društvo Hyundai Heavy Industries Holdings („HHIH”) putem svojeg društva kćeri Korea Shipbuilding & Offshore Engineering steklo, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) („Uredba o koncentracijama”), isključivu kontrolu nad društvom Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering Co., Ltd. („DSME”) („predložena transakcija”). Za potrebe ovog izvješća poduzetnik HHIH i poduzetnik DSME zajedno se nazivaju „stranke”. |
| --- | --- |

1.

2.   POSTUPAK

| 2. | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela odluku o pokretanju postupka na temelju članka 6. stavka 1. točke (c) Uredbe o koncentracijama jer su se u prvoj fazi ispitivanja Komisije pojavile ozbiljne sumnje u sukladnost predložene transakcije s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

2.

2.1.   Početna produljenja i obustave roka

| 3. | Komisija je 10. siječnja 2020. na osnovi službenog zahtjeva poduzetnika HHIH od 10. siječnja 2020. na temelju članka 10. stavka 3. prvog podstavka Uredbe o koncentracijama produžila rok za donošenje odluke o predloženoj transakciji na temelju članka 8. Uredbe o koncentracijama za 20 radnih dana, kako je od nje zatraženo, u skladu s člankom 10. stavkom 3. drugim podstavkom te uredbe. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Budući da poduzetnik HHIH nije dostavio potpune i pravodobne odgovore na Komisijine zahtjeve za informacije, ona je prije donošenja bilo kakvih obavijesti o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku dvaput obustavila postupak odlukama donesenima na temelju članka 11. stavka 3. Uredbe o koncentracijama. Prva odluka donesena je 4. veljače 2020. i njome su obustavljeni rokovi iz članka 10. stavka 3. prvog podstavka Uredbe o koncentracijama od 23. siječnja do 21. veljače 2020. Druga odluka, kojom su obustavljeni postupci od 31. ožujka do 2. lipnja 2020., donesena je 1. travnja 2020. |
| --- | --- |

4.

2.2.   Obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku

| 5. | Komisija je 8. lipnja 2020. donijela obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku upućenu poduzetniku HHIH. Obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku službeno je dostavljena poduzetniku HHIH 9. lipnja 2020 (3). te mu je određen rok za podnošenje očitovanja do 26. lipnja 2020., a Glavna uprava za tržišno natjecanje (GU za tržišno natjecanje) kasnije ga je produljila do 29. lipnja 2020. Poduzetnik DSME obaviješten je o donošenju obavijesti o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku 10. lipnja 2020. i ponuđena mu je mogućnost da zatraži verziju obavijesti koja nije povjerljiva ako želi podnijeti (zasebno) očitovanje na temelju članka 13. stavka 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 802/2004 (4). |
| --- | --- |

5.

| 6. | U obavijesti o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku Komisija je zauzela privremeno stajalište da će predložena transakcija zbog protutržišnih i horizontalnih nekoordiniranih učinaka vjerojatno uzrokovati znatno ograničenje učinkovitog tržišnog natjecanja u smislu članka 2. stavka 3. Uredbe o koncentracijama, posebice: i. uspostavljanjem vladajućeg položaja i/ili ii. uklanjanjem važnih konkurentskih pritisaka koje su stranke vršile jedna na drugu i smanjenjem tržišnog pritiska na preostale konkurente na svjetskom tržištu za izgradnju velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova; te: i. jačanjem vladajućeg položaja poduzetnika HHIH i/ili ii. uklanjanjem važnih konkurentskih pritisaka koje su stranke vršile jedna na drugu i smanjenjem tržišnog pritiska na preostale konkurente na svjetskom tržištu za izgradnju vrlo velikih brodova za prijevoz naftnog plina. |
| --- | --- |

6.

2.3.   Pristup spisu

| 7. | Poduzetniku HHIH 9. i 23. lipnja 2020. omogućen je pristup dokumentima u spisu predmeta Komisije kojima je dozvoljen pristup. Nakon toga pristup spisu omogućen je 21. listopada 2020., 30. travnja 2021., 22. studenoga 2021. i 20. prosinca 2021. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nisam zaprimila nijednu pritužbu ili zahtjev stranaka u pogledu pristupa spisu. |
| --- | --- |

8.

2.4.   Zainteresirane treće strane

| 9. | Dvama subjektima omogućeno je 15. lipnja 2020. da budu saslušani kao zainteresirane treće strane u ovom predmetu. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Objema je dostavljena verzija obavijesti o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku koja nije povjerljiva te je određen rok u kojem se o njoj mogu očitovati. To su učinile obje zainteresirane treće strane, a verzije njihovih pisanih primjedbi koje nisu povjerljive stavljene su na raspolaganje strankama. |
| --- | --- |

10.

2.5.   Odgovor na obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku

| 11. | Poduzetnik HHIH odgovorio je 29. lipnja 2020. na obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku. Stranke nisu zatražile službenu usmenu raspravu. |
| --- | --- |

11.

2.6.   Daljnja obustava roka

| 12. | Nakon što poduzetnik HHIH nije dostavio potpune informacije kao odgovor na zahtjev za informacije, Komisija je 14. srpnja 2020. donijela treću odluku u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe o koncentracijama. Tom je odlukom obustavljen rok iz članka 10. stavka 3. prvog podstavka Uredbe o koncentracijama od 13. srpnja 2020., što je prvi radni dan nakon datuma na koji je poduzetnik HHIH trebao dostaviti potpune odgovore na zahtjev za informacije. HHIH je 18. studenoga 2021. dostavio potpune odgovore, a obustava je u skladu s time trajala do kraja tog dana. |
| --- | --- |

12.

2.7.   Dopisi o činjenicama

| 13. | Komisija je poduzetniku HHIH uputila dva dopisa o činjenicama – 28. travnja 2021. („prvi dopis o činjenicama”) i 19. studenoga 2021. („drugi dopis o činjenicama”), u kojima je istaknula dodatne i/ili ažurirane činjenične elemente kojima se podupiru zaključci iz obavijesti o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku, za koje je Komisija nakon daljnje analize spisa zaključila da su potencijalno relevantni za obrazloženje konačne odluke. |
| --- | --- |

13.

| 14. | HHIH je 2. lipnja 2021. dostavio pisane primjedbe na prvi dopis o činjenicama, a 29. studenoga 2021. na drugi dopis o činjenicama. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Nakon što je razmotrio odgovor poduzetnika HHIH na drugi dopis o činjenicama, GU za tržišno natjecanje poslao mu je elektroničkom poštom 3. prosinca 2021. brojne dodatne činjenice na koje mu je želio skrenuti pozornost te je naveo da se Komisija može na njih osloniti u svojoj konačnoj procjeni. Poduzetnik HHIH dostavio je e-poštom 6. prosinca 2021. očitovanje na te dodatne činjenice (5). |
| --- | --- |

15.

2.8.   Nacrt odluke

| 16. | U nacrtu odluke Komisija se bavi samo svjetskim tržištem za izgradnju velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova, za koje Komisija smatra da bi predložena transakcija zbog horizontalnih nekoordiniranih učinaka dovela do znatnog ograničenja učinkovitog tržišnog natjecanja kao rezultat uspostavljanja vladajućeg položaja. U nacrtu odluke više se ne tvrdi da predložena transakcija dovodi do znatnog ograničenja učinkovitog tržišnog natjecanja na svjetskom tržištu za izgradnju vrlo velikih brodova za prijevoz naftnog plina. |
| --- | --- |

16.

| 17. | U skladu s člankom 16. stavkom 1. Odluke 2011/695/EU razmotrila sam nacrt odluke i zaključila da se on odnosi samo na preliminarno utvrđene činjenice o kojima su se stranke mogle očitovati. |
| --- | --- |

17.

3.   ZAKLJUČAK

| 18. | S obzirom na prethodno navedeno smatram da je u ovom predmetu omogućeno djelotvorno ostvarenje postupovnih prava. |
| --- | --- |

18.

Bruxellesu 11. siječnja 2022

Dorothe DALHEIMER

---

(1)  Na temelju članaka 16. i 17. Odluke 2011/695/EU predsjednika Europske komisije od 13. listopada 2011. o funkciji i opisu posla službenika za usmene rasprave u određenim postupcima tržišnog natjecanja (SL L 275, 20.10.2011., str. 29.) („Odluka 2011/695/EU”).

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ o koncentracijama) (SL L 24, 29.1.2004., str. 1).

2

(3)  Vanjskim odvjetnicima poduzetnika HHIH 8. lipnja 2020. poslani su (neslužbeni) informativni primjerak obavijesti o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku i popratni dopis.

3

(4)  Uredba Komisije (EZ) br. 802/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 o kontroli koncentracija između poduzetnika (SL L 133, 30.4.2004., str. 1).

4

(5)  Komisija je poduzetniku HHIH 6. i 7. prosinca 2021. poslala i dodatne e-poruke, u kojima je navela pojašnjenja o vrlo ograničenom skupu činjenica.

5

---

| 13.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 93/35

---

Sažetak Odluke Komisije

od 13. siječnja 2022.

o proglašenju koncentracije nespojivom s unutarnjim tržištem i funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u

(Predmet M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 63)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 93/04)

Komisija je 13. siječnja 2022. donijela Odluku u predmetu o koncentracijama na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (1)
  , a posebno članka 8. stavka 3. te uredbe. Cjeloviti tekst Odluke u verziji koja nije povjerljiva, a to prema potrebi može biti i privremena verzija, može se pronaći na izvornom jeziku predmeta na internetskoj stranici Glavne uprave za tržišno natjecanje na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

1.   STRANKE

| (1) | Hyundai Heavy Industries Holdings („HHIH” ili „podnositelj prijave”) južnokorejsko je holding društvo, koje putem svojeg društva kćeri Korea Shipbuilding & Offshore Engineering („KSOE”, Južna Koreja) nadzire Hyundai Heavy Industries Co. Ltd („HHI”), Hyundai Samho Heavy Industries („Hyundai Samho”) i Hyundai Mipo Dockyard („Hyundai Mipo”). Njegove djelatnosti brodogradnje obuhvaćaju proizvodnju niza teretnih plovila, brodskih motora i odobalnih objekata. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering Co., Ltd. („DSME”) južnokorejsko je društvo koje uglavnom djeluje u području brodogradnje. Posebice se bavi proizvodnjom niza teretnih plovila i odobalnih objekata, ali ne i brodskih motora. |
| --- | --- |

(2)

2.   OPERACIJA

| (3) | Komisija je 12. studenoga 2019. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe o koncentracijama kojom bi poduzetnik HHIH putem svojeg društva kćeri KSOE stekao isključivu kontrolu nad poduzetnikom DSME („transakcija”) u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

(3)

3.   POSTUPAK

| (4) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela odluku o pokretanju postupka u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (c). Komisija je izrazila ozbiljne sumnje u spojivost transakcije s unutarnjim tržištem i funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u u odnosu na moguća svjetska tržišta za izgradnju: brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova („UPP”), (uključujući potencijalno podtržište plutajućih jedinica za skladištenje i uplinjavanje i podtržište velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova, uključujući potencijalno podtržište velikih plutajućih jedinica za skladištenje i uplinjavanje), tankera za naftu, uključujući potencijalno podtržište vrlo velikih brodova za prijevoz sirove nafte, brodova za prijevoz ukapljenog naftnog plina („UNP”), uključujući podtržište vrlo velikih brodova za prijevoz UNP-a, i kontejnerskih brodova, uključujući potencijalno podtržište velikih kontejnerskih brodova. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Rok za pokretanje postupka produljen je 10. siječnja 2020. za 20 radnih dana na zahtjev podnositelja prijave i u skladu s člankom 10. stavkom 3. drugim podstavkom Uredbe o koncentracijama. Budući da podnositelj prijave nije dostavio informacije koje je zatražila Komisija, rok je odlukama na temelju članka 11. stavka 3. Uredbe o koncentracijama obustavljen od 23. siječnja 2020. do 21. veljače 2020. te od 31. ožujka 2020. do 2. lipnja 2020. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Komisija je 8. lipnja 2020. izdala obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku, u kojoj je izrazila ozbiljne sumnje u spojivost transakcije s unutarnjim tržištem i funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u. Podnositelj prijave odgovorio je pisanim putem na obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku, ali nije zatražio službenu usmenu raspravu. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Budući da podnositelj prijave nije dostavio informacije koje je zatražila Komisija, rok za pokretanje postupka ponovno je obustavljen od 13. srpnja 2020. do 18. studenoga 2021. odlukom na temelju članka 11. stavka 3. Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

(7)

4.   SAŽETAK

| (8) | Komisija je zaključila da bi transakcija bitno ograničila učinkovito tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu u pogledu svjetskog tržišta za izgradnju velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Podnositelj prijave nije podnio službeni prijedlog za preuzimanje obveza kako bi otklonio zabrinutost Komisije. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Stoga je Komisija transakciju proglasila nespojivom s unutarnjim tržištem i funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u u skladu s člankom 2. stavkom 3. i člankom 8. stavkom 3. Uredbe o koncentracijama te člankom 57. Sporazuma o EGP-u („Odluka”). |
| --- | --- |

(10)

5.   OBRAZLOŽENJE

5.1.   MJERODAVNO TRŽIŠTE PROIZVODA

| (11) | Brodovi za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova jesu plovila opremljena posebnim sustavom za zadržavanje tereta, koji im omogućuje prijevoz UPP-a na temperaturi koja iznosi približno –162 °C. Brodovi za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova odnose se i na podskupinu plutajućih jedinica za skladištenje i uplinjavanje. Plutajuće jedinice za skladištenje i uplinjavanje uključuju i opremu za uplinjavanje UPP-a i njegovo slanje na obalu (sva upućivanja u daljnjem tekstu na brodove za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova odnose se i na plutajuće jedinice za skladištenje i uplinjavanje). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | U Odluci se razlikuju mali brodovi za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova, koji mogu prevesti do 40 000 kubičnih metara UPP-a, i veliki brodovi za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova, koji mogu prevesti 145 000 kubičnih metara ili više. Veoma su rijetki brodovi za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova koji mogu prevesti između 40 000 i 144 999 kubičnih metara. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Odlukom se utvrđuje da veliki brodovi za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova nisu homogena roba, već se razlikuju u nekoliko aspekata, kao što su uporaba/vrsta (osim „standardnih” velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova postoje i ledolomci te velike plutajuće jedinice za skladištenje i uplinjavanje), vrste tehnologija teretnih tankova, druge vrste tehnologija i ukupna kvaliteta plovila. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Sa stajališta potražnje brodovi za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova ne mogu se zamijeniti nijednim drugim teretnim plovilom jer UPP mogu prevoziti samo brodovi za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova. Nadalje, veliki brodovi za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova ne mogu se zamijeniti malim brodovima za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova. Primjerice, veliki brodovi za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova upotrebljavaju se za prijevoz na velike udaljenosti, tj. prekooceanski prijevoz UPP-a, dok se mali brodovi za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova upotrebljavaju za prijevoz na male udaljenosti, ali ne i u prekooceanskom prijevozu. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Sa stajališta ponude za izgradnju velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova potrebni su najsofisticiraniji i najraznolikiji postupci, a to zahtijeva posebnu stručnost i dokazano iskustvo u izgradnji sustava za skladištenje plina na teretnom plovilu, za razliku od drugih vrsta plovila ili čak malih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova. Stoga samo vrlo mali broj brodograditelja širom svijeta može izgraditi velike brodove za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova: južnokorejski poduzetnici HHIH, DSME, Samsung Heavy Industries („SHI”) te, u znatno manjoj mjeri, CSSC (Kina). |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Stoga se Odlukom utvrđuje da je izgradnja velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova posebno tržište proizvoda. |
| --- | --- |

(16)

5.2.   MJERODAVNO ZEMLJOPISNO TRŽIŠTE

| (17) | Graditelji velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova nalaze se u Južnoj Koreji i Kini, a kupci su iz svih dijelova svijeta. Kupci općenito ne uzimaju u obzir lokaciju brodograditelja pri izvršavanju narudžbi za velike brodove za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova. Odlukom se stoga zaključuje da tržište za izgradnju velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova obuhvaća cijeli svijet. |
| --- | --- |

(17)

5.3.   OCJENA TRŽIŠNOG NATJECANJA

| (18) | Tržišna koncentracija i visok zajednički tržišni udio. Tržište za izgradnju velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova vrlo je koncentrirano, sa samo četiri brodograditelja koji mogu samostalno graditi takva plovila. Spojeni subjekt imao bi nakon transakcije vrlo visok zajednički tržišni udio, puno viši od pretpostavke prima facie za prag dominacije od 50 %, sa stalnim rastom u posljednjih 10 godina. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Blizina konkurencije. Ispitivanjem tržišta utvrđeno je da su poduzetnici HHIH i DSMEveliki konkurenti, čak i posebno bliski konkurenti (transakcija dovodi do spajanja dvaju od triju (s poduzetnikom SHI) vrlo bliskih konkurenata) jer su kupci naveli da su stranke u tijesnom tržišnom natjecanju prema gotovo svim najvažnijim parametrima koje oni obično uzimaju u obzir kad odlučuju kod kojeg će brodograditelja izvršiti narudžbu za velike brodove za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova. Ti su parametri kvaliteta/izvedba plovila, cijena, raspoloživost slotova/vrijeme isporuke, inženjerske kompetencije/dizajn, dokazano iskustvo/tehnologija i prethodni odnosi. Nadalje, poduzetnici HHIH, DSME i SHI tri su brodograditelja koja su kupci najviše spominjali kad ih se upitalo koje su brodograditelje od 2014. zvali na natječaj za velike brodove za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova. Konkretnije, kad je riječ o brodograditeljima koji su od 2014. u konačnici odabrani na natječajima za velike brodove za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova, kupci su najviše spominjali poduzetnike HHIH i DSME. Naposljetku, analiza koju je provela Komisija potvrdila je da su stranke (s poduzetnikom SHI) bliski, pa čak i posebno bliski konkurenti. Stoga bi se transakcijom ujedinila dva od tri vrlo bliska konkurenta. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Konkurentski pritisak. Ispitivanjem tržišta koje je provela Komisija dokazano je da bi spojeni subjekt nakon transakcije upravljao vrlo velikim tržišnim udjelom te da bi pritisak konkurenata na njegovo poslovanje bio ograničen. Malo je konkurenata na tako koncentriranom tržištu, a Komisija je provela pojedinačnu procjenu stanja konkurenata SHI i CSSC. Osim toga, Komisija je razmotrila položaj konkurentnih brodograditelja s poslovnim nastanom u Japanu koji su u prošlosti gradili velike brodove za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Poduzetnik SHI jedini je preostali konkurent koji bi nakon transakcije imao veliki tržišni udio. Iz ispitivanja tržišta proizlazi da je poduzetnik SHI jedini konkurent koji može sudjelovati u natječajima i ponuditi kvalitetu proizvoda usporedivu s kvalitetom proizvoda stranaka. Međutim, on bi nakon transakcije bio jedini takav konkurent na vrlo koncentriranom tržištu, čijim bi značajnim udjelom upravljao spojeni subjekt. Sposobnost poduzetnika SHI da vrši pritisak na stranke ograničena je činjenicom da on ne bi imao dostatne raspoložive kapacitete za ostvarenje tog cilja. Ispitivanjem tržišta potvrđen je zaključak da bi poduzetnik SHI imao ograničen poticaj za sprečavanje rasta cijena spojenog subjekta nakon transakcije. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Poduzetnik CSSC sudionik je na tržištu čija je tržišna prisutnost i dalje vrlo ograničena. Ispitivanje tržišta pokazalo je i da se, prema tvrdnjama kupaca, poduzetnik CSSC ne može mjeriti sa strankama u pogledu mnogih parametara, uključujući kvalitetu, infrastrukturu, pravodobnu isporuku, znanje i iskustvo, upravljanje projektima i troškove održavanja. Nadalje, sposobnost poduzetnika CSSC da se proširi na tom tržištu ograničena je njegovim kapacitetom. Ni njegova usmjerenost na domaće tržište ne podupire scenarij u kojem bi on nakon transakcije vršio pritisak na spojeni subjekt. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Komisija je razmotrila položaj japanskih brodograditelja koji su u prošlosti gradili velike brodove za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova te je zaključila da ne mogu vršiti značajan konkurentski pritisak na stranke. Osim cjenovnih nedostataka i ograničenijih kapaciteta, oni su usmjereni na domaće tržište. Osim toga, takvi sudionici za izradu teretnih tankova za prijevoz UPP-a uporebljavaju staru tehnologiju, što je kupcima manje privlačno od tehnologije koju upotrebljavaju stranke. Nadalje, Komisija je utvrdila da je takav sudionik u posljednjih nekoliko godina efektivno napustio tržište za velike brodove za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Prepreke ulasku. Spojeni subjekt vjerojatno neće biti pod pritiskom mogućeg ulaska ili ponovnog ulaska. Brodograditelj bi trebao uložiti mnogo truda i vremena da uđe ili ponovno uđe na tržište te postane vjerodostojan i autonoman sudionik sposoban vršiti dostatni konkurentski pritisak na odgovarajući, pravovremen i dostatan način. Postoje velike prepreke za ulazak na tržište i širenje na tržištu velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova, a za širenje je potrebno uložiti mnogo vremena i truda. Te prepreke uključuju dozvole, znanje i iskustvo, upravljanje projektima, tehnologiju, dosadašnje kvalitativne i kvantitativne rezultate (niz od najmanje 4–5 isporučenih plovila), veličinu doka, posebnu opremu i objekte, vrijeme isporuke, mjesto za pristanište i financijsku potporu. Kupci smatraju da brodograditelji koji tijekom duljeg razdoblja nisu bili aktivni na tržištu (10 godina ili čak manje) nisu sposobni izgraditi velike brodove za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova, među ostalim i zbog izgubljenog ili zastarjelog znanja i iskustva. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Kupovna moć. Djelovanje spojenog subjekta nakon tranzicije ne bi bilo dostatno ograničeno kupovnom moći kupaca. Ponuda na tržištu vrlo je koncentrirana i prije transakcije, a potražnja na tržištu prilično je rascjepkana. Čak ni veliki kupci ne bi uživali dovoljnu kupovnu moć. Nadalje, postoji znatna disperzija cijena/marži, koje ovise o kupcima i projektima, dok su ostvarene i očekivane marže često bitno različite (tj. više), a i to je pokazatelj nedostatka kupovne moći. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Kapacitet. Unatoč tvrdnjama stranaka da bi rezervni kapacitet na tržištu pridonio discipliniranju njihovih djelovanja, Komisija smatra da trenutačno postoji dobra ravnoteža između ponude i potražnje te da kapacitet na tržištu velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova nije zamjenjiv. Očekuje se da će potražnja za velikim brodovima za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova i dalje rasti u sljedećih pet godina (čak i kad se uzme u obzir utjecaj pandemije bolesti COVID-19, vidjeti u nastavku). To znači da poduzetnici CSSC i SHI neće moći apsorbirati potražnju ako spojeni subjekt povisi cijene nakon transakcije, čime će spojeni subjekt biti od ključne važnosti u svim mogućim scenarijima. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Utjecaj pandemije bolesti COVID-19. Suprotno tvrdnjama podnositelja prijave, kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 nije znatno utjecala na potražnju za velikim brodovima za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova. Kao što proizlazi iz podataka trećih strana i predviđanja, na tržištu velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova dolazi do povećanja potražnje, što će se nastaviti i u narednim godinama. |
| --- | --- |

(27)

6.   ZAKLJUČAK

| (28) | U Odluci se stoga zaključuje da bi transakcija bitno ograničila učinkovito tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu ili na njegovu velikom dijelu. Slijedom toga, u Odluci se predlaže da se transakcija proglasi nespojivom s unutarnjim tržištem i Sporazumom o EGP-u, u skladu s člankom 2. stavkom 3. i člankom 8. stavkom 3. Uredbe o koncentracijama te člankom 57. Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Stoga Komisija zaključuje da je transakcija nespojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(29)

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 13.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 93/39

---

Mišljenje Savjetodavnog odbora za koncentracije sa sastanka održanog 10. siječnja 2022. o odluci u predmetu M.9343 HHIH/DSME Sastanak održan u obliku audiokonferencije putem platforme „Skype for Business”

Izvjestitelj: Švedska

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 93/05)

Operacija

| 1. | Savjetodavni odbor (10 država članica) slaže se s Komisijom da transakcija čini koncentraciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

1.

Značaj za cijelu Uniju

| 2. | Savjetodavni odbor (10 država članica) slaže se s Komisijom da transakcija ima značaj za cijelu Uniju u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe o koncentracijama. |
| --- | --- |

2.

Tržišta proizvoda

| 3. | Savjetodavni odbor (10 država članica) slaže se s Komisijinom definicijom mjerodavnog tržišta proizvoda za izgradnju velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova. |
| --- | --- |

3.

Zemljopisna tržišta

| 4. | Savjetodavni odbor (10 država članica) slaže se s Komisijinom definicijom da je mjerodavno tržište za izgradnju velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova svjetsko tržište. |
| --- | --- |

4.

Ocjena tržišnog natjecanja

| 5. | Savjetodavni odbor (10 država članica) slaže se s ocjenom Komisije da bi transakcija dovela do znatnog ograničenja učinkovitog tržišnog natjecanja na svjetskom tržištu za izgradnju velikih brodova za prijevoz ukapljenih prirodnih plinova uspostavljanjem vladajućeg položaja. |
| --- | --- |

5.

Spojivost s unutarnjim tržištem

| 6. | Savjetodavni odbor (10 država članica) slaže se s Komisijom da bi transakciju stoga trebalo proglasiti nespojivom s unutarnjim tržištem i funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u u skladu s člankom 2. stavkom 3. i člankom 8. stavkom 3. Uredbe o koncentracijama te člankom 57. Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

6.

---

| 13.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/40 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 93/40

---

Tečajna lista eura (1)

10. ožujka 2023.

(2023/C 93/06)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0586 |
| JPY | japanski jen | 144,70 |
| DKK | danska kruna | 7,4425 |
| GBP | funta sterlinga | 0,88258 |
| SEK | švedska kruna | 11,3915 |
| CHF | švicarski franak | 0,9824 |
| ISK | islandska kruna | 150,10 |
| NOK | norveška kruna | 11,2900 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,635 |
| HUF | mađarska forinta | 383,65 |
| PLN | poljski zlot | 4,6815 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9143 |
| TRY | turska lira | 20,0737 |
| AUD | australski dolar | 1,6064 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4643 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3095 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7292 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4349 |
| KRW | južnokorejski von | 1 398,24 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,4250 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,3594 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 402,95 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7849 |
| PHP | filipinski pezo | 58,400 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,115 |
| BRL | brazilski real | 5,5037 |
| MXN | meksički pezo | 19,5428 |
| INR | indijska rupija | 86,9375 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0586

JPY

japanski jen

144,70

DKK

danska kruna

7,4425

GBP

funta sterlinga

0,88258

SEK

švedska kruna

11,3915

CHF

švicarski franak

0,9824

ISK

islandska kruna

150,10

NOK

norveška kruna

11,2900

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,635

HUF

mađarska forinta

383,65

PLN

poljski zlot

4,6815

RON

rumunjski novi leu

4,9143

TRY

turska lira

20,0737

AUD

australski dolar

1,6064

CAD

kanadski dolar

1,4643

HKD

hongkonški dolar

8,3095

NZD

novozelandski dolar

1,7292

SGD

singapurski dolar

1,4349

KRW

južnokorejski von

1 398,24

ZAR

južnoafrički rand

19,4250

CNY

kineski renminbi-juan

7,3594

IDR

indonezijska rupija

16 402,95

MYR

malezijski ringit

4,7849

PHP

filipinski pezo

58,400

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,115

BRL

brazilski real

5,5037

MXN

meksički pezo

19,5428

INR

indijska rupija

86,9375

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 13.3.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 93/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 93/41

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.11031 – HITACHI CONSTRUCTION MACHINERY / KIESEL / EAC)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 93/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Hitachi Construction Machinery Co., LtD. („HCM”, Japan), |
| --- | --- |

—

Hitachi Construction Machinery Co., LtD. („HCM”, Japan),

| — | KTEG GmbH („KTEG”, Njemačka), u vlasništvu grupe Kiesel (Njemačka), i |
| --- | --- |

—

KTEG GmbH („KTEG”, Njemačka), u vlasništvu grupe Kiesel (Njemačka), i

| — | EAC European Application Center GmbH („EAC”, Njemačka), nekoncentrativni zajednički pothvat pod zajedničkom kontrolom poduzetnika HCM i KTEG. |
| --- | --- |

—

EAC European Application Center GmbH („EAC”, Njemačka), nekoncentrativni zajednički pothvat pod zajedničkom kontrolom poduzetnika HCM i KTEG.

Poduzetnici HCM i KTEG steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad zajedničkim pothvatom sa značenjem koncentracije, EAC-om.

Koncentracija se provodi kupnjom imovine.

2.

| — | HCM je japansko društvo koje posluje u području proizvodnje i distribucije građevinskih strojeva u cijelom svijetu. Također nudi rabljenu opremu i rezervne dijelove za svoje proizvode te povezane usluge, |
| --- | --- |

—

HCM je japansko društvo koje posluje u području proizvodnje i distribucije građevinskih strojeva u cijelom svijetu. Također nudi rabljenu opremu i rezervne dijelove za svoje proizvode te povezane usluge,

| — | KTEG je njemačko društvo koje projektira i dizajnira proizvode, uglavnom prilagođene dijelove bagera, te rješenja, kao što je prilagodba građevinskih strojeva. KTEG je dio grupe Kiesel, koja na svjetskoj razini distribuira nove građevinske strojeve i strojeve za rukovanje te rabljene strojeve raznih robnih marki. Grupa Kiesel također nudi sistemska rješenja i pomoćne usluge u području financiranja, zakupa i osposobljavanja vozača. |
| --- | --- |

—

KTEG je njemačko društvo koje projektira i dizajnira proizvode, uglavnom prilagođene dijelove bagera, te rješenja, kao što je prilagodba građevinskih strojeva. KTEG je dio grupe Kiesel, koja na svjetskoj razini distribuira nove građevinske strojeve i strojeve za rukovanje te rabljene strojeve raznih robnih marki. Grupa Kiesel također nudi sistemska rješenja i pomoćne usluge u području financiranja, zakupa i osposobljavanja vozača.

3.

Poslovne djelatnosti EAC-a bit će sljedeće: poslovanje s građevinskim strojevima s nultom stopom emisija i strojevima za posebne namjene. Konkretno, EAC će projektirati, proizvoditi i prodavati elektrificirane građevinske strojeve s nultom stopom emisija, uglavnom bagere, te građevinske strojeve i opremu za posebne namjene, uključujući sustave za izmjenu krana bagera, te sustave za pomoć i upravljanje voznim parkom.

4.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

5.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11031 – HITACHI CONSTRUCTION MACHINERY / KIESEL / EAC

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---