# Uradni list C 494/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 494 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6528. december 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 494

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6528. december 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2022/C 494/01 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o trajnostni in dostopni športni infrastrukturi | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2022/C 494/01

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o trajnostni in dostopni športni infrastrukturi

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska agencija za varnost hrane |
| 2022/C 494/02 | Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) | 8 |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 494/03 | Obvestilo Komisije – Uporaba pravnega reda Unije na področju zdravil za uporabo v veterinarski medicini na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave zdravil iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih | 9 |
| 2022/C 494/04 | Menjalni tečaji eura – 27. december 2022 | 12 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska agencija za varnost hrane

2022/C 494/02

Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA)

8

Evropska komisija

2022/C 494/03

Obvestilo Komisije – Uporaba pravnega reda Unije na področju zdravil za uporabo v veterinarski medicini na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave zdravil iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih

9

2022/C 494/04

Menjalni tečaji eura – 27. december 2022

12

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 494/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 13 |
| 2022/C 494/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10982 – STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 15 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 494/07 | Sklep nadzornika za procesna jamstva o sprejetju izvedbenih določb za obravnavo pritožb | 17 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 494/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

13

2022/C 494/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10982 – STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

15

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 494/07

Sklep nadzornika za procesna jamstva o sprejetju izvedbenih določb za obravnavo pritožb

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 28.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 494/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 494/1

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o trajnostni in dostopni športni infrastrukturi

(2022/C 494/01)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

OB OPOZARJANJU NA NASLEDNJE:

| 1. | Konvencija ZN o pravicah invalidov iz decembra 2006 spodbuja ukrepe, ki invalidnim osebam omogočajo enakopravno udeležbo v športnih dejavnostih, in poziva države pogodbenice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za omogočanje takih možnosti. |
| --- | --- |

1.

Konvencija ZN o pravicah invalidov iz decembra 2006 spodbuja ukrepe, ki invalidnim osebam omogočajo enakopravno udeležbo v športnih dejavnostih, in poziva države pogodbenice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za omogočanje takih možnosti.

| 2. | Evropska komisija v beli knjigi o športu iz julija 2007 poziva k izkoriščanju potenciala športa za socialno vključevanje, integracijo in enake možnosti, države članice in športne organizacije pa, naj športno infrastrukturo prilagodijo potrebam invalidnih oseb. |
| --- | --- |

2.

Evropska komisija v beli knjigi o športu iz julija 2007 poziva k izkoriščanju potenciala športa za socialno vključevanje, integracijo in enake možnosti, države članice in športne organizacije pa, naj športno infrastrukturo prilagodijo potrebam invalidnih oseb.

| 3. | V sklepih Sveta iz junija 2018 o spodbujanju skupnih vrednot EU prek športa je poudarjeno, da bi „vsi ljudje (...) morali imeti možnost, da se ukvarjajo s športom in počutijo kot del družbe, različni sektorji, povezani s športom, pa lahko naredijo vse, kar je v njihovi moči, da spodbujajo integracijo in zagotavljajo enake možnosti za športno udejstvovanje ter preprečevanje diskriminacije in socialne izključenosti“. |
| --- | --- |

3.

V sklepih Sveta iz junija 2018 o spodbujanju skupnih vrednot EU prek športa je poudarjeno, da bi „vsi ljudje (...) morali imeti možnost, da se ukvarjajo s športom in počutijo kot del družbe, različni sektorji, povezani s športom, pa lahko naredijo vse, kar je v njihovi moči, da spodbujajo integracijo in zagotavljajo enake možnosti za športno udejstvovanje ter preprečevanje diskriminacije in socialne izključenosti“.

| 4. | V ključnih ugotovitvah poročila za Evropsko komisijo iz decembra 2018 z naslovom Mapping on Access to Sport for People with disabilities (Pregled dostopa invalidov do športa) so kot koristi športnega udejstvovanja invalidnih oseb navedeni dobro osebno zdravje, individualni razvoj in socialna blaginja. |
| --- | --- |

4.

V ključnih ugotovitvah poročila za Evropsko komisijo iz decembra 2018 z naslovom Mapping on Access to Sport for People with disabilities (Pregled dostopa invalidov do športa) so kot koristi športnega udejstvovanja invalidnih oseb navedeni dobro osebno zdravje, individualni razvoj in socialna blaginja.

| 5. | Svet je v sklepih o dostopnosti športa za invalide iz junija 2019 poudaril, da za invalidne osebe obstaja večja verjetnost, da se bodo znašle v slabšem socialno-ekonomskem položaju, in države članice pozval, naj „sprejmejo ukrepe za zagotovitev dostopa invalidnih in neinvalidnih oseb do športne infrastrukture, vključno z udeležbo na športnih prireditvah, treningi ali sodelovanjem v športu“. |
| --- | --- |

5.

Svet je v sklepih o dostopnosti športa za invalide iz junija 2019 poudaril, da za invalidne osebe obstaja večja verjetnost, da se bodo znašle v slabšem socialno-ekonomskem položaju, in države članice pozval, naj „sprejmejo ukrepe za zagotovitev dostopa invalidnih in neinvalidnih oseb do športne infrastrukture, vključno z udeležbo na športnih prireditvah, treningi ali sodelovanjem v športu“.

| 6. | Evropska komisija v poročilu o pobudi SHARE iz februarja 2020 z naslovom „Prispevek športa k regionalnemu razvoju prek kohezijske politike v obdobju 2012–2027“ vztraja pri kakovosti infrastrukturnega in prostorskega razvoja športne infrastrukture, ki je gonilna sila prenove urbanih okolij ter multiplikator zaposlovanja in socialnega vključevanja. |
| --- | --- |

6.

Evropska komisija v poročilu o pobudi SHARE iz februarja 2020 z naslovom „Prispevek športa k regionalnemu razvoju prek kohezijske politike v obdobju 2012–2027“ vztraja pri kakovosti infrastrukturnega in prostorskega razvoja športne infrastrukture, ki je gonilna sila prenove urbanih okolij ter multiplikator zaposlovanja in socialnega vključevanja.

| 7. | V resoluciji Sveta o delovnem načrtu Evropske unije za šport za obdobje od 1. januarja 2021 do 30. junija 2024), objavljeni decembra 2020, je kot eden od vodilnih ciljev navedena ozaveščenost o pomembnem prispevku, ki ga ima lahko šport pri socialno in okoljsko trajnostni rasti v Evropi. |
| --- | --- |

7.

V resoluciji Sveta o delovnem načrtu Evropske unije za šport za obdobje od 1. januarja 2021 do 30. junija 2024), objavljeni decembra 2020, je kot eden od vodilnih ciljev navedena ozaveščenost o pomembnem prispevku, ki ga ima lahko šport pri socialno in okoljsko trajnostni rasti v Evropi.

| 8. | Svet v sklepih iz junija 2021 o inovacijah v športu priznava, da lahko inovativna športna infrastruktura ter postopki za njeno izgradnjo in vzdrževanje med drugim zagotavljajo boljše in varnejše razmere za šport in telesno dejavnost, hkrati pa so bolj trajnostni, okolju prijazni, dostopni in energetsko učinkoviti. |
| --- | --- |

8.

Svet v sklepih iz junija 2021 o inovacijah v športu priznava, da lahko inovativna športna infrastruktura ter postopki za njeno izgradnjo in vzdrževanje med drugim zagotavljajo boljše in varnejše razmere za šport in telesno dejavnost, hkrati pa so bolj trajnostni, okolju prijazni, dostopni in energetsko učinkoviti.

| 9. | V revidirani evropski listini Sveta Evrope o športu iz oktobra 2021 se poziva k ekonomsko, socialno in okoljsko trajnostnemu ravnanju ter odgovorni praksi športnih dejavnosti v zaprtih prostorih in na prostem. Listina vključuje tudi poziv lastnikom športne infrastrukture, ki naj ravnajo proaktivno ter ugotovijo, kašni so učinki in posledice njihovih objektov, preprečijo morebitno škodo za naravo in po potrebi sprejmejo ukrepe za preprečevanje takih tveganj in zaščito pred njimi. |
| --- | --- |

9.

V revidirani evropski listini Sveta Evrope o športu iz oktobra 2021 se poziva k ekonomsko, socialno in okoljsko trajnostnemu ravnanju ter odgovorni praksi športnih dejavnosti v zaprtih prostorih in na prostem. Listina vključuje tudi poziv lastnikom športne infrastrukture, ki naj ravnajo proaktivno ter ugotovijo, kašni so učinki in posledice njihovih objektov, preprečijo morebitno škodo za naravo in po potrebi sprejmejo ukrepe za preprečevanje takih tveganj in zaščito pred njimi.

| 10. | V sklepih Sveta iz decembra 2021 o vseživljenjski telesni dejavnosti je poudarjeno, da „prikrajšane skupine iz vseh starostnih skupin (1) zaradi manjših možnosti in omejenega dostopa pogosto niso dovolj telesno dejavne“. |
| --- | --- |

10.

V sklepih Sveta iz decembra 2021 o vseživljenjski telesni dejavnosti je poudarjeno, da „prikrajšane skupine iz vseh starostnih skupin (1) zaradi manjših možnosti in omejenega dostopa pogosto niso dovolj telesno dejavne“.

| 11. | V sklepih Sveta iz aprila 2022 o športu in telesni aktivnosti kot obetavnih vzvodih za spremembo vedenja za trajnostni razvoj je poudarjeno, da je zelo pomembno, da se čim bolj zmanjša „negativni vpliv vseh vrst športnih aktivnosti na biotsko raznovrstnost, okolje in dinamiko potekajočega procesa podnebnih sprememb“ ter da je treba „zagotoviti, da športni sektor prispeva k podnebnim in okoljskim ciljem Evropske unije, kot so določeni v evropskem zelenem dogovoru“. |
| --- | --- |

11.

V sklepih Sveta iz aprila 2022 o športu in telesni aktivnosti kot obetavnih vzvodih za spremembo vedenja za trajnostni razvoj je poudarjeno, da je zelo pomembno, da se čim bolj zmanjša „negativni vpliv vseh vrst športnih aktivnosti na biotsko raznovrstnost, okolje in dinamiko potekajočega procesa podnebnih sprememb“ ter da je treba „zagotoviti, da športni sektor prispeva k podnebnim in okoljskim ciljem Evropske unije, kot so določeni v evropskem zelenem dogovoru“.

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 12. | Športna infrastruktura kot prostor za ukvarjanje s športom in telesno dejavnostjo lahko prispeva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja ZN (2) na različnih področjih. Med njimi so okoljski, socialni in ekonomski trajnostni cilji. |
| --- | --- |

12.

Športna infrastruktura kot prostor za ukvarjanje s športom in telesno dejavnostjo lahko prispeva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja ZN (2) na različnih področjih. Med njimi so okoljski, socialni in ekonomski trajnostni cilji.

| 13. | Šport in športna infrastruktura vplivata na podnebne spremembe in obratno. Učinki podnebnih sprememb lahko povzročijo škodo na stavbah in drugi športni infrastrukturi zaradi pojavov, kot so hude nevihte ali poplave, poškodbe površin igrišč zaradi ekstremnih vremenskih razmer, obalne erozije ali pomanjkanja snega kot posledice naraščajočih temperatur, povezanih z globalnim segrevanjem. To vodi v zmanjšanje števila lokacij za športne dejavnosti (3) in manjšo razpoložljivost preostale športne infrastrukture. |
| --- | --- |

13.

Šport in športna infrastruktura vplivata na podnebne spremembe in obratno. Učinki podnebnih sprememb lahko povzročijo škodo na stavbah in drugi športni infrastrukturi zaradi pojavov, kot so hude nevihte ali poplave, poškodbe površin igrišč zaradi ekstremnih vremenskih razmer, obalne erozije ali pomanjkanja snega kot posledice naraščajočih temperatur, povezanih z globalnim segrevanjem. To vodi v zmanjšanje števila lokacij za športne dejavnosti (3) in manjšo razpoložljivost preostale športne infrastrukture.

| 14. | Gradnja, prenova, vzdrževanje in uporaba športne infrastrukture imajo vse bolj negativne učinke na okolje in podnebje, saj v celotnem življenjskem ciklu infrastrukture neposredno ali posredno ustvarjajo emisije toplogrednih plinov (4). Načrtovanje lahko najbolj vpliva na splošno trajnostnost športne infrastrukture (5). |
| --- | --- |

14.

Gradnja, prenova, vzdrževanje in uporaba športne infrastrukture imajo vse bolj negativne učinke na okolje in podnebje, saj v celotnem življenjskem ciklu infrastrukture neposredno ali posredno ustvarjajo emisije toplogrednih plinov (4). Načrtovanje lahko najbolj vpliva na splošno trajnostnost športne infrastrukture (5).

| 15. | V postopku načrtovanja trajnostne in dostopne športne infrastrukture, bodisi pri gradnji nove infrastrukture bodisi pri prenovi obstoječe infrastrukture ali pri njenem obratovanju in vzdrževanju, bi se morali predvsem odražati načini za maksimalno povečanje njene zmogljivosti in energetske učinkovitosti, vključno s konceptom „aktivne zasnove“ (6), neoviranim dostopom ter ponovno uporabo ali recikliranjem materialov in opreme. Prednost bi bilo treba dati večnamenski infrastrukturi, ki se uporablja celo leto, zlasti športni infrastrukturi na prostem, preoblikovanju degradiranih območij in preoblikovanju obstoječe nešportne infrastrukture v športno infrastrukturo. |
| --- | --- |

15.

V postopku načrtovanja trajnostne in dostopne športne infrastrukture, bodisi pri gradnji nove infrastrukture bodisi pri prenovi obstoječe infrastrukture ali pri njenem obratovanju in vzdrževanju, bi se morali predvsem odražati načini za maksimalno povečanje njene zmogljivosti in energetske učinkovitosti, vključno s konceptom „aktivne zasnove“ (6), neoviranim dostopom ter ponovno uporabo ali recikliranjem materialov in opreme. Prednost bi bilo treba dati večnamenski infrastrukturi, ki se uporablja celo leto, zlasti športni infrastrukturi na prostem, preoblikovanju degradiranih območij in preoblikovanju obstoječe nešportne infrastrukture v športno infrastrukturo.

| 16. | Ker se trenutno reciklira le 12 % materialov, ki se uporabljajo v gradbeništvu v EU (7), je treba podpreti ponovno uporabo materialov. Športna infrastruktura je pomemben porabnik energije in drugih virov, zato uvajanje sodobnih, visokoučinkovitih energetskih rešitev zanjo ne le prispeva k ohranjanju virov, temveč lahko kot morebitni pozitivni stranski učinek omogoči tudi ekonomske prihranke. |
| --- | --- |

16.

Ker se trenutno reciklira le 12 % materialov, ki se uporabljajo v gradbeništvu v EU (7), je treba podpreti ponovno uporabo materialov. Športna infrastruktura je pomemben porabnik energije in drugih virov, zato uvajanje sodobnih, visokoučinkovitih energetskih rešitev zanjo ne le prispeva k ohranjanju virov, temveč lahko kot morebitni pozitivni stranski učinek omogoči tudi ekonomske prihranke.

| 17. | Sedanja energetska kriza, ki jo je med drugim povzročila ruska vojna agresija v Ukrajini, predstavlja velik in resen izziv za športno infrastrukturo. Naraščajoče cene energije ogrožajo njeno obratovanje ter priložnosti in pogoje za ukvarjanje s športom in telesno dejavnost. Zaradi tega so trajnostne, energetsko učinkovite rešitve in prakse v zvezi s športno infrastrukturo toliko bolj pomembne. |
| --- | --- |

17.

Sedanja energetska kriza, ki jo je med drugim povzročila ruska vojna agresija v Ukrajini, predstavlja velik in resen izziv za športno infrastrukturo. Naraščajoče cene energije ogrožajo njeno obratovanje ter priložnosti in pogoje za ukvarjanje s športom in telesno dejavnost. Zaradi tega so trajnostne, energetsko učinkovite rešitve in prakse v zvezi s športno infrastrukturo toliko bolj pomembne.

| 18. | Glede na stroške gradnje in prenove športne infrastrukture je mogoče njeno posodobitev, zlasti z vidika okoljske trajnostnosti in zaščite virov, podpreti s financiranjem iz več virov. S sredstvi, ki so na voljo v okviru programov EU, zlasti ESRR, ESS+ ter mehanizma za okrevanje in odpornost, je mogoče prispevati k izgradnji ali prenovi športne infrastrukture, hkrati pa izpolniti njihove cilje, kot je „bolj zelena, nizkoogljična Evropa“. |
| --- | --- |

18.

Glede na stroške gradnje in prenove športne infrastrukture je mogoče njeno posodobitev, zlasti z vidika okoljske trajnostnosti in zaščite virov, podpreti s financiranjem iz več virov. S sredstvi, ki so na voljo v okviru programov EU, zlasti ESRR, ESS+ ter mehanizma za okrevanje in odpornost, je mogoče prispevati k izgradnji ali prenovi športne infrastrukture, hkrati pa izpolniti njihove cilje, kot je „bolj zelena, nizkoogljična Evropa“.

| 19. | Dostopnost športne infrastrukture je ključni dejavnik pri zagotavljanju enakopravnega in vključujočega dostopa do telesne dejavnosti. Telesna dejavnost in šport lahko posameznikom in posameznicam, skupnostim in družbi na splošno prineseta najrazličnejše koristi, saj prispevata h gibalni pismenosti in dobrobiti udeležencev in udeleženk, njihovemu duševnemu in telesnemu zdravju ter njihovi sposobnosti za razvoj socialnih spretnosti, obenem pa izboljšujeta vlogo ljudi v družbi. Physical activity and sport bring benefits not only to individuals but also to society as a whole (8). |
| --- | --- |

19.

Dostopnost športne infrastrukture je ključni dejavnik pri zagotavljanju enakopravnega in vključujočega dostopa do telesne dejavnosti. Telesna dejavnost in šport lahko posameznikom in posameznicam, skupnostim in družbi na splošno prineseta najrazličnejše koristi, saj prispevata h gibalni pismenosti in dobrobiti udeležencev in udeleženk, njihovemu duševnemu in telesnemu zdravju ter njihovi sposobnosti za razvoj socialnih spretnosti, obenem pa izboljšujeta vlogo ljudi v družbi. Physical activity and sport bring benefits not only to individuals but also to society as a whole (8).

| 20. | Nediskriminatoren dostop do športne infrastrukture ter ukvarjanje s telesno dejavnostjo in športom je temeljna pravica ne glede na invalidnost, starost, etnično pripadnost, spol, spolno usmerjenost, jezik, vero, politično ali drugo prepričanje, nacionalno ali socialno poreklo, premoženje ali katero koli drugo podlago. |
| --- | --- |

20.

Nediskriminatoren dostop do športne infrastrukture ter ukvarjanje s telesno dejavnostjo in športom je temeljna pravica ne glede na invalidnost, starost, etnično pripadnost, spol, spolno usmerjenost, jezik, vero, politično ali drugo prepričanje, nacionalno ali socialno poreklo, premoženje ali katero koli drugo podlago.

| 21. | Razpoložljivost dostopne športne infrastrukture lahko prispeva k razvoju parašporta na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni. |
| --- | --- |

21.

Razpoložljivost dostopne športne infrastrukture lahko prispeva k razvoju parašporta na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni.

| 22. | Dostopnost športne infrastrukture je lahko včasih omejena na športnike, trenerje, navijače in druge osebe, ki to športno infrastrukturo uporabljajo brez pomoči tretje osebe. This should be addressed by relevant policies and criteria: accessibility policies and criteria need to be formulated by stakeholders involved in the process, such as local, regional and national public authorities, as well as the sports movement and persons with disabilities and their representative organisations, to ensure that all persons with disabilities have equal opportunities and equal access to participate in society and the economy (9). |
| --- | --- |

22.

Dostopnost športne infrastrukture je lahko včasih omejena na športnike, trenerje, navijače in druge osebe, ki to športno infrastrukturo uporabljajo brez pomoči tretje osebe. This should be addressed by relevant policies and criteria: accessibility policies and criteria need to be formulated by stakeholders involved in the process, such as local, regional and national public authorities, as well as the sports movement and persons with disabilities and their representative organisations, to ensure that all persons with disabilities have equal opportunities and equal access to participate in society and the economy (9).

| 23. | Lokacija športne infrastrukture ima ključno vlogo z vidika dostopnosti. Lack of sports infrastructure and information about opportunities to practise sports act as barriers to sports practice (10). Prebivalstvo nekaterih podeželskih, otoških ali oddaljenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije EU, lahko ima zaradi omejene športne infrastrukture manj priložnosti za športno udejstvovanje. Do tega lahko pride tudi v zelo gosto naseljenih mestnih območjih, in sicer zaradi čakalnih list in premajhne zmogljivosti športne infrastrukture kot posledice pomanjkanja prostora za gradnjo nove infrastrukture. Postavljanje infrastrukture bi bilo treba načrtovati na podlagi potreb in povpraševanja v družbi, primernosti lokacije in njene dostopnosti z javnim prevozom ali aktivnimi oblikami mobilnosti (kot sta hoja ali kolesarjenje), ki lahko pozitivno vplivajo na zdravje in okolje. |
| --- | --- |

23.

Lokacija športne infrastrukture ima ključno vlogo z vidika dostopnosti. Lack of sports infrastructure and information about opportunities to practise sports act as barriers to sports practice (10). Prebivalstvo nekaterih podeželskih, otoških ali oddaljenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije EU, lahko ima zaradi omejene športne infrastrukture manj priložnosti za športno udejstvovanje. Do tega lahko pride tudi v zelo gosto naseljenih mestnih območjih, in sicer zaradi čakalnih list in premajhne zmogljivosti športne infrastrukture kot posledice pomanjkanja prostora za gradnjo nove infrastrukture. Postavljanje infrastrukture bi bilo treba načrtovati na podlagi potreb in povpraševanja v družbi, primernosti lokacije in njene dostopnosti z javnim prevozom ali aktivnimi oblikami mobilnosti (kot sta hoja ali kolesarjenje), ki lahko pozitivno vplivajo na zdravje in okolje.

OB OPOZARJANJU NA NASLEDNJE:

| 24. | Glede na ambiciozne cilje evropskega zelenega dogovora in cilje trajnostnega razvoja OZN je treba zagotoviti, da šport in športna infrastruktura prispevata k socialni, ekonomski in okoljski trajnostnosti, socialni interakciji in vključevanju. Za dosego teh ciljev sta potrebna medsektorsko sodelovanje in posvetovanje z ustreznimi deležniki, na primer z invalidnimi osebami prek organizacij, ki jih predstavljajo, potrebno pa je tudi skupno delovanje in vsi zadevni deležniki morajo prevzeti svojo odgovornost pri načrtovanju, gradnji, prenovi, vzdrževanju in uporabi športne infrastrukture. |
| --- | --- |

24.

Glede na ambiciozne cilje evropskega zelenega dogovora in cilje trajnostnega razvoja OZN je treba zagotoviti, da šport in športna infrastruktura prispevata k socialni, ekonomski in okoljski trajnostnosti, socialni interakciji in vključevanju. Za dosego teh ciljev sta potrebna medsektorsko sodelovanje in posvetovanje z ustreznimi deležniki, na primer z invalidnimi osebami prek organizacij, ki jih predstavljajo, potrebno pa je tudi skupno delovanje in vsi zadevni deležniki morajo prevzeti svojo odgovornost pri načrtovanju, gradnji, prenovi, vzdrževanju in uporabi športne infrastrukture.

| 25. | Ključni cilj izboljšanja trajnostnosti športne infrastrukture je zmanjšati negativni vpliv na okolje in biotsko raznovrstnost v vseh fazah njenega življenjskega cikla ter prilagoditi lokacije športne infrastrukture podnebnim grožnjam. |
| --- | --- |

25.

Ključni cilj izboljšanja trajnostnosti športne infrastrukture je zmanjšati negativni vpliv na okolje in biotsko raznovrstnost v vseh fazah njenega življenjskega cikla ter prilagoditi lokacije športne infrastrukture podnebnim grožnjam.

| 26. | Glede na potrebo po posodobitvi športne infrastrukture ter uvajanju trajnostnih, energetsko učinkovitih in nizkoogljičnih rešitev ter ukrepov za dostopnost je treba opredeliti vire financiranja za gradnjo in prenovo trajnostne športne infrastrukture. Promocija koristi, ki jih prinaša uvajanje trajnostnih rešitev, lahko motivira in spodbudi spremembe; te koristi so pogosto poudarjene med organizacijo velikih športnih dogodkov. Financiranje iz več virov, vključno z uporabo obstoječih sredstev EU, je lahko učinkovit način za prispevanje k tem ciljem. |
| --- | --- |

26.

Glede na potrebo po posodobitvi športne infrastrukture ter uvajanju trajnostnih, energetsko učinkovitih in nizkoogljičnih rešitev ter ukrepov za dostopnost je treba opredeliti vire financiranja za gradnjo in prenovo trajnostne športne infrastrukture. Promocija koristi, ki jih prinaša uvajanje trajnostnih rešitev, lahko motivira in spodbudi spremembe; te koristi so pogosto poudarjene med organizacijo velikih športnih dogodkov. Financiranje iz več virov, vključno z uporabo obstoječih sredstev EU, je lahko učinkovit način za prispevanje k tem ciljem.

| 27. | Zagotavljanje dostopa do športne infrastrukture je bistveno za vključevanje invalidnih oseb in oseb iz različnih okolij in etničnih skupin, oseb različnih spolov, z različno spolno usmerjenostjo, jezikom, veroizpovedjo, političnim ali drugim prepričanjem ali nacionalnim ali socialnim poreklom ter lahko ustvari občutek pripadnosti skupnosti. |
| --- | --- |

27.

Zagotavljanje dostopa do športne infrastrukture je bistveno za vključevanje invalidnih oseb in oseb iz različnih okolij in etničnih skupin, oseb različnih spolov, z različno spolno usmerjenostjo, jezikom, veroizpovedjo, političnim ali drugim prepričanjem ali nacionalnim ali socialnim poreklom ter lahko ustvari občutek pripadnosti skupnosti.

| 28. | Pomembno je, da se zlasti invalidnim osebam ali drugim prikrajšanim skupinam omogoči neoviran dostop do športne infrastrukture ter sodelovanje v športnih in telesnih dejavnostih, da bo lahko kar največ ljudi uživalo prednosti športa – |
| --- | --- |

28.

Pomembno je, da se zlasti invalidnim osebam ali drugim prikrajšanim skupinam omogoči neoviran dostop do športne infrastrukture ter sodelovanje v športnih in telesnih dejavnostih, da bo lahko kar največ ljudi uživalo prednosti športa –

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ NA USTREZNI RAVNI:

| 29. | podprejo enak dostop vseh državljanov in državljank do trajnostne, estetske in vključujoče športne infrastrukture, ki se uporablja za športne dejavnosti, pa tudi v korist skupnostim in družbi, kot je navedeno v temeljnih vrednotah pobude Komisije Novi evropski Bauhaus (11). |
| --- | --- |

29.

podprejo enak dostop vseh državljanov in državljank do trajnostne, estetske in vključujoče športne infrastrukture, ki se uporablja za športne dejavnosti, pa tudi v korist skupnostim in družbi, kot je navedeno v temeljnih vrednotah pobude Komisije Novi evropski Bauhaus (11).

| 30. | razmislijo o oblikovanju okvirov politike, smernic, časovnih načrtov in spodbud, ki bodo zagotovili, da bo zasebna in javna športna infrastruktura postala bolj trajnostna in dostopna vsem; |
| --- | --- |

30.

razmislijo o oblikovanju okvirov politike, smernic, časovnih načrtov in spodbud, ki bodo zagotovili, da bo zasebna in javna športna infrastruktura postala bolj trajnostna in dostopna vsem;

| 31. | v politike vključijo parametre (12) za ustrezno fizično in senzorično dostopnost športne infrastrukture, da bi oblikovali športno infrastrukturo, ki bo državljanom in državljankam s posebnimi potrebami glede fizične dostopnosti zagotavljala neoviran dostop do športa; |
| --- | --- |

31.

v politike vključijo parametre (12) za ustrezno fizično in senzorično dostopnost športne infrastrukture, da bi oblikovali športno infrastrukturo, ki bo državljanom in državljankam s posebnimi potrebami glede fizične dostopnosti zagotavljala neoviran dostop do športa;

| 32. | razmislijo o razvoju sistemov okoljskih meril za spremljanje vpliva podnebja na športno infrastrukturo v njenem celotnem življenjskem ciklu, ob upoštevanju velikosti posameznih objektov športne infrastrukture; |
| --- | --- |

32.

razmislijo o razvoju sistemov okoljskih meril za spremljanje vpliva podnebja na športno infrastrukturo v njenem celotnem življenjskem ciklu, ob upoštevanju velikosti posameznih objektov športne infrastrukture;

| 33. | skušajo vključiti okoljska merila in merila dostopnosti v pozitivna merila za dostop do javnih sredstev za načrtovanje, gradnjo in prenovo športne infrastrukture ter podprejo ukrepe za energetsko učinkovite rešitve ter uporabo in ponovno uporabo obstoječe infrastrukture in virov ter ukrepe za rešitve, ki bodo spodbujale krožno gospodarstvo, da bi omejili uporabo novih materialov in povečali njihovo recikliranje v gospodarstvu; |
| --- | --- |

33.

skušajo vključiti okoljska merila in merila dostopnosti v pozitivna merila za dostop do javnih sredstev za načrtovanje, gradnjo in prenovo športne infrastrukture ter podprejo ukrepe za energetsko učinkovite rešitve ter uporabo in ponovno uporabo obstoječe infrastrukture in virov ter ukrepe za rešitve, ki bodo spodbujale krožno gospodarstvo, da bi omejili uporabo novih materialov in povečali njihovo recikliranje v gospodarstvu;

| 34. | spodbujajo sodelovanje med ustreznimi deležniki s področja športa in z javnimi organi, vključno z upravljavskimi organi decentraliziranih skladov EU, da bi zagotovili podporo za gradnjo in prenovo športne infrastrukture ter preučili možnosti za njuno sofinanciranje; |
| --- | --- |

34.

spodbujajo sodelovanje med ustreznimi deležniki s področja športa in z javnimi organi, vključno z upravljavskimi organi decentraliziranih skladov EU, da bi zagotovili podporo za gradnjo in prenovo športne infrastrukture ter preučili možnosti za njuno sofinanciranje;

| 35. | prispevajo k evidentiranju športne infrastrukture, zlasti s podpiranjem oblikovanja in uporabe podatkovnih zbirk s statističnimi podatki o športni infrastrukturi (na primer prek spletne platforme) in izdelavo potnih listov za športno infrastrukturo, da bi zbrali informacije o obstoječi športni infrastrukturi v državah članicah in njenih značilnostih, s tem pa podprli načrtovanje in lokacijo športne infrastrukture ter v kar največji možni meri povečali njeno uporabo; |
| --- | --- |

35.

prispevajo k evidentiranju športne infrastrukture, zlasti s podpiranjem oblikovanja in uporabe podatkovnih zbirk s statističnimi podatki o športni infrastrukturi (na primer prek spletne platforme) in izdelavo potnih listov za športno infrastrukturo, da bi zbrali informacije o obstoječi športni infrastrukturi v državah članicah in njenih značilnostih, s tem pa podprli načrtovanje in lokacijo športne infrastrukture ter v kar največji možni meri povečali njeno uporabo;

| 36. | prispevajo k vzpostavitvi shem kriznega upravljanja za športno infrastrukturo, da bi preprečili operativne omejitve zaradi nepričakovanih dogodkov, kot so pandemija COVID-19, naravne nesreče ali energetske krize, ter k izvajanju smernic za varovanje in zaščito vseh uporabnikov in uporabnic ali obiskovalcev in obiskovalk športne infrastrukture; |
| --- | --- |

36.

prispevajo k vzpostavitvi shem kriznega upravljanja za športno infrastrukturo, da bi preprečili operativne omejitve zaradi nepričakovanih dogodkov, kot so pandemija COVID-19, naravne nesreče ali energetske krize, ter k izvajanju smernic za varovanje in zaščito vseh uporabnikov in uporabnic ali obiskovalcev in obiskovalk športne infrastrukture;

| 37. | podpirajo prepoznavanje in odpravljanje ovir za dostop do športne infrastrukture ter spodbujajo nediskriminatorni dostop za vse, ne glede na invalidnost, starost, etnično pripadnost, spol, spolno usmerjenost, jezik, vero, politično ali drugo mnenje ali nacionalno ali socialno poreklo, ter izmenjavo najboljših praks z drugimi državami članicami o trajnostnih ukrepih. |
| --- | --- |

37.

podpirajo prepoznavanje in odpravljanje ovir za dostop do športne infrastrukture ter spodbujajo nediskriminatorni dostop za vse, ne glede na invalidnost, starost, etnično pripadnost, spol, spolno usmerjenost, jezik, vero, politično ali drugo mnenje ali nacionalno ali socialno poreklo, ter izmenjavo najboljših praks z drugimi državami članicami o trajnostnih ukrepih.

POZIVAJO EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

| 38. | spodbuja izmenjavo znanja in najboljših praks, raziskovanje novih vidikov tradicionalnega načrtovanja, kot sta preoblikovanje in ponovna uporaba degradiranih območij in obstoječih stavb v športni infrastrukturi, spodbuja inovacijske raziskave v podporo uvajanju trajnostnih rešitev v celotnem življenjskem ciklu športne infrastrukture v okviru programa Erasmus+ ter še naprej podpira obstoječe pobude, kot sta strokovna skupina za zeleni šport ali pobuda SHARE; |
| --- | --- |

38.

spodbuja izmenjavo znanja in najboljših praks, raziskovanje novih vidikov tradicionalnega načrtovanja, kot sta preoblikovanje in ponovna uporaba degradiranih območij in obstoječih stavb v športni infrastrukturi, spodbuja inovacijske raziskave v podporo uvajanju trajnostnih rešitev v celotnem življenjskem ciklu športne infrastrukture v okviru programa Erasmus+ ter še naprej podpira obstoječe pobude, kot sta strokovna skupina za zeleni šport ali pobuda SHARE;

| 39. | podpira izmenjavo najboljših praks in spodbuja pobude, ki obravnavajo vključevanje in enake možnosti pri dostopu do športne infrastrukture; |
| --- | --- |

39.

podpira izmenjavo najboljših praks in spodbuja pobude, ki obravnavajo vključevanje in enake možnosti pri dostopu do športne infrastrukture;

| 40. | omogoči lažje izkoriščanje možnosti uporabe sredstev EU za trajnostno športno infrastrukturo; redno obvešča države članice in ustrezne deležnike o morebitnih možnostih za financiranje trajnostne športne infrastrukture s sredstvi EU, da bi olajšali njeno gradnjo in prenovo ter izboljšali njeno dostopnost; |
| --- | --- |

40.

omogoči lažje izkoriščanje možnosti uporabe sredstev EU za trajnostno športno infrastrukturo; redno obvešča države članice in ustrezne deležnike o morebitnih možnostih za financiranje trajnostne športne infrastrukture s sredstvi EU, da bi olajšali njeno gradnjo in prenovo ter izboljšali njeno dostopnost;

| 41. | v svojih pobudah in predlogih, tudi v okviru strokovne skupine za zeleni šport, upošteva prizadevanja Sveta Evrope za oblikovanje športnih podatkovnih zbirk in registrov v državah članicah v sodelovanju z drugimi ustreznimi akterji, in sicer z izmenjavo najboljših praks in znanja ter izmenjavo podatkov, vključno s podatki o vplivu na okolje, uporabi, velikosti in dostopnosti; |
| --- | --- |

41.

v svojih pobudah in predlogih, tudi v okviru strokovne skupine za zeleni šport, upošteva prizadevanja Sveta Evrope za oblikovanje športnih podatkovnih zbirk in registrov v državah članicah v sodelovanju z drugimi ustreznimi akterji, in sicer z izmenjavo najboljših praks in znanja ter izmenjavo podatkov, vključno s podatki o vplivu na okolje, uporabi, velikosti in dostopnosti;

| 42. | upošteva, da je v skladu z 9. in 30. členom Konvencije ZN o pravicah invalidov (13) in cilji trajnostnega razvoja OZN treba zagotoviti enak dostop do športne infrastrukture. |
| --- | --- |

42.

upošteva, da je v skladu z 9. in 30. členom Konvencije ZN o pravicah invalidov (13) in cilji trajnostnega razvoja OZN treba zagotoviti enak dostop do športne infrastrukture.

POZIVAJO ŠPORTNO GIBANJE IN DRUGE USTREZNE DELEŽNIKE, NAJ;

| 43. | upoštevajo trajnostna merila (14), vključno s pričakovanimi stroški v celotnem življenjskem ciklu, za gradnjo, prenovo, vzdrževanje in uporabo športne infrastrukture ob upoštevanju njenih različnih oblik, pa tudi potreb družbe in okolja ter potreb na posamezni lokaciji; |
| --- | --- |

43.

upoštevajo trajnostna merila (14), vključno s pričakovanimi stroški v celotnem življenjskem ciklu, za gradnjo, prenovo, vzdrževanje in uporabo športne infrastrukture ob upoštevanju njenih različnih oblik, pa tudi potreb družbe in okolja ter potreb na posamezni lokaciji;

| 44. | po možnosti izvedejo presojo vplivov na okolje, da ocenijo vpliv gradnje, prenove in delovanja športne infrastrukture na okolje; |
| --- | --- |

44.

po možnosti izvedejo presojo vplivov na okolje, da ocenijo vpliv gradnje, prenove in delovanja športne infrastrukture na okolje;

| 45. | po možnosti razmislijo o ponovni uporabi obstoječe infrastrukture in virov ter uporabi rešitev krožnega gospodarstva, da bi omejili uporabo novih materialov in povečali njihovo recikliranje v gospodarstvu; |
| --- | --- |

45.

po možnosti razmislijo o ponovni uporabi obstoječe infrastrukture in virov ter uporabi rešitev krožnega gospodarstva, da bi omejili uporabo novih materialov in povečali njihovo recikliranje v gospodarstvu;

| 46. | izkoristijo potencial športne infrastrukture in njeno večnamenskost, da bi se v čim večji meri uporabljala za šport in v korist skupnostim; |
| --- | --- |

46.

izkoristijo potencial športne infrastrukture in njeno večnamenskost, da bi se v čim večji meri uporabljala za šport in v korist skupnostim;

| 47. | v sodelovanju z javnimi organi spodbujajo neoviran dostop do športne infrastrukture z različnimi načini prevoza, kot so javni prevoz ali aktivne oblike mobilnosti (npr. hoja ali kolesarjenje); |
| --- | --- |

47.

v sodelovanju z javnimi organi spodbujajo neoviran dostop do športne infrastrukture z različnimi načini prevoza, kot so javni prevoz ali aktivne oblike mobilnosti (npr. hoja ali kolesarjenje);

| 48. | spodbujajo trajnostne in kratke dobavne verige ter trajnostna merila v razpisih za izvajalce gradnje, prenove in vzdrževanja športne infrastrukture; |
| --- | --- |

48.

spodbujajo trajnostne in kratke dobavne verige ter trajnostna merila v razpisih za izvajalce gradnje, prenove in vzdrževanja športne infrastrukture;

| 49. | zagotovijo spoštovanje splošnih človekovih pravic in delavskih pravic vseh, ki jih gradnja in prenova športne infrastrukture zadeva; |
| --- | --- |

49.

zagotovijo spoštovanje splošnih človekovih pravic in delavskih pravic vseh, ki jih gradnja in prenova športne infrastrukture zadeva;

| 50. | poskrbijo za zaščito ljudi, živalskih in rastlinskih vrst ter tal v okolici gradbišč športne infrastrukture; |
| --- | --- |

50.

poskrbijo za zaščito ljudi, živalskih in rastlinskih vrst ter tal v okolici gradbišč športne infrastrukture;

| 51. | razmislijo o vključitvi sistemov ravnanja z viri in odpadki ter tako zmanjšajo porabo vode, energije in drugih virov, spodbujajo trajnostno in odgovorno porabo ter znižajo stroške; ozaveščajo uporabnike in uporabnice, osebje ter obiskovalce in obiskovalke o odgovorni uporabi športne infrastrukture, da bi podaljšali njeno življenjsko dobo in prihranili naravne vire; promovirajo koristi izvedenih trajnostnih ukrepov ter poudarjajo povezavo med varčevanjem z viri in zmanjšanjem vpliva športne infrastrukture na okolje; |
| --- | --- |

51.

razmislijo o vključitvi sistemov ravnanja z viri in odpadki ter tako zmanjšajo porabo vode, energije in drugih virov, spodbujajo trajnostno in odgovorno porabo ter znižajo stroške; ozaveščajo uporabnike in uporabnice, osebje ter obiskovalce in obiskovalke o odgovorni uporabi športne infrastrukture, da bi podaljšali njeno življenjsko dobo in prihranili naravne vire; promovirajo koristi izvedenih trajnostnih ukrepov ter poudarjajo povezavo med varčevanjem z viri in zmanjšanjem vpliva športne infrastrukture na okolje;

| 52. | prispevajo k vzpostavitvi shem kriznega upravljanja za športno infrastrukturo, da se preprečijo operativne omejitve zaradi nepričakovanih dogodkov, kot so pandemija COVID-19, naravne nesreče ali energetske krize, ter k izvajanju smernic za varovanje in zaščito ter tako zagotovijo varnost vseh obiskovalcev in obiskovalk športne infrastrukture; |
| --- | --- |

52.

prispevajo k vzpostavitvi shem kriznega upravljanja za športno infrastrukturo, da se preprečijo operativne omejitve zaradi nepričakovanih dogodkov, kot so pandemija COVID-19, naravne nesreče ali energetske krize, ter k izvajanju smernic za varovanje in zaščito ter tako zagotovijo varnost vseh obiskovalcev in obiskovalk športne infrastrukture;

| 53. | pri organizaciji športnih dogodkov v zaprtih prostorih in na prostem odgovorno uporabljajo športno infrastrukturo in infrastrukturo, ki se uporablja za dogodke, tako da v največji možni meri preprečijo oziroma sanirajo posege v okolje; |
| --- | --- |

53.

pri organizaciji športnih dogodkov v zaprtih prostorih in na prostem odgovorno uporabljajo športno infrastrukturo in infrastrukturo, ki se uporablja za dogodke, tako da v največji možni meri preprečijo oziroma sanirajo posege v okolje;

| 54. | invalidnim osebam omogočijo lažji dostop do športne infrastrukture ter upoštevajo ustrezne nacionalne in mednarodne smernice in priporočila; |
| --- | --- |

54.

invalidnim osebam omogočijo lažji dostop do športne infrastrukture ter upoštevajo ustrezne nacionalne in mednarodne smernice in priporočila;

| 55. | po potrebi dejavno uporabljajo športne podatkovne zbirke in prispevajo k njim, da bi omogočale zagotavljanje in pridobivanje ustreznih podatkov o značilnostih in lokaciji športne infrastrukture. |
| --- | --- |

55.

po potrebi dejavno uporabljajo športne podatkovne zbirke in prispevajo k njim, da bi omogočale zagotavljanje in pridobivanje ustreznih podatkov o značilnostih in lokaciji športne infrastrukture.

---

(1)  Opredelitev Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE): ‚skupine oseb, ki doživljajo večje tveganje revščine, socialne izključenosti, diskriminacije in nasilja kot splošno prebivalstvo in ki med drugim vključujejo tudi etnične manjšine, migrante, ljudi z ovirami, osamljene starejše ljudi in otroke‘.

(2)  Organizacija Združenih narodov, Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, A/RES/70/1.

(3)  Okvir ZN za šport za podnebne ukrepe, 2018.

(4)  Zlasti gradnja, delovanje, vzdrževanje in tudi rušenje infrastrukture.

(5)  Nemški zvezni inštitut za športno znanost, Guidelines for Sustainable Sports Facility Construction, Criteria for the Construction of Sustainable Sports Halls (Smernice za gradnjo trajnostnih športnih objektov, Merila za gradnjo trajnostnih športnih dvoran), 2021.

(6)  V kontekstu teh sklepov Sveta „aktivna zasnova“ pomeni: sklop načel gradnje in načrtovanja, s katerimi se spodbuja telesna dejavnost.

(7)  Eurostat 39/2019, Record recycling rates and use of recycled materials in the EU (Stopnja recikliranja in uporabe recikliranih materialov v EU).

(8)  UNESCO, The International Charter of Physical Education, Physical Activity and Sport, (Mednarodna listina o telesni vzgoji, telesni dejavnosti in športu), SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015.

(9)  Evropska komisija, Strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030, 2021.

(10)  Evropska komisija, Generalni direktorat za izobraževanje, mladino, šport in kulturo – Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures (Pregled inovativnih praks v EU za spodbujanje športa zunaj tradicionalnih struktur). Končno poročilo za Evropsko komisijo, Urad za publikacije, 2021.

(11)  Evropska komisija, Novi evropski Bauhaus, COM(2021) 573 final.

(12)  Kot so parametri, navedeni v Priročniku o dostopnosti Mednarodnega paraolimpijskega komiteja.

(13)  Združeni narodi, Oddelek za ekonomske in socialne zadeve, Konvencija o pravicah invalidov, 2006.

(14)  „Trajnostna merila“ zajemajo naslednje kazalnike: ekološko kakovost, socialno-kulturno in funkcionalno kakovost, ekonomsko kakovost, tehnično kakovost, kakovost postopkov, kakovost lokacije in športno funkcionalno kakovost.

---

PRILOGA

VIRI

Svet Evropske unije

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju skupnih vrednot EU prek športa, 2018/C 196/06.

Sklepi Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o dostopnosti športa za invalide, 2019/C 192/06.

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za šport (1. januar 2021–30. junij 2024), 2020/C 419/01.

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vseživljenjski telesni dejavnosti, 2021/C 501 I/01.

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic o športu in telesni aktivnosti kot obetavnih vzvodih za spremembo vedenja za trajnostni razvoj, 2022/C 170/01.

Drugi viri

Združeni narodi, Oddelek za ekonomske in socialne zadeve, Konvencija o pravicah invalidov, 2006.

Bela knjiga Evropske komisije o športu, COM(2007) 391 final.

UNESCO, International Charter of Physical Education, Physical Activity and Sport (Mednarodna listina o telesni vzgoji, telesni dejavnosti in športu), SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015.

Evropska komisija, Mapping on access to sport for people with disabilities: a report to the European Commission (Pregled dostopa invalidov do športa: poročilo za Evropsko komisijo), Urad za publikacije, 2018.

Organizacija Združenih narodov, Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, A/RES/70/1.

Organizacija Združenih narodov, Okvir za šport za podnebne ukrepe, 2018.

Eurostat, 39/2019, Record recycling rates and use of recycled materials in the EU (Stopnja recikliranja in uporaba recikliranih materialov v EU), 2019.

Evropska komisija, SHARE Initiative – Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021-2027 (Pobuda SHARE – Prispevek športa k regionalnemu razvoju prek kohezijske politike v obdobju 2012–2027), 2020.

Mednarodni paraolimpijski komite, Priročnik o dostopnosti, 2020.

Nemški zvezni inštitut za športno znanost, Guidelines for Sustainable Sports Facility Construction, Criteria for the Construction of Sustainable Sports Halls (Smernice za gradnjo trajnostnih športnih objektov, Merila za gradnjo trajnostnih športnih dvoran), 2021.

Evropska komisija, Generalni direktorat za izobraževanje, mladino, šport in kulturo – Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures; final report to the European Commission (Pregled inovativnih praks v EU za spodbujanje športa zunaj tradicionalnih struktur: končno poročilo za Evropsko komisijo), Urad za publikacije, 2021.

Evropska komisija, Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030, 2021.

Evropska komisija, Novi evropski Bauhaus, COM(2021) 573 final.

Evropska komisija, Generalni direktorat za izobraževanje, mladino, šport in kulturo, Towards a shared culture of architecture - Investing in a high-quality living environment for everyone (Na poti do skupne arhitekturne kulture – vlaganje v visokokakovostno življenjsko okolje za vse): poročilo skupine strokovnjakov držav članic EU v okviru odprte metode koordinacije, Urad za publikacije, 2021.

Svet Evrope, Priporočilo CM/Rec(2021)5 Odbora ministrov državam članicam o revidirani Evropski listini o športu, ki ga je Odbor ministrov sprejel 13. oktobra 2021 na 1414. seji ministrskih namestnikov.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska agencija za varnost hrane

| 28.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 494/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 494/8

---

Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA)

(2022/C 494/02)

Člen 36(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 (1) določa, da „Upravni odbor [Evropske agencije za varnost hrane] na predlog izvršilnega direktorja sestavi seznam za objavo pristojnih organizacij, ki jih določijo države članice, ki lahko pomagajo agenciji pri izpolnjevanju njenega poslanstva posamično ali v omrežju.“

Upravni odbor Evropske agencije za varnost hrane je seznam prvič sestavil 19. decembra 2006, od takrat pa:

| i. | ga redno posodablja na podlagi predlogov izvršnega direktorja agencije EFSA in ob upoštevanju sprememb ali novih predlogov držav članic za imenovanje (v skladu s členom 2(4) Uredbe Komisije (ES) št. 2230/2004 (2)) in |
| --- | --- |

i.

ga redno posodablja na podlagi predlogov izvršnega direktorja agencije EFSA in ob upoštevanju sprememb ali novih predlogov držav članic za imenovanje (v skladu s členom 2(4) Uredbe Komisije (ES) št. 2230/2004 (2)) in

| ii. | ga objavlja na spletni strani agencije EFSA, kjer je na voljo najnovejši posodobljeni seznam pristojnih organizacij. |
| --- | --- |

ii.

ga objavlja na spletni strani agencije EFSA, kjer je na voljo najnovejši posodobljeni seznam pristojnih organizacij.

Ustrezne informacije so na voljo na spletni strani agencije EFSA prek naslednjih povezav:

| i. | zadnja sprememba seznama pristojnih organizacij, ki jo je upravni odbor agencije EFSA sprejel dne 15. december 2022 –
  https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting in |
| --- | --- |

i.

zadnja sprememba seznama pristojnih organizacij, ki jo je upravni odbor agencije EFSA sprejel dne 15. december 2022 –

https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting in

| ii. | posodobljeni seznam pristojnih organizacij – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg. |
| --- | --- |

ii.

posodobljeni seznam pristojnih organizacij – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg.

Evropska agencija za varnost hrane bo to obvestilo posodabljala, zlasti kar zadeva navedene spletne povezave.

Za več informacij se obrnite na naslov Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 2230/2004 z dne 23. decembra 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 178/2002 v zvezi z mrežo organizacij, ki delujejo na področjih dela Evropske agencije za varnost hrane (UL L 379, 24.12.2004, str. 64), kakor je bila nazadnje spremenjena).

---

Evropska komisija

| 28.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 494/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 494/9

---

Obvestilo Komisije – Uporaba pravnega reda Unije na področju zdravil za uporabo v veterinarski medicini na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave zdravil iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih

(2022/C 494/03)

IZJAVA O OMEJITVI ODGOVORNOSTI

To obvestilo s smernicami je namenjeno lažji uporabi pravnega reda EU na področju zdravil za uporabo v veterinarski medicini na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave zdravil iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih. Čeprav se s tem obvestilom poskuša pomagati organom in subjektom, je Sodišče Evropske unije edino pristojno za verodostojno razlago prava Unije.

1.   Pravni okvir in drugi ustrezni premisleki

Združeno kraljestvo je 1. februarja 2020 izstopilo iz Evropske unije in tako postalo „tretja država“ (1). Sporazum o izstopu (2) določa prehodno obdobje, ki se je končalo 31. decembra 2020.

Ob koncu prehodnega obdobja se je za Združeno kraljestvo prenehalo uporabljati pravo Unije, začel pa se je uporabljati Protokol o Irski in Severni Irski, ki je sestavni del sporazuma o izstopu.

V skladu s členom 5(4) Protokola o Irski in Severni Irski ter točko 20 Priloge 2 k navedenemu protokolu se za Združeno kraljestvo in v njem v zvezi s Severno Irsko uporablja pravni red Unije na področju zdravil za uporabo v veterinarski medicini, vključno z Direktivo 2001/82/ES (3) in Uredbo (EU) 2019/6 (4) ter pravnimi akti Unije o njunem izvajanju, spremembah ali nadomestitvi.

V praksi to v zvezi z zdravili za uporabo v veterinarski medicini zlasti pomeni, da:

| — | morajo zdravila za uporabo v veterinarski medicini (v okviru zgoraj navedene zakonodaje), dana v promet na Severnem Irskem, izpolnjevati regulativne zahteve iz prava Unije; |
| --- | --- |

—

morajo zdravila za uporabo v veterinarski medicini (v okviru zgoraj navedene zakonodaje), dana v promet na Severnem Irskem, izpolnjevati regulativne zahteve iz prava Unije;

| — | morajo imeti zdravila za uporabo v veterinarski medicini, dana v promet na Severnem Irskem, veljavno dovoljenje za promet, ki ga je izdala Komisija (dovoljenje za promet po vsej EU) ali so ga izdali pristojni organi Združenega kraljestva v zvezi s Severno Irsko ter imetnik katerega se nahaja v Uniji ali na Severnem Irskem; |
| --- | --- |

—

morajo imeti zdravila za uporabo v veterinarski medicini, dana v promet na Severnem Irskem, veljavno dovoljenje za promet, ki ga je izdala Komisija (dovoljenje za promet po vsej EU) ali so ga izdali pristojni organi Združenega kraljestva v zvezi s Severno Irsko ter imetnik katerega se nahaja v Uniji ali na Severnem Irskem;

| — | pretok zdravil za uporabo v veterinarski medicini iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, na Severno Irsko ali v Unijo pomeni uvoz v smislu veljavnega prava Unije; |
| --- | --- |

—

pretok zdravil za uporabo v veterinarski medicini iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, na Severno Irsko ali v Unijo pomeni uvoz v smislu veljavnega prava Unije;

| — | pretok zdravil za uporabo v veterinarski medicini iz Unije ali Severne Irske v dele Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali katero koli drugo tretjo državo pomeni izvoz v smislu veljavnega prava Unije; |
| --- | --- |

—

pretok zdravil za uporabo v veterinarski medicini iz Unije ali Severne Irske v dele Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali katero koli drugo tretjo državo pomeni izvoz v smislu veljavnega prava Unije;

| — | dovoljenja za promet, ki jih izdajo organi Združenega kraljestva, načeloma niso veljavna v Uniji, temveč le na Severnem Irskem, če so sprejeta v skladu z veljavnim pravom Unije (glej člen 7(3) Protokola o Irski in Severni Irski); |
| --- | --- |

—

dovoljenja za promet, ki jih izdajo organi Združenega kraljestva, načeloma niso veljavna v Uniji, temveč le na Severnem Irskem, če so sprejeta v skladu z veljavnim pravom Unije (glej člen 7(3) Protokola o Irski in Severni Irski);

| — | je treba vsak ukrep v zvezi z dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki mora biti izveden v Uniji (npr. preskušanje serij), da se omogoči dajanje zdravil v promet v skladu s pravom Unije, izvesti v Uniji ali na Severnem Irskem, in da se lahko v delih Združenega kraljestva, razen Severne Irske, izvajajo samo ukrepi, ki se lahko izvedejo v tretjih državah. |
| --- | --- |

—

je treba vsak ukrep v zvezi z dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki mora biti izveden v Uniji (npr. preskušanje serij), da se omogoči dajanje zdravil v promet v skladu s pravom Unije, izvesti v Uniji ali na Severnem Irskem, in da se lahko v delih Združenega kraljestva, razen Severne Irske, izvajajo samo ukrepi, ki se lahko izvedejo v tretjih državah.

Komisija in Evropska agencija za zdravila od leta 2017 aktivno razširjata informacije, da bi ustrezne deležnike opozorili na vpliv izstopa Združenega kraljestva in na potrebo, da se temu prilagodijo pravočasno pred koncem prehodnega obdobja. Potrebne spremembe so bile zlasti obrazložene v obvestilu o BREXITU za zdravila, kot je bilo nazadnje spremenjeno in objavljeno 13. marca 2020 (5).

Vendar so subjekti na nekaterih trgih, ki se zgodovinsko zanašajo na dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih (Ciper, Irska, Malta in Severna Irska) (6), ob izteku prehodnega obdobja še vedno potrebovali dodaten čas za prilagoditev dobavnih verig in upoštevanje konca prehodnega obdobja. Glede na navedeno in glede na to, da se je štelo za ključno, da se pravni red Unije na področju zdravil za uporabo v veterinarski medicini izvaja in uveljavlja na način, ki preprečuje pomanjkanje teh zdravil in zagotavlja visoko raven varovanja javnega zdravja, kot jo predvideva pravo Unije, je Komisija 25. januarja 2021 sprejela obvestilo, v katerem je pojasnila, kako se bo do 31. decembra 2021 pravni red EU na področju zdravil za uporabo v veterinarski medicini uporabljal na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave teh zdravil iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih (7).

Ob koncu leta 2021 je bilo očitno, da je položaj na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave zdravil za uporabo v veterinarski medicini iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih (Ciper, Irska, Malta in Severna Irska), še vedno zahteven. Zato je Komisija 29. decembra 2021 sprejela Obvestilo Komisije – Uporaba pravnega reda Unije na farmacevtskem področju na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave zdravil iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih (8), ki se v zvezi z zdravili za uporabo v veterinarski medicini uporablja do 31. decembra 2022.

Obdobje iz tega obvestila v zvezi z zdravili za uporabo v veterinarski medicini se zdaj izteka, dobavne verige za zdravila za uporabo v veterinarski medicini pa še niso bile prilagojene. Zato v sedanjih razmerah še vedno obstaja tveganje, da bi na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave zdravil iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih, prišlo do pomanjkanja zdravil za uporabo v veterinarski medicini.

2.   Podaljšanje uporabe praks iz Obvestila Komisije – Uporaba pravnega reda Unije na farmacevtskem področju na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave zdravil iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih

Da se zagotovi neprekinjena oskrba Cipra, Irske, Malte in Severne Irske z zdravili za uporabo v veterinarski medicini, je treba v zvezi s temi zdravili še zadnjič podaljšati uporabo praks iz Obvestila Komisije – Uporaba pravnega reda Unije na farmacevtskem področju na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave zdravil iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih, iz leta 2021 (2021/C 524/02). Podaljšanje se odobri do 31. decembra 2025.

3.   Načrt ukrepov

Podaljšanje uporabe praks iz oddelka 2 je lahko upravičeno le, če se vzpostavijo ukrepi za zagotovitev, da bo dobava zdravil za uporabo v veterinarski medicini Cipru, Irski, Malti in Severni Irski najpozneje do 31. decembra 2025 v celoti skladna s pravnim redom Unije na področju zdravil za uporabo v veterinarski medicini in določbami Protokola o Irski/Severni Irski. Ti ukrepi se nanašajo na subjekte, ki so trenutno vključeni v dobavo zdravil za uporabo v veterinarski medicini Cipru, Irski, Malti in Severni Irski, ter na nacionalne pristojne organe teh ozemelj, ki bi morali preučiti druge rešitve, ki omogočajo sprejetje potrebnih ukrepov za zagotovitev razpoložljivosti zadevnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, ki so v celoti skladna z veljavnim pravnim redom Unije na področju zdravil za uporabo v veterinarski medicini in določbami Protokola o Irski/Severni Irski.

V ta namen pristojni organi Cipra, Irske, Malte in Združenega kraljestva v zvezi s Severno Irsko izpolnijo naslednje obveznosti:

| a) | Opredelijo zdravila za uporabo v veterinarski medicini, katerih dobava na njihovo ozemlje bi bila ogrožena, če se ne bi uporabljale prakse iz Obvestila Komisije – Uporaba pravnega reda Unije na farmacevtskem področju na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave zdravil iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih.
  Seznam zadevnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini se Komisiji predloži najpozneje do 28. februarja 2023 v obliki, določeni v oddelku 4. |
| --- | --- |

a)

Opredelijo zdravila za uporabo v veterinarski medicini, katerih dobava na njihovo ozemlje bi bila ogrožena, če se ne bi uporabljale prakse iz Obvestila Komisije – Uporaba pravnega reda Unije na farmacevtskem področju na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave zdravil iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih.

Seznam zadevnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini se Komisiji predloži najpozneje do 28. februarja 2023 v obliki, določeni v oddelku 4.

| b) | Zagotovijo informacije o ukrepih, ki jih bodo zadevni subjekti in/ali pristojni organi sprejeli za zagotovitev skladnosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini iz točke (a) s pravnim redom Unije na področju zdravil za uporabo v veterinarski medicini in določbami Protokola o Irski/Severni Irski, vključno s časovnimi okviri za izvajanje teh ukrepov.
  Te informacije se Komisiji predložijo najpozneje do 30. septembra 2023 v obliki, določeni v oddelku 4. |
| --- | --- |

b)

Zagotovijo informacije o ukrepih, ki jih bodo zadevni subjekti in/ali pristojni organi sprejeli za zagotovitev skladnosti zdravil za uporabo v veterinarski medicini iz točke (a) s pravnim redom Unije na področju zdravil za uporabo v veterinarski medicini in določbami Protokola o Irski/Severni Irski, vključno s časovnimi okviri za izvajanje teh ukrepov.

Te informacije se Komisiji predložijo najpozneje do 30. septembra 2023 v obliki, določeni v oddelku 4.

| c) | Komisiji do 31. januarja 2024 in nato vsake tri mesece predložijo poročila o napredku pri izvajanju ukrepov iz točke (b).
  Komisija bo skupaj s pristojnimi organi Cipra, Irske, Malte in Združenega kraljestva v zvezi s Severno Irsko redno spremljala napredek in sodelovala z ustreznimi deležniki. |
| --- | --- |

c)

Komisiji do 31. januarja 2024 in nato vsake tri mesece predložijo poročila o napredku pri izvajanju ukrepov iz točke (b).

Komisija bo skupaj s pristojnimi organi Cipra, Irske, Malte in Združenega kraljestva v zvezi s Severno Irsko redno spremljala napredek in sodelovala z ustreznimi deležniki.

4.   Oblika za poročanje

| Ime zdravila | Zdravilna učinkovina | Imetnik dovoljenja za promet | Načrtovani ukrepi |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |

Ime zdravila

Zdravilna učinkovina

Imetnik dovoljenja za promet

Načrtovani ukrepi

---

(1)  Tretja država je država, ki ni članica EU.

(2)  Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 7; v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu).

(3)  Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 1).

(4)  Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/regulatory-procedural-guideline/notice-stakeholders-withdrawal-united-kingdom-eu-rules-medicinal-products-human-use-veterinary_en.pdf

(6)  Ti trgi so v tem obvestilu izpostavljeni zaradi zgodovinske odvisnosti od trga Združenega kraljestva pri dobavi zdravil za uporabo v veterinarski medicini in dejstva, da velik delež njihovega uvoza zdravil prihaja iz Združenega kraljestva.

(7)  Obvestilo Komisije – Uporaba pravnega reda Unije na farmacevtskem področju na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave zdravil iz Velike Britanije ali prek nje, po koncu prehodnega obdobja (2021/C 27/08, UL C 27, 25.1.2021, str. 11).

(8)  Obvestilo Komisije – Uporaba pravnega reda Unije na farmacevtskem področju na trgih, ki so zgodovinsko odvisni od dobave zdravil iz delov Združenega kraljestva, razen Severne Irske, ali prek njih (2021/C 524/02, UL C 524, 29.12.2021, str. 2).

---

| 28.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 494/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 494/12

---

Menjalni tečaji eura (1)

27. december 2022

(2022/C 494/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0624 |
| JPY | japonski jen | 141,68 |
| DKK | danska krona | 7,4366 |
| GBP | funt šterling | 0,88333 |
| SEK | švedska krona | 11,1285 |
| CHF | švicarski frank | 0,9885 |
| ISK | islandska krona | 152,30 |
| NOK | norveška krona | 10,4895 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,260 |
| HUF | madžarski forint | 401,65 |
| PLN | poljski zlot | 4,6683 |
| RON | romunski lev | 4,9270 |
| TRY | turška lira | 19,8799 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5770 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4384 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2874 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6916 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4300 |
| KRW | južnokorejski won | 1 349,85 |
| ZAR | južnoafriški rand | 18,3181 |
| CNY | kitajski juan | 7,3994 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5375 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 620,58 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6990 |
| PHP | filipinski peso | 59,356 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,775 |
| BRL | brazilski real | 5,6035 |
| MXN | mehiški peso | 20,5515 |
| INR | indijska rupija | 88,0808 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0624

JPY

japonski jen

141,68

DKK

danska krona

7,4366

GBP

funt šterling

0,88333

SEK

švedska krona

11,1285

CHF

švicarski frank

0,9885

ISK

islandska krona

152,30

NOK

norveška krona

10,4895

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

24,260

HUF

madžarski forint

401,65

PLN

poljski zlot

4,6683

RON

romunski lev

4,9270

TRY

turška lira

19,8799

AUD

avstralski dolar

1,5770

CAD

kanadski dolar

1,4384

HKD

hongkonški dolar

8,2874

NZD

novozelandski dolar

1,6916

SGD

singapurski dolar

1,4300

KRW

južnokorejski won

1 349,85

ZAR

južnoafriški rand

18,3181

CNY

kitajski juan

7,3994

HRK

hrvaška kuna

7,5375

IDR

indonezijska rupija

16 620,58

MYR

malezijski ringit

4,6990

PHP

filipinski peso

59,356

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,775

BRL

brazilski real

5,6035

MXN

mehiški peso

20,5515

INR

indijska rupija

88,0808

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 28.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 494/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 494/13

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 494/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Altarea (Francija), |
| --- | --- |

—

Altarea (Francija),

| — | Carrefour SA („Carrefour“, Francija), |
| --- | --- |

—

Carrefour SA („Carrefour“, Francija),

| — | SNC Altacar Sartrouville (Francija), |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville (Francija),

| — | SNC Altacar Nantes (Francija). |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes (Francija).

Podjetji Altarea et Carrefour pridobita v smislu člena 3(1), točka (b), in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad ciljnima podjetjema SNC Altacar Sartrouville in SNC Altacar Nantes, ki sta polno delujoči skupni podjetji.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljenih družbah, ki sta skupni podjetji.

2.

| — | Altarea je glavna družba skupine, ki je dejavna v sektorju nepremičninskih storitev v Franciji ter, v manjši meri, v Španiji in Italiji (razvoj nepremičnin za stanovanja ali pisarne, lastništvo in upravljanje nakupovalnih središč v svojem imenu in za lasten račun, upravljanje pisarn v svojem imenu in za lasten račun, upravljanje nakupovalnih središč v imenu drugih, upravljanje nepremičnin in nepremičninske transakcije), |
| --- | --- |

—

Altarea je glavna družba skupine, ki je dejavna v sektorju nepremičninskih storitev v Franciji ter, v manjši meri, v Španiji in Italiji (razvoj nepremičnin za stanovanja ali pisarne, lastništvo in upravljanje nakupovalnih središč v svojem imenu in za lasten račun, upravljanje pisarn v svojem imenu in za lasten račun, upravljanje nakupovalnih središč v imenu drugih, upravljanje nepremičnin in nepremičninske transakcije),

| — | Carrefour je vodilna družba skupine, ki je dejavna v sektorju maloprodaje, v kateri prevladujejo živila, zlasti z uporabo hipermarketov, supermarketov, lokalnih trgovin, trgovin vrste Cash&Carry ter spletnih prodajnih storitev. Skupina Carrefour je posredno dejavna tudi v sektorju nepremičninskih storitev, |
| --- | --- |

—

Carrefour je vodilna družba skupine, ki je dejavna v sektorju maloprodaje, v kateri prevladujejo živila, zlasti z uporabo hipermarketov, supermarketov, lokalnih trgovin, trgovin vrste Cash&Carry ter spletnih prodajnih storitev. Skupina Carrefour je posredno dejavna tudi v sektorju nepremičninskih storitev,

| — | SNC Altacar Sartrouville je podjetje, ki bo imelo v lasti in upravljalo nakupovalno središče „Robert Schuman“ v Sartrouvillu (78500) v Franciji, |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville je podjetje, ki bo imelo v lasti in upravljalo nakupovalno središče „Robert Schuman“ v Sartrouvillu (78500) v Franciji,

| — | SNC Altacar Nantes je podjetje, ki bo imelo v lasti in upravljalo nakupovalno središče „La Beaujoire“ v Nantesu (44300) v Franciji, |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes je podjetje, ki bo imelo v lasti in upravljalo nakupovalno središče „La Beaujoire“ v Nantesu (44300) v Franciji,

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10983 — ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 28.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 494/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 494/15

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10982 – STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 494/06)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Stellantis N.V. („Stellantis“, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

Stellantis N.V. („Stellantis“, Nizozemska),

| — | Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. („Hon Hai“, Tajvan). |
| --- | --- |

—

Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. („Hon Hai“, Tajvan).

Podjetji Stellantis in Hon Hai pridobita v smislu člena 3(1)(b) in 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem (JV, Nizozemska).

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | Stellantis je globalna avtomobilska skupina, dejavna na področju oblikovanja, inženirstva, proizvodnje, distribucije in prodaje motornih vozil, komponent in proizvodnih sistemov po vsem svetu, |
| --- | --- |

—

Stellantis je globalna avtomobilska skupina, dejavna na področju oblikovanja, inženirstva, proizvodnje, distribucije in prodaje motornih vozil, komponent in proizvodnih sistemov po vsem svetu,

| — | Hon Hai zagotavlja elektronske proizvodne storitve za računalnike, storitve na področju komunikacije in potrošniške elektronske izdelke. |
| --- | --- |

—

Hon Hai zagotavlja elektronske proizvodne storitve za računalnike, storitve na področju komunikacije in potrošniške elektronske izdelke.

3.

| — | JV bo novo skupno podjetje, ustanovljeno za namene razvoja polprevodnikov za avtomobilski trg in izvajanja vseh dejavnosti samostojnega gospodarskega subjekta. |
| --- | --- |

—

JV bo novo skupno podjetje, ustanovljeno za namene razvoja polprevodnikov za avtomobilski trg in izvajanja vseh dejavnosti samostojnega gospodarskega subjekta.

4.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

5.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10982 – STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 28.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 494/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 494/17

---

Sklep nadzornika za procesna jamstva o sprejetju izvedbenih določb za obravnavo pritožb

(2022/C 494/07)

NADZORNIK JE –

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (1) ter zlasti členov 9a in 9b Uredbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU, Euratom) 2020/2223 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 za namene varstva in spoštovanja procesnih jamstev in temeljnih pravic določa notranjo funkcijo v obliki nadzornika za procesna jamstva (v nadaljnjem besedilu: nadzornik). Nadzornik obravnava pritožbe glede tega, kako urad OLAF spoštuje procesna jamstva, pa tudi glede kršitve pravil, ki se uporabljajo za preiskave urada OLAF, zlasti kršitve postopkovnih zahtev in temeljnih pravic. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU, Euratom) 2020/2223 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 za namene varstva in spoštovanja procesnih jamstev in temeljnih pravic določa notranjo funkcijo v obliki nadzornika za procesna jamstva (v nadaljnjem besedilu: nadzornik). Nadzornik obravnava pritožbe glede tega, kako urad OLAF spoštuje procesna jamstva, pa tudi glede kršitve pravil, ki se uporabljajo za preiskave urada OLAF, zlasti kršitve postopkovnih zahtev in temeljnih pravic.

| (2) | V skladu s členom 9b(11) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 mora nadzornik po posvetovanju z nadzornim odborom urada OLAF (4) sprejeti izvedbene določbe za obravnavo pritožb. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 9b(11) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 mora nadzornik po posvetovanju z nadzornim odborom urada OLAF (4) sprejeti izvedbene določbe za obravnavo pritožb.

| (3) | Posvetovanje z nadzornim odborom urada OLAF je bilo opravljeno 29. septembra 2022 – |
| --- | --- |

(3)

Posvetovanje z nadzornim odborom urada OLAF je bilo opravljeno 29. septembra 2022 –

SKLENIL:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu in brez poseganja v opredelitve pojmov iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 (v nadaljnjem besedilu: uredba o uradu OLAF) se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „preiskava urada OLAF“ pomeni upravno preiskavo, ki jo izvaja urad OLAF na podlagi členov 3, 4, 12e(1)(c) in/ali 12f uredbe o uradu OLAF; |
| --- | --- |

(1)

„preiskava urada OLAF“ pomeni upravno preiskavo, ki jo izvaja urad OLAF na podlagi členov 3, 4, 12e(1)(c) in/ali 12f uredbe o uradu OLAF;

| (2) | „preiskovanec“ pomeni osebo ali gospodarski subjekt, ki je predmet preiskave urada OLAF; |
| --- | --- |

(2)

„preiskovanec“ pomeni osebo ali gospodarski subjekt, ki je predmet preiskave urada OLAF;

| (3) | „priča“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki lahko nadzorniku zagotovi informacije, relevantne za ugotavljanje dejstev v zvezi z obravnavano pritožbo. |
| --- | --- |

(3)

„priča“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki lahko nadzorniku zagotovi informacije, relevantne za ugotavljanje dejstev v zvezi z obravnavano pritožbo.

Člen 2

Predmet urejanja in načela

1.   Ta sklep določa pravila, ki jih je treba upoštevati pri vložitvi in obravnavi pritožb, vloženih pri nadzorniku v skladu s členom 9b uredbe o uradu OLAF, ter nadaljnjem ukrepanju v zvezi s pritožbami.

2.   Nadzornik obravnava pritožbe neodvisno, tudi od urada OLAF in nadzornega odbora, ter brez poseganja v izvajanje tekočih preiskav urada OLAF.

3.   Nadzornika zavezujejo splošna načela prava EU, vključno z načeloma pravičnosti in dobrega upravljanja.

4.   Sekretariat nadzornega odbora (v nadaljnjem besedilu: sekretariat) nadzorniku zagotavlja vso potrebno upravno in pravno podporo za namene pritožbenega mehanizma. Sekretariat opravlja zlasti upravne naloge v zvezi s postopkom obravnavanja pritožb, kot so evidentiranje pritožb in povezanih dokumentov, upravna korespondenca in izmenjava dokumentov s strankami.

Člen 3

Vložitev pritožb

1.   Pritožbe se vložijo v pisni obliki, bodisi elektronsko bodisi po pošti. Pritožnikom se močno priporoča uporaba obrazca za pritožbe, ki je na voljo na spletnem mestu nadzornika. Pritožniki imajo pravico, da jih zastopa in/ali jim pomaga oseba po lastni izbiri.

2.   Pritožnik lahko uporablja katerega koli od uradnih jezikov EU. Nadzornik komunicira s pritožnikom v tem jeziku. Zaradi pospešitve postopka se lahko nadzornik s pritožnikom po potrebi dogovori, da bosta do prevoda potrebnih dokumentov v jezik pritožbe komunicirala v drugem jeziku EU.

3.   Iz pritožbe so jasno razvidni (i) identiteta pritožnika, (ii) predmet pritožbe in, če je mogoče, (iii) sklic na preiskavo urada OLAF, na katero se pritožba nanaša. Pritožba vsebuje zlasti: (i) jasen in jedrnat opis relevantnih dejstev ter (ii) jasen in jedrnat opis domnevnih kršitev procesnih jamstev in/ali pravil, ki se uporabljajo za preiskave urada OLAF. Zgoraj navedene informacije morajo biti zadostne, da lahko nadzornik določi obseg pritožbe. Pritožnik lahko pritožbi po potrebi priloži ustrezna dokazila.

4.   Pritožbe, vložene pri nadzorniku, ne vplivajo na roke za sodne postopke. Prav tako nimajo odložilnega učinka na potek preiskave, na katero se pritožba nanaša.

Člen 4

Evidentiranje pritožb

1.   Pritožbe se evidentirajo najpozneje naslednji delovni dan po datumu prejema pritožbe in dodeli se jim edinstvena številka pritožbe.

2.   Po evidentiranju nadzornik pošlje pritožniku potrdilo o prejemu in hkrati pritožbo posreduje generalnemu direktorju urada OLAF.

Člen 5

Začetna obravnava

1.   Nadzornik v 10 delovnih dneh od datuma prejema odloči, ali je pritožba dopustna.

2.   Nadzornik zavrže pritožbo kot nedopustno, če:

| (a) | jo vloži oseba, ki ni preiskovanec; |
| --- | --- |

(a)

jo vloži oseba, ki ni preiskovanec;

| (b) | se ne nanaša na preiskavo urada OLAF; |
| --- | --- |

(b)

se ne nanaša na preiskavo urada OLAF;

| (c) | se ne nanaša na domnevne kršitve procesnih jamstev in/ali kršitve pravil, ki se uporabljajo za preiskave urada OLAF; |
| --- | --- |

(c)

se ne nanaša na domnevne kršitve procesnih jamstev in/ali kršitve pravil, ki se uporabljajo za preiskave urada OLAF;

| (d) | se vloži po izteku rokov, določenih v členu 9b(2) uredbe o uradu OLAF (5). |
| --- | --- |

(d)

se vloži po izteku rokov, določenih v členu 9b(2) uredbe o uradu OLAF (5).

3.   Nadzornik za nedopustne razglasi tudi vse pritožbe v zvezi z vprašanji, ki spadajo v pristojnost Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP), tj. pritožbe v zvezi z uporabo Uredbe (EU) 2018/1725 (6) in spoštovanjem temeljne pravice do varstva osebnih podatkov.

4.   Nadzornik v istem roku prouči tudi, ali je pritožba očitno neutemeljena, ponavljajoča se ali predstavlja zlorabo.

5.   Če nadzornik ugotovi, da je pritožba nedopustna, očitno neutemeljena, ponavljajoča se predstavlja zlorabo, zadevo zaključi ter o razlogih za to brez odlašanja obvesti pritožnika in generalnega direktorja urada OLAF.

Člen 6

Sodni postopki

Če nadzornik ugotovi, da so ali so bila dejstva, navedena v pritožbi, predmet sodnega postopka, zadevo zaključi ter o tem ustrezno obvesti pritožnika in urad OLAF.

Člen 7

Razčiščevalni postopek

1.   Nadzornik ne zaključi ocene pritožbe, dokler ne zasliši pritožnika in urada OLAF. Obema strankama se omogoči, da izrazita svoje stališče in predložita morebitna dokazila. Prav tako se vsako stranko obvesti o stališčih druge stranke in se ji omogoči, da v roku, ki ga določi nadzornik, nanje predloži pripombe.

2.   V ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko nadzornik odloči, da stranki ne bo posredoval informacij ali gradiva, ki so relevantni za oceno pritožbe, če je druga stranka zahtevala zaupno obravnavo. Nadzornik pri tej odločitvi med drugim pretehta potrebo po varovanju zaupnosti in učinkovitosti preiskave urada OLAF ter upoštevanje načela kontradiktornosti. Pritožnik ne pridobi dokumentov iz spisa zadeve urada OLAF, do katerih v skladu z drugimi predpisi nima pravice dostopa ali do katerih je urad OLAF že zavrnil dostop.

Člen 8

Ukrepi za zbiranje informacij

1.   Urad OLAF zagotovi, da ima nadzornik pravočasen in ustrezen dostop do dokumentov v zvezi z zadevami, ki so potrebni za oceno pritožbe.

2.   Nadzornik pozove urad OLAF, naj v določenem roku, ki običajno ni daljši od 10 delovnih dni, predloži svoje stališče o pritožbi ali njenih posebnih vidikih. Urad OLAF lahko zaprosi za podaljšanje tega roka. Nadzornik lahko urad OLAF zaprosi, da zagotovi dodatne informacije in/ali dostop do spisa zadeve (ali njegovega dela). Nadzornik lahko urad OLAF tudi zaprosi, da zagotovi prevod svojih pripomb v jezik pritožbe.

3.   Nadzornik pozove pritožnika, naj v petih delovnih dneh predloži pripombe na pripombe urada OLAF. Pritožnik lahko zaprosi za podaljšanje tega roka. Nadzornik lahko pritožnika tudi pozove, naj predloži dodatne informacije ali dokumente ali pojasni informacije oziroma dokumente, ki so bili nadzorniku že predloženi.

4.   Nadzornik lahko priče zaprosi za informacije ob upoštevanju njihovega prispevka, ki ga lahko dajo za pojasnitev relevantnih dejstev, če to ne vpliva na zaupnost in učinkovitost tekoče preiskave urada OLAF ter na pravice preiskovancev. Nadzornik posreduje izvod vseh izjav prič, ki so relevantne za pritožbo, pritožniku in uradu OLAF.

5.   Nadzornik lahko za informacije iz odstavkov 2–4 zaprosi pisno ali z ustnim zaslišanjem.

Člen 9

Zaslišanja

1.   Nadzornik lahko organizira in izvaja zaslišanja. Namen zaslišanj je (i) pridobiti informacije, relevantne za pritožbo, in/ali (ii) poiskati hitro rešitev pritožbe. Nadzornik ne more izvajati zaslišanj brez navzočnosti urada OLAF in pritožnika. Priče pa nadzornik zasliši brez navzočnosti javnosti ter urada OLAF in pritožnika.

2.   Zaslišanja lahko potekajo v prostorih nadzornika ali virtualno prek videokonference. Zaslišanja niso javna.

3.   Nadzornik določi datum, trajanje in način zaslišanja. Nadzornik pravočasno povabi udeležence in navede glavne točke zaslišanja. Pritožnika lahko zastopa in/ali mu pomaga njegov zakoniti zastopnik. Nadzorniku pomagajo vodja sekretariata in njegovo osebje, ki se udeleži zaslišanja.

4.   Nadzornik pripravi zapisnik ali povzetek zaslišanja ter ga da na voljo pritožniku in uradu OLAF. Oba lahko v dveh delovnih dneh predložita svoje pripombe. Zapisnik se vključi v spis pritožbe.

Člen 10

Ugotovitev, da ni bilo kršitev procesnih jamstev ali pravil, ki se uporabljajo za preiskave urada OLAF

Če nadzornik po oceni vseh zbranih informacij in dokazov ugotovi, da domnevne kršitve niso dokazane, zadevo zaključi ter o tem ustrezno obvesti pritožnika in generalnega direktorja urada OLAF.

Člen 11

Poziv k rešitvi pritožbe

1.   Če nadzornik ugotovi, da urad OLAF ni ravnal v skladu s pravili iz člena 9b(1) uredbe o uradu OLAF, pozove urad OLAF, naj sprejme ukrepe za rešitev pritožbe. Nadzornik lahko predlaga posebne ukrepe, ki jih je treba sprejeti.

2.   Urad OLAF v 15 delovnih dneh obvesti nadzornika o vseh ukrepih, ki so bili ali bodo sprejeti v zvezi s tem.

3.   Nadzornik pritožniku v petih delovnih dneh zagotovi izvod odgovora urada OLAF z zahtevo za predložitev pripomb.

4.   Če nadzornik meni, da je rešitev, ki jo je zagotovil urad OLAF, zadovoljiva, zadevo zaključi ter o tem ustrezno obvesti urad OLAF in pritožnika.

Člen 12

Priporočila

1.   Če nadzornik meni, da rešitev, ki jo je zagotovil urad OLAF, ni zadovoljiva in da je pritožbo mogoče rešiti, v rokih iz člena 9b(5) uredbe o uradu OLAF izda priporočilo, kako rešiti pritožbo.

2.   Če nadzornik v rokih iz člena 9b(5) uredbe o uradu OLAF ne izda priporočila ali sklepa o zaključku zadeve, se šteje, da je pritožbo zavrnil brez priporočila.

3.   Nadzornik se pred izdajo priporočila posvetuje z nadzornim odborom, da pridobi njegovo mnenje. V ta namen nadzornik pripravi poročilo z vsemi informacijami, ki jih nadzorni odbor potrebuje za izdajo mnenja. Poročilo, kolikor je to mogoče, ne vsebuje osebnih podatkov ali drugih informacij, ki bi lahko privedle do identifikacije pritožnika ali ogrozile zaupnost preiskav urada OLAF. Nadzorni odbor odgovori v roku, ki ga določi nadzornik in ki ne sme biti krajši od petih delovnih dni.

4.   Nadzornik uradu OLAF priporoči, naj v določenem roku sprejme konkretne ukrepe za rešitev pritožbe, ki med drugim vključujejo spremembo ali razveljavitev njegovih priporočil ali poročil, ponovitev preiskovalnih dejavnosti ali uvedbo izboljšav v postopkih v zvezi z zadevami, ki so predmet pritožbe. Nadzornik obvesti pritožnika o izdanem priporočilu.

Člen 13

Nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil in zaključek zadeve

1.   Generalni direktor urada OLAF nadzornika v roku, določenem v priporočilu oziroma priporočilih, obvesti o ukrepih, sprejetih za izvedbo priporočila oziroma priporočil. V ustrezno utemeljenih primerih lahko generalni direktor urada OLAF zaprosi za podaljšanje roka. Nadzornik zaključi zadevo ter o tem ustrezno obvesti urad OLAF in pritožnika.

2.   Če se generalni direktor urada OLAF odloči, da priporočila ne bo upošteval, o tem obvesti nadzornika in navede glavne razloge za svojo odločitev. Generalni direktor obvesti tudi pritožnika, in sicer v obsegu, v katerem takšno obvestilo ne vpliva na tekočo preiskavo. Pritožnik lahko v petih delovnih dneh predloži pripombe. Po analizi odločitve generalnega direktorja in morebitnih pripomb pritožnika nadzornik zaključi zadevo z dokončnimi ugotovitvami.

3.   Generalni direktor urada OLAF se lahko odloči za odstopanje od priporočila, če medtem izve za okoliščine, ki se nanašajo na:

| (a) | sodne postopke, ki potekajo pred Sodiščem Evropske unije ali nacionalnimi sodišči v zvezi s preiskavo urada OLAF, ki je predmet pritožbe; |
| --- | --- |

(a)

sodne postopke, ki potekajo pred Sodiščem Evropske unije ali nacionalnimi sodišči v zvezi s preiskavo urada OLAF, ki je predmet pritožbe;

| (b) | pravni okvir, ki ureja odnose urada OLAF z Evropskim javnim tožilstvom (EJT), in zlasti obveznost urada OLAF, da ustavi vse preiskave, kadar EJT preiskuje ista dejstva. V takem primeru generalni direktor urada OLAF obvesti nadzornika o teh okoliščinah in njihovem vplivu na priporočilo. |
| --- | --- |

(b)

pravni okvir, ki ureja odnose urada OLAF z Evropskim javnim tožilstvom (EJT), in zlasti obveznost urada OLAF, da ustavi vse preiskave, kadar EJT preiskuje ista dejstva. V takem primeru generalni direktor urada OLAF obvesti nadzornika o teh okoliščinah in njihovem vplivu na priporočilo.

Člen 14

Dolžnost sodelovanja

Urad OLAF v skladu z načelom lojalnega sodelovanja sodeluje z nadzornikom pri vseh zadevah, ki so v pristojnosti nadzornika.

Člen 15

Svetovalna mnenja

Generalni direktor urada OLAF lahko nadzornika zaprosi za mnenje o vsaki zadevi v zvezi z razlago ali uporabo procesnih jamstev ali temeljnih pravic, ki spada v pristojnost nadzornika, tudi o odločitvi glede neobvestitve preiskovanca na podlagi člena 9(3) uredbe o uradu OLAF. Generalni direktor v vsaki taki prošnji navede rok, v katerem mora nadzornik odgovoriti.

Člen 16

Zaupnost in varstvo podatkov

1.   Nadzornika pri opravljanju njegovih nalog zavezuje obveznost varovanja poslovne skrivnosti in nadzornik zagotovi, da se informacije in dokumenti, ki jih predloži urad OLAF, obravnavajo zaupno. Nadzornik zagotovi zaupnost preiskav tudi po njihovem zaključku.

2.   Nadzornik zagotovi uporabo Uredbe (EU) 2018/1725. Pri tem mu pomaga sekretariat nadzornega odbora, ki ga zastopa vodja sekretariata, ki deluje kot „upravljavec podatkov“ za namene Uredbe (EU) 2018/1725. Nadzornik sodeluje tudi s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov v uradu OLAF.

Člen 17

Zahtevki za vpogled v spis pritožbe

Pritožnik ima pravico do vpogleda v spis svoje pritožbe ob spoštovanju legitimnih interesov zaupnosti in poslovne skrivnosti v skladu s členom 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Pritožnik nima dostopa do dokumentov urada OLAF, do katerih ne sme dostopati v skladu s pravnim okvirom, ki se uporablja za preiskave urada OLAF. Nadzornik se pred odobritvijo dostopa do dokumentov, povezanih s preiskavo, posvetuje z uradom OLAF.

Člen 18

Zahtevki za dostop javnosti do dokumentov

Zahtevki za dostop javnosti do dokumentov, ki jih hrani nadzornik, se obravnavajo v skladu s pogoji in omejitvami, določenimi v Uredbi (ES) št. 1049/2001 (7) in Sklepu Komisije 2001/937 z dne 5. decembra 2001 o spremembi njenega poslovnika (8).

Člen 19

Nadzorni odbor

1.   Nadzornik je neodvisen od nadzornega odbora in z njim vzpostavi delovne odnose, ki temeljijo na medsebojnem zaupanju in dobrem sodelovanju.

2.   Nadzornik se pred izdajo priporočila posvetuje z nadzornim odborom v skladu s členom 12(3) teh pravil.

3.   Brez poseganja v obveznost zagotavljanja zaupnosti preiskav urada OLAF tudi po njihovem zaključku nadzornik obvesti odbor o:

| (i) | vseh priporočilih, izdanih na podlagi mnenja odbora; |
| --- | --- |

(i)

vseh priporočilih, izdanih na podlagi mnenja odbora;

| (ii) | vseh sistemskih vprašanjih, ki izhajajo iz ocene pritožb; |
| --- | --- |

(ii)

vseh sistemskih vprašanjih, ki izhajajo iz ocene pritožb;

| (iii) | priporočilih, ki jih generalni direktor urada OLAF ni upošteval. |
| --- | --- |

(iii)

priporočilih, ki jih generalni direktor urada OLAF ni upošteval.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 16. novembra 2022

Julia LAFFRANQUE

nadzornica za procesna jamstva

---

(1)  UL L 248, 18.9.2013, str. 1.

1

(2)  UL C 326, 26.10.2012, str. 391.

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2223 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sodelovanja z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitosti preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (UL L 437, 28.12.2020, str. 49).

3

(4)  Člen 15 uredbe o uradu OLAF.

4

(5)  Člen 9b(2) določa: Pritožbe se vložijo v enem mesecu, odkar se je pritožnik seznanil z relevantnimi dejstvi, ki pomenijo domnevno kršitev procesnih jamstev ali pravil iz odstavka 1 tega člena. V vsakem primeru se ne vložijo pozneje kot en mesec po zaključku preiskave. Pritožbe v zvezi z rokom za pošiljanje vabila iz člena 9(2) in (4) pa se vložijo pred iztekom desetdnevnega roka za pošiljanje vabila iz navedenih določb.

5

Pritožbe se vložijo v enem mesecu, odkar se je pritožnik seznanil z relevantnimi dejstvi, ki pomenijo domnevno kršitev procesnih jamstev ali pravil iz odstavka 1 tega člena. V vsakem primeru se ne vložijo pozneje kot en mesec po zaključku preiskave. Pritožbe v zvezi z rokom za pošiljanje vabila iz člena 9(2) in (4) pa se vložijo pred iztekom desetdnevnega roka za pošiljanje vabila iz navedenih določb.

(6)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

6

(7)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

7

(8)  UL L 345, 29.12.2001, str. 94.

8

---