# Jurnalul Oficial C 75/28 f

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 75 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6628 februarie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 75

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6628 februarie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 573-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 26.10.2022-27.10.2022 |
| 2023/C 75/01 | Rezoluția Comitetului Economic și Social European privind Abordarea în comun a unei amenințări existențiale: partenerii sociali și societatea civilă pentru punerea în aplicare a unor acțiuni ambițioase în domeniul climei | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 573-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 26.10.2022-27.10.2022 |
| 2023/C 75/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Suveranitatea digitală: un pilon esențial pentru digitalizarea și creșterea UE (aviz din proprie inițiativă) | 8 |
| 2023/C 75/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind pregătirea pentru situații de urgență (aviz din proprie inițiativă) | 13 |
| 2023/C 75/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind O monedă euro digitală (aviz din proprie inițiativă) | 22 |
| 2023/C 75/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Recapitalizarea întreprinderilor din UE – O cale inovatoare către o redresare susținută și favorabilă incluziunii (aviz din proprie inițiativă) | 28 |
| 2023/C 75/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European – Considerații suplimentare privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – Analiza anuală a creșterii durabile 2022 [COM(2021) 740 final] (aviz din proprie inițiativă) | 35 |
| 2023/C 75/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European – Considerații suplimentare privind Recomandarea de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro [COM(2021) 742 final] (aviz din proprie inițiativă) | 43 |
| 2023/C 75/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Creșterea mobilității forței de muncă pentru a sprijini redresarea economică (aviz din proprie inițiativă) | 50 |
| 2023/C 75/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Îmbunătățirea egalității în UE (aviz din proprie inițiativă) | 56 |
| 2023/C 75/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Asigurarea unei solidarități europene puternice pentru pacienții care suferă de boli rare (aviz din proprie inițiativă) | 67 |
| 2023/C 75/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Rolul membrilor de familie care îngrijesc persoane cu handicap și persoane în vârstă: explozia fenomenului în timpul pandemiei (aviz din proprie inițiativă) | 75 |
| 2023/C 75/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Centre de inovare digitală și IMM-uri (aviz din proprie inițiativă) | 82 |
| 2023/C 75/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Către o strategie durabilă a UE privind proteinele vegetale și uleiul vegetal (aviz din proprie inițiativă) | 88 |
| 2023/C 75/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Către un cadru de etichetare a produselor alimentare durabile care să le permită consumatorilor să facă alegeri alimentare durabile (aviz din proprie inițiativă) | 97 |
| 2023/C 75/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind O viziune strategică privind tranziția energetică în sprijinul autonomiei strategice a UE (aviz din proprie inițiativă) | 102 |
| 2023/C 75/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Importanța transportului public pentru redresarea verde a Europei (aviz din proprie inițiativă) | 115 |
| 2023/C 75/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Diplomația culturală ca vector al relațiilor externe ale UE – Noi parteneriate și rolul organizațiilor societății civile (aviz din proprie inițiativă) | 122 |
| 2023/C 75/18 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Instanța multilaterală de arbitraj între investitori și stat: evaluarea procesului UNCITRAL și a realizărilor sale, în lumina recomandărilor societății civile (aviz din proprie inițiativă) | 130 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Economic şi Social European

A 573-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 26.10.2022-27.10.2022

2023/C 75/01

Rezoluția Comitetului Economic și Social European privind Abordarea în comun a unei amenințări existențiale: partenerii sociali și societatea civilă pentru punerea în aplicare a unor acțiuni ambițioase în domeniul climei

1

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 573-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 26.10.2022-27.10.2022

2023/C 75/02

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Suveranitatea digitală: un pilon esențial pentru digitalizarea și creșterea UE (aviz din proprie inițiativă)

8

2023/C 75/03

Avizul Comitetului Economic și Social European privind pregătirea pentru situații de urgență (aviz din proprie inițiativă)

13

2023/C 75/04

Avizul Comitetului Economic și Social European privind O monedă euro digitală (aviz din proprie inițiativă)

22

2023/C 75/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Recapitalizarea întreprinderilor din UE – O cale inovatoare către o redresare susținută și favorabilă incluziunii (aviz din proprie inițiativă)

28

2023/C 75/06

Avizul Comitetului Economic și Social European – Considerații suplimentare privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – Analiza anuală a creșterii durabile 2022 [COM(2021) 740 final] (aviz din proprie inițiativă)

[COM(2021) 740 final]

35

2023/C 75/07

Avizul Comitetului Economic și Social European – Considerații suplimentare privind Recomandarea de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro [COM(2021) 742 final] (aviz din proprie inițiativă)

[COM(2021) 742 final]

43

2023/C 75/08

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Creșterea mobilității forței de muncă pentru a sprijini redresarea economică (aviz din proprie inițiativă)

50

2023/C 75/09

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Îmbunătățirea egalității în UE (aviz din proprie inițiativă)

56

2023/C 75/10

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Asigurarea unei solidarități europene puternice pentru pacienții care suferă de boli rare (aviz din proprie inițiativă)

67

2023/C 75/11

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Rolul membrilor de familie care îngrijesc persoane cu handicap și persoane în vârstă: explozia fenomenului în timpul pandemiei (aviz din proprie inițiativă)

75

2023/C 75/12

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Centre de inovare digitală și IMM-uri (aviz din proprie inițiativă)

82

2023/C 75/13

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Către o strategie durabilă a UE privind proteinele vegetale și uleiul vegetal (aviz din proprie inițiativă)

88

2023/C 75/14

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Către un cadru de etichetare a produselor alimentare durabile care să le permită consumatorilor să facă alegeri alimentare durabile (aviz din proprie inițiativă)

97

2023/C 75/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind O viziune strategică privind tranziția energetică în sprijinul autonomiei strategice a UE (aviz din proprie inițiativă)

102

2023/C 75/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Importanța transportului public pentru redresarea verde a Europei (aviz din proprie inițiativă)

115

2023/C 75/17

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Diplomația culturală ca vector al relațiilor externe ale UE – Noi parteneriate și rolul organizațiilor societății civile (aviz din proprie inițiativă)

122

2023/C 75/18

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Instanța multilaterală de arbitraj între investitori și stat: evaluarea procesului UNCITRAL și a realizărilor sale, în lumina recomandărilor societății civile (aviz din proprie inițiativă)

130

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 573-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 26.10.2022-27.10.2022 |
| 2023/C 75/19 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung [COM(2022) 650 final] Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții țărilor terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru [COM(2022) 655 final] Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Atragerea de competențe și de talente în UE [COM(2022) 657 final] | 136 |
| 2023/C 75/20 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor implicate în acțiuni de mobilizare publică împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive (Acțiuni strategice în justiție împotriva mobilizării publice) [COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD] | 143 |
| 2023/C 75/21 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008, (CE) nr. 810/2009 și (UE) 2017/2226 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1683/95, (CE) nr. 333/2002, (CE) nr. 693/2003 și (CE) nr. 694/2003 ale Consiliului și a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen în ceea ce privește digitalizarea procedurii în materie de vize [COM(2022) 658 final] | 150 |
| 2023/C 75/22 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind standardele de calitate și siguranță pentru substanțele de origine umană destinate utilizării la om și de abrogare a Directivelor 2002/98/CE și 2004/23/CE [COM(2022) 338 – 2022/0216 (COD)] | 154 |
| 2023/C 75/23 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții, de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 305/2011[COM(2022) 144 final] | 159 |
| 2023/C 75/24 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Trecerea la o rețea de date privind durabilitatea agricolă (FSDN)[COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD)] | 164 |
| 2023/C 75/25 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un plan de acțiune pentru culoarele de solidaritate UE-Ucraina pentru a facilita exporturile agricole ale Ucrainei și schimburile comerciale bilaterale cu UE[COM(2022) 217 final] | 171 |
| 2023/C 75/26 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia UE pentru energia solară[COM(2022) 221 final] și privind Recomandarea Comisiei privind accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile și facilitarea contractelor de achiziție de energie electrică[C(2022) 3219 final] | 178 |
| 2023/C 75/27 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Intervenții pe termen scurt pe piața energiei electrice și îmbunătățiri pe termen lung ale organizării pieței energiei electrice – o direcție de acțiune[COM(2022) 236 final] | 185 |
| 2023/C 75/28 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport, de modificare a Regulamentului (UE) 2021/1153 și a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1315/2013 [COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD)] | 190 |
| 2023/C 75/29 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programului [COM(2022) 362 – 2022/0227 (COD)] | 195 |
| 2023/C 75/30 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Directivei 89/629/CEE a Consiliului [COM(2022) 465 final – 2022/0282(COD)] | 198 |
| 2023/C 75/31 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Consiliului privind stabilirea normelor referitoare la o indemnizație pentru reducerea favorizării îndatorării și privind limitarea deductibilității dobânzii în scopul impozitului pe profit [COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS)] | 199 |
| 2023/C 75/32 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului de introducere a unui sistem de înregistrare contabilă a cheltuielilor aferente infrastructurilor de transport feroviar, rutier și pe căi navigabile interioare și a Regulamentului (CE) nr. 851/2006 al Comisiei de precizare a posturilor care se vor înscrie la diferite poziții din situația contabilă, prezentate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului [COM(2022) 381 final] | 204 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 573-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 26.10.2022-27.10.2022

2023/C 75/19

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung [COM(2022) 650 final] Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții țărilor terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru [COM(2022) 655 final] Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Atragerea de competențe și de talente în UE [COM(2022) 657 final]

[COM(2022) 650 final]

[COM(2022) 655 final]

[COM(2022) 657 final]

136

2023/C 75/20

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor implicate în acțiuni de mobilizare publică împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive (Acțiuni strategice în justiție împotriva mobilizării publice) [COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD]

[COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD]

143

2023/C 75/21

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008, (CE) nr. 810/2009 și (UE) 2017/2226 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1683/95, (CE) nr. 333/2002, (CE) nr. 693/2003 și (CE) nr. 694/2003 ale Consiliului și a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen în ceea ce privește digitalizarea procedurii în materie de vize [COM(2022) 658 final]

[COM(2022) 658 final]

150

2023/C 75/22

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind standardele de calitate și siguranță pentru substanțele de origine umană destinate utilizării la om și de abrogare a Directivelor 2002/98/CE și 2004/23/CE [COM(2022) 338 – 2022/0216 (COD)]

[COM(2022) 338 – 2022/0216 (COD)]

154

2023/C 75/23

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții, de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 305/2011[COM(2022) 144 final]

[COM(2022) 144 final]

159

2023/C 75/24

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Trecerea la o rețea de date privind durabilitatea agricolă (FSDN)[COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD)]

[COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD)]

164

2023/C 75/25

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un plan de acțiune pentru culoarele de solidaritate UE-Ucraina pentru a facilita exporturile agricole ale Ucrainei și schimburile comerciale bilaterale cu UE[COM(2022) 217 final]

[COM(2022) 217 final]

171

2023/C 75/26

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia UE pentru energia solară[COM(2022) 221 final] și privind Recomandarea Comisiei privind accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile și facilitarea contractelor de achiziție de energie electrică[C(2022) 3219 final]

[COM(2022) 221 final]

[C(2022) 3219 final]

178

2023/C 75/27

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Intervenții pe termen scurt pe piața energiei electrice și îmbunătățiri pe termen lung ale organizării pieței energiei electrice – o direcție de acțiune[COM(2022) 236 final]

[COM(2022) 236 final]

185

2023/C 75/28

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport, de modificare a Regulamentului (UE) 2021/1153 și a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1315/2013 [COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD)]

[COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD)]

190

2023/C 75/29

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programului [COM(2022) 362 – 2022/0227 (COD)]

[COM(2022) 362 – 2022/0227 (COD)]

195

2023/C 75/30

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Directivei 89/629/CEE a Consiliului [COM(2022) 465 final – 2022/0282(COD)]

[COM(2022) 465 final – 2022/0282(COD)]

198

2023/C 75/31

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Consiliului privind stabilirea normelor referitoare la o indemnizație pentru reducerea favorizării îndatorării și privind limitarea deductibilității dobânzii în scopul impozitului pe profit [COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS)]

[COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS)]

199

2023/C 75/32

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului de introducere a unui sistem de înregistrare contabilă a cheltuielilor aferente infrastructurilor de transport feroviar, rutier și pe căi navigabile interioare și a Regulamentului (CE) nr. 851/2006 al Comisiei de precizare a posturilor care se vor înscrie la diferite poziții din situația contabilă, prezentate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului [COM(2022) 381 final]

[COM(2022) 381 final]

204

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| 2023/C 75/33 | Rectificare la Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului privind conectivitatea securizată pentru Europa pentru perioada 2023-2027 [COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)] și Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu: O abordare a UE privind managementul traficului spațial – O contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale [JOIN(2022) 4 final]
  ( JO C 486, 21.12.2022 ) | 205 |

Rectificări

2023/C 75/33

Rectificare la Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului privind conectivitatea securizată pentru Europa pentru perioada 2023-2027 [COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)] și Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu: O abordare a UE privind managementul traficului spațial – O contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale [JOIN(2022) 4 final]
  ( JO C 486, 21.12.2022 )

[COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)]

[JOIN(2022) 4 final]

( JO C 486, 21.12.2022 )

205

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Economic şi Social European

A 573-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 26.10.2022-27.10.2022

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/1

---

Rezoluția Comitetului Economic și Social European privind „Abordarea în comun a unei amenințări existențiale: partenerii sociali și societatea civilă pentru punerea în aplicare a unor acțiuni ambițioase în domeniul climei”

(2023/C 75/01)

| Raportori: | Peter SCHMIDT


  Isabel CAÑO AGUILAR


  Sandra PARTHIE


  Josep PUXEU ROCAMORA


  Neža REPANŠEK


  Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Raportori:

Peter SCHMIDT

Isabel CAÑO AGUILAR

Sandra PARTHIE

Josep PUXEU ROCAMORA

Neža REPANŠEK

Lutz RIBBE

| Temei juridic | Articolul 50 din Regulamentul de procedură
  Rezoluție |
| --- | --- |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 104/1/0 |

Temei juridic

Articolul 50 din Regulamentul de procedură

Rezoluție

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

104/1/0

Reuniunea anuală a Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP 27) va avea loc la Sharm El-Sheikh, Egipt, în perioada 6-18 noiembrie.

În conformitate cu nota Biroului CESE din 22 februarie 2022, CESE a înființat un grup ad-hoc privind Conferința părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, pentru a pregăti rezoluția CESE privind COP, aliniată la prioritățile viitoare ale COP și la procesele de negociere CCONUSC, și pentru a familiariza într-o măsură mai mare Comitetul în ansamblu cu procesul CCONUSC și a-l implica în negocierile privind schimbările climatice.

Grupul ad-hoc are șase membri din secțiunea NAT, plus un reprezentant al tineretului, care participă în mod regulat, în urma avizului din proprie inițiativă „Către un angajament structurat al tinerilor privind clima și durabilitatea în procesul decizional al UE” (1). În ultimele câteva luni, grupul ad-hoc s-a întâlnit cu reprezentanți ai organizațiilor și instituțiilor relevante, precum Comisia Europeană, Comitetul Regiunilor, Biroul pentru campioni în domeniul climatic la nivel înalt și Mecanismul de urmărire a acțiunilor în domeniul climatic, precum și cu reprezentanți ai grupurilor societății civile – tineri, întreprinderi, fermieri, sindicate și ONG-uri din domeniul mediului – pentru a face schimb de informații și a identifica sinergii. Urgența climatică a fost evidențiată în toate aceste conversații.

2022 devine un an în care schimbările climatice generează evenimente meteorologice extreme mai pregnant ca oricând, de la valurile de căldură sufocante și incendiile din Europa și din anumite zone ale Asiei de Sud până la inundațiile dezastruoase din Pakistan și Bangladesh sau până la seceta prelungită din estul Africii, mii de persoane fiind ucise și alte milioane strămutate sau afectate de foamete.

În acest sens, raportul recent al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (2) prevede că, pentru a limita încălzirea globală la 1,5 oC, emisiile de gaze cu efect de seră trebuie să atingă nivelul maxim „cel târziu înainte de 2025”, că emisiile trebuie reduse la jumătate până în 2030 și că, pentru a se putea întâmpla acest lucru, trebuie reduse imediat și semnificativ emisiile la nivelul tuturor sectoarelor. Totuși, politicile aflate în vigoare în prezent vor conduce, potrivit estimărilor, la o valoare de aproximativ 2,7 oC, iar angajamentele naționale actuale – contribuțiile stabilite la nivel național – vor limita încălzirea la 2,4 oC (3).

Invadarea Ucrainei de către Rusia a complicat și mai mult o situație deja dificilă din punct de vedere economic și social. Totuși, urgența climatică nu poate aștepta. Orice măsură specială adoptată trebuie să aibă un caracter excepțional și să fie limitată în timp, iar Uniunea Europeană trebuie să își accelereze procesul de reconturare a politicii energetice și climatice pentru a aborda șocurile pe termen scurt, trecând totodată la decarbonizarea inevitabilă a societăților. Europa trebuie să fie lider în ceea ce privește acțiunile climatice, eliminând decalajele dintre ambiție și măsurile de politică.

Rezoluția elaborată de membrii grupului ad-hoc invită instituțiile UE și guvernele din UE să își intensifice ambițiile climatice, în conformitate cu progresul științific și cu informațiile științifice, și pune un accent deosebit pe rolul societății civile organizate în accelerarea acțiunilor climatice. Reziliența socială poate fi consolidată doar în condițiile capacitării societății civile, a actorilor sociali și a mișcărilor de la nivel local.

Suntem ultima generație care poate pune capăt schimbărilor climatice, iar CESE, fiind vocea societății civile europene, ar trebui să joace un rol fundamental în promovarea acestor transformări către societăți neutre din punctul de vedere al emisiilor de carbon, incluzive și echitabile din punct de vedere social.

Recomandările de politică ale Comitetului Economic și Social European

Intensificarea ambiției climatice pentru abordarea urgenței climatice și consolidarea acțiunii climatice a UE

Ca voce a societății civile organizate din Europa, acționând în calitatea sa de organ consultativ pentru Parlamentul European, Consiliu și Comisie, și ca parte a comunității societății civile globale,

| 1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) subliniază că Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) a fost adoptată în urmă cu 30 de ani cu obiectivul final „de a stabiliza concentrațiile de gaze cu efect de seră din atmosferă la un nivel care să prevină interferențele antropice periculoase pentru sistemul climatic” (articolul 2 și că acest obiectiv nu a fost atins; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atrage atenția că Acordul de la Paris din 2015 a însemnat pentru noi toți trecerea de la obiectivul calitativ al Convenției asupra schimbărilor climatice – de a preveni interferențele pentru sistemul climatic – la un obiectiv cantitativ: „menținerea creșterii temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și continuarea eforturilor de a limita creșterea temperaturii la 1,5 oC peste nivelurile preindustriale” (4); |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că obiectivul de 1,5 oC nu va fi suficient pentru a evita consecințele dramatice ale schimbărilor climatice. După cum arată dovezile, schimbările climatice modifică deja fiecare regiune de pe glob. Inundațiile, seceta, furtunile, incendiile și valurile de căldură cresc exponențial, cu efecte sociale devastatoare și cu un impact economic de ordinul miliardelor în fiecare an (5); |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că parcurgem o situație de urgență climatică și că nu ar trebui să renunțăm la articolul 2 din Convenție, în pofida faptului că CCONUSC nu are în prezent capacitatea de a-și îndeplini obiectivele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este pe deplin convins că deciziile politice trebuie să fie adaptate la progresul științific și la informațiile științifice și subliniază că IPCC a stabilit criterii de referință clare: emisiile trebuie să atingă un nivel maxim „cel târziu înainte de 2025” (6), iar, la nivel mondial, emisiile trebuie reduse până în 2030 cu 45 % față de nivelurile din 2010 pentru a menține viabilă posibilitatea limitării la 1,5 oC; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște că invadarea Ucrainei de către Rusia a agravat o situație deja dificilă, caracterizată de inflație, prețuri ridicate la energie și la alimente și posibile întreruperi în alimentarea cu energie, având un impact grav asupra vieții cetățenilor și creând provocări sociale și economice severe, cel puțin pe termen scurt. CESE consideră că situația actuală intensifică și mai mult urgența acțiunilor climatice la nivel european și că noua situație geopolitică accentuează nevoia ca UE să își accelereze procesul de redefinire a politicii energetice și climatice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este convins că Pactul verde european trebuie să fie consolidat pentru a atinge obiectivul de decarbonizare a economiei, a reduce și mai multe dependențele externe, a asigura reziliența și a consolida tranziția justă și că derogările excepționale de la obiectivele convenite pot fi acordate numai pentru o perioadă limitată (7); consideră că dezvoltarea unei autonomii strategice deschise ar trebui să asigure reducerea dependențelor de energie și de materii prime și produse alimentare esențiale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă UE să își asume rolul de lider și solicită Comisiei Europene și statelor membre ale UE să actualizeze contribuția stabilită la nivel național (CSN) în urma Pactului climatic de la Glasgow; solicită o repartizare echitabilă globală bazată pe echitate, responsabilitate istorică și capacitate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută deciziile Parlamentului European privind ETS (8) și absorbanții de carbon (9), conducând la o ușoară creștere a obiectivului UE de reducere a emisiilor, care, deși sunt insuficiente, reprezintă o solicitare de a crește CSN ale UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă îngrijorarea față de faptul că multe țări au anunțat planuri pe termen lung vizând atingerea neutralității climatice până în 2050 sau 2060, care nu sunt susținute de planuri proporționale pe termen scurt și mediu și, prin urmare, solicită Comisiei Europene să intensifice eforturile diplomatice ale UE privind promovarea adoptării unor cadre de politică similare Pactului verde european de către comunitatea internațională și este pregătit să sprijine acest demers prin colaborarea cu organizațiile societății civile din întreaga lume, având Agenda 2030 și obiectivele sale de dezvoltare durabilă ca busolă pentru următorii ani decisivi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită UE să continue dezvoltarea abordărilor sectoriale pentru măsuri adaptate sau „cluburi climatice” care ar putea fi dezvoltate în rândul țărilor cu cele mai ambițioase programe climatice pentru a încuraja acțiuni mai rapide din partea altor națiuni – punerea în aplicare a mecanismului de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) ar putea fi un instrument în acest sens; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că este nevoie de măsuri decisive și clar definite pentru a pune în aplicare articolul 6 din Acordul de la Paris și pentru a finaliza cadrul de reglementare asociat acestuia, care stabilește un cadru pentru cooperarea internațională voluntară între țări, astfel încât acestea să își îndeplinească angajamentele de a reduce emisiile, evitând unele dintre problemele referitoare la dubla contorizare sau la riscul acordării de credite pentru reducerile false de emisii; |
| --- | --- |

12.

Revizuirea modelului nostru economic actual pentru a aborda în mod eficace măsurile de atenuare și de adaptare, asigurând un acces adecvat la finanțarea acțiunilor climatice

| 13. | subliniază că, pentru accelerarea tranziției către o societate neutră din punct de vedere climatic, trebuie să ne revizuim modelul economic actual pentru a redefini modul în care consumăm și producem și modul în care valorificăm autonomia și solicită ca UE să propună o nouă viziune a prosperității cetățenilor și planetei, bazată pe principiul durabilității mediului, dreptului la o viață decentă și protecției valorilor sociale (10); |
| --- | --- |

13.

| 14. | propune un nou cadru de guvernanță pentru a dezvolta aceste schimbări transformatoare și încurajează guvernele și autoritățile regionale să creeze comisii pentru o tranziție justă pentru a permite partenerilor sociali și organizațiilor societății civile, inclusiv organizațiilor de tineret, să ofere recomandări și să negocieze și să elaboreze planuri naționale și regionale pentru o tranziție justă (11); consideră că inițiativele existente menite să abordeze provocările sociale ale transformării verzi au rămas fragmentate (12); |
| --- | --- |

14.

| 15. | crede că trecerea rapidă către o economie decarbonizată va implica provocări majore pentru cetățeni, lucrători, întreprinderi și regiuni, mai ales pentru cei/cele care se bazează cel mai mult pe sectoarele și industriile cu o intensitate mare a emisiilor de dioxid de carbon (13) și că CSN ar trebui să includă realizarea unei cartografii și a unei analize granulare ale impactului pe care îl va avea tranziția asupra ocupării forței de muncă și a competențelor de la nivel de țară, subregiuni și sectoare, inclusiv asupra subcontractanților și a lanțurilor valorice din aval, însoțite de planuri naționale privind locurile de muncă și de strategii privind o tranziție justă (14), bazate pe principiul OIM al tranziției juste; prin urmare, aprobă propunerea rezultată în urma Conferinței privind viitorul Europei (15) de a asigura o tranziție justă, care să protejeze lucrătorii și locurile de muncă, prin finanțarea corespunzătoare a tranziției și a continuării cercetărilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că responsabilitatea sectorului privat pentru atingerea obiectivului de decarbonizare va impune transformarea rapidă a sistemelor la un nivel fără precedent și arată că sectorul privat joacă un rol esențial în acest proces; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recunoaște multiplele și diversele eforturi depuse de întreprinderile și de antreprenorii din întreaga UE pentru a elabora soluții de afaceri pentru atenuarea provocărilor legate de schimbările climatice și pentru adaptarea la acestea și consideră că modelele inovatoare și responsabile de afaceri ar trebui să combată schimbările climatice axându-se asupra unor obiective de durabilitate măsurabile, inclusiv reducerea utilizării apei, a energiei sau a substanțelor chimice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | este preocupat de faptul că reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) în UE este însoțită de o creștere a emisiilor în străinătate pentru a satisface consumul UE, generând efecte de propagare a GES (16) și consideră că abordarea privind inventarierea GES trebuie să integreze emisiile de GES asociate cu produsele importate, că decuplarea progresului socioeconomic de impactul intern și importat asupra climei trebuie să devină o prioritate și că CBAM este o măsură de sprijin pentru atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

18.

| 19. | constată că pierderea biodiversității și schimbările climatice se consolidează reciproc, după cum subliniază comunitatea științifică; solicită o abordare cuprinzătoare a acțiunilor de mediu, pentru abordarea sinergiilor dintre pierderea biodiversității și schimbările climatice și propune revizuirea și creșterea suprafeței zonelor protejate și a eforturilor de a proteja restul resurselor naturale în cadrul Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030 (17); |
| --- | --- |

19.

| 20. | este preocupat de faptul că impactul schimbărilor climatice afectează în mod disproporționat persoanele cele mai vulnerabile, iar comunitățile care sunt cel mai puțin responsabile pentru emisiile globale se confruntă cu cel mai grav impact și nu au întotdeauna resurse pentru a-i face față; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că acțiunea de adaptare devine din ce în ce mai critică pe măsură ce se multiplică evenimentele climatice anormale și că este esențială o mai bună anticipare a impactului schimbărilor climatice; subliniază că Acordul de la Paris evidențiază importanța proceselor de planificare a adaptării de la nivel național prin angajarea tuturor țărilor să raporteze progresele înregistrate și solicită raționalizarea incluziunii pentru a evita accentuarea inegalităților existente; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită majorarea contribuțiilor financiare totale ale țărilor dezvoltate la combaterea schimbărilor climatice și să se pună „accentul în egală măsură” pe finanțarea măsurilor de atenuare și de adaptare, întrucât, fără o finanțare suplimentară, planificarea și punerea în aplicare a adaptării vor fi limitate, în special în țările în curs de dezvoltare; solicită, de asemenea, măsuri suplimentare pentru asigurarea respectării acest principiu, ținând cont de faptul că măsurile de atenuare protejează generațiile viitoare împotriva agravării crizei climatice, în timp ce acțiunile de adaptare protejează generațiile actuale și pe cele viitoare împotriva fenomenelor meteorologice extreme provocate de schimbările climatice deja existente (18); reamintește că finanțarea măsurilor de adaptare la schimbările climatice reprezintă în prezent doar 25 % din finanțarea acțiunilor climatice de la nivel mondial și că angajamentele anterioare conform cărora finanțarea măsurilor de adaptare la schimbările climatice se va majora la 40 % până în 2025 nu sunt îndeplinite (19); |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută contribuția de 100 de milioane EUR a Comisiei la Fondul de adaptare; îndeamnă totodată statele membre ale UE să dubleze finanțarea măsurilor de adaptare la schimbările climatice în raport cu nivelurile din 2019 până în 2025 și solicită eforturi suplimentare pentru a atinge obiectivul de 100 de miliarde USD prevăzut în Planul de realizare; subliniază faptul că, în prezent, nu există un mecanism de finanțare global care să sprijine redresarea în urma pierderilor și a daunelor suferite de populațiile afectate și solicită statelor membre ale UE și Comisiei să se angajeze la „mecanismul pierderilor și daunelor” pentru a remedia consecințele schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | crede că, în cadrul acțiunii pentru justiția climatică, administrațiile și instituțiile UE trebuie să elaboreze o politică europeană orientată spre viitor și cuprinzătoare în domeniul migrației și al azilului, care să ofere protecție persoanelor strămutate din rațiuni climatice, începând cu recunoașterea formală a refugiaților climatici; |
| --- | --- |

24.

Stimularea unei acțiuni sectoriale eficace pentru atingerea neutralității climatice

| 25. | subliniază că economia circulară și bioeconomia sunt factori favorizanți pentru dezvoltarea unei noi viziuni a prosperității cetățenilor și că aceștia trebuie promovați în continuare (20), evidențiind faptul că strategiile în domeniul economiei circulare puse în aplicare la nivelul sectoarelor și al națiunilor au potențialul de a reduce emisiile de GES de la nivel mondial cu 39 % (21); își exprimă îngrijorarea că UE este circulară doar în proporție de 12 % în pofida procesului major de modernizare legislativă lansat în 2015 prin intermediul primului plan de acțiune al UE privind economia circulară și crede că noi progrese pot fi obținute numai prin implicarea tuturor componentelor societății civile, în special pentru a elimina barierele politice, culturale, de infrastructură, legate de guvernanță și financiare rămase (22); |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită ca strategiile privind tranziția pentru instituirea unor sisteme alimentare durabile să fie integrate în mod corespunzător în CSN și recunoaște că, deși multe țări menționează potențialul de atenuare și de adaptare al agriculturii în propriile CSN, foarte puține stabilesc obiective în raport cu alte etape ale sistemului alimentar (23), lăsând oportunitățile în mare parte neexploatate (24); reiterează recomandările sale de a adopta politici alimentare cuprinzătoare, cum ar fi Strategia „De la fermă la consumator”, inclusiv măsuri climatice, și solicită să se garanteze implicarea structurată a părților interesate de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente (25) și la toate nivelurile de guvernanță, în special plasarea producătorilor în centrul strategiilor agricole și implicarea acestora în elaborarea politicilor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | își exprimă îngrijorarea cu privire la situația Africii, care a contribuit cu mai puțin de 4 % la emisiile globale, însă care reprezintă, în mod disproporționat, una dintre cele mai vulnerabile regiuni din lume și, având în vedere că COP 27 are loc în Africa, îi adresează UE rugămintea de a prioritiza resursele financiare, tehnice și de consolidare a capacităților pentru Africa, pentru a sprijini angajamentul asumat de continent cu ocazia COP 21 de la Paris și pentru a ține cont de faptul că majoritatea contribuțiilor stabilite la nivel național (CSN) pentru Africa prevăd obiective de atenuare și de adaptare condiționate de primirea sprijinului internațional adecvat, aducând în discuție problema protejării unor ecosisteme cu o valoare de conservare ridicată, precum pădurile sau savanele, și extracția de combustibili fosili; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită oprirea imediată a subvențiilor pentru combustibilii fosili; salută comunicarea privind REPowerEU, deoarece aceasta prezintă soluții în acord cu obiectivele Pactului verde și ale uniunii energetice (26) (27), și consideră că guvernele trebuie să ofere un cadru pentru investiții în tehnologii revoluționare în domenii precum eficiența energetică și producția de energie din surse regenerabile, prin acordarea de sprijin pentru cercetare, inovare și dezvoltare, și că regulamentul asociat ar trebui să fie conceput pentru a permite și a favoriza dezvoltarea și adoptarea pe piață a noilor tehnologii, incluzând măsuri legate de cerere, pentru a crea piețe-lider și a stimula consumul de produse cu emisii scăzute de dioxid de carbon (28); |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută soluțiile digitale care permit protecția mediului și transformarea durabilității în transporturi, sisteme energetice, clădiri, agricultură, precum și în alte sectoare, dar constată, de asemenea, că digitalizarea globală nu a contribuit până în prezent la reducerea cererii de energie și a emisiilor de dioxid de carbon și, prin urmare, subliniază necesitatea unor politici de sprijin pentru a atenua efectele de rebound și de inducție (29); |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că schimbările climatice au, de asemenea, repercusiuni grave asupra întreprinderilor, în special asupra IMM-urilor, cum ar fi întreruperea lanțurilor de aprovizionare sau deteriorarea locurilor de producție din cauza fenomenelor meteorologice extreme și le obligă să opereze, uneori, modificări costisitoare ale modelelor lor de afaceri și de operare, precum și investiții pentru a face față cerințelor de reglementare sau altor cerințe și consideră că utilizatorii precoce ai noilor modele de afaceri durabile ar trebui sprijiniți pentru a garanta că inovarea lor nu duce la un dezavantaj concurențial; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că sprijinul acordat sectorului privat trebuie să respecte principiile accesului echitabil la instrumentele de finanțare pentru IMM-uri și ar trebui să se bazeze exclusiv pe obiectivele climatice (30) și că vor fi necesare eforturi ample în cadrul lanțurilor valorice și din perspectiva colaborării intersectoriale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că armonizarea și standardizarea sunt esențiale pentru a atinge o scalabilitate a soluțiilor la nivel de industrie prin intermediul tehnologiei, al consolidării competențelor și al reglementării, care ar trebui să fie sprijinite de administrațiile UE de la nivel internațional, și că acest aspect va fi esențial pentru IMM-uri, în special pentru a obține instrumente de sprijin și consolidarea capacităților pentru a răspunde noilor cerințe și a spori accesul pe piață în UE; |
| --- | --- |

32.

Capacitarea societății civile pentru a accelera acțiunile climatice și solicitarea unui nou cadru de guvernanță

| 33. | subliniază că amploarea acțiunilor necesare impune politici integrate, pe mai multe niveluri, și soluții transsectoriale, cu o implicare reală a societății civile și, prin urmare, propune un nou cadru de guvernanță pentru a dezvolta aceste schimbări transformatoare; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că, la nivelul locului de muncă, acest nou cadru de guvernanță ar trebui să garanteze dialogul social prin asigurarea drepturilor și a participării lucrătorilor și prin consolidarea contractelor colective de muncă; |
| --- | --- |

34.

| 35. | consideră că ar trebui consolidat, de asemenea, un dialog mai amplu, cu contribuția regiunilor, a actorilor din mediul rural și a orașelor, a partenerilor sociali, a cooperativelor și a societății civile, pentru a asigura justiția socială, credibilitatea și pentru a da un înțeles specific angajamentului de a nu lăsa pe nimeni în urmă (31). De exemplu, facilitarea abordărilor privind prosumatorii poate accelera tranziția către un sistem energetic mai curat, poate crea noi modele economice și poate contribui la protejarea celor mai vulnerabile grupuri din societățile noastre, de exemplu, împotriva întreruperii accesului la încălzire, electricitate și tehnologia informației; |
| --- | --- |

35.

| 36. | este profund convins că inițiativele de tip ascendent și de la nivel local trebuie să fie cu adevărat sprijinite și încurajate să accelereze atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și să consolideze reziliența socială, eliberând astfel potențialul unei culturi a cooperării și a soluțiilor de tip ascendent; consideră că există o nevoie egală și esențială de a investi mai mult în inovarea socială pentru a raționaliza schimbările culturale și societale necesare integrării protecției climei în viața de zi cu zi a întreprinderilor, a autorităților publice și a gospodăriilor; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că dimensiunea genului nu ar trebui abordată ca o chestiune separată și compartimentată, ci ar trebui să fie considerată fundamentală pentru a evita măsurile și politicile insensibile la gen. Schimbările climatice nu au același impact asupra tuturor categoriilor de populație, iar politicile privind schimbările climatice, dacă nu sunt concepute corect, pot perpetua aceste nedreptăți și dezechilibre. De exemplu, participarea inegală a femeilor la procesele decizionale și la piețele forței de muncă conduce la inegalități și împiedică adesea femeile să contribuie pe deplin la planificarea, elaborarea și punerea în aplicare a politicilor legate de climă (32); |
| --- | --- |

37.

| 38. | este convins că implicarea mai puternică a tineretului în procesele decizionale, de la elaborarea propunerilor și inițiativelor legislative până la punere în aplicare, monitorizare și măsuri ulterioare, va lua cel mai bine în considerare dimensiunea intergenerațională a acestor schimbări (33). Din acest motiv, începând cu 2021, CESE a început să includă un delegat pentru tineret în delegația oficială a UE la reuniunile COP ale CCONUSC și s-a angajat să amplifice vocile tinerilor și ale organizațiilor de tineret în cadrul activității Comitetului; CESE recomandă cu fermitate părților și altor părți interesate să adopte o abordare similară; |
| --- | --- |

38.

| 39. | recunoaște rolul populațiilor indigene în avanpostul schimbărilor climatice – populațiile indigene gestionează peste 80 % din biodiversitatea rămasă a planetei (34); salută angajamentul tot mai mare al populațiilor indigene față de politica în domeniul climei și îndeamnă părțile să implice activ aceste popoare în punerea în aplicare a acțiunilor climatice; |
| --- | --- |

39.

| 40. | CESE se angajează să întreprindă acțiuni pentru punerea în aplicare a recomandărilor de politică menționate anterior. |
| --- | --- |

40.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 429, 11.12.2020, p. 44.

1

(2)  https://www.ipcc.ch/2022/04/04/ipcc-ar6-wgiii-pressrelease

2

(3)  https://climateactiontracker.org/global/temperatures

3

(4)  Acordul de la Paris.

4

(5)  Pe baza: „Economic losses from weather and climate-related extremes in Europe reached around half a trillion euros over past 40 years” (Pierderile economice în urma fenomenelor meteorologice extreme și legate de climă au ajuns la aproape 500 de miliarde EUR în cursul ultimilor 40 de ani), Agenția Europeană de Mediu; „New report: World counts the cost of a year of climate breakdown” (Un nou raport: Lumea face bilanțul costului unui an de criză climatică). O organizație caritabilă din Regatul Unit luptă împotriva sărăciei globale, Christian Aid, Mediacentre; „The Costs of Extreme Weather Events Caused by Climate Change” (Costul evenimentelor meteorologice extreme cauzate de schimbările climatice), CMCC; „Billion-Dollar Weather and Climate Disasters” (Dezastre meteorologice și climatice ce se ridică la un miliard USD), National Centers for Environmental Information (NCEI).

5

(6)  „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change” (Schimbările climatice 2022: atenuarea schimbărilor climatice), IPCC.

6

(7)  Rezoluția CESE pe tema „Războiul din Ucraina și impactul său economic, social și ecologic” (JO C 290, 29.7.2022, p. 1).

7

(8)  Schimbările climatice: PE pledează pentru acțiuni rapide și independență energetică la nivelul UE.

8

(9)  „Fit for 55: Parliament agrees to higher EU carbon sink ambitions by 2030” (Pregătiți pentru 55: Parlamentul este de acord cu obiective mai ambițioase ale UE în ceea ce privește absorbanții de carbon până în 2030).

9

(10)  Avizul CESE pe tema „Economia durabilă de care avem nevoie” (JO C 106, 31.3.2020, p. 1).

10

(11)  Avizul CESE pe tema „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică” (JO C 275, 18.7.2022, p. 101).

11

(12)  Avizul CESE privind Dialogul social în cadrul tranziției verzi (JO C 486, 21.12.2022, p. 95).

12

(13)  Avizul CESE pe tema „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică” (JO C 275, 18.7.2022, p. 101).

13

(14)  Avizul CESE pe tema „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică” (JO C 275, 18.7.2022, p. 101).

14

(15)  Conferința privind viitorul Europei – Recomandări adoptate de grupul de dezbatere al cetățenilor europeni.

15

(16)  „2021 Europe Sustainable Development Report” (Raportul pe 2021 privind dezvoltarea durabilă a Europei), SDSN Europe.

16

(17)  Avizul în curs de adoptare al CESE (NAT/841) pe tema „Nature restoration targets under EU biodiversity strategy” (Obiective de refacere a cadrului natural în cadrul Strategiei UE privind biodiversitatea).

17

(18)  Avizul CESE pe tema „Noua Strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (JO C 374, 16.9.2021, p. 84).

18

(19)  „António Guterres: 50 % of All Climate Finance Needed for Adaptation” (António Guterres: 50 % din întreaga finanțare pentru acțiunile climatice este necesară pentru măsurile de adaptare).

19

(20)  Avizul CESE privind dezvoltarea de sinergii între diferitele foi de parcurs privind economia circulară (JO C 14, 15.1.2020, p. 29).

20

(21)  „Climate Change Mitigation through the Circular Economy” (Raportul pe 2021 privind decalajul în materie de circularitate – Atenuarea schimbărilor climatice prin intermediul economiei circulare”).

21

„Climate Change Mitigation through the Circular Economy”

(22)  Avizul CESE pe tema „Noua Strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (JO C 374, 16.9.2021, p. 84).

22

(23)  „Enhancing NDCs For Food Systems – recommendations for decision-makers” (Consolidarea CSN pentru sistemele alimentare – Recomandări pentru responsabilii de elaborarea politicilor), NDC Action Project.

23

(24)  Avizul CESE pe tema „Securitatea alimentară și sistemele alimentare durabile” (JO C 194, 12.5.2022, p. 72).

24

(25)  Avizul CESE pe tema „De la fermă la consumator: o strategie alimentară durabilă” (JO C 429, 11.12.2020, p. 268).

25

(26)  Avizul CESE pe tema „Justiția climatică” (JO C 81, 2.3.2018, p. 22) și avizul pe tema „Noua Strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (JO C 374, 16.9.2021, p. 84).

26

(27)  Avizul CESE pe tema „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă” (JO C 323, 26.8.2022, p. 123).

27

(28)  Avizul CESE pe tema „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică” (JO C 275, 18.7.2022, p. 101).

28

(29)  Avizul CESE pe tema „Digitalizarea și durabilitatea – statu-quoul și nevoia de acțiune din perspectiva societății civile” (JO C 429, 11.12.2020, p. 187).

29

(30)  Avizul CESE pe tema „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică” (JO C 275, 18.7.2022, p. 101).

30

(31)  Avizul CESE pe tema „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică” (JO C 275, 18.7.2022, p. 101).

31

(32)  „2020 Pocket Guide to Gender Equality under the UNFCCC – WEDO” (Ghidul de buzunar 2020 privind egalitatea de gen în cadrul CCONUSC – WEDO).

32

(33)  Avizul CESE pe tema Către un angajament structurat al tinerilor privind clima și durabilitatea în procesul decizional al UE (JO C 429, 11.12.2020, p. 44).

33

Către un angajament structurat al tinerilor privind clima și durabilitatea în procesul decizional al UE

(34)  „Indigenous peoples defend Earth's biodiversity – but they're in danger” (Popoarele indigene apără diversitatea Pământului – dar sunt în pericol).

34

---

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 573-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 26.10.2022-27.10.2022

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/8

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Suveranitatea digitală: un pilon esențial pentru digitalizarea și creșterea UE”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/02)

| Raportor: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Raportor:

Philip VON BROCKDORFF

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 7.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 185/0/3 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

7.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

185/0/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În pofida progreselor semnificative înregistrate în privința consolidării suveranității digitale a UE, există în continuare o dependență puternică de întreprinderile tehnologice cu sediul în state din afara UE. Acest fapt limitează poziția de lider și autonomia strategică a UE în lumea digitală ceea ce, la rândul său, limitează potențialul de creștere economică al UE. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Într-un mediu online care continuă să fie dominat de companii tehnologice din afara UE, se pune întrebarea în ce măsură cetățenii, întreprinderile și guvernele din UE pot avea control asupra datelor lor digitale. Poate acest aspect nu constituie o prioritate în contextul crizei actuale, dar nu putem nega necesitatea de a aborda dezechilibrul în materie de suveranitate digitală. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În acest context, CESE este de părere că UE trebuie să-și reducă dependența de companiile big tech din afara UE, dublându-și eforturile de a dezvolta o economie digitală sigură, incluzivă și bazată pe valori, capabilă să concureze cu companiile big tech din afara UE și punând accentul pe conectivitatea fiabilă, securitatea datelor și inteligența artificială (IA). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Prin urmare, CESE solicită ca investițiile în sectorul digital să fie direcționate într-o măsură semnificativă către o autonomie strategică deschisă a economiei digitale, ceea ce ar trebui să includă investiții în capacitățile digitale, învățământul teoretic și cel profesional digital, precum și infrastructura și tehnologiile digitale. CESE solicită, de asemenea, condiții de concurență echitabile în transformarea digitală, în care drepturile lucrătorilor să fie protejate și în care întreprinderile de toate dimensiunile să poată coexista și prospera fără o reglementare excesivă. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE observă că inovațiile, precum tehnologia de tip cloud computing și IA, au devenit active strategice importante în interiorul UE, contribuind în mod pozitiv la creșterea potențială a economiei acesteia. Cu toate acestea, UE pierde teren în cursa mondială pentru dezvoltarea de noi tehnologii în lumea digitală, iar pentru unele tehnologii investițiile private ale UE sunt în urma investițiilor similare din SUA și China. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE solicită reînnoirea eforturilor pentru crearea de parteneriate public-privat în domeniul tehnologiilor digitale și sprijinirea cercetării la scară largă a UE în domeniul noilor tehnologii, cu scopul specific de a ține pasul cu capacitățile de cercetare din SUA și din China. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE susține că dezechilibrele existente în ceea ce privește suveranitatea digitală se datorează parțial barierelor naționale care continuă să împiedice realizarea unei veritabile piețe unice. Având în vedere situația actuală, piața unică este, în esență, un compus al mai multor piețe naționale mai mici, fără a avea mărimea necesară pentru ca o singură companie din UE să concureze cu giganții digitali ai acestei lumi. În plus, în UE există niveluri de dezvoltare, infrastructuri și capacități digitale diferite. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE solicită Comisiei să-și continue cadrul de reglementare digitală, menit să protejeze cetățenii UE împotriva exceselor lumii digitale, oferind totodată un cadru pentru un mediu mai centrat pe factorul uman și mai etic. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | La fel de important este ca platformele online, ecosistemele și activitățile online să fie mai deschise, mai echitabile și mai previzibile, cu luarea în considerare a unor norme care să acopere transparența și neutralitatea algoritmilor, precum și schimbul de date și interoperabilitatea. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE sprijină apelul ca UE să dezvolte o infrastructură de cloud și de date pentru a-și construi suveranitatea digitală și pentru a aborda dezechilibrul imens al pieței de stocare în cloud și a datelor, care este aproape în totalitate dominată de companiile din afara UE. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE recunoaște, de asemenea, potențialul UE de a deveni lider mondial în domeniul colectării și prelucrării datelor, care reprezintă coloana vertebrală a economiei digitale. Un cadru de date al UE pentru colectarea și partajarea datelor are un potențial imens în sectoare strategice, precum sănătatea, piața forței de muncă și transporturile. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE solicită actualizarea politicilor în domeniul concurenței și protecției consumatorului pe piața unică. Acest demers ar trebui să se concentreze, de asemenea, pe practicile de denaturare ale companiilor tehnologice din afara UE, precum și pe influența tot mai mare a companiilor digitale chineze în UE. În acest sens, CESE salută evoluțiile în materie de reglementare, cum ar fi Regulamentul privind piețele digitale și propunerea de act legislativ european privind cipurile. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE recunoaște rolul-cheie pe care îl joacă întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) în realizarea suveranității digitale a UE, în special prin interacțiunile lor cu marile întreprinderi tehnologice europene. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | În cele din urmă, CESE subliniază importanța educației la toate nivelurile (fie profesional, fie academic) pentru dezvoltarea suveranității digitale a UE. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | O posibilă definiție descrie suveranitatea digitală ca fiind autonomia cu care guvernele și întreprinderile își gestionează și își creează propriile date, propriul hardware și software. De prea mult timp s-au exprimat îngrijorări legate de puternica dependență a UE de un număr mic de mari companii tehnologice care operează în afara UE. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dovada acestei puternice dependențe de întreprinderi din afara UE este ilustrată prin faptul că aproximativ 92 % din toate datele din lumea occidentală sunt stocate pe servere deținute de SUA. Acestea includ date online, date extrase de pe platformele de comunicare socială și date gestionate de administrațiile naționale (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Deloc surprinzător, această situație a dus la îngrijorarea tot mai mare că întreprinderile și guvernele naționale din UE este posibil să nu aibă un control deplin asupra datelor și să rămână puternic dependente de mari întreprinderi tehnologice din afara UE, ceea ce face dificil ca întreprinderile tehnologice din UE să fie competitive față de cele din SUA. O altă îngrijorare vizează faptul că UE își pierde încet, dar sigur, capacitatea de a asigura respectarea legislației în mod eficace în mediul digital. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În mod îngrijorător, această puternică dependență de companiile tehnologice stabilite în SUA limitează poziția de lider a UE și autonomia sa strategică în lumea digitală, ceea ce ar putea, la rândul său, limita potențialul de creștere economică al UE. Influența economică a companiilor tehnologice stabilite în afara UE nu poate fi minimizată. Același lucru se poate afirma despre influența lor asupra cetățenilor UE și a modelelor lor de consum, dar și despre modul în care ele trasează modul în care interacționează cu cetățenii din UE și din afara acesteia. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Astăzi, marile companii tehnologice din afara UE știu mai multe despre noi decât știu probabil cei mai apropiați membri ai familiei și prieteni ai noștri, iar lipsa confidențialității este îngrijorătoare. În realitate, noi nu avem controlul asupra datelor proprii online, ci marile companii tehnologice sunt cele care le controlează, iar webul este în continuare, în mare parte, nereglementat. Eforturile, precum Regulamentul general privind protecția datelor (GDPR) (2) al UE, au încercat să definească noi reguli de conduită. Problema este că companiile tehnologice sunt mult mai rapide decât UE în abordarea acestei probleme. Marile companii tehnologice operează adesea în spații în care, din punctul de vedere al informațiilor, au un avantaj semnificativ față de autoritățile de reglementare și, în general, rămân libere să urmărească mișcările online ale cetățenilor, să colecteze informații în cursul procesului și să exploateze informațiile respective pentru profit. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În acest context, președinta Comisiei a identificat politica digitală drept una dintre principalele priorități pentru mandatul său din 2019-2024, militând în favoarea suveranității tehnologice. Cu toate acestea, mai este cale de parcurs până la a realiza acest lucru, iar Comisia însăși și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că marile companii tehnologice din afara UE sfidează normele și valorile fundamentale ale UE. În ultimii ani, economia internetului s-a consolidat în jurul acestor companii big tech, care folosesc cookie-uri pentru a controla datele și pentru a menține o putere de piață oligopolistă. La rândul său, Parlamentul European și-a exprimat îngrijorarea cu privire la amenințările la adresa securității legate de creșterea prezenței tehnologice chineze în UE și, în special, a solicitat acțiuni la nivelul UE pentru a reduce influența tot mai mare a Chinei în ceea ce privește infrastructura 5G. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În mod îngrijorător, sectoare întregi ale economiei UE continuă să fie foarte dependente de mari platforme online din afara UE. Acest lucru privează statele membre de suveranitatea lor digitală în domenii esențiale, precum drepturile de autor, protecția datelor și impozitarea. Această îngrijorare s-a extins și la alte domenii, precum comerțul electronic și dezinformarea online. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Într-un mediu online dominat de companiile tehnologice din afara UE, apare întrebarea dacă cetățenii UE pot recupera controlul asupra datelor lor digitale și dacă UE poate aborda în mod eficace și într-un interval de timp rezonabil dezechilibrul suveranității digitale. Secțiunile 3 și 4 cuprind informații legate de aceste aspecte. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Observații generale

| 3.1. | În primă instanță, UE trebuie să-și reducă dependența de companiile big tech din afara UE, dublându-și eforturile de a dezvolta o economie digitală sigură, incluzivă și bazată pe valori, capabilă să concureze cu companiile big tech din afara UE și punând accentul pe conectivitatea fiabilă, securitatea datelor și inteligența artificială (IA). CESE consideră că aspectul sistemului de valori are o importanță deosebită și pune accentul pe dimensiunea socială și etică, precum și pe drepturile lucrătorilor într-o economie digitală. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În 2021, Comisia a răspuns evoluțiilor din economia digitală prin elaborarea unei Busole pentru dimensiunea digitală în contextul deceniului digital al UE, axată pe infrastructuri, organizații guvernamentale, întreprinderi și competențe. Busola a stabilit obiective la nivel european și național, a propus un cadru de guvernanță comun solid pentru a monitoriza progresele înregistrate și pentru a aborda insuficiențele și a propune în continuare proiecte multinaționale care combină investiții ale UE, ale statelor membre și ale sectorului privat. Acesta a fost completat de Regulamentul privind piețele digitale, un cadru legislativ care vizează asigurarea unui grad mai ridicat de concurență pe piețele digitale europene, împiedicând întreprinderile mari să abuzeze de puterea lor de piață și permițând noilor actori să intre pe piață. Mai recent, propunerea de act european privind cipurile vizează creșterea producției de microcipuri în întreaga UE pentru a răspunde cererii în creștere și a reduce dependența de furnizori din afara Europei, contrabalansând astfel poziția dominantă a Chinei, în special în producția de cipuri semiconductoare. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pe măsură ce economia UE se redresează după pandemie și în contextul creșterii prețurilor, CESE solicită punerea în aplicare cu succes a Busolei pentru dimensiunea digitală și îndeamnă guvernele UE să ofere stimulente întreprinderilor pentru a investi în continuare în capacități digitale și resurse umane. Această investiție ar contribui la stimularea autonomiei strategice în transformarea digitală a economiei UE. Investițiile guvernelor UE în îmbunătățirea capacităților, a infrastructurii și a tehnologiilor digitale sunt, de asemenea, considerate esențiale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE observă că inovațiile, precum tehnologia de tip cloud computing și IA, au devenit active strategice importante în interiorul UE, contribuind în mod pozitiv la creșterea potențială a economiei acesteia. Cu toate acestea, UE pierde în continuare teren în cursa globală pentru dezvoltarea de noi tehnologii în lumea digitală. În ceea ce privește IA, de exemplu, investițiile private ale UE rămân în urma unor investiții similare din SUA și China. Același lucru se aplică și în cazul tehnologiilor de colectare a datelor și de acces la date și al informaticii cuantice, investițiile UE în tehnologiile blockchain și internetul obiectelor rămânând, de asemenea, în urma unor investiții similare din SUA și China. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE remarcă, de asemenea, diversele instrumente financiare existente menite să reducă decalajul față de investițiile în tehnologiile digitale din SUA și China. Aceste instrumente ar putea sprijini cu siguranță cercetarea și inovarea în domeniul tehnologiilor digitale, dar, după cum se arată la punctul 3.3, sunt necesare investiții suplimentare, iar CESE solicită reînnoirea eforturilor în ce privește crearea de parteneriate public-privat în domeniul tehnologiilor digitale și sprijinirea cercetării la scară largă a UE în domeniul noilor tehnologii, cu scopul specific de a ține pasul cu capacitățile de cercetare americane și chineze. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE consideră că, pentru UE, suveranitatea digitală nu este doar o chestiune de recâștigare a terenului pierdut sau de anticipare a curbei digitale. De asemenea, suveranitatea nu este nici o chestiune legată de caracterul protecționist al UE, ci de crearea unor condiții de concurență echitabilă pentru companiile tehnologice stabilite în UE, în vederea – astfel cum se indică în titlul prezentului aviz din proprie inițiativă –, consolidării potențialului de creștere economică al UE, de care va beneficia, astfel, societatea UE ca întreg. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Există motive întemeiate pentru care companiile tehnologice stabilite din UE ar avea nevoie să fie tratate într-un mod mai favorabil decât companiile din afara UE dacă doresc să se numere printre liderii mondiali de prim rang din domeniul digital. Cu toate acestea, CESE susține că dezechilibrele existente în ceea ce privește suveranitatea digitală se datorează parțial barierelor naționale care continuă să împiedice realizarea unei veritabile piețe unice. Având în vedere situația actuală, piața unică este, în esență, un compus al mai multor piețe naționale mai mici, fără a fi necesară o scară pentru ca o singură companie din UE să concureze cu companiile de tip Microsoft ale acestei lumi. Pe teritoriul UE există, de asemenea, niveluri de dezvoltare și infrastructuri diferite. Prin urmare, nu este surprinzător faptul că piața digitală continuă să fie dominată de companii din afara UE. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE consideră, de asemenea, că abordarea suveranității digitale va contribui la abordarea îngrijorărilor legate de confidențialitate și de datele cu caracter personal, de fiscalitate, precum și de date și de achizițiile publice. Acest lucru nu va fi realizat de pe o zi pe alta, în pofida unui cadru de reglementare mai solid. Impozitarea, în special, a apărut ca un domeniu de controversă, întrucât companiile tehnologice din SUA pot obține venituri prin interacțiuni cu clienții din UE, ridicându-se problema prezenței fizice, care, de obicei, declanșează chestiunea impozitării. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În cele din urmă, CESE a subliniat deja, în cadrul unui aviz anterior (3), importanța suveranității digitale ca pilon esențial al dezvoltării economice, sociale și de mediu a Europei și a subliniat, de asemenea, că suveranitatea digitală trebuie să se bazeze pe competitivitatea globală și pe cooperarea strânsă dintre statele membre. Aceasta este o condiție prealabilă esențială pentru ca UE să devină un lider global pe scena internațională, în special în ceea ce privește fiabilitatea tehnologiilor digitale. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE solicită statelor membre o punere în aplicare eficace a cadrului de reglementare în domeniul digital menit să protejeze cetățenii UE împotriva exceselor lumii digitale, oferind totodată un cadru pentru un mediu mai etic și mai centrat pe factorul uman. În opinia CESE, cadrul de reglementare ar trebui să contribuie la o gestionare mai eficace a sectorului digital al UE. De asemenea, protecția lucrătorilor și dreptul la negociere colectivă ar trebui să faciliteze tranziția către digitalizare. În același timp, întreprinderilor din domeniul tehnologiei din UE ar trebui să li se acorde suficientă libertate pentru a inova și a se moderniza față de întreprinderile tehnologice din afara UE, încurajând parteneriatele internaționale când este posibil. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Stabilirea unor norme privind datele UE va contribui la creșterea suveranității UE în sens nominal, dar nu va fi suficientă pentru ca respectivele companii tehnologice din UE să fie la înălțimea acoperirii globale a companiilor din afara UE. Acest lucru poate fi realizat numai printr-o orientare politică, prin investiții în cercetare și inovare și prin abordarea deficiențelor existente ale pieței unice. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Aceasta implică o abordare mai orientată spre viitor a cadrului de reglementare care va modela economia digitală în anii următori. La fel de important este ca platformele online, ecosistemele și activitățile online să fie mai deschise, mai echitabile și mai previzibile, cu luarea în considerare a unor norme care să acopere transparența și neutralitatea algoritmilor, precum și schimbul de date și interoperabilitatea. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În ceea ce privește construirea suveranității digitale a UE, CESE face apel la o coordonare sporită între jurisdicțiile naționale și, în special, autoritățile de reglementare din acest domeniu. Este necesară o regândire a structurilor de guvernanță existente, atât pentru a consolida interacțiunea dintre statele membre, cât și pentru a facilita luarea de decizii comune în domeniul digital. În opinia CESE, acest lucru va fi esențial pentru a sprijini eforturile de realizare a unei anumite forme de suveranitate digitală. În același timp, CESE avertizează cu privire la suprareglementare, care ar putea afecta creșterea economică potențială. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE sprijină apelul ca UE să dezvolte o infrastructură de cloud și de date pentru a-și construi suveranitatea digitală și pentru a aborda dezechilibrul imens al pieței de stocare în cloud și a datelor, care este aproape în totalitate dominată de companiile din afara UE. Aceasta ar contribui, de asemenea, la reducerea riscurilor de securitate pentru cetățenii UE. În acest sens, CESE își reiterează sprijinul pentru inițiativa de proiect Gaia-X a UE, care urmărește să ofere un mediu securizat pentru gestionarea datelor pentru cetățeni, întreprinderi și administrații. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE recunoaște, de asemenea, potențialul UE de a deveni lider mondial în domeniul colectării și prelucrării datelor, care reprezintă coloana vertebrală a economiei digitale. Un cadru de date al UE pentru colectarea și partajarea datelor are un potențial imens în sectoare strategice, precum sănătatea, piața forței de muncă și transporturile. Aceasta ar permite cetățenilor și întreprinderilor să acceseze date la nivelul UE (în conformitate cu normele privind protecția vieții private și a datelor) și ar spori eficiența pe piața unică. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | În acest sens, CESE solicită actualizarea politicii în domeniul concurenței pe piața unică și abordarea dezechilibrelor existente. Acest demers ar trebui să se concentreze, de asemenea, pe practicile de denaturare ale companiilor tehnologice din afara UE, precum și pe influența tot mai mare a companiilor digitale chineze în UE. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE recunoaște că realizarea suveranității digitale va depinde de (i) modul în care companiile tehnologice din UE se adaptează la cadrul legislativ; (ii) măsurile de abordare a deficiențelor pieței unice; și (iii) de cercetarea și inovarea europeană în domeniul digital și de oportunitățile de investiții. În același timp, CESE nu poate ignora rolul pe care l-ar putea juca IMM-urile în realizarea suveranității digitale a UE. Este posibil ca IMM-urile să nu dispună de resursele financiare necesare pentru a modela economia digitală în mod direct, dar ele pot contribui cu siguranță prin interacțiuni cu marile companii tehnologice din UE. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | În cele din urmă, CESE subliniază importanța educației la toate nivelurile (fie profesională, fie academică) în dezvoltarea suveranității digitale a UE: instituțiile de învățământ trebuie să investească în activități de cercetare și inovare relevante și trebuie creat un cadru al personalului calificat care să poată sprijini strategia digitală a UE. Se recomandă, de asemenea, o abordare coordonată la nivelul instituțiilor de învățământ din UE. |
| --- | --- |

4.9.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.weforum.org/agenda/2021/03/europe-digital-sovereignty

1

(2)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

2

(3)  JO C 365, 23.9.2022, p. 13.

3

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/13

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind pregătirea pentru situații de urgență

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/03)

| Raportor: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |

Raportor:

Paul RÜBIG

| Decizia Adunării Plenare | 24.2.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 7.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 184/8/9 |

Decizia Adunării Plenare

24.2.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

7.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

184/8/9

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) cere Comisiei Europene și statelor membre să elaboreze de urgență un plan care să vizeze creșterea substanțială a autonomiei pieței unice a UE în ceea ce privește instalațiile de producere a energiei, producția de alimente, furnizarea apei și extracția materiilor prime necesare, inclusiv autonomia/suveranitatea în domeniul tehnologiilor necesare. Autonomia/suveranitatea UE trebuie să se concretizeze în cercetare și dezvoltare, în prelucrarea materialelor, în proiectarea, fabricarea, instalarea, lansarea și întreținerea instalațiilor din domeniile vizate din cadrul pieței unice a UE, astfel încât să se evite sărăcia energetică și șomajul în rândul cetățenilor și consumatorilor din UE. Cea mai eficientă pregătire pentru situații de urgență se bazează pe reziliență, atât de natură tehnică, cât și socială. Îmbunătățirea continuă a rezilienței sistemelor energetice în fața unor amenințări naturale, politice sau de altă natură ar trebui integrată în toate politicile energetice. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE recomandă ca UE să definească măsuri pe termen scurt pentru a construi instalații de producere a energiei în cadrul pieței unice a UE, în vederea realizării obiectivului de autonomie/suveranitate al UE. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că penuria de energie la scară largă și de lungă durată la nivel european poate fi evitată prin luarea următoarelor măsuri:






  — | deschiderea tehnologică (în ceea ce privește producția de energie și aplicațiile sale); |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

deschiderea tehnologică (în ceea ce privește producția de energie și aplicațiile sale);

| — | consolidarea și dezvoltarea pieței unice europene a energiei; |
| --- | --- |

—

consolidarea și dezvoltarea pieței unice europene a energiei;

| — | consolidarea cooperării și coordonării cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune, precum și o cooperare mai strânsă cu statele învecinate și cu țările din afara UE; |
| --- | --- |

—

consolidarea cooperării și coordonării cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune, precum și o cooperare mai strânsă cu statele învecinate și cu țările din afara UE;

| — | urmărirea unei politici comerciale ambițioase și diversificarea aprovizionării; |
| --- | --- |

—

urmărirea unei politici comerciale ambițioase și diversificarea aprovizionării;

| — | abordarea neconcordanțelor de pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

—

abordarea neconcordanțelor de pe piața forței de muncă;

| — | îmbunătățirea comunicării și creșterea gradului de sensibilizare; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea comunicării și creșterea gradului de sensibilizare;

| — | accelerarea inovării și a digitalizării; |
| --- | --- |

—

accelerarea inovării și a digitalizării;

| — | facilitarea accesului la surse de finanțare; |
| --- | --- |

—

facilitarea accesului la surse de finanțare;

| — | asigurarea unor investiții suficiente (pentru a facilita tranziția verde etc.); |
| --- | --- |

—

asigurarea unor investiții suficiente (pentru a facilita tranziția verde etc.);

| — | garantarea unei perspective realiste în materie de politici. De exemplu, în domeniul energiei și al climei, trebuie să reevaluăm pachetul „Pregătiți pentru 55” pentru a găsi un echilibru între realizarea obiectivelor pentru 2030 și 2050 și calea de urmat pentru ca această tranziție să fie suportabilă din punct de vedere economic și social. Profiturile obținute din comercializarea certificatelor de emisii ar trebui utilizate pentru a finanța plafonarea prețurilor la gaze conform indicelui Henry Hub din SUA, precum și investițiile în noi instalații de producție a energiei în UE. |
| --- | --- |

—

garantarea unei perspective realiste în materie de politici. De exemplu, în domeniul energiei și al climei, trebuie să reevaluăm pachetul „Pregătiți pentru 55” pentru a găsi un echilibru între realizarea obiectivelor pentru 2030 și 2050 și calea de urmat pentru ca această tranziție să fie suportabilă din punct de vedere economic și social. Profiturile obținute din comercializarea certificatelor de emisii ar trebui utilizate pentru a finanța plafonarea prețurilor la gaze conform indicelui Henry Hub din SUA, precum și investițiile în noi instalații de producție a energiei în UE.

| 1.4. | Pentru a evita necesitatea de a reexamina termenele pentru Pactul verde și pentru a pune în aplicare politici energetice realiste, opțiunile, procedurile de evaluare a impactului și a riscurilor Pactului verde european și ale politicii energetice a UE ar trebui să includă nu numai impactul măsurilor asupra climei, ci și pe cel asupra puterii de cumpărare a consumatorilor din UE și asupra competitivității economiei UE, protejând astfel locurile de muncă din UE. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Având în vedere gravitatea crizei, CESE consideră că nicio măsură nu ar trebui exclusă din răspunsul la această criză. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În cadrul setului de măsuri care urmează să fie adoptate, o parte a răspunsului ar trebui, potrivit CESE, să constea în punerea în aplicare a Planului SET al UE (Strategic Energy Technology – Planul strategic european privind tehnologiile energetice) și a planului REPowerEU, în special:






  — | îmbunătățirea eficienței energetice și promovarea circularității; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

îmbunătățirea eficienței energetice și promovarea circularității;

| — | punerea în aplicare a planului REPowerEU pentru a pune capăt dependenței UE de combustibilii fosili din Rusia; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a planului REPowerEU pentru a pune capăt dependenței UE de combustibilii fosili din Rusia;

| — | creșterea capacității de stocare a gazelor și extinderea operațiunilor coordonate de reaprovizionare; monitorizarea și optimizarea piețelor energiei electrice; canalizarea investițiilor către sistemele energetice și sporirea conectivității în vecinătatea imediată, prin intermediul Agenției UE pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) (1), Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice (OAREC), Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSOG) (2), Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E) (3) și comunitățile de cunoaștere și inovare ale Institutului European de Inovare și Tehnologie (CCI – EIT) referitoare la energia durabilă (InnoEnergy), materiile prime și producție, luând în considerare progresele realizate în ce privește magistrala europeană a hidrogenului și stocarea hidrogenului și dioxidului de carbon. |
| --- | --- |

—

creșterea capacității de stocare a gazelor și extinderea operațiunilor coordonate de reaprovizionare; monitorizarea și optimizarea piețelor energiei electrice; canalizarea investițiilor către sistemele energetice și sporirea conectivității în vecinătatea imediată, prin intermediul Agenției UE pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) (1), Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice (OAREC), Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSOG) (2), Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E) (3) și comunitățile de cunoaștere și inovare ale Institutului European de Inovare și Tehnologie (CCI – EIT) referitoare la energia durabilă (InnoEnergy), materiile prime și producție, luând în considerare progresele realizate în ce privește magistrala europeană a hidrogenului și stocarea hidrogenului și dioxidului de carbon.

| — | Ar trebui create 1 000 de instalații de producție a energiei în UE în cadrul unei proceduri de autorizare de 14 zile și realizate imediat investiții cu sprijin financiar din partea UE în proporție de 50 %, provenit din veniturile obținute din comercializarea certificatelor de emisii. |
| --- | --- |

—

Ar trebui create 1 000 de instalații de producție a energiei în UE în cadrul unei proceduri de autorizare de 14 zile și realizate imediat investiții cu sprijin financiar din partea UE în proporție de 50 %, provenit din veniturile obținute din comercializarea certificatelor de emisii.

| 1.7. | CESE recomandă ca consumatorii să fie încurajați și sprijiniți să investească în propria lor producție și eficiență energetică. Acest proces va necesita campanii de informare și stimulente fiscale. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În plus, CESE consideră că UE ar trebui să construiască o nouă infrastructură de transport pentru energie și resurse energetice (gazoductul din Africa de Nord către Spania) și pentru surse regenerabile de energie, cum ar fi hidrogenul, biometanul și amoniacul (Campfire). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ca răspuns la criză, CESE recomandă o serie de măsuri pe termen scurt:






  — | salvgardarea celorlalte surse, mai ales petrolul, cărbunele, gazele, uraniul, apa, alimentele și furajele; |
| --- | --- | --- |

1.9.

—

salvgardarea celorlalte surse, mai ales petrolul, cărbunele, gazele, uraniul, apa, alimentele și furajele;

| — | elaborarea unor planuri și concepte de economisire și raționalizare a energiei în toate cele 27 de state membre ale UE:






  — | raționalizarea ar trebui să aibă priorități clare, de exemplu negocierea planurilor de raționalizare a energiei pentru industriile energointensive și negocierea unor noi acorduri comerciale ale OMC cu noi priorități pentru alimente, furaje, apă și salubritate; |
| --- | --- | --- |

—

elaborarea unor planuri și concepte de economisire și raționalizare a energiei în toate cele 27 de state membre ale UE:

—

raționalizarea ar trebui să aibă priorități clare, de exemplu negocierea planurilor de raționalizare a energiei pentru industriile energointensive și negocierea unor noi acorduri comerciale ale OMC cu noi priorități pentru alimente, furaje, apă și salubritate;

| — | acordarea de prioritate stocării și aprovizionării cu energie electrică și gaze a spitalelor, a echipamentelor de acordare a asistenței medicale, a serviciilor de urgență și a serviciilor de îngrijire a persoanelor în vârstă și vulnerabile; |
| --- | --- |

—

acordarea de prioritate stocării și aprovizionării cu energie electrică și gaze a spitalelor, a echipamentelor de acordare a asistenței medicale, a serviciilor de urgență și a serviciilor de îngrijire a persoanelor în vârstă și vulnerabile;

| — | elaborarea de norme pentru menținerea unor niveluri suficiente de rezerve de petrol și gaze; |
| --- | --- |

—

elaborarea de norme pentru menținerea unor niveluri suficiente de rezerve de petrol și gaze;

| — | promovarea economisirii energiei și a noilor surse de energie; |
| --- | --- |

—

promovarea economisirii energiei și a noilor surse de energie;

| — | intensificarea în UE a cercetării și dezvoltării în domeniul energiei, mai ales al surselor alternative de energie, al energiei de fuziune, al stocării energiei, al tehnologiilor pe bază de hidrogen și amoniac, al eficienței energetice a proceselor industriale energointensive și al aparatelor de consum; |
| --- | --- |

—

intensificarea în UE a cercetării și dezvoltării în domeniul energiei, mai ales al surselor alternative de energie, al energiei de fuziune, al stocării energiei, al tehnologiilor pe bază de hidrogen și amoniac, al eficienței energetice a proceselor industriale energointensive și al aparatelor de consum;

| — | accelerarea procedurilor de aprobare publică pentru proiectele noi care furnizează energie suplimentară pe termen scurt și mediu, cum ar fi stațiile de descărcare a hidrogenului în porturile, conductele și instalațiile portuare ale UE pentru regazeificarea gazului natural lichefiat (GNL); |
| --- | --- |

—

accelerarea procedurilor de aprobare publică pentru proiectele noi care furnizează energie suplimentară pe termen scurt și mediu, cum ar fi stațiile de descărcare a hidrogenului în porturile, conductele și instalațiile portuare ale UE pentru regazeificarea gazului natural lichefiat (GNL);

| — | îndemnarea tuturor întreprinderilor din UE care produc sau furnizează produse și servicii necesare în situații de urgență să-și asigure aprovizionarea cu energie electrică de urgență, să-și actualizeze planurile de urgență și să organizeze cursuri periodice de formare pentru situații de urgență etc. (sunt vizate, de exemplu, întreprinderile implicate în telecomunicații și radiodifuziune, serviciile de urgență, serverele informatice publice și furnizorii de energie electrică). |
| --- | --- |

—

îndemnarea tuturor întreprinderilor din UE care produc sau furnizează produse și servicii necesare în situații de urgență să-și asigure aprovizionarea cu energie electrică de urgență, să-și actualizeze planurile de urgență și să organizeze cursuri periodice de formare pentru situații de urgență etc. (sunt vizate, de exemplu, întreprinderile implicate în telecomunicații și radiodifuziune, serviciile de urgență, serverele informatice publice și furnizorii de energie electrică).

| 1.10. | Pe lângă măsurile pe termen scurt, CESE recomandă și o serie de măsuri pe termen mediu și lung: |
| --- | --- |

1.10.

| 1.10.1. | CESE solicită Comisiei Europene să elaboreze planuri și să ia următoarele măsuri, desfășurând acțiuni coordonate la nivelul UE:






  — | implementarea descompunerii metanului prin electroliză/piroliză și reformarea metanului cu abur pentru a produce hidrogen și carbon solid; |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

—

implementarea descompunerii metanului prin electroliză/piroliză și reformarea metanului cu abur pentru a produce hidrogen și carbon solid;

| — | utilizarea rezervelor diversificate și durabile de metan ca materie primă pentru hidrogen (purtător de energie) și carbon și valorificarea pe deplin a beneficiilor acestora ca amelioratori de sol pentru agricultură pentru a crește productivitatea și a îmbunătăți securitatea alimentară; |
| --- | --- |

—

utilizarea rezervelor diversificate și durabile de metan ca materie primă pentru hidrogen (purtător de energie) și carbon și valorificarea pe deplin a beneficiilor acestora ca amelioratori de sol pentru agricultură pentru a crește productivitatea și a îmbunătăți securitatea alimentară;

| — | accelerarea pe scară largă a achizițiilor de infrastructuri energetice critice, adică simplificarea și raționalizarea reglementărilor UE care încetinesc achizițiile de elemente de infrastructură energetică critică; |
| --- | --- |

—

accelerarea pe scară largă a achizițiilor de infrastructuri energetice critice, adică simplificarea și raționalizarea reglementărilor UE care încetinesc achizițiile de elemente de infrastructură energetică critică;

| — | noua Directivă-cadru a UE privind apa. Trebuie să se acorde prioritate asigurării unei aprovizionări rapide cu energie; |
| --- | --- |

—

noua Directivă-cadru a UE privind apa. Trebuie să se acorde prioritate asigurării unei aprovizionări rapide cu energie;

| — | noul regulament al UE privind lanțul de aprovizionare trebuie simplificat. Accentul ar trebui pus pe asigurarea unei aprovizionări durabile a UE cu materii prime și bunuri critice, negociate în cadrul unor acorduri comerciale bilaterale; |
| --- | --- |

—

noul regulament al UE privind lanțul de aprovizionare trebuie simplificat. Accentul ar trebui pus pe asigurarea unei aprovizionări durabile a UE cu materii prime și bunuri critice, negociate în cadrul unor acorduri comerciale bilaterale;

| — | consolidarea lanțurilor de producție și a sistemelor de transport, pentru a compensa posibilele perturbări în viitor ale disponibilității materiilor prime critice pentru întreprinderile din UE (industrie și comerț); |
| --- | --- |

—

consolidarea lanțurilor de producție și a sistemelor de transport, pentru a compensa posibilele perturbări în viitor ale disponibilității materiilor prime critice pentru întreprinderile din UE (industrie și comerț);

| — | reducerea dependenței de importuri de materii prime critice și de produse prefabricate; |
| --- | --- |

—

reducerea dependenței de importuri de materii prime critice și de produse prefabricate;

| — | concentrarea pe suveranitatea/autonomia tehnologică a UE; |
| --- | --- |

—

concentrarea pe suveranitatea/autonomia tehnologică a UE;

| — | dezvoltarea unei infrastructuri transfrontaliere a rețelei de energie electrică (de 380 kV sau mai mult); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unei infrastructuri transfrontaliere a rețelei de energie electrică (de 380 kV sau mai mult);

| — | asigurarea producției de transformatoare pentru modificarea tensiunii electrice (înaltă/joasă, curent alternativ/curent continuu); |
| --- | --- |

—

asigurarea producției de transformatoare pentru modificarea tensiunii electrice (înaltă/joasă, curent alternativ/curent continuu);

| — | relansarea miilor de proiecte de producție de energie (hidroenergie, geotermală, stocare hidroelectrică etc.) care au fost neglijate timp de ani de zile, fie din motive de coeficient scăzut de rentabilitate (din cauza gazelor ieftine din Rusia), fie din cauza barierelor birocratice; |
| --- | --- |

—

relansarea miilor de proiecte de producție de energie (hidroenergie, geotermală, stocare hidroelectrică etc.) care au fost neglijate timp de ani de zile, fie din motive de coeficient scăzut de rentabilitate (din cauza gazelor ieftine din Rusia), fie din cauza barierelor birocratice;

| — | explorarea unor noi tehnologii de exploatare. Există mai multe regiuni din UE cu rezerve substanțiale de gaze naturale care pot fi extrase cu ajutorul noilor tehnologii dezvoltate recent de universități europene. În contextul obiectivului UE privind suveranitatea/autonomia energetică, UE ar trebui să analizeze în profunzime aceste noi tehnologii și să încurajeze regiunile să le testeze; |
| --- | --- |

—

explorarea unor noi tehnologii de exploatare. Există mai multe regiuni din UE cu rezerve substanțiale de gaze naturale care pot fi extrase cu ajutorul noilor tehnologii dezvoltate recent de universități europene. În contextul obiectivului UE privind suveranitatea/autonomia energetică, UE ar trebui să analizeze în profunzime aceste noi tehnologii și să încurajeze regiunile să le testeze;

| — | luarea în considerare a relansării producției locale de gaz/petrol și de e-combustibil acolo unde este posibil și necesar sau a intensificării producției existente ca măsură pe termen scurt. |
| --- | --- |

—

luarea în considerare a relansării producției locale de gaz/petrol și de e-combustibil acolo unde este posibil și necesar sau a intensificării producției existente ca măsură pe termen scurt.

| 1.10.2. | Consolidarea formării profesionale și a competențelor pentru electricieni și agricultori și crearea de locuri de muncă în gospodărirea apelor. |
| --- | --- |

1.10.2.

| 1.10.3. | CESE recomandă creșterea numărului studenților europeni din domeniile STIM (STIM = științe, tehnologie, inginerie și matematică), deoarece acesta stagnează, în timp ce țările din Asia și-au mărit substanțial numărul de studenți în fizică, TIC și inginerie. CESE recomandă elaborarea de inițiative și stimulente pentru a suplimenta numărul inginerilor, tehnicienilor și al locurilor de muncă din sectorul tehnologiilor de vârf în Europa, pentru ca ea să-și atingă obiectivele de suveranitate/autonomie tehnologică. |
| --- | --- |

1.10.3.

| 1.10.4. | Nu în ultimul rând, CESE consideră că este important să se mențină o putere de cumpărare ridicată a cetățenilor și consumatorilor din UE, punând accent pe suveranitatea/autonomia tehnologică a UE, reducând astfel dependența sa de importuri (de tehnologie și energie) și sporind în Europa numărul de locuri de muncă legate de tehnologia de vârf. |
| --- | --- |

1.10.4.

| 1.11. | Pentru a rezuma concluziile și recomandările, întrebarea este dacă, pentru consumatori, ordinea priorităților s-a modificat de la: 1 mediu, 2 prețuri și 3 securitatea aprovizionării la: 1 securitatea aprovizionării, 2 prețuri și 3 mediu. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Observații generale

| 2.1. | Definirea „gestionării situațiilor de urgență”: „gestionarea situațiilor de urgență” înseamnă organizarea și gestionarea resurselor și a responsabilităților pentru tratarea tuturor aspectelor umanitare ale situațiilor de urgență:






  — | prevenire; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

prevenire;

| — | pregătire; |
| --- | --- |

—

pregătire;

| — | răspuns; |
| --- | --- |

—

răspuns;

| — | atenuare; |
| --- | --- |

—

atenuare;

| — | redresare. |
| --- | --- |

—

redresare.

| 2.2. | Nimeni nu știe cât timp va dura acest război brutal din Ucraina, ce amploare vor avea distrugerile de infrastructură sau câte milioane de ucraineni se vor refugia în statele membre ale UE, milioane de noi consumatori intrând astfel pe piața unică. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Războiul din Ucraina va avea cu siguranță consecințe dramatice pentru UE, întrucât UE se bazează foarte mult pe combustibilii fosili și pe materiile prime importate din Rusia și din Ucraina. Este recomandabil să se facă investiții de urgență în propriile instalații miniere și de producție a electricității pentru a se ajunge la autonomie/suveranitate – unul din principalele obiective ale UE. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În 2021, unele țări europene importau gaze naturale din Rusia în proporție de 100 %, iar în altele, aproximativ 70 % din importurile lor de petrol proveneau din Rusia. În septembrie 2022, unele țări din UE (de exemplu, Polonia, Bulgaria și toate cele trei state baltice) au încetat să mai importe gaze din Rusia, iar multe țări din UE au reușit să își reducă considerabil importurile de gaze naturale din Rusia prin creșterea importurilor de gaze din alte țări, în principal de GNL prin intermediul terminalelor GNL. Consecința a fost creșterea prețului gazelor în UE, care, de altfel, continuă. În iulie 2022, prețurile medii ale gazelor în UE erau de aproximativ opt ori mai mari decât în SUA, afectând competitivitatea UE. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În consecință, riscul de a pierde masiv locuri de muncă este în creștere în UE. Potrivit EUROFER, industria siderurgică a UE numără în mod direct 330 000 de angajați cu înaltă calificare și, în mod indirect, sprijină până la alte 2,2 milioane. De asemenea, în industria aluminiului, a cimentului, a hârtiei, a sticlei și a industriei chimice lucrează în mod direct și indirect sute de mii de persoane. În cadrul pieței unice, în unitățile de producție a energiei ar putea fi create sute de mii de noi locuri de muncă bine plătite și, ca atare, ar putea crește puterea de cumpărare a consumatorilor din UE. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În ceea ce privește securitatea alimentară, țările europene se vor strădui în mod sistematic să devină mai puțin dependente de aprovizionarea cu grâu din Ucraina și Rusia. Trebuie să analizăm dacă este oportun să se acorde subvenții pentru îngrășăminte, să punem la dispoziție terenuri pentru a produce alimente și furaje și să utilizăm deșeuri agroalimentare pentru a produce biogaz. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Pregătirea pentru a face față dezastrelor (4)

| 3.1. | UE a depus eforturi substanțiale în pregătirea pentru situații de urgență, dar războiul din Ucraina a demonstrat că eforturile trebuie să continue și chiar să se intensifice în următoarele domenii:






  — | întreruperi ale alimentării cu energie electrică (colaps de sistem) cauzate de defecțiuni tehnice, atacuri cibernetice etc. care ar putea afecta:






  — | sistemele de comunicații; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

—

întreruperi ale alimentării cu energie electrică (colaps de sistem) cauzate de defecțiuni tehnice, atacuri cibernetice etc. care ar putea afecta:

—

sistemele de comunicații;

| — | sistemele de salubritate, alimentarea cu apă și epurarea apelor uzate; |
| --- | --- |

—

sistemele de salubritate, alimentarea cu apă și epurarea apelor uzate;

| — | continuitatea activității economice; |
| --- | --- |

—

continuitatea activității economice;

| — | planurile de raționalizare a energiei electrice și a gazelor pentru consumatorii și industria din UE. Acest risc a crescut dramatic odată cu războiul din Ucraina; |
| --- | --- |

—

planurile de raționalizare a energiei electrice și a gazelor pentru consumatorii și industria din UE. Acest risc a crescut dramatic odată cu războiul din Ucraina;

| — | perturbări în disponibilitatea materiilor prime din cauza întreruperilor din lanțul de producție sau din sistemul de transport (de exemplu, blocarea a 400 de nave mari de marfă în portul Shanghai în aprilie 2022 din cauza măsurilor de izolare impuse de autorități în contextul pandemiei de COVID-19); |
| --- | --- |

—

perturbări în disponibilitatea materiilor prime din cauza întreruperilor din lanțul de producție sau din sistemul de transport (de exemplu, blocarea a 400 de nave mari de marfă în portul Shanghai în aprilie 2022 din cauza măsurilor de izolare impuse de autorități în contextul pandemiei de COVID-19);

| — | amenințări sau incidente cibernetice: cum ar putea consolida UE reziliența întreprinderilor și cum ar putea fi asigurată continuitatea activităților lor, pentru a garanta aprovizionarea consumatorilor europeni? |
| --- | --- |

—

amenințări sau incidente cibernetice: cum ar putea consolida UE reziliența întreprinderilor și cum ar putea fi asigurată continuitatea activităților lor, pentru a garanta aprovizionarea consumatorilor europeni?

| — | alte atacuri: întreprinderile trebuie să fie dotate pentru a face față atacurilor și a se redresa rapid în urma acestora. |
| --- | --- |

—

alte atacuri: întreprinderile trebuie să fie dotate pentru a face față atacurilor și a se redresa rapid în urma acestora.

| 3.2. | Situațiile de urgență și dezastrele evidențiază importanța celor 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU (5). Dezastrele pot fi naturale (6), cauzate de accidente industriale sau tehnologice (mașini create de om, arme de distrugere în masă), războaie și catastrofe politice și civile (7), epidemii și foamete, precum și de impactul producției de alimente și furaje. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Organizații importante în cadrul Comisiei Europene

| 4.1. | UE dispune de o serie de organisme competente și specializate care să contribuie la orientarea dezbaterii și a lucrărilor preliminare privind „pregătirea pentru situații de urgență”. Câteva exemple concrete:






  — | DG ECHO (Direcția Generală Protecție Civilă și Operațiuni Umanitare Europene) (8); |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

DG ECHO (Direcția Generală Protecție Civilă și Operațiuni Umanitare Europene) (8);

| — | ERCC (Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgență) (9); |
| --- | --- |

—

ERCC (Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgență) (9);

| — | UCP (Rețeaua europeană de cunoștințe în materie de protecție civilă) (10); |
| --- | --- |

—

UCP (Rețeaua europeană de cunoștințe în materie de protecție civilă) (10);

| — | Mecanismul de protecție civilă al Uniunii (UCPM) (11). |
| --- | --- |

—

Mecanismul de protecție civilă al Uniunii (UCPM) (11).

5.   Exemple actuale de posibile urgențe critice pentru statele membre ale UE, în special în domeniul instalațiilor de producere a energiei

| 5.1. | Întrerupere în lanțul de aprovizionare a producției de energie fosilă (cărbune, petrol, gaze naturale, uraniu). În 2021, combustibilii fosili reprezentau aproximativ 80 % din întreaga energie primară utilizată în UE, din care cea mai mare parte a fost importată. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Penele de energie electrică și întreruperile ulterioare ale comunicațiilor cauzate de defecțiuni tehnice, de războiul cibernetic sau de atacurile teroriste. Producția de energie electrică din surse regenerabile este imprevizibilă: vântul nu bate mereu, iar soarele nu strălucește mereu atunci când UE are nevoie de cantități mari de energie; astfel, orice creștere a capacităților de generare a energiei eoliene și fotovoltaice în UE trebuie însoțită de o acumulare de instalații uriașe de stocare a energiei. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Capacitatea de a asigura aprovizionarea cu materii prime esențiale (cupru, litiu, cobalt, pământuri rare etc.) prin noi strategii ale pieței unice a UE privind mineritul, reciclarea etc. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Capacitatea de a asigura o piață unică competitivă pentru aprovizionarea cu produse semifinite (de exemplu, de la începutul războiului din Ucraina, industria UE a autovehiculelor se confruntă cu un grav deficit de fascicule de cabluri produse în Ucraina). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Necesarul de materiale pentru numărul uriaș de turbine eoliene pentru producția de energie electrică de care este nevoie pentru atingerea obiectivelor de decarbonizare depășește producția mondială anuală de cupru de 14 ori (25 de milioane de tone față de cele 350 de milioane de tone necesare), producția mondială anuală de aluminiu de 7,2 ori și producția mondială anuală de oțel special necesar pentru turbinele eoliene de 3,9 ori. Panourile solare sunt produse în principal în China. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Sunt necesare de urgență aprovizionări masive cu combustibili fosili, până ce se va construi în UE un număr suficient de instalații de producție pentru instalațiile de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Răspunsul

| 6.1. | Dată fiind amploarea consumului energetic al UE, tranziția verde a UE va dura aproximativ două decenii. Reuniunea Consiliului de la Versailles a recomandat accelerarea tranziției, ceea ce s-ar putea dovedi o sarcină foarte dificilă. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Blocajul major care împiedică un transfer mai rapid nu sunt numai banii, ci, mai degrabă, materialele necesare pentru cele circa 700 000 de turbine eoliene de mari dimensiuni de 5 MW necesare în întreaga UE și pentru milioanele de instalații fotovoltaice, energia de fuziune, energia hidroelectrică și instalațiile de stocare a energiei. În plus, vor trebui construite instalații geotermale și instalații de stocare a hidrogenului, a amoniacului și a CO2. Pentru a distribui cantitatea incomparabil mai mare de energie electrică generată în mod descentralizat, liniile de transmisie a energiei, de înaltă tensiune și de tensiune medie trebuie să fie extinse la o scară colosală. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Fiecare dintre aceste 700 000 de turbine eoliene mari de 5 MW (care produc, de regulă, 12,5 GWh de energie electrică pe an) are o înălțime de circa 200 de metri, o fundație de aproximativ 2 000 de tone de beton armat, necesită aproximativ 600 de tone de oțel special, 20 de tone de cupru și o aprovizionare cu pământuri rare care trebuie importate în principal din China sau Rusia. Dacă aceste tone de materiale necesare sunt înmulțite cu cele aproximativ 700 000 de turbine eoliene necesare în UE, devine clar că vom avea nevoie de cantități uriașe de beton, oțel, cupru și alte materiale – a căror producție ar genera cantități suplimentare uriașe de CO2. Pentru pământurile rare necesare generatoarelor electrice și bateriilor (neodim, dysprosiu etc.), problema penuriei este și mai gravă și ar fi foarte dificil de soluționat până în 2050. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Atenuarea

| 7.1. | Dacă Germania continuă să construiască turbine eoliene la ritmul din 2021, construirea celor 70 000 de turbine eoliene necesare pentru Pactul verde ar dura 160 de ani. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Pe scurt, mulți ingineri susțin că atingerea obiectivelor Pactului verde până în 2050 este foarte dificilă din cauza lipsei de materiale (pământuri rare, cupru, oțel etc.) și de ingineri și lucrători calificați (de exemplu electricieni), ambele elemente fiind necesare pentru Pactul verde al UE. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Prevenirea

| 8.1. | Multe industrii energointensive trebuie convertite în consumatoare de hidrogen verde din surse regenerabile sau de amoniac produs prin electricitate din surse regenerabile până în 2050, inclusiv industria siderurgică, industria chimică și industria cimentului. Multe persoane nu sunt conștiente că tranziția tuturor acestor industrii energointensive necesită de circa 10 ori mai multă electricitate din surse regenerabile decât tranziția către electromobilitate și decarbonizarea industriei siderurgice. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Producția de fier și de oțel reprezintă un sfert din totalul emisiilor de CO2 industriale de la nivel mondial. Aproximativ 1,87 miliarde tone de oțel au fost produse la nivel mondial în 2020, iar circa 57 % din această cantitate a fost produsă în China și 7 % în UE. Dintre cele 1 870 de milioane de tone de oțel produse la nivel mondial, aproximativ 1 300 de milioane de tone (65 %) au fost obținute în furnalele înalte integrate, unde minereul de fier este redus cu cocs, generând emisii foarte ridicate de CO2 (aproximativ 1,4 tone de CO2 pe tona de oțel). |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | În cele 27 de state membre ale UE se produc anual aproximativ 150 de milioane de tone de oțel, dintre care aproximativ 90 de milioane de tone în furnale înalte. Pentru ca producția acestor 90 de milioane de tone de fontă brută (redusă în furnale înalte cu cocs) să fie transformată într-una de fier verde, produs cu ajutorul hidrogenului din surse regenerabile, ar fi necesară o energie electrică din surse regenerabile de aproximativ 360 TWh p.a. (până în 2050). 360 TWh p.a. înseamnă o cantitate enormă de energie din surse regenerabile! Aceasta reprezintă mai multă energie electrică din surse regenerabile decât cea necesară pentru electrificarea tuturor autovehiculelor din întreaga UE. Pentru a produce această electricitate regenerabilă destinată industriei siderurgice a UE, vor fi necesare nu mai puțin de 30 000 de turbine eoliene de mari dimensiuni. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | În ceea ce privește Uniunea Europeană, producția de energie electrică în 2019 a fost de circa 2 904 TWh, din care doar circa 35 % proveneau din surse regenerabile. Cu toate acestea, aproximativ 38 % (1 112 TWh) au fost produși din combustibili fosili și circa 26 % din energie nucleară (765 TWh). Doar 13 % au fost produși din energie eoliană, 12 % din centrale hidroelectrice, 4 % din centrale solare, 4 % din bioenergie și 2 % din surse geotermale. Cea mai mare parte a producției de electricitate din surse regenerabile în Uniunea Europeană în 2019 (1 005 TWh) a provenit din energia eoliană (367 TWh, 42 % din totalul surselor regenerabile de energie). Alți 39 % au fost generați de centrale hidroelectrice (345 TWh), 12 % de centrale solare (125 TWh), iar restul de 6 % din bioenergie (55 TWh). |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Extinderea centralelor hidroelectrice cu acumulare prin pompare este necesară pentru stabilizarea rețelei în caz de colaps iminent al sistemului. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Energia hidroelectrică trebuie pusă pe ordinea de zi a politicii privind energia și clima. Centralele hidroelectrice dezvoltate în mod durabil trebuie să fie recunoscute ca surse regenerabile de energie. Guvernele ar trebui să includă centralele hidroelectrice mari și mici în obiectivele lor de implementare pe termen lung, în planurile energetice și în sistemele de stimulare a energiei din surse regenerabile, pe picior de egalitate cu sursele regenerabile variabile. |
| --- | --- |

8.6.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Agenția Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei.

1

(2)  https://www.entsog.eu/

2

(3)  https://www.entsoe.eu/

3

(4)  https://ec.europa.eu/echo/what/humanitarian-aid/disaster-preparedness_en

4

(5)  https://sdgs.un.org/goals

5

(6)  https://www.conserve-energy-future.com/10-worst-natural-disasters.php

6

(7)  https://www.samhsa.gov/find-help/disaster-distress-helpline/disaster-types/incidents-mass-violence

7

(8)  https://civil-protection-humanitarian-aid.ec.europa.eu/index_ro

8

(9)  https://erccportal.jrc.ec.europa.eu/

9

(10)  https://civil-protection-knowledge-network.europa.eu/

10

(11)  https://ec.europa.eu/echo/what/civil-protection/eu-civil-protection-mechanism_ro

11

---

ANEXĂ

Textele care urmează, prezente în avizul secțiunii, au fost eliminate în favoarea unor amendamente adoptate de către adunarea plenară, dar au obținut minimum un sfert din voturi:

| „1.3. | CESE consideră că penuria de energie la scară largă și de lungă durată la nivel european poate fi evitată prin luarea următoarelor măsuri:






  — | consolidarea și dezvoltarea pieței unice europene a energiei; |
| --- | --- | --- |

„1.3.

—

consolidarea și dezvoltarea pieței unice europene a energiei;

| — | consolidarea cooperării și coordonării cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune; |
| --- | --- |

—

consolidarea cooperării și coordonării cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune;

| — | urmărirea unei politici comerciale ambițioase și diversificarea aprovizionării; |
| --- | --- |

—

urmărirea unei politici comerciale ambițioase și diversificarea aprovizionării;

| — | abordarea neconcordanțelor de pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

—

abordarea neconcordanțelor de pe piața forței de muncă;

| — | îmbunătățirea comunicării și creșterea gradului de sensibilizare; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea comunicării și creșterea gradului de sensibilizare;

| — | accelerarea inovării și a digitalizării; |
| --- | --- |

—

accelerarea inovării și a digitalizării;

| — | facilitarea accesului la surse de finanțare; |
| --- | --- |

—

facilitarea accesului la surse de finanțare;

| — | asigurarea unor investiții suficiente (pentru a facilita tranziția verde etc.); |
| --- | --- |

—

asigurarea unor investiții suficiente (pentru a facilita tranziția verde etc.);

| — | garantarea unei perspective realiste în materie de politici. De exemplu, în domeniul energiei și al climei, trebuie să reevaluăm pachetul «Pregătiți pentru 55» pentru a găsi un echilibru între realizarea obiectivelor pentru 2030 și 2050 și calea de urmat pentru ca această tranziție să fie suportabilă din punct de vedere economic și social.” |
| --- | --- |

—

garantarea unei perspective realiste în materie de politici. De exemplu, în domeniul energiei și al climei, trebuie să reevaluăm pachetul «Pregătiți pentru 55» pentru a găsi un echilibru între realizarea obiectivelor pentru 2030 și 2050 și calea de urmat pentru ca această tranziție să fie suportabilă din punct de vedere economic și social.”

Rezultatul votului:

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 95 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 67 |
| Abțineri: | 25 |

Voturi pentru:

95

Voturi împotrivă:

67

Abțineri:

25

| „1.6. | În cadrul setului de măsuri care urmează să fie adoptate, o parte a răspunsului ar trebui, potrivit CESE, să constea în punerea în aplicare a Planului SET al UE (Strategic Energy Technology – Planul strategic european privind tehnologiile energetice) și a planului REPowerEU, în special:






  — | îmbunătățirea eficienței energetice și promovarea circularității: |
| --- | --- | --- |

„1.6.

—

îmbunătățirea eficienței energetice și promovarea circularității:

| — | punerea în aplicare a planului REPowerEU pentru a pune capăt dependenței UE de combustibilii fosili din Rusia; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a planului REPowerEU pentru a pune capăt dependenței UE de combustibilii fosili din Rusia;

| — | creșterea capacității de stocare a gazelor și extinderea operațiunilor coordonate de reaprovizionare; monitorizarea și optimizarea piețelor energiei electrice; canalizarea investițiilor către sistemele energetice și sporirea conectivității în vecinătatea imediată, prin intermediul Agenției UE pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) (*1), Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice (OAREC), Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSOG), Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E) și comunitățile de cunoaștere și inovare ale Institutului European de Inovare și Tehnologie (CCI – EIT) referitoare la energia durabilă (InnoEnergy), materiile prime și producție. |
| --- | --- |

—

creșterea capacității de stocare a gazelor și extinderea operațiunilor coordonate de reaprovizionare; monitorizarea și optimizarea piețelor energiei electrice; canalizarea investițiilor către sistemele energetice și sporirea conectivității în vecinătatea imediată, prin intermediul Agenției UE pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) (*1), Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice (OAREC), Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSOG), Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E) și comunitățile de cunoaștere și inovare ale Institutului European de Inovare și Tehnologie (CCI – EIT) referitoare la energia durabilă (InnoEnergy), materiile prime și producție.

Rezultatul votului:

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 104 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 61 |
| Abțineri: | 18 |

Voturi pentru:

104

Voturi împotrivă:

61

Abțineri:

18

| „1.10.1. | CESE solicită Comisiei Europene să elaboreze planuri și să ia următoarele măsuri, desfășurând acțiuni coordonate la nivelul UE:






  — | accelerarea pe scară largă a achizițiilor de infrastructuri energetice critice, adică simplificarea și raționalizarea reglementărilor UE care încetinesc achizițiile de elemente de infrastructură energetică critică:






  — | noua Directivă-cadru a UE privind apa. Trebuie să se acorde prioritate asigurării unei aprovizionări rapide cu energie; |
| --- | --- | --- | --- |

„1.10.1.

—

accelerarea pe scară largă a achizițiilor de infrastructuri energetice critice, adică simplificarea și raționalizarea reglementărilor UE care încetinesc achizițiile de elemente de infrastructură energetică critică:

—

noua Directivă-cadru a UE privind apa. Trebuie să se acorde prioritate asigurării unei aprovizionări rapide cu energie;

| — | noul Regulament al UE privind lanțul de aprovizionare trebuie simplificat. Accentul ar trebui pus pe asigurarea unei aprovizionări durabile a UE cu materii prime și bunuri critice, negociate în cadrul unor acorduri comerciale bilaterale; |
| --- | --- |

—

noul Regulament al UE privind lanțul de aprovizionare trebuie simplificat. Accentul ar trebui pus pe asigurarea unei aprovizionări durabile a UE cu materii prime și bunuri critice, negociate în cadrul unor acorduri comerciale bilaterale;

| — | consolidarea lanțurilor de producție și a sistemelor de transport, pentru a compensa posibilele perturbări în viitor ale disponibilității materiilor prime critice pentru întreprinderile din UE (industrie și comerț); |
| --- | --- |

—

consolidarea lanțurilor de producție și a sistemelor de transport, pentru a compensa posibilele perturbări în viitor ale disponibilității materiilor prime critice pentru întreprinderile din UE (industrie și comerț);

| — | reducerea dependenței de importuri de materii prime critice și de produse prefabricate; |
| --- | --- |

—

reducerea dependenței de importuri de materii prime critice și de produse prefabricate;

| — | concentrarea pe suveranitatea/autonomia tehnologică a UE; |
| --- | --- |

—

concentrarea pe suveranitatea/autonomia tehnologică a UE;

| — | dezvoltarea unei infrastructuri transfrontaliere a rețelei de energie electrică (de 380 kV sau mai mult); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unei infrastructuri transfrontaliere a rețelei de energie electrică (de 380 kV sau mai mult);

| — | asigurarea producției de transformatoare pentru modificarea tensiunii electrice (înaltă/joasă, curent alternativ/curent continuu); |
| --- | --- |

—

asigurarea producției de transformatoare pentru modificarea tensiunii electrice (înaltă/joasă, curent alternativ/curent continuu);

| — | relansarea miilor de proiecte de producție de energie (hidroenergie, geotermală, stocare hidroelectrică etc.) care au fost neglijate timp de ani de zile, fie din motive de coeficient scăzut de rentabilitate (din cauza gazelor ieftine din Rusia), fie din cauza barierelor birocratice; |
| --- | --- |

—

relansarea miilor de proiecte de producție de energie (hidroenergie, geotermală, stocare hidroelectrică etc.) care au fost neglijate timp de ani de zile, fie din motive de coeficient scăzut de rentabilitate (din cauza gazelor ieftine din Rusia), fie din cauza barierelor birocratice;

| — | explorarea unor noi tehnologii de exploatare. Există mai multe regiuni din UE cu rezerve substanțiale de gaze naturale care pot fi extrase cu ajutorul noilor tehnologii dezvoltate recent de universități europene. În contextul obiectivului UE privind suveranitatea/autonomia energetică, UE ar trebui să analizeze în profunzime aceste noi tehnologii și să încurajeze regiunile să le testeze”. |
| --- | --- |

—

explorarea unor noi tehnologii de exploatare. Există mai multe regiuni din UE cu rezerve substanțiale de gaze naturale care pot fi extrase cu ajutorul noilor tehnologii dezvoltate recent de universități europene. În contextul obiectivului UE privind suveranitatea/autonomia energetică, UE ar trebui să analizeze în profunzime aceste noi tehnologii și să încurajeze regiunile să le testeze”.

Rezultatul votului:

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 96 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 66 |
| Abțineri: | 30 |

Voturi pentru:

96

Voturi împotrivă:

66

Abțineri:

30

---

(*1)  Agenția Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei.”»

*1

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/22

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „O monedă euro digitală”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/04)

| Raportor: | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Raportor:

Juraj SIPKO

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 6.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 183/1/1 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

6.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

183/1/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Procesul rapid al inovării tehnologice din sectorul financiar a dus la dezvoltarea treptată a monedelor digitale de către băncile centrale din întreaga lume. La fel ca alte bănci centrale de la nivel mondial, în iulie 2021, Banca Centrală Europeană (BCE-Eurosistem) a adoptat decizia de a lansa o „etapă de investigare” înainte de posibila introducere a unei monede euro digitale. CESE își exprimă satisfacția cu privire la faptul că BCE depune în continuare eforturi pentru introducerea unei monede euro digitale. În prezent, BCE-Eurosistem adoptă o abordare etapizată pentru adoptarea unei monede euro digitale, care urmează un calendar precis. Cu toate acestea, nu s-a luat încă o decizie cu privire la adoptarea unei monede euro digitale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că incluziunea financiară și digitală sunt foarte importante în ceea ce privește introducerea monedei euro digitale. Prin urmare, Comitetul se așteaptă ca toți cetățenii din zona euro să beneficieze de moneda euro digitală. Moneda euro digitală ar trebui să permită efectuarea mai rapidă și mai eficientă a operațiunilor de plată. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE observă că moneda euro digitală va fi o nouă formă de monedă. În acest sens, Comitetul subliniază că, deși, în momentul adoptării sale, trebuie avute în vedere toate aspectele pozitive și oportunitățile oferite, trebuie evidențiate și toate riscurile potențiale, în special cele legate de sectorul financiar. Prin urmare, va fi necesar ca monitorizarea, supravegherea și gestionarea riscurilor potențiale implicate să fie avute în vedere în momentul proiectării monedei euro digitale. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că stabilitatea financiară este unul dintre aspectele esențiale în contextul tranziției către introducerea unei monede euro digitale. Prin urmare, pe măsură ce aceasta avansează, va fi important ca BCE să ia toate măsurile necesare în domeniul supravegherii pentru a combate tranzacțiile ilegale, în special tranzacțiile care au ca scop spălarea banilor și finanțarea terorismului (AML/CFT), precum și pentru a combate atacurile cibernetice. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Având în vedere pregătirile pentru posibila introducere a monedei euro digitale, CESE consideră că există posibilitatea ca sistemul de plăți să devină mai eficient și mai competitiv. Moneda euro digitală ar putea reduce riscurile, promovând în același timp stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE sprijină demersurile întreprinse de BCE-Eurosistem pentru introducerea unei monede euro digitale. Întrucât este un proiect foarte complex, care este, de asemenea, puternic influențat de actuala dezvoltare dinamică a tehnologiilor inovatoare, va fi important ca BCE să stabilească diverse opțiuni de configurare. În consecință, va fi importat să se permită atât tranzacțiile online, cât și tranzacțiile offline. În plus, în ceea ce privește operațiunile de plată transfrontaliere, sistemele vor trebui să fie compatibile între ele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE monitorizează îndeaproape activitatea BCE privind adoptarea unei monede euro digitale și va continua să facă acest lucru. Prin urmare, va fi important ca, pe măsură ce procesul decizional al BCE-Eurosistem avansează, toate măsurile de fond și sistemice să fie luate pentru a selecta cel mai potrivit model care să asigure incluziunea financiară, stabilitatea financiară și confidențialitatea. În prezent, BCE analizează și revizuiește diferite opțiuni de proiectare. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Având în vedere că este un proiect complex și deosebit de solicitant, care vizează fiecare rezident al statelor membre ale Uniunii Europene, CESE subliniază necesitatea ca societatea civilă să fie implicată în următoarele etape ale pregătirilor, negocierilor și discuțiilor privind introducerea monedei euro digitale. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Observații generale

| 2.1. | Evoluția continuă a tehnologiei duce la o digitalizare rapidă a tuturor sectoarelor economiei, incluzând structura socială generală. Dezvoltarea rapidă și impactul inovării tehnologice pot fi observate și în sectorul financiar și la nivelul instituțiilor care furnizează servicii de plată. Procesul rapid al digitalizării continuă și în sectorul public. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În prezent, băncile centrale de la nivel mondial discută și decid dacă să introducă o monedă digitală emisă de băncile centrale (CBDC). În acest moment, băncile centrale din Bahamas și Nigeria au adoptat o monedă digitală ca monedă legală. În plus, peste 110 țări din lume explorează posibilitatea introducerii unei monede digitale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Republica Populară Chineză (1) este primul stat din G20 care a lansat cu succes un proiect privind moneda digitală, care până în prezent nu este interconectat cu alte bănci centrale din lume. În ianuarie 2022, Rezervele Federale ale SUA au publicat un studiu privind avantajele și dezavantajele introducerii unui dolar digital. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Aproximativ 90 % dintre băncile centrale, reprezentând 95 % din PIB-ul global, studiază posibilitatea adoptării unei monede digitale (2). Aproape jumătate dintre băncile centrale de la nivel mondial dezvoltă sau efectuează teste specifice în legătură cu introducerea CBDC. În plus, două treimi dintre băncile centrale intenționează să introducă o CBDC pentru tranzacțiile de mică valoare pe termen scurt și mediu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În opinia generală, se estimează introducerea monedelor digitale de către băncile centrale, va duce la scăderea costurilor și la creșterea eficienței, vitezei și securității operațiunilor de plată. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Acest proces de adoptare a monedelor digitale de către băncile centrale este legat de evoluțiile dinamice de pe piața criptomonedelor. În plus, apariția și propagarea rapidă a pandemiei de COVID-19 a accelerat și mai mult acest proces de digitalizare. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În momentul luării deciziilor de a introduce monede digitale emise de băncile centrale, va fi important să se țină seama de impactul unui astfel de demers asupra stabilității macrofinanciare. Se preconizează ca statele care au decis să adopte și, eventual, să implementeze monede digitale să beneficieze de avantaje semnificative, nu doar în ceea ce privește viteza, eficiența și volumul operațiunilor, ci și în ceea ce privește funcționarea neîntreruptă a sistemului de plăți și decontări. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Introducerea unei monede euro digitale de către Banca Centrală Europeană (BCE) ar trebui să vizeze menținerea rolului monedelor oficiale ca ancoră a sistemului de plată și ar trebui să contribuie, de asemenea, la autonomia strategică și la eficiența economică ale Europei. În plus, ea ar trebui să contribuie și la o piață europeană a plăților de mică valoare mai echitabilă, mai diversă și mai rezilientă, asigurând totodată un înalt nivel de confidențialitate și securitate. Eurosistemul este într-adevăr angajat să permită înalte standarde de confidențialitate. Cu toate acestea, cadrul de reglementare ar trebui să integreze niveluri de confidențialitate mai înalte decât cele ale actualelor soluții de plată. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Observații principale

| 3.1. | CESE subliniază că BCE ar trebui să se axeze pe reducerea și eliminarea riscurilor potențiale, în contextul tranziției către introducerea unei monede euro digitale. În ceea ce privește moneda euro digitală în sine, există câteva modele în dezbatere, inclusiv modele bazate pe validarea de către terțe părți și pe validarea inter pares și cu o funcționalitate offline sau online (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE se așteaptă ca strategia BCE pentru adoptarea monedei euro digitale să implice o examinare a tuturor tipurilor de riscuri implicate și să acorde o atenție deosebită adoptării de măsuri de eliminare a potențialelor riscuri. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE subliniază că planurile BCE de a introduce o monedă euro digitală ar trebui să se axeze și pe menținerea stabilității financiare și pe asigurarea unei tranziții monetare line. Prin urmare, va fi importantă analiza aprofundată a diferitelor caracteristici ale unei monede euro digitale, inclusiv în ceea ce privește impactul său în viitor asupra stabilității macrofinanciare. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE se așteaptă ca procesul dezvoltării tehnologice să țină seama și de alte posibile riscuri asociate acestui proces. Astfel, strategia BCE privind moneda euro digitală se va confrunta cu două provocări, și anume asigurarea stabilității financiare și o tranziție lină a politicii monetare, pe de o parte, și asigurarea unui proces dinamic de evoluție și inovare tehnologică, pe de altă parte. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE se așteaptă ca toate măsurile necesare împotriva finanțării terorismului și a altor operațiuni ilegale să fie luate în momentul efectuării de plăți externe (4). În acest sens, CESE observă posibilități considerabile pentru o cooperare și coordonare reciproc avantajoase între băncile centrale și instituțiile financiare monetare și economice internaționale (5). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE observă că, la evaluarea diferitelor forme de monedă, ar trebui avute în vedere funcțiile pe care le acoperă, și anume funcțiile de tezaurizare, de unitate de cont și mijloc de schimb. O monedă euro digitală ar trebui utilizată în principal ca mijloc de plată și nu ar trebui să devină un instrument pentru investiții financiare, pentru a evita consecințele negative pentru sectorul financiar. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE consideră că, pentru a obține un efect maxim în ceea ce privește această funcție de plată, va fi important ca furnizarea de fonduri să fie suficientă și să nu fie supusă niciunei restricții. CESE mai subliniază că, în cadrul relațiilor reciproce de plăți și decontări, va fi important să fie acceptate atât persoane fizice, cât și persoane juridice. Cu toate acestea, va trebui să existe instrumente care să prevină utilizarea monedei euro digitale în scopuri investiționale (6). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE se așteaptă ca BCE să se confrunte cu anumite provocări în momentul luării în considerare a introducerii monedei euro digitale, în special în ceea ce privește securitatea plăților, eficacitatea acestora, incluziunea financiară, inclusiv stabilitatea financiară și transmiterea politicii monetare etc. Planurile corporațiilor din sectorul privat de a introduce monede digitale au accelerat proiectele privind CBDC. Este foarte important ca BCE să anticipeze o competiție sporită din partea monedelor digitale ale sectorului privat (7). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE subliniază că va fi important ca BCE să decidă modul de stabilire a condițiilor de prevenire a unui eventual eșec al pieței. În plus, va fi necesar, de asemenea, să se stabilească modul de tratare cu băncile private, precum și cu instituțiile financiare care oferă servicii de plăți interne și externe. Prin urmare, BCE va trebui să ia o decizie importantă în etapa pregătitoare cu privire la modelul CBDC pentru care să opteze. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Începând din acest moment, modelele recunoscute pentru monedele digitale emise de băncile centrale sunt: modelul direct, modelul indirect, modelul intermediar și modelul hibrid. Mai mult decât atât, CESE subliniază că una dintre cele mai mari provocări legate de utilizarea unuia dintre modelele posibile pentru moneda digitală a BCE va fi interconectarea dintre băncile centrale (8). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE speră ca sistemele de plată transfrontaliere pentru tranzacțiile de mică valoare cu moneda euro digitală să fie suficient de rapide, cu un cost scăzut, mai transparente, mai sigure și mult mai accesibile. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE subliniază că interconectarea plăților de mică valoare va facilita efectuarea fiecărei tranzacții în parte în cadrul diferitelor modele adoptate de către băncile centrale individuale atunci când acestea introduc moneda euro digitală. Cu cât este mai bună interconectarea dintre furnizorii de servicii de plată, cu atât mai mare va fi satisfacția utilizatorilor și a furnizorilor de servicii. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE consideră moneda euro digitală drept o nouă formă de monedă. Inovarea tehnologică conduce la două forme de monede digitale și anume (a) active digitale ale băncilor centrale și (b) active digitale private. În acest caz, trebuie să se țină seama nu doar de potențiala competiție, ci și de statutul monedei euro digitale în cadrul relațiilor monetare internaționale, ca cea de-a doua cea mai importantă monedă de rezervă. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Recomandări specifice

| 4.1. | CESE subliniază că, în cazul în care este introdusă o monedă euro digitală, BCE, în cooperare cu băncile comerciale, va veghea la asigurarea în continuare a fluxului de numerar și a posibilității utilizării acestuia în operațiunile de mică valoare (9). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE subliniază că BCE ar trebui să monitorizeze toate riscurile potențiale. „Criptomoneda stabilă” va fi o măsură importantă pentru asigurarea stabilității monedei în blockchain (10). Astfel, va fi important să se specifice modul în care BCE va gestiona această formă de monedă digitală – criptomoneda stabilă – care ar putea fi legată și de moneda euro digitală. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE evidențiază că numerarul va rămâne foarte important pentru caracterul incluziv al unei monede. Anumite categorii sociale – în special persoanele în vârstă și cele vulnerabile din punct de vedere financiar – nu au întotdeauna acces la conturi digitale și la cărți de credit. Pentru acestea, plățile în numerar reprezintă singurul mijloc de plată. În plus, plățile în numerar constituie o protecție împotriva intruziunii excesive în sfera privată a cetățenilor. Volumul tot mai mare al bancnotelor din economie reprezintă dovada încrederii în această formă de bani, probabil și după criza financiară din 2008 și ca urmare a acesteia. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE observă că în prezent aproape toate băncile centrale din lume care au adoptat o strategie pentru introducerea unei monede digitale emise de banca centrală încearcă să stabilească și testează forma, sistemul, designul și modelul viitoarelor lor monede digitale. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE remarcă dilema cu care se confruntă BCE ca rezultat al procesului de inovare tehnologică (11), în ceea ce privește continuarea procesului de digitalizare a monedei euro care se află în curs, asigurând legături cu alte monede digitale emise de băncile centrale, garantând totodată incluziunea financiară și stabilitatea macroeconomică și financiară. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE se așteaptă ca introducerea unei monede euro digitale să nu fie considerată o soluție ce rezolvă toate problemele legate de revoluția tehnologică în continuă evoluție. Se poate preconiza o scădere semnificativă a metodelor de plată în numerar. În plus, va trebui abordată chestiunea suveranității monetare, nu în ultimul rând sprijinirea procesului de digitalizare legat de plățile și transferurile externe, inclusiv soluționarea chestiunii esențiale al incluziunii financiare. Toate acestea sunt întrebări deschise cu care BCE se confruntă în prezent. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE observă că nu poate exista o abordare universală pentru toate statele membre în ceea ce privește moneda euro digitală, întrucât există diferențe naționale. Prin urmare, în tranziția către o monedă euro digitală, va trebui luată în considerare cu prioritate posibilitatea utilizării sale în fiecare țară. Moneda euro digitală va fi oferită tuturor cetățenilor din zona euro, la fel cum sunt oferite operațiunile în numerar tuturor cetățenilor din zona euro, indiferent de țara lor. Utilizarea sa poate varia în funcție de obiceiurile și normele fiecărei țări în parte. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE înțelege ca, în momentul în cadrul demersului de definire a diverselor caracteristici pentru introducerea monedei euro digitale, să se țină seama mai ales de condițiile de confidențialitate, precum și de calendarul lansării pe piață. De asemenea, va fi important să se utilizeze actuala infrastructură și noua arhitectură tehnică pentru a asigura securitatea operațiunilor de plată și a procedurilor legate de identificarea clientelei. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE crede că, în realitate, moneda euro digitală implică un nivel înalt de protecție a confidențialității. Deși calendarul nu a fost încă stabilit cu precizie, este foarte important ca, în această etapă, să se efectueze pregătiri atente. În plus, CESE observă că, în momentul emiterii monedei euro digitale, BCE va ține seama de toate cerințele privind combaterea spălării banilor și combaterea finanțării terorismului (AML/CFT), dar aceasta nu înseamnă că BCE însăși va efectua verificări pentru cunoașterea clientelei; acestea trebuie efectuate, de exemplu, de entități supravegheate, în funcție de cum va fi configurată moneda euro digitală. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | CESE consideră că evaluarea suveranității naționale, precum și impactul asupra sistemului bancar european vor fi, în egală măsură, importante. Deși, în ansamblu, sistemul de plată european nu este, în prezent, complet uniform, un mare avantaj este faptul că este accesibil atât pentru persoanele fizice, cât și pentru cele juridice. Până în prezent, și după criza financiară mondială, acesta s-a dovedit relativ eficace, stabil și sigur. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | CESE solicită finalizarea uniunii bancare. O uniune bancară totală și autentică ar fi benefică pentru continuarea consolidării rezilienței și uniformității sectorului bancar european. Acest aspect este atât esențial, cât și benefic în contextul unei potențiale monede euro digitale. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | CESE evidențiază faptul că băncile comerciale din țările din zona euro beneficiază în prezent de condiții favorabile pentru operațiunile de plată. În acest context, ar fi de așteptat ca băncile comerciale și alte instituții din sectorul financiar, inclusiv instituțiile care furnizează servicii de plată, să coopereze intens cu BCE în ceea ce privește configurarea și introducerea monedei euro digitale. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Va fi necesar ca introducerea și implementarea CBDC în țările din zona euro să țină seama de cel puțin următoarele aspecte foarte importante:






  (i) | în momentul adoptării monedei euro digitale ca mijloc de bază de plată, opțiunea de a efectua operațiuni de plată în numerar va trebui să fie valabilă în continuare; |
| --- | --- | --- |

4.13.

(i)

în momentul adoptării monedei euro digitale ca mijloc de bază de plată, opțiunea de a efectua operațiuni de plată în numerar va trebui să fie valabilă în continuare;

| ii) | necesitatea ca moneda euro digitală să fie utilizabilă și accesibilă în zona euro și, eventual, și în străinătate; și |
| --- | --- |

ii)

necesitatea ca moneda euro digitală să fie utilizabilă și accesibilă în zona euro și, eventual, și în străinătate; și

| iii) | procesul de digitalizare ar trebui să însemne că moneda euro digitală poate fi utilizată în tranzacții în noile condiții, care nu existau pentru plățile în numerar. |
| --- | --- |

iii)

procesul de digitalizare ar trebui să însemne că moneda euro digitală poate fi utilizată în tranzacții în noile condiții, care nu existau pentru plățile în numerar.

| 4.14. | CESE contează pe faptul că BCE va pregăti și este gata să pună în aplicare o gamă de măsuri vizând introducerea unei monede euro digitale, în conformitate cu calendarul adoptat. În plus, Comitetul subliniază necesitatea unei cooperări foarte strânse, în contextul asigurării unui nivel ridicat de interconectare a sistemelor de plată, nu numai în cadrul statelor membre din zona euro, ci și cu alte bănci centrale de la nivel mondial și cu instituțiile financiare monetare relevante, care vor oferi și asistența tehnică necesară. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Introducerea monedei euro digitale va necesita pregătirea tuturor condițiilor de fond și sistemice pentru a asigura funcționarea eficace a acesteia. Întrucât acest lucru îi va afecta pe toți cetățenii statelor membre din zona euro și, prin urmare, din statele membre ale UE, există o nevoie clară ca societatea civilă, cercetarea și mediul academic să fie incluse în următoarele etape ale discuțiilor privind adoptarea și introducerea monedei euro digitale. |
| --- | --- |

4.15.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  China a lansat un proiect pentru yuan digital, în 2014, moneda fiind utilizată în timpul Jocurilor Olimpice de iarnă din 2022. Până în prezent, yuanul digital a fost utilizat numai pe teritoriul Chinei.

1

(2)  Pentru mai multe informații, a se consulta: https://news.bitcoin.com/105-countries-are-exploring-central-bank-digital-currencies-cbdc-tracker-shows

2

(3)  Pentru mai multe informații, a se consulta: https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/investigation/governance/shared/files/ecb.degov220504_magdesignfeatures.en.pdf?2e15ee7911b93a720fbdebe09cfa1a79

3

(4)  Mai multe informații pot fi găsite în cel mai recent aviz al CESE pe tema „Pachetul legislativ privind combaterea spălării banilor” (JO C 152, 6.4.2022, p. 89).

4

(5)  Următoarele instituții sunt cel mai puternic implicate în procesul de introducere a unei monede digitale emise de banca centrală: Fondul Monetar Internațional, Banca Reglementelor Internaționale, Banca Mondială și alte instituții financiare monetare și economice publice și private.

5

(6)  Pentru mai multe informații, a se consulta: https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/investigation/governance/shared/files/ecb.degov220711_tools.en.pdf?fb2430528d8f964513dd66ffcd8cbaf7

6

(7)  Monedele digitale emise de sectorul privat (criptomonedele) pot concura cu monedele digitale emise de băncile centrale. De la criza financiară globală, a existat o creștere semnificativă a monedelor digitale emise de sectorul privat.

7

(8)  În momentul corelării unor modele diferite ale sistemelor de plată transfrontaliere, este important ca acestea să fie compatibile între ele.

8

(9)  Pentru mai multe informații, a se vedea avizul anterior al CESE pe tema „O strategie a UE privind plățile de mică valoare” (JO C 220, 9.6.2021, p. 72).

9

(10)  Criptomoneda stabilă este o criptomonedă cu preț fix, a cărei valoare de piață este atașată altor active. Spre deosebire de alte criptomonede, cum ar fi bitcoin, criptomonedele stabile pot fi corelate cu active precum anumite rezerve sau monede convertibile care pot fi tranzacționate la bursă, inclusiv dolarul american sau euro.

10

(11)  Dezvoltarea tehnologică, în acest context, se bazează pe un proces de descentralizare a finanțelor, precum și pe experimentele desfășurate de marile întreprinderi tehnologice, de exemplu. Diem/Libra și introducerea e-CNY sunt rezultatele unui proces tehnologic revoluționar.

11

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/28

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Recapitalizarea întreprinderilor din UE – O cale inovatoare către o redresare susținută și favorabilă incluziunii”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/05)

| Raportor: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Raportor:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 6.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 186/0/2 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

6.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

186/0/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Potrivit datelor recente, se estimează că există un deficit de capital propriu și de capital hibrid de 450-600 de miliarde EUR. Acest lucru pune în pericol multe întreprinderi, în special având în vedere că apar noi tensiuni economice și că întreprinderile din UE sunt supraîndatorate. Întreprinderile din UE se bazează în principal pe finanțare bancară și, prin urmare, ar trebui încurajate alte surse de finanțare. Acest lucru necesită implicarea unor actori precum administratorii de active, societățile de asigurări și fondurile de pensii. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În acest context, CESE recomandă dezvoltarea unui cadru care să consolideze instrumentele financiare hibride, astfel încât acestea să fie ușor de pus în aplicare, să consolideze bilanțurile întreprinderilor și să le permită acestora din urmă să își mențină nivelul de investiții fără a-și crește gradul de îndatorare. Acest lucru le-ar permite să rămână competitive și să fie capabile să se adapteze la viitor, promovând transformarea lor verde și digitală. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Instrumentele puternic subordonate reprezintă cea mai bună alternativă posibilă din mai multe motive:






  (i) | acestea există deja și sunt reglementate în diferite țări europene, fiind astfel un instrument sigur pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii (MIMM); |
| --- | --- | --- |

1.3.

(i)

acestea există deja și sunt reglementate în diferite țări europene, fiind astfel un instrument sigur pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii (MIMM);

| (ii) | ele reprezintă o soluție flexibilă pe termen lung, ușor de pus în aplicare pentru întreprinderile de toate dimensiunile, în comparație cu alternative mai sofisticate, cum ar fi obligațiunile sau acțiunile; |
| --- | --- |

(ii)

ele reprezintă o soluție flexibilă pe termen lung, ușor de pus în aplicare pentru întreprinderile de toate dimensiunile, în comparație cu alternative mai sofisticate, cum ar fi obligațiunile sau acțiunile;

| (iii) | de asemenea, reprezintă un produs compatibil cu întreprinderile familiale, care constituie 60 % din întreprinderile din UE, întrucât, de obicei, aceste familii doresc să păstreze controlul asupra întreprinderii lor. |
| --- | --- |

(iii)

de asemenea, reprezintă un produs compatibil cu întreprinderile familiale, care constituie 60 % din întreprinderile din UE, întrucât, de obicei, aceste familii doresc să păstreze controlul asupra întreprinderii lor.

| 1.4. | Pentru a fi o soluție eficientă, aceste instrumente ar trebui să aibă un statut de cvasicapital, astfel încât să nu fie contabilizate ca datorie în bilanțurile întreprinderilor, și să se situeze chiar înainte de capitalurile proprii în ordinea plății creanțelor, în cazul în care o societate este lichidată. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pentru a avea un impact major și pentru a ajunge la toate întreprinderile, indiferent de dimensiunea lor, cea mai bună opțiune este un sistem bazat pe colaborarea dintre instituțiile private și publice, inclusiv bănci, administratori de active, sectorul public și investitorii instituționali (asigurători și fonduri de pensii). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Prezenta recomandare urmărește un obiectiv pe termen lung, propunând o soluție care poate fi pusă în aplicare pe termen scurt, și care ar sprijini uniunea piețelor de capital (UPC). Un model de instrument european comun ar putea beneficia de vizibilitatea, lichiditatea și amploarea pieței unice și ar putea genera un grad mare de atractivitate în rândul investitorilor instituționali care caută profiluri de risc de tip datorie și hibrid, dar cu un randament mai bun, răspunzând, în același timp, nevoilor întreprinderilor mai mici. La o scară suficientă la nivelul UE, un cadru de succes s-ar putea transforma într-o clasă de active bine definită, care să încurajeze investițiile și integrarea în UE. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Contextul

| 2.1. | Întreprinderile mici și mijlocii constituie nucleul economiei: în UE-27, acestea reprezintă 99,8 % din totalul firmelor, aproape două treimi (65 %) din forța de muncă și mai mult de jumătate (53 %) din valoarea adăugată generată de sectorul întreprinderilor nefinanciare (1). Ele reprezintă economia reală și principalul factor de coeziune socială în numeroase regiuni europene. În 2020, existau peste 22,5 milioane de IMM-uri. Există puțin sub 200 000 de IMM-uri medii, dar acestea reprezintă 17,3 % din valoarea adăugată și 16 % din locurile de muncă (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pandemia de COVID-19 a afectat puternic economia pe tot parcursul anului 2020 și parțial în anul 2021, dar răspunsul rapid al guvernelor prin măsuri publice temporare a împiedicat un val larg răspândit de falimente legate de COVID-19, în principal prin soluții de abordare a problemelor de lichiditate și pe termen scurt care au dus la supraîndatorare în rândul întreprinderilor din UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sfârșitul majorității măsurilor de sprijin public deja acordate coincide cu noi tensiuni care afectează economiile mondiale și europene, cum ar fi criza energetică, inflația, sfârșitul politicii monetare acomodative a BCE, extinderea primelor de risc, creșterea costurilor de finanțare, problemele din lanțurile de aprovizionare și invadarea Ucrainei de către Rusia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Poziția Europei de lider al tranziției verzi va necesita investiții mari din partea agenților publici și privați. Poziția slăbită a IMM-urilor le-ar putea îngreuna adaptarea la noile standarde și le-ar putea determina să rămână în urma marilor corporații sau a întreprinderilor mijlocii din alte părți ale lumii. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Având în vedere că o mare parte a întreprinderilor sunt supraîndatorate (3) și, în același timp, au nevoie de resurse pe termen lung pentru a face față provocărilor viitoare, sunt necesare soluții noi care să consolideze capitalul MIMM-urilor și al întreprinderilor mici cu capitalizare medie. Inițiativele existente la nivel european, cum ar fi programul ESCALAR al BEI, vizează, de obicei, întreprinderile cu o rată mare de creștere, care sunt considerate întreprinderi în curs de extindere sau întreprinderi aflate în stadii incipiente și care sunt finanțate din fonduri cu capital de risc. Noile soluții ar trebui să le completeze pe cele existente și să se concentreze pe MIMM-urile și întreprinderile mici cu capitalizare medie existente și consacrate, care constituie majoritatea întreprinderilor europene. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Unele țări au lansat măsuri selective pentru a consolida capacitatea de investiții a întreprinderilor, evitând în același timp riscul de „zombificare”. În Spania și Franța, aceste programe însumează peste 30 de miliarde EUR pentru 15 000 de întreprinderi (4), utilizând împrumuturile cu un grad ridicat de subordonare ca instrument principal, și ratingul de credit drept criteriu de selecție pentru a se asigura că beneficiarii sunt firme viabile. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | Îndatorarea excesivă a întreprinderilor europene necesită un anumit tip de instrument de recapitalizare care să le permită să își mențină sau să își sporească efortul de investiții. Piețele publice au sprijinit suficient de bine până în prezent societățile cotate la bursă existente, dar cele private nu sunt suficient de active pentru a sprijini întreprinderile mai mici. Deficitul de capital propriu și de capital hibrid cu care s-ar putea confrunta UE din cauza pandemiei și a reducerii măsurilor de sprijin din partea statului este estimat la 450-600 de miliarde EUR (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | MIMM-urile și întreprinderile mici cu capitalizare medie raportează, în general, dificultăți mai mari în ceea ce privește accesul la finanțare decât întreprinderile mari, în special în ceea ce privește finanțarea pe termen lung: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Potrivit sondajului SAFE (6), atunci când solicită un împrumut, o proporție mai mare susține că se confruntă cu obstacole (7 % dintre IMM-uri, comparativ cu 4 % dintre întreprinderile mari) și că au rate de succes mai scăzute (72 % față de 85 %) și rate de respingere mai ridicate (6 % față de 2 %), precum și condiții mai nefavorabile. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Întreprinderile familiale reprezintă peste 60 % din totalul întreprinderilor europene (cifrele crescând la 85 % în Spania și la 75 % în Italia, Franța și Germania) (7). Este mai puțin probabil ca aceste societăți să caute alternative de capital pentru finanțarea pe termen lung care necesită renunțarea la controlul asupra întreprinderii. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | În plus, IMM-urile au tendința de a avea un portofoliu mai puțin diversificat de instrumente financiare externe, adesea bancare și orientate către utilizări pe termen scurt.






  (i) | Dependența IMM-urilor de bănci rămâne ridicată în zona euro, 70 % din finanțarea externă depinzând de bănci, față de 40 % în SUA (8). |
| --- | --- | --- |

3.3.

(i)

Dependența IMM-urilor de bănci rămâne ridicată în zona euro, 70 % din finanțarea externă depinzând de bănci, față de 40 % în SUA (8).

| (ii) | 63 % dintre firmele mari raportează că utilizează fonduri pentru investiții fixe (9), comparativ cu 38 % dintre IMM-uri și doar 28 % dintre microîntreprinderi. |
| --- | --- |

(ii)

63 % dintre firmele mari raportează că utilizează fonduri pentru investiții fixe (9), comparativ cu 38 % dintre IMM-uri și doar 28 % dintre microîntreprinderi.

| 3.4. | Prin urmare, prezentul aviz din proprie inițiativă recomandă elaborarea unui cadru comun pentru instrumentele financiare puternic subordonate, care să stimuleze recapitalizarea întreprinderilor din UE. Acest cadru ar trebui să garanteze că aceste instrumente au statut de cvasicapital, astfel încât să nu afecteze rata datoriei întreprinderilor și ratingul lor corporativ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Prezentul aviz invită UE să acționeze în mod colectiv pentru a dezvolta în mod corespunzător acest cadru comun, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității, autorizând intervenția Uniunii atunci când obiectivele unei acțiuni pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, având în vedere amploarea și efectele acțiunii propuse. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Acest cadru pentru instrumentele puternic subordonate ar trebui:






  (i) | să elimine deficitul de finanțare pe termen lung menționat anterior, pentru a consolida bilanțurile și a sprijini investițiile; |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

(i)

să elimine deficitul de finanțare pe termen lung menționat anterior, pentru a consolida bilanțurile și a sprijini investițiile;

| (ii) | să ofere întreprinderilor familiale un instrument de stimulare a investițiilor lor pe termen lung fără a renunța la controlul asupra întreprinderii lor, deoarece studiile arată că sunt dispuse să distribuie o parte din profituri și/sau să emită instrumente hibride (10); |
| --- | --- |

(ii)

să ofere întreprinderilor familiale un instrument de stimulare a investițiilor lor pe termen lung fără a renunța la controlul asupra întreprinderii lor, deoarece studiile arată că sunt dispuse să distribuie o parte din profituri și/sau să emită instrumente hibride (10);

| (iii) | să fie compatibil cu practicile principalilor furnizori financiari (bănci comerciale, administratori de active, sectorul public), astfel încât să poată fi utilizat de majoritatea întreprinderilor; |
| --- | --- |

(iii)

să fie compatibil cu practicile principalilor furnizori financiari (bănci comerciale, administratori de active, sectorul public), astfel încât să poată fi utilizat de majoritatea întreprinderilor;

| (iv) | să contribuie la atragerea investitorilor instituționali, cum ar fi societățile de asigurări și fondurile de pensii, în temeiul Regulamentului PRIIP (11), care gestionează economiile și sunt un actor-cheie în canalizarea mai multor active către economia reală. |
| --- | --- |

(iv)

să contribuie la atragerea investitorilor instituționali, cum ar fi societățile de asigurări și fondurile de pensii, în temeiul Regulamentului PRIIP (11), care gestionează economiile și sunt un actor-cheie în canalizarea mai multor active către economia reală.

| 3.5. | Există diferite instrumente puternic subordonate care ar putea fi utilizate pentru a consolida bilanțurile IMM-urilor și ale întreprinderilor cu capitalizare medie, cum ar fi obligațiunile, obligațiunile convertibile, sistemele de acțiuni cu vot plural și împrumuturile hibride (cum ar fi împrumuturile participative):






  (i) | emisiunea de obligațiuni este utilizată în principal de întreprinderile cu capitalizare mare și pentru emisii mari. Este vorba despre o procedură complexă și costisitoare. De exemplu, chiar dacă utilizarea obligațiunilor corporative a crescut considerabil în ultimii ani, există în total doar 2 000 de emitenți activi, în principal întreprinderi mai mari (12); |
| --- | --- | --- |

3.5.

(i)

emisiunea de obligațiuni este utilizată în principal de întreprinderile cu capitalizare mare și pentru emisii mari. Este vorba despre o procedură complexă și costisitoare. De exemplu, chiar dacă utilizarea obligațiunilor corporative a crescut considerabil în ultimii ani, există în total doar 2 000 de emitenți activi, în principal întreprinderi mai mari (12);

| (ii) | obligațiunile convertibile private au avantajul principal de a fi extrem de flexibile din punctul de vedere al structurii, deoarece sunt un contract privat. Totuși, acest lucru implică, de asemenea, un nivel scăzut de securitate pentru întreprinderile mai mici, care au, de obicei, un nivel mai scăzut de alfabetizare financiară, și un cost al tranzacției ridicat. Acestea sunt utilizate în principal de furnizori sofisticați de capital de risc; |
| --- | --- |

(ii)

obligațiunile convertibile private au avantajul principal de a fi extrem de flexibile din punctul de vedere al structurii, deoarece sunt un contract privat. Totuși, acest lucru implică, de asemenea, un nivel scăzut de securitate pentru întreprinderile mai mici, care au, de obicei, un nivel mai scăzut de alfabetizare financiară, și un cost al tranzacției ridicat. Acestea sunt utilizate în principal de furnizori sofisticați de capital de risc;

| (iii) | Sistemele de acțiuni cu vot plural se referă la emisiunea a două categorii de acțiuni, dintre care una, de obicei, cu drept de vot limitat sau fără drept de vot, furnizând în același timp capital propriu. Deși în unele state membre acest instrument este permis (13) (cum ar fi țările nordice, Polonia, Portugalia și Italia), în multe alte state membre (cum ar fi Germania, Franța și Spania) nu este, iar o implementare pe scară largă pare mai greu de realizat, deoarece necesită un grad ridicat de adaptare la întreprinderea care emite acțiuni; |
| --- | --- |

(iii)

Sistemele de acțiuni cu vot plural se referă la emisiunea a două categorii de acțiuni, dintre care una, de obicei, cu drept de vot limitat sau fără drept de vot, furnizând în același timp capital propriu. Deși în unele state membre acest instrument este permis (13) (cum ar fi țările nordice, Polonia, Portugalia și Italia), în multe alte state membre (cum ar fi Germania, Franța și Spania) nu este, iar o implementare pe scară largă pare mai greu de realizat, deoarece necesită un grad ridicat de adaptare la întreprinderea care emite acțiuni;

| (iv) | împrumuturile hibride sunt instrumente de datorie cu un grad ridicat de subordonare și orientate către termen lung (care includ, de obicei, perioadele de grație). Este vorba despre un instrument reglementat în multe jurisdicții, care oferă întreprinderilor mai multă securitate și face ca procesul să fie mai flexibil, deoarece produsul nu este creat pentru fiecare operațiune. În plus, nu penalizează întreprinderile din perspectiva gradului de îndatorare, deoarece se situează pe ultimul loc în ordinea de rambursare, înainte de capitalul propriu. |
| --- | --- |

(iv)

împrumuturile hibride sunt instrumente de datorie cu un grad ridicat de subordonare și orientate către termen lung (care includ, de obicei, perioadele de grație). Este vorba despre un instrument reglementat în multe jurisdicții, care oferă întreprinderilor mai multă securitate și face ca procesul să fie mai flexibil, deoarece produsul nu este creat pentru fiecare operațiune. În plus, nu penalizează întreprinderile din perspectiva gradului de îndatorare, deoarece se situează pe ultimul loc în ordinea de rambursare, înainte de capitalul propriu.

| | Difuzare | Fezabilitate | Istoric | Protecția întreprinderii | Protecția investitorilor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obligațiuni | Scăzută | Ridicată | Scăzut | Medie | Ridicată |
| Obligațiuni convertibile | Medie | Medie | Scăzut | Scăzută | Ridicată |
| Acțiuni cu vot plural | Scăzută | Medie | Mediu | Ridicată | Medie |
| Împrumuturi hibride | Ridicată | Ridicată | Mediu-ridicat | Ridicată | Medie |

Difuzare

Fezabilitate

Istoric

Protecția întreprinderii

Protecția investitorilor

Obligațiuni

Scăzută

Ridicată

Scăzut

Medie

Ridicată

Obligațiuni convertibile

Medie

Medie

Scăzut

Scăzută

Ridicată

Acțiuni cu vot plural

Scăzută

Medie

Mediu

Ridicată

Medie

Împrumuturi hibride

Ridicată

Ridicată

Mediu-ridicat

Ridicată

Medie

Sursa: Inbonis Rating.

| 3.6. | Un instrument de împrumut hibrid este cea mai bună alternativă din mai multe motive:






  (i) | reprezintă o soluție pe termen lung care este ușor de pus în aplicare și oferă mai multă protecție întreprinderilor, în comparație cu obligațiunile sau acțiunile; |
| --- | --- | --- |

3.6.

(i)

reprezintă o soluție pe termen lung care este ușor de pus în aplicare și oferă mai multă protecție întreprinderilor, în comparație cu obligațiunile sau acțiunile;

| (ii) | în ce privește MIMM-urile, instrumentul garantează, pe de o parte, că nu există nicio diluare sau pierdere a controlului, iar, pe de altă parte, oferă avantaje legate de costuri, cum ar fi deductibilitatea fiscală sau costuri de emisiune mai mici; |
| --- | --- |

(ii)

în ce privește MIMM-urile, instrumentul garantează, pe de o parte, că nu există nicio diluare sau pierdere a controlului, iar, pe de altă parte, oferă avantaje legate de costuri, cum ar fi deductibilitatea fiscală sau costuri de emisiune mai mici;

| (iii) | creditorilor, instrumentul le oferă un randament atractiv, fără a fi necesară implicarea acționarilor în deciziile întreprinderii; |
| --- | --- |

(iii)

creditorilor, instrumentul le oferă un randament atractiv, fără a fi necesară implicarea acționarilor în deciziile întreprinderii;

| (iv) | împrumuturile participative, un tip de împrumut hibrid, există deja și sunt reglementate în numeroase țări europene, cum ar fi Spania (préstamos participativos), Franța (prêts participatifs), Germania (Partiarisches Darlehen) sau, recent, Portugalia (empréstimos participativos) (14). |
| --- | --- |

(iv)

împrumuturile participative, un tip de împrumut hibrid, există deja și sunt reglementate în numeroase țări europene, cum ar fi Spania (préstamos participativos), Franța (prêts participatifs), Germania (Partiarisches Darlehen) sau, recent, Portugalia (empréstimos participativos) (14).

| 3.6.1. | Împrumuturile hibride sunt instrumentul pentru care au optat diferite inițiative publice și/sau private pentru a aborda lipsa de fonduri de capital în întreaga UE: cel puțin șase programe din trei state membre, precum și unele programe ale Fondului European de Investiții, utilizează acest împrumut participativ hibrid:






  (i) | Franța dispune de programul Relance, un program de datorii subordonate în valoare de 12,7 miliarde EUR, sprijinit de guvern, care vizează 10 000 de întreprinderi, în principal IMM-uri, care utilizează împrumuturi participative și obligațiuni subordonate. Acest program este distribuit de bănci și este finanțat de investitori instituționali; |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

(i)

Franța dispune de programul Relance, un program de datorii subordonate în valoare de 12,7 miliarde EUR, sprijinit de guvern, care vizează 10 000 de întreprinderi, în principal IMM-uri, care utilizează împrumuturi participative și obligațiuni subordonate. Acest program este distribuit de bănci și este finanțat de investitori instituționali;

| (ii) | în Spania, a fost instituit un fond de 1 miliard EUR pentru recapitalizarea întreprinderilor afectate de COVID-19, pentru IMM-urile și întreprinderile cu capitalizare medie care au probleme de solvabilitate, dar care sunt viabile; acest fond utilizează împrumuturi participative; |
| --- | --- |

(ii)

în Spania, a fost instituit un fond de 1 miliard EUR pentru recapitalizarea întreprinderilor afectate de COVID-19, pentru IMM-urile și întreprinderile cu capitalizare medie care au probleme de solvabilitate, dar care sunt viabile; acest fond utilizează împrumuturi participative;

| (iii) | tot în Spania, a fost creat un fond total de sprijin pe o perioadă de 15 ani pentru investițiile industriale productive (600 de milioane EUR pe an), în valoare totală de 9 miliarde EUR, finanțat din fonduri publice, care utilizează datorii obișnuite, împrumuturi participative și capital propriu, destinat întreprinderilor cu proiecte de investiții industriale; |
| --- | --- |

(iii)

tot în Spania, a fost creat un fond total de sprijin pe o perioadă de 15 ani pentru investițiile industriale productive (600 de milioane EUR pe an), în valoare totală de 9 miliarde EUR, finanțat din fonduri publice, care utilizează datorii obișnuite, împrumuturi participative și capital propriu, destinat întreprinderilor cu proiecte de investiții industriale;

| (iv) | în Valencia, banca de dezvoltare regională, Instituto Valenciano de Finanzas, a lansat mai multe programe de finanțare care recurg la împrumuturi participative pentru a sprijini IMM-urile și întreprinderile cu capitalizare medie strategice printr-un proiect de investiții, în valoare totală de 400 de milioane EUR pe an. |
| --- | --- |

(iv)

în Valencia, banca de dezvoltare regională, Instituto Valenciano de Finanzas, a lansat mai multe programe de finanțare care recurg la împrumuturi participative pentru a sprijini IMM-urile și întreprinderile cu capitalizare medie strategice printr-un proiect de investiții, în valoare totală de 400 de milioane EUR pe an.

| (v) | Țările de Jos au lansat un program de sprijinire a împrumuturilor subordonate pentru IMM-uri, în valoare de 400 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(v)

Țările de Jos au lansat un program de sprijinire a împrumuturilor subordonate pentru IMM-uri, în valoare de 400 de milioane EUR.

| 3.7. | Pentru a asigura o implementare eficace, care să ajungă la toate MIMM-urile și să aibă un impact maxim, cel mai bun sistem operațional este cel în care există mai mulți inițiatori și distribuitori publici și privați, care ar putea să nu fie aceiași. Printre inițiatori se numără băncile, administratorii de active, precum și sectorul public, în timp ce investitorii pot fi băncile proprii, sectorul public sau investitorii instituționali (asigurători și fonduri de pensii). Acest cadru se referă la tranzacțiile nou inițiate, nu la securitizarea celor existente. Aceasta este, de exemplu, metoda utilizată în Franța, prin programul Relance (15). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Atenuarea riscurilor potențial percepute ca o schemă de împrumuturi hibride să fie distribuită la scară largă în întreaga Europă:






  Riscul perceput | Soluția |
| --- | --- | --- |
| Supravegherea sistemului bancar paralel | Includerea unor instrumente de gestionare a riscurilor, cum ar fi ratingul de credit, ar elimina riscul sistemului bancar paralel. |
| Excluderea băncilor | Un instrument de împrumut hibrid ar restabili solvabilitatea întreprinderilor și, prin urmare, băncile ar fi dispuse să le acorde în continuare împrumuturi. |
| Compatibilitatea cu inițiativa privind indemnizația pentru reducerea tendinței de favorizare a îndatorării (DEBRA) | Această inițiativă urmărește, de asemenea, să evite îndatorarea excesivă a întreprinderilor, astfel încât este compatibilă cu obiectivul principal al inițiativei DEBRA. |
| Restabilirea solvabilității întreprinderilor neviabile | Introducerea unor standarde de piață, cum ar fi ratingul de credit, ar împiedica accesul întreprinderilor neviabile la aceste instrumente. Multe programe publice care utilizează împrumuturi participative au inclus această cerință. |

3.8.

Riscul perceput

Soluția

Supravegherea sistemului bancar paralel

Includerea unor instrumente de gestionare a riscurilor, cum ar fi ratingul de credit, ar elimina riscul sistemului bancar paralel.

Excluderea băncilor

Un instrument de împrumut hibrid ar restabili solvabilitatea întreprinderilor și, prin urmare, băncile ar fi dispuse să le acorde în continuare împrumuturi.

Compatibilitatea cu inițiativa privind indemnizația pentru reducerea tendinței de favorizare a îndatorării (DEBRA)

Această inițiativă urmărește, de asemenea, să evite îndatorarea excesivă a întreprinderilor, astfel încât este compatibilă cu obiectivul principal al inițiativei DEBRA.

Restabilirea solvabilității întreprinderilor neviabile

Introducerea unor standarde de piață, cum ar fi ratingul de credit, ar împiedica accesul întreprinderilor neviabile la aceste instrumente. Multe programe publice care utilizează împrumuturi participative au inclus această cerință.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Cadrul propus pentru împrumuturile hibride ar trebui să respecte anumite standarde care să îl facă atractiv pentru toate părțile interesate: întreprinderi, furnizori financiari care acționează în calitate de distribuitori și investitori instituționali. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Este esențial ca acest cadru să asigure un statut de capital propriu pentru acest tip de împrumut hibrid, cu următoarele efecte:






  (i) | pentru calcularea ratei de îndatorare, astfel încât să nu se adauge la îndatorarea existentă sau să nu aibă un impact excesiv asupra ratei de îndatorare. De exemplu, în Franța, articolul 313-14 din Codul monetar și financiar prevede că „pentru evaluarea situației financiare a întreprinderilor beneficiare, împrumuturile participative sunt tratate drept capital propriu”; |
| --- | --- | --- |

4.2.

(i)

pentru calcularea ratei de îndatorare, astfel încât să nu se adauge la îndatorarea existentă sau să nu aibă un impact excesiv asupra ratei de îndatorare. De exemplu, în Franța, articolul 313-14 din Codul monetar și financiar prevede că „pentru evaluarea situației financiare a întreprinderilor beneficiare, împrumuturile participative sunt tratate drept capital propriu”;

| (ii) | în scopul reducerii capitalului. Regulamentul spaniol este un bun exemplu; acesta prevede că împrumuturile participative sunt incluse în calculul capitalului propriu în scopul reducerii capitalului și al dizolvării întreprinderilor, și că rambursarea anticipată sau amortizarea împrumuturilor participative poate avea loc numai dacă este urmată de o majorare de capital de aceeași valoare (16); |
| --- | --- |

(ii)

în scopul reducerii capitalului. Regulamentul spaniol este un bun exemplu; acesta prevede că împrumuturile participative sunt incluse în calculul capitalului propriu în scopul reducerii capitalului și al dizolvării întreprinderilor, și că rambursarea anticipată sau amortizarea împrumuturilor participative poate avea loc numai dacă este urmată de o majorare de capital de aceeași valoare (16);

| (iii) | în caz de insolvență, acest împrumut hibrid ar trebui să aibă un statut subordonat, clasându-se după datoriile obișnuite sau creditorii comuni, și înaintea acționarilor. Neconstruirea datoriei în acest mod ar putea submina capacitatea întreprinderilor de a atrage datorii din surse tradiționale. Unul dintre obiectivele planului de acțiune privind uniunea piețelor de capital (UPC) este de a realiza o mai mare convergență între regimurile de insolvență diferite din statele membre. |
| --- | --- |

(iii)

în caz de insolvență, acest împrumut hibrid ar trebui să aibă un statut subordonat, clasându-se după datoriile obișnuite sau creditorii comuni, și înaintea acționarilor. Neconstruirea datoriei în acest mod ar putea submina capacitatea întreprinderilor de a atrage datorii din surse tradiționale. Unul dintre obiectivele planului de acțiune privind uniunea piețelor de capital (UPC) este de a realiza o mai mare convergență între regimurile de insolvență diferite din statele membre.

| 4.2.1. | Există cazuri în care împrumuturile hibride au statut de capital propriu în conformitate cu Standardele Internaționale de Raportare Financiară (IFRS) și Basel II. De exemplu, atunci când un împrumut hibrid are o scadență perpetuă, acesta se califică drept capital propriu în conformitate cu normele IFRS din cauza gradului său ridicat de subordonare (17). În general, instrumentele hibride pot fi considerate capitaluri proprii dacă sunt negarantate, subordonate și plătite integral, dacă nu sunt rambursabile la inițiativa deținătorului, dacă pot fi utilizate pentru a acoperi pierderile și dacă obligația de a plăti dobânzi poate fi amânată (18). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | CESE recomandă modificarea Directivei 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (19) privind contabilitatea, astfel încât procedura contabilă să fie armonizată pentru împrumuturile hibride sau pentru alte tipuri de datorii cu o scadență mai mare de opt ani (20), cu o perioadă de grație de cel puțin trei ani și cu o rată a dobânzii variabilă, parțial legată de „succesul” definit la discreție (de exemplu, în ceea ce privește creșterea, rentabilitatea etc.). Această modificare va facilita calcularea împrumuturilor hibride drept capital propriu atunci când se calculează situația netă a unei societăți în scopuri de drept comercial și drept capital propriu sau fonduri proprii în scopuri contabile. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Pentru a evita incertitudinea, instrumentul ar trebui să fie considerat în continuare ca datorie în alte scopuri (și anume, fiscale și juridice) și, prin urmare, emiterea unui instrument similar titlurilor de capital nu ar trebui să implice pierderea controlului prin vot pentru întreprinderi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Un alt aspect important atât pentru întreprinderi, cât și pentru investitori este faptul că dobânzile periodice plătite pentru titlul de creanță subordonată nu trebuie să facă obiectul niciunei rețineri de impozite sau al unei rețineri la sursă, astfel încât grupul să primească veniturile din dobânzi la valoarea brută. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.4. | În ceea ce privește investițiile, un instrument de cvasicapital precum cel propus s-ar califica drept instrument eligibil pentru fondurile europene de investiții pe termen lung (ELTIF), în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul privind ELTIF (21), făcând posibilă integrarea sa imediată în ecosistemul financiar. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | ELTIF ar putea fi comercializate ulterior în UE prin publicarea unui prospect sau a unui document cu informații esențiale (Key Information Document – KID), care respectă cerințele Regulamentului privind prospectul (22) sau, respectiv, ale Regulamentului privind produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări. Acest lucru ar contribui la integrarea investitorilor de retail în datoria privată și în economia reală, obiectiv care nu a fost realizat încă prin inițiativele de finanțare participativă bazată pe creditare. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | În mod ideal, instrumentul ar trebui să includă standarde de piață, cum ar fi ratingurile de credit acordate de agențiile înregistrate la ESMA sau evaluările indicatorilor de mediu, sociali și de guvernanță, pentru a consolida baza de investitori. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | În cele din urmă, această inițiativă ar sprijini uniunea piețelor de capital. O abordare la nivelul UE, un model de instrument european comun, ar putea beneficia de vizibilitatea, lichiditatea și amploarea pieței unice și ar putea genera un grad mare de atractivitate în rândul investitorilor instituționali care caută profiluri de risc de tip datorie și hibrid, dar cu un randament mai bun, răspunzând, în același timp, nevoilor întreprinderilor mai mici. La o scară suficientă la nivelul UE, un cadru de succes s-ar putea transforma într-o clasă de active bine definită, care să încurajeze investițiile și integrarea în UE. |
| --- | --- |

4.5.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Raport anual privind IMM-urile europene, 2020-2021,Comisia Europeană, iulie 2021.

1

(2)  Raport anual privind IMM-urile europene, 2020-2021,Comisia Europeană, iulie 2021.

2

(3)  Ponderea datoriei a crescut cu 18,8 puncte procentuale între sfârșitul anului 2019 și începutul anului 2021, atingând un nivel maxim de 164,4 %. Buletinul economic al BCE, numărul 2/2022.

3

(4)  Ministerul Economiei din Franța, COFIDES, SEPIDES, Instituto Valenciano de Finanzas.

4

(5)  Recapitalizarea întreprinderilor din UE după pandemia de COVID-19, AFME și PwC.

5

(6)  Sondaj privind accesul la finanțare al întreprinderilor (SAFE), Comisia Europeană, noiembrie 2021.

6

(7)  European Family Businesses (Federația întreprinderilor familiale europene).

7

(8)  European SMEs Financing Gap (Deficitul de finanțare al IMM-urilor europene), Euler Hermes.

8

(9)  Sondaj privind accesul la finanțare al întreprinderilor (SAFE), Comisia Europeană, noiembrie 2021.

9

(10)  Recapitalizarea întreprinderilor din UE după pandemia de COVID-19, AFME și PwC.

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 noiembrie 2014 privind documentele cu informații esențiale referitoare la produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP) (JO L 352, 9.12.2014, p. 1).

11

(12)  Creșterea finanțării nebancare și implicațiile acesteia asupra mecanismului de transmisie a politicii monetare, 2021, BCE.

12

(13)  Studiu privind protecția acționarilor minoritari, raport final, Comisia Europeană.

13

(14)  Cadrul juridic al împrumuturilor participative aprobat prin Decretul-lege nr. 11 din 12 ianuarie 2022.

14

(15)  Dispositif de garantie aux fonds de prêts participatifs et d’obligations subordonnées (Schema de garantare a statului francez pentru împrumuturi participative și fonduri de obligațiuni subordonate), Comisia Europeană.

15

Dispositif de garantie aux fonds de prêts participatifs et d’obligations subordonnées

(16)  Rezoluția din 20 decembrie 1996 a Instituto de Contabilidad y Auditoría de Cuentas (Institutul de Contabilitate și Audit).

16

(17)  Decizia Comisiei SA.60113 (2021/N) – Finlanda – COVID-19 – ajutor acordat Finnair.

17

(18)  Acordul Basel II. 4. Instrumente hibride de datorie/de capital, Anexa 1a. Definiția capitalului. (d) Instrumente de datorie/de capital hibride.

18

(19)  Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 19).

19

(20)  Trebuie reamintit că durata medie de viață a unei întreprinderi se situează în jurul unui interval de 8 ani, iar în cazul capitalului privat este chiar mai mică (cinci ani).

20

(21)  Regulamentul (UE) 2015/760 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind fondurile europene de investiții pe termen lung (JO L 123, 19.5.2015, p. 98).

21

(22)  Regulamentul (UE) 2017/1129 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2017 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată, și de abrogare a Directivei 2003/71/CE (JO L 168, 30.6.2017, p. 12).

22

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/35

---

Avizul Comitetului Economic și Social European – Considerații suplimentare privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – Analiza anuală a creșterii durabile 2022

[COM(2021) 740 final]

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/06)

| Raportoare: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Raportoare:

Judith VORBACH

| Decizia Adunării plenare | 24.3.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 6.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 27.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 133/0/0 |

Decizia Adunării plenare

24.3.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

6.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

27.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

133/0/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | De la adoptarea primului aviz pe tema „Analiza anuală a creșterii durabile 2022”, situația s-a schimbat în mod dramatic din cauza agresiunii ruse împotriva Ucrainei. Ulterior acesteia, estimările privind creșterea PIB-ului real al UE au fost reduse, iar prognozele privind inflația în zona euro au fost revizuite până la un nivel record, declanșat în mare parte de creșterea prețurilor pe piața gazelor. CESE recunoaște că toate obiectivele esențiale ale unei politici economice orientate spre prosperitate sunt sub presiune, în timp ce fragmentarea și tensiunile geopolitice, precum și pandemia de COVID-19 rămân factori de risc de o mare importanță. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE își reiterează în mod explicit apelul vizând o abordare echilibrată a politicii economice pentru a combate problemele de lungă durată și pentru a răspunde la crizele actuale. Obiectivele UE, astfel cum sunt prezentate la articolul 3 din TUE, constituie baza prosperității, stabilității politice, convergenței ascendente, competitivității și rezilienței UE din trecut, prezent și viitor. Nu trebuie să acceptăm ca criza actuală să pună în pericol echitatea și obiectivele de mediu. În ceea ce privește creșterea prețurilor, există o nevoie urgentă de a proteja întreprinderile cele mai vulnerabile și expuse în mod specific, cum ar fi IMM-urile. În plus, este esențial să se protejeze puterea de cumpărare a gospodăriilor cu venituri mici și medii, care constituie o parte importantă a cererii economice. Solidaritatea cu cetățenii din Ucraina, consolidarea autonomiei strategice a UE și lupta pentru pace ar trebui să se afle, de asemenea, în centrul atenției. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) a devenit instrumentul esențial pentru realizarea priorităților politice ale UE în cadrul semestrului european (semestrul). El a contribuit la stabilizarea economiei în timpul pandemiei și joacă un rol esențial în răspunsul la criza actuală. CESE solicită ca planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR) să fie puse în aplicare în așa fel încât să aibă un impact tangibil asupra bunăstării oamenilor. Întrucât recomandările specifice fiecărei țări vor juca un rol mai important, CESE solicită o monitorizare atentă și o abordare echilibrată. CESE solicită o reformă a semestrului european care să garanteze o participare de calitate a societății civile organizate (SCO). În ceea ce privește PNRR, CESE salută recomandarea „bazându-se pe aplicarea cu succes a principiului parteneriatului” și solicită ca participarea SCO să devină obligatorie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută creșterea obiectivelor privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică și subliniază că durabilitatea mediului trebuie să se afle în centrul atenției, solicitând totodată o reformă a pieței europene a energiei electrice, care să fie întreprinsă în mod dinamic și urgent. Sunt necesare investiții masive pentru a promova tranziția verde și pentru a consolida autonomia strategică, iar CESE solicită Comisiei să ofere o viziune structurată, care să indice care sunt fondurile UE care ar trebui utilizate și măsura în care investițiile ar trebui să fie acoperite de programele UE, de statele membre sau de instrumente de finanțare private ori mixte. CESE recomandă să se pună în aplicare un fond de ajustare la schimbările climatice și, în viitor, să se analizeze și consolidarea NextGenerationEU (NGEU) și/sau InvestEU. CESE avertizează cu privire la pericolul reducerii fondurilor legate de obiectivele sociale atunci când fondurile vor fi restructurate sau când se va elabora noul cadru financiar multianual. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Finalizarea pieței unice ar trebui să consolideze convergența ascendentă între statele membre. Ar trebui abordate distorsiunile și barierele, iar regiunile ar trebui sprijinite pentru a-și valorifica întregul potențial. Este necesar să se înregistreze progrese în ceea ce privește finalizarea pieței de capital și a uniunii bancare, punerea în aplicare a strategiei privind finanțarea durabilă și asigurarea stabilității pieței financiare. CESE solicită o abordare echitabilă și echilibrată pentru a îmbunătăți mediul de afaceri și productivitatea. Formarea și cercetarea rămân instrumente vitale pentru stimularea competitivității și a unei duble tranziții echitabile, precum și a autonomiei strategice. CESE salută propunerile evidențiate în Comunicarea privind modelul nostru european de creștere, dar subliniază și importanța consolidării autonomiei strategice, a relocării producției de produse esențiale în UE, fără a neglija obiectivele sociale și de mediu de-a lungul lanțurilor de aprovizionare. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Comisia susține pe bună dreptate că sprijinul public pentru stimularea investițiilor private trebuie să fie bine direcționat către proiecte cu o valoare adăugată clară, iar politica în domeniul concurenței ar trebui să joace un rol esențial. CESE subliniază importanța transparenței și a monitorizării pentru a asigura integritatea și pentru a atinge obiectivele propuse. Efectele excepționale ar trebui evitate prin asigurarea faptului că nu se subvenționează investițiile care ar fi fost oricum realizate, iar bugetele publice nu ar trebui să fie supraîncărcate de riscuri. Nu în ultimul rând, măsurile de ajutor de stat ar trebui să fie corelate și cu crearea de locuri de muncă de calitate și cu respectarea drepturilor lucrătorilor, a standardelor de mediu și a obligațiilor fiscale. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE sprijină recomandările Comisiei de a permite funcționarea stabilizatorilor automați, de a spori investițiile și de a continua aplicarea clauzei derogatorii generale pe parcursul anului 2023. Cu toate acestea, CESE are rezerve în ceea ce privește limitarea creșterii cheltuielilor curente finanțate la nivel național sub producția potențială pe termen mediu și intenția de a evalua relevanța deschiderii procedurilor aplicabile deficitelor excesive în primăvara anului 2023. Până în prezent, regulile fiscale ale UE abia dacă au fost puse în aplicare, iar sancțiunile nu au fost aplicate niciodată. CESE își reiterează solicitarea ca cadrul bugetar să fie modernizat prin stabilirea unor obiective realiste și prin încorporarea unei reguli de aur, fără a pune în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu; totodată, ar trebui prezentate orientări pentru o perioadă de tranziție. Trebuie protejată o valoare solidă a monedei euro, printr-o abordare monetară și bugetară echilibrată, în conformitate cu buna guvernanță macroeconomică. În final, CESE subliniază că un sistem echitabil de cheltuieli și venituri este o condiție prealabilă pentru sustenabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Observații generale

| 2.1. | În februarie 2022, CESE a adoptat un aviz pe tema „Analiza anuală a creșterii durabile 2022” (1). La acel moment, UE trecuse recent prin cea mai profundă recesiune din istoria sa (2) și fuseseră luate măsuri de sprijin fără precedent pentru a atenua șocul și a împiedica o situație instabilă. Odată cu NGEU, UE a ajuns la o nouă etapă a politicii economice și a solidarității. Întrucât Comisia a acordat un rol semnificativ semestrului european în cadrul MRR și, prin urmare, i-a sporit importanța pentru coordonarea politicilor, CESE și-a reiterat apelul la o implicare mai strânsă a SCO. CESE a salutat Agenda privind competitivitatea durabilă, subliniind totodată că cele patru dimensiuni ale acesteia – durabilitatea mediului, productivitatea, echitatea și stabilitatea macroeconomică – ar trebui să fie plasate pe poziții de egalitate pentru a obține efectele de consolidare vizate și o dublă tranziție – verde și digitală – justă. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | La fel ca în anii precedenți, avizul complementar ține seama de procesul semestrului în curs și oferă informații pentru următorul ciclu. Acest lucru este deosebit de important în acest an. De la agresiunea rusă împotriva Ucrainei, peisajul geopolitic s-a schimbat în mod dramatic, prioritățile au fost reorientate și politica a fost adaptată, așa cum reiese din comunicările privind REPowerEU (3) și Modelul nostru european de creștere (4). Semestrul, care traversează el însuși o schimbare sistemică, s-a dovedit a fi un cadru credibil pentru coordonarea politicilor UE în timpul pandemiei. În pachetul de primăvară, implicațiile crizei actuale se reflectă din nou în mod cuprinzător. În mod similar comunicării (5), prezentul aviz este structurat în jurul dimensiunilor Agendei privind competitivitatea durabilă. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Războiul din Ucraina și sancțiunile care au urmat, împreună cu măsurile restrictive aplicate în China în contextul pandemiei și cu încetinirea creșterii în SUA, afectează economia UE. Creșterea rapidă a prețurilor la energie și la produsele alimentare alimentează inflația, ceea ce erodează puterea de cumpărare și împiedică competitivitatea. UE este vulnerabilă din cauza poziției sale geografice, a dependenței sale puternice de combustibilii importați și a gradului ridicat de integrare în lanțurile valorice globale. În previziunile de vară, estimările de creștere a PIB-ului real au fost reduse la 2,7 % în 2022, în timp ce previziunile privind inflația au fost revizuite până la o medie record, de 8,3 % în 2022 (6). Comisia subliniază că „natura și dimensiunea fără precedent a șocurilor provocate de război” fac proiecțiile extrem de incerte. Creșterea suplimentară a prețurilor, combinată cu efectele secundare, ar putea consolida forțele de stagflație, fiind probabilă și apariția unor repercusiuni politice. Tensiunile geopolitice și pandemia de COVID-19 rămân factori de risc de mare importanță (7). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Criza recentă pune presiune pe toate obiectivele esențiale ale unei politici economice orientate spre prosperitate (8), și anume durabilitatea mediului, creșterea durabilă și favorabilă incluziunii, ocuparea integrală a forței de muncă și munca de înaltă calitate, distribuția echitabilă, sănătatea și calitatea vieții, stabilitatea financiară, stabilitatea prețurilor, comerțul echilibrat bazat pe o structură industrială și economică echitabilă și competitivă, finanțe publice stabile. CESE își reiterează în mod explicit apelul vizând o abordare politică echilibrată, care să se concentreze asupra tuturor acestor obiective, pentru a combate problemele de lungă durată și pentru a răspunde în mod adecvat la crizele recente actuale, în conformitate cu articolul 3 din TUE. Respectarea obiectivelor și principiilor UE a stat la baza prosperității anterioare a UE și constituie, de asemenea, baza pentru stabilitatea politică actuală și viitoare, convergența ascendentă, competitivitate și reziliența la o nouă criză. Reacția UE la agresiunea rusă nu trebuie să pună în pericol echitatea și obiectivele de mediu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Motivele creșterii fără precedent a prețurilor sunt multiple și includ, de asemenea, deficiențe ale politicilor europene. Președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, a declarat pe bună dreptate că actuala configurație a pieței energiei electrice nu mai funcționează și trebuie reformată (9). CESE îndeamnă Comisia și Consiliul să impulsioneze rapid o reformă a pieței energetice a UE și, în acest context, să abordeze, de asemenea, volatilitatea nefavorabilă pe termen- scurt și creșterea prețurilor pe termen lung. CESE solicită cu fermitate adoptarea unor măsuri drastice, extraordinare și, în același timp, temporare. Printre posibilele puncte de plecare se numără efectul ordinii de merit, Bursa de energie din UE (EEX), abuzul de putere de piață și impactul tranzacțiilor speculative și al tranzacționării de înaltă frecvență. Prețurile la energie electrică ar trebui să fie decuplate de prețurile la gaze, și ar trebui să se ia în considerare plafoanele tarifare. Profiturile excepționale ar trebui să fie reduse prin taxe, având grijă să nu se descurajeze investițiile în soluții cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Principalul obiectiv al priorităților UE trebuie să fie solidaritatea cu cetățenii din Ucraina, consolidarea autonomiei strategice a UE și lupta pentru pace. Acesta este în conformitate cu articolul 21 din TUE, care prevede – printre altele – că Uniunea trebuie să desfășoare politici în scopul „apărării valorilor, a intereselor fundamentale, a securității, a independenței și integrității sale”, al „consolidării și sprijinirii democrației” și al „menținerii păcii, prevenirii conflictelor și consolidării securității internaționale”. În acest scop, CESE recunoaște, de asemenea, obiectivele consacrate în Declarația de la Versailles a Consiliului, și anume consolidarea suveranității UE prin reducerea dependențelor sale strategice, creșterea securității aprovizionării în domeniul materiilor prime esențiale și eliminarea treptată a dependențelor față de Rusia în ce privește combustibilii fosili. CESE salută măsurile luate în vederea eliminării treptate a dependențelor de combustibilii fosili și solicită măsuri suplimentare în această direcție. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | MRR a devenit instrumentul esențial pentru realizarea priorităților politice ale UE în cadrul semestrului european și, într-adevăr, a contribuit deja în mod decisiv la stabilizarea economiei în timpul pandemiei, la amplificarea dublei tranziții și la intensificarea cooperării dintre Comisie și statele membre. De acum înainte, MRR va juca un rol esențial în mobilizarea și direcționarea resurselor pentru a răspunde la criza recentă și pentru a pune în aplicare REPowerEU. Statele membre sunt invitate să propună un capitol dedicat REPowerEU în propriile PNRR, pe baza noilor recomandări specifice fiecărei țări. CESE subliniază importanța punerii în aplicare a PNRR actualizate într-un mod eficace și durabil, astfel încât acestea să aibă un impact pozitiv și tangibil asupra bunăstării oamenilor. Cu toate acestea, corelarea realizării obiectivelor stabilite în PNRR cu plata tranșelor MRR face ca recomandările specifice fiecărei țări să fie mai semnificative. Această modificare a procedurilor trebuie monitorizată și evaluată, iar CESE invită Comisia și Consiliul să asigure o abordare echilibrată. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În special, este necesară o implicare mai strânsă a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile în procesul semestrului european, la nivel național, pentru a garanta că toate grupurile sociale sunt reprezentate în mod adecvat, pentru a promova soluții adaptate, sprijinite pe deplin de SCO și pentru a obține o largă asumare a responsabilității în ceea ce privește PNRR. CESE solicită o reformă a semestrului care să garanteze, printr-o directivă sau un regulament, o participare efectivă și de calitate. În cadrul unui proces formal de consultare bazat pe norme și proceduri transparente, organizațiile societății civile ar trebui să fie informate în scris și în mod adecvat și ar trebui să li se acorde suficient timp pentru a analiza propunerile și pentru a-și elabora observațiile și propunerile. Includerea sau respingerea acestor propuneri ar trebui însoțită de o justificare care să figureze în documentele publice. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | În contextul PNRR, CESE apreciază recomandarea Comisiei privind bazarea pe „aplicarea cu succes a principiului parteneriatului în programarea și punerea în aplicare a politicii de coeziune”, astfel cum a solicitat CESE în avizul său privind pe tema „Analiza anuală a creșterii durabile 2022”. Participarea SCO trebuie să devină obligatorie. În prima sa rezoluție (10) privind participarea societății civile la elaborarea planurilor, CESE a ajuns la concluzia că aceasta este în mare măsură insuficientă în majoritatea statelor membre și a solicitat stabilirea unor standarde minime pentru o astfel de consultare. În cea de-a doua rezoluție (11), CESE a solicitat multor state membre să îmbunătățească participarea OSC, punerea în aplicare și monitorizarea, cu asigurarea transparenței, precum și furnizarea de informații către public, încurajând totodată dialogul privind PNRR cu toate părțile interesate, ceea ce ar putea contribui și la prevenirea utilizării abuzive și a fraudei. În plus, rezoluția include bune practici, cum ar fi înființarea unui organism de monitorizare care să includă SCO, ce poate servi drept exemplu pentru alte state membre. Cu ocazia conferinței sale anuale, Grupul privind semestrul european al CESE și-a reînnoit apelul de a face obligatorie, prin lege, participarea societății civile (12). Apelul la implicarea corespunzătoare a SCO și a autorităților locale și regionale se reflectă, de asemenea, în raportul comun din proprie inițiativă al Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru afaceri economice și monetare privind punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență (13), care cuprinde contribuția Parlamentului European la raportul de evaluare privind punerea în aplicare a MRR, adoptat de Comisia Europeană la 29 iulie 2022 (14). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Observații specifice

3.1.   Energia și durabilitatea mediului

| 3.1.1. | Comisia subliniază, pe bună dreptate, că accelerarea procesului de decarbonizare „va reduce dependența noastră de combustibilii fosili, contribuind totodată la îndeplinirea obiectivelor noastre climatice pentru 2030”. CESE subliniază că durabilitatea mediului trebuie să se afle în centrul atenției și salută creșterea obiectivului privind energia din surse regenerabile la cel puțin 45 % din mixul energetic global al UE, împreună cu obiectivul privind eficiența energetică de scădere cu 13 % a consumului de energie electrică până în 2030, în cadrul planului REPowerEU. În mod similar, recomandările privind investițiile în energie sunt binevenite. Acestea ar trebui să se concentreze – printre altele – pe sprijinirea gospodăriilor vulnerabile, promovarea mobilității durabile și decarbonizarea industriei, cercetare și inovare și consolidarea infrastructurii, inclusiv într-un context transfrontalier.- |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Înainte de războiul din Ucraina, a existat deja un decalaj între nevoile de investiții și finanțare. Pentru a atinge obiectivul intermediar de reducere cu 55 % a emisiilor față de 1990 până în 2030, necesitățile anuale de investiții suplimentare au fost estimate la până la 520 miliarde EUR (15). Apar nevoi suplimentare în ceea ce privește perfecționarea și recalificarea, adaptarea la schimbările climatice și tehnologiile esențiale, cum ar fi bateriile. Pe de altă parte, aproximativ 30 % din bugetul UE pentru 2021-2027 va fi cheltuit pentru tranziția verde. Se preconizează că politica de coeziune va asigura aproximativ 100 miliarde EUR în cursul acestui deceniu, iar 224,1 miliarde EUR ar trebui să provină din MRR (16). Analiza Comisiei a indicat faptul că REPowerEU presupune investiții suplimentare de 210 miliarde EUR între momentul actual și 2027, pe lângă ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor prevăzute de propunerile pachetului „Pregătiți pentru 55”. Pentru a mobiliza finanțarea, sunt propuse diverse posibilități, bazate în mare măsură pe componenta de împrumut a MRR. CESE solicită Comisiei să ofere o viziune structurată, care să indice care sunt fondurile UE care ar trebui utilizate și măsura în care investițiile ar trebui să fie acoperite de programele UE, de investițiile private ale statelor membre sau de formele mixte. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Având în vedere urgența și interesul comun de a accelera tranziția energetică, CESE recomandă cu fermitate statelor membre să utilizeze rapid și cuprinzător oportunitățile oferite de NGEU, de PNRR și de recentul plan REPowerEU. În cazul în care măsurile existente se dovedesc a nu fi suficiente pentru a îndeplini nevoile de finanțare în creștere, vor fi necesare acțiuni suplimentare. CESE solicită crearea unui fond de ajustare la schimbările climatice (17) pentru a oferi sprijin imediat în caz de dezastre. În plus, chiar dacă este pusă în aplicare o regulă de aur, unele state membre ar putea să nu aibă încă capacitatea de a colecta sumele necesare fără a-și pune în pericol sustenabilitatea finanțelor publice. Prin urmare, ar trebui luată în considerare consolidarea NGEU și/sau InvestEU. Corelarea granturilor și/sau a împrumuturilor cu investițiile în tranziția energetică ar putea constitui un punct de cotitură. CESE solicită o abordare echitabilă și echilibrată pentru a îmbunătăți mediul de afaceri și productivitatea. În orice caz, în momentul restructurării fondurilor existente și, de asemenea, în contextul noului cadru financiar multianual, CESE avertizează cu privire la pericolul reducerii fondurilor legate de obiectivele sociale și de o tranziție justă. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Comisia subliniază, pe bună dreptate, că „transformarea economiei europene se va realiza cu succes numai dacă va fi echitabilă și favorabilă incluziunii și dacă fiecare cetățean va putea beneficia de avantajele oferite de dubla tranziție verde și digitală” (18). Acestea nu trebuie să rămână doar vorbe goale. CESE își reiterează solicitarea de a se cartografia și analiza impactul pe care tranziția îl va avea asupra ocupării forței de muncă și a competențelor (19). Dialogul social și buna guvernanță corporativă cu participarea lucrătorilor și implicarea partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile în elaborarea politicilor ar trebui să fie consolidate, cu atât mai mult în vremuri de nesiguranță și de criză. În cele din urmă, toate aspectele legate de durabilitatea mediului, inclusiv biodiversitatea și prevenirea poluării, ar trebui să ocupe un loc de frunte pe ordinea de zi. Principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” ar trebui, de asemenea, aplicat în contextul PNRR actualizate. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Productivitatea

| 3.2.1. | Finalizarea pieței unice ar trebui să consolideze convergența economică și socială ascendentă între statele membre. CESE este de acord cu Comisia că trebuie combătute distorsiunile din interiorul pieței unice și barierele din calea acesteia. Sprijinirea regiunilor pentru a-și valorifica întregul potențial nu numai că va contribui la o piață unică mai integrată, ci va spori și productivitatea UE și va contribui la durabilitatea energetică, deoarece capacitatea de a produce energie din surse regenerabile variază în mod substanțial între regiuni. Sunt necesare progrese în ceea ce privește finalizarea pieței de capital și a uniunii bancare, asigurându-se totodată stabilitatea pieței financiare, pentru ca finanțarea și investițiile să devină și mai fiabile și mai solide. În special, împrumuturile pentru NGEU consolidează piețele de capital ale UE și rolul internațional al monedei euro. În plus, CESE atrage atenția asupra cadrului de finanțare durabilă, care are ca scop direcționarea investițiilor private către durabilitate, subliniind totodată importanța luării în considerare a riscurilor legate de climă. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | CESE salută o abordare politică cuprinzătoare, care să includă investiții și reforme, în vederea consolidării mediului de afaceri și a promovării productivității într-un mod echitabil și echilibrat. Reformele ar trebui să se concentreze asupra eficienței administrației publice, a infrastructurii moderne de transport, a formării și a educației de calitate și a utilizării eficiente a resurselor. CESE este de acord cu Comisia că sistemele de justiție independente, de calitate și eficiente și cadrele anticorupție funcționale sunt esențiale. Cercetarea și inovarea, împreună cu educația, rămân instrumente vitale pentru a stimula productivitatea, competitivitatea, tranziția verde și cea digitală, convergența ascendentă și autonomia strategică a UE. CESE salută recomandările Comisiei de a facilita – printre altele – transferurile de cunoștințe, de a asigura un nivel de excelență, de a stimula inovarea în afaceri și de a atrage talente. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | CESE formulează următoarele observații cu privire la Comunicarea privind modelul nostru european de creștere. Comisia evidențiază măsurile de reducere a dependențelor strategice, cum ar fi parteneriatele internaționale, alianțele industriale, investițiile publice și private și, în special, diversificarea lanțurilor de aprovizionare. CESE subliniază cât de important este ca UE să promoveze în mod echitabil o agendă a liberului schimb, fără a neglija obiectivele sociale și de mediu de-a lungul lanțurilor de aprovizionare. În ceea ce privește aprovizionarea cu materii prime și bunuri esențiale, UE nu ar trebui să creeze noi dependențe de statele care nu împărtășesc valorile UE, ci să depună eforturi pentru a-și asigura autonomia strategică. În plus, producția de produse esențiale, cum ar fi medicamentele, ar trebui relocată în UE pentru a garanta disponibilitatea lor în cazul unei urgențe. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Digitalizarea este un factor favorizant al tranziției verzi, al productivității și al competitivității. Comisia evidențiază pe bună dreptate patru domenii de acțiune, și anume educația, competențele și aptitudinile digitale, infrastructurile digitale și de conectivitate sigure și durabile, transformarea digitală a întreprinderilor și digitalizarea serviciilor publice și a sistemelor de educație. Pentru a atinge aceste obiective, sunt necesare mai multe investiții în tehnologii digitale esențiale, inclusiv securitatea cibernetică, inteligența artificială, spațiile datelor și semiconductorii. CESE solicită o digitalizare durabilă prin protejarea drepturilor sociale, prin sporirea eficienței energetice și prin reducerea deșeurilor electronice și a consumului de apă. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Comisia susține că o parte importantă a investițiilor necesare pentru finanțarea dublei tranziții și pentru sporirea rezilienței vor proveni din sectorul privat, în timp ce investițiile publice ar trebui să fie bine orientate și ar trebui să contribuie la atragerea investițiilor private și la corectarea eșecurilor pieței. De fapt, UE își propune să mobilizeze cel puțin o mie miliarde EUR în următorul deceniu prin intermediul bugetului UE și al instrumentelor conexe. Comisia afirmă pe bună dreptate că sprijinul public trebuie să fie bine direcționat către proiecte cu o valoare adăugată clară, iar politica în domeniul concurenței ar trebui să joace un rol esențial. În special în contextul InvestEU sau al unor programe similare, CESE subliniază nevoia de transparență și de monitorizare pentru a asigura integritatea și pentru a atinge obiectivele propuse. Efectele excepționale ar trebui evitate prin asigurarea faptului că nu se subvenționează investițiile care ar fi fost oricum realizate. Alocările trebuie să fie transparente, iar riscurile ar trebui repartizate într-un mod obligatoriu din punct de vedere juridic, astfel încât sectoarele publice să nu fie supraîncărcate. În comparație cu finanțarea publică, nu ar trebui să se acumuleze costuri mai mari, iar măsurile de ajutor de stat ar trebui corelate cu crearea de locuri de muncă de calitate și cu respectarea drepturilor lucrătorilor, a standardelor de mediu și a obligațiilor fiscale. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Echitatea

| 3.3.1. | Chiar dacă UE este relativ prosperă potrivit standardelor globale, inegalitățile dintre statele membre și regiuni și în cadrul acestora constituie o provocare majoră. Comisia ilustrează faptul că, datorită unui răspuns prompt în materie de politici, inegalitățile globale în materie de venituri și riscul de sărăcie sau de excluziune socială au rămas relativ stabile în 2019 și 2020, în timp ce efectele pe termen mediu sunt incerte. Mulți dintre cei care se confruntau deja cu situații mai dificile au fost afectați în mod disproporționat. Creșterea prețurilor a afectat cel mai mult gospodăriile cu venituri mai reduse. În plus, prețurile locuințelor au continuat să crească puternic, înregistrând, în unele state membre, cea mai rapidă creștere din ultimul deceniu, în timp ce ratele dobânzilor încep să crească. Milioane de persoane suferă ca urmare a diminuării veniturilor disponibile și se luptă pentru a face față situației. Persistă o mare incertitudine, dezastrele legate de climă sunt în creștere, iar dubla tranziție provoacă schimbări structurale. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Sustenabilitatea socială nu este doar un obiectiv în sine, ci și o condiție prealabilă pentru o situație economică și politică stabilă și pentru o productivitate și o competitivitate echitabile. Scăderea veniturilor reale și așteptările neclare afectează nu numai bunăstarea individuală, ci și cererea economică și, prin urmare, planurile de investiții, producția și creșterea economică. În plus, deși sectorul bancar s-a dovedit a fi rezilient, iar creditele neperformante au fost reduse în mod substanțial, cu excepția a trei state membre, această reziliență ar putea fi pusă în pericol în cazul unei noi încetiniri a creșterii economice. CESE avertizează cu privire la astfel de efecte secundare. În ceea ce privește creșterea prețurilor, există nevoia urgentă de a asigura protecția celor mai vulnerabili și de a proteja puterea de cumpărare a gospodăriilor cu venituri reduse și medii, care creează o parte importantă a cererii. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | CESE salută călduros măsurile luate pentru a-i proteja pe cei mai vulnerabili și pentru a atenua impactul social al multiplelor crize din UE, cum ar fi, de exemplu, SURE, și pentru a sprijini persoanele care fug din Ucraina. De asemenea, CESE este de acord cu Comisia în ceea ce privește importanța asigurării accesului la o educație de calitate la toate nivelurile, a unei acoperiri adecvate prin plase de siguranță socială și a locuințelor abordabile ca preț și sociale, precum și a unor sisteme eficiente, reziliente și durabile de îngrijiri de sănătate. CESE atrage atenția asupra necesității de a-i sprijini și pe tinerii afectați de criza energetică. Într-adevăr, punerea în aplicare integrală a Pilonului european al drepturilor sociale este esențială: punerea sa în aplicare în ciclul semestrului european, împreună cu monitorizarea sa prin intermediul tabloului de bord social, reprezintă un pas în direcția potrivită. Nu în ultimul rând, reformele și investițiile din cadrul PNRR, care contribuie la incluziunea socială și la reziliență, sunt foarte binevenite. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Interviurile realizate în contextul rezoluției CESE privind participarea SCO indică faptul că dimensiunea socială este relativ subdezvoltată în unele PNRR. CESE recomandă să se acorde atenție efectelor distributive și să se analizeze cu atenție Pilonul european al drepturilor sociale în contextul PNRR. În plus, CESE solicită o estimare a investițiilor necesare pentru punerea în aplicare a Pilonului. CESE subliniază importanța găsirii unui echilibru între libertățile economice și drepturile sociale și cele legate de piața forței de muncă. Drepturile naționale de protecție în favoarea angajaților nu ar trebui niciodată să fie clasificate ca bariere administrative în calea pieței (20). Atunci când se consolidează piața unică, drepturile sociale și cele ale lucrătorilor ar trebui să fie respectate în egală măsură, pentru a proteja progresele UE în direcția durabilității economice, sociale și de mediu într-un mod echitabil. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Stabilitatea macroeconomică

| 3.4.1. | Facilitarea și punerea în aplicare a sprijinului bugetar național și european la scară largă au contribuit în mod decisiv la protejarea stabilității economice, sociale și politice, nu în ultimul rând pentru că au sporit încrederea. În plus, deși redresarea economică a fost grav afectată de la izbucnirea războiului, este foarte probabil ca orientarea fiscală expansionistă din 2022 să contribuie din nou la moderarea impactului recentei crize și la protejarea stabilității. CESE sprijină recomandările Comisiei de a permite funcționarea stabilizatorilor automați și de a spori investițiile în vederea punerii în aplicare a dublei tranziții. În special, Comitetul constată cu deosebită satisfacție că clauza derogatorie generală continuă să se aplice pe parcursul anului 2023, deoarece, într-adevăr, situația economică a UE nu a revenit la normal, iar statele membre trebuie să poată reacționa prompt atunci când este necesar. Recunoscând faptul că BCE a majorat ratele dobânzilor pentru prima dată în ultimii unsprezece ani, CESE solicită cu insistență luarea unor măsuri de politică pentru a garanta că spreadurile randamentelor obligațiunilor europene au un nivel moderat și pentru a preveni perturbările de pe piețele financiare, scopul fiind de a nu pune în pericol investițiile private în tranziția energetică și de a se evita o recesiune. Deși aceste obiective pot necesita utilizarea pe scară largă a setului de instrumente al BCE, chiar și așa, politica monetară ca atare nu va fi în măsură să limiteze dinamica actuală a prețurilor în mod sustenabil. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | CESE salută măsurile fiscale discreționare de frânare a efectelor prețurilor ridicate la energie, estimate la 0,6 % din PIB-ul UE în 2022, pentru industriile cele mai vulnerabile și expuse în mod specific. Cu toate acestea, deficitul de energie și impactul asupra altor prețuri ale produselor de bază ar putea fi, de asemenea, relevante pe termen mediu, împreună cu tensiunile geopolitice în curs și cu o nouă presiune descendentă asupra economiei UE. În plus, perspectivele scăzute de creștere, alături de intensificarea presiunilor asupra prețurilor, reprezintă noi dileme pentru politica economică a UE. Prin urmare, CESE sprijină recomandarea Comisiei potrivit căreia UE ar trebui să fie pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Situația trebuie observată cu atenție, astfel încât noile perturbări care ar putea face necesar un impuls fiscal stabilizator să poată fi detectate într-un stadiu incipient, iar necesitatea de a extinde măsurile de sprijin să poată fi anticipată. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | CESE își exprimă rezervele cu privire la limitarea creșterii cheltuielilor curente finanțate la nivel național sub producția potențială pe termen mediu în statele membre cu datorii mari, subliniind totodată că orice control al cheltuielilor curente primare trebuie să țină seama de impactul social și avertizând cu privire la pericolul reducerii cheltuielilor sociale, de îngrijiri de sănătate și de educație. În schimb, divergențele dintre statele membre ar trebui abordate într-un mod orientat spre prosperitate, de exemplu prin promovarea cercetării și dezvoltării și prin aprofundarea formării profesionale. CESE are, de asemenea, îndoieli cu privire la evaluarea relevanței propunerii de deschidere a procedurilor aplicabile deficitelor excesive în primăvara anului 2023 și subliniază că regulile fiscale ale UE abia au fost puse în aplicare (21), iar sancțiunile din faza 2 a procedurii aplicabile deficitelor excesive nu au fost aplicate niciodată, deoarece într-o perioadă de dificultăți economice ar fi agravat situația. În plus, CESE pune sub semnul întrebării posibila aplicare a procedurilor aplicabile deficitelor excesive cât timp clauza derogatorie este încă activă. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | CESE își reiterează considerațiile referitoare la deficiențele cadrului bugetar actual și reia solicitarea privind modernizarea cadrului – printre altele – prin stabilirea unor obiective realiste și operaționale privind deficitele și datoriile (22), prin încorporarea unei reguli de aur a investițiilor și prin permiterea unei mai mari flexibilități și a unei diferențieri specifice fiecărei țări, fără a pune în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. Trebuie protejată o valoare solidă a monedei euro, printr-o abordare monetară și bugetară echilibrată, în conformitate cu buna guvernanță macroeconomică. De asemenea, CESE a solicitat Comisiei să prezinte orientări pentru o perioadă de tranziție, în cursul căreia procedura aplicabilă deficitelor excesive nu ar trebui să fie declanșată, înainte de intrarea în vigoare a cadrului revizuit (23). În plus, în rezoluția sa din 8 iulie 2021, Parlamentul European a subliniat că „este important să știm clar cum se va derula revizuirea cadrului bugetar, preferabil înainte de a dezactiva clauza derogatorie generală” și a evidențiat că „aplicarea cadrului bugetar actual, în special a traiectoriilor de ajustare, ar conduce la o reducere rapidă a datoriei, care ar putea submina traiectoria de redresare a economiilor”. În cele din urmă, pentru a evita riscurile la adresa stabilității și pentru a spori gradul de pregătire pentru situații de criză și capacitatea de răspuns, ar trebui avută în vedere crearea unor fonduri UE adecvate. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | CESE sprijină pe deplin recomandarea potrivit căreia ar trebui să se depună în continuare eforturi concertate pentru a accelera lupta împotriva planificării fiscale agresive și a evaziunii fiscale, precum și a efectelor de propagare rezultate în rândul statelor membre și solicită acțiuni coordonate. CESE salută acordul OCDE privind reforma impozitării societăților comerciale și încurajează statele membre să îl pună în aplicare cu rapiditate. UE ar trebui să promoveze acest acord la nivel internațional, în special cu principalii parteneri comerciali. În plus, transferul sarcinii fiscale de la forța de muncă și – atât timp cât impactul distributiv este luat în considerare cu atenție – către sprijinirea dublei tranziții constituie strategii binevenite. De exemplu, impozitul pe proprietate este mai puțin distorsionant și ar permite o reorientare fiscală, reducând sarcina fiscală asupra forței de muncă. În plus, CESE atrage atenția asupra faptului că, în contextul asigurării unei politici fiscal-bugetare prudente, sunt abordate doar măsurile legate de cheltuieli, nu și măsurile bazate pe venituri. În ansamblu, un sistem de venituri echitabile este o condiție prealabilă pentru sustenabilitatea finanțelor publice și pentru restabilirea unor finanțe publice solide, în special în țările puternic îndatorate. |
| --- | --- |

3.4.5.

Bruxelles, 27 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  A se vedea avizul CESE pe tema „Analiza anuală a creșterii pentru 2022” (JO C 275, 18.7.2022, p. 50).

1

(2)  A se vedea European Economic Forecast (Previziunile economice europene).Primăvara anului 2020 (europa.eu), pagina 1.

2

European Economic Forecast

(3)  COM(2022) 230 final.

3

(4)  Comisia Europeană, Comunicarea intitulată „Către o economie verde, digitală și rezilientă: Modelul nostru european de creștere”.

4

(5)  2022 European Semester: Spring Package Communication – European Commission (europa.eu) (Semestrul european 2022: Comunicarea privind pachetul de primăvară – Comisia Europeană).

5

(6)  Summer 2022 Economic Forecast: Russia's war worsens the outlook (europa.eu) (Previziunile economice din vara anului 2022: Războiul declanșat de Rusia agravează perspectivele).

6

(7)  Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience – European Commission (europa.eu) (Previziunile economice din primăvara anului 2022: Invazia rusă testează reziliența economică a UE).

7

(8)  A se vedea avizul CESE pe tema „Analiza anuală a creșterii pentru 2022” (JO C 275, 18.7.2022, p. 50).

8

(9)  Discursul președintei Comisiei, Ursula von der Leyen, în cursul dezbaterii din cadrul sesiunii plenare a Parlamentului European (8.6.2022) privind concluziile reuniunii speciale a Consiliului European din 30 și 31 mai 2022.

9

(10)  JO C 155, 30.4.2021, p. 1.

10

(11)  A se vedea rezoluția CESE pe tema „Cum putem îmbunătăți participarea societății civile organizate la planurile naționale de redresare și reziliență?” (JO C 323, 26.8.2022, p. 1)..

11

(12)  Annual ESG Conference 2022 – European Economic and Social Committee (europa.eu) (Conferința anuală a Grupului privind semestrul european – Comitetul Economic și Social European).

12

(13)  2021/2251 (INI), punctul 88.

13

(14)  COM(2022) 383 final.

14

(15)  Până la 683 miliarde EUR anual investite în cursul ultimului deceniu. Într-un scenariu intermediar, nevoile anuale suplimentare de investiții au fost estimate, în medie, la 360 miliarde EUR până în 2030. A se vedea Bruegel Policy Contribution, ediția nr. 18/21 – septembrie 2021. Vor fi necesare și mai multe investiții după 2030.

15

(16)  COM(2022) 231 final.

16

(17)  A se vedea avizul CESE pe tema „Fondul de ajustare la schimbările climatice finanțat prin Fondul de coeziune și NGEU” (JO C 486, 21.12.2022, p. 23).

17

(18)  Comisia Europeană Comunicarea intitulată „Către o economie verde,digitală și rezilientă” [COM(2022) 83 final].

18

(19)  A se vedea avizul CESE pe tema „Pregătiți pentru 55”: Îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică (JO C 275, 18.7.2022, p. 101).

19

(20)  A se vedea Avizul CESE privind Analiza anuală a creșterii durabile 2022 (JO C 275, 18.7,2022, p. 50), punctul 3.2.3.

20

(21)  Potrivit previziunilor FMI din octombrie 2015, s-a estimat că regula de reducere a datoriei de 1/20 nu avea să fie respectată de nouă state membre în următorii trei ani. A doua fază a procedurii aplicabile deficitelor excesive nu a fost pusă în aplicare (Bruegel Policy Contribution, martie 2016).

21

(22)  Klaus Regling, directorul Mecanismului european de stabilitate, propune ajustarea ratei datoriei de la 60 % la 100 %, menținând totodată deficitul anual la 3 % din PIB.

22

(23)  JO C 429, 11.12.2020, p. 227 și JO C 105, 4.3.2022, p. 11.

23

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/43

---

Avizul Comitetului Economic și Social European – Considerații suplimentare privind Recomandarea de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro

[COM(2021) 742 final]

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/07)

| Raportor: | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Raportor:

Juraj SIPKO

| Decizia Adunării Plenare | 22.3.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 6.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 27.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 170/1/2 |

Decizia Adunării Plenare

22.3.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

6.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

27.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

170/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE observă că actuala dezvoltare economică a zonei euro și a Uniunii Europene se caracterizează printr-un nivel deosebit de ridicat de incertitudine economică, geoeconomică și politică. Această incertitudine rezultă din două șocuri sistemice în curs, și anume răspândirea în continuare a COVID-19 și invadarea Ucrainei de către Rusia. Există, de asemenea, un nou risc asociat cu fragmentarea în diverse sectoare: comerț internațional, plăți, capitaluri și piețe financiare, inclusiv în industria prelucrătoare, în cercetare și transporturi. Riscurile sistemice au condus la creșterea uriașă a datoriei publice și la o creștere a inflației. Cu toate acestea, combaterea schimbărilor climatice rămâne cea mai mare provocare cu care se confruntă zona euro și statele membre ale UE. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE reiterează că lupta împotriva răspândirii în continuare a COVID-19 este departe de a se fi încheiat. Prin urmare, ar trebui luate toate măsurile de fond și sistemice pentru a combate boala, pregătindu-ne în același timp pentru alte posibile epidemii și pandemii. CESE subliniază, astfel cum a confirmat experiența din ultimii doi ani, că cea mai mare rată de rentabilitate a investițiilor se înregistrează în sectorul sănătății. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE îndeamnă la încetarea agresiunii Rusiei și a războiului din Ucraina și la restabilirea integrității teritoriale a Ucrainei. Acest lucru poate crea condiții pentru o creștere economică rezilientă, favorabilă incluziunii și durabilă în țările din zona euro și în statele membre ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE urmărește îndeaproape tendințele inflaționiste foarte nefavorabile, care decurg în principal din creșterea prețurilor la produse de bază, alimente și energie, inclusiv din perturbarea lanțului de aprovizionare. În această situație, creșterea ratelor dobânzii nu este un instrument deosebit de eficace. O politică monetară prea strictă poate, în plus, să sporească riscurile de recesiune și poate întârzia investițiile private în tranziția energetică, care sunt atât de urgente. Ca atare, CESE recomandă BCE să facă o evaluare adecvată a proporționalității, analizând cu atenție efectele secundare ale unei politici monetare mai stricte și consecințele sale asupra obiectivelor de stabilitate a prețurilor pe termen lung. Cu toate acestea, CESE încurajează Banca Centrală Europeană să reducă inflația de bază, fără a compromite redresarea economică a UE. Având în vedere riscurile menționate anterior, BCE ar trebui să procedeze cu prudență în ce privește normalizarea politicii monetare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Având în vedere creșterea bruscă a prețurilor la energie și alimente, CESE recomandă ca factorii de decizie economică la nivel național să instituie o plasă de siguranță socială funcțională și eficace pentru grupurile cele mai vulnerabile de populație, inclusiv pentru segmentele cele mai afectate ale clasei de mijloc, fiind necesar ca nimeni să nu fie neglijat. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este preocupat de creșterea continuă a datoriei publice. Prin urmare, Comitetul recomandă luarea de măsuri în vederea consolidării fiscale pe termen mediu. Pentru a realimenta bugetele naționale, CESE consideră că există posibilitatea unei impozitări echitabile și a unei utilizări eficiente a fondurilor publice. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE subliniază că activarea clauzei derogatorii generale ca urmare a pandemiei de COVID-19 a fost decizia corectă. Deși a fost prelungită până în 2023, va trebui luată în considerare o nouă prelungire în cazul în care riscurile sistemice persistă. Prin urmare, CESE se așteaptă ca Comisia Europeană să pregătească fără întârziere măsuri concrete de reformare a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În pofida progreselor înregistrate în direcția instituirii unei uniuni financiare, trebuie adoptate și puse în aplicare toate măsurile de fond și sistemice pentru a finaliza uniunea bancară și uniunea piețelor de capital. În acest sens, CESE solicită organizațiilor responsabile și instituțiilor competente să-și unească forțele pentru a crea o uniune financiară. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE subliniază impactul negativ al procesului de fragmentare și subliniază instabilitatea pieței obligațiunilor suverane pe piețele din zona euro. Prin urmare, CESE salută anunțul din 15 iunie 2022 al Băncii Centrale Europene privind pregătirea măsurilor de combatere a fragmentării în zona euro. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE sprijină transformarea economiilor statelor membre din zona euro. În același timp, subliniază riscul existențial legat de schimbările climatice. În acest sens și în ciuda evoluțiilor geoeconomice complexe și neprevăzute, Comitetul recomandă să se treacă la surse regenerabile de energie și să se utilizeze resursele financiare disponibile în cadrul planului de redresare și alte resurse financiare, inclusiv sectorul privat fiind invitat să sprijine finanțarea. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Ca și alte țări din UE, statele membre din zona euro se confruntă în prezent cu șocuri, riscuri și amenințări sistemice. Prin urmare, având în vedere perioada critică în care se află omenirea, CESE îndeamnă toate țările și instituțiile internaționale competente să colaboreze pentru a aborda toate șocurile, riscurile și amenințările sistemice fără precedent în istorie cu care se confruntă lumea în prezent. A întârzia adoptarea și punerea în aplicare a măsurilor poate avea consecințe însemnate, nu numai în ceea ce privește pierderile materiale, ci și – și mai ales – în termeni de vieți omenești. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Cadru și context

| 2.1. | În prezent, există două șocuri sistemice reale – COVID-19 și invadarea Ucrainei de către Rusia – care, pe lângă fragmentarea geoeconomică rezultată, au dus la un grad ridicat de incertitudine. În plus, creșterea prețurilor la produsele de bază și la alimente a indus riscuri socioeconomice semnificative în zona euro și în întreaga UE. Dată fiind amenințarea existențială reprezentată de schimbările climatice, una dintre cele mai mari provocări pentru zona euro și pentru statele membre ale UE este tranziția către o economie verde. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Evoluția economică de astăzi este însoțită de șocuri externe reale fără precedent în țările din zona euro. Prin urmare, din punctul de vedere al indicatorilor macroeconomici subiacenți, această evoluție nu poate fi considerată stabilă. În plus, unele state membre din zona euro se confruntă de mult timp cu provocări structurale pe calea către construirea unor economii durabile, reziliente și incluzive. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Înainte de aceste două șocuri sistemice, inflația era relativ scăzută în aproape toate statele membre din zona euro. Rate relativ scăzute ale inflației au fost înregistrate și înainte de declanșarea crizei climatice, iar unele țări din zona euro s-au confruntat chiar cu fenomenul deflației. Dinamica inflației de astăzi necesită utilizarea pe scară largă a setului de instrumente al BCE. În prezent, inflația este unul dintre cele mai mari riscuri pentru o creștere economică durabilă, rezilientă și incluzivă în zona euro. Reducerea și stabilizarea inflației și menținerea sa în limitele obiectivului de inflație, adică sub 2 %, nu pot fi realizate fără a modifica corespunzător politica monetară a Băncii Centrale Europene. În acest context, Consiliul guvernatorilor a luat măsurile necesare pentru ca mandatul BCE de a asigura stabilitatea prețurilor și a proteja stabilitatea financiară să fie îndeplinit. În viitorul apropiat, este important ca BCE să acționeze cu prudență în ce privește normalizarea politicii monetare. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Inflația nu a fost atât de ridicată de la crearea uniunii monetare europene. Ea rezultă dintr-o serie întreagă de factori care au dus la creșterea treptată a ratelor inflației, inclusiv în timpul agravării crizei mondiale a COVID-19. Redresarea economică în zona euro în curs de desfășurare a accentuat și mai mult această tendință negativă, ca urmare a reducerii ofertei. Și invadarea Ucrainei de către Rusia a contribuit la creșterea prețurilor. Este legitim să ne întrebăm în ce măsură – prin utilizarea tuturor instrumentelor de care dispune – politica monetară a Băncii Centrale Europene poate încetini creșterea inflației și o poate readuce treptat la ținta de inflație declarată, fără a pune în pericol stabilitatea monedei unice și redresarea economică în urma crizei COVID-19. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tendințele actuale ale inflației nu sunt nici temporare, nici pe termen scurt (cum a fost cazul în toamna anului 2021), ci reprezintă un grad ridicat de incertitudine. În a doua jumătate a anului trecut, creșterile prețurilor au fost determinate în principal de prețurile energiei, de perturbarea lanțurilor de aprovizionare, de creșterea deosebit de brutală a prețurilor materiilor prime și de creșterea costurilor de transport. Având în vedere că motivele care stau la baza dinamicii actuale a prețurilor sunt complexe, politica monetară nu va reuși să reducă singură inflația. Este nevoie de diversificarea importurilor de energie și, prin urmare, de reducerea dependenței de aprovizionarea din Rusia. Diversificarea oferă statelor membre din zona euro și oportunitatea istorică de a iniția reforme structurale urgente (de exemplu, reforme administrative, judiciare și reforme menite să consolideze statul de drept) și de a reduce dependența de importurile tradiționale de energie. În plus, este necesară o intervenție pe piață pentru a controla dinamica actuală a prețurilor volatile pe piața energiei. În acest sens, CESE salută propunerea Comisiei privind o intervenție de urgență pentru a aborda problema prețurilor ridicate la energie. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În același timp, există dovezi că multe societăți au putut să-și extindă profiturile la nivel de unitate de producție, în pofida creșterii prețurilor la energie. Analiza BCE arată că profiturile au avut o contribuție esențială la inflația internă globală, deoarece societățile au transferat costuri mai mari și au protejat și extins marjele de profit. De asemenea, intervențiile pe piață în sectorul energetic ar putea să reducă dinamica prețurilor. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Creșterile actuale ale prețurilor sunt legate în primul rând de situația ofertei. Această tendință afectează negativ competitivitatea zonei euro, ducând la creșterea costurilor și exercitând presiuni ascendente asupra salariilor și veniturilor în momentul încetinirii creșterii economice. În cazul în care acest tipar negativ continuă, s-ar putea ajunge la stagflație (deși, până acum, fenomenul nu este prezent în țările din zona euro în ansamblu). Istoric vorbind, stagflația s-a manifestat în urmă cu aproape 40 de ani. În cazul în care șocurile sistemice externe continuă, nu se poate exclude că s-ar putea ajunge la această stagflație nedorită. Pe de altă parte, CESE atrage atenția asupra unor posibile efecte negative asupra cererii, în cazul în care persoanele cu venituri mici și medii sunt afectate de pierderi salariale reale. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În anul 2021, a existat o tendință relativ favorabilă creșterii economice în statele membre din zona euro, fără să se anticipeze o încetinire bruscă a investițiilor și a fluxurilor comerciale ca urmare a nivelurilor ridicate de incertitudine economică. Criza mondială provocată de pandemia de COVID-19 poate adânci decalajul de creștere economică în zona euro dacă reformele structurale nu sunt adoptate și puse în aplicare. Această tendință spre divergență poate avea un impact major asupra convergenței și poate exacerba evoluțiile negative în statele membre din zona euro. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pe termen scurt, perspectivele de creștere potențială a investițiilor nu sunt deloc încurajatoare. Instrumentele adoptate pentru redresare în urma pandemiei de COVID-19 (Mecanismul de redresare și reziliență) au început să slăbească oarecum ca urmare a incertitudinii în materie de investiții cauzate de războiul din Ucraina. Ca atare, este important ca economiile individuale să poată face față perturbării continue a fluxurilor comerciale și de investiții și incertitudinii continue a economiei mondiale, dar în principal nivelului ridicat de incertitudine din statele membre ale zonei euro. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Încetinirea creșterii economice se datorează și creșterii semnificative a prețurilor la energie cu care se confruntă gospodăriile. Pentru a contracara creșterea prețurilor, unele state membre au luat măsuri sub formă de subvenții sau modificări ale TVA, inclusiv contribuții sociale suplimentare sau tarife sociale la energie pentru gospodăriile cu cele mai mici venituri. Prin urmare, este necesar să se regândească eficiența utilizării energiei în gospodării și să se schimbe obiceiurile în consumul energiei. Creșterea prețurilor la energie a dus la o modificare structurală în coșul de consum, scăzând ponderea unor produse, din cauza scăderii cererii. În plus, creșterea prețurilor la energie pentru gospodării conduce la modificarea modelului lor de consum și la scăderea semnificativă a consumului anumitor bunuri de consum. Cu toate acestea, energia este un bun de bază și consumul său nu poate fi redus decât în măsură limitată, ceea ce înseamnă că mai ales gospodăriile mai sărace vor suferi de pe urma acestor creșteri de prețuri. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pandemia de COVID-19 a avut un impact foarte negativ asupra finanțelor publice din statele membre ale zonei euro. Clauza derogatorie generală din Pactul de stabilitate și de creștere a fost activată în martie 2020, pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19. În plus, a fost instituit cadrul temporar privind ajutoarele de stat, care permite utilizarea pe scară largă a stimulentelor fiscale pentru a sprijini sectorul întreprinderilor, dar și pentru a garanta stabilitatea socială. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Răspunsul bugetar și scăderea producției au condus la creșterea semnificativă a ponderii datoriei publice, în special în unele state membre cu datorii ridicate. Este extrem de important să se asigure în continuare sustenabilitatea datoriei publice, prin reducerea sa treptată. Dat fiind că prețurile la energie vor continua să rămână ridicate pe termen mediu, va fi necesară revizuirea mecanismelor de piață și de stabilire și prețurilor, împreună cu alte măsuri de sprijin fiscal, pentru a sprijini gospodăriile și întreprinderile afectate în mod deosebit de creșterea prețurilor la energie. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Creșterea cheltuielilor de securitate și alte priorități cruciale pot duce la un declin temporar al poziției economice a zonei euro în economia mondială. În acest context, statele membre din zona euro se confruntă cu provocarea majoră de a trece la o creștere economică durabilă și de a menține ponderea economiei zonei euro în raport cu alți concurenți de la nivel mondial, utilizând toate instrumentele disponibile, alături de politici individuale eficace, inclusiv instrumente diplomatice. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Mai recent, începând cu mai 2021 cursul de schimb al monedei euro a scăzut față de dolarul SUA ca urmare a evoluțiilor geopolitice nefavorabile. Deprecierea monedei euro, a doua monedă de rezervă ca mărime, rezultă în principal din diferențele dintre politicile monetare urmate de Banca Centrală Europeană și de Sistemul de Rezerve Federale (FED). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Pe baza analizelor de mai sus, Comisia Europeană și-a prezentat în iulie 2022 perspectivele economice, care sunt determinate în principal de evoluțiile din Ucraina. Conform acestor perspective și previziunilor Comisiei, creșterea economică va fi în acest an de 2,7 % în statele membre ale UE și de 2,6 % în zona euro, scăzând la 1,5 % și 1,4 % anul viitor. Se preconizează că rata medie a inflației va ajunge în acest an la 7,6 % în UE și în zona euro, în timp ce, anul viitor, se preconizează că inflația va scădea la 4,6 % și, respectiv, la 4 %. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE subliniază că dezvoltarea economică pe termen scurt, dar și pe termen mediu a țărilor din zona euro este – și poate fi și mai puternic – influențată de impactul invadării Ucrainei de către Rusia. Această evoluție negativă este sistemică și nu oferă niciun termen de comparație în istoria postbelică. Ca atare, este foarte dificilă comparația cu alte șocuri care au avut în trecut un impact negativ asupra evoluțiilor economice din zona euro. În orice caz, există un grad foarte ridicat de incertitudine, ceea ce îngreunează orice încercare de a stabili o perspectivă cu privire la evoluțiile viitoare. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE subliniază că traiectoria principalilor indicatori macro- și microeconomici din țările zonei euro nu este încurajatoare. Nivelul de incertitudine este deosebit de ridicat. În special, există o serie de variabile necunoscute care pot afecta nivelurile deja extrem de ridicate de incertitudine, în principal cele de natură geopolitică și economică. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE consideră că evoluția inflației reprezintă un risc ridicat pentru progresul socioeconomic în țările din zona euro. Riscul actual de inflație este legat în principal de aprovizionare și de perturbarea lanțurilor valorice. Evoluțiile din Ucraina, în special în domeniul factorilor de producție a energiei, inclusiv prețurile materiilor prime, împreună cu măsurile de limitare a răspândirii COVID-19, au condus la modificări în ofertă. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dinamica actuală a inflației necesită utilizarea pe scară largă a setului de instrumente al BCE pentru a obține stabilitatea prețurilor, prin intermediul unei politici monetare expansioniste. BCE ar trebui să procedeze cu prudență în ce privește normalizarea politicii monetare. În plus, se preconizează că politica monetară va continua să sprijine politica economică în țările membre din zona euro. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE subliniază că riscul de inflație nu a fost limitat în statele membre, dat fiind că încercările de eliminare a acestui risc sunt doar parțiale. Date fiind tendința actuală nefavorabilă a inflației și impactul său asupra gospodăriilor, împreună cu evoluțiile în materie de competitivitate, CESE solicită tuturor instituțiilor competente și responsabile să adopte și să pună în aplicare toate măsurile urgente, pentru a compensa șocurile negative asupra prețurilor. În același timp, trebuie prevenite turbulențele de pe piața obligațiunilor suverane din zona euro (1). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE salută publicarea programului REPowerEU. UE se așteaptă ca acest program să contribuie la reducerea treptată a dependenței de importurile energetice din Federația Rusă. Programul oferă și posibilitatea de a elimina treptat cele mai mari riscuri în materie de costuri, care sunt o amenințare majoră la adresa stabilității prețurilor în țările din zona euro. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE așteaptă ca REPowerEU să determine și două avantaje importante: (i) REPowerEU ar putea stimula o creștere majoră a investițiilor în sectoarele și ramurile respective, dând formă astfel reflecției lansate înaintea invaziei Rusiei în Ucraina. Ideea de bază este că anul acesta va fi important în termeni de creștere a investițiilor, în special în anumite domenii de interes public; (ii) REPowerEU ar trebui să aducă și o contribuție substanțială la cele mai importante schimbări structurale cu care se confruntă generația actuală și, astfel, să îndeplinească obiectivele-cheie de a face economiile din zona euro mai competitive, mai durabile și mai reziliente, pentru a atinge obiectivele principale stabilite în Pactul verde. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE monitorizează îndeaproape modul de realocare fundamentală a investițiilor, în comparație cu planurile inițiale de investiții. Creșterea investițiilor va fi probabil mai scăzută în sectoarele legate de restructurarea energetică și de punere în aplicare a priorităților Pactului verde pentru țările UE. Nu sunt clare perspectivele în sectoarele și domeniile care nu sunt direct legate. În acest context, va fi important să se observe în ce mod vor evolua întreprinderile mici și mijlocii din sectoarele economice tradiționale (care nu sunt necesare din punct de vedere strategic sau care nu urmăresc excelența la nivel mondial), fructificând oportunități care pot apărea în fiecare regiune în parte. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE pledează ferm pentru a acorda atenția cuvenită nu doar îndeplinirii priorităților cruciale actuale, ci și asigurării unei performanțe uniforme în materie de inovare în toate regiunile, în zona euro și în UE în ansamblu. Subestimarea acestui obiectiv poate exacerba tendințe divergente între regiunile din zona euro și între statele membre ale UE. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE salută posibila consolidare a tendințelor de convergență datorită creșterii economice în statele membre din zona euro care inițial erau mai puțin dezvoltate, dar care, pe termen lung, au crescut într-un ritm mai rapid decât media zonei euro. În acest sens, ar trebui observat că pandemia de COVID-19 și actualul război din Ucraina pot duce la un proces de agravare și de divergență în statele membre din zona euro, tendință ce nu favorizează realizarea ideilor de bază ale Tratatului de la Maastricht. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE salută și sprijină dezbaterea în curs privind conceperea noului cadru instituțional pentru finanțe publice în statele membre ale UE. În acest context, Comitetul subliniază că actualizarea normelor fiscale ale Pactului de stabilitate și de creștere este legată în primul rând de provocarea de a reconcilia sustenabilitatea financiară cu nevoile clare de investiții publice. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE consideră că există posibilități de coordonare reciprocă și de corelare între diversele tipuri de politici menite să asigure sustenabilitatea datoriei publice. În plus, în cazuri justificate, este necesar să se sprijine strategiile bugetare în conformitate cu o abordare pe termen mediu a corecției bugetare, orientată către redresare și reziliență. Comitetul se așteaptă să se ajungă la soluții realiste și viabile, din care să rezulte o platformă pentru finanțele publice, care ar trebui pusă în aplicare fără întârziere. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Dat fiind că bugetele publice sunt supuse unor presiuni ca urmare a pandemiei de COVID-19, măsurile compensatorii suplimentare care sprijină gospodăriile și întreprinderile să facă față crizei energetice trebuie să fie specifice și efective. CESE înțelege cum se cuvine și acceptă motivele actuale pentru a proteja necesitățile de securitate, umanitare și sociale și impactul lor asupra bugetelor naționale din zona euro. În acest context, CESE salută decizia Comisiei de a prelungi activarea clauzei derogatorii din Pactul de stabilitate și de creștere și invită Comisia să prezinte cât mai curând posibil propuneri concrete de reformă a acestui pact. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | CESE a afirmat în repetate rânduri că, la fel ca în trecut, dar cu atât mai mult acum, sunt necesare eforturi mai mari pentru a consolida poziția zonei euro în context internațional. În prezent, economiile din zona euro se confruntă cu noi provocări legate de riscuri globale de securitate și cu schimbări structurale. În plus, evoluțiile economice și politice pot afecta poziția monedei euro în sistemul monetar și de plăți internațional. Încetarea agresiunii Rusiei și a războiului din Ucraina și restabilirea integrității teritoriale a Ucrainei pot duce la relansarea economiei mondiale și la o economie mai puternică a zonei euro în cadrul acesteia. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE este convins că, pentru a asigura stabilitate socioeconomică relativă în statele membre din zona euro, în contextul dominat de niveluri ridicate de incertitudine geopolitică și economică, legate de riscuri de creștere a inflației și a datoriei publice, va fi important să se pună accentul pe prioritățile corecte atunci când se utilizează fondurile Mecanismului de redresare și reziliență (MRR). Acest instrument permite statelor membre ale UE să emită în comun obligațiuni pe piețele de capital, dovedindu-se foarte eficace până acum. Ca atare, CESE salută cu entuziasm utilizarea sa practică și în viitor. În acest sens, CESE consideră că Mecanismul de redresare și reziliență ar putea fi utilizat și după 2026. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE subliniază că invazia Rusiei în Ucraina poate duce la o recesiune nedorită și chiar la stagflație în anumite țări din zona euro. Ca atare, mai mult ca oricând, este nevoie de monitorizarea atentă a acestor evoluții negative și de acțiuni preventive pentru a le contracara. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE observă că șomajul și tendințele de pe piața forței de muncă indică o anumită stabilitate. În același timp, Comitetul evidențiază discrepanțe relativ mari între ratele șomajului în diversele state membre în comparație cu perioada dinaintea anului 2008. Șomajul structural predomină în unele state membre din zona euro, la acesta adăugându-se un deficit de forță de muncă calificată. Acest deficit relativ de forță de muncă înalt calificată nu permite destulă marjă de manevră pentru a crește competitivitatea în anumite sectoare și domenii. În acest context, CESE observă că în statele membre din zona euro și în UE există încă destule posibilități nefructificate de perfecționare și recalificare. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE este foarte preocupat de tendințele negative în termeni de inegalitate și de creșterea sărăciei în statele membre din zona euro și în întreaga UE. Inegalitatea în sensul cel mai larg al termenului rezultă, în mare măsură, din criza financiară mondială. Pandemia de COVID-19 a exacerbat și mai mult aceste tendințe negative. Creșterea prețurilor la energie și alimente afectează în prezent grupurile cele mai vulnerabile de populație și gospodăriile cu venituri mici și medii. Ca atare, CESE solicită de urgență tuturor instituțiilor competente să instituie o plasă de siguranță socială care să funcționeze eficient și în care nimeni să nu fie neglijat. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE atrage din nou atenția asupra posibilelor evoluții neprevăzute ale unor noi mutații, pandemii și epidemii. Apariția și răspândirea rapidă a COVID-19 a arătat cât de nepregătit pentru pandemie era sectorul sănătății. Prin urmare, este imperativă o pregătire mai riguroasă, dar – mai întâi – o politică mai responsabilă din partea tuturor organismelor și instituțiilor competente în acest domeniu. Așa cum au arătat evoluțiile ultimilor doi ani, CESE observă că investițiile în sănătate și în prevenire au cel mai mare randament dintre toate investițiile. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE subliniază că sprijinirea alocării de lichidități suplimentare de la izbucnirea pandemiei de COVID-19 a fost decizia corectă. Cu toate acestea, dat fiind că anumite operațiuni au fost suspendate, va fi necesar să se pună accentul de acum pe asigurarea solvabilității anumitor întreprinderi. De asemenea, vor fi necesare lichidități suplimentare pentru a sprijini creșterea după pandemie. Ca atare, CESE consideră că este esențial să se avanseze în direcția instituirii uniunii piețelor de capital și a uniunii bancare. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE subliniază că este în curs de desfășurare un proces de fragmentare a economiei mondiale. Invazia Rusiei în Ucraina a dus la fragmentarea comerțului internațional, a plăților internaționale, a relațiilor valutare și financiare internaționale, a transportului internațional, a științei și cercetării internaționale, a lanțurilor valorice globale și a altor domenii. Acest proces a avut un impact foarte negativ asupra evoluției socioeconomice din țările zonei euro. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE observă că nivelul actual ridicat de incertitudine economică și geoeconomică, însoțit de riscuri ridicate, reprezintă cea mai complicată situație din întreaga istorie a proiectului de integrare europeană. Dată fiind imprevizibilitatea evoluțiilor socioeconomice viitoare, este imperios necesar ca instituțiile competente să adopte și să implementeze un întreg set de măsuri de reducere și eliminare a șocurilor externe asupra economiilor statelor membre din zona euro. |
| --- | --- |

4.8.

Bruxelles, 27 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Prin urmare, CESE salută anunțul BCE din 15 iunie 2022 privind intenția sa de a elabora un instrument de combatere a fragmentării în zona euro.

1

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/50

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Creșterea mobilității forței de muncă pentru a sprijini redresarea economică”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/08)

| Raportor: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Raportor:

Philip VON BROCKDORFF

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 29.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 101/0/0 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

29.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

101/0/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Într-o serie de avize, CESE a menționat importanța mobilității forței de muncă și a observat că, de-a lungul anilor, mobilitatea forței de muncă în interiorul UE a crescut, dar doar într-un ritm moderat. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că este necesară o analiză mai aprofundată a motivelor – în afară de restricțiile cauzate de pandemie – pentru care numărul persoanelor în vârstă de muncă care se deplasează în cadrul UE înregistrează o creștere procentuală mai mică decât în anii precedenți. CESE solicită, de asemenea, un studiu care să stabilească costul economic al situației actuale a pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE recomandă măsuri naționale mai eficace, care să pună accentul pe politici active în ceea ce privește piața forței de muncă, precum prestațiile pentru exercitarea unei activități profesionale pentru lucrătorii din UE și din țările terțe. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE solicită Comisiei Europene să includă în semestrul european în cadrul recomandărilor specifice fiecărei țări, indicatori pentru a monitoriza politicile naționale care, într-un fel sau altul, limitează mobilitatea lucrătorilor în întreaga UE. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | De asemenea, CESE invită Comisia să analizeze evoluțiile negative în materie de mobilitate a lucrătorilor, în special fenomenul exodului de creiere în anumite sectoare și regiuni. În același timp, măsurile de combatere a exodului creierelor trebuie să meargă mână în mână cu cele de promovare a convergenței sociale și economice ascendente. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | De asemenea, CESE recomandă statelor membre să își îmbunătățească în continuare portalurile relevante prin includerea condițiilor minime de muncă impuse de legislația națională pentru a evita abuzurile. CESE solicită, de asemenea, eforturi suplimentare pentru îmbunătățirea competențelor lingvistice. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE solicită statelor membre să faciliteze mobilitatea persoanelor cu handicap. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră, de asemenea, că egalitatea de gen este un factor important pentru creșterea mobilității forței de muncă în UE, astfel cum se menționează în Avizul SOC/731 (1). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE solicită Comisiei Europene să monitorizeze permanent coordonarea securității sociale și să asigure soluții comune pentru situații nou apărute, cum ar fi telemunca din străinătate. În plus, CESE solicită să se intensifice eforturile consacrate introducerii unui număr european de securitate socială, o soluție posibilă pentru a depăși obstacolele ce împiedică accesul la securitatea socială în situații transfrontaliere. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE observă că, pentru a-și menține avantajele competitive și a atrage lucrători calificați, întreprinderile trebuie să asigure condiții bune de muncă și de angajare, precum și anumite aspecte privind calitatea vieții, cum ar fi școli de bună calitate și infrastructura de agrement. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE observă, de asemenea, că oportunitățile de telemuncă au crescut în mod clar ca urmare a pandemiei de COVID-19. Din ce în ce mai mulți lucrători sunt interesați să lucreze de la distanță din străinătate pentru o perioadă scurtă de timp sau temporar. CESE așteaptă cu interes viitoarele negocieri ale partenerilor sociali cu privire la o directivă pe această temă. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE solicită crearea unei rețele de puncte de informare la nivelul UE, care să includă servicii online, dar și servicii cu prezență fizică și prin telefon, pentru a ajuta lucrătorii și angajatorii să se informeze în domenii precum serviciile bancare și de asigurări. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | În cele din urmă, CESE subliniază importanța analizei statistice în curs a fluxurilor de mobilitate a forței de muncă pentru a contribui la abordarea neconcordanței între cererea și oferta de competențe de pe piețele forței de muncă din UE și pentru a evalua impactul unor schimbări de situație precum războiul din Ucraina și deplasarea persoanelor în vârstă de muncă în interiorul statelor membre ale UE și între acestea. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Observații generale

| 2.1. | Într-o perioadă de mare incertitudine economică, în care previziunile economice sunt revizuite în sens descendent și în care se preconizează o creștere a ratei dobânzii în zona euro pentru a contracara ratele ridicate ale inflației, mobilitatea forței de muncă în UE ar putea juca un rol esențial pentru redresarea economică și perspectivele de creștere ale UE. Este general recunoscut faptul că libera circulație a lucrătorilor și a serviciilor contribuie la creșterea economică și la coeziunea din Uniune și creează oportunități de locuri de muncă pe piața unică. Efectul este clar: o creștere a mobilității pentru ocuparea posturilor vacante existente îmbunătățește alocarea resurselor de forță de muncă și crește producția economică și bunăstarea, mai ales dacă condițiile de muncă oferite sunt echitabile. Piața forței de muncă din UE se bazează, de asemenea, pe principiul egalității de tratament, astfel cum este consacrat la articolul 45 din TFUE și specificat într-o serie de acte legislative secundare. În ansamblu, economia UE are doar de câștigat de pe urma creșterii mobilității forței de muncă. Cu toate acestea, pentru fiecare stat membru, pot exista câștiguri și pierderi, în funcție de efectele pe termen lung ale direcției fluxurilor de mobilitate. Pe termen scurt, mobilitatea forței de muncă ar fi benefică pentru țările de origine caracterizate prin șomaj structural. Cu toate acestea, efectele nete asupra țărilor de destinație ar depinde în mare măsură, printre altele, de condițiile de muncă oferite lucrătorilor. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În mai multe dintre avizele sale, CESE a făcut trimitere la importanța mobilității forței de muncă și a remarcat că mobilitatea forței de muncă în interiorul UE a crescut de-a lungul anilor, dar într-un ritm moderat și, din punct de vedere procentual, rămâne în continuare în urma mobilității forței de muncă din SUA. Conform unui studiu realizat de Direcția Generală Politică Regională și Urbană a Comisiei Europene, populația americană care s-a mutat într-un alt stat reprezintă aproximativ 2,8 % din totalul populației în vârstă de muncă, în timp ce în UE proporția este de aproximativ 1,2 % (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Potrivit statisticilor Eurostat privind populația pentru 2019, 13 milioane de persoane din UE în vârstă de muncă (20-64 de ani) s-au mutat dintr-un stat membru în altul. Cu toate acestea, numărul persoanelor în vârstă de muncă care s-au deplasat în cadrul UE a înregistrat o creștere procentuală mai mică decât în anii precedenți, iar pandemia nu a contribuit la creșterea acestor cifre. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ancheta asupra forței de muncă din UE în 2019 a indicat un număr de 11,9 milioane de persoane mobile în vârstă de muncă în UE (definite ca cetățeni ai UE care își au reședința în alt stat membru decât țara lor de cetățenie), dintre care 9,9 milioane de lucrători mobili activi (definiți ca cetățeni ai UE care ocupă un loc de muncă în alt stat membru fără a fi nevoie să obțină un permis de muncă). Această cifră reprezintă 4,2 % din totalul forței de muncă din cele 28 de state membre la momentul respectiv. Ieșirea Regatului Unit din UE a redus în mod evident oportunitățile de muncă pentru cetățenii UE, iar principalele țări de destinație sunt în prezent Germania, Franța, Italia și Spania. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | România și Polonia sunt cele mai importante țări de origine ale lucrătorilor mobili activi, principalele sectoare de activitate economică ale persoanelor respective fiind producția și comerțul cu ridicata și cu amănuntul. Alte sectoare relativ importante din acest punct de vedere sunt construcțiile și transporturile, asistența socială și serviciile casnice, turismul și agricultura. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | UE-28 număra 1,5 milioane de lucrători transfrontalieri, însă numărul lor a scăzut și el odată cu ieșirea Regatului Unit din UE. Principalele țări de reședință ale lucrătorilor transfrontalieri sunt Franța, Germania și Polonia. Alte fluxuri demne de luat în seamă au loc între Slovacia, Ungaria și Austria. CESE observă că mobilitatea forței de muncă în cadrul UE are la bază o serie întreagă de motive, în funcție de situația personală, printre care diferențele de remunerare dintre țara gazdă și țara de reședință a lucrătorului transfrontalier. Decizia de a se muta în străinătate pentru a ocupa un loc de muncă se poate întemeia, într-adevăr, pe o combinație de motive, printre care oferta de locuri de muncă sezoniere în sectoare precum agricultura și turismul. Mai recent, scăderea puterii de cumpărare, care afectează cetățenii din întreaga UE, poate descuraja mobilitatea forței de muncă, mai ales dacă creșterea prețurilor influențează și prețul locuințelor închiriate. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În ultimii ani, s-a înregistrat o mobilitate sporită în rândul persoanelor cu studii superioare, peste o treime dintre lucrătorii mobili care se deplasează pe teritoriul UE încadrându-se în această categorie. În schimb, ponderea lucrătorilor mobili cu un nivel scăzut de calificare a scăzut într-o măsură egală cu creșterea lucrătorilor mobili cu studii superioare. Este important de remarcat faptul că mobilitatea lucrătorilor cu înaltă calificare este un important promotor al economiei cunoașterii. Cele mai importante țări de destinație din UE pentru lucrătorii mobili cu înaltă calificare sunt Germania, Spania, Franța, Belgia și Austria. Deși lucrătorii mobili cu înaltă calificare lucrează cel mai frecvent ca profesioniști în sectoarele întreprinderilor, învățământului, științei și ingineriei, supracalificarea pare a fi destul de răspândită. Se estimează că 55 % dintre lucrătorii mobili cu înaltă calificare sunt femei. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Potrivit previziunilor demografice ale Eurostat, se estimează că vârsta medie a cetățenilor UE va crește. De asemenea, se estimează că ponderea populației în vârstă de muncă raportată la totalul populației va scădea, în special în categoria de vârstă 20-39 de ani. În schimb, categoriile de vârstă mai înaintată vor înregistra creșteri proporționale mari. Aceste evoluții demografice vor avea un impact considerabil asupra numărului potențial de lucrători care se vor deplasa în cadrul UE în anii următori, întrucât este mai probabil ca persoanele să se mute la începutul vieții profesionale și mai puțin probabil să facă acest lucru odată cu înaintarea în vârstă. Există date care confirmă acest lucru, persoanele cu vârsta cuprinsă între 20 și 29 de ani și între 30 și 39 de ani înregistrând rate de mobilitate mai mari decât alte categorii de vârstă. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Se estimează că tendința de scădere a numărului tinerilor și în țările de origine va duce la scăderea numărului de lucrători mobili în întreaga UE. Totuși, această scădere preconizată a fluxurilor de mobilitate poate fi contracarată de îmbătrânirea populației UE, care duce la creșterea cererii de asistență medicală și socială specializată și la necesitatea de a recruta tot mai mulți lucrători mobili. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Este evident din cele de mai sus că fluxurile de mobilitate de la nivelul întregii UE rămân o provocare care limitează oferta și duce la neconcordanța de competențe în majoritatea sectoarelor, inclusiv în sectorul IT și în cel al industriei înaltei tehnologii. Pandemia nu a ajutat la echilibrarea situației, mobilitatea în interiorul UE fiind îngrădită de măsurile de limitare a mișcării persoanelor și de alte măsuri restrictive, cum ar fi închiderea frontierelor și interdicțiile de călătorie. Înainte de pandemie, fluxul de lucrători mobili din țările din est către cele din vest a depășit fluxul din țările din sud către cele din nord, și se estimează că această tendință va continua odată cu afluxul de refugiați din Ucraina devastată de război. În orice caz, este de dorit ca mobilitatea în rândul cetățenilor UE să revină cât mai curând la nivelurile anterioare pandemiei. Numărul lucrătorilor mobili activi pe piața forței de muncă a scăzut cu 4 % între 2019 și 2020 (3). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Recunoașterea reciprocă a diplomelor și a calificărilor este esențială pentru ocuparea posturilor vacante în sectoarele în care persistă deficite de forță de muncă și pentru facilitarea mobilității. Cu toate acestea, sistemul de recunoaștere trebuie consolidat pentru a funcționa eficient și a sprijini mobilitatea forței de muncă. Principala cauză a problemei este mai curând recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale decât nivelul academic sau profesional. Acestea fiind spuse, este important să se recunoască faptul că există o abordare diferită în ceea ce privește recunoașterea reciprocă a calificărilor academice și a celor profesionale. De asemenea, ar trebui avut în vedere că, în conformitate cu articolul 166 din TFUE, UE respectă pe deplin responsabilitatea statelor membre în ceea ce privește conținutul și organizarea formării profesionale, sprijinind și completând în același timp acțiunea statelor membre. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Observații specifice

| 3.1. | CESE consideră că este necesară o analiză mai aprofundată a motivelor – în afară de restricțiile cauzate de pandemie – pentru care numărul persoanelor în vârstă de muncă care se deplasează în cadrul UE înregistrează o creștere procentuală mai mică decât în anii precedenți. CESE solicită, de asemenea, realizarea unui studiu privind așa-numitul „cost al unei piețe a forței de muncă neunificate a UE”, care să determine costul economic al situației actuale a pieței forței de muncă, caracterizată printr-o fragmentare între diversele state membre. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE recomandă adoptarea de măsuri politice naționale mai eficace, cum ar fi stimulentele pentru mobilitate, inclusiv mobilitatea circulară (investiții în țările de origine prin programe de schimb și învățare reciprocă), cu accent pe măsurile naționale de politică activă în domeniul pieței forței de muncă, cum ar fi prestațiile pentru exercitarea unei activități profesionale pentru lucrătorii din UE și din țările terțe. În acest sens, CESE consideră că acordarea de sprijin financiar persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, cum ar fi acoperirea costurilor de relocare pentru a ocupa un loc de muncă într-un alt stat membru sau în altă regiune, ar încuraja și mai mult mobilitatea. În plus, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți informarea în ceea ce privește locurile de muncă din alte țări ale UE, precum și asistența pentru relocare, pentru a sprijini efortul logistic pe care îl presupune mutarea în altă țară – de exemplu, găsirea unei locuințe, înregistrarea în scopuri fiscale, găsirea unei școli pentru copii, eventuala asistență în găsirea unui loc de muncă pentru parteneri etc. CESE recomandă utilizarea instrumentelor de IA în cadrul unui site internet comun la nivelul UE, care să centralizeze toate ofertele de locuri de muncă din statele membre ale UE, pentru o mai bună corelare a profilurilor cu cerințele posturilor. În mod similar, ar trebui oferite stimulente mai specifice pentru a încuraja lucrătorii șomeri să se mute în statele membre cu niveluri scăzute ale șomajului. Lipsa specialiștilor este cea mai presantă problemă pentru întreprinderile europene, astfel cum se menționează în raportul privind accesul întreprinderilor la finanțare (Survey on the access to finance of enterprises, SAFE) publicat de BCE la 1 iunie 2022. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE regretă că piața forței de muncă din UE rămâne fragmentată. Mobilitatea forței de muncă a fost victima abordării fragmentate adoptate până în prezent. Trebuie evitată adoptarea altor politici necorelate, mai ales la nivel național. Deși este necesar să se garanteze egalitatea de tratament între lucrătorii locali și cei mobili, CESE solicită Comisiei Europene să includă în semestrul european, în cadrul recomandărilor specifice fiecărei țări, indicatori pentru a monitoriza politicile naționale care, într-un fel sau altul, restricționează mobilitatea lucrătorilor în întreaga UE. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Creșterea mobilității lucrătorilor și a profesioniștilor din UE poate avea loc doar în condițiile îmbunătățirii aplicării dispozițiilor existente, a accesului la informații și a cooperării între statele membre. CESE consideră că rolul Comisiei Europene în ceea ce privește toate aceste chestiuni este esențial. CESE remarcă faptul că anumite state membre pot fi reticente cu privire la reformarea mai aprofundată a pieței unice, temându-se că acest lucru ar putea duce la pierderi de locuri de muncă pe termen scurt, mai ales în țările care se află deja în urmă și în țările și sectoarele cu productivitate scăzută. În teorie, libera circulație a forței de muncă ar contribui la abordarea acestei probleme, însă dintr-o perspectivă națională, aceasta ar putea provoca, în etapa intermediară, pierderi de resurse și un posibil exod al creierelor și competențelor. Prin urmare, ar putea fi necesar ca Comisia Europeană să realizeze o analiză a evoluțiilor negative legate de mobilitatea forței de muncă, în special a exodului de creiere din anumite sectoare și regiuni. În același timp, măsurile de combatere a exodului creierelor trebuie să meargă mână în mână cu cele de promovare a convergenței sociale și economice ascendente. CESE recunoaște că situația ar putea fi influențată de o serie de alte variabile, inclusiv de perspectivele demografice și de efectul acestora asupra dimensiunii și componenței populației în vârstă de muncă, atât în țările de origine, cât și în cele de destinație. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Deși standardele în materie de educație și de validare trebuie menținute în orice moment, CESE solicită statelor membre să reducă birocrația și să adere la principiul fundamental al egalității de tratament. În acest sens, se consideră necesară îmbunătățirea suplimentară a mecanismelor de recunoaștere reciprocă și a portalurilor mobilității pentru ocuparea forței de muncă. CESE remarcă îmbunătățirile importante aduse Portalului mobilității europene pentru ocuparea forței de muncă (EURES), platformei online Europass și sistemului de clasificare europeană a aptitudinilor, competențelor, calificărilor și ocupațiilor (ESCO), și invită statele membre să își îmbunătățească în continuare portalurile relevante prin includerea condițiilor minime de muncă impuse de legislația națională. Acest ultim aspect este considerat deosebit de relevant pentru a evita abuzurile în ceea ce privește condițiile de muncă pentru lucrătorii mobili din regiunile transfrontaliere și pentru lucrătorii din țările terțe. De asemenea, CESE solicită continuarea eforturilor de îmbunătățire a competențelor lingvistice, întrucât lipsa competențelor lingvistice reprezintă un obstacol major în calea liberei circulații în UE. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE solicită statelor membre să faciliteze mobilitatea persoanelor cu handicap. În acest sens, este relevantă adoptarea unei definiții europene comune a statutului de persoană cu handicap, în conformitate cu Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, precum și recunoașterea reciprocă a statutului de persoană cu handicap de către statele membre. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE consideră că egalitatea de gen este un factor important pentru creșterea mobilității forței de muncă în UE, astfel cum se menționează în avizul SOC/731. Aceasta ar trebui să facă parte dintr-un angajament mai larg de a respecta standardele democrației și egalității pentru toți, ca mijloc de creștere a mobilității forței de muncă. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE recomandă ca statele membre gazdă să ofere lucrătorilor pe care îi găzduiesc acces la formare, de exemplu la cursuri de limbă, la începutul experienței lor profesionale, și la cursuri de recalificare, dacă acest lucru este necesar într-o etapă ulterioară, pentru a soluționa deficitul de forță de muncă în anumite sectoare și a sprijini tranziția digitală și măsurile vizând o economie neutră din punct de vedere climatic. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE observă, de asemenea, că Erasmus+ ar putea spori mobilitatea forței de muncă în UE, și atrage atenția asupra unui studiu realizat în 2011 (4), care analizează modul în care studiile în străinătate exercită, mai târziu în viață, o influență asupra mobilității pe piața forței de muncă, utilizând experiența trăită în cadrul Erasmus ca sursă independentă de variație a studiilor în străinătate. Studiul a constatat că efectuarea de studii în străinătate crește semnificativ probabilitatea de a lucra în străinătate după obținerea unei diplome universitare. Absolvenții care au studiat în străinătate au o probabilitate cu aproximativ 15 % mai mare de a lucra în străinătate după obținerea diplomei. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE salută îmbunătățirea coordonării securității sociale în UE, dar remarcă cu îngrijorare că există în continuare dificultăți pentru lucrătorii mobili, în special pentru lucrătorii transfrontalieri și frontalieri, în ceea ce privește accesul la sistemele de protecție socială. Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să monitorizeze în permanență coordonarea securității sociale și să asigure soluții comune în fața unor situații nou apărute, cum ar fi telemunca din străinătate. Nu vom sublinia niciodată în suficientă măsură importanța unei acțiuni coordonate la nivelul Uniunii. Statele membre trebuie să asigure drepturile sociale ale lucrătorilor mobili în orice moment, inclusiv în situații de criză. Deși recunoaște diferențele dintre sistemele de pensii din UE, CESE solicită, de asemenea, eforturi sporite pentru o mai bună coordonare și aplicare a drepturilor de pensie ale lucrătorilor mobili din întreaga UE, eventual prin recomandări specifice fiecărei țări în cadrul semestrului european. În plus, CESE solicită să se intensifice eforturile consacrate introducerii unui număr european de securitate socială, o soluție posibilă pentru a depăși obstacolele ce împiedică accesul la securitatea socială în situații transfrontaliere. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.10.1. | Trebuie subliniat că produsul paneuropean de pensii personale (PEPP) (5) ar trebui să fie deosebit de atractiv pentru persoanele care desfășoară activități independente și pentru lucrătorii mobili care lucrează în diferite țări de-a lungul vieții lor profesionale. Posibilitatea de a schimba furnizorii de PEPP la nivel transfrontalier va contribui, fără îndoială, la mobilitatea forței de muncă, deși nu este clar în ce măsură se va realiza acest lucru, deoarece PEPP nu sunt încă disponibile. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.10.2. | CESE a salutat introducerea conceptului de PEPP, ca un pas esențial în încurajarea cetățenilor UE să ia măsuri adecvate pentru anii de pensie și ca element esențial al uniunii piețelor de capital (UPC). Cu toate acestea, întrucât oferta de PEPP trebuie încă să se concretizeze, CESE consideră că sunt necesare eforturi suplimentare în contextul Planului de acțiune privind uniunea piețelor de capital (6), în cadrul acțiunii 9, pentru a stimula participarea la sistemele de pensii de serviciu. |
| --- | --- |

3.10.2.

| 3.11. | CESE observă că pandemia de COVID-19 a sporit în mod clar oportunitățile de muncă la distanță (7). Tot mai mulți lucrători sunt interesați să lucreze de la distanță din străinătate pentru o perioadă scurtă sau temporar. CESE așteaptă cu interes viitoarele negocieri ale partenerilor sociali privind revizuirea și actualizarea Acordului autonom din 2002 privind telemunca, ce urmează să fie prezentat spre adoptare sub forma unui acord obligatoriu din punct de vedere juridic, pus în aplicare prin intermediul unei directive. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE observă că, pentru a-și menține avantajele competitive și a atrage lucrători calificați, întreprinderile trebuie să asigure condiții bune de muncă și de angajare, precum și anumite aspecte privind calitatea vieții, cum ar fi școli de bună calitate și o infrastructură care să răspundă unor standarde ridicate în materie de calitate și sustenabilitate. CESE subliniază, de asemenea, importanța investițiilor în curs în formarea formală și informală și în învățarea pe tot parcursul vieții, pentru a sprijini tranziția către o economie digitală și neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon. Într-un mediu dinamic și în schimbare rapidă, este esențială adaptarea rapidă și eficace la nevoile în schimbare ale pieței forței de muncă și recunoașterea, în același timp, a impactului deficitului de forță de muncă asupra forței de muncă existente. În acest sens, este relevant acordul-cadru privind digitalizarea încheiat de partenerii sociali europeni, care prevede că ambele părți se angajează să se perfecționeze sau să se recalifice pentru a face față provocărilor digitale ale întreprinderilor. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE subliniază nevoia digitalizării procedurilor privind mobilitatea forței de muncă și detașarea lucrătorilor, în vederea îmbunătățirii schimbului de informații dintre autoritățile naționale și a eliminării barierelor care nu sunt proporționale. Acest lucru va contribui, de asemenea, la monitorizarea și asigurarea respectării corecte a normelor. CESE este de acord cu propunerea cuprinsă în Rezoluția Parlamentului European din 20 mai 2021 referitoare la efectele normelor UE asupra liberei circulații a lucrătorilor și a serviciilor: mobilitatea forței de muncă în interiorul UE ca instrument de corelare a nevoilor și competențelor de pe piața forței de muncă (2020/2007 (INI) (8)– care recomandă crearea unui serviciu unic de asistență privind normele aplicabile ale Uniunii pentru lucrători și viitorii angajatori, în cadrul Autorității Europene a Muncii, sub formă atât digitală, cât și fizică (ELA). Astfel cum se prevede la articolul 5 din Regulamentul de instituire a ELA, ELA este responsabilă de îmbunătățirea disponibilității, calității și accesibilității informațiilor privind mobilitatea forței de muncă, inclusiv printr-un site web unic la nivelul Uniunii, care să acționeze ca un portal unic pentru accesarea surselor și serviciilor de informații la nivelul Uniunii și la nivel național, în toate limbile oficiale ale UE. În plus, ELA ar trebui să sprijine statele membre să își actualizeze site-urile lor naționale. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | În același timp, CESE îndeamnă statele membre să-și digitalizeze serviciile publice, în special serviciile de securitate socială relevante, pentru a facilita mobilitatea lucrătorilor europeni în întreaga UE, garantând totodată portabilitatea drepturilor și respectarea obligațiilor în ceea ce privește mobilitatea lucrătorilor și a profesioniștilor. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Totodată, CESE solicită crearea unei rețele de puncte de informare la nivelul UE, care să includă servicii online, dar și servicii cu prezență fizică și prin telefon, cu scopul de a ajuta lucrătorii și angajatorii să se informeze în domenii precum serviciile bancare și de asigurări. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE subliniază importanța analizei statistice permanente a fluxurilor de mobilitate a forței de muncă pentru a contribui la abordarea neconcordanței între cererea și oferta de competențe de pe piețele forței de muncă din UE și a evalua impactul unor schimbări de situație, precum războiul din Ucraina și deplasarea persoanelor în vârstă de muncă în interiorul statelor membre ale UE și între acestea. CESE recunoaște că obținerea unei concordanțe a competențelor la nivel european este mult mai dificilă decât la nivel național sau regional. Cu toate acestea, CESE consideră că rolul consilierilor EURES de a furniza lucrătorilor mobili un sprijin în cunoștință de cauză este esențial. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | De asemenea, este relevantă cercetarea privind mobilitatea lucrătorilor din țări terțe și condițiile de muncă ale acestora. CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la apariția, în statele membre, a unor condiții de muncă precare pentru lucrătorii din țări terțe, și solicită o aplicare mai strictă a normelor în vigoare. De asemenea, CESE remarcă faptul că mobilitatea forței de muncă din statele membre ale UE nu va fi suficientă pentru a face față lipsei de personal calificat. Va trebui, totodată, facilitată și intensificată migrația forței de muncă din țările terțe. În acest sens, CESE salută recentul pachet de măsuri privind politica în domeniul migrației, dar își reiterează punctul de vedere potrivit căruia trebuie luate măsuri eficace pentru a permite cetățenilor UE aflați în șomaj să intre pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

3.17.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 443, 22.11.2022, p. 63.

1

(2)  https://epc2010.princeton.edu/papers/100976

2

(3)  Raportul anual pe privind mobilitatea forței de muncă în interiorul UE (2021).

3

(4)  Parey și Waldinger (2011) Studying abroad and the effect on international labour market mobility; evidence from the introduction of Erasmus (Studiile în străinătate și efectele asupra mobilității internaționale a forței de muncă, pe baza unor date oferite de introducerea programului Erasmus).

4

Studying abroad and the effect on international labour market mobility; evidence from the introduction of Erasmus

(5)  Avizul CESE pe tema „Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un produs paneuropean de pensii personale (PEPP)” (JO C 81, 2.3.2018, p. 139).

5

(6)  A se vedea Avizul CESE pe tema „O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune” (JO C 155, 30.4.2021, p. 20).

6

(7)  JO C 220, 9.6.2021, p. 13, JO C 220, 9.6.2021, p. 106.

7

(8)  JO C 15, 12.1.2022, p. 137.

8

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/56

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Îmbunătățirea egalității în UE”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/09)

| Raportoare: | Özlem YILDIRIM |
| --- | --- |
| Coraportor: | Cristian PÎRVULESCU |

Raportoare:

Özlem YILDIRIM

Coraportor:

Cristian PÎRVULESCU

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 29.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 140/13/31 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

29.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

140/13/31

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE reamintește preambulul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care afirmă că „Uniunea este întemeiată pe valorile indivizibile și universale ale demnității umane, libertății, egalității și solidarității”, subliniind totodată importanța articolului 20 din acest document, care consacră principiul egalității în fața legii a tuturor persoanelor. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | De asemenea, CESE reamintește că, prin aplicarea principiului egalității ce interzice discriminările, este promovată în același timp o aplicare coerentă a normelor de drept. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE încurajează ferm Consiliul, Parlamentul și Comisia să continue să elaboreze măsuri de protecție împotriva discriminărilor în accesul la bunuri și servicii, în special prin adoptarea propunerii de directivă privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără diferențieri pe bază de religie, convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că există o bază solidă, sub forma Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și că instrumentele de protejare a drepturilor fundamentale trebuie dezvoltate în mod uniform în întreaga Uniune. Totodată, este esențial să se includă toate interacțiunile, toate mediile și toate situațiile în care se poate produce discriminarea. Diferența de protecție juridică produce ierarhii inacceptabile între drepturi și lasă neprotejate categorii întregi de persoane. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sistemul european de protecție de la momentul actual se întemeiază în esență pe recursul individual al victimelor la acțiunea în justiție și la prevederile legii. Or, mai multe studii arată că semnalările și procedurile nu permit un răspuns la dimensiunea structurală, intersectorială și sistemică a inegalităților și că victimele recurg la prevederile legii într-o măsură nesemnificativă, excepțională din punct de vedere statistic și utilizată doar ca ultim recurs (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE subliniază că inegalitățile și discriminările complexe cauzate de structurile sociale nu se pot resorbi decât prin aplicarea unei politici coerente și complexe, a unor metode concrete și a unei mobilizări de durată. Sensibilizarea, vizibilitatea și formarea constituie pârghii importante, care trebuie activate la toate nivelurile societății. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că promovarea egalității și a protecției drepturilor fundamentale trebuie să se integreze într-o viziune socială mai amplă, care să multiplice și să consolideze instrumentele prin care statele membre și instituțiile europene materializează sprijinul acordat persoanelor și actorilor publici și privați. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că UE trebuie să promoveze în mod activ recunoașterea principiului general al egalității și a obligațiilor pozitive pentru a pune în aplicare acest principiu. În plus, pentru a realiza acest obiectiv, instituțiile trebuie să înceapă să dezvolte următoarea generație de măsuri de promovare a egalității în Europa. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Deși recunoaște că evoluțiile tehnologice permit facilitarea accesului la drepturile multor cetățeni, CESE subliniază că acestea pot conduce, de fapt, la noi încălcări ale egalității și, prin urmare, pot da naștere unor noi necesități de a interveni pentru a monitoriza și a aplica principiul egalității de tratament. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Pentru a depăși povara individuală în cazul unei acțiuni în justiție, a conferi acestei căi de acțiune o forță pe măsura practicilor pe care le denunță, astfel încât cadrul juridic existent să devină descurajant pentru a fi eficient în reglementarea discriminărilor, CESE este de acord ca Uniunea să legifereze pentru a adopta standarde ce facilitează punerea în aplicare în statele membre a unor acțiuni colective care să îmbunătățească accesul la calea de atac și impactul său pentru a combate discriminările și a apăra egalitatea de tratament. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE consideră că Uniunea trebuie să garanteze securitatea, egalitatea de tratament și protejarea de către autoritățile din statele membre a actorilor politici, sindicali și asociativi, ca un corolar al valorilor sale: democrație, stat de drept și combaterea discriminării pe baza opiniilor politice. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Trebuie îmbunătățită, de asemenea, capacitatea tuturor actorilor civici, îndeosebi a celor implicați în protejarea drepturilor omului, de a lucra cu instrumentele juridice existente și de a colabora cu instituțiile publice. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Observații generale

| 2.1. | CESE reamintește preambulul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care afirmă că „Uniunea este întemeiată pe valorile indivizibile și universale ale demnității umane, libertății, egalității și solidarității”, subliniind totodată importanța articolului 20 din acest document, care consacră principiul egalității în fața legii a tuturor persoanelor. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | De asemenea, CESE reamintește că, prin aplicarea principiului egalității ce interzice discriminările, este promovată în același timp o aplicare coerentă a normelor de drept. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În prezent, formele multiple de inegalitate și dimensiunea lor intersecțională sunt recunoscute de Uniunea Europeană (printre altele, inegalitățile de gen, etnice, sociale, generaționale etc.). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | La mai bine de douăzeci de ani de la adoptarea Tratatului de la Amsterdam, toți indicatorii europeni și naționali evidențiază persistența discriminărilor bazate pe origine etnică, rasă, sex, orientare sexuală, opinii și credințe, handicap și vârstă, în ceea ce privește găsirea unui loc de muncă, accesul la bunuri, la educație, la servicii publice și la protecție socială. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Această persistență a discriminărilor rezultă în principal din procese complexe, care deseori se cumulează și rezultă din procese integrate și din sisteme și norme care produc și reproduc discriminările directe sau indirecte. Această împletire a surselor de inegalitate produce situații care sunt deci sistemice și constituie bariere reale în calea promovării egalității (3). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Prin intermediul membrilor săi și al activităților desfășurate direct în statele membre, CESE constată totodată o agravare o climatului social general și o propagare în creștere a comportamentelor discriminatorii față de persoanele vulnerabile. Din acest punct de vedere, se remarcă necesitatea unei acțiuni rapide și concertate la nivel european. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În plus, după aproape doi ani de criză provocată de pandemia de COVID-19, mai multe agenții ale ONU, inclusiv Organizația Internațională a Muncii (4), observă semne îngrijorătoare de agravare a inegalităților sociale și teritoriale. Criza cauzată de COVID-19 a exacerbat inegalitățile sociale și economice și a afectat în mod semnificativ întreprinderile europene, diminuându-le capacitatea de a menține și de a crea locuri de muncă. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ca un corolar, grupurile sociale sărace sau defavorizate sunt evident mai vulnerabile în fața discriminărilor, care, din acel moment, s-au adăugat altor factori de vulnerabilitate. CESE subliniază că este necesar să se identifice cu precizie specificul acestor discriminări și să se dezvolte o politică puternică de luptă împotriva discriminărilor cu care se confruntă populațiile defavorizate economic și social din cadrul UE. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE subliniază că inegalitățile și discriminările complexe cauzate de structurile sociale nu se pot resorbi decât prin aplicarea unei politici puternice, a unor metode concrete și a unei mobilizări de durată. Este necesar un sprijin sporit și semnificativ pentru organismele naționale de promovare a egalității și de apărare a drepturilor omului, în special în ceea ce privește îmbunătățirea independenței lor și creșterea resurselor de personal și a alocărilor financiare. Sensibilizarea, vizibilitatea și formarea constituie pârghii importante, care trebuie activate la toate nivelurile societății și ale politicilor publice. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | CESE consideră că promovarea egalității și a protecției drepturilor fundamentale trebuie să se integreze într-o viziune socială mai amplă, care să multiplice și să consolideze instrumentele prin care statele membre și instituțiile europene materializează sprijinul acordat persoanelor și actorilor publici și privați. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | CESE își reafirmă sprijinul deplin pentru noul plan de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale și consideră că există numeroase elemente de convergență cu promovarea egalității, protecția drepturilor fundamentale și lupta împotriva discriminării (5). Punerea lor în aplicare este esențială pentru ca acesta să-și atingă obiectivele. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Pe linia avizelor sale anterioare (6), CESE recunoaște eforturile convenite de UE în ceea ce privește egalitatea între femei și bărbați, protejarea împotriva discriminărilor întemeiate pe origine etnică, rasă sau vârstă, religie, opinii sau credințe, protejarea drepturilor persoanelor LGBTIQ+, a drepturilor persoanelor cu handicap, precum și în integrarea persoanelor rome și protejarea drepturilor migranților. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | După cum a subliniat deja Comitetul, carta are un potențial neexploatat de instituțiile din domeniul drepturilor omului, de organizațiile societății civile și de partenerii sociali. Sunt necesare îmbunătățiri pentru a ameliora impactul său în sensul îmbunătățirii protecției, a prevenirii, a promovării, a implementării și a aplicării principiului egalității (7). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Sistemul european de protecție de la momentul actual se întemeiază în esență pe recursul individual al victimelor la acțiunea în justiție și la prevederile legii. Or, toate studiile arată că semnalările și procedurile nu permit un răspuns la dimensiunea structurală, intersectorială și sistemică a inegalităților și că victimele recurg la prevederile legii într-o măsură nesemnificativă, excepțională din punct de vedere statistic și utilizată doar ca ultim recurs (8). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Din perspectiva inserției profesionale, combaterea discriminărilor se limitează în prezent numai la situațiile care corespund criteriilor avute în vedere la articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (sexul, rasa sau originea etnică, religia sau convingerile, un handicap, vârsta sau orientarea sexuală). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Totodată, protecția conferită prin dreptul Uniunii în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii se limitează la criteriile privind rasa sau originea etnică și egalitatea între bărbați și femei. Nicio altă formă de inegalitate nu este tratată ca atare, iar protecția împotriva discriminărilor variază de la un criteriu la altul. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | În prezent, protecția împotriva discriminării variază de la un stat membru la altul. Unele state acordă protecție în privința bunurilor și a serviciilor împotriva tuturor formelor de discriminare avute în vedere la articolul 19, în timp ce altele asigură protecție dincolo de criteriile acestui articol. Drept urmare, protecția împotriva discriminărilor, și, deci, egalitatea, diferă de la un stat membru la altul. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Viitoarele etape ce trebuie traversate pentru a depăși limitele actuale ale punerii în aplicare a măsurilor de protecție efectivă a egalității în cadrul Uniunii Europene trebuie legate de una dintre aceste constatări, într-o perspectivă bazată pe incluziune. |
| --- | --- |

2.18.

3.   Observații specifice

3.1.   Promovarea afirmării unui principiu general al egalității în cadrul statelor membre

| 3.1.1. | Situația actuală din Europa evidențiază că principiul egalității reprezintă o aspirație care rămâne supusă unor factori aleatorii considerabili. De exemplu, Comisia afirmă că, în perioada pandemiei de COVID-19, egalitatea de acces la serviciile de sănătate a fost o provocare considerabilă în Europa (9). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Astăzi, anumite țări din Europa transpun principiul general al egalității în cadrul lor juridic și consfințesc dreptul la un tratament egal în societatea civilă, în relațiile economice și în cele cu statul, altele nu reprimă însă decât discriminările expres interzise prin lege, fără a prevedea vreo obligație pozitivă de punere în aplicare a principiului egalității (10). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Această discrepanță generează un decalaj important între cetățenii și rezidenții europeni în ceea ce privește domeniul de aplicare al principiului egalității, protejarea acestuia prin lege și exigențele impuse pentru punerea sa în aplicare într-o manieră eficientă. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | CESE îndeamnă Comisia să recunoască dificultățile structurale care împiedică realizarea în totalitate a principiului egalității, pe care le evidențiază limitele a ceea ce s-a realizat și amploarea inegalităților în Europa din ziua de astăzi. Organizațiile naționale de promovare a egalității și de apărare a drepturilor omului ar trebui să fie implicate activ în acest proces de evaluare continuă. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | CESE consideră că Uniunea trebuie neapărat să adopte o politică ambițioasă de promovare a principiului egalității și a egalității de șanse, pe măsura valorilor proclamate în Tratatul privind Uniunea Europeană și în Carta drepturilor fundamentale, mobilizând toate domeniile sale de competență. În acest scop, CESE sprijină noua inițiativă a Comisiei Europene, bazată pe articolele 157 și 19 din tratat, care se axează pe eficacitatea organismelor naționale de promovare a egalității și pe dezvoltarea potențialului, a rolurilor și a capacităților multiple ale acestora. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Uniunea trebuie să instituie modalități concrete pentru a transpune principiul general al egalității într-un principiu juridic aplicabil tuturor statelor membre, care să permită acordarea unei protecții care să depășească inegalitățile de tratament asociate celor șapte criterii de discriminare protejate prin articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Utilizarea fondurilor structurale ar fi, de exemplu, unul dintre mijloacele eficace de punere în aplicare efectivă a măsurilor de combatere a discriminării. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Recunoașterea unui principiu general al egalității de tratament, crearea de obligații pozitive și recunoașterea dimensiunii lor sistemice sunt modalități de îmbunătățire a combaterii inegalităților economice și sociale. |
| --- | --- |

3.1.7.

3.2.   Combaterea inegalităților și a discriminărilor din domeniul digital

| 3.2.1. | Dacă CESE recunoaște că evoluțiile tehnologice facilitează accesul la drepturi pentru numeroși cetățeni, consideră că acestea generează, de fapt, noi inegalități în accesul la drepturi și la servicii și impun noi măsuri de protejare a principiului egalității de tratament. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Transformarea digitală a serviciilor de stat și a accesului la bunuri și servicii (îndeosebi la servicii de primă necesitate) a antrenat o evoluție profundă a relației cu utilizatorul, suprimând barierele fizice, dar creând noi bariere digitale. Această mutație împiedică accesul la drepturi și servicii pentru anumiți cetățeni, îndeosebi persoanele cele mai afectate de precaritate sau aflate în situație de vulnerabilitate sau de handicap, și pentru majoritatea persoanelor vârstnice de pe teritoriul european (11). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Aceste deficiențe îndeamnă la dezvoltarea și la punerea în aplicare a unor noi politici publice de incluziune digitală și la crearea, pentru operatorii publici și privați, a unor obligații pozitive în raport cu utilizatorii, care să includă accesul ușor și gratuit. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Dincolo de dificultățile tehnice de acces și în legătură cu instrumentele derivate din algoritmi (12) și tehnologii biometrice (13), CESE observă că ne confruntăm cu noi provocări în ceea ce privește încălcarea drepturilor și discriminările. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Deciziile algoritmice creează instrumente decizionale cu înclinații discriminatorii, bazate pe cercetarea reproducerii automatizate a rezultatelor, fapt evidențiat în lucrările Consiliului Europei (14), ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale (15). Cele mai relevante instrumente juridice pentru atenuarea riscurilor de discriminare indusă de inteligența artificială sunt legislația privind nediscriminarea și cea privind protecția datelor. Dacă sunt aplicate efectiv, ambele instrumente juridice ar putea contribui la combaterea discriminării ilegale. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | CESE consideră că, pentru controlul acestor efecte, este necesară aplicarea unei politici publice puternice la nivelul întregii piețe interne europene și al actorilor economici extraeuropeni, care să impună, drept continuare a legislației privind serviciile digitale în curs de adoptare, introducerea unor procese de control al deciziei automatizate, de verificare a datelor, de evaluare, de studiere a impactului și de corectare în dezvoltarea și în punerea în aplicare a acestor tehnologii. Adoptarea Directivei privind serviciile digitale poate contribui, de asemenea, la furnizarea de soluții. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Dezvoltarea protejării egalității de tratament și a luptei împotriva discriminărilor în domeniul profesional

| 3.3.1. | CESE subliniază importanța determinantă a inserției profesionale ca miză a integrării și a îndeplinirii promisiunii de egalitate pentru toți. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | În pofida implicării istorice a Uniunii Europene pentru egalitatea femeilor în materie de inserție profesională, situația actuală ne reamintește că, de-a lungul istoriei, femeile au fost primele afectate de consecințele crizelor (economice, sociale, sanitare sau de alt tip). Egalitatea profesională între bărbați și femei rămâne una dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă țările Europei. În contextul crizei cauzate de COVID-19, rata inserției profesionale a femeilor a scăzut drastic în toate categoriile de vârstă și în toate domeniile profesionale, ajungând la 61,8 % în ansamblu (16). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Aceste inegalități asociate genului se combină cu alte forme de inegalitate. Sondajul realizat de Eurostat în 2019 a indicat că 68 % dintre persoanele în situație de handicap riscau să se confrunte cu sărăcia sau cu excluderea socială, comparativ cu 28,4 % din populația generală (17). 21 % dintre persoanele care se considerau LGBT se simțeau discriminate la locul de muncă, la fel ca 25 % dintre persoanele de origine magrebiană, africană (subsahariană) sau romă (18). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Eurobarometrul din 2020 privind discriminările arată că 59 % dintre europeni consideră că primul motiv de discriminare îl reprezintă originea etnică sau culoarea pielii și studiile evidențiază că acest aspect este deosebit de semnificativ în inserția profesională, unde impactul este considerabil asupra egalității de șanse și a integrării sociale. Ar trebui instituite metode eficace pentru a stabili aceste discriminări în instanță, precum metoda Clerc, recunoscută de instanțele judecătorești supreme din Franța, care permite să se compare evoluțiile carierei categoriilor de persoane angajate la același nivel (19). |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | În ziua de astăzi, politica europeană de luptă împotriva discriminărilor la angajare se limitează la un cadru juridic ce permite ca situațiile de discriminare să fie supuse spre soluționare instanțelor judecătorești, impunând posibilei victime povara foarte dificilă de a lupta împotriva discriminărilor prin adoptarea uneia sau mai multor căi de atac împotriva angajatorului, a unui prestator de servicii sau a statului. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Comisia Europeană a recunoscut de foarte mult timp că discriminările sunt produsul unor fenomene colective. De la caz la caz, victimelor le este foarte dificil să susțină acțiunea în justiție. Absența recursului la această cale de acțiune, în cazul discriminării, este documentat și are o amploare masivă (20). Discriminările în materie de inserție profesională fac obiectul unui număr mic de acțiuni în justiție, iar acțiunile având ca obiect discriminarea la accesarea bunurilor și a serviciilor sunt aproape inexistente. Ar putea fi consolidate mecanismele și procesele extrajudiciare de promovare a egalității, la fel ca și sprijinirea activității juridice pro bono și a acțiunilor judecătorești de interes public. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Pentru a depăși povara individuală în cazul unei acțiuni în justiție, a conferi acestei căi de acțiune o forță pe măsura practicilor pe care le denunță, astfel încât cadrul juridic existent să devină descurajant pentru a fi eficient în reglementarea discriminărilor, CESE este de acord ca Uniunea să legifereze pentru a adopta instrumente procedurale care să faciliteze accesul la drepturi în statele membre, de exemplu prin utilizarea unor mecanisme de acțiune colectivă care să îmbunătățească accesul la calea de atac și impactul său pentru a combate discriminările și a apăra egalitatea de tratament. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Totodată, dacă Uniunea Europeană intenționează să combată în mod eficace discriminările profesionale, acțiunea judiciară nu poate reprezenta singura modalitate de intervenție în raport cu discriminările colective și sistemice. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | Uniunea Europeană trebuie să își extindă aria de intervenție împotriva discriminărilor, pe lângă acțiunile în justiție, impunând punerea în aplicare a unor instrumente anticipative care să permită intervenția înainte de producerea inegalităților, corectarea practicilor și prevenirea discriminărilor. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | CESE consideră că trebuie implementate politici comparabile în ceea ce privește discriminarea bazată pe toate criteriile avute în vedere la articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, din acest motiv, invită Comisia:






  (i) | să se angajeze, în cadrul politicii sale de inserție profesională și de luptă împotriva discriminărilor, să aplice eficient măsurile existente sau să adopte noi măsuri pentru promovarea egalității la angajare și să asigure punerea în aplicare efectivă a legislației existente; |
| --- | --- | --- |

3.3.10.

(i)

să se angajeze, în cadrul politicii sale de inserție profesională și de luptă împotriva discriminărilor, să aplice eficient măsurile existente sau să adopte noi măsuri pentru promovarea egalității la angajare și să asigure punerea în aplicare efectivă a legislației existente;

| (ii) | să adopte măsuri pentru a generaliza analiza discriminărilor la locul de muncă și pentru a promova obligațiile de evaluare, de raportare și de monitorizare a angajatorilor; |
| --- | --- |

(ii)

să adopte măsuri pentru a generaliza analiza discriminărilor la locul de muncă și pentru a promova obligațiile de evaluare, de raportare și de monitorizare a angajatorilor;

| (iii) | să ajute întreprinderile să dezvolte practici împotriva discriminării și în favoarea incluziunii. |
| --- | --- |

(iii)

să ajute întreprinderile să dezvolte practici împotriva discriminării și în favoarea incluziunii.

3.4.   Extinderea și unificarea domeniului de aplicare al protecției împotriva discriminărilor în cadrul Uniunii

| 3.4.1. | CESE încurajează ferm Uniunea Europeană să continue să elaboreze măsuri de protecție împotriva discriminărilor în accesul la bunuri și servicii, în special prin adoptarea propunerii de directivă privitoare la punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără diferențieri pe bază de religie, convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | CESE constată că protecția împotriva discriminărilor în accesul la bunuri și servicii, în forma sa actuală, creează o ierarhie a protecției care urmărește criteriile și generează, așadar, o situație de protecție inegală a persoanelor vizate de criteriile de discriminare. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | În timp ce principiul nediscriminării constituie un element central al protecției drepturilor fundamentale în cadrul Uniunii, atât timp cât adoptarea proiectului de directivă rămâne suspendată, Uniunea Europeană nu își va îndeplini misiunea care prevede, în spațiul public european, exercitarea în mod egal a drepturilor. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | CESE solicită Consiliului, Parlamentului și Comisiei să asigure mijloace pentru ca acest proiect de directivă să fie adoptat într-o versiune care include propunerile sale generale privind îmbunătățirea modalităților de acces la drepturi și căi de atac, integrând, printre altele, mecanisme de facilitare a accesului la drepturi prin adoptarea unor proceduri de acțiune colectivă care să asigure eficacitatea și recunoașterea competenței organismelor naționale de combatere a discriminării. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | UE ar trebui să își intensifice în continuare eforturile și cooperarea pe teren pentru a asigura respectarea fără excepție a demnității și a drepturilor fundamentale ale persoanelor LGBTIQ+, a garanta că aceste persoane nu fac niciodată obiectul urmăririi și că participarea lor la viața publică este consolidată. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | CESE consideră că UE ar trebui să se implice activ în promovarea recunoașterii unui principiu general și a unor obligații pozitive în materie de egalitate de șanse. Instituțiile UE trebuie, de asemenea, să sprijine organizațiile naționale care promovează egalitatea și drepturile omului prin adoptarea unor standarde obligatorii, astfel încât ele să își poată valorifica pe deplin potențialul și să asigure aplicarea efectivă a legislației existente. |
| --- | --- |

3.5.

3.6.   Reînnoirea protecției împotriva discriminărilor politice, sindicale și civice

| 3.6.1. | CESE constată că, în ultimii ani, peste tot în Europa, militanții politici, sindicali sau cei aparținând asociațiilor de lucrători, precum și militanții civici se pot confrunta cu dificultăți în exercitarea libertății lor de exprimare și de acțiune, de exemplu, în exercitarea dreptului de a manifesta pentru a-și exprima revendicările sau a negocia. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | CESE consideră că atât Uniunea, cât și statele membre, în conformitate cu propriile legislații și cu instrumentele internaționale aplicabile, trebuie să garanteze în mod eficace securitatea, egalitatea de tratament și protejarea de către autoritățile din statele membre a actorilor politici, partenerilor sociali și asociativi, ca un corolar al valorilor sale: democrație, stat de drept și combaterea discriminării pe baza opiniilor politice. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Toate statele membre au ratificat Convențiile Organizației Internaționale a Muncii (OIM): C087 privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical și C098 privind dreptul de organizare și negociere colectivă. Libertatea de asociere și dreptul de organizare trebuie, de asemenea, să fie respectate și promovate. Este important ca la nivel național și al UE să existe discuții privind modul în care se poate asigura pentru toți lucrătorii accesul la reprezentativitate în cadrul uniunilor sindicale și exercitarea drepturilor acestora de a se organiza în mod colectiv și de a lua măsuri colective (21). Conform normelor internaționale recunoscute de Organizația Internațională a Muncii, CESE încurajează puternic statele membre să se asigure, în conformitate cu legislația lor, cu sistemele de relații de muncă și cu instrumentele internaționale aplicabile, că protejează eficient libertatea de asociere și dreptul de organizare și negociere colectivă. |
| --- | --- |

3.6.3.

3.7.   Instituții naționale eficace care să promoveze egalitatea, să protejeze drepturile fundamentale și să lupte împotriva discriminării

| 3.7.1. | Aplicarea unor reglementări europene și naționale în acest domeniu prezintă, prea adesea, limitări importante asociate aspectelor juridice, instituționale, organizatorice și financiare care caracterizează fiecare stat membru. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Comitetul consideră că ar trebui puse în aplicare planuri concrete, inclusiv sprijin financiar, pentru a îmbunătăți capacitatea instituțiilor naționale. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Comitetul încurajează Comisia să conceapă un program de asistență pentru instituțiile naționale care dețin responsabilități în domeniul drepturilor omului, în scopul de a le îmbunătăți, consolida și raționaliza capacitățile (creare, acreditare și respectare a normelor internaționale), incluzând măsuri de sensibilizare și cunoaștere și răspunzând la nevoile specifice ale tuturor grupurilor. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Trebuie îmbunătățită, de asemenea, capacitatea tuturor actorilor sociali și civici, îndeosebi a celor implicați în protejarea drepturilor omului, de a lucra cu instrumentele juridice existente și de a colabora cu instituțiile publice. Este necesar să se sprijine mai bine actorii sociali și organizațiile societății civile care asigură accesul la prevederile legii pentru victimele discriminării. Sprijinul care le este acordat se poate materializa prin programe de formare și conștientizare, prin transferuri de cunoștințe și de bune practici, printr-un sprijin financiar și organizatoric, precum și printr-o protecție împotriva atacurilor și a campaniilor de denigrare. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | Astfel cum s-a sugerat deja în trecut, Comitetul reiterează necesitatea creării unui mecanism eficace și accesibil pentru a identifica și semnala agresiunile fizice și verbale, intimidarea și hărțuirea, desfășurate inclusiv prin intermediul unor procese abuzive, al discursului de incitare la ură împotriva organizațiilor societății civile, inclusiv împotriva celor care protejează drepturile omului (22). În situația în care aceste atacuri sunt lansate în sfera digitală, ele trebuie identificate rapid, iar materialele publicate respective trebuie retrase. |
| --- | --- |

3.7.5.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2008) 426.

1

(2)  Agenția pentru Drepturi Fundamentale, Egalitatea în UE la douăzeci de ani de la punerea inițială în aplicare a directivelor privind inegalitatea, aprilie 2021.

2

Egalitatea în UE la douăzeci de ani de la punerea inițială în aplicare a directivelor privind inegalitatea

(3)  Mulder, J., Indirect sex discrimination in employment (Discriminarea indirectă bazată pe sex în ocuparea unui loc de muncă), Rețeaua europeană de experți juridici în domeniul egalității de gen și al nediscriminării, Comisia Europeană, 2020.

3

(4)  A se vedea, în special, cel de-al 8-lea raport al OIM privind impactul crizei actuale asupra ocupării forței de muncă, octombrie 2021: Organizația Internațională a Muncii, COVID-19: Monitorul OIM – ediția a 8-a, 27 octombrie 2021.

4

COVID-19: Monitorul OIM – ediția a 8-a

(5)  Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale[(COM(2021) 38] (JO C 374, 16.9.2021, p. 38).

5

(6)  A se vedea îndeosebi avizele: Situație femeilor cu handicap (SOC/579) (JO C 367, 10.10.2018, p. 20); Situația femeilor de etnie romă (SOC/585) (JO C 110, 22.3.2019, p. 20); Definirea Agendei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2020-2030 (SOC/616) (JO C 97, 24.3.2020, p. 41); Gestionarea diversității în statele membre ale UE (SOC/642) (JO C 10, 11.1.2021, p. 7); Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025 (SOC/667) (JO C 286, 16.7.2021, p. 128), Plan de acțiune privind integrarea și incluziunea pentru perioada 2021-2027 (SOC/668) (JO C 286, 16.7.2021, p. 134); Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030 (SOC/680) (JO C 374, 16.9.2021, p. 50); și Noul cadru strategic al UE privind romii: egalitate, incluziune și participare.

6

Situație femeilor cu handicap

Situația femeilor de etnie romă

Definirea Agendei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2020-2030

Gestionarea diversității în statele membre ale UE

Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025

Plan de acțiune privind integrarea și incluziunea pentru perioada 2021-2027

Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030

Noul cadru strategic al UE privind romii: egalitate, incluziune și participare

(7)  Avizul privind noua strategie de aplicare a Cartei drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (SOC/671) (JO C 341, 24.8.2021, p. 50).

7

(8)  Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, Equality in the EU 20 years on from the initial implementation of the equality directives (Egalitatea în UE la 20 de ani de la punerea inițială în aplicare a directivelor privind egalitatea), op. cit.

8

Equality in the EU 20 years on from the initial implementation of the equality directives

op. cit

(9)  Comisia Europeană, Solidaritate în domeniul sănătății: reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE [COM(2009) 567 final].

9

Solidaritate în domeniul sănătății: reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE

(10)  Crowley, N., Making Europe more Equal: A legal Duty? (Creșterea egalității în Europa: o datorie legală?), Equinet, 2016.

10

Making Europe more Equal: A legal Duty?

(11)  Défenseur des droits (Defender of Rights), Dématérialisation et inégalités d’accès aux services publics (Dematerializarea și inegalitățile de acces la serviciile publice), 2019; Dématérialisation des services publics: trois ans après, où en est-on? (Dematerializarea serviciilor publice: după trei ani, unde ne situăm?), 2022.

11

Dématérialisation et inégalités d’accès aux services publics

Dématérialisation des services publics: trois ans après, où en est-on?

(12)  Gerards, J. Xenidis, R., Algorithmic discrimination in Europe (Discriminarea algoritmică în Europa), rețeaua europeană de experți juridici în domeniul egalității genurilor și al nediscriminării, Comisia Europeană, 2020.

12

Algorithmic discrimination in Europe

(13)  Défenseur des droits (Defender of Rights), Technologies biométriques: l’impératif respect des droits fondamentaux (Tehnologiile biometrice: respectarea imperativă a drepturilor fundamentale), 2021.

13

Technologies biométriques: l’impératif respect des droits fondamentaux

(14)  Consiliul Europei, Prof. Frederik Zuiderveen Borgesius, Discrimination, Artificial Intelligence and algorithmic decision-making (Discriminare, inteligență artificială și decizii algoritmice), 2018.

14

Discrimination, Artificial Intelligence and algorithmic decision-making

(15)  Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, Getting the Future Right: Artificial intelligence and fundamental rights (Să ne pregătim bine pentru viitor: inteligența artificială și drepturile fundamentale), 2021.

15

Getting the Future Right: Artificial intelligence and fundamental rights

(16)  Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE), Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic (Egalitatea de gen și impactul socioeconomic al pandemiei de COVID-19).

16

Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic

(17)  Eurostat, Income inequalities (Inegalități salariale), 2019.

17

(18)  Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, Equality in the EU 20 years on from the initial implementation of the equality directives (Egalitatea în UE la 20 de ani de la punerea inițială în aplicare a directivelor privind egalitatea), op. cit.

18

Equality in the EU 20 years on from the initial implementation of the equality directives

op. cit.

(19)  Chappe. V.A., La preuve par la comparaison: méthode des panels et droit de la non-discrimination, Sociologies pratiques, 2011/2 no 23, p. 45-55; decizie-cadru a Défenseur des droits (Defender of Rights) nr. 2022-139 din 31 august 2022; Curtea de casație: Secția socială 10/07/1998 nr. 90 41231; Secția socială 04/07/2000 nr. 98-43285; Secția socială 28/06/2006, nr. 04-46419.

19

Sociologies pratiques

o

(20)  Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, Equality in the EU 20 years on from the initial implementation of the equality directives (Egalitatea în UE la 20 de ani de la punerea inițială în aplicare a directivelor privind egalitatea), op. cit.

20

Equality in the EU 20 years on from the initial implementation of the equality directives

op. cit.

(21)  Cf. și Avizul privind salariile minime decente în Europa (SOC/632), punctele 4.5.3 și 4.5.6 (JO C 429, 11.12.2020, p. 159).

21

(22)  Avizul privind noua strategie de aplicare a Cartei drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (SOC/671) (JO C 341, 24.8.2021, p. 50).

22

---

ANEXĂ

Următoarele amendamente, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în timpul dezbaterii [articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul de procedură]:

AMENDAMENTUL 1

SOC/724 – Îmbunătățirea egalității în UE

Punctul 3.3.7

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Pentru a depăși povara individuală în cazul unei acțiuni în justiție, a conferi acestei căi de acțiune o forță pe măsura practicilor pe care le denunță, astfel încât cadrul juridic existent să devină descurajant pentru a fi eficient în reglementarea discriminărilor, CESE
  este de acord ca Uniunea să legifereze pentru a adopta
  instrumente procedurale care să faciliteze accesul la drepturi în statele membre, de exemplu prin utilizarea unor mecanisme de acțiune colectivă care să îmbunătățească accesul la calea de atac și impactul său pentru a combate discriminările și a apăra egalitatea de tratament. | Pentru a depăși povara individuală în cazul unei acțiuni în justiție, a conferi acestei căi de acțiune o forță pe măsura practicilor pe care le denunță, astfel încât cadrul juridic existent să devină descurajant pentru a fi eficient în reglementarea discriminărilor, CESE
  încurajează statele membre să aibă în vedere și, după caz, să aplice măsuri adecvate pentru a asigura și a sprijini accesul la justiție
  . Acestea ar putea consta, printre altele, în acte legislative cu instrumente procedurale care să faciliteze accesul la drepturi în statul membru în cauză, de exemplu prin utilizarea unor mecanisme de acțiune colectivă care pot îmbunătăți accesul la calea de atac și impactul său pentru a combate discriminările și a apăra egalitatea de tratament. |

Aviz al secțiunii

Amendament

Pentru a depăși povara individuală în cazul unei acțiuni în justiție, a conferi acestei căi de acțiune o forță pe măsura practicilor pe care le denunță, astfel încât cadrul juridic existent să devină descurajant pentru a fi eficient în reglementarea discriminărilor, CESE
  este de acord ca Uniunea să legifereze pentru a adopta
  instrumente procedurale care să faciliteze accesul la drepturi în statele membre, de exemplu prin utilizarea unor mecanisme de acțiune colectivă care să îmbunătățească accesul la calea de atac și impactul său pentru a combate discriminările și a apăra egalitatea de tratament.

Pentru a depăși povara individuală în cazul unei acțiuni în justiție, a conferi acestei căi de acțiune o forță pe măsura practicilor pe care le denunță, astfel încât cadrul juridic existent să devină descurajant pentru a fi eficient în reglementarea discriminărilor, CESE
  încurajează statele membre să aibă în vedere și, după caz, să aplice măsuri adecvate pentru a asigura și a sprijini accesul la justiție
  . Acestea ar putea consta, printre altele, în acte legislative cu instrumente procedurale care să faciliteze accesul la drepturi în statul membru în cauză, de exemplu prin utilizarea unor mecanisme de acțiune colectivă care pot îmbunătăți accesul la calea de atac și impactul său pentru a combate discriminările și a apăra egalitatea de tratament.

Expunere de motive

În cadrul grupului de studiu și al Secțiunii SOC nu s-a ajuns la un acord între cele trei grupuri cu privire la această chestiune. Dreptul procedural ține, în mod tradițional, de competența statelor membre. Prin urmare, statele membre ar trebui să fie cele care decid dacă doresc să introducă la nivel național acțiuni colective/recursuri colective în despăgubire ca instrument pentru a asigura respectarea principiului egalității. De asemenea, aceasta ar permite ca orice sistem național să fie adaptat la realitățile naționale. În plus, nu ar trebui să uităm că acțiunile colective ar putea să fie utilizate și abuziv.

Rezultatul votului

| Voturi pentru: | 59 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 104 |
| Abțineri: | 13 |

Voturi pentru:

59

Voturi împotrivă:

104

Abțineri:

13

AMENDAMENTUL 2

SOC/724 – Îmbunătățirea egalității în UE

Punctul 3.3.10

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE consideră că trebuie implementate politici comparabile în ceea ce privește discriminarea bazată pe toate criteriile avute în vedere la articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, din acest motiv, invită Comisia:






  — | să se angajeze, în cadrul politicii sale de inserție profesională și de luptă împotriva discriminărilor, să aplice eficient măsurile existente sau să adopte noi măsuri pentru promovarea egalității la angajare și să asigure punerea în aplicare efectivă a legislației existente; |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE consideră că trebuie implementate politici comparabile în ceea ce privește discriminarea bazată pe toate criteriile avute în vedere la articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, din acest motiv, invită Comisia:

—

să se angajeze, în cadrul politicii sale de inserție profesională și de luptă împotriva discriminărilor, să aplice eficient măsurile existente sau să adopte noi măsuri pentru promovarea egalității la angajare și să asigure punerea în aplicare efectivă a legislației existente;

| — | să
  adopte
  măsuri
  pentru a generaliza analiza discriminărilor
  la locul de muncă și pentru
  a promova
  obligațiile de evaluare, de raportare și de monitorizare
  a angajatorilor
  ; |
| --- | --- |

—

să
  adopte
  măsuri
  pentru a generaliza analiza discriminărilor
  la locul de muncă și pentru
  a promova
  obligațiile de evaluare, de raportare și de monitorizare
  a angajatorilor
  ;

| — | să ajute întreprinderile să dezvolte practici împotriva discriminării și în favoarea incluziunii. |
| --- | --- |

—

să ajute întreprinderile să dezvolte practici împotriva discriminării și în favoarea incluziunii.

CESE consideră că trebuie implementate politici comparabile în ceea ce privește discriminarea bazată pe toate criteriile avute în vedere la articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, din acest motiv, invită Comisia:

| — | să se angajeze, în cadrul politicii sale de inserție profesională și de luptă împotriva discriminărilor, să aplice eficient măsurile existente sau să adopte noi măsuri pentru promovarea egalității la angajare și să asigure punerea în aplicare efectivă a legislației existente; |
| --- | --- |

—

să se angajeze, în cadrul politicii sale de inserție profesională și de luptă împotriva discriminărilor, să aplice eficient măsurile existente sau să adopte noi măsuri pentru promovarea egalității la angajare și să asigure punerea în aplicare efectivă a legislației existente;

| — | să asigure adoptarea unor măsuri care să contribuie la utilizarea eficientă a definiției discriminării – astfel cum este prevăzută în legislația UE – la locul de muncă și
  să ofere orientări angajatorilor
  pentru
  a-și îndeplini
  obligațiile de evaluare, raportare și monitorizare; |
| --- | --- |

—

să asigure adoptarea unor măsuri care să contribuie la utilizarea eficientă a definiției discriminării – astfel cum este prevăzută în legislația UE – la locul de muncă și
  să ofere orientări angajatorilor
  pentru
  a-și îndeplini
  obligațiile de evaluare, raportare și monitorizare;

| — | să ajute întreprinderile să dezvolte practici împotriva discriminării și în favoarea incluziunii. |
| --- | --- |

—

să ajute întreprinderile să dezvolte practici împotriva discriminării și în favoarea incluziunii.

Expunere de motive

Acest punct se referă la punerea în aplicare a politicilor bazate pe criteriul prevăzut la articolul 19 din TFUE. Punctele 3.4.1 (și 1.3) ale prezentului aviz subliniază deja că „CESE încurajează ferm Uniunea Europeană să continue să elaboreze măsuri de protecție împotriva discriminărilor în accesul la bunuri și servicii, în special prin adoptarea propunerii de directivă cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor, indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală”. Amendamentul vizează modificarea textului pentru a indica tipul de măsuri necesare pentru ca implementarea și punerea în aplicare a normelor UE de combatere a discriminării să fie eficiente.

Rezultatul votului

| Voturi pentru: | 67 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 109 |
| Abțineri: | 11 |

Voturi pentru:

67

Voturi împotrivă:

109

Abțineri:

11

AMENDAMENTUL 3

SOC/724 – Îmbunătățirea egalității în UE

Punctul 3.4.4

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE solicită Consiliului, Parlamentului și Comisiei să asigure mijloace pentru ca acest proiect de directivă să fie adoptat într-o versiune care include propunerile sale generale privind îmbunătățirea modalităților de acces la drepturi și căi de atac,
  integrând, printre altele,
  mecanisme de facilitare a accesului la drepturi prin adoptarea unor proceduri de acțiune colectivă care să asigure eficacitatea și recunoașterea competenței organismelor naționale de combatere a discriminării. | CESE solicită Consiliului, Parlamentului și Comisiei să asigure mijloace pentru ca acest proiect de directivă să fie adoptat într-o versiune care include propunerile sale generale privind îmbunătățirea modalităților de acces la drepturi și căi de atac,
  lăsând în același timp la latitudinea statelor membre să decidă cu privire la posibile
  mecanisme de facilitare a accesului la drepturi prin adoptarea unor proceduri de acțiune colectivă care să asigure eficacitatea și recunoașterea competenței organismelor naționale de combatere a discriminării. |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE solicită Consiliului, Parlamentului și Comisiei să asigure mijloace pentru ca acest proiect de directivă să fie adoptat într-o versiune care include propunerile sale generale privind îmbunătățirea modalităților de acces la drepturi și căi de atac,
  integrând, printre altele,
  mecanisme de facilitare a accesului la drepturi prin adoptarea unor proceduri de acțiune colectivă care să asigure eficacitatea și recunoașterea competenței organismelor naționale de combatere a discriminării.

CESE solicită Consiliului, Parlamentului și Comisiei să asigure mijloace pentru ca acest proiect de directivă să fie adoptat într-o versiune care include propunerile sale generale privind îmbunătățirea modalităților de acces la drepturi și căi de atac,
  lăsând în același timp la latitudinea statelor membre să decidă cu privire la posibile
  mecanisme de facilitare a accesului la drepturi prin adoptarea unor proceduri de acțiune colectivă care să asigure eficacitatea și recunoașterea competenței organismelor naționale de combatere a discriminării.

Expunere de motive

În cadrul grupului de studiu și al Secțiunii SOC nu s-a ajuns la un acord între cele trei grupuri cu privire la această chestiune. Dreptul procedural ține, în mod tradițional, de competența statelor membre. Prin urmare, statele membre ar trebui să fie cele care decid dacă doresc să introducă la nivel național acțiuni colective/recursuri colective în despăgubire ca instrument pentru a asigura respectarea principiului egalității. De asemenea, aceasta ar permite ca orice sistem național să fie adaptat la realitățile naționale. În plus, nu ar trebui să uităm că acțiunile colective ar putea să fie utilizate și abuziv.

Rezultatul votului

| Voturi pentru: | 60 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 114 |
| Abțineri: | 11 |

Voturi pentru:

60

Voturi împotrivă:

114

Abțineri:

11

AMENDAMENTUL 4

SOC/724 – Îmbunătățirea egalității în UE

Punctul 1.10

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Pentru a depăși povara individuală în cazul
  unei acțiuni în justiție, a conferi acestei căi de acțiune o forță pe măsura practicilor pe care le denunță, astfel încât cadrul juridic existent să devină descurajant pentru a fi eficient în reglementarea discriminărilor,
  CESE este de acord ca Uniunea
  să legifereze pentru a adopta standarde ce facilitează punerea în aplicare în statele membre a unor acțiuni colective care să îmbunătățească accesul la calea de atac și impactul său pentru a combate discriminările și a apăra egalitatea de tratament. | CESE încurajează statele membre să aibă în vedere și, după caz, să aplice măsuri adecvate pentru a elimina sau a ușura povara
  unei acțiuni în justiție
  asupra persoanelor fizice
  , a conferi acestei căi de acțiune o forță pe măsura practicilor pe care le denunță, astfel încât cadrul juridic existent să devină descurajant pentru a fi eficient în reglementarea discriminărilor
  . Printre altele, ele ar putea
  să legifereze pentru a adopta standarde ce facilitează punerea în aplicare, în
  statul membru respectiv,
  a unor acțiuni colective care să îmbunătățească accesul la calea de atac și impactul său pentru a combate discriminările și a apăra egalitatea de tratament
  Pentru a facilita schimburile de bune practici, Comisia Europeană este invitată să furnizeze informații cu privire la diferitele cadre legislative naționale în această privință. |

Aviz al secțiunii

Amendament

Pentru a depăși povara individuală în cazul
  unei acțiuni în justiție, a conferi acestei căi de acțiune o forță pe măsura practicilor pe care le denunță, astfel încât cadrul juridic existent să devină descurajant pentru a fi eficient în reglementarea discriminărilor,
  CESE este de acord ca Uniunea
  să legifereze pentru a adopta standarde ce facilitează punerea în aplicare în statele membre a unor acțiuni colective care să îmbunătățească accesul la calea de atac și impactul său pentru a combate discriminările și a apăra egalitatea de tratament.

CESE încurajează statele membre să aibă în vedere și, după caz, să aplice măsuri adecvate pentru a elimina sau a ușura povara
  unei acțiuni în justiție
  asupra persoanelor fizice
  , a conferi acestei căi de acțiune o forță pe măsura practicilor pe care le denunță, astfel încât cadrul juridic existent să devină descurajant pentru a fi eficient în reglementarea discriminărilor
  . Printre altele, ele ar putea
  să legifereze pentru a adopta standarde ce facilitează punerea în aplicare, în
  statul membru respectiv,
  a unor acțiuni colective care să îmbunătățească accesul la calea de atac și impactul său pentru a combate discriminările și a apăra egalitatea de tratament
  Pentru a facilita schimburile de bune practici, Comisia Europeană este invitată să furnizeze informații cu privire la diferitele cadre legislative naționale în această privință.

Expunere de motive

În cadrul grupului de studiu și al Secțiunii SOC nu s-a ajuns la un acord între cele trei grupuri cu privire la această chestiune. Dreptul procedural ține, în mod tradițional, de competența statelor membre. Prin urmare, statele membre ar trebui să fie cele care decid dacă doresc să introducă la nivel național acțiuni colective/recursuri colective în despăgubire ca instrument pentru a asigura respectarea principiului egalității. De asemenea, aceasta ar permite ca orice sistem național să fie adaptat la realitățile naționale. În plus, nu ar trebui să uităm că acțiunile colective ar putea să fie utilizate și abuziv.

Rezultatul votului

| Voturi pentru: | 65 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 113 |
| Abțineri: | 8 |

Voturi pentru:

65

Voturi împotrivă:

113

Abțineri:

8

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/67

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Asigurarea unei solidarități europene puternice pentru pacienții care suferă de boli rare”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/10)

| Raportor: | Alain COHEUR |
| --- | --- |

Raportor:

Alain COHEUR

| Decizia Adunării plenare | 24.2.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 29.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 171/1/1 |

Decizia Adunării plenare

24.2.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

29.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

171/1/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În 2009, Comitetul Economic și Social European (CESE) a adoptat avizul SOC/330 pe tema „Propunere de recomandare a Consiliului privind o acțiune europeană în domeniul bolilor rare” (1), exprimându-și sprijinul, îngrijorările și propunerile vizând creșterea gradului de sensibilizare cu privire la toate nevoile persoanelor care trăiesc cu boli rare. CESE regretă profund că, la peste zece ani de la adoptarea avizului său, trebuie să-și reitereze apelul la o abordare europeană cuprinzătoare care să țină seama de toate nevoile persoanelor care suferă de boli rare și solicită soluții europene pentru a atenua impactul bolilor rare asupra vieții cotidiene, familiale și profesionale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE își reafirmă sprijinul ferm pentru pacienții care suferă de boli rare, pentru familiile lor și pentru comunitatea bolilor rare ca întreg, precum și solidaritatea cu aceștia. Uniunea Europeană (UE) ar putea fi campioana dreptului la îngrijiri de sănătate pentru toți, la nivelul întregii Uniuni Europene, și ar putea demonstra că „rar” nu înseamnă „singur”. Sprijinirea cercetării fundamentale și a unui spațiu european al datelor privind sănătatea (EHDS) bazat pe principiul FAIR (fiabilitate, accesibilitate, interoperabilitate și reutilizare) este necesară pentru diagnosticarea și tratarea mai rapidă a bolilor rare. CESE recomandă recunoașterea și promovarea deplină a expertizei Orphanet pentru a consolida ecosistemul european de date medicale în beneficiul pacienților care suferă de boli rare. Punerea la dispoziție a site-ului Orphanet în toate limbile UE ar oferi o mare valoare adăugată pacienților care suferă de boli rare și profesioniștilor din domeniul sănătății. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE reafirmă concluziile privind prevalența bolilor rare în UE, asemănările dintre parcursurile terapeutice ale pacienților care suferă de boli rare și provocările legate de protecția socială, în pofida eterogenității sau a multitudinii de boli, precum și a dispersei pacienților și a expertizei. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută principiul dreptului de acces la îngrijiri de sănătate propus de Pilonul european al drepturilor sociale, rezoluția Organizației Națiunilor Unite și atenția acordată bolilor rare de Conferința privind viitorul Uniunii Europene (COFEU) și de Președinția franceză a Consiliului UE din 2022, pentru a garanta că situația pacienților care suferă de boli rare nu este agravată de inegalitatea în materie de sănătate. Comitetul subliniază importanța unei strategii europene ambițioase în materie de îngrijire pentru îngrijitorii informali ai pacienților care suferă de boli rare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE recomandă să se profite de impulsul politic și să se pornească de la recomandările instituțiilor și ale societății civile, cu scopul de a stabili un plan de acțiune european cuprinzător privind bolile rare, cu obiective SMART (specifice, măsurabile, abordabile, relevante și încadrate în timp) care să poată fi atinse până în 2030, pentru a garanta că toți pacienții din UE care suferă de boli rare beneficiază de șanse egale de diagnosticare, tratament și de o perspectivă holistică asupra îngrijirii integrate. Obiectivul trebuie să fie ca pacienții să primească un diagnostic al bolii lor rare în termen de un an. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE propune extinderea mandatului Autorității pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară (HERA) sau utilizarea acestuia ca model pentru a crea o nouă autoritate europeană pentru bolile netransmisibile, care să promoveze coordonarea și solidaritatea în ceea ce privește bolile rare, pentru a îndruma în sens unitar punerea în aplicare a unui plan de acțiune european privind bolile rare și pentru a asigura o abordare europeană a bolilor rare netransmisibile. Colaborarea în sinergie cu Orphanet, care ar beneficia de sprijin structural din partea UE, astfel încât să își poată publica activitatea în toate limbile oficiale ale UE, ar garanta că atât pacienții, cât și profesioniștii au acces la informațiile de care au nevoie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE face auzită vocea societății civile din statele membre pentru a consolida dialogul politic cu cetățenii și sprijină instituțiile europene prin intermediul unei cooperări structurale și permanente, în vederea elaborării de politici care să se bucure de un sprijin deplin. CESE recomandă ca următorul trio de președinții 2023-2024 – Spania, Belgia și Ungaria – să păstreze politica în domeniul bolilor rare pe ordinea de zi, ținând seama de evaluarea rețelelor europene de referință (RER) din 2022 și de angajamentul Comisiei de a-și revizui strategia privind bolile rare până la începutul anului 2023, prin includerea bolilor rare în politica de sănătate publică pentru viitoarele mandate ale Comisiei. Implicarea părților interesate și a partenerilor sociali este esențială pentru elaborarea unei strategii ambițioase. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE solicită inițiative precum o rezoluție pentru a capacita pacienții care suferă de boli rare și pentru a stimula participarea lor la politica și recomandările privind bolile rare, în conformitate cu articolul 4 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (UNCRPD). Asociațiile de pacienți, care reprezintă o sursă de experiență, pot juca un rol vital în calitate de reprezentanți ai pacienților, dând glas preocupărilor acestora. Intervențiile lor în mass-media și participarea lor la elaborarea recomandărilor politice trebuie garantată și sprijinită (2). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE solicită recunoașterea importanței accesului la un diagnostic de boală rară în timpul screeningului perinatal sau neonatal sau cât mai curând posibil după apariția unor probleme de sănătate sau de dezvoltare, a beneficiilor îngrijirilor de sănătate multidisciplinare și ale unei perspective holistice în ceea ce privește nevoile și parcursurile terapeutice ale pacienților, care ar putea beneficia de pe urma asistenței medicale și sociale integrate și a coordonării centralizate a îngrijirii și, mai presus de toate, a optimizării accesibilității financiare a îngrijirii. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE afirmă că serviciile de sănătate de calitate nu pot fi niciodată privilegiul celor care, din orice motiv, pot dobândi un acces mai bun la serviciul național de sănătate relevant, își pot permite cele mai mari prime de asigurare, plăți directe sau pot organiza cele mai profitabile campanii de colectare. Importanța sistemelor de asigurări de sănătate bazate pe solidaritate ce îi protejează pe pacienții care suferă de boli rare nu poate fi subestimată. CESE ar aprecia o dezbatere privind beneficiile și provocările legate de fondurile europene mutuale de asigurări de sănătate bazate pe solidaritate în ceea ce privește acoperirea tratamentelor inovatoare pentru pacienții care suferă de boli rare. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE recunoaște cât de important este ca pacienții europeni care suferă de boli rare să poată avea acces la tratament transfrontalier în vederea diagnosticării și a acordării de îngrijiri. Posibilitatea de a călători pentru tratament și de a evita călătoriile inutile prin intermediul telemedicinei poate îmbunătăți accesul la îngrijiri pentru pacienții care suferă de boli rare, mai ales pentru cei care suferă de boli foarte rare. CESE solicită optimizarea funcționării RER și integrarea acestor rețele în întreaga UE și în sistemele de îngrijiri de sănătate ale statelor membre. CESE propune explorarea opțiunii de a se elabora o convenție privind îngrijirea în cadrul RER. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Având în vedere disparitățile economice dintre statele membre, CESE recomandă și așteaptă o reflecție asupra posibilității de a crea un Fond financiar special al UE la care statele membre să contribuie și de care să beneficieze în funcție de capacitatea lor financiară, pentru a garanta accesul la tratament pentru toți pacienții europeni care suferă de boli rare, în special pentru cei cu nevoi medicale nesatisfăcute, asigurând o solidaritate reală în UE. CESE sprijină modele de contribuții și de achiziționare în comun, cum ar fi calculatorul european al prețurilor echitabile pentru medicamente, astfel încât tratamentul farmaceutic să devină mai ușor accesibil pentru statele membre și pentru pacienții care suferă de boli rare și solicită ca acest lucru să fie avut în vedere în contextul revizuirii legislației UE privind medicamentele orfane și de uz pediatric (medicamentele pentru persoanele care suferă de boli rare și pentru copii). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE recomandă efectuarea unor studii privind un fond de solidaritate pentru bolile rare, în special pentru cele care nu sunt incluse în RER. Un astfel de fond poate constitui o completare utilă atunci când asigurarea obligatorie de sănătate nu acoperă costurile pentru tratamentul bolilor complexe sau rare sau pentru asistența medicală transfrontalieră, iar CESE consideră că mutualizarea la nivel european reprezintă o necesitate. Un fond european de solidaritate pentru pacienții care suferă de boli rare ar trebui:






  — | să urmărească obiectivul de a preveni ca pacienții care suferă de boli rare să se confrunte cu costuri imposibil de asumat pentru îngrijirile de sănătate necesare din punct de vedere medical și justificabile disponibile în UE și să fie în continuare afectați de inegalități în materie de sănătate din cauza rarității bolii lor; |
| --- | --- | --- |

1.13.

—

să urmărească obiectivul de a preveni ca pacienții care suferă de boli rare să se confrunte cu costuri imposibil de asumat pentru îngrijirile de sănătate necesare din punct de vedere medical și justificabile disponibile în UE și să fie în continuare afectați de inegalități în materie de sănătate din cauza rarității bolii lor;

| — | să exprime solidaritatea europeană pentru a îmbunătăți accesul la îngrijirile de sănătate disponibile în întreaga UE pentru toți pacienții care suferă de o boală rară, pentru a asigura o mai bună respectare a drepturilor pacienților la asistența medicală transfrontalieră și pentru a optimiza și a facilita utilizarea RER; |
| --- | --- |

—

să exprime solidaritatea europeană pentru a îmbunătăți accesul la îngrijirile de sănătate disponibile în întreaga UE pentru toți pacienții care suferă de o boală rară, pentru a asigura o mai bună respectare a drepturilor pacienților la asistența medicală transfrontalieră și pentru a optimiza și a facilita utilizarea RER;

| — | să completeze dispozițiile naționale privind securitatea socială și asigurările de sănătate prin crearea unui fond pentru a acoperi costurile conexe și inevitabile legate de asistența medicală transfrontalieră în cadrul UE și să faciliteze cooperarea europeană în abordarea provocărilor legate de sănătatea publică în cazul cărora ar fi benefic să se adopte o abordare transfrontalieră structurală și de sprijin. |
| --- | --- |

—

să completeze dispozițiile naționale privind securitatea socială și asigurările de sănătate prin crearea unui fond pentru a acoperi costurile conexe și inevitabile legate de asistența medicală transfrontalieră în cadrul UE și să faciliteze cooperarea europeană în abordarea provocărilor legate de sănătatea publică în cazul cărora ar fi benefic să se adopte o abordare transfrontalieră structurală și de sprijin.

2.   Observații generale privind bolile rare

| 2.1. | Bolile rare sunt rare, dar pacienții care suferă de boli rare sunt numeroși – o boală este clasificată ca fiind rară pe baza prevalenței. În UE, o boală rară este definită ca o afecțiune care este adesea cronică, putând uneori să genereze handicapuri sau să pună viața în pericol și care nu afectează mai mult de una din 2 000 de persoane (3). În 2019, Orphanet – portalul pentru boli rare și medicamente orfane – a numărat 6 172 de boli rare unice (4). Un procent de 71,9 % dintre aceste boli rare au o origine genetică și 69,9 % se manifestă în copilăria timpurie. Se estimează că 3,5 % - 5,9 % din populație suferă de o boală rară, ceea ce reprezintă aproximativ 36 de milioane de pacienți în UE. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Caracterul complex și cronic al multor boli rare deseori nu afectează numai viața pacientului, ci are un impact asupra multor altora, de exemplu asupra familiei, dar și asupra sistemelor de îngrijiri de sănătate și de asistență socială. Familiile pot ajunge să fie expuse riscurilor de izolare și de agravare a vulnerabilității; pe lângă aceasta, având în vedere dimensiunea de gen a îngrijirii informale (5), o boală rară poate afecta în mod semnificativ îndeosebi viața mamelor și a femeilor. Prin urmare, accesul la protecție socială pentru persoanele care asigură servicii informale de îngrijire ar trebui să reprezinte o prioritate deosebită. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Deși peste 6 172 de boli au fost deja identificate și pot fi diagnosticate, definițiile, caracterizările sau testele de diagnosticare pot lipsi în continuare pentru unele afecțiuni, acestea fiind așa-numitele sindroame fără nume (SWAN). Decalajul în materie de sănătate este și mai pronunțat în cazul pacienților fără diagnostic. Nevoile nesatisfăcute ale acestora sunt și mai mari, iar inegalitatea este și mai accentuată, deoarece este necesar un diagnostic pentru a obține îngrijiri medicale adecvate sau prestații suplimentare de asigurări sociale și de sănătate. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Inegalitățile persistente în ceea ce privește accesul la asistență medicală necesită modele comunitare proactive și specifice, astfel încât grupurile cele mai vulnerabile, de exemplu persoanele cu dizabilități fizice, psihosociale și senzoriale, să poată primi diagnostice și îngrijire. Avize anterioare ale CESE au abordat chestiunea asistenței medicale pentru migranți și pentru cetățenii UE proveniți din familii de migranți; această expertiză și aceste recomandări trebuie valorificate în cadrul unei abordări comune a bolilor rare (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dacă nu este identificată în cadrul screeningului perinatal, diagnosticarea unei boli rare durează în medie 4,5 ani de la apariția unor probleme de sănătate sau de dezvoltare. Cercetările au constatat că perioadele de incertitudine în materie de diagnosticare – care includ adesea erori de diagnostic și/sau de tratament, cu consecințe negative – durează între 5 și 7 ani (7). Calea spre un diagnostic concludent și corect este adesea o odisee care implică examinarea pacientului de mai mulți profesioniști din domeniul sănătății: cercetările arată că 22 % dintre pacienții diagnosticați cu boli rare au consultat peste cinci profesioniști din domeniul sănătății și 7 % chiar mai mult de zece (8). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Creșterea gradului de sensibilizare în rândul profesioniștilor din domeniul sănătății, astfel încât aceștia să poată detecta mai bine potențialele boli rare, și capacitarea lor, astfel încât să-i direcționeze pe pacienți către alți specialiști și să accelereze procesul de diagnosticare, necesită schimburi de informații, o formare adecvată și continuă de înaltă calitate a forței de muncă și planificarea în timp util a forței de muncă, cu implicarea partenerilor sociali. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Stabilirea de priorități și investițiile structurate în cercetarea medicală fundamentală privind cauzele bolilor rare, inclusiv cauzele genetice, trebuie să ducă la un tratament mai eficient și, eventual, chiar la accesul la tratamente pentru pacienții care suferă de boli rare. Instrumentele europene de finanțare, cum ar fi Programul „UE pentru sănătate” 2021-2027 – Pentru o Uniune Europeană mai sănătoasă –, și regulamentele, cum ar fi propunerea privind spațiul european al datelor privind sănătatea (EHDS), ar trebui să sprijine aceste cercetări. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Cunoștințele și expertiza necesare pentru diagnosticare și gestionarea nevoilor de îngrijire terapeutică specializată în cazul unor boli rare pot fi indisponibile în anumite state membre și dispersate geografic în întreaga UE. Tratamentele trebuie să fie disponibile, mai accesibile și mai abordabile din punct de vedere financiar, pacienții raportând indisponibilitatea acolo unde locuiesc (22 %), listele de așteptare care împiedică accesul la tratament (14 %), tratamentul financiar neabordabil ca preț (12 %) și sprijinul financiar indisponibil pentru facilitarea călătoriei în vederea beneficierii de tratament într-o altă țară (12 %) (9). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Calitatea îngrijirii necesită ca serviciile de sănătate să fie disponibile în timp util, echitabile, integrate și eficiente (10). Screeningul perinatal și neonatal sunt procese vitale în diagnosticul precoce. Recomandarea privind testarea genetică transfrontalieră a bolilor rare din Uniunea Europeană din partea Grupului de experți al Comisiei privind bolile rare și activitatea Eurordis privind screeningul în întreaga UE stabilesc elementele pregătitoare pentru o recomandare la nivel european. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Calea spre diagnostic, primirea unui diagnostic și viața cu o boală rară pot genera situații dificile din punct de vedere psihic pentru pacient și/sau pentru familia acestuia. Vulnerabilitatea psihologică și socială poate fi cauzată de invizibilitatea unei boli, de povara sa fizică și de necunoașterea sau neînțelegerea afecțiunilor de către ceilalți. Viața cotidiană poate fi agravată de o coordonare necorespunzătoare a îngrijirii, dar și de provocări de natură practică, administrativă, educațională, profesională sau financiară (11). O abordare holistică a îngrijirii acoperă spectrul de 360o al sănătății (prevenire și îngrijiri de sănătate continue, curative, de reabilitare și paliative), nevoile sociale și cotidiene și necesită asistență medicală și socială multidisciplinară integrată de înaltă calitate. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ziua Bolilor Rare crește gradul de sensibilizare și recunoaștere în rândul societății în general și crește înțelegerea și incluziunea socială a pacienților și a familiilor. Informarea pacienților care suferă de boli rare și asigurarea bunăstării pacienților și a familiilor acestora necesită un ecosistem de profesioniști din domeniul sănătății, fonduri mutuale de asigurări de sănătate, grupuri de contact (digitale) și asociații de pacienți. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Observații generale privind politica europeană în domeniul bolilor rare

| 3.1. | În urmă cu peste douăzeci de ani, UE a identificat bolile rare ca fiind o prioritate în domeniul sănătății publice și a luat măsuri care au dus la: intensificarea cercetării și dezvoltării, adoptarea de către statele membre a unor planuri naționale de acțiune privind bolile rare, coordonarea cooperării transfrontaliere în cadrul RER și la recunoașterea drepturilor pacienților în materie de acces la asistența medicală transfrontalieră (12). Comisia a acceptat recomandarea 3 „Îmbunătățirea sprijinului menit să faciliteze accesul pacienților care suferă de boli rare la asistență medicală” și a anunțat că își va revizui strategia privind bolile rare, după caz, până la începutul anului 2023 (13). Parlamentul European și-a adoptat rezoluția privind strategia UE în domeniul sănătății publice în era post-COVID-19, care solicită un plan de acțiune al UE pentru bolile rare (14). UE a consacrat, de asemenea, „accesul rapid la asistență medicală preventivă și curativă de bună calitate și accesibilă din punct de vedere financiar” în cadrul Pilonului european al drepturilor sociale (15). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Este de așteptat ca Comunicarea anunțată referitoare la o strategie europeană privind serviciile de îngrijire să includă un sprijin pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și recunoașterea adecvată a îngrijitorilor informali. Familiile pacienților care suferă de boli rare ar avea de câștigat de pe urma unei strategii care să recunoască mai bine îngrijitorii și drepturile acestora în întreaga UE, care să ofere mai multă flexibilitate în exercitarea drepturilor îngrijitorilor în situații transfrontaliere și care să includă sănătatea mintală (cea a îngrijitorilor formali și informali) ca preocupare principală (16). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Statele membre ale UE au sprijinit în comun rezoluția din 2021 a Organizației Națiunilor Unite, „Addressing the challenges of persons living with a rare disease and their families” (Abordarea dificultăților cu care se confruntă persoanele care trăiesc cu o boală rară și familiile acestora) (17), care include un apel la „consolidarea sistemelor de sănătate ... pentru a capacita persoanele care trăiesc cu o boală rară să își abordeze nevoile fizice și mentale pentru a-și exercita drepturile omului, inclusiv dreptul lor la cel mai înalt standard posibil de sănătate fizică și mentală, pentru a spori echitatea și egalitatea în materie de sănătate, pentru a pune capăt discriminării și stigmatizării, pentru a elimina lacunele în ceea ce privește acoperirea și pentru a crea o societate mai incluzivă”. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Consiliul Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori (Sănătate) a abordat răspunsul Europei la bolile rare și a discutat dacă ar fi util să se consolideze cooperarea și coordonarea privind bolile rare între statele membre și la nivelul UE. Președinția Consiliului a considerat că stimularea acțiunii UE în acest domeniu ar aduce cetățenilor europeni beneficiile tangibile ale uniunii europene a sănătății. Spațiul european al datelor privind sănătatea este un instrument care ar trebui să contribuie la o acțiune mai eficace a UE, jucând un rol în combaterea bolilor rare și garantând accesul la date de înaltă calitate privind sănătatea într-un cadru sigur. Acesta trebuie să accelereze accesul la terapii noi, mai sigure și personalizate (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Raportul privind rezultatul Conferinței privind viitorul UE include o propunere privind accesul egal la asistență medicală pentru toți, cu obiectivul de a institui un „drept la sănătate” – care să garanteze tuturor europenilor accesul egal și universal la asistență medicală abordabilă din punct de vedere financiar, preventivă, curativă și de calitate. Sesiunea plenară a Conferinței a recunoscut și a făcut trimitere în mod specific la comunitatea bolilor rare, sprijinind: luarea mai rapidă și mai fermă a deciziilor cu privire la subiectele esențiale și îmbunătățirea eficacității guvernanței europene pe măsură ce se îndreaptă către dezvoltarea uniunii europene a sănătății; necesitatea de a garanta că oricine poate avea acces la tratamentele existente, indiferent de locul în care sunt disponibile pentru prima dată în UE; în acest scop, facilitarea cooperării transfrontaliere, mai ales în cazul bolilor rare; consolidarea sistemului de îngrijiri de sănătate pentru a consolida reziliența și calitatea sistemelor noastre de îngrijiri de sănătate, în special prin dezvoltarea, coordonarea și finanțarea în continuare a rețelelor europene de referință, deoarece acestea constituie baza dezvoltării rețelelor de asistență medicală pentru tratamente foarte specializate și complexe (19). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | „Planul european de combatere a cancerului: o nouă abordare a UE în materie de prevenire, de tratament și de îngrijire” din 2021, lista acțiunilor care trebuie realizate până în 2030 și implicarea părților interesate reprezintă o abordare a politicii europene în domeniul sănătății, care vizează combaterea inegalităților în materie de sănătate în cadrul UE (20). Planul se bazează și pe rețelele europene de referință, care sunt pioniere în schimbul de expertiză privind diagnosticarea și tratarea bolilor rare. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Observații specifice privind bolile rare și politica în domeniul bolilor rare

| 4.1. | Evaluând monitorizarea avizului CESE pe tema „Propunere de recomandare a Consiliului privind o acțiune europeană în domeniul bolilor rare” (21), CESE consideră că, deși recomandările sunt încă abordate cu diferite grade de succes, de exemplu prin dezvoltarea RER începând cu 2017, prin introducerea unui sistem de comunicare și raportare, a unor manuale sau orientări care să faciliteze dialogul între diferitele culturi profesionale din UE și care să includă necesitatea ca în spațiul european al datelor privind sănătatea să se asigure accesul pacienților la datele lor, politica UE în materie de boli rare necesită măsuri urgente, cu multe eforturi de recuperare a decalajelor. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | RER reprezintă o inițiativă emblematică a cooperării europene concrete între sistemele de îngrijiri de sănătate care facilitează studiile clinice și expertiza în materie de diagnosticare și tratament pentru pacienții europeni care suferă de boli rare. Potențialul acestor RER nu a fost încă examinat în mod cuprinzător și nu este încă valorificat pe deplin. O evaluare este prevăzută să înceapă în 2022 (22). Cele 24 de RER, înființate în 2017, au ajuns la 1 466 de membri RER în toate statele membre europene, incluzând peste 900 de unități de asistență medicală situate în peste 313 spitale. Un număr de 1,7 milioane de pacienți sunt tratați de membrii RER, însă doar 2 100 de cazuri de pacienți care suferă de boli complexe și foarte rare au fost tratate prin intermediul sistemului clinic de gestionare a pacienților (CPMS). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Factorii care trebuie abordați pentru a optimiza potențialul RER sunt: lipsa rambursării pentru furnizorii de îngrijiri de sănătate care participă la RER, lipsa rambursării specifice pentru consultările virtuale prin intermediul CPMS, problemele de interoperabilitate administrativă sau tehnică. Un alt domeniu în care trebuie acționat este integrarea RER în sistemele naționale de îngrijiri de sănătate prin centrele de referință afiliate pentru bolile rare, pentru a face cunoscută existența lor și a garanta îmbunătățirea accesului la ele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Centralizarea îngrijirii pacienților care suferă de boli rare, menținând totodată un număr suficient de centre de expertiză, ar contribui la calitatea îngrijirii. Trebuie stabilite criteriile care definesc un centru de expertiză. Centrele de expertiză necesită o finanțare specifică și adecvată. Având în vedere că societatea civilă și partenerii sociali generează resursele necesare pentru a finanța cheltuielile de sănătate publică, ei trebuie să joace un rol strategic în repartiția acestor resurse. Rețelele locale, regionale și naționale de îngrijire trebuie să fie informate despre existența centrelor de expertiză și trebuie să fie încurajate să participe la RER pentru a facilita accesul la îngrijire și pentru a îmbunătăți calitatea îngrijirii. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Parteneriatele și consorțiile transfrontaliere multilaterale sprijinite cu finanțare din partea UE, care reunesc societatea civilă și experții în domeniul bolilor rare și al politicii sociale sau în domeniul sănătății, mediul academic, partenerii medicali, centrele de cunoștințe, asociațiile de pacienți, fondurile mutuale de asigurări de sănătate cu scop nelucrativ și pacienții experți au demonstrat că îmbogățesc ecosistemele pentru cercetarea și cooperarea europeană. Aceștia au contribuit la formularea unor recomandări de politici, a unor proiecte-pilot și a unor studii centrate pe pacient menite să îmbunătățească accesul pacienților europeni care suferă de boli rare la asistență medicală și socială holistică și integrată de înaltă calitate (23). A venit momentul să consolidăm aceste recomandări și cele mai bune practici într-o politică coerentă care să integreze inițiativele naționale, transfrontaliere și europene, fără a lăsa în urmă niciun pacient care suferă de boli rare. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Studiul participativ Rare 2030 intitulat „Foresight in Rare Disease Policy” (Studiu de prospectivă privind politica în domeniul bolilor rare) a formulat opt recomandări esențiale privind tratamentul, îngrijirea, cercetarea, datele și infrastructura europeană și națională, cu o foaie de parcurs și obiective SMART care stabilesc direcțiile de urmat pentru următorul deceniu al politicii în domeniul bolilor rare: 1. planuri și strategii europene și naționale integrate pe termen lung; 2. diagnostic mai precoce, mai rapid și mai precis; 3. acces la îngrijiri de sănătate de înaltă calitate; 4. îngrijire integrată și centrată pe persoană; 5. parteneriate cu pacienții; 6. cercetare și dezvoltare inovatoare și bazate pe nevoi; 7. optimizarea datelor în beneficiul pacienților și în beneficiul societal; 8. tratamente disponibile, accesibile și abordabile din punct de vedere financiar (24). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Recunoașterea expertizei pacienților care suferă de boli rare, a rudelor lor și a profesioniștilor din domeniul sănătății au reprezentat elementul central al proiectului EMRaDi, care, printre altele, a examinat cererea și oferta în domeniul bolilor rare din Euregio Meuse-Rin. Proiectul a analizat, de asemenea, realitatea de zi cu zi și parcursurile terapeutice ale pacienților pe baza a 104 interviuri aprofundate cu privire la opt boli rare (25). Acestea din urmă au confirmat ipotezele privind dificultățile de diagnosticare, o sarcină crescută în coordonarea îngrijirii (pacienții consultă între șase și 25 de profesioniști din domeniul sănătății în parcursul lor terapeutic), necesitatea și preferința pentru îngrijirea multidisciplinară în centre specializate și, prin extensie, necesitatea unei perspective holistice mai ample asupra întregului spectru de 360ode nevoi informaționale, de sprijin psihologic, de incluziune socială și de șanse de dezvoltare, de nevoi practice și administrative, dar și de asistență medicală transfrontalieră. Proiectul a formulat recomandări privind îngrijirea dintr-o perspectivă holistică; telemedicina și solidaritatea europeană (26). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pandemia de COVID-19 a accelerat digitalizarea îngrijirilor de sănătate, utilizarea noilor tehnologii și implementarea telemedicinei. Reglementarea, consolidarea capacităților și rambursarea telemedicinei, care cuprinde teleconsultarea, teleexpertiza, telemonitorizarea și asistența medicală prin tehnologie mobilă, trebuie să fie rezultatul consultării cu partenerii sociali și cu părțile interesate din sectorul medical și trebuie, mai presus de toate, să garanteze siguranța pacienților și calitatea și continuitatea îngrijirii și a tratamentului. Utilizarea optimă a telemedicinei previne călătoriile inutile ale pacienților, inclusiv ale celor care suferă de boli rare, fie în propria țară, fie în întreaga Europă. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Progresele în domeniul cercetării academice, economiei sanitare și calității îngrijirii bolilor rare necesită registre ale pacienților bazate pe principiul FAIR (fiabilitate, accesibilitate, interoperabilitate și reutilizare). Inițiativele precum depozitul de date al registrului european, Depozitul central de metadate al Infrastructurii registrului european pentru bolile rare (ERDRI.mdr) și spațiul european al datelor privind sănătatea trebuie să declanșeze o dezbatere privind înregistrarea concisă și standardizată și scopul registrelor. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Cartografierea cererii și ofertei în domeniul bolilor rare necesită analize cantitative ale prevalenței, consumului de servicii de îngrijire și costurilor de îngrijire ale pacienților care suferă de boli rare, cu un respect deosebit față de viața privată a pacienților. O metodologie inovatoare a fondurilor belgiene de asigurări de sănătate a permis o primă analiză a prevalenței, a costurilor de îngrijire și a consumului de servicii de îngrijire în rândul pacienților care suferă de boli rare, în comparație cu costul mediu de îngrijire și cu consumul de îngrijire al membrilor săi afiliați (27). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Analiza a confirmat un consum de servicii de îngrijire mai mare decât cel al unui membru obișnuit (vizite și internări mai frecvente la spital, îngrijiri medicale generale și de specialitate mai frecvente), ceea ce se poate explica prin nevoile mai complexe de îngrijire. Costurile din cadrul sistemului de asigurări obligatorii de sănătate au fost confirmate ca fiind de zece ori mai mari decât cele ale unui membru obișnuit, cu o contribuție anuală directă de trei ori mai mare decât cea a unui membru obișnuit. Medicamentele au reprezentat cea mai mare parte, constituind în medie jumătate din cheltuieli. Se preconizează costuri reale mult mai mari, deoarece studiul nu a luat în considerare circumstanțele socioeconomice ale familiei sau alte costuri nerambursate, cum ar fi îngrijirea psihologică sau paramedicală, asigurarea complementară sau simple cheltuieli din buzunar. Analiza demonstrează importanța unor sisteme puternice de asigurări de sănătate bazate pe solidaritate, care să intervină pentru a asigura protecția pacienților care suferă de boli rare. Atunci când pacienții care suferă de boli rare refuză îngrijirea sau nu o acceptă din motive financiare, acest lucru are un impact asupra sănătății lor și calității vieții lor de mai târziu și prezintă un risc financiar de creștere a costurilor pe termen lung. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Revizuirea legislației UE privind medicamentele orfane și pediatrice (medicamente pentru persoanele cu boli rare și pentru copii) necesită o abordare ambițioasă, pentru a se garanta că medicamentele și tratamentele orfane sunt accesibile ca preț pentru sistemele de sănătate și pentru pacienții din statele membre. În prezent, accesibilitatea financiară reprezintă o barieră pentru numeroși pacienți care suferă de boli rare. Diferite forme de cooperare europeană și modelele de achiziționare în comun a medicamentelor între țări – cum ar fi Beneluxa (28) sau cele observate în timpul pandemiei de COVID-19 în materie de vaccinuri – au îmbunătățit accesul la tratamente mulțumită unei abordări europene comune, transparente, durabile și de susținere. Dezbaterea privind tarifarea echitabilă și transparența costurilor aferente C&D pentru medicamente este consolidată prin propunerea privind un calculator al prețurilor echitabile pentru medicamente și prin modelul de tarifare echitabilă al AIM pentru calcularea unui preț FAIR pentru medicamentele noi sau existente (fără concurență generică) și compararea cu prețul plătit sau negociat (29). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Atunci când nu este posibilă rambursarea obișnuită, în diferite state membre există diverse dispoziții pentru accesul pacienților care suferă de boli rare la produsele orfane, inclusiv programe de uz compasional, dispoziții privind utilizarea medicamentelor în afara indicațiilor terapeutice („off-label”) și, de exemplu, intervenții ale Fondului special de solidaritate (30). Fondurile de solidaritate pot constitui o completare utilă atunci când asigurarea obligatorie de sănătate nu acoperă costurile pentru tratamentul bolilor complexe sau rare sau pentru asistența medicală transfrontalieră. Acest lucru este cu siguranță aplicabil atunci când nu există centre de referință recunoscute în UE. În pofida impactului bugetar al tratamentului bolilor rare, reflecțiile asupra convențiilor europene privind îngrijirea în RER sau privind accesul pacienților care suferă de boli rare la îngrijiri într-un centru de referință dintr-un alt stat membru nu s-au materializat. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Autoritatea pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară (HERA) a apărut ca răspuns la pandemia de COVID-19 și ca pilon esențial al uniunii europene a sănătății. Obiectivul său este de a preveni, a detecta și a răspunde rapid la situațiile de urgență sanitară și de a anticipa amenințările și potențialele crize sanitare, prin colectarea de informații și prin construirea capacităților de răspuns necesare. Misiunea sa poate fi extinsă dincolo de bolile transmisibile, iar mandatul său înseamnă că poate aborda alte amenințări la adresa sănătății. Actuala structură de guvernanță a uniunii europene a sănătății nu include încă sprijinul instituționalizat privind pregătirea și răspunsurile la provocările legate de bolile rare cu care s-ar putea confrunta statele membre. HERA poate servi ca model pentru o nouă autoritate pentru bolile netransmisibile, care ar încuraja coordonarea și solidaritatea în ceea ce privește bolile rare. |
| --- | --- |

4.14.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 218, 11.9.2009, p. 91.

1

(2)  Biroul ONU pentru drepturile omului (2006), Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap.

2

(3)  Comisia Europeană (2019), Rare Diseases (Boli rare).

3

(4)  Orphanet (2021) Orphanet in numbers: 6172 diseases (Orphanet în cifre: 6 172 de boli) https://www.orpha.net/consor/cgi-bin/index.php; Nguengang Wakap S., Lambert D.M., Olry A., Rodwell C., Gueydan C., Lanneau V., Murphy D., Le Cam Y., Rath A. Estimating cumulative point prevalence of rare diseases: analysis of the Orphanet database (Estimarea prevalenței punctuale cumulate a bolilor rare: analiza bazei de date Orphanet). Eur J Hum Genet. 2020 Feb; 28(2):165-173. doi: 10.1038/s41431-019-0508-0. Epub 2019 Sep 16. PMID: 31527858; PMCID: PMC6974615.

4

Orphanet in numbers: 6172 diseases

Estimating cumulative point prevalence of rare diseases: analysis of the Orphanet database

(5)  Eurocarers (decembrie 2021), The gender dimension of informal care (Dimensiunea de gen a îngrijirii informale).

5

The gender dimension of informal care

(6)  JO C 256, 27.10.2007, p. 123.

6

(7)  Eurordis; Rare disease impact report: insights from patients and the medical community 2013 detailing diagnostic uncertainty of low prevalence diseases in the United States and the United Kingdom (Raport de impact privind bolile rare: informații de la pacienți și comunitatea medicală 2013 care detaliază incertitudinea în materie de diagnosticare a bolilor cu prevalență scăzută în Statele Unite și în Regatul Unit).

7

Rare disease impact report: insights from patients and the medical community 2013 detailing diagnostic uncertainty of low prevalence diseases in the United States and the United Kingdom

(8)  Koning Boudewijnstichting (2014), Zoom: nieuwe perspectieven op gelijke kansen- Zeldzame ziekten (Zoom: noi perspective asupra egalității de șanse – Bolile rare).

8

Zoom: nieuwe perspectieven op gelijke kansen- Zeldzame ziekten

(9)  Kole, A., Hedley V., et al. (2021), Recommendations from the Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today: Available, accessible and affordable treatments – what do people living with a rare disease think? (Recomandări din studiul de prospectivă privind bolile rare 2030: Viitorul bolilor rare începe astăzi: tratamente disponibile, accesibile și abordabile din punct de vedere financiar – ce cred oamenii care trăiesc cu o boală rară?), p. 119.

9

Recommendations from the Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today: Available, accessible and affordable treatments – what do people living with a rare disease think?

(10)  Organizația Mondială a Sănătății (2022), Quality of care (Calitatea îngrijirii).

10

Quality of care

(11)  Loridan J., Noirhomme C. (2020), Field analysis of existing rd patient pathways in the EMR (Analiză de teren în cadrul DES privind parcursurile terapeutice ale pacienților existenți care suferă de boli rare).

11

Field analysis of existing rd patient pathways in the EMR

(12)  Regulamentul (CE) nr. 141/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 1999 privind produsele medicamentoase orfane (JO L 18, 22.1.2000, p. 1); Recomandarea Consiliului din 8 iunie 2009 privind o acțiune în domeniul bolilor rare (JO C 151, 3.7.2009, p. 7); Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (JO L 88, 4.4.2011, p. 45).

12

(13)  Curtea de Conturi Europeană (2019), EU actions for cross-border healthcare: significant ambitions but improved management required. (Acțiunile UE în domeniul asistenței medicale transfrontaliere: ambiții importante, dar este nevoie de o ameliorare a gestionării).

13

EU actions for cross-border healthcare: significant ambitions but improved management required.

(14)  Parlamentul European (10 iulie 2020), Strategia UE post-COVID-19 în domeniul sănătății publice – Rezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2020 referitoare la strategia UE post-COVID-19 în domeniul sănătății publice [2020/2691 (RSP)] (JO C 371, 15.9.2021, p. 102).

14

(15)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Plan de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale [COM(2021) 102 final].

15

(16)  Asociația Internațională pentru Asistență Reciprocă (AIM) (2022), AIM's Views on the EU Care Strategy (Opiniile AIM asupra strategiei UE privind serviciile de îngrijire).

16

AIM's Views on the EU Care Strategy

(17)  Organizația Națiunilor Unite (5 ianuarie 2022), A/RES/76/132: Rezoluția adoptată de Adunarea Generală la 16 decembrie 2021 pe tema Addressing the challenges of persons living with a rare disease and their families (Abordarea dificultăților cu care se confruntă persoanele care trăiesc cu o boală rară și familiile acestora).

17

Addressing the challenges of persons living with a rare disease and their families

(18)  Consiliul Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori (Sănătate) (29 martie 2022), Principalele rezultate – Răspunsul european la bolile rare.

18

(19)  Conferința privind viitorul Europei, Raport privind rezultatul final, mai 2022.

19

(20)  Planul european de combatere a cancerului – Comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu (2021).

20

(21)  JO C 218, 11.9.2009, p. 91.

21

(22)  Document de lucru al serviciilor Comisiei de însoțire a documentului Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu cu privire la punerea în aplicare a Directivei 2011/24/UE privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere [SWD(2022) 200 final], Rețelele europene de referință pp. 29-36.

22

(23)  INNOVCARE (2018), Bridging the gaps between health, social and local services to improve care of people living with rare and complex conditions (Eliminarea lacunelor dintre serviciile de sănătate, sociale și locale pentru a îmbunătăți îngrijirea persoanelor care trăiesc cu boli rare și cu afecțiuni complexe); EMRaDi (2020), Rare diseases do not stop at borders (Bolile rare nu se opresc la frontiere); RARE 2030 (2021), Foresight in Rare Disease Policy (Studiu de prospectivă privind politica în domeniul bolilor rare).

23

Bridging the gaps between health, social and local services to improve care of people living with rare and complex conditions

Rare diseases do not stop at borders

Foresight in Rare Disease Policy

(24)  Kole, A., Hedley V., et al. (2021) Recomandări din Studiul de prospectivă Rare 2030: Viitorul bolilor rare începe astăzi.

24

Studiul de prospectivă Rare 2030: Viitorul bolilor rare începe astăzi

(25)  EMRaDi (2020), Final report of the EMRaDi project (Raportul final al proiectului EMRaDi).

25

Final report of the EMRaDi project

(26)  Proiectul EMRaDi (2019) – Fișă informativă EMRaDi – How to get EU actions on rare diseases (RD) closer to RD patients and their relatives?
  From local and cross-border developments to European solutions (Cum pot fi aduse acțiunile UE privind bolile rare mai aproape de pacienții care suferă de boli rare și de rudele acestora? De la evoluții locale și transfrontaliere la soluții europene).

26

How to get EU actions on rare diseases (RD) closer to RD patients and their relatives?

From local and cross-border developments to European solutions

(27)  Noirhomme C., (decembrie 2020), MC informations 282, Analyse de la consommation et des dépenses de soins des personnes atteintes de maladies rares (Analiza consumului de servicii de îngrijire și a cheltuielilor de îngrijire ale persoanelor care suferă de boli rare), pp. 20-29.

27

Analyse de la consommation et des dépenses de soins des personnes atteintes de maladies rares

(28)  Beneluxa Initiative on Pharmaceutical Policy (Inițiativa Beneluxa privind politica farmaceutică).

28

Inițiativa Beneluxa privind politica farmaceutică

(29)  AIM – European fair price calculator for medicines (Calculatorul european al prețurilor echitabile pentru medicamente); AIM offers a tool to calculate fair and transparent European prices for accessible pharmaceutical innovations (AIM oferă un instrument de calculare a prețurilor europene echitabile și transparente pentru inovațiile farmaceutice accesibile).

29

European fair price calculator for medicines

AIM offers a tool to calculate fair and transparent European prices for accessible pharmaceutical innovations

(30)  Maastricht University (2020), Report on the analysis of legal, financial and reimbursement mechanisms of rare diseases for treatment costs of EMR rare diseases patients (Raport privind analiza mecanismelor juridice, financiare și de rambursare aferente bolilor rare pentru costurile de tratament ale pacienților care suferă de boli rare din cadrul DES), 3.2 – Orphan medical products (Produse medicale orfane), pp. 43-45.

30

Report on the analysis of legal, financial and reimbursement mechanisms of rare diseases for treatment costs of EMR rare diseases patients

Orphan medical products

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/75

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Rolul membrilor de familie care îngrijesc persoane cu handicap și persoane în vârstă: explozia fenomenului în timpul pandemiei”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/11)

| Raportor: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |

Raportor:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Decizia Adunării Plenare | 24.2.2022 |
| --- | --- |
| Baza procedurală | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 29.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 170/0/0 |

Decizia Adunării Plenare

24.2.2022

Baza procedurală

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

29.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

170/0/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la condițiile de viață ale cetățenilor care oferă îngrijire pe termen lung rudelor cu handicap și cu afecțiuni cronice și degenerative, inclusiv celor care suferă de tulburări cognitive și cancer. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE observă că aceste situații au devenit și mai dramatice în timpul pandemiei de COVID-19, făcând ca intervențiile structurale în politicile și serviciile sociale să devină indispensabile. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE subliniază că, pentru a optimiza politicile sociale și a adapta în mod mai adecvat sprijinul necesar, trebuie să se ajungă la o definiție comună a rolului și a statutului membrilor de familie care oferă îngrijire pe termen lung rudelor cu handicap, cu afecțiuni cronice și degenerative, inclusiv celor cu tulburări cognitive și cu cancer, definindu-le de asemenea trăsăturile specifice și clasificându-le sarcinile, și prin valorificarea rolului acestor persoane, inclusiv în domeniul serviciilor de tip comunitar. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE observă că este necesar să se delimiteze în continuare acest fenomen prin intermediul unor studii și studii sociologice și statistice care să acorde atenție impactului activităților de îngrijire pe termen lung a rudelor asupra membrilor de familie, indiferent dacă ei mai exercită în același timp o altă activitate profesională. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că gestionarea îngrijirii de către unii membri de familie ar trebui să fie sprijinită prin acțiuni comune ale politicilor publice, ale angajatorilor (prin intermediul dialogului social) și, în fine, ale membrilor de familie înșiși care acordă îngrijire și ale organizațiilor care îi reprezintă, garantându-le participarea la întregul proces, de la elaborarea politicilor publice și până la punerea lor în aplicare. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE insistă că este important să se asigure servicii de protecție a sănătății, inclusiv asistență medicală preventivă și examinări medicale specializate periodice, și să se promoveze o formare adecvată cu privire la modul de îngrijire a propriei stări de sănătate pentru cetățenii care le oferă rudelor îngrijire pe termen lung. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE solicită să se prevadă cercetări specifice în sistemele naționale de pensii, menite să colecteze elementele utile care să moduleze și să configureze dreptul la forme alternative de remunerare a persoanelor care sunt constrânse să renunțe la un loc de muncă pentru a îngriji pe termen lung o rudă cu afecțiuni cronice și degenerative sau cu handicap. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Constatând persistența inegalității de gen și în siajul avizului „Strategia privind egalitatea de gen” (1), CESE solicită să se ia măsuri de combatere a acestui fenomen, inclusiv prin consolidarea punerii în aplicare a recomandărilor deja stabilite în Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului (2). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Constatând gradul limitat de conștientizare a condițiilor în care trăiesc aceste persoane, CESE, solicită instituirea unei Zile europene a persoanelor care își îngrijesc rudele pe termen lung, pentru a sensibiliza cu privire la acest fenomen și a încuraja politici adecvate și măsuri de sprijin. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE subliniază că este important să se asigure sprijin pentru locuință și servicii la domiciliu, punând un accent deosebit pe nevoile în materie de sănătate și de asistență medicală, alături de servicii de asistență psihologică pentru îngrijitori și anturajul lor familial și pentru persoanele cu handicap. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE subliniază că este important să fie încurajate și asigurate servicii de urgență în cazul unor evenimente neprevăzute, care fac imposibilă furnizarea unui tratament temporar sau mai lung și a serviciilor de asistență, limitând efectele unei supraîncărcări excesive și prelungite. De asemenea, ar trebui să existe înlesniri și proceduri de facilitare care să reducă procedurile birocratice impuse îngrijitorilor. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE consideră esențial să fie oferite servicii și sprijin care să le permită persoanelor cu handicap să se lanseze în demersuri de autonomie personală în afara familiei din care provin, inclusiv prin procese care să ducă la dobândirea autonomiei, prin soluții locative alternative și parcursuri de viață independente pentru persoanele cu handicap. Este vorba de politici care produc inevitabil efecte pozitive inclusiv asupra sarcinii de îngrijire a membrilor familiei, care – altfel – ar fi obligați să facă apel la îngrijire pe termen lung. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE pledează pentru luarea în considerare de către statele membre a adoptării de măsuri, inclusiv prin transferuri monetare, de prevenire a riscului de sărăcire a celor care – în ciuda politicilor, serviciilor și sprijinului specific pentru combaterea acestui fenomen – sunt nevoiți să renunțe total sau parțial la locuri de muncă remunerate pentru a le oferi rudelor îngrijire pe termen lung. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE solicită ca politicile statelor membre să stimuleze o ofertă adecvată – în termeni de calitate și volum – de personal care oferă îngrijire pe termen lung. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE solicită să fie stimulați și sprijiniți acei angajatori care favorizează forme de flexibilitate profesională și de măsuri sociale în cadrul întreprinderilor, în plus față de cele prevăzute deja în reglementările statelor membre, pentru lucrătorii care oferă asistență constantă unor membri ai familiei. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Descrierea fenomenului

| 2.1. | Statisticile Eurostat privind concilierea vieții profesionale (3) cu cea de familie, publicate în 2018, arată că peste 300 de milioane de rezidenți din UE se aflau în grupa de vârstă 18-64 de ani și că, în cadrul acestui grup, aproximativ o treime aveau responsabilități de îngrijire. Aceasta înseamnă că circa 100 de milioane de persoane îngrijeau copii sub 15 ani și/sau membri de familie dependenți (bolnavi, în vârstă și/sau cu handicap) în vârstă de 15 ani sau mai mult. Pe de altă parte, aproximativ 200 de milioane de persoane din UE nu aveau nicio responsabilitate în termeni de asistență. Dintre cei care oferă servicii de îngrijire, cei mai mulți (74 %) aveau în îngrijire copii cu vârsta sub 15 ani care locuiau în cadrul familiei. Din restul de 26 %, 3 % îngrijesc copii care trăiesc în afara gospodăriei, 7 % se ocupă de copii care trăiesc atât în interiorul, cât și în afara gospodăriei, 4 % se ocupă de copii și membri de familie dependenți și, în fine, 12 % doar de membri de familie dependenți. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În 2018, o treime din rezidenții din UE cu vârste cuprinse între 18 și 64 de ani aveau responsabilități de îngrijire (34,4 %, comparativ cu 65,6 % care nu aveau o astfel de responsabilitate). Cele 34,4 procente din grupul cu responsabilități în materie de asistență se defalcau după cum urmează: 28,9 % se ocupau doar de copii sub 15 ani, 4,1 % se îngrijeau de rude dependente cu vârsta de peste 15 ani, iar mai puțin de 2 % acordau asistență rudelor aparținând celor două categorii. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cele mai multe persoane care îngrijeau rude aflate în stare de incapacitate erau femei, cu un procent de 63 %, față de 37 % bărbați. În cadrul grupei de vârstă luate în considerare (18-64 de ani), acești îngrijitori se încadrau în principal în grupele de vârstă mai înaintată: 48,5 % din ei aveau între 55 și 64 de ani, iar 35 % aveau vârsta cuprinsă între 45 și 54 de ani. Doar 5,5 % dintre ei aveau vârste cuprinse între 18 și 44 de ani. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În prezent, din totalul de 27 de state membre actuale, plus Regatul Unit înainte de ieșirea sa din UE (UE-28), exista un decalaj de 3,3 puncte procentuale între bărbați (2,5 %) și femei (5,9 %) din totalul persoanelor care au declarat că și-au redus programul de lucru sau au încetat să lucreze mai mult de o lună în postul actual sau anterior pentru a se ocupa de rude bolnave, în vârstă și/sau cu handicap. Cel mai mare decalaj a fost constatat în Bulgaria (6,8 procente), iar cel mai scăzut – în Cipru (1,1 procente), dar femeile și-au modificat viața profesională în toate cazurile mai des decât bărbații (Eurostat, 2018). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În 2018, 29,4 % dintre angajații din UE-28 declarau că, în general, puteau lucra în cadrul unor programe flexibile (adaptate) și erau în măsură să ia zile întregi de concediu pentru a se ocupa de îngrijirea rudelor. Cu toate acestea, se observă diferențe între statele membre ale UE în această privință. Cea mai mare rată a angajaților care aveau posibilitatea de a lucra cu un program flexibil și de a lua concediu de îngrijire a fost înregistrată în Slovenia (60,4 %), urmată de Finlanda (57,1 %) și de Danemarca (55,1 %). Cele mai scăzute rate erau înregistrate în Ungaria (7,5 %), Polonia (7,3 %) și în Cipru (3,8 %). Pe de altă parte, unul din patru angajați (25,2 %) declara că nu avea posibilitatea de a lucra în condiții de program de lucru flexibil sau de a beneficia de zile întregi de concediu pentru a îngriji rude. Ca în cazul primului grup, adică cei care aveau această posibilitate, existau – de asemenea – diferențe însemnate între statele membre, variind de la 6,9 % în Letonia și de la 7,7 % în Slovenia la 58,6 % în Polonia și 58,7 % în Cipru (Eurostat, 2018). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În ce privește efectele acestor situații asupra sănătății, Elizabeth Blackburn, Carol Greider și Jack Szostak au câștigat Premiul Nobel pentru Medicină în 2009 pentru a fi descoperit impactul biologic al stresului tipic în cazul îngrijitorilor pe termen lung. Astfel, mamele care își îngrijesc pe termen lung copii cu nevoi speciale prezintă o reducere a telomerilor care le scurtează speranța de viață cu 9 până la 17 ani. Literatura științifică internațională coroborează în mare măsură aceste constatări privind impactul acestui stres prelungit. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În cadrul audierii din 4 iulie 2022, Comisia Europeană a declarat că îngrijirea acordată în cadru informal ar reprezenta între 33 și 39 de miliarde de ore, echivalentul a 2,4 % până la 2,7 % din PIB-ul UE. Cadrul financiar multianual (CFM), adică valoarea investițiilor UE în proiecte inovatoare pentru viitor reprezintă mai puțin de jumătate din această sumă sau circa 1,02 % din PIB. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Experiențele de viață ale celor care îngrijesc rude (date colectate de ONG-urile persoanelor cu handicap) arată că ocaziile de a întreține relații sociale și de a exersa constant activități culturale și sportive sunt foarte limitate și condiționate, din cauză că activitățile de îngrijire personală sunt adesea imprevizibile și că nu există alternative la asistența oferită, situație adesea agravată de lipsa de timp și de spații auxiliare. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Așa cum reiese din literatura statistică și din experiențele de viață, în desfășurarea activităților de îngrijire pe termen lung a rudelor cu handicap, cu boli cronice și degenerative și cu afecțiuni există o disparitate de gen care determină o povară excesivă în cazul femeilor. Cel mai mare impact se concretizează în renunțarea la locul de muncă, la limitarea evoluției în carieră, la trecerea obligată la munca cu fracțiune de normă și, în general, la situații de sărăcie materială și imaterială mai pronunțată. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | În UE, 25 % din femei și 3 % din bărbați afirmă că nu pot avea acces la un loc de muncă remunerat sau nu pot lucra decât cu fracțiune de normă pentru că sunt nevoiți să-și îngrijească rudele, copiii, persoane în vârstă și pe cei bolnavi (4). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Aceste persoane care renunță adesea la un loc de muncă nu mai au șansa de a fructifica participarea la contribuții de securitate socială pentru pensia de vechime aferentă și, ca atare, sunt predispuse să intre astfel în circuitul de îngrijire sau de asistență împotriva sărăciei. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Din cauza limitărilor și restricțiilor impuse serviciilor personale și de asistență în familie din diversele state membre ale UE, povara generată este și mai mare pentru cetățenii care le oferă servicii de îngrijire pe termen lung rudelor cu handicap, cu afecțiuni cronice și degenerative, inclusiv cu cancer. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Întrucât acești îngrijitori nu își desfășoară activitatea în cadrul unui raport de muncă, ei nu beneficiază de măsuri de protecție a sănătății și de prevenire a bolilor, măsuri care au fost definite și consolidate în cazul lucrătorilor angajați. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Din experiențele de viață ale celor care oferă îngrijire rudelor rezultă că activitatea constantă de asistență pe termen lung este adesea o sarcină impusă sau forțată de insuficiența serviciilor de asistență, pe lângă dorința de a nu-i plasa pe apropiați în mediu instituțional. Chiar și când serviciile sunt de bună calitate, rămâne oricum asumată o sarcină mai mult sau mai puțin însemnată de îngrijire. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Din momentul în care lipsa de alternativă, de sprijin și ajutor îi plasează într-o situație de dependență în raport cu familia de origine, adesea persoanele cu handicap nu sunt în măsură să se angajeze în parcursuri de viață autonome și independente. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Studiul „Viață, muncă și COVID-19” (5) al Eurofound constată că, în timpul pandemiei, e existat o creștere semnificativă a activității de îngrijire la domiciliu, atât formală, cât și informală, și scăderea utilizării serviciilor de îngrijire de tip rezidențial. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | În ceea ce privește costurile cu protecția socială ale țărilor UE, tendința dominantă și cu caracter strategic este de a le aloca pentru plasare instituționalizată în centre rezidențiale, unde persoanele riscă să se simtă izolate, în detrimentul unor politici de sprijin pentru autonomie și viață independente, în contradicție cu principiile și orientările din Strategia UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, în care Comisia Europeană a invitat statele membre ca, în domeniul sănătății mintale și în raport cu toate persoanele cu handicap și cu copiii, să implementeze bune practici de dezinstituționalizare, pentru a consolida tranziția de la îngrijirea instituțională la serviciile de sprijin în cadrul comunității. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Fenomenul suprasolicitării îngrijitorilor se referă la îngrijirea unor persoane ale căror trăsături specifice condiționează tipul de îngrijire primită, intensitatea și durata sa, posibilitatea ca intensitatea sa să crească și, prin urmare, să ducă la suprasolicitare, fie că ele suferă de deficiențe psihologice, de handicap intelectual grav, de demență senilă, de afecțiuni cronice, degenerative sau oncologice. În multe cazuri, inclusiv componenta strict sanitară cade în sarcina rudei care acordă îngrijirea. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Chiar dacă există diferențe mari, pot fi constatate încă multe stereotipuri cu privire la îngrijirea oferită de rude: că aceste situații rezultă dintr-o fatalitate inevitabilă sau, dimpotrivă, că este vorba de o simplă opțiune afectivă și conștientă a rudelor care oferă îngrijirea. Inexistența unei alternative la dependența de asistența oferită de rude induce, în unele situații specifice, dificultăți de acces la autonomie personală sau la o viață independentă pentru persoanele cu handicap, subminând sau limitându-le opțiunile și oportunitățile de a-și realiza propriile parcursuri de viață. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Deși există diferențe mari legate de calitatea serviciilor de asistență, gestionarea situațiilor de urgență (îngrijitor indisponibil din motive de boală, situații foarte critice, nevoi locative urgente, conflicte sau situații de stres necontrolat) este un factor foarte important atât în situații excepționale, cât și din perspectiva stresului și a anxietății asociate. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | În situații de presiune intensă și în lipsa unor soluții alternative la asistența directă oferită de rude, perspectiva probabilă de a nu mai dispune de îngrijitor (pentru că și-a pierdut autonomia personală, din cauza unor maladii degenerative, a vârstei sau a perspectivei morții) reprezintă un factor de anxietate profundă și întemeiată, iar această anxietate este accentuată dacă nu există nicio alternativă viabilă de asistență. Încredințarea costurilor de îngrijire exclusiv în sarcina familiei devine, mai ales în cazurile cele mai acute, o cauză pentru care întreaga gospodărie riscă situații de izolare, cu efecte previzibile, uneori chiar de tip patologic. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | În legislația UE nu există o recunoaștere uniformă privind rolul celor care oferă îngrijire rudelor care suferă de boli cronice și degenerative sau cu handicap, inclusiv valorizarea lor în relațiile cu serviciile, dar și din perspectiva riscurilor și nevoilor aferente activității pe care o desfășoară. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Situațiile de puternică expunere la excluziune, riscuri și dezavantaj par să se coreleze cu calitatea și volumul serviciilor pentru familiile persoanelor cu handicap și pentru ele însele, obiectivul fiind o viață independente și servicii la domiciliu, în special servicii de sănătate și de reabilitare. Nu există însă studii care să identifice și să delimiteze cu certitudine toate aspectele acestei posibile corelații și eventualele bune practici. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Directiva (UE) 2019/1158 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor a prevăzut o serie de măsuri pentru a compensa inegalitățile de gen în formele de îngrijire în familie și alte măsuri pentru a reconcilia mai bine partea de asistență cu cea de activitate profesională. În afară de analiza impactului real în statele membre, directiva nu ia însă în considerare membrii de familie care nu sunt lucrători, care au renunțat la locul de muncă sau care sunt pensionați. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | În multe contexte, sprijinul pentru cetățenii care oferă servicii de îngrijire pe termen lung rudelor cu handicap sau cu afecțiuni cronice sau degenerative este susținut chiar de organizații non-profit ale rudelor, după cum s-a arătat în audierea organizată la 16 septembrie 2021 de Grupul de studiu tematic privind drepturile persoanelor cu handicap. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | În UE-27, aproximativ 6,3 milioane de persoane lucrează în sectorul îngrijirii pe termen lung, reprezentând 3,2 % din întreaga forță de muncă a UE (pe baza datelor AFM din 2019). Există diferențe mari între statele membre, iar rata foarte scăzută din unele țări (Grecia, Cipru, România, Polonia, Bulgaria, Estonia, Lituania, Croația, Italia, Ungaria), de cel mult 1,8 % reflectă probabil dependența de îngrijirea cu caracter informal (în familie) în aceste țări și de asistența oferită de îngrijitori angajați de familie, neincluși în aceste statistici. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Un studiu publicat de Eurofound (2020) arată că salariile din serviciile de îngrijire pe termen lung și din alte servicii sociale sunt cu 21 % sub medie și, pentru a aborda această problemă, preconizează promovarea negocierii colective în acest sector (6). |
| --- | --- |

2.27.

3.   Elaborarea unei politici în favoarea îngrijitorilor

| 3.1. | Se subliniază că trebuie să se ajungă la o definiție comună a rolului și a statutului membrilor de familie care oferă îngrijire pe termen lung rudelor cu handicap, cu afecțiuni cronice și degenerative, inclusiv celor cu tulburări cognitive și cu cancer, definindu-le de asemenea trăsăturile specifice și clasificându-le sarcinile, adică o definiție utilă pentru recunoașterea statutului, a politicilor și a serviciilor de sprijin în țările UE. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În cadrul unei revizuiri cuprinzătoare a politicilor de protecție socială, este necesar și adecvat să se fructifice și să se asigure implicarea și participarea cetățenilor (îngrijitori și beneficiari) la programarea în comun a serviciilor care îi privesc și, mai ales, la elaborarea politicilor strategice. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pentru a circumscrie fenomenul, se consideră că este esențial să se realizeze un studiu privind situația și condițiile de viață ale cetățenilor care oferă îngrijire pe termen lung persoanelor cu handicap, cu afecțiuni cronice și degenerative, inclusiv celor cu afecțiuni cognitive și cu cancer. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În scopul unei informări corecte pentru elaborarea politicilor, Eurostat ar trebui să actualizeze ancheta „Reconcilierea vieții profesionale cu viața de familie (2018)” și să detalieze în continuare impactul activităților de îngrijire pe termen lung a rudelor asupra membrilor familiei, indiferent dacă aceștia desfășoară sau nu simultan alte activități. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Cetățenilor care le oferă rudelor îngrijire pe termen lung ar trebui să li se garanteze protecția în domeniul sănătății (care să cuprindă prevenirea accidentelor survenite în timp ce-și efectuează sarcinile de îngrijire, precum și a bolilor și a îmbolnăvirilor care rezultă din obligațiile de îngrijire), oferind o protecție adecvată cât mai similară cu cea garantată angajaților și persoanelor care desfășoară o activitate independentă. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ar fi de dorit să se lanseze analize economice, juridice și de impact menite să identifice criterii comune, echitabile și durabile pentru recunoașterea condițiilor grele de muncă ale persoanelor care desfășoară în același timp activități profesionale clasice și de îngrijire pe termen lung a rudelor. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | De asemenea, ar trebui efectuate analize economice, juridice și de impact menite să identifice măsuri de sprijin economic pentru cei care renunță la locul de muncă pentru a avea grijă de o rudă în vârstă sau care suferă de afecțiuni cronice și degenerative sau de handicap. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În conformitate cu avizul pe tema „Strategia privind egalitatea de gen” (7), este necesar să se ia măsuri pentru a aborda inegalitatea de gen care afectează îngrijirea pe termen lung a rudelor, inclusiv prin consolidarea punerii în aplicare a orientărilor deja exprimate în Directiva (UE) 2019/1158. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Succesul și eficiența politicilor și serviciilor în favoarea celor care le oferă rudelor servicii de îngrijire pe termen lung sunt strâns legate de politicile și sprijinul acordat persoanelor cu handicap care doresc sau pot iniția parcursuri de viață independente în afara familiei lor de origine, în cazul în care sunt legate de acestea prin dependență în materie de îngrijire. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Cunoașterea și conștientizarea fenomenului par a fi încă fragmentate, parțiale și limitate la câteva observatoare și câțiva actori sociali. Această conștientizare limitată ar trebui compensată, inclusiv prin inițiative specifice, pentru a consolida și stimula politici și măsuri de sprijin adecvate. Prin urmare, CESE solicită instituirea unei Zile europene a persoanelor care le asigură rudelor îngrijire pe termen lung. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE îndeamnă Uniunea Europeană să coopereze îndeaproape cu statele membre pentru a îmbunătăți condițiile de viață atât ale celor care le oferă rudelor îngrijire pe termen lung, cât și ale familiilor lor și pentru a evita ca ei să fie obligați la această activitate. Măsurile specifice pentru a atinge acest rezultat ar trebui să includă:






  — | recunoașterea și consolidarea rolului părților interesate și în domeniul serviciilor destinate comunității; |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

recunoașterea și consolidarea rolului părților interesate și în domeniul serviciilor destinate comunității;

| — | furnizarea de servicii și sprijin locative, pentru a evita izolarea, marginalizarea și epuizarea psihologică și fizică; |
| --- | --- |

—

furnizarea de servicii și sprijin locative, pentru a evita izolarea, marginalizarea și epuizarea psihologică și fizică;

| — | consolidarea serviciilor la domiciliu, acordând atenție specială nevoilor în materie de sănătate și asistență medicală; |
| --- | --- |

—

consolidarea serviciilor la domiciliu, acordând atenție specială nevoilor în materie de sănătate și asistență medicală;

| — | asigurarea unor servicii de asistență psihologică îngrijitorului și familiei acestuia; |
| --- | --- |

—

asigurarea unor servicii de asistență psihologică îngrijitorului și familiei acestuia;

| — | asigurarea unor înlesniri și facilitarea procedurilor de executare a procedurilor administrative; |
| --- | --- |

—

asigurarea unor înlesniri și facilitarea procedurilor de executare a procedurilor administrative;

| — | asigurarea unor servicii de urgență în caz de evenimente neprevăzute sau de situații în care nu poate fi asigurată asistență; |
| --- | --- |

—

asigurarea unor servicii de urgență în caz de evenimente neprevăzute sau de situații în care nu poate fi asigurată asistență;

| — | asigurarea unor servicii de sprijin, care limitează efectele sarcinilor psihofizice excesive și prelungite ale rudelor; |
| --- | --- |

—

asigurarea unor servicii de sprijin, care limitează efectele sarcinilor psihofizice excesive și prelungite ale rudelor;

| — | abordarea riscului de sărăcire, inclusiv prin transferuri monetare, în cazul celor care renunță la un loc de muncă remunerat sau își văd redusă cariera profesională și, în general, al familiei de referință; |
| --- | --- |

—

abordarea riscului de sărăcire, inclusiv prin transferuri monetare, în cazul celor care renunță la un loc de muncă remunerat sau își văd redusă cariera profesională și, în general, al familiei de referință;

| — | favorizarea, în cadrul politicilor statelor membre, a ofertei (calitative și cantitative) de personal de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

—

favorizarea, în cadrul politicilor statelor membre, a ofertei (calitative și cantitative) de personal de îngrijire pe termen lung;

| — | promovarea, acolo unde este posibil, a unor parcursuri de autonomie, a unor soluții alternative în materie de locuințe și a unor moduri de viață independente pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

—

promovarea, acolo unde este posibil, a unor parcursuri de autonomie, a unor soluții alternative în materie de locuințe și a unor moduri de viață independente pentru persoanele cu handicap;

| — | măsuri în favoarea celor care le oferă rudelor îngrijire, bazate pe acțiuni comune între politicile publice (recunoașterea și consolidarea rolului îngrijitorilor familiali, disponibilitatea și fiabilitatea serviciilor, sănătatea îngrijitorilor, promovarea unor soluții de rezistență, protecția socială și sistemele de compensare pentru îngrijitori etc.), angajatori (prin intermediul dialogului social) și, în cele din urmă, îngrijitorii familiali înșiși și organizațiile lor reprezentative, asigurând implicarea lor din momentul elaborării politicilor publice și până la punerea lor în aplicare. |
| --- | --- |

—

măsuri în favoarea celor care le oferă rudelor îngrijire, bazate pe acțiuni comune între politicile publice (recunoașterea și consolidarea rolului îngrijitorilor familiali, disponibilitatea și fiabilitatea serviciilor, sănătatea îngrijitorilor, promovarea unor soluții de rezistență, protecția socială și sistemele de compensare pentru îngrijitori etc.), angajatori (prin intermediul dialogului social) și, în cele din urmă, îngrijitorii familiali înșiși și organizațiile lor reprezentative, asigurând implicarea lor din momentul elaborării politicilor publice și până la punerea lor în aplicare.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 364, 28.10.2020, p. 77.

1

(2)  Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (JO L 188, 12.7.2019, p. 79).

2

(3)  „Concilierea vieții profesionale cu viața de familie”, Eurostat 2018.

3

(4)  JO C 194, 12.5.2022, p. 19, punctul 3.8.

4

(5)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2020/living-working-and-covid-19

5

(6)  Eurofound (2020), Forța de muncă din domeniul îngrijirii pe termen lung: Ocuparea forței de muncă și condițiile de muncă.

6

Forța de muncă din domeniul îngrijirii pe termen lung: Ocuparea forței de muncă și condițiile de muncă

(7)  JO C 364, 28.10.2020, p. 77.

7

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/82

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Centre de inovare digitală și IMM-uri”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/12)

| Raportor: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Coraportor: | Nicos EPISTITHIOU |

Raportor:

Giuseppe GUERINI

Coraportor:

Nicos EPISTITHIOU

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI) |
| Data adoptării în secțiune | 13.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 27.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 136/0/0 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI)

Data adoptării în secțiune

13.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

27.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

136/0/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE crede cu tărie că economia europeană poate beneficia de pe urma dublei tranziții digitale și verzi și poate deveni mai competitivă, mai durabilă, mai rezilientă și mai autonomă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pentru a atinge aceste obiective, UE trebuie să își consolideze capacitățile de cercetare, dezvoltare și inovare și să sporească gradul de diseminare a tehnologiilor în rândul cetățenilor, administrațiilor publice și întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Comitetul consideră că investițiile UE în cercetare și dezvoltare ar trebui majorate la 3 % din PIB cât mai curând posibil. UE trebuie să dezvolte un set distinct de competențe în domeniul tehnologiilor digitale de nouă generație și să se asigure că acestea devin parte a modelelor de afaceri ale întreprinderilor din UE. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dubla tranziție oferă multe oportunități de creștere a competitivității IMM-urilor, dar poate reprezenta, de asemenea, o amenințare. Pentru a evita astfel de riscuri, IMM-urile europene trebuie să fie sprijinite pe parcursul tranzițiilor de un set de politici și instrumente. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Deși pot fi foarte inovatoare, IMM-urile tradiționale întâmpină dificultăți în gestionarea dublei tranziții din cauza limitărilor financiare și organizaționale, precum și din cauza lipsei de competențe. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Accesul IMM-urilor la finanțare pentru inovare trebuie îmbunătățit radical la nivelul fiecărui stat membru, și prin recurgerea la finanțarea prin capitaluri proprii și la stimulente fiscale în legătură cu tehnologiile și competențele digitale. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Centrele de inovare digitală funcționează ca ghișee unice care oferă analize și soluții întreprinderilor pentru a face față dublei tranziții. CESE consideră că mai multe întreprinderi din UE, chiar și cele din economia socială, ar trebui să se implice în activitățile centrelor de inovare digitală și că rezultatele ar trebui să fie comunicate mai bine, în special IMM-urilor. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Centrele de inovare digitală pot servi drept platforme pentru testarea soluțiilor tehnologice înainte de a investi („testare înainte de a investi”), pentru schimbul de bune practici și dezvoltarea competențelor digitale. Ele pot juca, de asemenea, un rol important în valorificarea potențialului tehnologiilor digitale pentru durabilitate. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Comitetul consideră că nu există o viziune clară asupra dezvoltării viitoare a centrelor de inovare digitală, în special având în vedere noile centre europene de dezvoltare digitală. Sunt necesari indicatori-cheie de performanță care măsoară performanța centrelor de inovare digitală, astfel încât acestea să se poată transforma în principalele centre europene pentru inovarea favorabilă incluziunii a IMM-urilor. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE consideră că centrele de inovare digitală ar trebui să reprezinte „niveluri intermediare”, menite să asculte solicitările IMM-urilor și să identifice instrumente și soluții pentru a le îndruma. Sensibilizarea cu privire la rolul important pe care îl pot juca centrele de inovare digitală este esențială. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Comitetul constată că mai multe politici privind IMM-urile nu sunt puse în aplicare la nivel național și există un decalaj semnificativ în ceea ce privește comunicarea cu privire la aceste facilități pentru IMM-uri. UE și statele membre trebuie să se implice împreună în sensibilizarea cu privire la inițiativele europene și naționale existente pentru IMM-uri, inclusiv cu privire la beneficiile aderării la rețeaua de centre de inovare digitală. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE consideră că activitățile centrelor de inovare digitală trebuie finanțate corespunzător, de la programe de sprijin pentru dezvoltarea întreprinderilor și pentru cercetare și inovare, la finanțare subvenționată pentru întreprinderi și participare la proceduri de ofertare. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE consideră că centrele de inovare digitală ar trebui să își concentreze atenția asupra sprijinirii economiilor regionale și a sistemelor locale de IMM-uri și recomandă o cartografiere regională a centrelor existente și un plan de acțiune axat pe dezvoltarea regională și pe sporirea incluziunii și participării. Cooperarea dintre întreprinderile mari și IMM-uri poate avansa inovarea digitală, valorificând potențialul neutilizat la momentul actual al inovării bazate pe lanțul de aprovizionare. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE observă că există diferențe între regiunile europene în ceea ce privește distribuția centrelor de inovare digitală, Europa de Est și de Sud-Est rămânând în urmă. Reducerea disparităților dintre statele membre și dintre regiuni este de o importanță vitală pentru progresul european. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Centrele de inovare digitală trebuie să sprijine IMM-urile în perfecționarea și recalificarea forței lor de muncă, inclusiv a antreprenorilor, pentru a asigura, de asemenea, capacitatea de inserție profesională viitoare în contexte care se schimbă rapid. Sistemele de învățământ trebuie dezvoltate cu un accent puternic pe STIM, încă din școala primară. În plus, învățământul secundar și terțiar tehnic și profesional și universitățile locale sunt actori importanți. Competențele digitale sunt un factor esențial pentru realizarea digitalizării depline și pentru atragerea tinerelor talente și în sectoarele tradiționale. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Sindicatele, organizațiile societății civile, asociațiile patronale și autoritățile publice trebuie să colaboreze atât pentru a gestiona misiunile și strategiile centrelor de inovare digitală, cât și pentru a dezvolta programe de învățare pe tot parcursul vieții și de formare profesională care să garanteze capacitatea de inserție profesională continuă, cu locuri de muncă și salarii decente, asigurând drepturile sociale ale lucrătorilor și o participare activă. Dialogul social este vital în acest proces, iar egalitatea de gen trebuie asigurată. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Contextul propunerii și considerații generale

| 2.1. | Transformarea digitală are efecte extraordinare asupra economiei, mediului și societății în ansamblu. Ea crește productivitatea sistemelor economice, îmbunătățește serviciile publice și calitatea vieții oamenilor și generează o nouă dezvoltare. Întreprinderile și organizațiile (publice și private, de piață și sociale) care au luat calea transformării digitale și-au dezvoltat serviciile, produsele și procesele și au devenit mai competitive. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Temerile legate de efectele negative asupra ocupării forței de muncă ca urmare a digitalizării au fost, de asemenea, plasate mai clar în context: activitățile foarte standardizate din sectoarele mai expuse concurenței prezintă riscuri de dislocare, dar aceste riscuri sunt mult mai scăzute în sectoarele cu o valoare adăugată mai mare și în industria prelucrătoare. În general, economia europeană poate beneficia de pe urma tranziției digitale și a celei ecologice și poate deveni mai competitivă, mai durabilă, mai rezilientă și mai autonomă. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Schimbările aduse de transformarea digitală sunt fundamentale și rapide. Acestea impun tuturor organizațiilor să țină pasul permanent cu ritmul alert al schimbării, fiind inclusiv nevoie să se reinventeze. IMM-urile, baza economiei europene, s-au numărat printre organizațiile care au suferit cel mai mult de pe urma transformării digitale. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | IMM-urile tradiționale tind să concentreze resursele, care sunt limitate în ceea ce privește finanțarea, capitalul uman și structura organizațională, în activități și practici consolidate. Chiar și atunci când sunt foarte inovatoare, IMM-urile tind să prefere inovarea progresivă („mid-tech”) față de inovarea radicală („high-tech”) tipică domeniului digital. IMM-urile se bazează, de asemenea, pe finanțarea prin împrumuturi bancare tradiționale, care este uneori împiedicată de lipsa garanțiilor sau de istoricul în materie de credite. Pot fi dezvoltate oportunități de finanțare sporite, în special în ceea ce privește finanțarea prin capitaluri proprii, care rămâne mai puțin dezvoltată în UE în comparație cu SUA, de exemplu, unde există multe surse de finanțare disponibile în etape în care datoria nu poate fi rambursată. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pandemia de COVID-19 a accelerat procesele de transformare digitală: aspecte-cheie ale economiei și societății, cum ar fi munca, comerțul, educația, comunicarea și divertismentul, s-au mutat brusc în mediul virtual. Pentru a supraviețui, IMM-urile au fost nevoite, de asemenea, să dezvolte o prezență digitală. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pandemia de COVID-19 a limitat, de asemenea, fluxurile comerciale și a perturbat lanțurile valorice globale, demonstrând că este necesar ca Europa să dobândească rapid un nivel mult mai ridicat de independență tehnologică. Aceasta este direcția în care se îndreaptă strategiile UE de dezvoltare a unor soluții autonome și foarte competitive pentru tehnologiile-cheie ale viitorului. Acest lucru presupune alegeri de politică care trebuie salutate și încurajate. Deși s-au înregistrat progrese, se mai pot aduce îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește transformarea digitală a întreprinderilor, a autorităților publice și a altor organizații. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CESE consideră că atât capacitatea de a produce inovare, cât și capacitatea de a disemina inovarea în societate și în economie vor fi factorii-cheie care vor determina competitivitatea UE până în 2050. În acest scop și astfel cum a susținut Comisia Europeană în programul Europa digitală (1), UE trebuie să dezvolte un set distinct de competențe în domeniul tehnologiilor digitale de nouă generație, cum ar fi internetul obiectelor (IoT), volumele mari de date, inteligența artificială, robotica, tehnologia de tip cloud computing și tehnologia blockchain, și să se asigure că aceste tehnologii generice devin o parte permanentă a modelelor de afaceri ale întreprinderilor europene, inclusiv prin activitățile centrelor de inovare digitală. Din motive de claritate, în prezentul aviz, atât centrele de inovare digitală, cât și centrele europene de inovare digitală sunt numite centre de inovare digitală. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ceea ce s-a spus despre tranziția digitală este valabil și pentru tranziția verde. Cele două faze ale tranziției sistemice au multe în comun și creează o sarcină dublă pentru IMM-uri (și, bineînțeles, oportunități diferite care trebuie evaluate cu atenție). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Digitalizarea industriei europene va avea un impact direct asupra realizării obiectivelor climatice ale Pactului verde și asupra obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Agendei 2030. Cu toate acestea, proiectele digitale avansate utilizează, de asemenea, cantități semnificative de energie, iar CESE consideră că centrele europene de inovare digitală pot juca un rol major în analizarea impactului asupra tranziției verzi. Producția durabilă și modelele de afaceri circulare în Europa pot fi realizate numai prin investiții majore în noile tehnologii emergente. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Aceste provocări necesită dezvoltarea rapidă și viguroasă a capacității tehnologice a UE. CESE observă că UE este încă în urmă în ceea ce privește investițiile în cercetare și dezvoltare în raport cu PIB-ul (2,32 % în 2020, comparativ cu 3,08 % în SUA și 3,2 % în Japonia) (2). Investițiile în cercetare și dezvoltare ar trebui să fie majorate cât mai curând posibil la 3 % din PIB, pentru a permite UE să concureze la nivel mondial în lumea tranziției digitale. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | La nivel european, întreprinderile, nu doar IMM-urile, întâmpină dificultăți în adoptarea de noi tehnologii. Prin mai multe avize, CESE a subliniat faptul că, deși transformarea digitală implică oportunități semnificative pentru întreprinderile din întreaga UE, multe dintre acestea se confruntă în continuare cu obstacole și incertitudini juridice, în special în ceea ce privește activitățile transfrontaliere. Pentru multe IMM-uri, aceste incertitudini se adaugă la lipsa accesului la finanțare sau a resurselor de investiții, precum și la lipsa de personal calificat. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Prin urmare, ar trebui dezvoltate și consolidate instrumente de sprijinire a IMM-urilor în vederea depășirii acestor lacune. Centrele de inovare digitală sunt principalele instrumente în acest scop. CESE consideră că mai multe întreprinderi din Europa ar trebui să colaboreze cu centrele de inovare digitală și că rezultatele obținute ar trebui să fie mai bine comunicate, în special IMM-urilor. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Centrele de inovare digitală ca infrastructură pentru sprijinirea IMM-urilor

| 3.1. | Centrele de inovare digitală sunt entități diferite (din punct de vedere organizațional, în ceea ce privește guvernanța și în ceea ce privește serviciile furnizate), înființate în întreaga Europă pentru a ajuta IMM-urile să treacă prin transformarea digitală. Centrele de inovare digitală funcționează ca ghișee unice care oferă analize și soluții întreprinderilor pentru a face față dublei tranziții. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Centrele de inovare digitală oferă IMM-urilor servicii cu valoare adăugată, cum ar fi perfecționarea și recalificarea, consultanța privind inovarea, tehnologiile, strategiile, finanțele, tranziția verde și economia circulară. De asemenea, ele oferă adesea facilități și platforme tehnologice pentru testarea soluțiilor tehnologice înainte de a face investiții („testare înainte de a investi”). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Rețeaua extinsă de centre de inovare digitală din Europa este în curs de restructurare majoră. Centrele europene de inovare digitală recent selectate vor fi finanțate în proporție de 50 % din fondurile Europa digitală și în proporție de 50 % din fondurile naționale și regionale și vor avea sarcina de a sprijini digitalizarea IMM-urilor și a autorităților publice. În urma adoptării programului Europa digitală, primele centre europene de inovare digitală vor fi funcționale din septembrie 2022. Centrele de inovare digitală actuale vor continua să funcționeze în sprijinul transformării digitale a IMM-urilor și a regiunilor, utilizând resursele programului Orizont Europa și ale FEDR. CESE consideră că această suprapunere a denumirilor ar putea crea confuzie în rândul beneficiarilor serviciilor. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE consideră că nu există o viziune clară asupra dezvoltării viitoare a centrelor de inovare digitală. Prin urmare, CESE solicită o serie de indicatori-cheie de performanță clari pentru a măsura performanța centrelor de inovare digitală în timp, precum și pentru a cartografia modul în care strategia de digitalizare a IMM-urilor progresează la nivel european. Centrele de inovare digitală trebuie să devină o rețea aprofundată de ghișee unice pentru a sprijini nevoile digitale ale IMM-urilor. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Centrele europene de inovare digitală vor fi mai uniforme în ceea ce privește dimensiunea, guvernanța și sarcinile. Ele vor avea o prezență geografică destul de extinsă și vor dezvolta capacități specifice și de nivel înalt în ceea ce privește „tehnologiile generice esențiale” individuale, astfel cum sunt definite în programul Europa digitală. Acestea vor sprijini transformarea digitală a întreprinderilor, în special a IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie, precum și a autorităților publice. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Deși tehnologiile generice esențiale și abordarea centrată pe înaltă tehnologie adoptată de Comisia Europeană pentru centrele europene de inovare digitală sunt în concordanță cu obiectivele de competitivitate în materie de tehnologie din Europa, astfel cum sunt stabilite în programul Europa digitală, există îngrijorări în ceea ce privește capacitatea de adaptare la parcursul IMM-urilor în materie de inovare. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE consideră că este esențial ca, în cadrul strategiei de creștere a capacității digitale a IMM-urilor, să se acorde mai multă atenție naturii cererii din partea acestor tipuri de întreprinderi, precum și potențialelor probleme critice care ar putea apărea în aceste procese de schimbare radicală. Acest lucru se va realiza prin creșterea capacității de a asculta nevoile IMM-urilor și prin colaborarea cu diverse părți interesate, inclusiv cu întreprinderile mari, în cadrul unor programe de inovare dedicate. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | IMM-urile nu au roluri organizaționale oficiale pentru inovare, cercetare și dezvoltare, iar abordarea lor în materie de inovare este orientată în principal către tehnologia medie (integrarea tehnologiilor consacrate) și inovarea incrementală (progresivă și mai lentă decât cea radicală), care se dezvoltă, de asemenea, prin modalități informale și semiformale de schimb de expertiză și experimentare cu alte întreprinderi, inclusiv ca parte a relațiilor de subcontractare. Tehnologiile esențiale ar putea fi, de asemenea, introduse în IMM-uri prin construirea unor căi de dezvoltare strategică și tehnologică care să includă astfel de tehnologii. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Prin urmare, procesele de inovare pentru IMM-uri necesită un „nivel intermediar” între cerere și ofertă. Acesta ar trebui să fie conceput astfel încât să țină seama de cerere (chiar dacă este vorba de o cerere slabă) și să identifice instrumentele și soluțiile cele mai potrivite din cadrul unei oferte excesiv de abundente și haotice de soluții tehnologice. Centrele de inovare digitală ar putea constitui acest „nivel intermediar”. Sensibilizarea cu privire la rolul important pe care îl pot juca centrele europene de inovare digitală este esențială. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Rezultatele obținute de centrele de inovare digitală în această privință pot fi deja considerate pozitive. Potrivit BEI: „Datele colectate arată că centrele de inovare digitală joacă un rol esențial în sprijinirea IMM-urilor europene în transformarea digitală. [...] Peste 70 % dintre întreprinderile care au participat la sondaj și care au utilizat un centru de inovare digitală consideră că sprijinul pe care l-au primit le-a îmbunătățit parcursul digital.” |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Centrele de inovare digitală pot juca, de asemenea, un rol foarte important în promovarea digitalizării întreprinderilor sociale, în special pentru întreprinderile sociale care operează în sectorul asistenței sociale și a îngrijirii la domiciliu, unde tehnologiile digitale pot contribui la îmbunătățirea serviciilor prin abordarea nevoilor persoanelor cu dizabilități. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Propuneri de îmbunătățire a politicilor europene privind inovarea digitală pentru IMM-uri

| 4.1. | CESE apreciază atenția acordată IMM-urilor și volumul politicilor și programelor de sprijinire a acestora. Cu toate acestea, Comitetul constată că abordarea generală a CE nu se concentrează suficient pe procesele și nevoile IMM-urilor. În plus, nu toate aceste politici sunt puse în aplicare la nivel național și există diferențe mari în ceea ce privește comunicarea acestor facilități între IMM-uri. Sensibilizarea cu privire la inițiativele europene și naționale trebuie să devină o prioritate, iar responsabilitatea trebuie împărțită între instituțiile europene și statele membre. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE consideră că, pentru a pune în aplicare sarcinile centrelor de inovare digitală, trebuie asigurată o finanțare adecvată prin utilizarea diferitelor surse, de la dezvoltarea întreprinderilor și programele de sprijin pentru cercetare și inovare la nivel regional, național și european, până la finanțarea subvenționată a întreprinderilor și participarea la procedurile de ofertare. În ceea ce privește IMM-urile, trebuie prevăzută posibilitatea de a avea acces la stimulente fiscale legate de investițiile în inovarea digitală și în competențele conexe. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE consideră că centrele de inovare digitală ar trebui să joace un rol esențial în dezvoltarea armonioasă și echilibrată a economiei și a ocupării forței de muncă în UE și, în special, să sprijine dubla tranziție digitală și verde a IMM-urilor. În acest scop, ele ar trebui, de asemenea, să dezvolte furnizarea așa-numitelor servicii „non-piață” ca parte a activităților de formare și sensibilizare, iar costurile acestor activități de interes public ar trebui să fie acoperite din fonduri publice. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE consideră că centrele de inovare digitală ar trebui, în primul rând, să joace rolul de integratori de sisteme, reunind nevoile IMM-urilor și soluțiile tehnologice. În acest scop, este esențial ca centrele de inovare digitală să dezvolte capacitatea de a funcționa ca platforme locale de inovare, reunind competențele și resursele rețelelor locale de inovare (și, eventual, ale celor externe) și cererea/oportunitățile care decurg din sistemele de producție locale, înainte de a dezvolta competențe specifice în ceea ce privește tehnologiile-cheie individuale specifice altor entități de cercetare și inovare (centre de cercetare, universități, întreprinderi mari). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Având în vedere standardizarea proceselor și a stimulentelor pentru cooperarea transfrontalieră, precum și schimbul de cunoștințe, experiență și practici, inclusiv prin intermediul unei platforme digitale comune, CESE consideră că centrele de inovare digitală ar trebui să își concentreze atenția asupra sprijinirii economiilor regionale și a sistemelor locale pentru IMM-uri. Prin urmare, CESE recomandă o cartografiere regională a centrelor existente, în colaborare cu organizațiile patronale ale IMM-urilor, și un plan de acțiune axat pe dezvoltarea regională și pe sporirea incluziunii și participării. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE observă că există în continuare diferențe în ceea ce privește distribuția centrelor de inovare digitală între regiunile europene, în condițiile în care aceleași țări din Europa de Est și de Sud-Est care au înregistrat o rată scăzută de participare la digitalizare în ultimii ani rămân în urmă. Într-un aviz anterior, CESE a afirmat că „abordarea decalajului digital [...] va constitui o prioritate specială. [...] pandemia a evidențiat atât oportunitățile, cât și dezavantajele comunicării digitale, în special pentru cei care locuiesc în zonele rurale.” Reducerea disparităților dintre statele membre și dintre regiuni este de o importanță vitală pentru progresul european. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE consideră că, pentru a stimula tranziția digitală și tranziția verde pentru IMM-uri, cele două dimensiuni-cheie trebuie monitorizate si abordate în mod corespunzător: competențe digitale răspândite la scară largă și cooperarea între întreprinderi, de la producție până la lanțurile de aprovizionare. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Competențele digitale sunt un factor esențial, în special pentru IMM-uri, deoarece acestea constituie principalul obstacol în calea realizării pe deplin a digitalizării, chiar și în prezența unor stimulente financiare puternice pentru investiții. Pentru IMM-uri, perfecționarea și recalificarea implică atât forța de muncă angajată, cât și antreprenorii care sunt direct implicați în procesele de producție și în opțiunile în materie de inovare și investiții. În cazul în care antreprenorii nu au competențe digitale, acest lucru îi împiedică să profite de oportunitățile oferite de tehnologiile digitale și reprezintă un obstacol major în calea competitivității întreprinderilor, ceea ce are un impact negativ asupra ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | IMM-urile nu au roluri organizaționale oficiale pentru inovare, cercetare și dezvoltare, iar abordarea lor în materie de inovare este orientată în principal către tehnologia medie (integrarea tehnologiilor consacrate) și inovarea incrementală (progresivă și mai lentă decât cea radicală), care se dezvoltă, de asemenea, prin modalități informale și semiformale de schimb de expertiză și experimentare cu alte întreprinderi, inclusiv ca parte a relațiilor de subcontractare. Tehnologiile esențiale ar putea fi, de asemenea, introduse în IMM-uri prin construirea unor căi de dezvoltare strategică și tehnologică care să includă astfel de tehnologii. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Sindicatele, organizațiile neguvernamentale și ale societății civile, asociațiile patronale și autoritățile publice, al căror rol de lider trebuie să ghideze misiunea și strategiile centrelor de inovare digitală, trebuie să colaboreze pentru a dezvolta programe de perfecționare și de recalificare, de învățare pe tot parcursul vieții și de formare profesională, care să garanteze capacitatea de inserție profesională continuă a forței de muncă, locuri de muncă decente și salarii și drepturi sociale. Lucrătorii trebuie să joace un rol de lider în procesele de transformare digitală, iar egalitatea de gen trebuie garantată. Dialogul social este esențial în acest scop și trebuie sprijinit pentru a identifica nevoile pe termen scurt și mediu, precum și efectele politicilor pe termen lung. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Cooperarea dintre întreprinderile mari și IMM-uri, de la producție până la lanțurile de aprovizionare, ar putea avansa inovarea digitală, surmontând multe dintre obstacolele întâlnite în ceea ce privește cunoștințele, standardizarea și costurile. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | CESE consideră că viitorul rol strategic al centrelor europene de inovare digitală depinde de doi factori: capacitatea de a transmite factorilor de decizie nevoile, constrângerile și oportunitățile IMM-urilor legate de cercetare, dezvoltare și inovare, în vederea unei mai bune elaborări a politicilor care promovează relevanța și calitatea IMM-urilor; și capacitatea de a consolida ecosistemul nostru social și antreprenorial, contribuind la creșterea rezilienței și a orientării spre viitor a acestuia. |
| --- | --- |

4.12.

Bruxelles, 27 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului „Europa digitală” și de abrogare a Deciziei (UE) 2015/2240 (JO L 166, 11.5.2021, p. 1).

1

(2)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=R%26D_expenditure&oldid=551418

2

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/88

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Către o strategie durabilă a UE privind proteinele vegetale și uleiul vegetal”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/13)

| Raportor: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Raportor:

Lutz RIBBE

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 5.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 27.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 158/2/3 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

5.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

27.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

158/2/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Creșterea animalelor (inclusiv producția de carne, produse lactate și ouă) este un sector agricol important din punct de vedere economic în UE. În ultimii ani, acest sector a făcut, însă, din ce în ce mai mult obiectul unor dezbateri publice, printre altele din cauza impactului asupra mediului la nivel regional și global al creșterii intensive a animalelor și deoarece sectorul depinde în mare măsură de importurile de hrană pentru animale. Acest aspect din urmă creează preocupări în ceea ce privește securitatea furajeră și alimentară a UE. Dependența de importuri este considerabilă (aproximativ 75 %), în special în cazul plantelor cu un conținut ridicat de proteine. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pe lângă nevoile sale implicite de terenuri arabile în afara UE, sectorul creșterii animalelor solicită și o parte importantă din terenurile arabile din cadrul UE. În jur de 50 % din recoltă este utilizată ca furaje, în vederea obținerii de produse de origine animală; mai puțin de 20 % din recoltă este utilizată în mod direct pentru alimentația bazată pe plante a oamenilor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Se discută de ani de zile despre o strategie europeană în materie de proteine, dar deocamdată nu a fost depășit stadiul declarativ în ceea ce privește dezvoltarea culturilor de plante proteice. Comitetul Economic și Social European (CESE) dorește să indice prin prezentul aviz ce alte aspecte ar mai trebui avute în vedere. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE constată că în UE există un ușor deficit de proteine în sectorul alimentar propriu-zis (vegetal); acest deficit există însă mai curând în sectorul furajelor combinate, ceea ce este mai important. Există multe motive întemeiate pentru a se extinde cultivarea proteinelor în UE, și mai cu seamă pentru a folosi mai mult pajiștile în hrănirea animalelor. În pofida potențialului existent, importurile mari de proteine nu vor putea să fie înlocuite, din punct de vedere strict cantitativ, integral de producția europeană, fără ca acest lucru să declanșeze efecte fundamentale asupra altor sectoare de producție agricolă. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE subliniază, de asemenea, că extinderea culturilor de plante oleaginoase în UE ar putea avea, de asemenea, efecte pozitive, cum ar fi autosuficiența în materie de combustibil pentru tractoare, creșterea disponibilității aprovizionării cu turte de ulei, care au excelente posibilități furajere proteice și creșterea rotației culturilor. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Acest lucru se întâmplă pentru că există un factor restrictiv absolut, respectiv suprafața agricolă disponibilă. Cu toate că atât în agricultura convențională, cât și în cea ecologică, au loc permanent inovații vizând o creștere a productivității, există limite de volum ce nu pot fi depășite. Prin urmare, CESE consideră că este imperios necesar ca UE să realizeze un studiu privind potențialul la nivel european și ponderea terenurilor pentru culturile proteice și oleaginoase care ar putea fi cultivate în UE. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | O componentă importantă a unei strategii europene în materie de proteine ar trebui să vizeze compatibilitatea între sectorul creșterii animalelor în ansamblu și obiectivele UE și ale ONU legate de securitatea alimentară, autonomia strategică de aprovizionare și sustenabilitate la nivel european și global. Cultivarea extinsă a proteinelor în UE reprezintă doar un aspect în acest context. La nivel global, o evoluție care să ducă la un consum mediu de carne și produse lactate per cap de locuitor apropiat de nivelul actual din economiile dezvoltate pare incompatibilă cu obiectivele ONU de dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | O strategie europeană privind proteinele și uleiul ar trebui, de asemenea, să contribuie la dezvoltarea durabilă a zonelor rurale, în conformitate cu viziunea pe termen lung a UE privind zonele rurale, de exemplu prin dezvoltarea unor noi lanțuri valorice regionale autonome. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În Germania, „Comisia Viitorului pentru Agricultură (ZKL)”, înființată de guvernul federal, în care sunt reprezentate toate grupurile relevante social, a prezentat o abordare cuprinzătoare, cu propuneri pentru un sistem agricol și alimentar sustenabil, implicând și sectorul creșterii animalelor. Au fost propuse schimbări ale metodelor de producție, care să fie puse în aplicare prin intermediul unui set de instrumente (recompensare prin intermediul piețelor și al primelor), pentru a permite, pe cât posibil, tuturor fermierilor să se adapteze. CESE recomandă Comisiei Europene să evalueze mai atent formatul acestui proces, pentru a analiza dacă nu ar fi potrivit și pentru dezvoltarea unei strategii europene în materie de proteine. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | O strategie în materie de proteine care să servească și obiectivelor de autonomie strategică de aprovizionare va trebui să includă următoarele elemente:






  — | încurajarea cercetării și inovării în domeniul proteinelor vegetale de-a lungul întregului lanț valoric și pentru utilizarea orientată spre nevoi și optimizată a surselor de proteine vegetale; |
| --- | --- | --- |

1.10.

—

încurajarea cercetării și inovării în domeniul proteinelor vegetale de-a lungul întregului lanț valoric și pentru utilizarea orientată spre nevoi și optimizată a surselor de proteine vegetale;

| — | dezvoltarea și promovarea sporită a potențialului proteic în UE; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea și promovarea sporită a potențialului proteic în UE;

| — | consolidarea unei producții interne durabile de proteine vegetale, produse în conformitate cu standardele europene înalte; |
| --- | --- |

—

consolidarea unei producții interne durabile de proteine vegetale, produse în conformitate cu standardele europene înalte;

| — | dezvoltarea și extinderea lanțurilor valorice regionale și a capacităților de prelucrare regionale; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea și extinderea lanțurilor valorice regionale și a capacităților de prelucrare regionale;

| — | colaborarea continuă cu instituțiile și organizațiile agricole pentru a promova cultivarea și utilizarea proteinelor vegetale din surse interne în industria alimentară și furajeră; |
| --- | --- |

—

colaborarea continuă cu instituțiile și organizațiile agricole pentru a promova cultivarea și utilizarea proteinelor vegetale din surse interne în industria alimentară și furajeră;

| — | creșterea în continuare a potențialului culturilor prin îmbunătățirea și extinderea strategiilor de ameliorare; |
| --- | --- |

—

creșterea în continuare a potențialului culturilor prin îmbunătățirea și extinderea strategiilor de ameliorare;

| — | extinderea serviciilor de educație și consiliere și a transferului de cunoștințe; |
| --- | --- |

—

extinderea serviciilor de educație și consiliere și a transferului de cunoștințe;

| — | încurajarea și facilitarea producției de culturi proteice în zonele de interes ecologic; |
| --- | --- |

—

încurajarea și facilitarea producției de culturi proteice în zonele de interes ecologic;

| — | o legătură mai puternică între creșterea animalelor și potențialul alimentar regional; |
| --- | --- |

—

o legătură mai puternică între creșterea animalelor și potențialul alimentar regional;

| — | respectarea consecventă a valorilor-limită existente pentru contaminarea prin emisii (nitrați în apele de suprafață și subterane, amoniac etc.), internalizarea costurilor externe; |
| --- | --- |

—

respectarea consecventă a valorilor-limită existente pentru contaminarea prin emisii (nitrați în apele de suprafață și subterane, amoniac etc.), internalizarea costurilor externe;

| — | promovarea, în special, a unor practici favorabile bunăstării animalelor, prin informarea consumatorilor și etichetarea produselor; |
| --- | --- |

—

promovarea, în special, a unor practici favorabile bunăstării animalelor, prin informarea consumatorilor și etichetarea produselor;

| — | stabilirea de norme de producție și de calitate în legătură cu efectele asupra sănătății și a mediului generate de importurile de produse care concurează cu cele obținute în UE; |
| --- | --- |

—

stabilirea de norme de producție și de calitate în legătură cu efectele asupra sănătății și a mediului generate de importurile de produse care concurează cu cele obținute în UE;

| — | o campanie de informare însoțitoare privind consecințele asupra mediului și sănătății ale diferitelor obiceiuri alimentare. |
| --- | --- |

—

o campanie de informare însoțitoare privind consecințele asupra mediului și sănătății ale diferitelor obiceiuri alimentare.

2.   Introducere și context

| 2.1. | Politica și practica agricolă a UE au avut succes în ceea ce privește aprovizionarea cu alimente, însă în prezent, prin strategia „De la fermă la consumator”, se concentrează, printre altele, preponderent pe aspecte ce țin de sustenabilitate și pe atingerea obiectivelor Pactului verde european și a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD). Cel târziu începând cu pandemia de COVID-19 și, ulterior, de la izbucnirea războiului din Ucraina, în prim-plan se află un nou obiectiv: autonomia strategică de aprovizionare. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În UE, sectorul zootehnic (cu produse din carne și produse lactate, ouă) reprezintă, din punct de vedere economic, o componentă importantă, care însă în ultimii ani a făcut tot mai mult, din diverse motive, obiectul dezbaterilor sociale; unul dintre aceste motive este dependența puternică de importurile de furaje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În rezoluția sa „O strategie europeană pentru promovarea culturilor proteice” (1), Parlamentul European vorbește despre un „deficit semnificativ de proteine vegetale din cauza nevoilor sectorului [...] creșterii animalelor”, „situație care aproape nu s-a schimbat [...] în pofida utilizării în hrana pentru animale a coproduselor obținute din producția de biocarburanți”. Numai 3 % dintre terenurile arabile sunt alocate pentru cultivarea plantelor proteice, iar aprovizionarea cu proteine vegetale se realizează în proporție de peste 75 % prin importuri, în principal din Brazilia, Argentina și Statele Unite” (2), cu toate că producția de materii bogate în proteine a crescut în UE de la 24,2 la 36,3 milioane de tone (+ 50 %) între 1994 și 2014; consumul total a crescut în același interval de timp de la 39,7 la 57,1 milioane de tone (+ 44 %) (3). La crearea acestor dependențe au contribuit în mod hotărâtor anumite decizii politice, precum Acordul de la Blair House. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Un rol esențial pentru industria furajelor îl joacă făina din soia (4), care „este un ingredient privilegiat în formularea furajelor combinate, datorită conținutului proteic ridicat al acesteia (peste 40 %), a conținutului de aminoacizi și a disponibilității acesteia pe tot parcursul anului, ceea ce limitează necesitatea unei reformulări frecvente” (5). Consumul de soia a crescut în Europa de la 2,4 milioane de tone în 1960 la aproape 36 de milioane de tone/an. Pentru acoperirea acestei cereri imense de soia, sunt necesare circa 15 milioane de hectare de teren, „dintre care 13 milioane de hectare se găsesc în America de Sud” (6); ceea ce depășește suprafața cultivabilă totală a Germaniei (11,7 milioane de hectare) (7). Din cantitatea de soia importată, o proporție covârșitoare este formată din soiuri modificate genetic (circa 94 %). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | După cum se menționează în documentul Comisiei (8), proteaginoasele cu un conținut ridicat de proteine (peste 15 %) reprezintă „aproximativ un sfert din oferta totală de proteine vegetale brute din UE. Deși contribuie în mod semnificativ la oferta totală de proteine vegetale, în mod surprinzător, cerealele și pajiștile nu sunt avute în vedere de Comisie în considerațiile sale strategice privind proteinele vegetale „din cauza conținutului redus de proteine și, respectiv, din cauza relevanței scăzute pe piață” (9) (JO C 390, 18.11.2019, p. 2). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Importurile ridicate, mai ales de soia, se explică în principal prin faptul că soia poate fi produsă la costuri mult mai mici în SUA și în America de Sud, datorită condițiilor de cultivare naturale; un alt factor îl reprezintă și standardele de mediu și sociale semnificativ mai reduse; exemple în acest sens ar fi defrișările pădurilor naturale din America de Sud și strămutarea populațiilor indigene, însă și a micilor fermieri (10). CESE salută recunoașterea de către Comisie a problemei și angajamentul său față de „lanțurile de aprovizionare fără defrișări” (11). |
| --- | --- |

2.6.

UE nu și-a asumat inițiative suficiente care ar putea duce la o reducere reală a dependenței de importuri nici în ultimele propuneri de reforme pentru PAC și nici în negocierile cu țările Mercosur.

| 2.7. | În acest context, trebuie menționat faptul că, în cadrul actualei PAC, cultivarea proteinelor a beneficiat în special de așa-numitele zone de interes ecologic, care nu vor mai exista după reformă. Plantele fixatoare de azot sunt tipul cel mai des declarat pentru zonele de interes ecologic; 37 % din zonele de interes ecologic sunt utilizate în consecință. Nu a fost încă efectuată o evaluare a planurilor strategice naționale prezentate pentru punerea în aplicare a noii PAC, astfel încât CESE nu este încă în măsură să spună dacă ele vor duce la îmbunătățirea sau înrăutățirea situației. Este adevărat că statele membre au la dispoziție o serie de opțiuni (în special: plăți cuplate) pentru a promova cultivarea, dar analizele inițiale sugerează că (a) nu toate statele membre o vor utiliza și (b) nivelurile de sprijin nu sunt suficient de atractive. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | CESE a exprimat o poziție clară, considerând că „îmbunătățirea autonomiei UE în materie de proteine este dezirabilă din toate punctele de vedere. Importurile de boabe de soia din țări terțe pot fi responsabile pentru defrișări, degradarea pădurilor și distrugerea ecosistemelor naturale în anumite țări producătoare. Dezvoltarea legumelor și leguminoaselor cu un conținut proteic ridicat în Uniune ar limita utilizarea importurilor și, astfel, ar avea un impact pozitiv asupra climei și a mediului (12). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Această poziție nu este contestată de nicio parte. Dimpotrivă, necesitatea unei strategii europene privind proteinele a fost discutată de mult timp în cadrul UE, dar nu s-a ajuns la mai multe rezultate decât un angajament de a dezvolta producția europeană de proteine și instrumentele menționate la punctul 2.7; suntem astfel departe de o strategie europeană eficientă în materie de proteine. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | De la începutul pandemiei de COVID-19 și apoi odată cu izbucnirea războiului din Ucraina, a devenit clar că diviziunea muncii și relațiile comerciale la nivel global nu au doar consecințe pozitive. Ele pot conduce la probleme care nu au fost prevăzute deloc sau doar într-o măsură insuficientă. Noul cuvânt-cheie este autonomia strategică de aprovizionare. Fie că avem în vedere deficitele de aprovizionare cu măști faciale, medicamente, semiconductori sau energii fosile, cum ar fi gazul, petrolul sau cărbunele, dependențele pot duce la turbulențe economice și sociale extreme. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Războiul din Ucraina și efectele sale, care, după cum este de așteptat, vor fi prezente pe termen lung, vor afecta mult timp sectorul agricol – atât pe cel european, cât și pe cel global – și industria alimentară europeană, fiind necesare transformări. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | În rezoluția sa „Războiul din Ucraina și impactul său economic, social și ecologic” (13), CESE vorbește de aceea și de faptul că „conflictul va avea inevitabil consecințe grave pentru sectorul agroalimentar al UE, care va necesita sprijin suplimentar; [...] subliniază că UE trebuie să își consolideze angajamentul de a asigura sisteme alimentare sustenabile și [...] în special, UE trebuie să își îmbunătățească securitatea alimentară, prin reducerea dependenței de produse agricole esențiale și de factorii de producție agricolă importați”. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | CESE subliniază în același timp „că impactul războiului nu ar trebui să afecteze acțiunile climatice și sustenabilitatea” și că obiectivele de dezvoltare durabilă din Agenda 2030 a ONU promovează și pacea, securitatea și reducerea sărăciei. Prin intermediul Pactului verde european s-au obținut progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Agendei 2030 a ONU și tranziția justă. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Acest aspect a fost abordat și de către șefii de stat sau de guvern din UE, în Declarația de la Versailles din 11 martie 2022, precizându-se: „Ne vom îmbunătăți securitatea alimentară prin reducerea dependenței noastre de importurile de produse agricole esențiale și de factori de producție agricolă esențiali, în special prin creșterea producției UE de proteine vegetale” (14). |
| --- | --- |

2.14.

3.   Fapte și tendințe

| 3.1. | CESE consideră că aspectele sistemice trebuie clarificate și luate în considerare într-o mult mai mare măsură la elaborarea unei strategii europene cuprinzătoare în materie de proteine. Trebuie să se clarifice astfel modul în care trebuie evaluat sistemul actual din perspectiva unei autonomii strategice de aprovizionare în Europa, precum și din perspectiva sustenabilității globale și regionale, dar și care sunt avantajele și dezavantajele acestui sistem pentru fermieri, consumatori, mediul înconjurător și animalele de fermă. Trebuie avute în vedere însă și tendințele actuale care au un impact asupra aprovizionării cu proteine. |
| --- | --- |

3.1.

Alimente, combustibil sau furaje – ce cultivăm și ce se întâmplă cu recolta de plante agricole?

| 3.2. | Actuala producție ridicată de carne din Europa nu ar fi posibilă fără importurile mari de proteine, deși o mare parte din recolta agricolă este deja folosită pentru hrana animalelor. În Germania, de exemplu, este vorba despre aproape două treimi din recolta totală, respectiv aproape toate pajiștile (pe care oamenii evident că nu le pot valorifica direct), precum și câte 60 % din recolta de porumb și de cereale (15). A doua cea mai importantă utilizare a recoltei din punct de vedere cantitativ nu este nicidecum pentru produsele alimentare de origine vegetală, ci pentru obținerea energiei tehnice (porumb pentru biogaz, rapiță pentru biomotorină și cereale și sfeclă de zahăr pentru bioetanol). Utilizarea directă a plantelor ca aliment se situează doar pe locul al treilea. Produsele alimentare de origine vegetală consumate în Germania – în principal cereale pentru panificație, cartofi, zahăr, ulei de rapiță și legume de câmp – reprezintă doar 11 % din producția vegetală totală. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | De asemenea, 93 % din proteinele vegetale importate sunt utilizate pentru hrana animalelor. Aceste importuri, dar și volumul și intensitatea producției de carne, au devenit în ultimii ani obiectul multor dezbateri sociale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Trebuie conștientizate două aspecte: în primul rând, în UE există un ușor deficit de proteine în sectorul alimentar propriu-zis (vegetal); acest deficit există însă mai curând în sectorul furajelor combinate, ceea ce este mai important. În al doilea rând, importurile mari de proteine nu vor putea să fie înlocuite integral de producția europeană, fără ca acest lucru să declanșeze efecte fundamentale asupra altor sectoare de producție agricolă. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Acest lucru se întâmplă pentru că există un factor restrictiv absolut, respectiv suprafața agricolă disponibilă. Cu toate că atât în agricultura convențională, cât și în cea ecologică, au loc permanent inovații vizând o creștere a productivității, există limite de volum ce nu pot fi depășite. După o analiză aprofundată, Asociația Industriei de Prelucrare a Semințelor Oleaginoase din Germania concluzionează că trebuie asigurate în continuare căile de aprovizionare pentru aceste produse furnizoare de proteine, deoarece autonomia completă a UE în materie de proteine rămâne nerealistă (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Aceste două afirmații fundamentale nu trebuie înțelese greșit. Există multe motive întemeiate pentru a promova intensiv cultura plantelor proteaginoase și oleaginoase în UE. Ele fixează azotul în sol, reduc nevoia de azot mineral, îmbunătățesc calitatea solului și fertilitatea și au o contribuție pozitivă la protecția climei. (De exemplu, mai puține nevoi în materie de transporturi, mai puține defrișări, mai puțini factori de producție utilizați.) Rotația extinsă a culturilor reduce frecvența apariției dăunătorilor și are un efect pozitiv asupra biodiversității. În prezent, doar o parte foarte redusă (aproximativ 3 %) din suprafața agricolă este cultivată cu plante proteice. Prin urmare, extinderea, care este foarte utilă, va fi în mod inevitabil în detrimentul altor forme de cultivare, cum ar fi alte culturi sau culturi energetice, sau să conducă la situații de concurență, de exemplu cu alte măsuri de conservare a naturii. |
| --- | --- |

3.6.

Tendințe actuale

| 3.7. | De aceea, într-o primă fază este recomandabil să se descrie și să se analizeze tendințele care ar putea avea un impact asupra creșterii și hrănirii animalelor în viitor și, implicit, asupra nevoii de proteine și a calității acestora. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Pe de o parte, se poate remarca deja un comportament diferit de consum. Tot mai mulți consumatori își reduc consumul de carne sau renunță complet la aceasta. Consumul ridicat de carne din Europa este criticat acum și din motive nutriționale. În unele state membre se observă deja o scădere a consumului de carne (17). Tendința se poate remarca nu numai din statistici, ci și pe rafturile supermarketurilor, unde produsele din înlocuitori de carne” fabricate din plante proteice sunt tot mai căutate. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | O a doua tendință poate fi descrisă prin „mai puțină carne, dar de calitate mai bună”: programele premium, care pun mai mult accent pe bunăstarea animalelor și pe caracterul regional, se extind, ceea ce are un impact și asupra hranei animalelor. De exemplu, din ce în ce mai mulți consumatori acordă atenție modului în care sunt ținute animalele și dacă acestea au fost hrănite cu furaje produse la nivel local și/sau fără OMG-uri, dacă au pășunat etc. În acest sens, există deja un grad ridicat de diferențiere în UE. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | În trecut, această tendință a fost considerată o mică nișă, însă se anticipează schimbări majore. Un număr mare de lanțuri de supermarketuri din mai multe state membre au impus deja treptat la produsele lor din carne proaspătă cerințe mai stricte în ceea ce privește protecția animalelor și compatibilitatea cu mediul. Sunt de așteptat și alte schimbări radicale. De exemplu, din 2030, câteva magazine mari tip discounter se vor aproviziona pentru sortimentul lor de carne proaspătă în proporție de 100 % numai din unități premium de creștere a animalelor și din unități în care animalele sunt ținute într-un climat natural. Această transformare se referă la toate categoriile de animale de fermă (bovine, porcine, pui și curcani). |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Extinderea planificată sau deja în curs a agriculturii ecologice în UE va avea, de asemenea, un impact asupra aprovizionării cu furaje (și a importurilor de soia). Conform datelor Comisiei Europene, creșterea ecologică a animalelor a înregistrat, până în prezent, o creștere de 10 % în fiecare an. Obiectivul de 25 % al strategiei „De la fermă la consumator” ar reprezenta un nou impuls în această direcție dacă piețele se dezvoltă corespunzător, PAC vizând o contribuție în acest sens. Având în vedere faptul că doar 6 % din boabele de soia sunt comercializate ca soia nemodificată genetic, întreprinderile trebuie să caute alternative și/sau să producă tot mai mult furaje în propriile unități. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | Schimbări clare se pot vedea și pe piața laptelui. În multe state membre, piața de retail alimentar solicită de la unitățile de prelucrare a laptelui și a produselor lactate lapte și produse lactate de la vaci care nu au fost hrănite cu furaje cu compuși modificați genetic. Drept rezultat, în Germania, de exemplu, făina de soia nu se mai folosește în prezent la circa 70 % din producția de lapte. Piața începe să diferențieze, oferind, de exemplu, lapte de la vaci care au pășunat, au fost hrănite cu fân sau au păscut în zone de munte. Cu toate acestea, produsele lactate rămân un aport proteic esențial pentru viitor și sunt accesibile tuturor într-o dietă echilibrată pentru toate grupele de vârstă ale populației. |
| --- | --- |

3.7.5.

| 3.7.6. | În acest context trebuie reamintit și raportul de informare al CESE „Beneficiile creșterii extensive a animalelor și ale îngrășămintelor organice în contextul Pactului verde european” (18), în care creșterea extensivă a animalelor (pe pășuni permanente și pajiști) nu este menționată numai datorită importanței deosebite pentru biodiversitate și pentru alte performanțe ecologice și culturale naționale, ci și pentru „furnizarea de alimente durabile, sănătoase, sigure și de înaltă calitate [...], în special în contextul unei populații mondiale în creștere.” Necesitatea de a lua mai mult în considerare „rolul pășunilor/trifoiului ca sursă importantă de proteine pentru rumegătoare” se regăsește și în alte avize ale Comitetului (19). |
| --- | --- |

3.7.6.

| 3.7.7. | O altă evoluție, cu totul diferită, care poate avea consecințe economice dezastruoase pentru agricultură, creșterea tradițională a animalelor și întregul sistem agroalimentar al acestui sector, este dezvoltarea așa-numitei cărni artificiale, care nu are nicio legătură cu carnea, ci este un produs industrial fabricat în reactoare. Această tendință nu pornește de la consumatori sau de la agricultori, ci de la marile concerne multinaționale, cum ar fi Cargill, Tyson Foods sau Nestlé. Acestea cercetează sau dezvoltă practici de a produce țesut artificial de carne în reactoare industriale. Argumentul lor este că, ceea ce fermierii au făcut întotdeauna de-a lungul istoriei omenirii prin practicarea creșterii tradiționale a animalelor (și anume, creșterea celulelor), pot face într-un reactor, cu un consum mult mai mic de teren, în timp ce îndoielile cu privire la economisirea apei și la alte resurse utilizate persistă, la fel ca și necunoscutele legate de „calitate” și de costurile de producție aferente. CESE solicită lansarea unei ample dezbateri societale cu privire la preocupările legate de această evoluție potențială și la consecințele sale negative asupra crescătorilor de animale și a lanțului de producție a cărnii, o sursă potențială de daune pentru economiile și nivelurile de ocupare a forței de muncă din toate statele membre, precum și pentru Uniunea Europeană în ansamblu. |
| --- | --- |

3.7.7.

Reacții din sfera politică

| 3.8. | În prezent există reacții clare venite din sfera politică, unele dintre acestea mergând mai departe decât strategia „De la fermă la consumator”, poziții care au fost gândite în cadrul unui discurs social cu totul diferit. În Germania, de exemplu, guvernul federal a înființat în iulie 2020 o „Comisie a Viitorului pentru Agricultură” (ZKL), alcătuită din 32 de membri proveniți din grupuri sociale foarte diferite, inclusiv din asociațiile tradiționale ale agricultorilor și din mediul științific. Obiectivul urmărit era de a elabora o viziune pentru viitorul sistemului agricol și de alimentație acceptată de medii sociale largi. Recomandările au fost adoptate unanim și publicate în iunie 2021. Acestea urmează un principiu comun: responsabilitatea ecologică și etică (în privința animalelor) a agriculturii poate fi îmbunătățită cel mai eficient și mai durabil dacă se găsesc căi de a stimula financiar metodele de producție sustenabile prin introducerea unor instrumente noi, făcându-le astfel rentabile economic. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În ceea ce privește sectorul creșterii animalelor, ZKL se alătură recomandărilor Rețelei de competențe privind creșterea animalelor înființată de Ministerul Federal al Agriculturii din Germania. Propunerile acesteia, publicate în februarie 2020 (20), prevăd o strategie de transformare pentru reorganizarea sectorului creșterii animalelor, cu o creștere substanțială a nivelului de bunăstare a animalelor. Aceasta include finanțarea din impozite sau contribuții, coroborată cu prețuri mai mari pe piață și acordarea unei prime condiționate de etichetarea obligatorie, corelată cu standarde definite corespunzător pentru creșterea animalelor. Acest lucru ar fi decisiv pentru a oferi agricultorilor afectați o perspectivă economică. Această strategie de transformare ar trebui să conducă la asigurarea mijloacelor de existență pentru fermele de animale în cazul reducerii concomitente a efectivelor de animale. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | În concluzie, se poate spune că în Europa actualele forme de creștere a animalelor diferă pe alocuri fundamental atât în ceea ce privește cererea de importuri (mai ales de soia), cât și impactul asupra mediului. În timp ce formele de creștere a animalelor mai degrabă tradiționale, respectiv extensiv ecologice și pe sol se bazează, de regulă, pe factori de producție și furaje regionale și au un impact neglijabil asupra mediului, fiind parțial chiar indispensabile pentru păstrarea peisajelor culturale, volumul actual și în continuă creștere al creșterii intensive a animalelor afectează mediul înconjurător la nivel regional și se bazează, în ciuda cerințelor deja mari în ceea ce privește terenurile arabile din UE, în mare parte pe furaje importate, a căror cultivare are consecințe majore în țările de origine (printre altele, contribuie la defrișările globale, la schimbările climatice și la turbulențele sociale). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Prin urmare, o componentă importantă a unei strategii europene în materie de proteine ar trebui să fie asigurarea compatibilității între sectorul creșterii animalelor în ansamblu și obiectivele UE și ale ONU legate de securitatea alimentară, autonomia strategică de aprovizionare și sustenabilitate la nivel european și global. Dezvoltarea culturii plantelor proteice în UE reprezintă un aspect parțial al acestei strategii, însă la nivel global, evoluția prin care consumul mediu de carne și produse lactate pro cap de locuitor se apropie de nivelul actual din economiile dezvoltate pare incompatibilă cu obiectivele ONU de dezvoltare durabilă. Reducerea efectivelor de animale este inevitabilă. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | În principiu, ZKL a realizat deja o astfel de evaluare a sistemului agricol și alimentar actual în cadrul unui proces de dezbatere socială, care merită să fie analizat mai atent și de alte state membre ale UE și chiar de Comisia Europeană. Evaluarea recunoaște, pe de o parte, beneficiile incontestabile pe care agricultura le aduce societății, iar pe de altă parte analizează cu un ochi critic factorii pe care s-au bazat evoluțiile în domeniul producției în ultimii ani și consecințele pe care le-au avut: „Reversul acestui progres îl reprezintă forme de supraexploatare a naturii și a mediului înconjurător, a animalelor și a circuitelor biologice, până la impactul periculos asupra climei. Agricultura se confruntă, de asemenea, și cu o criză economică. Diverși factori, nu în ultimul rând politici, au condus la practici care nu sunt viabile nici din punct de vedere ecologic, nici economic, nici social. [...] Având în vedere costurile externe generate de formele de producție predominante, continuarea nemodificată a sistemului agricol și alimentare actual este exclusă din rațiuni ecologice, economice și de etică în ceea ce privește animalele (21). |
| --- | --- |

3.12.

4.   Cerințe: consolidarea aprovizionării sustenabile cu proteine și a rolului plantelor oleaginoase

| 4.1. | Într-o Europă în care autonomia de aprovizionare este asumată tot mai mult drept obiectiv strategic, o comparație cu politica în domeniul energiei este adecvată: dependența de importuri ar trebui redusă cât se poate de mult, iar accentul ar trebui să se pună pe acoperirea într-un mod sustenabil a nevoilor prin resursele proprii. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Altfel decât în domeniul energetic, în care deficitul de combustibili fosili se poate compensa prin utilizarea noilor tehnologii (vânt, soare, biomasă, hidrogen etc.), sectorul alimentar global trebuie să-și adapteze producția și consumul la potențialul capitalului natural finit (mai ales solul, dar și biodiversitatea). Prin urmare, utilizarea producției agricole trebuie prioritizată. Prioritatea trebuie să fie aprovizionarea oamenilor mai ales cu produse de origine vegetală (cereale, fructe, legume etc.). Din fericire, nu există niciun motiv de îngrijorare că UE nu poate acoperi nevoile propriei populații. Pe fondul îngrijorării sporite legate de foamete la nivel global, ar trebui avut în vedere că aceasta nu poate fi soluționată prin producția de carne. Din contră, furajele (la fel ca biomasa în scopuri energetice) concurează cu alimentele. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Acest conflict privind utilizarea terenurilor se acutizează prin faptul că în aproape toate regiunile din UE, agricultura este expusă unei concurențe asupra suprafețelor de teren, semnificative pe alocuri. Conform estimărilor UE, pierderea suprafețelor agricole pentru urbanizare/construcții și infrastructură etc. va conduce la o posibilă reducere a suprafeței utile cu aproape 1 milion de hectare până în 2030. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Cu toate acestea, dacă facem o comparație globală, în UE întâlnim o situație confortabilă. O agricultură a UE orientată pe principiile modelului agricol european (22) este clar capabilă să pună la dispoziția tuturor cetățenilor o cantitate suficientă de produse de origine vegetală de calitate superioară. În plus, poate furniza și cantități mari de furaje, însă nu pentru acoperirea nevoilor actuale. Pe fondul întreruperii probabile a livrărilor de cereale din Ucraina și Rusia în regiuni expuse foametei, trebuie să ne punem întrebarea dacă UE nu ar trebui poate să folosească mai puține cereale pentru hrănirea animalelor (respectiv pentru combustibili), pentru a putea contribui la soluționarea problemei tot mai acute a foametei globale, dar și pentru a spori aprovizionarea cu proteine. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | În cadrul unei strategii europene în materie de proteine ar trebui avut în vedere că rumegătoarele (și nu numai) au o capacitate care lipsește oamenilor: pot valorifica iarba! Chiar și la animalele monogastrice (porcinele și păsările), pajiștile pot completa rația de furaje. Prin urmare, pajiștile ar trebui să reprezinte o componentă esențială pentru aprovizionarea durabilă cu proteine, aspect care este prea puțin tratat în discuțiile politice actuale. Decizia luată anul trecut de UE, de a permite din nou folosirea făinurilor de carne și insecte la hrănirea animalelor, poate la rândul ei să contribuire la reducerea ponderii de proteine vegetale în hrana animalelor. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Studiile recente ale comitetelor de specialitate ale Uniunii pentru Promovarea Plantelor Oleaginoase și Proteice („UFOP”) cu privire la potențialul rapiței și al leguminoaselor în culturi și pentru hrănirea animalelor oferă motive de optimism privind existența potențialului de a cultiva mai multă rapiță și mai multe leguminoase, extinzând simultan în mod semnificativ rotația culturilor. Ponderea rapiței și a leguminoaselor ar putea acoperi circa 10 % din suprafața agricolă, ceea ce la leguminoase, de exemplu, ar reprezenta mai mult decât dublarea nivelului actual (mai ales la mazăre de grădină, bob, soia, lupin dulce). Prin urmare, nu există o contradicție între extinderea culturilor de plante oleaginoase și utilizarea sustenabilă a terenurilor, chiar din contră. Acest lucru poate însă avea loc doar în defavoarea altor culturi. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Studiul arată însă și că nevoile efectivelor de animale actuale nu pot fi acoperite în mod autonom; pentru a ne apropia de obiectivul autonomiei strategice de aprovizionare este necesară reducerea efectivelor de animale. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | De aceea, CESE consideră că este imperios necesar ca UE să elaboreze un studiu despre potențialul la nivel european al plantelor oleaginoase și proteice ce pot fi cultivate între frontierele UE. În acest demers trebuie să se aibă în vedere sustenabilitatea utilizării suprafețelor (rotația culturilor, fertilitatea solului, inclusiv biodiversitatea). Rezultatele acestui studiu trebuie apoi utilizate pentru a determina suprafețele necesare pentru a oferi cetățenilor europeni o alimentație sănătoasă, bazată pe proteine vegetale. Ulterior, se poate stabili ce rămâne pentru hrana pentru animale (respectiv pentru scopurile energetice) și ce mai trebuie importat pentru un sector al creșterii animalelor adaptat la limitele ecologice europene și globale ale unei creșteri a animalelor bazate pe sustenabilitate și bunăstarea animalelor. Strategia europeană în materie de proteine trebuie, de asemenea, să aibă în vedere consecințele pe care ar urma să le aibă pentru acordurile comerciale existente (de exemplu, Mercosur) și cum pot fi protejați fermierii care practică o agricultură durabilă în UE de importurile din producții nedurabile. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pentru CESE este important să sublinieze că uleiul provenit din cultivarea plantelor oleaginoase pe 10 % din suprafața agricolă a UE ar putea duce la autonomie energetică pentru alimentarea cu combustibil a tractoarelor agricole, dacă el ar fi utilizat doar în acest scop. Încă din avizele sale anterioare (23), CESE a considerat important să se creeze un program separat pentru utilizarea uleiurilor vegetale neesterificate (adică pure) în utilajele agricole și să nu se mizeze pe amestecul cu motorina. Cu toate acestea, ar trebui luată în considerare și utilizarea combustibililor de tip B100 (ulei vegetal esterificat 100 %). Turtele rezultate (24) reprezintă furaje proteice excelente (același lucru este valabil și pentru deșeurile rezultate din producția de alcool). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Unele state membre (de exemplu, Olanda) lucrează deja la diminuarea efectivelor de animale – din motive foarte diferite. Acest lucru poate fi modelat prin reglementări sau prin instrumente de piață. CESE se declară în favoarea unor soluții de piață – alături de standarde clare privind mediul și bunăstarea animalelor – prin care pot fi create condiții pentru dezvoltarea de noi lanțuri valorice regionale, care să se poată autosusține și să nu fie dependente de subvenții pe termen lung. În același timp, ele trebuie să ofere perspective cât mai multor ferme de creștere a animalelor. În plus, trebuie să permită, pe cât posibil, tuturor agricultorilor din UE să producă sustenabil și să aibă venituri sigure. În acest scop, este necesară protecția împotriva concurenței și a practicilor comerciale neloiale, ceea ce necesită, la rândul său, creșterea puterii de piață a agricultorilor într-un sistem alimentar global durabil. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Toate acestea arată încă o dată că o strategie durabilă a UE privind proteinele vegetale și uleiul vegetal trebuie să vizeze întregul sistem agricol și alimentar, o strategie izolată de cultivare fiind ineficientă. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Mecanismele de piață trebuie orientate astfel încât să reflecte costurile sociale, societale și ecologice reale. Disfuncționalitatea pieței poate fi corectată prin intervenții publice bazate pe fapte și știință, care urmăresc să optimizeze compromisul dintre costuri și beneficii pentru societate, cu luarea în considerare a tuturor intereselor. |
| --- | --- |

4.12.

Bruxelles, 27 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 referitoare la o strategie europeană pentru promovarea culturilor proteice (JO C 390, 18.11.2019, p. 2).

1

(2)  Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 (JO C 390, 18.11.2019, p. 2), litera E. Observația CESE: dependența de 75 % se referă la culturile proteice cu un conținut ridicat de proteine, iar aportul de proteine pentru animale din iarbă și cereale este neglijat în multe discuții într-un mod de neînțeles!

2

(3)  Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 (JO C 390, 18.11.2019, p. 2), litera L.

3

(4)  Raport al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind dezvoltarea proteinelor vegetale în Uniunea Europeană [COM(2018) 757 final], p. 2.

4

(5)  COM(2018) 757 final, p. 3.

5

(6)  Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018 (JO C 390, 18.11.2019, p. 2), litera L.

6

(7)  Suprafața agricolă totală din Europa (inclusiv pășuni și pajiști) este în prezent de 174 de milioane de hectare (date de dinainte de Brexit).

7

(8)  COM(2018) 757 final.

8

(9)  Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2018.

9

(10)  Avizul CESE pe tema „Reducerea la minimum a riscului de defrișare și de degradare a pădurilor asociat produselor introduse pe piața UE” (JO C 275, 18.7.2022, p. 88).

10

(11)  Avizul CESE pe tema „Reducerea la minimum a riscului de defrișare și de degradare a pădurilor asociat produselor introduse pe piața UE” (JO C 275, 18.7.2022, p. 88).

11

(12)  Avizul exploratoriu al CESE la solicitarea Președinției franceze „Securitatea alimentară și sistemele alimentare durabile” (JO C 194, 12.5.2022, p. 72), punctul 1.3.ii.

12

(13)  Rezoluția CESE adoptată în sesiunea plenară din 24 martie 2022 (JO C 290, 29.7.2022, p. 1).

13

(14)  https://www.consilium.europa.eu/media/54773/20220311-versailles-declaration-en.pdf

14

(15)  În 2017, suprafața agricolă utilizată în UE (27) a fost de 178,7 milioane de hectare: din aceasta, 105,5 milioane au fost terenuri arabile, dintre care 63 % (= 66,8 milioane de hectare) au fost utilizate pentru hrana animalelor. (https://de.statista.com/statistik/daten/studie/1196852/umfrage/landwirtschaftliche-flaechen-in-der-eu-nach-nutzungsart/).

15

(16)  OVIDEiweißstrategie
  2.0 [Asociația Industriei de Prelucrare a Semințelor Oleaginoase din Germania (OVID): Strategia în materie de proteine 2.0], 2019.

16

Eiweißstrategie

2.0

(17)  În Germania, consumul de carne de porc pe locuitor a scăzut de la 39,8 la 31 kg din 1995 și până în 2021.

17

(18)  Raport de informare al CESE privind beneficiile creșterii extensive a animalelor și ale îngrășămintelor organice în contextul Pactului verde european.

18

(19)  Avizul exploratoriu al CESE la solicitarea Președinției franceze „Securitatea alimentară și sistemele alimentare durabile” (JO C 194, 12.5.2022, p. 72).

19

(20)  https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/_Tiere/Nutztiere/200211-empfehlung-kompetenznetzwerk-nutztierhaltung.html

20

(21)  Raportul final al ZKL.

21

(22)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Reforma politicii agricole comune în 2013” (JO C 354, 28.12.2010, p. 35).

22

(23)  Avizul CESE privind utilizarea energiei din surse regenerabile (JO C 77, 31.3.2009, p. 43).

23

(24)  La presarea rapiței, se obțin 1/3 ulei și 2/3 așa-numite turte de oleaginoase.

24

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/97 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/97

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Către un cadru de etichetare a produselor alimentare durabile care să le permită consumatorilor să facă alegeri alimentare durabile”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/14)

| Raportor: | Andreas THURNER |
| --- | --- |

Raportor:

Andreas THURNER

| Decizia Adunării plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 5.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 27.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 147/5/1 |

Decizia Adunării plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

5.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

27.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

147/5/1

1.   Concluzii și recomandări

Comitetul Economic și Social European (CESE)

| 1.1. | salută inițiativa Comisiei Europene de a crea un cadru juridic pentru sisteme alimentare durabile, care urmează să conțină, printre altele, și norme privind etichetarea privind durabilitatea în cazul produselor alimentare. Există o nevoie clară de reglementări și de un anumit nivel de standardizare și armonizare pentru a garanta credibilitatea și condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | subliniază faptul că durabilitatea este un concept multidimensional, în cadrul căruia ar trebui să se țină seama întotdeauna și de dimensiunea economică, dimensiunea de mediu și dimensiunea socială; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | pune în vedere faptul că obiceiurile alimentare ale oamenilor sunt foarte diferite, depind de diverși factori și sunt, în plus, foarte persistente. Prin urmare, așteptările legate de un sistem de etichetare privind durabilitatea ar trebui evaluate încă de la început în mod realist. Cu toate acestea, există un interes general pentru trecerea la modele de consum mai durabile; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | recomandă, prin urmare, să se stabilească un cadru de etichetare privind durabilitatea în cazul produselor alimentare care să fie transparent, bazat pe știință și cât mai simplu și cât mai pragmatic, atât pentru a ajuta operatorii economici să evalueze și să îmbunătățească durabilitatea produselor, cât și pentru a oferi consumatorilor indicații utile pentru a lua decizii de cumpărare conștiente; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | propune, în sensul unei abordări simple și pragmatice, o posibilă limitare la aspecte parțiale ale unei durabilități definite și evaluate în mod cuprinzător, cum ar fi bunăstarea animalelor, criteriile sociale sau criteriile ecologice. În acest caz însă, termenul „durabil” nu ar trebui utilizat, deoarece el ar trebui să fie folosit numai în cadrul unei abordări de evaluare cuprinzătoare; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | pledează pentru început pentru o abordare voluntară, care ar trebui totuși să prevadă condiții obligatorii în caz de aplicare. Etichetele de durabilitate sau mențiunile de durabilitate care ulterior nu se bazează pe aceste condiții ar trebui să fie interzise; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | consideră că formele de etichetare cu o scală de evaluare (de exemplu, sub forma unui sistem de semaforizare) îi pot ajuta pe consumatori să ia decizii în cunoștință de cauză. În același timp, un astfel de sistem de evaluare poate și să promoveze un rol de pionierat în materie de durabilitate și să încurajeze întreprinderile să îmbunătățească procesele de-a lungul lanțului alimentar în direcția corectă; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | atrage însă atenția asupra faptului că algoritmii de evaluare sunt esențiali pentru un model de aplicare la scară largă. Aceștia trebuie să aibă o bază științifică și să fie transparenți pentru consumatori, într-un mod adecvat; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | apreciază că normele de calitate existente ale UE, cum ar fi agricultura ecologică sau indicațiile geografice, cuprind deja elemente care contribuie la o mai mare durabilitate a sistemului alimentar. Acest lucru ar trebui să fie recunoscut în mod corespunzător. În plus, CESE recomandă ca reglementările existente să fie supuse unei verificări în ceea ce privește durabilitatea și, dacă este cazul, să fie completate cu dispoziții adecvate în materie de durabilitate; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | subliniază rolul crucial al educației în transmiterea unei înțelegeri fundamentale a aspectelor de durabilitate în legătură cu produsele alimentare. Campaniile de sensibilizare și măsurile adecvate de sprijinire a accesibilității din punct de vedere financiar a produselor alimentare durabile pot promova, de asemenea, tranziția către sisteme alimentare mai durabile. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | Strategia „De la fermă la consumator” (1) reprezintă elementul central al Pactului verde european. Scopul său este de a asigura sisteme alimentare echitabile, sănătoase și ecologice. Planul de acțiune al strategiei prevede, printre altele, acțiuni de promovare a consumului durabil de alimente și de facilitare a tranziției către o alimentație sănătoasă și durabilă. Între timp, Comisia Europeană a început deja lucrările pregătitoare pentru o lege-cadru orizontală, în scopul de a accelera și a facilita tranziția către durabilitate. De asemenea, se urmărește să se asigure că alimentele puse în circulație pe piața UE devin din ce în ce mai durabile. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prin proiectul său de viziune strategică pentru promovarea unei politici alimentare cuprinzătoare, CESE a dezvoltat deja un cadru solid de acțiune. Bazele acestei viziuni sunt cuprinse în avizele privind aspecte variate, cum ar fi politica alimentară cuprinzătoare (2), alimentația sănătoasă și durabilă (3), lanțurile scurte de aprovizionare cu alimente/agroecologia (4), consumul durabil (5) și alinierea politicilor și acțiunilor în domeniul alimentar la obiectivele de durabilitate pentru o redresare durabilă după criza COVID-19 (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Întreprinderile au o mare responsabilitate în ceea ce privește, pe de o parte, orientarea consumatorilor către alegeri sănătoase și cu impact mai redus asupra mediului și, pe de altă parte, transformarea durabilă a sistemelor alimentare prin adoptarea unor practici agricole, de prelucrare și de ambalare durabile. Întreprinderile ar trebui să participe la întregul parcurs de dezvoltare a cadrului de etichetare a produselor alimentare durabile. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pe lângă întreprinderile și actorii din domeniul producției alimentare, consumatorii joacă, la rândul lor, un rol esențial în tranziția către sisteme alimentare mai durabile. Fiecare decizie de cumpărare declanșează, în principiu, următoarea comandă de producție. Prin urmare, o cerere mai mare de produse alimentare durabile va orienta și oferta către o mai mare durabilitate. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În acest context, scopul prezentului aviz din proprie inițiativă este de a explora posibilele opțiuni pentru un cadru de etichetare a produselor alimentare durabile și de a prezenta concluzii și recomandări pentru a sprijini Comisia, încă din primele etape, să elaboreze un cadru de politică de acest tip. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Observații generale

| 3.1. | Durabilitatea este un concept multidimensional, în cadrul căruia ar trebui să se țină seama întotdeauna și de dimensiunea economică, dimensiunea de mediu și dimensiunea socială. Potrivit definiției FAO, un sistem alimentar durabil este un sistem alimentar care garantează securitatea alimentară și produse alimentare pentru toți, astfel încât să nu fie compromise bazele economice, sociale și de mediu ale securității alimentare și ale alimentației generațiilor viitoare (7). În concluzie, o concentrare unilaterală pe partea de mediu a durabilității, așa cum se întâmplă adesea în prezent, sau o concentrare unilaterală pe pilonii socioeconomici ai durabilității, nu este durabilă prin definiție. Obiectivul ar trebui să fie acoperirea întregului lanț valoric în toate cele trei dimensiuni ale durabilității. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Un cadru de etichetare nu ar trebui să urmărească să clasifice alimentele ca durabile sau nedurabile, ci mai degrabă să sprijine trecerea la un sistem alimentar mai durabil. Cadrul de etichetare ar trebui să-i ajute pe operatorii economici să evalueze și să îmbunătățească durabilitatea produselor (metodologii care stimulează îmbunătățirile, de exemplu un sistem de evaluare comparativă sau un sistem de referință), și să ofere indicații utile consumatorilor. Acest cadru de etichetare ar trebui să fie elaborat într-un mod deschis și transparent, cu implicarea părților interesate relevante, și ar trebui să se bazeze pe o metodologie clară, bazată pe date științifice. În acest scop, întreprinderile ar trebui să aibă acces la indicatori, metodologii și rezultate obținute pe baza sistemului de etichetare. În primul rând, acest cadru trebuie să fie simplu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Este nevoie de reguli clare pentru a se reduce confuzia existentă în prezent pe piață din cauza utilizării nejustificat de frecvente a termenului „durabil” (o formă de dezinformare ecologică). Etichetele de durabilitate sau mențiunile de durabilitate care nu se bazează pe un sistem de certificare recunoscut pe scară largă ar trebui să fie interzise. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Etichetarea privind durabilitatea în cazul produselor alimentare ar trebui să aibă la bază întregul proces de producție și să fie, deocamdată, voluntară. Orice cadru de etichetare a durabilității produselor alimentare trebuie însă să se bazeze obligatoriu de la început pe o definiție/metodologie clară, susținută simultan de toți cei trei piloni ai durabilității (mediu, aspecte sociale și economie). Acesta ar trebui să cuprindă întregul lanț valoric al alimentelor, de la producție până la consum. Totodată, ar trebui să se evalueze dacă este necesară o obligație de etichetare a durabilității. Cadrul UE ar trebui să ofere sistemelor naționale și regionale un spațiu de manevră adecvat, însă definițiile și normele de evaluare trebuie armonizate la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Rolul etichetării nu trebuie însă supraestimat. Ar trebui să existe o înțelegere realistă și pragmatică a ceea ce poate și nu poate realiza etichetarea privind durabilitatea. Conform Organizației Mondiale a Sănătății, consumatorii ar trebui să cunoască și să recunoască etichetarea, să înțeleagă semnificația acesteia și să fie capabili și interesați să o folosească în mod corespunzător, astfel încât, datorită acesteia, să poată lua decizii în cunoștință de cauză la cumpărarea de produse alimentare și pentru o alimentație mai sănătoasă (8). Va fi important să se sensibilizeze publicul cu privire la sistemele UE de etichetare a durabilității și a calității. Acest lucru, împreună cu achizițiile publice și măsurile de educare a consumatorilor, poate consolida cererea de produse alimentare durabile. Factorii de decizie politică ar trebui, de asemenea, să ia în considerare măsuri adecvate pentru a sprijini abordabilitatea și accesibilitatea alimentelor durabile. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Etichetarea privind durabilitatea este foarte importantă în cazurile în care producătorul nu poate furniza în mod direct informațiile necesare. În cazul în care producătorul poate furniza informațiile relevante direct consumatorului (de exemplu, la o piață locală a fermierilor sau la un magazin agricol), nu este necesar un sistem de etichetare. Acest lucru este important și pentru a evita sarcina birocratică pentru micii producători. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Educația joacă un rol esențial în asigurarea unei înțelegeri fundamentale a aspectelor de durabilitate legate de produsele alimentare. Trebuie să se investească în măsuri de educație pentru o alimentație durabilă încă din copilărie, astfel încât tinerii să învețe să aprecieze valoarea alimentației. În plus, este de presupus că ulterior copiii își vor „educa” părinții în direcția durabilității, așa cum s-a observat, de exemplu, în cazul „separării și reciclării deșeurilor”. Programul școlar al UE pentru fructe, legume și lapte, de exemplu, ar trebui, la rândul său, să evidențieze din ce în ce mai mult aspectele importante ale durabilității. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE își reiterează recomandarea de a se elabora noi orientări pentru o alimentație durabilă, care să țină seama de diferențele culturale și geografice dintre statele membre și din interiorul fiecărui stat membru. Astfel de orientări le-ar fi utile fermierilor, procesatorilor, comercianților cu amănuntul și serviciilor de alimentație. Sistemul agroalimentar ar beneficia de un „cadru” nou, favorabil producției, prelucrării, distribuirii și comercializării unor produse alimentare mai sănătoase și mai durabile, la un preț mai echitabil (9). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Obiceiurile alimentare ale oamenilor sunt diferite și sunt influențate puternic de mediul personal și cultural. În plus, obiceiurile alimentare sunt foarte persistente: dacă oamenii vor să își schimbe alimentația, acest lucru se întâmplă doar în pași mici și pe perioade de timp mai îndelungate. Stilul de viață și mediul social al oamenilor reprezintă alți factori relevanți care determină dacă durabilitatea joacă un rol în comportamentul consumatorilor. Cu toate acestea, un procent din ce în ce mai mare de consumatori afirmă că sunt dispuși să își schimbe obiceiurile de consum din considerente de durabilitate. Există un interes pentru utilizarea informațiilor privind durabilitatea în scopul realizării unor alegeri în cunoștință de cauză. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În general, etichetarea privind durabilitatea este adesea de interes pentru persoanele care sunt deja interesate de acest subiect. Etichetarea privind durabilitatea ar trebui să ușureze acestui grup central luarea unor decizii de consum durabil. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Se pune astfel și întrebarea dacă și cum se poate ajunge la acele persoane care nu sunt interesate de subiectul durabilității. Prin faptul că grupurile-țintă centrale sunt un exemplu în materie de durabilitate se poate ajunge însă la o schimbare de comportament prin imitație. Se poate considera un progres dacă grupurile-țintă care nu sunt atât de interesate de acest subiect fac alegeri alimentare durabile cel puțin ocazional sau în anumite domenii. Acestea sunt doar câteva aspecte pentru încadrarea în mod realist, încă de la început, a așteptărilor legate de etichetarea privind durabilitatea. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Condiții esențiale pentru succesul etichetării privind durabilitatea în cazul produselor alimentare sunt percepția și acceptarea corespunzătoare din partea consumatorilor, precum și un mesaj ușor de înțeles. Etichetarea în sine trebuie să fie ușor de înțeles, simplă și de încredere. În paralel, ar trebui luate măsuri de însoțire în ceea ce îi privește pe consumatori, pentru a se promova educația și informarea cu privire la alimentația durabilă, pentru a se consolida încrederea și acceptarea unui sistem de etichetare și pentru a se motiva consumul mai durabil. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Mențiunile de durabilitate ar trebui să se bazeze pe următoarele principii: fiabilitate, transparență, relevanță, accesibilitate și claritate [a se vedea Orientările Organizației Națiunilor Unite pentru furnizarea de informații privind durabilitatea produselor (10)]. În ceea ce privește sistemul de certificare, trebuie avut grijă să se ia în considerare în mod corespunzător contextul structural, pentru a nu se dezavantaja structurile mici (de exemplu, fermieri, IMM-uri, vânzarea direct de la fermă, piețele săptămânale). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Formele de etichetare cu o scală de evaluare (de exemplu, sub forma unui sistem de semaforizare) i-ar putea ajuta pe consumatori să ia decizii în cunoștință de cauză. În același timp, un astfel de sistem de evaluare poate și să promoveze un rol de pionierat în materie de durabilitate și să încurajeze întreprinderile să îmbunătățească procesele de-a lungul lanțului alimentar în direcția corectă. Cu toate acestea, pentru a evita confuziile, ar trebui să existe un anumit grad de coerență între diferitele sisteme de etichetare. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | La elaborarea unui cadru de etichetare adecvat pentru durabilitate ar trebui urmărită, pe cât posibil, o abordare globală, în sensul de „producție durabilă și consum durabil”, și nu doar de „alimente durabile”. Comportamentul consumatorilor reprezintă un element esențial în imaginea de ansamblu a unui sistem alimentar durabil. Ambalarea și transportul (originea produsului) sunt, de asemenea, domenii relevante. În același timp, trebuie să se dea dovadă de un anumit pragmatism la stabilirea indicatorilor relevanți pentru durabilitate (de exemplu, ce informații/date sunt disponibile într-o formă fiabilă). În orice caz, ar trebui creat cât mai curând un set armonizat de norme pentru etichetarea privind durabilitatea. Tot mai multe etichete diferite de durabilitate la nivel național și de întreprindere nu fac decât să creeze confuzie și conduc la pierderea încrederii. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Comercianții europeni de produse alimentare cu amănuntul au deja o experiență inițială cu proiecte-pilot având ca temă etichetarea privind durabilitatea în cazul produselor alimentare. Constatările preliminare sunt, printre altele, următoarele: percepția produselor etichetate tinde să fie mai pozitivă decât cea a produselor neetichetate, pe fondul unei influențe reduse asupra deciziei de cumpărare; feedbackurile pozitive vin în principal de la grupurile-țintă mai tinere; atunci când se folosește un sistem de puncte există uneori confuzii cu Nutriscore; dorința de a găsi informații pe ambalaj (și nu doar pe eticheta de preț). Aspecte esențiale par a fi, printre altele: credibilitatea sistemului de evaluare (independent, pe baze științifice), claritatea informațiilor (caracterul inteligibil), o abordare cât mai armonizată la nivel de branșă și transparența („clarificare” în loc de „simplificare”, de exemplu prin intermediul unui cod de bare însoțit de informații relevante). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Luarea în considerare a dimensiunii sociale și socioeconomice este crucială, chiar dacă indicatorii în acest sens nu sunt încă clari. În statele membre se aplică dispoziții juridice diferite în special în sectorul social (condiții de muncă, salariu minim), ceea ar putea face dificilă o abordare armonizată la nivelul UE. Cu toate acestea, este important să se includă dimensiunea socioeconomică în etichetarea privind durabilitatea. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Pentru a se promova durabilitatea în sistemul alimentar, în cadrul unei abordări pragmatice pare oportună recunoașterea sistemelor de certificare existente în UE, cum ar fi agricultura ecologică, indicația geografică protejată (IGP), denumirea de origine protejată (DOP) sau specialitatea tradițională garantată (STG). Chiar dacă nu acoperă în totalitate tema durabilității, aceste sisteme conțin elemente care contribuie la o mai mare durabilitate a sistemului alimentar. Reglementările existente ar trebui să fie supuse unei verificări în ceea ce privește durabilitatea și, dacă este necesar, să fie completate cu dispoziții adecvate în materie de durabilitate. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Producătorii regionali/locali și lanțurile de aprovizionare scurte ar putea avea un rol semnificativ în sporirea durabilității sistemelor alimentare. Producătorii regionali produc deseori în imediata vecinătate a populației locale, fiind supuși astfel unui anumit „control social”, ceea ce ar trebui să impulsioneze tendința unor metode de producție durabile. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Tema „caracterului sezonier” influențează gradul de durabilitate, în special în cazul fructelor și legumelor. Prin informare și educație, se poate spori gradul de conștientizare cu privire la un consum cu resurse reduse al acestei categorii de alimente perisabile rapid și bogate în apă. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Recenta reformă a PAC și punerea în aplicare a „Pactului verde european” (Strategia privind biodiversitatea, Strategia „De la fermă la consumator”) în agricultura europeană urmăresc să garanteze că producția agricolă din Europa devine și mai durabilă. Astfel, etichetarea originii materiilor prime agricole permite și desprinderea de concluzii cu privire la gradul de durabilitate al acestora. |
| --- | --- |

4.13.

Bruxelles, 27 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/food/horizontal-topics/farm-fork-strategy_en

1

(2)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Contribuția societății civile la dezvoltarea unei politici alimentare globale în UE” (JO C 129, 11.4.2018, p. 18).

2

(3)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Promovarea unei alimentații sănătoase și durabile în UE” (JO C 190, 5.6.2019, p. 9).

3

(4)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Promovarea unor lanțuri scurte și alternative de aprovizionare cu alimente în UE: rolul agroecologiei” (JO C 353, 18.10.2019, p. 65).

4

(5)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Către o strategie a UE privind consumul durabil” (JO C 429, 11.12.2020, p. 51).

5

(6)  Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Alinierea strategiilor și activităților întreprinderilor din sectorul alimentar la obiectivele de dezvoltare durabilă pentru o redresare durabilă în urma pandemiei de COVID-19” (JO C 152, 6.4.2022, p. 63).

6

(7)  https://www.fao.org/in-action/territorios-inteligentes/componentes/produccion-agricola/contexto-general/en/

7

(8)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/336988/WHO-EURO-2020-1569-41320-56234-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

8

(9)  Avizul CESE din proprie inițiativă pe tema „Promovarea unei alimentații sănătoase și durabile în UE” (JO C 190, 5.6.2019, p. 9).

9

(10)  https://www.oneplanetnetwork.org/knowledge-centre/resources/guidelines-providing-product-sustainability-information

10

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/102

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „O viziune strategică privind tranziția energetică în sprijinul autonomiei strategice a UE”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/15)

| Raportori: | Thomas KATTNIG


  Lutz RIBBE


  Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |

Raportori:

Thomas KATTNIG

Lutz RIBBE

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 4.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 197/9/12 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

4.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

197/9/12

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | La sfârșitul anului 2021, CESE a decis să elaboreze o viziune cuprinzătoare asupra tranziției energetice. La 18 ianuarie 2022, CESE a decis că toate secțiunile și CCMI ar trebui să includă avize din proprie inițiativă privind diverse aspecte ale tranziției energetice într-un aviz general pe tema „O viziune strategică privind tranziția energetică pentru a permite dezvoltarea durabilă”. |
| --- | --- |

1.1.

Cu toate acestea, situația actuală din Ucraina, după invazia militară a Federației Ruse, a plasat tranziția energetică printre prioritățile de vârf, deoarece consecințele ei asupra aprovizionării cu energie a UE și asupra prețurilor la energie sunt fără precedent.

Dată fiind criza actuală și ținând seama de obiectivul de a pune capăt dependenței UE de gazele rusești până în 2030, prezentul aviz al CESE prezintă o viziune cuprinzătoare asupra tranziției energetice, pentru a construi și a promova autonomia strategică a UE în domeniul energiei.

Pentru a dezvolta o viziune strategică pe termen lung, prezentul aviz-cadru sintetizează:

| — | concluziile și recomandările din avizele sectoriale din proprie inițiativă (1); |
| --- | --- |

—

concluziile și recomandările din avizele sectoriale din proprie inițiativă (1);

| — | concluziile avizelor privind REPowerEU și planul REPowerEU și viitoarele propuneri legislative; și |
| --- | --- |

—

concluziile avizelor privind REPowerEU și planul REPowerEU și viitoarele propuneri legislative; și

| — | concluzii și recomandări din avizele anterioare ale CESE. |
| --- | --- |

—

concluzii și recomandări din avizele anterioare ale CESE.

| 1.2. | CESE atrage atenția asupra riscului ca efectele economice și sociale combinate ale crizei energetice actuale să pună sub presiune sistemul democratic, dacă nu se găsesc soluții adecvate. Ca atare, CESE sprijină punerea în aplicare a unor măsuri imediate pentru a aborda cele mai presante probleme, în special pentru a asigura securitatea aprovizionării la un cost „cât mai accesibil” atât pentru consumatori, cât și pentru industrie, care sunt afectate de actualele creșteri dramatice ale prețurilor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Schimbările climatice devin din ce în ce mai mult o realitate dură în Europa. În plus, actuala criză energetică, agravată de invadarea agresivă a Ucrainei de către Rusia, arată în mod clar că atât obiectivele, cât și măsurile propuse în cadrul „uniunii energetice europene” și al Pactului verde sunt corecte în esență, însă nu sunt suficient de ambițioase. Ele nu sunt încă suficiente pentru a călăuzi Europa către o „autonomie energetică strategică” sigură, durabilă și competitivă. Înainte de orice, ele nu sunt abordate cu suficientă hotărâre. În acest sens, este necesară o schimbare de paradigmă. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Potențialul Europei în domeniul energiilor din surse regenerabile trebuie identificat într-un mod cât mai precis cu putință și comunicat la scară largă pentru a promova o înțelegere comună a măsurii în care poate fi obținută independența față de importurile de energie. În special, trebuie să se țină seama de electrificarea sectoarelor energiei termice și transporturilor și de nevoia de hidrogen verde produs pe plan intern. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pe lângă exploatarea cât mai rapidă cu putință a acestui potențial, potențialul de economisire a energiei trebuie exploatat chiar cu și mai multă vigoare. În situația actuală, economisirea energiei este cel mai bun mod de a produce efecte imediate. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În același timp, vor fi necesare măsuri pe termen scurt și, eventual și pe termen mediu, pentru a compensa pierderea aprovizionării cu energie din Rusia. Importurile de GNL reprezintă o astfel de măsură. CESE consideră că este important, totuși, ca acest demers să nu creeze noi dependențe pe termen lung de combustibilii fosili. Acest aspect trebuie luat în considerare în prealabil în ciclul de investiții. În general, scopul nu este diversificarea dependențelor, ci obținerea celui mai înalt nivel posibil de „autonomie strategică”. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Această transformare nu constituie doar o importantă provocare tehnică, ci implică și aspecte structurale. În viitor, producția de energie va fi mult mai descentralizată decât în trecut. Aceasta deschide, de asemenea, oportunități pentru orașe și regiuni și pentru alte părți interesate, de exemplu pentru MIMM-uri și pentru prosumatorii individuali și comunitari. CESE consideră că responsabilii de elaborarea politicilor nu au oferit încă indicații sau măsuri clare privind modul în care simplii consumatori de energie de până acum pot deveni noi actori în domeniu. În multe dintre avizele sale, Comitetul a atras atenția asupra faptului că acceptarea este o condiție prealabilă esențială pentru asigurarea unei transformări rapide. Drepturile și oportunitățile de participare sunt cele mai bune modalități de a obține această acceptare. Prin urmare, nu este vorba doar despre locul în care este produsă energia și despre sursele acesteia, ci și despre cui i se permite să câștige bani de pe urma ei. CESE își reiterează apelul la măsuri de informare și de creștere a gradului de sensibilizare, specifice și la scară amplă, puse în aplicare în mod coordonat și complementar de Comisia Europeană, de statele membre și de către organizațiile de întreprinderi, împreună cu camerele de comerț, partenerii sociali și alte părți interesate relevante (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE își reiterează convingerea exprimată în avize anterioare: nu numai că fondurile de coeziune socială și regională și ajutorul pentru reconstrucție trebuie utilizate în așa fel încât să sprijine acțiunile climatice și tranziția energetică, dar politica privind clima și energia trebuie, de asemenea, să fie concepută astfel încât să promoveze coeziunea socială și regională. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Observații generale

| 2.1. | CESE atrage atenția asupra riscului ca efectele economice și sociale combinate ale crizei energetice actuale să pună sub presiune sistemul democratic, dacă nu se găsesc soluții adecvate. Ca atare, CESE sprijină punerea în aplicare a unor măsuri imediate pentru a aborda cele mai presante probleme, în special pentru a asigura securitatea aprovizionării la un cost „cât mai accesibil” atât pentru consumatori, cât și pentru industrie, care sunt afectate de actualele creșteri dramatice ale prețurilor. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Consecințele crizei climatice au un impact major asupra Europei și a lumii. CESE își reiterează sprijinul ferm pentru obiectivele stabilite în Pactul verde, consolidarea autonomiei strategice legată de furnizarea de energie și tranziția către o economie durabilă și neutră din punct de vedere climatic. „Războiul energetic” inițiat de Rusia creează o nevoie și mai clară de a accelera în mod considerabil transformarea inițiată de Pactul verde. REPowerEU și alte inițiative propuse de Comisie contribuie la adaptarea Pactului verde în consecință, dar nu sunt suficient de ambițioase. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dimensiunea socială trebuie avută în vedere în contextul tuturor măsurilor prevăzute în cadrul tranziției energetice. Pe de o parte, acest lucru este necesar pentru a nu pune în pericol susținerea cetățenilor în ceea ce privește schimbările necesare și pentru a asigura o tranziție justă. Pe de altă parte, această transformare va permite și evoluții pozitive în ceea ce privește economia regională, inclusiv noi locuri de muncă (3), ceea ce va promova acceptarea. În calitate de reprezentant al societății civile, CESE a oferit deseori orientări privind modul în care ar trebui implicați cetățenii astfel încât să poată beneficia de pe urma „transformării juste”. Din păcate, acestea au fost ignorate în cea mai mare parte, ceea ce ar putea duce la dificultăți mai mari în ceea ce privește obținerea acceptării. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE consideră că competitivitatea economiei europene, în special sectorul industrial și MIMM-urile ca forțe motrice ale inovării durabile, trebuie și poate fi protejată. Conceptele inteligente de utilizare a energiei – de exemplu, centralele electrice virtuale – oferă oportunități de creștere considerabile pentru întreprinderile mai mici. Întrucât MIMM-urile reprezintă o parte esențială a soluției pentru o economie competitivă, neutră din punct de vedere climatic și favorabilă incluziunii în UE, trebuie create și menținute condițiile potrivite prin forme specifice de sprijin și condiții-cadru. Acest demers este necesar pentru a garanta și a crea creștere economică și locuri de muncă de înaltă calitate. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Deși UE este pionieră în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2, și alți actori trebuie implicați în acțiunile climatice. Uniunea Europeană trebuie să-și accelereze eforturile diplomatice, să se implice în noi forme de cooperare și să utilizeze instrumente precum acordurile de cooperare și acordurile comerciale pentru a convinge țări terțe să depună mai multe eforturi de combatere a acestei crize. În același timp, UE trebuie să aibă o poziție coerentă cu privire la oportunitatea reorientării lanțurilor de aprovizionare industriale către Europa pentru a reduce dependența de furnizorii chinezi – de exemplu, în sectorul modulelor fotovoltaice și al bateriilor – și, în același timp, pentru a garanta un lanț de aprovizionare pe deplin sustenabil, inclusiv în ceea ce privește politica socială și respectarea drepturilor omului. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Actuala criză a (prețului) energiei și lipsa securității, a stabilității și a predictibilității în ceea ce privește aprovizionarea pun o presiune enormă asupra Uniunii Europene. Criza ar fi mai puțin severă dacă ar fi fost adoptate anterior mai multe măsuri specifice și, de exemplu, dacă propriile obiective ale UE (cum ar fi cele ale uniunii energetice europene) ar fi fost luate mai în serios. CESE salută măsurile propuse în comunicarea privind REPowerEU și planul REPowerEU pentru a crește producția de energie verde, a diversifica aprovizionarea și a reduce cererea de gaze rusești, întrucât soluțiile pe care le propun sunt în acord cu obiectivele Pactului verde și ale uniunii energetice europene. În opinia Comitetului, miza nu ar trebui să fie diversificarea dependențelor, ci mai degrabă, într-o măsură cât mai mare cu putință, „independența și autonomia energetică strategică.” În ceea ce privește resursele necesare pentru a înlocui gazele rusești, CESE atrage atenția asupra faptului că UE trebuie să fie deosebit de atentă la impactul acestor resurse asupra mediului și la apariția unor noi dependențe de țări terțe care nu împărtășesc valorile europene. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Situația de pe piețele energiei din august 2022 a arătat în mod clar că nicio sursă de energie nu este fiabilă în orice moment în proporție de 100 %. De exemplu, timp de mai multe luni, un număr semnificativ de centrale nucleare din Franța nu au fost conectate la rețea din cauza lucrărilor de întreținere, a impactului schimbărilor climatice și a altor motive. Producția de energie electrică pe bază de cărbune nu numai că a avut un impact semnificativ asupra crizei climatice, ci suferă și în mod direct de pe urma ei: din cauza nivelului scăzut al apelor Rinului ca urmare a secetei, centralele electrice pe cărbune nu mai pot fi aprovizionate. Din motive similare, energia hidroelectrică a devenit, la rândul ei, mai puțin stabilă, astfel cum s-a constatat, de exemplu, în Italia. În plus, gazele naturale, indiferent dacă sunt transportate sub formă gazoasă sau lichidă, nu numai că sunt dăunătoare pentru climă, ci prezintă și riscuri geopolitice uriașe. Cu alte cuvinte, în mixul energetic diversificat și securizat pe care toate statele membre îl vizează în prezent, energia eoliană și cea solară se disting ca surse strategice și viabile atunci când se analizează viitoarea politică energetică a UE. Compensarea fluctuațiilor acestor două surse de energie necesită, în primul rând, instalații de stocare și, în al doilea rând, hidrogen verde, în care energia eoliană și cea solară pot fi „stocate” pe termen lung. Întrebarea decisivă pentru autonomia strategică a Europei se referă la cantitatea de hidrogen verde care poate fi produsă chiar în Europa și la cea care trebuie importată. De asemenea, în momentul transformării, trebuie să vizăm sursa cea mai fiabilă și mai eficientă din punct de vedere climatic în comparație cu celelalte surse. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Evoluțiile din ultimele decenii și, nu în ultimul rând, evenimentele din trecutul recent dezvăluie pericolul atacurilor cibernetice și al actelor de sabotaj asupra infrastructurilor critice, cum ar fi rețeaua energetică sau centralele electrice. Defectarea sau afectarea acestor infrastructuri poate cauza probleme de aprovizionare devastatoare și poate pune în pericol siguranța publică. Infrastructura critică, cum ar fi rețelele de gaze și energie electrică, cablurile de internet de mare adâncime, instalațiile offshore, precum și parcurile eoliene terestre și terminalele GNL, centralele electrice pe cărbune sau nucleare, transportul și traficul, serviciile de sănătate, finanțele și serviciile de securitate ar putea deveni ținte ale unor atacuri cibernetice, precum și ale unor atacuri fizice. Este în interesul tuturor cetățenilor din Europa ca această infrastructură critică să fie mai bine protejată. UE trebuie să fie mai bine pregătită pentru eventuale atacuri de acest tip. Prin urmare, CESE solicită o evaluare critică imediată a măsurilor luate până în prezent și o strategie cuprinzătoare pentru a proteja UE împotriva unor amenințări precum dezastrele naturale, atacurile fizice și atacurile cibernetice. În acest context, CESE recomandă ca orice investiție străină în sectoare strategice din Uniune să fie conformă cu politica de securitate a UE. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE salută instituirea unui Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (4). Cu toate acestea, CESE este convins că Fondul nu va oferi un sprijin financiar suficient pentru a face față în mod responsabil efectelor socioeconomice. Provocarea enormă pe care o reprezintă conceperea unui mecanism de compensare eficace și echitabil într-o zonă economică eterogenă, care cuprinde 27 de state membre, necesită măsuri și resurse de însoțire mai ample la nivelul UE și la nivel național. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Creșterea masivă a prețurilor la energie a evidențiat faptul că piața actuală a energiei este doar parțial durabilă. Însăși președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, făcând referire la prețurile transfrontaliere bazate pe costuri pentru bursele europene ale energiei electrice, a declarat că acest sistem nu va mai funcționa dacă volumul de energie electrică verde va continua să crească. Trebuie formulate întrebări fundamentale cu privire la viitorul energetic pentru a asigura o aprovizionare cu energie curată, la costuri accesibile și fiabilă, precum și cu privire la dreptul la energie. CESE consideră că modul în care este concepută și reglementată piața energiei trebuie adaptat la noile realități ale energiei din surse regenerabile predominante, creând totodată condițiile necesare pentru industrie, MIMM-uri și actorii individuali, precum și pentru crearea unor noi oportunități de participare pentru prosumatori, comunitățile de energie ale cetățenilor etc. și consolidând în același timp protecția adecvată a consumatorilor. La reproiectarea pieței, trebuie să se acorde o atenție deosebită evitării barierelor structurale existente în calea accesului pe piață al micilor participanți la piață. Acest lucru este valabil, de exemplu, în ceea ce privește accesul la energia de echilibrare și, dacă este necesar, la piețele de capacități, care pot fi necesare pentru a asigura securitatea aprovizionării. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pentru a garanta că prețurile la energie sunt acceptabile din punct de vedere social și din nou competitive, pregătind totodată terenul pentru ca UE să continue să joace rolul de lider în ceea ce privește energia din surse regenerabile, CESE solicită ca procedurile de autorizare în domeniul energiei din surse regenerabile să fie raționalizate și accelerate, întrucât ele sunt considerate principala barieră în calea unei utilizări mai rapide a surselor regenerabile de energie. În același timp, condițiile-cadru pentru măsurile de descentralizare, cooperativele energetice și toate formele de prosum trebuie îmbunătățite în mod semnificativ. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | CESE sprijină ferm propunerea Comisiei privind stocarea gazelor și un regulament privind măsurile coordonate de reducere a cererii de gaze. Comitetul solicită instituțiilor:






  — | să completeze acest demers cu un instrument pentru investiții pe termen scurt pentru a sprijini dezvoltarea infrastructurii adaptate pentru hidrogen, cum ar fi conductele de interconectare și instalațiile de stocare; |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

să completeze acest demers cu un instrument pentru investiții pe termen scurt pentru a sprijini dezvoltarea infrastructurii adaptate pentru hidrogen, cum ar fi conductele de interconectare și instalațiile de stocare;

| — | să aibă în vedere utilizarea instalațiilor de stocare a gazelor în țările terțe învecinate; |
| --- | --- |

—

să aibă în vedere utilizarea instalațiilor de stocare a gazelor în țările terțe învecinate;

| — | să elaboreze planuri pentru ca fiecare stat membru să evite o repartizare dezechilibrată a sarcinilor la nivel regional. |
| --- | --- |

—

să elaboreze planuri pentru ca fiecare stat membru să evite o repartizare dezechilibrată a sarcinilor la nivel regional.

| 2.13. | CESE atrage atenția că dezvoltarea paralelă a unei infrastructuri centralizate și descentralizate este problematică și că există riscul unor investiții necorespunzătoare. De exemplu, există utilizări potențiale concurente pentru o rețea de conducte de hidrogen la nivel național și extinderea unor rețele de încălzire-răcire centralizate. Prin urmare, CESE a solicitat luarea unor decizii fundamentale corespunzătoare în interesul securității investițiilor (5). |
| --- | --- |

2.13.

3.   Tranziția energetică ca strategie generală în context european și internațional

| 3.1. | Agresiunea rusă a declanșat o criză geopolitică globală, care are un impact exponențial atât asupra echilibrului economic, cât și a securității energetice globale. Ea a pus sub semnul întrebării decenii de politici în domeniul energiei, al apărării și al relațiilor externe, forțând UE să-și reevalueze atât planurile, cât și acțiunile de până acum, mult prea ezitante, privind transformarea verde și cea digitală și să țină seama de consecințele complexe pe care invazia rusă și sancțiunile impuse le vor avea în ceea ce privește continuarea tranziției energetice de la nivel mondial. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dependența de importurile de energie primară din țările terțe a devenit o amenințare directă la adresa securității și stabilității UE. Din acest motiv, Comisia Europeană a propus rapid adoptarea unui set de măsuri care să adapteze politica energetică europeană la actuala situație geopolitică în cadrul REPowerEU. Propunerea de regulament privind securitatea aprovizionării cu gaze și condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale reclasifică, de exemplu, stocarea gazelor ca infrastructură energetică esențială și impune atât certificarea obligatorie pentru operatorii instalațiilor de stocare a gazelor, cât și obiective legate de umplerea sistemelor de stocare cu gaze pentru a contribui la repreluarea controlului de către UE asupra propriei piețe a energiei. Toate aceste măsuri sunt salutate de CESE și ar trebui într-adevăr să ajute UE să-și recapete controlul asupra propriei piețe a energiei. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În același timp, date fiind actualele tensiuni politice, CESE consideră că este necesar să se coopereze și mai activ cu o serie de țări care pot aproviziona Europa cu energie pe termen scurt până la concretizarea extinderii masive a energiei din surse regenerabile avută în vedere de Comisie. Printre acestea se numără Statele Unite și, în grade diferite, țări din America de Sud și din Africa, ale căror exporturi de combustibili fosili, care au devenit necesare pe termen scurt, trebuie să fie însoțite de transferul de cunoștințe și de dezvoltarea tehnologiilor de energie din surse regenerabile necesare pentru a accelera atenuarea schimbărilor climatice și în aceste țări. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Crearea unui mediu favorizant pentru tranziția energetică

4.1.   Investițiile publice

| 4.1.1. | Pentru satisfacerea cererii crescânde de energie electrică și pentru atingerea obiectivelor climatice, se impun dublarea investițiilor în rețeaua de energie electrică, pentru ca acestea să ajungă la 55 miliarde EUR anual, și majorarea la 75 miliarde EUR pe an a fondurilor pentru crearea unor capacități de producție nepoluante (6). În acest context, investițiile publice în sisteme energetice inteligente și regenerabile, precum și în infrastructura de stocare sunt de o importanță deosebită în ceea ce privește asigurarea securității aprovizionării, combaterea sărăciei energetice, menținerea prețurilor la niveluri accesibile și crearea de locuri de muncă de înaltă calitate. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | CESE recomandă încă o dată aplicarea „regulii de aur” pentru investițiile publice, așa cum a recomandat deja în avizul ECO/569 (7), cu condiția ca nici stabilitatea fiscală pe termen mediu și nici valoarea monedei euro să nu fie puse în pericol, în scopul de a proteja productivitatea și baza socială și ecologică pentru bunăstarea generațiilor viitoare. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Finanțarea mixtă care implică investitori privați este o opțiune valabilă doar dacă se poate asigura transparența alocărilor, absența clauzelor de confidențialitate și absența unor costuri nejustificate pentru autoritățile publice în comparație cu finanțarea publică. Trebuie să existe transparență deplină în ceea ce privește costurile suplimentare justificate; Prin urmare, este cu atât mai important ca drepturile și obligațiile să fie definite în mod clar în astfel de modele de finanțare mixtă, să se clarifice aspectele legate de răspundere și să se prevadă un sistem eficient și rapid de soluționare a conflictelor, pentru a se evita costurile suplimentare pe termen lung și situațiile defavorabile în ce privește răspunderea. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | În ceea ce privește viitoarea organizare a sistemelor și a infrastructurilor energetice, CESE a subliniat în repetate rânduri că este important ca toți consumatorii – gospodăriile, întreprinderile și comunitățile energetice – să fie implicați activ în dezvoltarea unor sisteme energetice inteligente și că trebuie oferite stimulente societății civile pentru a participa la tranziția energetică. Rolul pe care îl joacă cetățenii, fermierii, orașele, MIMM-urile sau comunitățile de energie ale cetățenilor în finanțarea măsurilor a fost în mod clar cu mult subestimat. CESE subliniază, de exemplu, că, în Germania, peste 90 % din capacitatea instalată nu a fost construită de mari furnizori de energie. Nu există nicio strategie de exploatare a acestui potențial și a acestei disponibilități evidente. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Legislația europeană în domeniul energiei nu recunoaște protecția climei drept un obiectiv al reglementărilor în materie de rețele. Ca atare, autoritățile de reglementare de la nivel național întâmpină dificultăți în crearea de stimulente în vederea transformării, extinderii și modernizării rețelelor de distribuție de energie electrică care să îndeplinească cerințele în materie de neutralitate climatică. Prin urmare, legislația europeană în domeniul energiei ar trebui să menționeze în mod explicit neutralitatea climatică ca obiectiv al reglementării rețelelor. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Comisia subliniază, pe bună dreptate, că investițiile publice pot și trebuie să genereze investiții private. Cu toate acestea, Comunicarea „REPowerEU” nu acoperă refinanțarea respectivelor fonduri publice. Eliminarea subvențiilor pentru resursele fosile ar fi o abordare; impozitarea profiturilor excepționale uriașe generate de marea criză a petrolului și a gazelor, în special pentru marile companii petroliere și unele companii energetice, ar fi o altă abordare. CESE este preocupat de faptul că profiturile extrem de mari ale întreprinderilor energetice, pe de o parte, și acutizarea sărăciei energetice cauzate de exploziile prețurilor la energie, pe de altă parte, reprezintă explozivi sociali periculoși. CESE propune ca aceste profituri să fie reduse cu ajutorul taxelor și să fie transferate sub formă de compensație financiară consumatorilor de energie, de exemplu gospodăriilor mai vulnerabile din punct de vedere financiar sau întreprinderilor mari consumatoare de energie, și să fie utilizate pentru a extinde producția de energie din surse regenerabile și a dezvolta infrastructura de rețea necesară – cu atât mai mult cu cât aceste aspecte sunt deja discutate sau puse în aplicare în unele state membre. CESE consideră că, pentru a nu descuraja întreprinderile energetice să investească în soluții cu emisii scăzute de dioxid de carbon, o astfel de impozitare ar trebui să fie considerată drept o chestiune foarte delicată. CESE solicită Comisiei să propună fără întârziere măsurile aferente. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Politica de aprovizionare trebuie să fie perfect compatibilă cu infrastructura care permite fluxul adecvat de energie electrică și de gaze pe piața europeană și asigură stabilitatea rețelei. CESE este convins că ar trebui acordată o atenție deosebită definirii dezvoltării rețelei ca interes public superior, incluzând protecția climei ca obiectiv de reglementare și, în general, sincronizării în mod mai eficace a planificării energiilor din surse regenerabile și a rețelei de energie electrică. Este nevoie urgentă de dispoziții specifice în temeiul dreptului UE. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Fondul de ajustare la schimbările climatice

| 4.2.1. | Actualul mecanism al UE menit să asigure răspunsul la dezastrele naturale este Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE). Cu toate acestea, bugetul anual disponibil al FSUE este mic față de costul uriaș al daunelor (8) provocate de recentele dezastre naturale și trebuie majorat semnificativ. Finanțarea acordată de UE pentru tranziția către energia verde este mai substanțială, dar nu ține cont de caracterul urgent al nevoii actuale de autonomie în materie de energie verde la nivelul UE. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | În opinia CESE, UE are nevoie de un nou mecanism de finanțare care să poată oferi sprijin imediat și substanțial statelor membre în eventualitatea unor astfel de situații de urgență. Prin urmare, CESE propune crearea unui nou Fond de ajustare la schimbările climatice. Această finanțare ar trebui redirecționată din fondurile existente ale UE, în special din Fondul de coeziune și din Mecanismul de redresare și reziliență (MRR), însă ar trebui gestionată într-o manieră raționalizată și coerentă prin acest nou fond. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | În contextul modernizării mediului de finanțare, domeniul de aplicare al programelor existente ar putea fi, de asemenea, extins, resursele acestora ar putea crește, iar instrumentul NextGenerationEU ar putea fi considerat un model pentru un nou instrument de finanțare. CESE atrage atenția că este posibil să fie nevoie de noi resurse pentru a face față provocărilor enorme cu care ne confruntăm. Cu toate acestea, orice noi „resurse proprii” trebuie concepute în mod echitabil pentru a evita împovărarea în continuare a grupurilor defavorizate. În plus, ele nu trebuie să împiedice dezvoltarea economică. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Este esențial ca funcționarea Fondului de ajustare la schimbările climatice, mai axată pe răspunsuri rapide și urgente, să fie coerentă cu politicile climatice, de mediu și energetice generale ale UE, care, pe termen lung, vor reduce dependența de răspunsurile de urgență și vor proteja omenirea, precum și cadrul natural. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Promovarea tehnologiilor

| 4.3.1. | Tranziția verde în industria prelucrătoare are nevoie de o bază pentru un mix suficient, stabil și adecvat de energie din surse regenerabile pentru electrificare și pentru a se putea produce hidrogen verde. Tehnologiile de stocare sunt în curs de dezvoltare, iar oportunitățile oferite de digitalizare sunt pe deplin exploatate. Prin urmare, există încă o nevoie considerabilă de cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | De la începutul liberalizării, performanța investițiilor companiilor de energie electrică a continuat să scadă. Ponderea investițiilor publice în cercetarea și dezvoltarea tehnologiilor de decarbonizare este mai mică în UE decât în toate celelalte economii majore, punând în pericol competitivitatea UE în principalele tehnologii ale viitorului. CESE solicită Comisiei să elaboreze un plan strategic pentru investiții și să încurajeze statele membre să utilizeze fondurile în mod optim și eficient pentru dezvoltarea energiei curate. Același lucru este valabil și pentru investițiile în rețeaua de energie electrică. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Decarbonizarea va necesita o transformare profundă a activităților industriale (în următorii 30 de ani). Deși există deja multe tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon, nivelurile lor de maturitate tehnologică (TRL) (9) sunt scăzute. Vor fi necesare foi de parcurs tehnologice ambițioase pentru a extinde și a implementa pe scară largă aceste tehnologii revoluționare, iar UE trebuie să promoveze inovarea prin intermediul fondurilor pentru climă și inovare. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Este cert că hidrogenul verde va contribui la asigurarea unui sistem energetic european sigur în viitor. CESE face trimitere la avizele sale pe tema „Strategia privind hidrogenul” (10) și „Strategia de integrare a sistemului energetic” (11). |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Sprijinirea IMM-urilor (12)

| 4.4.1. | Microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii (MIMM), fie ele întreprinderi tradiționale, întreprinderi familiale, comercianți, întreprinderi din economia socială, artizanat sau profesii liberale, reprezintă o parte esențială a soluției pentru o economie competitivă, neutră din punct de vedere climatic, circulară și favorabilă incluziunii a UE, cu condiția creării și menținerii unor condiții adecvate. MIMM-urile au de câștigat de pe urma îmbunătățirii propriilor performanțe de mediu și furnizării de expertiză și soluții altor întreprinderi, publicului larg și sectorului public. CESE recunoaște și evidențiază diversitatea și diferitele nevoi ale MIMM-urilor, dar, în același timp, solicită acordarea unei atenții deosebite celor mai mici și celor mai vulnerabile dintre acestea. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Prin urmare, CESE subliniază existența unei nevoi urgente de a sprijini MIMM-urile pentru ca acestea să înțeleagă și să gestioneze tranziția verde în cel mai bun mod posibil. CESE solicită măsuri de informare și de creștere a gradului de sensibilizare, specifice și la scară amplă, puse în aplicare în mod coordonat și complementar de CE, de statele membre și de către organizațiile de întreprinderi, împreună cu camerele de comerț, partenerii sociali și alte părți interesate relevante. În schimb, rolul important jucat de MIMM-uri în ceea ce privește noile tehnologii și soluțiile inovatoare pentru schimbarea verde în industria UE ar trebui, de asemenea, să fie evidențiat și luat în considerare în criteriile de accesibilitate ale programului de finanțare. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | CESE solicită UE și statelor membre să accelereze investițiile verzi în cadrul MIMM-urilor, prin asigurarea unui mediu de reglementare favorabil, predictibil și încurajator, inclusiv a unor proceduri fluide de autorizare și evitarea sarcinilor administrative împovărătoare, precum și prin oferirea unui acces rapid, ușor, simplu și trasabil la fonduri, adaptat nevoilor diferite ale tuturor grupurilor diverse de MIMM-uri. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Pentru a îmbunătăți utilizarea eficientă a resurselor MIMM-urilor, CESE propune instituirea unor „centre de circularitate” (H4C) în diverse regiuni. Acest demers ar trebui să consolideze cooperarea dintre întreprinderile din diferite sectoare și să faciliteze dezvoltarea de noi practici și procese, inclusiv demonstrarea de noi tehnologii. Procedurile de achiziții publice în întreaga UE trebuie să includă criterii de calitate legate de climă, sociale și de altă natură. Acest lucru promovează inovarea de către MIMM-uri și facilitează accesul acestora la contractele de achiziții publice. Organizațiile de MIMM-uri, camerele de comerț, mediul academic, partenerii sociali și alte părți interesate relevante ar trebui să facă parte integrantă din proces. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | CESE solicită o cooperare strânsă între furnizorii de servicii de educație și MIMM-uri pentru a modela formarea cu scopul dobândirii abilităților și competențelor necesare pentru tranziția verde, inclusiv prin perfecționarea și recalificarea atât a angajaților, cât și a antreprenorilor. În plus, CESE pledează pentru sprijinirea activităților de inovare pentru MIMM-uri, prin stimularea și facilitarea cooperării cu alte întreprinderi, cu organizațiile acestora, cu camerele de comerț, cu universitățile și cu organizațiile de cercetare. |
| --- | --- |

4.4.5.

5.   Promovarea generală a unei tranziții echitabile și favorabile incluziunii

5.1.   Tranziția justă

| 5.1.1. | O „tranziție justă” implică măsuri și intervenții de politică socială care însoțesc tranziția către o economie și un sistem de producție durabile și neutre din punct de vedere al emisiilor de dioxid de carbon. CESE subliniază că „tranziția justă” nu se referă doar la finanțarea tranziției. Aceasta include și obiectivul de a proteja drepturile lucrătorilor, de a crea locuri de muncă decente, locuri de muncă de calitate și securitate socială, de a consolida participarea democratică (inclusiv la nivel de întreprindere) și de a menține și consolida în continuare competitivitatea întreprinderilor europene și necesită acțiuni specifice la toate nivelurile, în special la nivel regional. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Ocuparea forței de muncă în sectoarele esențiale care sunt afectate în mod special de modernizarea mediului și de revoluția industrială către o Europă neutră din punct de vedere climatic se confruntă cu tulburări majore care fac ca investițiile în perfecționare și educație pentru locuri de muncă verzi și de înaltă calitate să fie esențiale. În acest context, furnizarea de cunoștințe și drepturi educaționale actualizate este la fel de relevantă ca promovarea continuă a acceptării femeilor în profesiile tehnice. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Măsurile și diferitele etape ale tranziției prevăzute în pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” pot duce la schimbări majore în economie și la perturbări sociale. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să acorde mai multă atenție, în cadrul evaluării PNEC, adecvării strategiilor pentru o tranziție justă, în special realizării următoarelor obiective:






  — | facilitarea schimbării locurilor de muncă; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

—

facilitarea schimbării locurilor de muncă;

| — | acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare a decarbonizării (orice loc de muncă pierdut ar trebui să fie înlocuit cel puțin cu un alt loc de muncă echivalent); |
| --- | --- |

—

acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare a decarbonizării (orice loc de muncă pierdut ar trebui să fie înlocuit cel puțin cu un alt loc de muncă echivalent);

| — | valorificarea potențialului economic regional care decurge din sursele regenerabile de energie și noi forme de participare și implicare în producția de energie electrică; |
| --- | --- |

—

valorificarea potențialului economic regional care decurge din sursele regenerabile de energie și noi forme de participare și implicare în producția de energie electrică;

| — | combaterea în mod eficace a sărăciei energetice. |
| --- | --- |

—

combaterea în mod eficace a sărăciei energetice.

| 5.1.4. | CESE solicită o cooperare strânsă între furnizorii de servicii de formare și întreprinderi în ceea ce privește conceperea formării pentru a oferi competențele și abilitățile necesare pentru transformarea verde a economiei, inclusiv prin perfecționarea și recalificarea lucrătorilor și a antreprenorilor. |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | După cum s-a exprimat în avizele anterioare (13), CESE este convins nu numai că resursele pentru coeziunea și redresarea socială și regională trebuie utilizate pentru a sprijini atenuarea schimbărilor climatice și tranziția energetică, ci și că politicile privind clima și energia trebuie configurate astfel încât să se promoveze coeziunea socială și regională. Aceste abordări există deja, exemple fiind proiectele de instalare de panouri solare în fostele zone de extracție a lignitului din Portugalia și Grecia sau sprijinul profund strategic acordat prosumatorilor din Lituania. Însă acestea nu reflectă sub nicio formă practica generală sau curentul dominant. |
| --- | --- |

5.1.5.

5.2.   Crearea de condiții adecvate pentru investițiile private

| 5.2.1. | Fiecare stat membru are nevoie de programe pentru dezvoltarea ascendentă a resurselor regenerabile de energie, care sunt indispensabile pentru transformarea energetică și afectează în mod semnificativ atât calitatea energiei furnizate, cât și, mai ales, prețurile acesteia. Ca urmare a creșterii prețurilor la energie (provenită de la rețelele naționale de energie electrică), există deja o tendință de a satisface în mod independent nevoile de energie ale întreprinderilor pentru care energia verde a devenit o chestiune de supraviețuire. Multe întreprinderi investesc deja în mod dinamic în propriile surse regenerabile de energie și căldură. Întrucât aceste surse sunt mai ieftine, ele sunt, de asemenea, atractive pentru întreprinderile și comunitățile locale care ar putea utiliza surplusul de energie introdus în rețeaua de energie electrică. Din păcate, sistemele din multe părți ale Europei au nevoie să se dezvolte, nefiind pregătite în prezent să accepte numeroase instalații noi. În plus, în foarte multe cazuri, aceste investiții private nu ar trebui să se concentreze doar asupra nevoilor unei singure întreprinderi – ele ar putea aduce beneficii comunităților locale. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Problema dezvoltării sectorului energiei din surse regenerabile pare să fie creșterea dinamică a electricității produse în acest sector, într-o perioadă de timp extrem de scurtă, ceea ce reprezintă o provocare majoră pentru sistemele energetice interne din statele membre, în ciuda investițiilor semnificative în modernizarea rețelei și creșterea capacității de transport a sistemelor. În prezent, Europa are nevoie să dezvolte comunități de energie locale, în care autoritățile locale să aibă un rol dominant în materie de investiții. Acestea sunt așa-numitele cooperative energetice, formate cu participarea locuitorilor și adesea finanțate din fonduri de investiții locale. Această formă de implicare a comunităților locale în transformarea energetică asigură sprijinirea acestor inițiative și reduce la minimum riscul de rezistență socială la amplasarea instalațiilor de producție, distribuție sau transport în zona respectivă. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Astfel de inițiative ar trebui incluse în reglementările UE cât mai curând posibil și sprijinite de un sistem de finanțare din partea statului pentru acest tip de investiții. În acest caz, comercializarea liniilor de medie și joasă tensiune în rețeaua electrică este esențială, astfel încât infrastructura de rețea să poată fi construită și cu participarea investitorilor privați. Dezvoltarea energiei fotovoltaice civice demonstrează că în cadrul societății și în rândul antreprenorilor există un mare potențial de investiții. O legislație adecvată în acest domeniu ar rezolva atât problemele de finanțare, cât și problemele legate de conectarea unor astfel de investiții la sistemul de energie electrică. |
| --- | --- |

5.2.3.

5.3.   Sărăcia energetică

| 5.3.1. | Asigurarea accesului egal la energie și a securității aprovizionării cu energie la costuri accesibile trebuie să fie o prioritate absolută pentru UE și statele sale membre. Odată cu creșterea prețurilor la energie, tot mai mulți cetățeni și consumatori din UE sunt afectați de sărăcia energetică, în întreaga Europă. Cei care cunoșteau deja sărăcia energetică se confruntă cu înrăutățirea situației lor, iar consumatorii care în trecut nu se confruntau cu probleme la plata facturilor la energie sunt expuși riscului de sărăcie. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Având în vedere importanța problemei, CESE îndeamnă UE să promoveze o abordare comună a sărăciei energetice. În prezent, fiecare stat membru poate defini termenul „sărăcie energetică” în funcție de propriile criterii, iar lipsa unei abordări comune ar putea duce la o situație în care Comisia să nu fie în măsură să evalueze situația în mod adecvat, iar statele membre să nu înțeleagă același lucru și să reacționeze diferit. Definiția prevăzută în propunerea de reformare a Directivei privind eficiența energetică și indicatorii stabiliți anterior de Observatorul sărăciei energetice sunt un bun punct de pornire. Dată fiind urgența problemei, CESE consideră că Comisia și statele membre trebuie să promoveze o abordare comună care să ofere o înțelegere comună specifică a sărăciei energetice și să permită colectarea de date statistice. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | CESE subliniază importanța investițiilor în aprovizionarea cu energie echitabilă și eficientă pentru a atenua, pe termen lung, sărăcia energetică. Pentru a realiza acest lucru, este important să se garanteze că investițiile în energia din surse regenerabile și în eficiența energetică, precum și renovările cuprinzătoare ale clădirilor sprijină grupurile cu cele mai mici venituri. Numai cu garanția că gospodăriile cu resurse financiare mai modeste dispun de mijloacele adecvate pentru a face investițiile necesare, prosumatorii pot obține o „autonomie strategică” pentru ei înșiși sau ca parte a unei comunități din care fac parte și alții – acesta fiind, în ultimă instanță, cel mai durabil mod de a depăși sărăcia energetică. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | În acest context, CESE reamintește poziția sa, potrivit căreia trebuie neapărat evitată o societate energetică divizată pe două niveluri. Nu este admisibil ca numai gospodăriile cu o bună situație materială și bine echipate din punct de vedere tehnologic să poată profita de tranziția energetică, iar toate celelalte gospodării să trebuiască să suporte costurile. Prin urmare, CESE sprijină stimulentele și instrumentele de punere în aplicare a Directivei privind eficiența energetică pentru a ajuta consumatorii vulnerabili și gospodăriile și subliniază că obiectivele ambițioase privind încălzirea/răcirea centralizată pot înrăutăți condițiile pentru locuințele sociale. Ca atare, Comitetul salută propunerea de creare a Fondului social pentru climă și solicită respectarea principiului „tranziției juste”, astfel încât să se țină seama de diferitele situații din statele membre. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Întrucât sărăcia energetică își are sursa în sărăcie în general, este esențial și ca statele membre și Comisia să se concentreze în continuare asupra reducerii acesteia din urmă. Această criză subliniază necesitatea de a îmbunătăți în mod continuu accesul la ocuparea forței de muncă și la incluziunea socială, de a asigura un nivel de trai adecvat și de a stimula creșterea economică în statele membre. |
| --- | --- |

5.3.5.

5.4.   Zonele rurale

| 5.4.1. | CESE consideră că ideea unei strategii combinate pentru tranziția energetică și digitalizare în zonele rurale nu a beneficiat de nivelul de atenție și de sprijin preconizat. Comitetul solicită punerea în aplicare rapidă a viziunii pe termen lung a Comisiei pentru zonele rurale ale UE și mobilizarea părților interesate prin intermediul Pactului rural al UE. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | CESE a subliniat în repetate rânduri că tranziția energetică (trecerea de la instalații de producție mari și centralizate la structuri mai descentralizate) oferă oportunități reale pentru noi surse de venit și noi locuri de muncă în zonele rurale (14). Și în acest caz, Comitetul este foarte dezamăgit de ideile prezentate până în prezent de Comisia Europeană și de statele membre. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Prin urmare, rolul comunităților de energie locale și regionale trebuie să fie recunoscut și mobilizat pentru a realiza o tranziție energetică justă, combinată cu dezvoltarea comunității, prin crearea și extinderea comunităților de energie ale cetățenilor, care să includă reunirea voluntară a cetățenilor, a autorităților locale și a MIMM-urilor pentru a promova beneficiile sociale și economice. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | CESE afirmă, în concluzie, că implementarea tehnologiilor digitale în zonele rurale este o cerință esențială pentru a sprijini tranziția energetică. Sistemul energetic rural trebuie să fie descentralizat, ceea ce implică o nevoie uriașă de interconexiuni mai multe și mai bune – lucru care necesită, în sine, implementarea tehnologiilor digitale pentru a corela cererea și oferta și pentru a asigura fluxuri eficiente de energie. |
| --- | --- |

5.4.4.

6.   Observații specifice

| 6.1. | Menținerea unei baze industriale solide în cadrul UE va asigura, pentru societatea europeană, prosperitate, locuri de muncă de calitate și angajamentul de a combate schimbările climatice. Industria europeană trebuie să investească în Europa, atât în C&D&I, cât și în instalații și echipamente, pentru a-și menține poziția competitivă. Acest lucru necesită un cadru de reglementare adecvat.
  Industria energetică reprezintă un sector foarte mare al economiei. Acest segment are particularitatea de a constitui o pârghie esențială pentru celelalte sectoare economice. Cu toate acestea, toate aspectele sectorului energetic sunt foarte puternic marcate de stereotipuri de gen, bărbații deținând o poziție dominantă, fapt care generează mari dezechilibre profesionale între bărbați și femei, atât în sectorul privat, cât și în sectorul public al energiei (15).
  CESE recomandă următoarele:






  — | consolidarea și asigurarea respectării legislației existente, atât la nivel european, cât și la nivel național, în materie de egalitate; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Industria energetică reprezintă un sector foarte mare al economiei. Acest segment are particularitatea de a constitui o pârghie esențială pentru celelalte sectoare economice. Cu toate acestea, toate aspectele sectorului energetic sunt foarte puternic marcate de stereotipuri de gen, bărbații deținând o poziție dominantă, fapt care generează mari dezechilibre profesionale între bărbați și femei, atât în sectorul privat, cât și în sectorul public al energiei (15).

CESE recomandă următoarele:

—

consolidarea și asigurarea respectării legislației existente, atât la nivel european, cât și la nivel național, în materie de egalitate;

| — | crearea unor condiții de concurență echitabile în ce privește formarea pentru profesiile din domeniul energiei, în statele membre și la nivel european și înființarea unui „Colegiu european al STIM”; |
| --- | --- |

—

crearea unor condiții de concurență echitabile în ce privește formarea pentru profesiile din domeniul energiei, în statele membre și la nivel european și înființarea unui „Colegiu european al STIM”;

| — | asigurarea egalității pe piața forței de muncă în sectorul energetic prin explorarea oportunităților pentru femei, împiedicând în același timp tranziția energetică și cea digitală să devină capcane pentru carierele și salariile femeilor, precum și dezvoltarea dialogului social și a acordurilor colective privind egalitatea în întreprinderile energetice din întreaga Europă. |
| --- | --- |

—

asigurarea egalității pe piața forței de muncă în sectorul energetic prin explorarea oportunităților pentru femei, împiedicând în același timp tranziția energetică și cea digitală să devină capcane pentru carierele și salariile femeilor, precum și dezvoltarea dialogului social și a acordurilor colective privind egalitatea în întreprinderile energetice din întreaga Europă.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 486, 21.12.2022, p. 67; JO C 486, 21.12.2022, p. 88; JO C 486, 21.12.2022, p. 53; JO C 486, 21.12. 2022, p. 1; JO C 486, 21.12.2022, p. 59; JO C 486, 21.12.2022, p. 23; JO C 486, 21.12.2022, p. 198.

1

(2)  JO C 486, 21.12.2022, p. 1.

2

(3)  JO C 367, 10.10. 2018, p. 1.

3

(4)  JO C 152, 6.4.2022, p. 158.

4

(5)  A se vedea JO C 429, 11.12.2020, p. 85.

5

(6)  Aceasta este concluzia la care a ajuns Eurelectric, o organizație interprofesională din domeniul energiei electrice.

6

(7)  JO C 275, 18.7.2022, p. 50.

7

(8)  Un total impresionant de 80 de miliarde de euro în Germania în 2021.

8

(9)  TRL: Nivelurile de maturitate tehnologică sunt puncte diferite pe o scară utilizată pentru a măsura progresul sau nivelul de maturitate al unei tehnologii.

9

(10)  JO C 123, 9.4.2021, p. 30.

10

(11)  JO C 123, 9.4.2021, p. 22.

11

(12)  JO C 486, 21.12.2022, p. 1.

12

(13)  Cf. JO C 47, 11.2.2020, p. 30 și JO C 62, 15.2.2019, p. 269.

13

(14)  JO C 367, 10.10. 2018, p. 1.

14

(15)  Obiectivele de dezvoltare durabilă 5, 7 și 8 ale ONU; Joy Clancy, Universitatea Twente, Give women a chance: engendering the energy supply chain (Să dăm o șansă femeilor: acordarea unei dimensiuni de gen lanțului de aprovizionare cu energie).

15

Give women a chance: engendering the energy supply chain

---

ANEXĂ

Următoarele amendamente, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în cursul dezbaterilor:

Punctul 2.6

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Actuala criză a (prețului) energiei și lipsa securității, a stabilității și a predictibilității în ceea ce privește aprovizionarea pun o presiune enormă asupra Uniunii Europene. Criza ar fi mai puțin severă dacă ar fi fost adoptate anterior mai multe măsuri specifice și, de exemplu, dacă propriile obiective ale UE (cum ar fi cele ale uniunii energetice europene) ar fi fost luate mai în serios. CESE salută măsurile propuse în comunicarea privind REPowerEU și planul REPowerEU pentru a crește producția de energie verde, a diversifica aprovizionarea și a reduce cererea de gaze rusești, întrucât soluțiile pe care le propun sunt în acord cu obiectivele Pactului verde și ale uniunii energetice europene. În opinia Comitetului, miza
  nu
  ar trebui să fie diversificarea
  dependențelor, ci mai degrabă,
  într-o măsură cât mai mare cu putință, „independența și autonomia energetică strategică.” În ceea ce privește resursele necesare pentru a înlocui gazele rusești, CESE atrage atenția asupra faptului că UE trebuie să fie deosebit de atentă la impactul acestor resurse asupra mediului și la apariția unor noi dependențe de țări terțe care nu împărtășesc valorile europene. | Actuala criză a (prețului) energiei și lipsa securității, a stabilității și a predictibilității în ceea ce privește aprovizionarea pun o presiune enormă asupra Uniunii Europene. Criza ar fi mai puțin severă dacă ar fi fost adoptate anterior mai multe măsuri specifice și, de exemplu, dacă propriile obiective ale UE (cum ar fi cele ale uniunii energetice europene) ar fi fost luate mai în serios. CESE salută măsurile propuse în comunicarea privind REPowerEU și planul REPowerEU pentru a crește producția de energie verde, a diversifica aprovizionarea și a reduce cererea de gaze rusești, întrucât soluțiile pe care le propun sunt în acord cu obiectivele Pactului verde și ale uniunii energetice europene. În opinia Comitetului, miza ar trebui să fie
  , în primul rând,
  diversificarea
  resurselor și obiectivul de a asigura
  , într-o măsură cât mai mare cu putință, „independența și autonomia energetică strategică
  deschisă
  .” În ceea ce privește resursele necesare pentru a înlocui gazele rusești, CESE atrage atenția asupra faptului că UE trebuie să fie deosebit de atentă la impactul acestor resurse asupra mediului și la apariția unor noi dependențe de țări terțe care nu împărtășesc valorile europene
  . În același timp, în situația actuală, trebuie să ne menținem toate sursele de energie funcționale, deoarece, de fapt, pericolul pentru noi în momentul de față nu este posibilul impact al surselor alternative asupra mediului, ci penuria de energie și întreruperile alimentării cu energie electrică. Nu trebuie pierdute capacitățile de producție de energie care aprovizionează în prezent piața europeană a energiei. |

Aviz al secțiunii

Amendament

Actuala criză a (prețului) energiei și lipsa securității, a stabilității și a predictibilității în ceea ce privește aprovizionarea pun o presiune enormă asupra Uniunii Europene. Criza ar fi mai puțin severă dacă ar fi fost adoptate anterior mai multe măsuri specifice și, de exemplu, dacă propriile obiective ale UE (cum ar fi cele ale uniunii energetice europene) ar fi fost luate mai în serios. CESE salută măsurile propuse în comunicarea privind REPowerEU și planul REPowerEU pentru a crește producția de energie verde, a diversifica aprovizionarea și a reduce cererea de gaze rusești, întrucât soluțiile pe care le propun sunt în acord cu obiectivele Pactului verde și ale uniunii energetice europene. În opinia Comitetului, miza
  nu
  ar trebui să fie diversificarea
  dependențelor, ci mai degrabă,
  într-o măsură cât mai mare cu putință, „independența și autonomia energetică strategică.” În ceea ce privește resursele necesare pentru a înlocui gazele rusești, CESE atrage atenția asupra faptului că UE trebuie să fie deosebit de atentă la impactul acestor resurse asupra mediului și la apariția unor noi dependențe de țări terțe care nu împărtășesc valorile europene.

Actuala criză a (prețului) energiei și lipsa securității, a stabilității și a predictibilității în ceea ce privește aprovizionarea pun o presiune enormă asupra Uniunii Europene. Criza ar fi mai puțin severă dacă ar fi fost adoptate anterior mai multe măsuri specifice și, de exemplu, dacă propriile obiective ale UE (cum ar fi cele ale uniunii energetice europene) ar fi fost luate mai în serios. CESE salută măsurile propuse în comunicarea privind REPowerEU și planul REPowerEU pentru a crește producția de energie verde, a diversifica aprovizionarea și a reduce cererea de gaze rusești, întrucât soluțiile pe care le propun sunt în acord cu obiectivele Pactului verde și ale uniunii energetice europene. În opinia Comitetului, miza ar trebui să fie
  , în primul rând,
  diversificarea
  resurselor și obiectivul de a asigura
  , într-o măsură cât mai mare cu putință, „independența și autonomia energetică strategică
  deschisă
  .” În ceea ce privește resursele necesare pentru a înlocui gazele rusești, CESE atrage atenția asupra faptului că UE trebuie să fie deosebit de atentă la impactul acestor resurse asupra mediului și la apariția unor noi dependențe de țări terțe care nu împărtășesc valorile europene
  . În același timp, în situația actuală, trebuie să ne menținem toate sursele de energie funcționale, deoarece, de fapt, pericolul pentru noi în momentul de față nu este posibilul impact al surselor alternative asupra mediului, ci penuria de energie și întreruperile alimentării cu energie electrică. Nu trebuie pierdute capacitățile de producție de energie care aprovizionează în prezent piața europeană a energiei.

Rezultatul votului asupra amendamentului:

| Voturi pentru: | 77 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 113 |
| Abțineri: | 14 |

Voturi pentru:

77

Voturi împotrivă:

113

Abțineri:

14

Punctul 4.3.1

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Tranziția verde în industria prelucrătoare are nevoie de o bază pentru un mix suficient, stabil și adecvat de energie din surse regenerabile pentru electrificare și pentru a se putea produce hidrogen
  verde
  . Tehnologiile de stocare sunt în curs de dezvoltare, iar oportunitățile oferite de digitalizare sunt pe deplin exploatate. Prin urmare, există încă o nevoie considerabilă de cercetare și dezvoltare. | Tranziția verde în industria prelucrătoare are nevoie de o bază pentru un mix suficient, stabil și adecvat de energie din surse regenerabile pentru electrificare și pentru a se putea produce hidrogen. Tehnologiile de stocare sunt în curs de dezvoltare, iar oportunitățile oferite de digitalizare sunt pe deplin exploatate. Prin urmare, există încă o nevoie considerabilă de cercetare și dezvoltare. |

Aviz al secțiunii

Amendament

Tranziția verde în industria prelucrătoare are nevoie de o bază pentru un mix suficient, stabil și adecvat de energie din surse regenerabile pentru electrificare și pentru a se putea produce hidrogen
  verde
  . Tehnologiile de stocare sunt în curs de dezvoltare, iar oportunitățile oferite de digitalizare sunt pe deplin exploatate. Prin urmare, există încă o nevoie considerabilă de cercetare și dezvoltare.

Tranziția verde în industria prelucrătoare are nevoie de o bază pentru un mix suficient, stabil și adecvat de energie din surse regenerabile pentru electrificare și pentru a se putea produce hidrogen. Tehnologiile de stocare sunt în curs de dezvoltare, iar oportunitățile oferite de digitalizare sunt pe deplin exploatate. Prin urmare, există încă o nevoie considerabilă de cercetare și dezvoltare.

Rezultatul votului asupra amendamentului:

| Voturi pentru: | 92 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 112 |
| Abțineri: | 9 |

Voturi pentru:

92

Voturi împotrivă:

112

Abțineri:

9

Punctul 4.3.4

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Este cert că hidrogenul
  verde
  va contribui la asigurarea unui sistem energetic european sigur în viitor. CESE face trimitere la avizele sale pe tema „Strategia privind hidrogenul” (1) și „Strategia de integrare a sistemului energetic” (2). | Este cert că hidrogenul va contribui la asigurarea unui sistem energetic european sigur în viitor. CESE face trimitere la avizele sale pe tema „Strategia privind hidrogenul” (1) și „Strategia de integrare a sistemului energetic” (2). |

Aviz al secțiunii

Amendament

Este cert că hidrogenul
  verde
  va contribui la asigurarea unui sistem energetic european sigur în viitor. CESE face trimitere la avizele sale pe tema „Strategia privind hidrogenul” (1) și „Strategia de integrare a sistemului energetic” (2).

Este cert că hidrogenul va contribui la asigurarea unui sistem energetic european sigur în viitor. CESE face trimitere la avizele sale pe tema „Strategia privind hidrogenul” (1) și „Strategia de integrare a sistemului energetic” (2).

Rezultatul votului asupra amendamentului:

| Voturi pentru: | 92 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 112 |
| Abțineri: | 9 |

Voturi pentru:

92

Voturi împotrivă:

112

Abțineri:

9

Punctul 1.4

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Potențialul Europei în domeniul energiilor din surse regenerabile trebuie identificat într-un mod cât mai precis cu putință și comunicat la scară largă pentru a promova o înțelegere comună a măsurii în care poate fi obținută independența față de importurile de energie. În special, trebuie să se țină seama de electrificarea sectoarelor energiei termice și transporturilor și de nevoia de hidrogen
  verde
  produs pe plan intern. | Potențialul Europei în domeniul energiilor din surse regenerabile trebuie identificat într-un mod cât mai precis cu putință și comunicat la scară largă pentru a promova o înțelegere comună a măsurii în care poate fi obținută independența față de importurile de energie. În special, trebuie să se țină seama de electrificarea sectoarelor energiei termice și transporturilor și de nevoia de hidrogen produs pe plan intern. |

Aviz al secțiunii

Amendament

Potențialul Europei în domeniul energiilor din surse regenerabile trebuie identificat într-un mod cât mai precis cu putință și comunicat la scară largă pentru a promova o înțelegere comună a măsurii în care poate fi obținută independența față de importurile de energie. În special, trebuie să se țină seama de electrificarea sectoarelor energiei termice și transporturilor și de nevoia de hidrogen
  verde
  produs pe plan intern.

Potențialul Europei în domeniul energiilor din surse regenerabile trebuie identificat într-un mod cât mai precis cu putință și comunicat la scară largă pentru a promova o înțelegere comună a măsurii în care poate fi obținută independența față de importurile de energie. În special, trebuie să se țină seama de electrificarea sectoarelor energiei termice și transporturilor și de nevoia de hidrogen produs pe plan intern.

Rezultatul votului asupra amendamentului:

| Voturi pentru: | 92 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 112 |
| Abțineri: | 9 |

Voturi pentru:

92

Voturi împotrivă:

112

Abțineri:

9

Punctul 1.6

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| În același timp, vor fi necesare măsuri pe termen scurt și, eventual și pe termen mediu, pentru a compensa pierderea aprovizionării cu energie din Rusia. Importurile de GNL reprezintă o astfel de măsură. CESE consideră că este important, totuși, ca acest demers să nu creeze noi dependențe pe termen lung de combustibilii fosili. Acest aspect trebuie luat în considerare în prealabil în ciclul de investiții. În general, scopul
  nu
  este diversificarea
  dependențelor, ci
  obținerea celui mai înalt nivel posibil de „autonomie strategică”. | În același timp, vor fi necesare măsuri pe termen scurt și, eventual și pe termen mediu, pentru a compensa pierderea aprovizionării cu energie din Rusia. Importurile de GNL reprezintă o astfel de măsură. CESE consideră că este important, totuși, ca acest demers să nu creeze noi dependențe pe termen lung de combustibilii fosili. Acest aspect trebuie luat în considerare în prealabil în ciclul de investiții. În general, scopul este diversificarea
  surselor și totodată reducerea gradului ridicat de dependență de un importator,
  vizând obținerea celui mai înalt nivel posibil de „autonomie strategică”
  deschisă
  . |

Aviz al secțiunii

Amendament

În același timp, vor fi necesare măsuri pe termen scurt și, eventual și pe termen mediu, pentru a compensa pierderea aprovizionării cu energie din Rusia. Importurile de GNL reprezintă o astfel de măsură. CESE consideră că este important, totuși, ca acest demers să nu creeze noi dependențe pe termen lung de combustibilii fosili. Acest aspect trebuie luat în considerare în prealabil în ciclul de investiții. În general, scopul
  nu
  este diversificarea
  dependențelor, ci
  obținerea celui mai înalt nivel posibil de „autonomie strategică”.

În același timp, vor fi necesare măsuri pe termen scurt și, eventual și pe termen mediu, pentru a compensa pierderea aprovizionării cu energie din Rusia. Importurile de GNL reprezintă o astfel de măsură. CESE consideră că este important, totuși, ca acest demers să nu creeze noi dependențe pe termen lung de combustibilii fosili. Acest aspect trebuie luat în considerare în prealabil în ciclul de investiții. În general, scopul este diversificarea
  surselor și totodată reducerea gradului ridicat de dependență de un importator,
  vizând obținerea celui mai înalt nivel posibil de „autonomie strategică”
  deschisă
  .

Rezultatul votului asupra amendamentului:

| Voturi pentru: | 77 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 113 |
| Abțineri: | 14 |

Voturi pentru:

77

Voturi împotrivă:

113

Abțineri:

14

---

(1)  JO C 123, 9.4.2021, p. 30.

(2)  JO C 123, 9.4.2021, p. 22.

(1)  JO C 123, 9.4.2021, p. 30.

(2)  JO C 123, 9.4.2021, p. 22.

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/115 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/115

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Importanța transportului public pentru redresarea verde a Europei”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/16)

| Raportoare: | Kristina KRUPAVIČIENĖ |
| --- | --- |
| Coraportoare: | Dovilė JUODKAITĖ |

Raportoare:

Kristina KRUPAVIČIENĖ

Coraportoare:

Dovilė JUODKAITĖ

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 4.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 173/1/2 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

4.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

173/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE recunoaște că transportul public joacă un rol esențial în redresarea verde a Europei în urma pandemiei. Pandemia a acționat drept catalizator, demonstrând că transportul public asigură atât un serviciu care este de interes public, cât și accesul profesioniștilor din prima linie și al grupurilor vulnerabile la locuri de muncă și servicii. CESE solicită ca mobilitatea să fie recunoscută ca drept individual și ca bun public care trebuie să fie disponibil pentru toți, deoarece garantează accesul la viața economică, socială și culturală. Furnizarea de servicii de transport public cu personal suficient, accesibile, la prețuri abordabile, sigure și de calitate pentru toți trebuie să fie un obiectiv prioritar pentru UE. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Conștient de importanța transportului public pentru persoane, utilizatori și lucrători, CESE solicită din nou o abordare participativă a planificării transportului public la nivel regional, național și european (1). Aceasta este singura modalitate de a garanta că strategiile și măsurile de redresare răspund nevoilor și așteptărilor tuturor celor care gestionează și utilizează transportul public. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE observă că dezvoltarea unui serviciu de înaltă calitate este esențială pentru redresarea transportului public în urma pandemiei. Condițiile de muncă bune, precum și personalul motivat și instruit corespunzător sunt esențiale pentru asigurarea acestui nivel de servicii. CESE solicită responsabililor de elaborarea politicilor de la nivel local, regional și național să elaboreze – și responsabililor de elaborarea politicilor de la nivelul UE să sprijine pe deplin – modele de afaceri care să conducă la sisteme de transport mai bune, mai inovatoare și mai atractive, care să asigure atât servicii de înaltă calitate, cât și condiții adecvate și protecție socială pentru angajați. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Transportul public este un serviciu cu utilizare intensivă a forței de muncă, cu locuri de muncă verzi care nu pot fi delocalizate. Operatorii de transport public sunt unii dintre cei mai mari angajatori din zonele urbane, oferind locuri de muncă pentru o gamă largă de persoane și contribuind la incluziunea lucrătorilor migranți pe piața forței de muncă. Pentru a păstra caracterul social al sectorului, CESE solicită responsabililor de elaborarea politicilor să includă în contractele de servicii de transport public criterii sociale și referitoare la calitatea serviciilor cu caracter obligatoriu, cum ar fi aplicarea contractelor colective de muncă, și să abordeze în mod corespunzător situația personalului în urma unei schimbări a operatorului. CESE solicită, de asemenea, responsabililor de elaborarea politicilor să se asigure că sunt instituite mecanisme solide de dialog social pentru ca sectorul să devină sustenabil din punct de vedere economic și social. CESE solicită, de asemenea, respectarea deplină a procedurilor de achiziții publice [Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului (2) sau Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și al Consiliului (3)]. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE atrage atenția asupra faptului că, pentru realizarea mobilității durabile, este necesar un angajament politic solid din partea tuturor actorilor și la toate nivelurile. Instituțiile UE trebuie să joace un rol puternic de conducere politică și orientare, stabilind ținte și obiective clare și punând la dispoziție fondurile necesare. Prin urmare, CESE invită Comisia Europeană să stabilească obiective măsurabile și ambițioase pentru trecerea de la utilizarea automobilelor personale la transportul public și mobilitatea activă. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Investițiile susținute sunt esențiale pentru a garanta reușita politicilor îndreptate către transportul public sustenabil și, astfel, către redresarea verde. Resurse financiare semnificative au fost puse la dispoziția statelor membre ale UE prin Mecanismul de redresare și reziliență și multe dintre acestea s-au angajat să investească în sistemelor lor de transport public. CESE invită Comisia să monitorizeze și să raporteze cu privire la îndeplinirea acestor angajamente și să se asigure că redresarea verde este însoțită de păstrarea și îmbunătățirea locurilor de muncă, a calității serviciilor și a incluziunii sociale. CESE invită statele membre să instituie mecanisme participative pentru a consulta utilizatorii și partenerii sociali asupra modului în care sunt utilizate aceste fonduri, vitale pentru redresarea transportului public. CESE subliniază că toate fondurile UE și publice alocate pentru elaborarea politicilor de transport ar trebui să includă criterii privind caracterul incluziv, accesibilitatea și sustenabilitatea transportului. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Prin urmare, CESE solicită factorilor de decizie să pună în aplicare procesele de tranziție digitală menite să asigure un transport durabil și just pentru toți, într-un mod favorabil incluziunii și participativ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE invită Uniunea Europeană și statele membre să contribuie la trecerea către moduri de transport mai verzi, făcând ca aceste moduri să devină atractive pentru un public mai larg. Sensibilizarea cu privire la impactul transportului și al opțiunilor personale de mobilitate asupra mediului este importantă, de asemenea, pentru promovarea trecerii la transportul public și sustenabil. Prin urmare, CESE invită Comisia să dedice anul 2024 transportului public, utilizatorilor acestuia și lucrătorilor din acest sector. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | Transportul și mobilitatea fac parte integrantă din viețile de zi cu zi ale cetățenilor europeni, permițând mobilitatea oamenilor din toate secțiunile societății și din toate colțurile Europei. În același timp, pentru a realiza neutralitatea climatică, Pactul verde european a stabilit obiectivul de reducere cu 90 % a emisiilor generate de transporturi până în 2050. La această reducere trebuie să contribuie toate sectoarele transporturilor. Pactul verde prevede că „transportul multimodal trebuie stimulat puternic”, deoarece acesta va asigura o eficiență sporită a sistemului de transport. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă, Comisia face din mobilitatea interurbană și urbană sustenabilă un proiect emblematic, subliniind necesitatea unei „mobilități echitabile și juste pentru toți” și a creșterii ponderii modale a transportului în comun, îmbunătățind multimodalitatea fluidă în zonele urbane și suburbane. Strategia indică și creșterea cererii de soluții noi și inovatoare, inclusiv de servicii disponibile la cerere și de mobilitate colaborativă. Strategia acordă prioritate nevoilor de îmbunătățire a cadrului pentru mobilitate urbană.






  — | În Cadrul pentru mobilitatea urbană (4) (CMU), Comisia subliniază că mobilitatea urbană contribuie cu 23 % la ponderea în creștere a transportului în consumul de energie din UE și la emisiile de gaze cu efect de seră; orașele se confruntă cu cele mai mari provocări în materie de calitate a aerului, concentrațiile de NO2 și PM10 depășind valorile-limită ale UE; nivelurile de congestionare a traficului din orașele din UE au stagnat sau s-au înrăutățit din 2013, cu costuri considerabile pentru societate și cu impact negativ asupra navetei; în zonele urbane se produc 38 % din numărul total de decese și vătămări grave din transportul rutier din UE; peste 70 % dintre cetățenii europeni locuiesc în orașe și așteaptă soluții pentru o mobilitate mai bună și mai sigură, și pentru rezolvarea problemei congestionării traficului, a poluării aerului și a poluării fonice; iar 30 % locuiesc în sate, orașe mici și zone periurbane și adesea sunt dependenți de automobilele personale pentru a ajunge în nodurile urbane din apropiere; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

În Cadrul pentru mobilitatea urbană (4) (CMU), Comisia subliniază că mobilitatea urbană contribuie cu 23 % la ponderea în creștere a transportului în consumul de energie din UE și la emisiile de gaze cu efect de seră; orașele se confruntă cu cele mai mari provocări în materie de calitate a aerului, concentrațiile de NO2 și PM10 depășind valorile-limită ale UE; nivelurile de congestionare a traficului din orașele din UE au stagnat sau s-au înrăutățit din 2013, cu costuri considerabile pentru societate și cu impact negativ asupra navetei; în zonele urbane se produc 38 % din numărul total de decese și vătămări grave din transportul rutier din UE; peste 70 % dintre cetățenii europeni locuiesc în orașe și așteaptă soluții pentru o mobilitate mai bună și mai sigură, și pentru rezolvarea problemei congestionării traficului, a poluării aerului și a poluării fonice; iar 30 % locuiesc în sate, orașe mici și zone periurbane și adesea sunt dependenți de automobilele personale pentru a ajunge în nodurile urbane din apropiere;

| — | infrastructura și serviciile de transport public urban trebuie adaptate pentru a asigura o mai bună accesibilitate, inclusiv pentru a deservi mai bine o populație în curs de îmbătrânire în numeroase orașe, precum și persoanele cu handicap sau cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

—

infrastructura și serviciile de transport public urban trebuie adaptate pentru a asigura o mai bună accesibilitate, inclusiv pentru a deservi mai bine o populație în curs de îmbătrânire în numeroase orașe, precum și persoanele cu handicap sau cu mobilitate redusă.

| 2.3. | Comisia subliniază și nevoia urgentă de abordare a schimbărilor climatice, precum și rolul pe care aceasta îl joacă în incluziunea socială și bunăstarea cetățenilor, în special pentru grupurile defavorizate. Prin urmare, Comisia a făcut din construirea unei rețele de transport public mai solide unul dintre obiectivele CMU. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În ultimii câțiva ani, pandemia a adus schimbări neașteptate pentru creșterea economică și normele și mecanismele sale de sprijin. Ea a scos la lumină capcanele și a adus în centrul atenției valorile legate de dezvoltarea pieței unice a UE. Pandemia a creat totuși oportunități pentru punerea în aplicare mai rapidă a politicilor precum Pactul verde, a evidențiat că este important ca cetățenii să se afle în centrul procesului de redresare, astfel cum reiese din conceptul de tranziție justă, și a determinat Comisia să adopte, pentru a atenua impactul social și economic al COVID-19, cel mai mare program de ajutor financiar al său, Mecanismul de redresare și reziliență (MRR), tranziția verde și transformarea digitală fiind doi dintre cei șase piloni ai acestuia. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În transportul public, pandemia a afectat locurile de muncă, utilizatorii transportului public, operatorii din sector și autoritățile publice. În Concluziile sale privind Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă, Consiliul de Miniștri a subliniat că transportul public a fost afectat grav de criza provocată de pandemia de COVID-19 și că răspunsul politic la criză ar trebui să urmărească să refacă încrederea în transportul public și să îmbunătățească reziliența acestuia, accelerându-i transformarea sustenabilă și modernizarea, asigurând totodată accesibilitatea ca preț, având în vedere rolul esențial al transportului public în coeziunea socială și teritorială. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE subliniază faptul extrem de important că, pe toată durata pandemiei, transportul public și-a demonstrat valoarea asigurând mobilitatea atât de necesară pentru lucrătorii din prima linie și grupurile defavorizate. Lucrătorii migranți și femeile reprezintă o proporție mare în aceste grupuri și se știe că depind foarte mult de transportul public pentru a avea acces la locurile de muncă și la serviciile de bază. Datele Eurobarometru pentru 2020 arată că un număr semnificativ mai mare de femei decât de bărbați utilizează transportul public. Un studiu al Parlamentului European intitulat „Women and transport” (Femeile și transporturile) oferă informații interesante cu privire la acest tip de alegere (5), chiar dacă subliniază lipsa de date defalcate pe gen cu privire la modelele de mobilitate în funcție de gen. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CESE recunoaște, de asemenea, creșterea costurilor și scăderea resurselor cu care se confruntă furnizorii de servicii de transport și autoritățile publice din cauza pandemiei. Deși măsurile de prevenire privind COVID-19 au condus la creșterea costurilor, iar scăderea semnificativă a numărului de utilizatori a condus la scăderea considerabilă a veniturilor companiilor, autoritățile locale, publice și guvernamentale au înțeles că menținerea transportului public în stare de funcționare face parte din sarcina lor de deservire a comunităților și în special de deservire a persoanelor care lucrează în serviciul altora. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Prezentul aviz din proprie inițiativă își propune să ofere recomandări esențiale privind redresarea și dezvoltarea viitoare a unui transport public durabil, solid, favorabil incluziunii, accesibil și rezilient după criza provocată de pandemia de COVID-19, pregătit să deservească generațiile viitoare, având în vedere îmbătrânirea populației din UE (6). El se va axa pe problemele de finanțare, atractivitate și pe rolul transportului public în redresarea verde a UE, având în centrul atenției condițiile sociale ale lucrătorilor din acest sector. Lipsa de personal din toate sectoarele transporturilor indică nevoia clară de a adopta o astfel de abordare. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE recunoaște că transportul public este o parte semnificativă a răspunsului la redresarea verde a Europei în urma pandemiei. Acesta nu numai că oferă un răspuns la preocupările legate de climă, ci contribuie și la calitatea vieții, abordând congestionarea traficului. „Până în 2020, transportul public din zonele urbane a reprezentat aproape 60 de miliarde de călătorii pe an ale pasagerilor din Europa, cifrele fiind în creștere. [...] Costurile congestionării reprezintă deja pentru economia europeană 1 % din PIB-ul său, adică 100 miliarde EUR pe an” (7). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE observă că pandemia a remodelat comportamentul cetățenilor și a reorientat atenția publicului și a autorităților locale către valoarea socială a transportului public. Cu toate acestea, transportul public a fost unul dintre sectoarele cele mai afectate de scăderea drastică a numărului de utilizatori și a avut nevoie de cel mai mult timp pentru a se redresa. Acest lucru s-a întâmplat cât timp cetățenii s-au orientat către mobilitatea activă și călătoriile cu automobilele personale ca modalitate de a evita infectarea. Deși creșterea mobilității active este o tendință salutară și trebuie încurajată, problema creșterii utilizării automobilelor personale trebuie luată în considerare în mod serios de responsabilii europeni de elaborarea politicilor și de autoritățile naționale, locale și regionale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE recunoaște că, în pofida menținerii continuității transportului public în timpul pandemiei, ocuparea forței de muncă din acest sector a fost puternic afectată. În Europa, înainte de primele restricții de deplasare a persoanelor, sectorul oferea locuri de muncă directe pentru două milioane de lucrători (8). Este important de remarcat faptul că transportul public oferă locuri de muncă sigure la nivel local, foarte variate, de la profiluri mai puțin calificate până la profiluri cu înaltă calificare, și angajează personal provenit din medii foarte diverse (9). Totuși, o proporție considerabilă a angajaților a trebuit să fie plasată în sisteme guvernamentale de șomaj tehnic și mulți au optat să nu se întoarcă la locurile lor de muncă. Aceasta s-a întâmplat în special în statele membre cu prestații reduse de asigurări sociale și cu acoperire slabă a negocierilor colective. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În consecință, CESE avertizează că există o lipsă de personal acută în toate sectoarele transporturilor din Europa, inclusiv în transportul public. Calitatea locurilor de muncă și siguranța locului de muncă au devenit criterii esențiale pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, iar securitatea socială și acoperirea negocierilor colective sunt garanții esențiale în această privință. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE salută eforturile autorităților publice, regionale și guvernamentale de a menține nivelul necesar de servicii de transport public pe tot parcursul pandemiei, în circumstanțe complexe care au necesitat sprijin financiar și investiții în protocoalele de siguranță legate de COVID-19. Recunoaștem că autoritățile relevante au fost nevoite să recurgă la limitări drastice ale capacității vehiculelor (10), să introducă soluții digitale pentru a reduce contactul direct dintre utilizatori și lucrători, să crească cheltuielile pentru echipamente de sănătate și igienă și să compenseze scăderea veniturilor cauzată de reducerea bruscă și persistentă a numărului de utilizatori ai transportului public. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În același timp, CESE regretă că protocoalele de securitate COVID din sectorul transporturilor nu sunt adoptate întotdeauna într-o manieră favorabilă incluziunii, luând în considerare toate persoanele afectate. De exemplu, în anumite cazuri, transportul public a devenit indisponibil pentru persoanele cu dizabilități și vârstnici din cauza reducerii sau suspendării asistenței acordate pasagerilor cu mobilitate redusă (11) și a faptului că soluțiile digitale nu au luat în considerare persoanele cu competențe digitale mai slabe și pe cele care nu și-au putut permite dispozitive digitale sau servicii de comunicații electronice și nu au fost dezvoltate în conformitate cu politicile de accesibilitate ale UE și cu standardele de referință. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE subliniază că sunt necesare în prezent strategii adaptate contextului de după pandemie, pentru a face ca transportul public să redevină atractiv și a oferi unui număr sporit de cetățeni posibilitatea de a-l utiliza. Astfel cum s-a subliniat în avizul INT/909 al CESE, „avem acum oportunitatea de a asigura o redresare echitabilă și de a ne reconstrui rapid economiile, pentru a le face mai verzi, mai echitabile și mai rezistente la șocurile viitoare (12).” Acest apel este reiterat în avizul TEN/728 al CESE, în care se observă că „tranziția verde trebuie să fie justă din punct de vedere social și să mențină competitivitatea transportului european, inclusiv prin deplina punere în aplicare a spațiului european al transporturilor, cu deplina punere în aplicare a pieței unice (13).” |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Având în vedere cele expuse mai sus, sunt necesare următoarele ingrediente esențiale pentru a face transportul public mai atractiv:






  — | Disponibilitatea, concretizată într-o capacitate suficientă a modurilor de transport public pentru a face față creșterii cererii, în special în zonele rurale periferice, unde adesea există mai puține opțiuni pentru cetățeni; |
| --- | --- | --- |

3.8.

—

Disponibilitatea, concretizată într-o capacitate suficientă a modurilor de transport public pentru a face față creșterii cererii, în special în zonele rurale periferice, unde adesea există mai puține opțiuni pentru cetățeni;

| — | Personal suficient care beneficiază de condiții și instruire corespunzătoare, de locuri de muncă stabile și de calitate și de o gamă completă de drepturi și beneficii; |
| --- | --- |

—

Personal suficient care beneficiază de condiții și instruire corespunzătoare, de locuri de muncă stabile și de calitate și de o gamă completă de drepturi și beneficii;

| — | Conectivitatea – crescută și efectivă – cu diferite moduri de transport, în interiorul zonelor urbane și neurbane și între acestea, pentru a asigura pentru toți pasagerii călătorii intermodale fluide, inclusiv între diferite zone geografice; |
| --- | --- |

—

Conectivitatea – crescută și efectivă – cu diferite moduri de transport, în interiorul zonelor urbane și neurbane și între acestea, pentru a asigura pentru toți pasagerii călătorii intermodale fluide, inclusiv între diferite zone geografice;

| — | Accesibilitatea ca preț, pentru toți membrii societății. Pentru a asigura acest lucru, calculul costurilor transportului public ar trebui să ia în considerare accesibilitatea ca preț pentru persoanele care se confruntă cu sărăcie și excluziune socioeconomică. Sistemele specifice menite să sprijine grupurile cele mai defavorizate din punct de vedere socioeconomic ar trebui explorate în strânsă consultare cu comunitățile relevante; |
| --- | --- |

—

Accesibilitatea ca preț, pentru toți membrii societății. Pentru a asigura acest lucru, calculul costurilor transportului public ar trebui să ia în considerare accesibilitatea ca preț pentru persoanele care se confruntă cu sărăcie și excluziune socioeconomică. Sistemele specifice menite să sprijine grupurile cele mai defavorizate din punct de vedere socioeconomic ar trebui explorate în strânsă consultare cu comunitățile relevante;

| — | Accesibilitatea, permițând utilizarea fluidă și independentă de către toți cetățenii, inclusiv de persoanele cu dizabilități, de vârstnici și de persoanele cu mobilitate redusă (temporar); |
| --- | --- |

—

Accesibilitatea, permițând utilizarea fluidă și independentă de către toți cetățenii, inclusiv de persoanele cu dizabilități, de vârstnici și de persoanele cu mobilitate redusă (temporar);

| — | Siguranța utilizatorilor și a lucrătorilor, axată pe dimensiunea de gen și intersecțională. Măsurile de sănătate publică favorabile incluziunii sunt la fel de relevante pentru siguranța călătoriilor, astfel cum s-a demonstrat în ultimii ani. Lucrătorii din sectorul transportului public au nevoie de un mediu de lucru sigur, lipsit de violență și hărțuire; |
| --- | --- |

—

Siguranța utilizatorilor și a lucrătorilor, axată pe dimensiunea de gen și intersecțională. Măsurile de sănătate publică favorabile incluziunii sunt la fel de relevante pentru siguranța călătoriilor, astfel cum s-a demonstrat în ultimii ani. Lucrătorii din sectorul transportului public au nevoie de un mediu de lucru sigur, lipsit de violență și hărțuire;

| — | Calitatea în ceea ce privește caracterul convenabil, durata călătoriei, asistența din partea unor niveluri suficiente de personal, soluțiile digitale accesibile, informațiile despre opțiunile și orarele de transport. |
| --- | --- |

—

Calitatea în ceea ce privește caracterul convenabil, durata călătoriei, asistența din partea unor niveluri suficiente de personal, soluțiile digitale accesibile, informațiile despre opțiunile și orarele de transport.

| 3.9. | CESE subliniază că, în anii de dinainte de pandemie, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 (Regulamentul OSP) a introdus posibilități de deschidere a serviciilor de transport public pentru operatorii privați prin proceduri de achiziții și contracte de achiziție publică competitive, încheiate în temeiul regulilor generale ale UE de atribuire a contractelor de achiziții publice. Întrucât pandemia a demonstrat rolul strategic al transportului public pentru societate și mobilitate și dat fiind că transportul public se confruntă cu un deficit de personal fără precedent, CESE subliniază necesitatea ca contractele de servicii publice să ofere protecție în ceea ce privește condițiile sociale și de ocupare a forței de muncă, pentru a păstra competențele în acest sector. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Transportul public este un serviciu de care trebuie să beneficieze întreaga societate, în toată diversitatea sa. Având în vedere acest lucru, este esențial să se mențină transparența proceselor de achiziții publice și să se asigure atât participarea lucrătorilor, cât și cea a utilizatorilor, la deciziile în materie de achiziții publice. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE apreciază faptul că, pentru a atenua impactul social și economic al COVID-19, Comisia a lansat Mecanismul de redresare și reziliență (MRR). Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (14) stabilește condițiile în care statele membre pot accesa granturile UE din cadrul MRR. Statele membre au trebuit să prezinte planuri naționale și să se angajeze să cheltuiască 37 % din granturile UE pentru investiții și reforme în domeniul climei și 20 % pentru tranziția digitală. Mobilitatea curată ocupă un loc central în aceste planuri. CESE subliniază totuși că implementarea acestor măsuri va avea impact atât asupra societății, cât și asupra lucrătorilor și, prin urmare, nu poate fi efectuată în spatele ușilor închise. În elaborarea politicilor pentru un transport public mai verde și mai sustenabil ar trebui implicați toți partenerii sociali (15). De asemenea, părțile interesate din domeniul public ar trebui să poată monitoriza în mod eficace implementarea politicilor publice și cheltuirea fondurilor publice relevante. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ar trebui promovată participarea favorabilă incluziunii la soluțiile de dezvoltare a transportului public, pentru a permite tuturor părților interesate, inclusiv autorităților publice, furnizorilor de servicii, utilizatorilor transportului public și experților în materie de accesibilitate și urbanism să joace un rol (16). Ar trebui promovate și bunele practici pentru crearea în comun a soluțiilor de transport public (17). Potrivit CRPD a ONU (18), o abordare de tip „design universal” față de dezvoltarea serviciilor ar trebui să permită utilizarea acestor servicii de cea mai mare gamă de utilizatori, inclusiv de persoanele cu dizabilități, persoanele în vârstă și persoanele cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Comunicarea Comisiei intitulată „Pregătiți pentru 55” observă că „Mulți cetățeni, în special tinerii, sunt pregătiți să își schimbe modelele de consum și mobilitate atunci când sunt motivați de informații relevante pentru a-și limita amprenta de carbon și pentru a trăi într-un mediu mai verde și mai sănătos” (19). Creșterea atractivității acestor moduri de transport pentru toți va contribui la trecerea la moduri de transport mai verzi și mai durabile. Este important să se sensibilizeze publicul cu privire la impactul transportului și al opțiunilor personale de mobilitate asupra mediului. Cu toate acestea, măsurile de promovare ca atare nu vor avea impactul necesar decât dacă toate aceste provocări legate de asigurarea unui transport public disponibil, la prețuri abordabile, accesibil și sigur nu sunt abordate în mod corespunzător. Deși multe persoane sunt conștiente că, din punctul de vedere al protecției mediului, recurgerea la moduri de transport mai ecologice reprezintă o necesitate urgentă, ele nu vor putea aduce o contribuție valoroasă la tranziția verde dacă pur și simplu nu își pot permite sau nu pot avea acces la un transport mai ecologic. Aceasta va fi o uriașă oportunitate pierdută pentru UE. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | CESE ar dori să sublinieze că pandemia de COVID-19 a declanșat integrarea mai rapidă a tehnologiilor digitale în transportul public. Este mai mult decât probabil ca aceste tendințe să fie menținute și încurajate pe viitor prin implementarea MRR al UE și a planurilor naționale de redresare și reziliență (PNRR). Deși digitalizarea poate să contribuie la eficiența și sustenabilitatea transportului public, precum și să ofere beneficii utilizatorilor de transport (de exemplu, sistemele digitale de planificare a călătoriilor, informații în timp real privind transportul), ar trebui să se garanteze că tranziția digitală nu afectează oportunitățile de angajare pentru personalul din domeniul transporturilor și serviciile de asistență furnizate în persoană utilizatorilor și că nu mărește decalajul în materie de mobilitate dintre utilizatorii de transport care pot și cei care nu pot să beneficieze de digitalizare din cauza inaccesibilității în general sau a inaccesibilității ca preț a serviciilor digitale și din cauza competențelor digitale mai slabe. Prin urmare, CESE solicită factorilor de decizie să pună în aplicare procesele de tranziție digitală menite să asigure un transport durabil și just pentru toți, într-un mod favorabil incluziunii și participativ. |
| --- | --- |

3.14.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Avizul TEN/766 al CESE pe tema „Noul cadru al UE pentru mobilitatea urbană” (JO C 323, 26.8.2022, p. 107).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1191/69 și nr. 1107/70 ale Consiliului (JO L 315, 3.12.2007, p. 1).

2

(3)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

3

(4)  Noul cadru al UE pentru mobilitatea urbană [COM(2021) 811 final].

4

(5)  „Women and transport” (Femeile și transporturile), Parlamentul European, Comisia FEMM, decembrie 2021, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/701004/IPOL_STU (2021) 701004_EN.pdf, p. 34 și 35: „Datele ar trebui luate în considerare în contextul nevoilor de mobilitate ale femeilor. Astfel cum s-a menționat în secțiunile anterioare, femeile lucrează mai des cu timp parțial, îngrijesc copiii și rudele, trăiesc mai mult, este mai puțin probabil să aibă permis de conducere și să dețină un automobil și utilizează transportul public și merg pe jos mai frecvent decât bărbații. Ele au modele de mobilitate zilnică mai complexe în comparație cu bărbații. În același timp, femeile exercită adesea un control limitat asupra finanțelor gospodăriei, deoarece este mai probabil să fie a doua persoană care contribuie la venitul familiei (Borgato et al., 2021; Rastrigina și Verashchagina, 2015). În general, este mai probabil ca femeile să fie expuse riscului de sărăcie și excluziune socială (EIGE, 2020), deoarece este mai probabil ca acestea să aparțină grupurilor vulnerabile, iar accesibilitatea ca preț este un element esențial pentru mobilitatea lor”.

5

et al.

(6)  Ageing Europe – statistics on population developments – Eurostat.

6

(7)  ETF & UITP – Declarația comună pentru COP 26: Tackling climate action with public transport is one of the EU’s largest economic opportunities of the 21st century (Combaterea schimbărilor climatice prin intermediul transportului public este una dintre cele mai mari oportunități economice pentru UE în secolul 21).

7

Tackling climate action with public transport is one of the EU’s largest economic opportunities of the 21st century

(8)  Relaunching Transport and Tourism in the EU after COVID-19 (Relansarea transportului și turismului în UE după pandemia de COVID-19), mai 2021, studiu comandat de Comisia TRAN a Parlamentului European și realizat de Departamentul tematic pentru politici structurale și de coeziune, Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii.

8

Relaunching Transport and Tourism in the EU after COVID-19

(9)  ETF & UITP – Declarația comună pentru COP 26: Tackling climate action with public transport is one of the EU’s largest economic opportunities of the 21st century (Combaterea schimbărilor climatice prin intermediul transportului public este una dintre cele mai mari oportunități economice pentru UE în secolul 21).

9

Tackling climate action with public transport is one of the EU’s largest economic opportunities of the 21st century

(10)  În 2020, în cadrul primelor măsuri de limitare a mișcării persoanelor, Milano și Barcelona au redus gradul de ocupare a vehiculelor la 25 % și respectiv 50 %, Irlanda la 20 % și Portugalia la două treimi: COVID-19 and urban mobility: impacts and perspectives (COVID-19 și mobilitatea urbană: impact și perspective), septembrie 2020, cercetare pentru Comisia TRAN a Parlamentului European, Departamentul tematic pentru politici structurale și de coeziune, Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii, PE 652.213.

10

COVID-19 and urban mobility: impacts and perspectives

(11)  Recomandările FEPH privind măsurile de ieșire pentru serviciile de transport în contextul COVID-19.

11

(12)  JO C 429, 11.12.2020, p. 219.

12

(13)  JO C 341, 24.8.2021, p. 100.

13

(14)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

14

(15)  Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap prevede că „[Î]n elaborarea și în aplicarea legislației și a politicilor destinate să pună în aplicare prezenta convenție, precum și în alte procese decizionale privind aspecte referitoare la persoane cu handicap, statele părți consultă cu atenție și implică activ persoanele cu handicap, inclusiv copiii, prin intermediul organizațiilor reprezentative ale acestora” – articolul 4 alineatul (3) din CRPD. În plus, în avizul CESE privind un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor se observă că: „După cum a arătat deja în avizul său din 2012, CESE dorește să încurajeze un schimb de opinii deschis, continuu și transparent cu privire la punerea în aplicare a Cărții albe între societatea civilă (întreprinderi, angajatori, angajați, utilizatori, ONG-uri și universități etc.), Comisie și alte părți interesate relevante, cum ar fi autoritățile naționale de la diferite niveluri. În acest fel vor fi îmbunătățite acceptarea și înțelegerea de către societatea civilă, precum și feedbackul util către responsabilii de elaborarea și de punerea în aplicare a politicilor.” (JO C 341, 24.8.2021, p. 100).

15

(16)  În conformitate cu recomandările formulate în avizul CESE privind provocările sociale ale ecologizării transportului maritim și fluvial: „CESE consideră că implicarea tuturor părților interesate, inclusiv a partenerilor sociali, este necesară pentru a se ajunge la soluții semnificative și, în același timp, viabile în contextul ecologizării transportului maritim.” (JO C 275, 18.7.2022, p. 18).

16

(17)  A se vedea, de exemplu, proiectul TRIPS „TRansport Innovation for disabled People needs Satisfaction”.

17

(18)  Articolul 2 din CRPD.

18

(19)  „Pregătiți pentru 55” [COM(2021) 550 final].

19

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/122 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/122

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Diplomația culturală ca vector al relațiilor externe ale UE – Noi parteneriate și rolul organizațiilor societății civile”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/17)

| Raportor: | Luca JAHIER |
| --- | --- |

Raportor:

Luca JAHIER

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru relații externe |
| Data adoptării în secțiune | 14.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 27.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 178/1/1 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru relații externe

Data adoptării în secțiune

14.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

27.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

178/1/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Cultura nu izolează. Cultura este o formă de capital care ne permite să străbatem pe lumină calea europeană și să ne proiectăm în lume. În momentul revenirii războiului pe continentul european, cu distrugeri devastatoare și spulberarea vieților omenești și a locurilor, avem nevoie ca relațiile culturale să fie, mai mult decât în trecut, un instrument în slujba dialogului, păcii și viitorului. Transformarea culturii într-un vector strategic și esențial al politicii externe a Uniunii Europene, așa cum s-a cerut în repetate rânduri în multe documente și inițiative importante din ultimii 17 ani, trebuie să devină acum o adevărată prioritate. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pe baza Comunicării Comisiei Europene din 2016, a numeroase decizii și orientări ale Consiliului și a recomandărilor Parlamentului European, este momentul să se adopte un veritabil plan de acțiune strategic multianual care, sub coordonarea Serviciului European de Acțiune Externă, să creeze o sinergie reală cu diversele politici și structuri ale Comisiei Europene și ale statelor membre și să ofere o platformă pentru interconectarea efectivă cu entități mai ample, atât prin prisma responsabilităților autorităților teritoriale implicate, cât și a numeroșilor actori privați sau instituționali, care sunt deja foarte activi. Este nevoie de un plan dotat cu resursele financiare necesare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Între timp, trebuie consolidate imediat unele măsuri de protejare, restaurare și refacere a patrimoniului în zonele cu dezastre naturale, cu crize și conflicte, prin îmbunătățirea formării actorilor locali și prin consolidarea capacităților instituțiilor locale și ale organizațiilor societății civile. Trebuie luate mai multe măsuri în domeniul industriilor creative. Trebuie lansate proiecte-pilot semnificative în zone precum Balcanii de Vest, Mediterana și Orientul Mijlociu, pe continentul african și în Ucraina. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În plus, ar trebui cartografiate diversele acțiuni și inițiative deja existente la nivelul instituțiilor și organizațiilor europene, al statelor naționale și al numeroaselor organizații ale societății civile din statele membre, precum și în cadrul diverselor parteneriate internaționale, în vederea creării unei platforme a UE pentru relații culturale internaționale. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Este nevoie de o structură specifică semnificativă în cadrul SEAE, axată pe un „trimis special al UE pentru relațiile culturale”, care să dezvolte o direcție politică cuprinzătoare, să dispună de bugetul necesar și să fie capabil să creeze rețele cu statele membre și cu diferite organizații, precum și să furnizeze instrumente și să aloce resurse financiare mici delegațiilor UE, pentru dezvoltarea de acțiuni în țările respective. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Contextul general

| 2.1. | Cultura ca instrument al politicii externe a Uniunii Europene, valorificată pentru a consolida dialogul dintre diverse contexte culturale, pentru promovarea drepturilor omului și a coeziunii sociale și economice, pe baza vectorului de dezvoltare pe care îl constituie industriile culturale și creative, se află de mult timp pe agenda instituțiilor europene. Specificul diplomației culturale pe care Uniunea Europeană l-a definit ca instrument de acțiune în domeniul politicii externe este de a nu pune condiții prealabile pentru cooperarea culturală și de a promova o abordare care depășește simpla promovare a producțiilor culturale ale statelor membre, pentru a favoriza partajarea unui spațiu de coproducție culturală cu țările partenere la nivelul societății civile. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Încă din 2007, Comisia Europeană a adoptat o comunicare privind o agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare (1), cu scopul de a conferi dimensiunii culturale un rol mai important în relațiile externe ale UE. Această perspectivă a fost puternic susținută de o rezoluție a Parlamentului din 2008 și, din nou, în rezoluția sa din 2011, cu un buget specific de 500 000 EUR în anul următor pentru punerea în aplicare a acțiunilor pregătitoare pentru cultură în relațiile internaționale, rezultând un studiu-cadru (2) relevant, realizat în 2014. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În repetate rânduri, Consiliul European a sprijinit, la rândul său, potențialul diplomatic al relațiilor culturale, în special în concluziile sale din 2007, 2008, 2014 și 2015, ca și în planurile de acțiune ale Comisiei, începând din 2014. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lucrările pregătitoare din deceniul respectiv au contribuit la comunicarea comună (3) a Comisiei și a Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate, intitulată
  Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale,
  din iunie 2016. Comunicarea stabilea trei domenii de activitate pentru dezvoltarea acestei strategii:






  — | dezvoltarea socioeconomică axată pe politicile culturale; rolul autorităților locale în inițiativele culturale și industriile culturale și creative din țările partenere; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

dezvoltarea socioeconomică axată pe politicile culturale; rolul autorităților locale în inițiativele culturale și industriile culturale și creative din țările partenere;

| — | dialogul intercultural pentru pace și stabilitate; |
| --- | --- |

—

dialogul intercultural pentru pace și stabilitate;

| — | protejarea patrimoniului cultural împotriva dezastrelor naturale, a conflictelor armate și a traficului de artefacte, care finanțează, de asemenea, activități teroriste. |
| --- | --- |

—

protejarea patrimoniului cultural împotriva dezastrelor naturale, a conflictelor armate și a traficului de artefacte, care finanțează, de asemenea, activități teroriste.

| 2.5. | De asemenea, Comunicarea sublinia necesitatea de a promova coordonarea treptată a acțiunilor statelor membre, pentru a depăși marea fragmentare existentă, a consolida rolul unor delegații ale UE în țări terțe ca plăci turnante, de a consolida cooperarea cu EUNIC (Institutele naționale pentru cultură din Uniunea Europeană) ca garant al prerogativei statelor membre în domeniul cultural și de a utiliza instrumentele și liniile de finanțare existente în diverse domenii. De asemenea, a fost creată o platformă de diplomație culturală (4), pentru a identifica mai ușor programele și resursele adecvate și a facilita coordonarea diverselor părți interesate. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE și-a exprimat poziția cu privire la această comunicare (5) în mai 2017, manifestându-și sprijinul ferm, precizând însă și necesitatea unui pas înainte, pentru a trece de la un document intitulat „Către o strategie a UE” la adoptarea și punerea în aplicare ulterioară a unei strategii și a unui plan de acțiune de sine stătător. Avizul susține că planul de acțiune ar trebui să abordeze patru nevoi structurale: să asigure o guvernanță clară la nivelul UE; să asigure coordonare și sprijin complementar la nivelul statelor membre; să clarifice aspectele financiare; și să promoveze rețele de actori culturali interconectați, care să reprezinte o societate civilă dinamică din punct de vedere cultural. De asemenea, CESE a solicitat ca dimensiunea culturală să devină al patrulea pilon al strategiei de dezvoltare durabilă și să fie create rețele adecvate care să implice diversele organizații ale societății civile organizate și alte organizații de la diverse niveluri deja active în acest domeniu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Parlamentul European, în rezoluția (6) sa adoptată în iulie 2017, a subliniat că în comunicare nu există o articulare mai substanțială, care să permită elaborarea unei veritabile strategii de diplomație culturală a UE și identificarea unor fonduri adecvate. De asemenea, CoR a emis un aviz (7) în iunie 2017 în care a adoptat o poziție fermă, reamintind mai ales rolul-cheie pe care orașele și nivelurile locale de guvernare îl pot juca în dezvoltarea rețelelor de cooperare culturală la nivel de proximitate. Acest subiect a fost preluat în mare parte de un studiu amplu din 2020 (8), care a stabilit o strategie pe mai multe niveluri pentru relațiile culturale internaționale. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În concluziile sale din mai 2017, Consiliul a recapitulat și relansat propunerile Comisiei și, de asemenea, a recomandat crearea unui grup „Prietenii Președinției”, ca platformă transversală pentru a facilita punerea în aplicare a strategiei. De asemenea, Consiliul a revenit asupra temei diplomației culturale, prin concluziile sale importante din iunie 2019 despre o abordare strategică a UE în chestiunea relațiilor culturale internaționale și un cadru de acțiune (9), concluziile sale din septembrie 2019 privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile (10), concluziile sale din mai 2020 privind gestionarea riscurilor în domeniul patrimoniului cultural (11) și, în fine, prin concluziile sale din iunie 2021 (12) cu privire la abordarea de către UE a patrimoniului cultural în conflicte și crize. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | În fine, în Cadrul de acțiune european (13), publicat în urma Anului European al Patrimoniului Cultural (2018), Comisia a identificat „Patrimoniul cultural pentru parteneriate mondiale mai puternice: consolidarea cooperării internaționale” ca unul dintre cei cinci piloni principali ai acțiunii UE. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Comentarii și propuneri

| 3.1. | Cadrul schițat mai sus arată întreaga amploare a lucrărilor, orientărilor, propunerilor și deciziilor care s-au acumulat de-a lungul anilor și dă dovada unui consens care este în prezent bine stabilit, care recunoaște cultura ca vector al identității și al consolidării coeziunii, ca motor al dezvoltării socioeconomice și ca factor substanțial în construirea relațiilor de pace, inclusiv cooperarea interpersonală (cu implicarea atât a organizațiilor societății civile, a universităților, centrelor culturale, muzeelor, municipalităților și altor organizații intermediare).
  În plus, se coagulează un consens tot mai larg că accentul pus pe dimensiunea culturală este semnificativ pentru realizarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

3.1.

În plus, se coagulează un consens tot mai larg că accentul pus pe dimensiunea culturală este semnificativ pentru realizarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă.

| 3.2. | Pe lângă aceasta, cultura face parte în prezent din principalele instrumente de cooperare ale UE, precum și din mai multe acorduri bilaterale ale UE cu țări terțe, iar o gamă largă de proiecte culturale au fost puse în aplicare de mulți ani în cadrul asistenței tehnice și financiare a UE.
  Aceste acțiuni urmăresc conservarea și restaurarea siturilor de patrimoniu cultural, producția și circulația operelor de artă, crearea și restaurarea muzeelor, consolidarea capacităților operatorilor culturali și ale artiștilor de la nivel local, promovarea liberei lor circulații între țări, organizarea de evenimente culturale majore, sensibilizarea publicului cu privire la protecția patrimoniului cultural și dezvoltarea unui nou model de turism durabil. De asemenea, Comisia sprijină crearea și consolidarea industriilor culturale în țările partenere, în special în sectorul audiovizual și cinematografic, precum și promovarea accesului local la cultură. |
| --- | --- |

3.2.

Aceste acțiuni urmăresc conservarea și restaurarea siturilor de patrimoniu cultural, producția și circulația operelor de artă, crearea și restaurarea muzeelor, consolidarea capacităților operatorilor culturali și ale artiștilor de la nivel local, promovarea liberei lor circulații între țări, organizarea de evenimente culturale majore, sensibilizarea publicului cu privire la protecția patrimoniului cultural și dezvoltarea unui nou model de turism durabil. De asemenea, Comisia sprijină crearea și consolidarea industriilor culturale în țările partenere, în special în sectorul audiovizual și cinematografic, precum și promovarea accesului local la cultură.

| 3.3. | Cu toate acestea, această acțiune este mai fragmentată ca niciodată, nu este vizibilă în ansamblu și nu este susținută de o viziune strategică,
  ceea ce înseamnă că nu este în măsură să-și realizeze potențialul real de „vector” tot mai important al politicii externe a UE și de instrument dinamic de parteneriat în multe părți ale lumii. Este un veritabil tezaur ascuns, care, într-o masă critică reală, trebuie să convertească uriașul capital de inițiative aflate în curs și potențiale, la nivelul statelor membre, dar și la nivelul unei liste foarte mari de actori și instituții locale, precum și de organizații ale societății civile. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | De asemenea, nu trebuie să se uite că, pentru a avea sens, diplomația culturală a Uniunii trebuie concepută și dezvoltată ca un instrument de politică externă a Uniunii, ca atare dotat cu sfera de influență necesară, care, în cazul Uniunii, se reflectă în promovarea în lume a modelului său de coexistență pașnică și de integrare a popoarelor, cu respectarea drepturilor fundamentale și a libertății de exprimare artistică în conformitate cu principiile democrației și statului de drept. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În plus, cultura este produsul muncii, care reprezintă pilonul pe care este construită Europa. Munca a permis dezvoltarea industriei, a plasat Europa în centrul comerțului, a modelat istoria orașelor europene, permițând emanciparea populațiilor sale și, în același timp, a garantat afirmarea drepturilor sociale și modelul social european. Cultura muncii trebuie să rămână în continuare în centrul acțiunii europene. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Patrimoniul cultural, în dimensiunile sale materiale și imateriale, este prin natura sa un aspect sensibil din punct de vedere politic, foarte complex și cu un nivel ridicat de semnificație simbolică și emotivă și, prin urmare, cu un risc ridicat de manipulare politică, în ceea ce privește atât istoria sa, apartenența la o componentă sau alta a unei societăți, cât și utilizarea sa, mai ales când sunt prezente minorități și în caz de conflict. Prin urmare, patrimoniul cultural poate deveni un vector de conflict, dar și unul al păcii, reconcilierii și al dezvoltării comune. Acest lucru indică în mod clar calea de urmat pentru a deveni un factor diplomatic puternic și complementar al abordării UE în favoarea păcii, securității și dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Decizia Consiliului UE din 21 iunie a.c., care se axează în principal pe protejarea patrimoniului în conflicte și crize, reiterează ambiția de a transforma diplomația culturală într-un vector relevant al păcii și dezvoltării în cadrul politicii europene de securitate și apărare comune. Decizia solicită SEAE, Comisiei și tuturor agențiilor și organismelor relevante ale UE să pregătească acțiuni concrete în această direcție, inclusiv prin înființarea unui grup operativ specific, promovat de SEAE, și formulează o cerere de raportare anuală către Consiliu cu privire la progresele înregistrate. La punctul 8 al concluziilor se subliniază că este importantă consolidarea tuturor parteneriatelor necesare cu organizațiile internaționale și regionale relevante și cu organizațiile interguvernamentale și neguvernamentale (ale societății civile). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Prin urmare, este necesar să se reitereze cu fermitate solicitările făcute deja în avizul nostru din 2017 și în rezoluția PE din 2017, și anume să se adopte un plan de acțiune veritabil, așa cum s-a procedat deja într-o serie de alte domenii de acțiune ale UE, și să se definească o structură de guvernanță flexibilă și alocările financiare necesare, care să fie specifice sau să poată fi utilizate în alte programe deja existente.
  Acest plan ar trebui să se concentreze mai ales asupra următoarelor aspecte: consolidarea coerenței politicilor și instrumentelor externe ale UE; complementaritatea dintre activele corporale și necorporale; legătura cu schimbările climatice ca sursă de criză; incluziunea și capacitarea actorilor locali, a femeilor și a tinerilor; formarea și schimbul de cunoștințe; crearea de rețele și conectarea cu rețelele existente, cum ar fi Erasmus Plus; diversele posibilități de dezvoltare a unei cooperări concrete și a unui parteneriat între instituțiile culturale ale UE și actorii societății civile din acest domeniu și omologii lor din țările terțe; consolidarea cooperării cu diversele organisme regionale și internaționale existente, astfel încât cultura să devină o componentă importantă a acestor sinergii.
  Și, mai presus de toate, să dezvolte interconexiuni între relațiile culturale și următoarele dimensiuni:






  — | dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- | --- |

3.8.

Acest plan ar trebui să se concentreze mai ales asupra următoarelor aspecte: consolidarea coerenței politicilor și instrumentelor externe ale UE; complementaritatea dintre activele corporale și necorporale; legătura cu schimbările climatice ca sursă de criză; incluziunea și capacitarea actorilor locali, a femeilor și a tinerilor; formarea și schimbul de cunoștințe; crearea de rețele și conectarea cu rețelele existente, cum ar fi Erasmus Plus; diversele posibilități de dezvoltare a unei cooperări concrete și a unui parteneriat între instituțiile culturale ale UE și actorii societății civile din acest domeniu și omologii lor din țările terțe; consolidarea cooperării cu diversele organisme regionale și internaționale existente, astfel încât cultura să devină o componentă importantă a acestor sinergii.

Și, mai presus de toate, să dezvolte interconexiuni între relațiile culturale și următoarele dimensiuni:

—

dezvoltarea durabilă;

| — | economia circulară; |
| --- | --- |

—

economia circulară;

| — | tranziția digitală; |
| --- | --- |

—

tranziția digitală;

| — | pace și stabilitate; |
| --- | --- |

—

pace și stabilitate;

| — | promovarea drepturilor fundamentale și a libertății de exprimare; |
| --- | --- |

—

promovarea drepturilor fundamentale și a libertății de exprimare;

| — | minorități, protecția și promovarea culturilor și limbilor minoritare; |
| --- | --- |

—

minorități, protecția și promovarea culturilor și limbilor minoritare;

| — | promovarea egalității de gen. |
| --- | --- |

—

promovarea egalității de gen.

| 3.9. | În paralel cu elaborarea acestui plan, cu cea mai mare participare ca imperativ al prezentului și cu aceleași accent și relevanță ca în cazul mai multor planuri recente, este totuși necesar să se lanseze un set de acțiuni concrete încă de la început, pentru a da, în cele din urmă, substanță mandatului Consiliului și numeroaselor recomandări și propuneri ale celorlalte instituții menționate mai sus și pentru a permite acestui proces să se afle în avangardă. Cu titlu de exemplu, amintim doar unele dintre acestea: |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | Protejarea, restaurarea și reconstrucția patrimoniului în zonele afectate de dezastre naturale, de criză și de conflicte, pe baza misiunilor PSAC existente – Afganistan, Ucraina, Georgia, Kosovo, Libia, teritoriile palestiniene (Ramallah și Rafah), Niger, Mali și Cornul Africii (Somalia & Somaliland) – și adaptarea mandatului acestora acolo unde este necesar. În acest scop, este necesar să se investească în dialog intracomunitar și interetnic (și, după caz, în interreligios), să se procedeze la reconstrucție și la conservarea patrimoniului cultural, creând astfel un instrument de reconstruire a unei memorii comune și de facilitare a reconcilierii, dar și o oportunitate pentru crearea de locuri de muncă și pentru activități economice și turistice durabile, fiind necesară și dezvoltarea consolidării capacităților locale și a activităților de formare necesare, precum și creșterea gradului de utilizare a cartografierii prin satelit și a imaginilor digitale pentru dezvoltarea de acțiuni preventive. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | Consolidarea combaterii traficului ilicit de bunuri culturale, care este utilizat și pentru finanțarea terorismului internațional și este foarte relevant în zonele de conflict, această dimensiune fiind necesară în coordonare cu Europol și Interpol, alături de o mai bună formare a poliției de frontieră. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | Dezvoltarea unei acțiuni specifice privind industriile creative, în special în ceea ce privește arta contemporană și noile tehnologii, cu un accent special pe noile generații. Acest domeniu, în care unele inițiative semnificative au fost deja dezvoltate în cooperare cu OMC, este cu siguranță una dintre cele mai promițătoare căi de favorizare a unei dezvoltări durabile, fiind considerată deja relevantă mai ales în cadrul noului acord de parteneriat cu țările ACP. Este preconizată crearea a unei viitoare fundații culturale ACP, iar propunerea pentru o primă reuniune viitoare a miniștrilor culturii ACP-UE oferă un cadru politic foarte interesant, care trebuie să își asume prioritatea pe care o merită. Tot în această direcție trebuie amintit Forumul Creativ (14) 2021 de la Ljubljana, care reunește întreprinderi creative din întreaga zonă mediteraneeană și este conceput pentru a contribui la tranziția verde, la inovarea socială și la creșterea economică, cu un accent deosebit pe cele mai bune practici din sudul Mediteranei. |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | Este necesară cartografierea sistematică a varietății și a multitudinii inițiativelor deja existente, la toate nivelurile, inclusiv crearea unui site interactiv deschis schimbului de bune practici și dezvoltării de noi sinergii între actorii de la diverse niveluri și la nivel transfrontalier. Obiectivul este de a crea o platformă de relații culturale internaționale a UE, după modelul altor inițiative încununate de succes, lansate deja în alte domenii (cum ar fi platforma economiei circulare, Festivalul noului Bauhaus european etc.). În acest domeniu, în cooperare cu principalele organizații culturale europene implicate, CESE poate fi – cu siguranță – un forum instituțional valoros și stabil. |
| --- | --- |

3.9.4.

| 3.9.5. | Este necesară lansarea unor proiecte-pilot în anumite domenii specifice, legate de prioritățile politice deja identificate în fiecare domeniu. Prezentăm în continuare câteva exemple în care o acțiune coordonată la nivelul UE poate aduce o schimbare. |
| --- | --- |

3.9.5.

| 3.9.5.1. | Inclusiv din perspectiva integrării lor în Uniunea Europeană, Balcanii de Vest reprezintă un domeniu în care dimensiunea culturală merită să fie puternic dezvoltată, de exemplu prin acordarea de sprijin unei rețele regionale de organizații ale societății civile din țările din Balcanii de Vest, dedicată conservării patrimoniului cultural și natural ca patrimoniu comun. Astfel, în cadrul discuțiilor Belgrad-Priștina privind normalizarea relațiilor dintre Serbia și Kosovo, tema patrimoniului cultural și religios ar trebui să fie abordată la un nivel mult mai ridicat de prioritate, având în vedere relevanța sa foarte mare pentru identitatea diverselor comunități. Ar trebui să se acorde sprijin și proiectelor regionale de colaborare care implică istorici și istorici de artă din regiunea extinsă a Europei de Sud-Est, contribuind astfel la depășirea tendințelor în creștere de revizuire sau rescriere a istoriei, cu denaturarea relativă a identității (multiple) a monumentelor istorice și a siturilor de patrimoniu. Aceasta include consolidarea capacității organizațiilor societății civile și ale instituțiilor locale, de exemplu prin programe de înfrățire cu muzee, fundații etc. din țările membre ale UE; lansarea unui program UE-Balcanii de Vest „Campioni ai patrimoniului”, inspirat de metodologia programului „Campionii ILUCIDARE”, care să permită profesioniștilor din domeniul patrimoniului european și al Balcanilor de Vest să facă schimb de experiență și de bune practici, sau prin utilizarea programului „Corpul european de solidaritate”, încurajând astfel tinerii să participe la „șantierele” de restaurare a patrimoniului. În plus, un sistem specific de voluntariat în domeniul patrimoniului cultural la nivel regional (deschis atât cetățenilor UE, cât și celor din afara UE) ar putea contribui în mare măsură la edificarea unui spirit reînnoit de solidaritate în zonă. |
| --- | --- |

3.9.5.1.

| 3.9.5.2. | Zona Mediteranei și Orientul Mijlociu. Cu siguranță, este vorba de o zonă prioritară, în care există numeroase situații de conflict în desfășurare și care nu duce lipsă de situri și de un patrimoniu cultural bogat și de neprețuit, elemente care pot juca un rol important în promovarea reconcilierii, a păcii, a reconstrucției și chiar a dezvoltării durabile, precum și în prevenirea unor noi crize, prin recurgerea la energia valoroasă a comunităților și tradițiilor locale. Ar trebui neapărat reluat și consolidat proiectul promovat anterior de DG DEVCO
  în zona Mosul
  pentru a recupera identitățile și patrimoniul grav deteriorate care riscă să fie dispersate, prin formarea operatorilor culturali și a experților locali și dezvoltarea activităților economice conexe. Această activitate ar trebui să aibă loc și
  în Siria, pentru a reconstrui Palmira
  . Astfel, în contextul procesului complex din
  Libia
  , valoarea imensă a patrimoniului cultural al acestei țări nu poate fi subestimată.
  Siturile Sabrata, Leptis Magna, Cirene, Apollonia și Gadames
  au fost identificate de mult timp ca fiind de la începutul conflictului cele mai expuse riscului, cu active de o valoare imensă care ar putea fi grav dispersate în rețelele de trafic ilegal.
  Începând din 2015, Uniunea pentru Mediterana a promovat o
  rețea independentă de experți mediteraneeni în domeniul schimbărilor climatice
   (15), ale cărei concluzii sunt relevante, precum și
  Planul de acțiune pentru dezvoltare urbană până în anul 2040
   (16). Un proiect specific realizat cu UpM pentru o strategie comună de securizare a diverselor situri de patrimoniu material ar avea o valoare politică ridicată, conservând astfel toate activitățile economice și turistice conexe.
  Principala referință este în prezent Declarația finală a Conferinței miniștrilor culturii din zona mediteraneeană, care a avut loc la Napoli în perioada 16-17 iunie 2022, cu scopul de a elabora strategii și acțiuni comune de protejare și consolidare a culturii ca bun comun al regiunii și de a lansa un „proces Napoli” pentru colaborare culturală în Mediterana (17). |
| --- | --- |

3.9.5.2.

Începând din 2015, Uniunea pentru Mediterana a promovat o
  rețea independentă de experți mediteraneeni în domeniul schimbărilor climatice
   (15), ale cărei concluzii sunt relevante, precum și
  Planul de acțiune pentru dezvoltare urbană până în anul 2040
   (16). Un proiect specific realizat cu UpM pentru o strategie comună de securizare a diverselor situri de patrimoniu material ar avea o valoare politică ridicată, conservând astfel toate activitățile economice și turistice conexe.

Principala referință este în prezent Declarația finală a Conferinței miniștrilor culturii din zona mediteraneeană, care a avut loc la Napoli în perioada 16-17 iunie 2022, cu scopul de a elabora strategii și acțiuni comune de protejare și consolidare a culturii ca bun comun al regiunii și de a lansa un „proces Napoli” pentru colaborare culturală în Mediterana (17).

| 3.9.5.3. | Importanța culturii pe continentul african nu este, cu siguranță, un aspect nou, dar a fost adesea prezentat foarte marginal, atât în relațiile politice, cât și în realitatea concretă a proiectelor și investițiilor. Cu toate acestea, nu lipsesc exemple de bune practici, o prioritate tot mai pronunțată în cadrul comunității ACP și în potențialul relațiilor cu Uniunea Africană. Un punct focal este Muzeul civilizațiilor negre din Dakar, un proiect al primului președinte al Senegalului, Léopold Sédar Senghor, inaugurat la sfârșitul anului 2018 și principalul centru de schimburi culturale pe întreg continentul, legat de perspectiva Renașterii Africii. În acest context trebuie plasta și cazul Tigray, devenit în prezent o zonă de conflict extrem și de urgență umanitară, reprezintă vatra unui patrimoniu cultural imens, fiind leagănul religiei copte, cu mănăstirile și bisericile sale importante.
  De asemenea, Africa este continentul cu cel mai mare număr de refugiați și persoane strămutate din lume: sunt necesare investiții în dimensiunea culturală a acestor grupe de populații, cărora trebuie – printre altele – să le fie promovată capacitatea de a-și conserva tradițiile, ca bază pentru propria relansare și reconstrucție. În mod similar, alt aspect este dimensiunea culturală a relațiilor cu diversele realități ale diasporei, destul de numeroase și oferind pârghii de dezvoltare.
  În cele din urmă, industria modei, în special la nivelul artizanatului și al IMM-urilor, se află într-o adevărată explozie pe continent și este nu doar un motor al bunăstării economice și al muncii, ci și un creator de identitate și mândrie pentru creativitatea continentului. Trebuie consolidate în mod semnificativ unele proiecte specifice, atât de formare, cât și de parteneriat între operatorii economici de pe cele două continent. |
| --- | --- |

3.9.5.3.

De asemenea, Africa este continentul cu cel mai mare număr de refugiați și persoane strămutate din lume: sunt necesare investiții în dimensiunea culturală a acestor grupe de populații, cărora trebuie – printre altele – să le fie promovată capacitatea de a-și conserva tradițiile, ca bază pentru propria relansare și reconstrucție. În mod similar, alt aspect este dimensiunea culturală a relațiilor cu diversele realități ale diasporei, destul de numeroase și oferind pârghii de dezvoltare.

În cele din urmă, industria modei, în special la nivelul artizanatului și al IMM-urilor, se află într-o adevărată explozie pe continent și este nu doar un motor al bunăstării economice și al muncii, ci și un creator de identitate și mândrie pentru creativitatea continentului. Trebuie consolidate în mod semnificativ unele proiecte specifice, atât de formare, cât și de parteneriat între operatorii economici de pe cele două continent.

| 3.9.5.4. | Se va elabora o inițiativă specială pentru Ucraina, având în vedere distrugerile masive ale patrimoniului cultural care au fost deja raportate în mai multe regiuni ale țării. Muzeele europene ar putea organiza strângerea de fonduri în sprijinul patrimoniului cultural ucrainean, iar statele membre ar putea încuraja parteneriatele public-privat pentru a finanța proiecte de restaurare. Proiectul-pilot al PE „Locuri culturale europene” s-ar putea axa pe Ucraina prin înființarea la Kiev a unei Case europene a culturii, sub forma unei biblioteci sau a unui alt spațiu cultural organizat de EUNIC în cooperare cu SEAE. |
| --- | --- |

3.9.5.4.

| 3.9.5.5. | De asemenea, vor fi lansate acțiuni specifice pentru a transmite un mesaj pozitiv occidental de pace și respect populațiilor ruse și belaruse, precum și culturii ruse, cu scopul de a perturba propaganda lui Putin. |
| --- | --- |

3.9.5.5.

| 3.9.6. | Coordonarea cu Consiliul Europei, care aplică deja politici culturale europene, cum ar fi programul „itinerarii ale patrimoniului cultural”, cu UNESCO, ICCROM și ICOM, consolidarea cooperării multilaterale în vederea Conferinței mondiale a UNESCO privind politicile culturale și dezvoltarea durabilă – MONDIACULT 2022, planificată să aibă loc în Mexic în perioada 28-30 septembrie 2022. |
| --- | --- |

3.9.6.

| 3.9.7. | Trebuie elaborate orientări pentru o politică de restituire a operelor de artă jefuite și de consolidare a capacităților pentru țările și muzeele care găzduiesc aceste opere, în vederea reconstruirii culturilor jefuite și fraudate. Necesitatea repatrierii este accentuată în cazul unor antichități de importanță deosebită pentru umanitate care au fost scoase de pe teritoriul unui stat într-un mod care afectează negativ monumentul sau mediul arheologic mai larg, atât în virtutea principiilor fundamentale ale legislației privind patrimoniul cultural, cât și pe baza necesității de a restabili integritatea monumentului în contextul său istoric, cultural și natural. Acest principiu este menționat și în Convenția UNESCO din 1970 privind bunurile culturale, care facilitează repatrierea internațională prin combaterea jefuirii obiectelor arheologice, a comerțului ilicit cu antichități și a contrabandei cu bunuri de artă. Gorganele amerindiene, bronzurile din Benin, statuia maestrului Song (Zhang Gong) și sculpturile Partenonului sunt câteva exemple. |
| --- | --- |

3.9.7.

| 3.9.8. | Trebuie consolidate capacitățile societății civile active în sectorul cultural și în relațiile culturale internaționale ale fiecărei țări, sprijinind dezvoltarea organizațiilor independente și, în special, a celor locale. |
| --- | --- |

3.9.8.

| 3.10. | Pentru a lansa o astfel de întreprindere trebuie creată o structură specifică semnificative în cadrul SEAE, în rețea cu alte direcții generale relevante ale CE. Această structură trebuie construită în jurul unui „trimis special al UE pentru relații culturale”, pentru a dezvolta o direcție politică cuprinzătoare, recunoscută și puternică și crea rețele, asigurând gestionarea globală a planului de acțiune menționat anterior.
  Bugetul care urmează să fie alocat acestei structuri trebuie, în primul rând, să garanteze succesul acestei funcții.
  Aceasta trebuie să fie însoțită de o rețea de puncte de contact culturale în cadrul diverselor delegații ale UE, pe baza diverselor priorități politice, dar întotdeauna cu un pilon esențial care să poată fi recunoscut ca al unei Europe care edifică pacea. Apoi, delegațiilor UE ar trebui să li se aloce fonduri specifice pentru acțiuni culturale pe teren. |
| --- | --- |

3.10.

Bugetul care urmează să fie alocat acestei structuri trebuie, în primul rând, să garanteze succesul acestei funcții.

Aceasta trebuie să fie însoțită de o rețea de puncte de contact culturale în cadrul diverselor delegații ale UE, pe baza diverselor priorități politice, dar întotdeauna cu un pilon esențial care să poată fi recunoscut ca al unei Europe care edifică pacea. Apoi, delegațiilor UE ar trebui să li se aloce fonduri specifice pentru acțiuni culturale pe teren.

| 3.11. | În fine, pentru a corela dimensiunea culturală a relațiilor internaționale ale UE cu perspectiva tranziției digitale și durabile, în orice acțiune dezvoltată în țările partenere trebuie incluse principii de calitate clare pentru investițiile culturale. De exemplu, în cazul investițiilor în patrimoniului material, acestea trebuie să includă principiile noului Bauhaus european (durabilitate, estetică, incluziune) și ale sistemului de calitate Davos Baukultur. |
| --- | --- |

3.11.

Bruxelles, 27 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2007) 242 final.

1

(2)  Engaging the World: Towards Global Cultural Citizenship (europa.eu).

2

(3)  JOIN(2016) 29 final.

3

(4)  Platforma pentru relații culturale (cultureinexternalrelations.eu).

4

(5)  Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale (JO C 288, 31.8.2017, p. 120).

5

(6)  Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2017 referitoare la tema „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale” (2016/2240(INI)) (JO C 334, 19.9.2018, p. 112).

6

(7)  Avizul Comitetului European al Regiunilor – Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale (JO C 207, 30.6.2017, p. 95).

7

(8)  Towards a multi-level strategy for EU external cultural relations (Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale) – disponibilă la Oficiul pentru Publicații al UE (europa.eu).

8

Towards a multi-level strategy for EU external cultural relations

(9)  Concluziile Consiliului privind o abordare strategică a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale și un cadru de acțiune (JO C 192, 7.6.2019, p. 6).

9

(10)  Rezoluția Consiliului privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile (JO C 410, 6.12.2019, p. 1).

10

(11)  Concluziile Consiliului privind gestionarea riscurilor în domeniul patrimoniului cultural (JO C 186, 5.6.2020, p. 1).

11

(12)  Concluziile Consiliului referitoare la abordarea UE privind patrimoniul cultural în situații de conflict și criză (21.6.2021).

12

(13)  Document de lucru al serviciilor Comisiei, „Cadrul de acțiune european pentru patrimoniul cultural” [SWD(2018) 491 final, 5.12.2018], p. 29.

13

(14)  Future Unlocked!
  - Cultural and Creative Sectors as Agents of Change (creativeforum.si).

14

Future Unlocked!

- Cultural and Creative Sectors as Agents of Change

(15)  https://www.medecc.org.

15

(16)  Towards a new UfM Strategic Urban Development Action Plan 2040 – Union for the Mediterranean – UfM (ufmsecretariat.org).

16

Towards a new UfM Strategic Urban Development Action Plan 2040 – Union for the Mediterranean

(17)  https://cultura.gov.it/medculture

17

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/130

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Instanța multilaterală de arbitraj între investitori și stat: evaluarea procesului UNCITRAL și a realizărilor sale, în lumina recomandărilor societății civile”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 75/18)

| Raportor: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |

Raportor:

Christophe QUAREZ

| Decizia Adunării plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru relații externe |
| Data adoptării în secțiune | 14.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 176/0/0 |

Decizia Adunării plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru relații externe

Data adoptării în secțiune

14.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

176/0/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Un sistem eficient și funcțional de protecție a investițiilor internaționale însoțit de un mecanism de soluționare a litigiilor este de interes pentru CESE. Cu toate acestea, CESE împărtășește criticile privind mecanismul de soluționare a litigiilor dintre investitori și stat (ISDS) prevăzut în acordurile comerciale și de investiții. Aceste critici, formulate de societatea civilă, se referă în principal la chestiuni legate de legitimitatea, coerența și transparența acestui sistem de arbitraj. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE ia notă de mandatul Comisiei Europene de a negocia, sub auspiciile Comisiei Organizației Națiunilor Unite pentru Dreptul Comercial internațional (UNCITRAL), posibila înființare a unui tribunal multilateral pentru investiții (MIC). Cu toate acestea, regretă că negocierile în curs se concentrează mai degrabă pe aspectele procedurale decât pe cele de fond. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În cei cinci ani de la acest prim proces multilateral de reformare a ISDS s-au înregistrat doar progrese concrete limitate, excepție făcând elaborarea unui cod de conduită pentru arbitri, ale cărui detalii nu au fost încă stabilite. Discuțiile privind reforma structurală a sistemului ISDS, în cadrul căreia se propune crearea unei instanțe permanente ca element-cheie, reprezintă un efort de a găsi o soluție împărtășită de toate statele membre ale UNCITRAL. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Întrucât nu s-a ajuns la un consens între statele membre în cadrul organizațiilor internaționale relevante, în prezent nu se are în vedere nicio revizuire a dreptului material. Prin urmare, CESE îndeamnă Comisia Europeană să continue reforma privind chestiunile de drept material și a normelor procedurale. În ce privește aspectele de fond, dispozițiile vagi sau prea ample privind tratamentul corect și echitabil (FET) ar trebui să se limiteze la nediscriminare și exproprierea directă, acestea fiind elementele esențiale ale protecției investițiilor. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În plus, solicită să se asigure că unele dintre aspectele mai transversale sunt menținute pe masa negocierilor, inclusiv efectul disuasiv al ISDS, epuizarea căilor de atac locale și accesul părților terțe, cum ar fi comunitățile locale afectate de investițiile respective. Rezultatele acestui proces trebuie să fie tangibile și să aducă o schimbare. Procesul nu trebuie să se oprească la adaptări ale actualului sistem de arbitraj ISDS, care să fie considerate un succes. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE observă că reforma regulamentului de procedură (în special în ceea ce privește transparența, normele etice, accesul la arbitraj și costul acestuia) deschide totuși calea pentru o dezbatere privind reforma normelor de fond. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE ar dori ca modelul amicus curiae (1) să includă intervențiile părților terțe din partea tuturor părților interesate (cum ar fi rezidenți locali, lucrători, sindicate grupuri de protecție a mediului sau consumatori) și să se asigure că acestea sunt luate în considerare în mod corespunzător de către judecători. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE salută activitatea OCDE care vizează luarea în considerare a provocărilor dezvoltării durabile în acordurile de investiții, dar îndeamnă ca aceasta să își finalizeze activitatea luând în considerare aspectele sociale, în special făcând din obligația de diligență un criteriu de eligibilitate pentru investitorii străini. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE a subliniat întotdeauna [în special în Avizul REX/501 privind o instanță multilaterală pentru investiții (2)] că MIC nu trebuie să afecteze în niciun fel capacitatea UE și a statelor sale membre de a-și îndeplini obligațiile care le revin în temeiul acordurilor internaționale privind mediul, drepturile omului, drepturile lucrătorilor și, bineînțeles, protecția consumatorilor. Trebuie prevăzute, de asemenea, garanții procedurale împotriva pretențiilor care vizează legislația națională în materie de interes public; CESE consideră că acest obiectiv ar putea fi atins prin introducerea unei clauze ierarhice (3) și a unei excepții de interes public. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE observă că Grupul de lucru III al UNCITRAL se concentrează pe elemente procedurale, ceea ce ar putea aduce beneficii în viitor în direcția unei jurisprudențe mai clare și mai stabile, care ar facilita, de asemenea, reformarea dreptului material aplicabil în tratatele de investiții. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE subliniază că, atât în temeiul dreptului internațional cutumiar, cât și al dreptului internațional al drepturilor omului, persoanele fizice au obligația de a recurge la căi de atac în fața instanțelor naționale înainte de a putea introduce o acțiune internațională împotriva unui stat și regretă, cu toate acestea, că dreptul internațional al investițiilor nu impune, în general, epuizarea căilor de atac interne. CESE observă că acest sistem discriminează IMM-urile, având în vedere resursele financiare limitate ale acestora. Prin urmare, CESE încurajează Comisia să urmărească în procesul UNCITRAL problema epuizării căilor de atac locale înainte de orice sesizare internațională. ISDS ar trebui să fie recunoscută ca o cale de atac extraordinară. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE reamintește Comisiei solicitarea sa de a se implica mai îndeaproape în activitatea UNCITRAL. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE reiterează că este necesar să se asigure coerența între obiectivele ambițioase de dezvoltare durabilă ale UE și cadrul de reformare a modelului ISDS. Tratatele de investiții prost concepute pot împiedica progresul, în timp ce cele bine concepute pot ajuta societățile să facă față provocărilor actuale. Trebuie să dezvoltăm un nou model de guvernanță a investițiilor internaționale care să elimine decalajul semnificativ dintre sistemul de investiții, pe de o parte, și drepturile omului și drepturile lucrătorilor și mediu, pe de altă parte. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Introducere

| 2.1. | Soluționarea litigiilor dintre investitori și stat (ISDS) este un mecanism prezent în numeroase acorduri de liber schimb și acorduri internaționale de investiții (AII) pentru soluționarea litigiilor legate de punerea în aplicare a acordurilor de protecție a investițiilor. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ea reprezintă o cale de atac în fața unei instanțe de arbitraj private, inițiată de un investitor străin dintr-un stat contractant împotriva unui stat care a încălcat dispozițiile tratatului în cauză. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Un arbitru este numit de întreprindere, un al doilea de către stat și un al treilea de către secretarul general al Curții Permanente de Arbitraj. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE a abordat deja în mai multe rânduri chestiunile legate de ISDS (4). Prin urmare, scopul prezentului aviz nu este de a analiza toate deficiențele și provocările arbitrajului prin ISDS, ci de a explora și adopta o poziție cu privire la procesele de reformă și modernizare a acestei metode de soluționare a litigiilor – în care Comisia Europeană joacă un rol central – aflată în prezent în discuție în cadrul UNCITRAL. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații generale

| 3.1. | Modelul ISDS a fost adesea criticat în ultimii ani, interesul pentru reformarea tratatelor de investiții crescând constant, în ideea că subminează dreptul statelor de a reglementa și contestă legitimitatea democratică, încalcă standardele europene de reglementare (indiferent dacă acestea sunt standarde de sănătate, fitosanitare, sociale sau de mediu) sau neutralitatea și independența arbitrilor. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Problemele identificate cel mai frecvent se referă la lipsa de transparență în litigiile în materie de investiții, lipsa de coerență și predictibilitate a rezultatelor arbitrajului, rolul și independența arbitrilor, îndoielile cu privire la legitimitatea acestora și efectul disuasiv al hotărârilor asupra competențelor de reglementare ale statului. Efectul disuasiv se referă în special la faptul că statele ar putea fi descurajate să adopte o legislație care, prin definiție, este de interes public, de teama de a fi expus, în detrimentul cetățenilor și al contribuabililor lor, răspunderii în temeiul unui tratat de investiții, precum și la posibilitatea de a plăti sume mari investitorilor străini în caz de litigiu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Criticile se referă adesea și la clauzele ISDS care conțin concepte vagi și prea ample, cum ar fi „tratamentul corect și echitabil” și „exproprierea indirectă”, care pot lăsa loc insecurității juridice și potențialelor abuzuri. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În mod similar, principiul interzicerii căilor de atac sau a recursului, cu excepția cazului în care se convine altfel, afectează dreptul la o cale de atac jurisdicțională efectivă. Investitorii au exploatat deficiențele acestor sisteme tradiționale ISDS în ultimii ani, ceea ce a dus la o creștere fără precedent a litigiilor dintre investitori și stat, precum și la o creștere semnificativă a cererilor de acțiuni din partea investitorilor și la creșterea costurilor de judecată. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Este imperativ ca mecanismele de soluționare a litigiilor dintre investitori și stat să fie reformate în mod fundamental, deoarece provocările actuale, cum ar fi schimbările climatice (pentru care va trebui pusă în aplicare o tranziție echitabilă din perspectiva lucrătorilor către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon), răspunsurile la pandemia de COVID-19, tranziția digitală și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (inclusiv conceptul de muncă decentă) pot fi abordate numai prin investiții naționale și internaționale. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE reiterează necesitatea de a avea un sistem de protecție a investițiilor internaționale modern, eficient și funcțional, cu un mecanism de soluționare a litigiilor, dar care, în aceeași măsură, să asigure coerența între obiectivele ambițioase de dezvoltare durabilă ale UE și cadrul de reformare a modelului ISDS. Tratatele de investiții prost concepute pot împiedica progresul, în timp ce cele bine concepute pot ajuta societățile să facă față provocărilor actuale. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Aspecte relevante în interiorul UE

| 4.1. | Criticile aduse modelului ISDS au determinat Comisia Europeană să îl înlocuiască prin crearea, în 2015, a unui organism permanent de soluționare a litigiilor în materie de investiții, conceput special pentru a răspunde preocupărilor menționate mai sus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ar trebui clarificat faptul că, prin crearea unui tribunal multilateral pentru investiții (MIC), Comisia urmărește doar să abordeze aspectele procedurale legate de soluționarea litigiilor și nu răspunde pe deplin criticilor de fond aduse ISDS. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | În cadrul acestei abordări de reformă actuale, aspectele de fond, cum ar fi legislația aplicabilă sau normele de interpretare, inclusiv asigurarea coerenței cu alte obligații internaționale (de exemplu, din partea Organizației Internaționale a Muncii și a convențiilor Organizației Națiunilor Unite) pot fi abordate numai în acordurile de investiții subiacente care urmează să fie aplicate MIC. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Prin urmare, CESE este preocupat de faptul că, chiar dacă s-ar conveni asupra unui nou sistem de soluționare a litigiilor la nivel multilateral, acesta nu ar rezolva problema de fond a acordurilor bilaterale de protecție a investițiilor, care conțin dispoziții vagi sau prea ample care lasă loc abuzurilor (cum ar fi cele privind tratamentul corect și echitabil, inclusiv exproprierea indirectă prezentată mai sus). Prin urmare, CESE pledează pentru limitarea dispozițiilor privind tratamentul corect și echitabil (FET) exclusiv la nediscriminare și exproprierea directă și îndeamnă Comisia Europeană să ia în considerare nu numai elementele procedurale, ci și să abordeze aceste aspecte de drept material aplicabil. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Caracteristicile exacte ale MIC (cum ar fi componența sa, bugetul său, posibilitatea de a primi sprijin din partea unui secretariat etc.) vor depinde de rezultatul viitoarelor negocieri dintre țările care aderă la noul sistem. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Necesitatea unei abordări coerente cu obiectivele dezvoltării durabile și justiției sociale

| 5.1. | Percepția publică actuală și chiar a experților este că există un decalaj semnificativ între protecția investițiilor, care este obligatorie din punct de vedere juridic, cu instrumente juridice obligatorii pentru punerea în aplicare a acesteia, și protecția drepturilor omului, sociale, de mediu și de sănătate, ale căror sisteme internaționale fie sunt parțial obligatorii, fie nu sunt deloc obligatorii, fie, dacă sunt obligatorii, nu dispun de instrumente pentru punerea în aplicare corespunzătoare a acestora. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Dezbaterea privind reforma sistemului ISDS trebuie să țină seama, de asemenea, de noua abordare a Comisiei Europene privind punerea în aplicare și asigurarea respectării capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordurile de liber schimb ale UE care revizuiesc planul de acțiune cu 15 puncte (5) din 2018. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE salută lansarea inițiativei Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) (6) privind viitorul tratatelor de investiții, care explorează modul în care tratatele de mâine ar putea contribui la abordarea provocărilor identificate mai sus, precum și a oricăror idei de reformă. Necesitatea urgentă de a aborda criza climatică se află în centrul acestei inițiative. Cu toate acestea, Comitetul îndeamnă la completarea activității sale prin luarea în considerare a aspectelor sociale, în special prin introducerea obligației de diligență într-un criteriu de eligibilitate pentru investitorii străini. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Activitatea OCDE include etape importante ale unei Recomandări a Consiliului privind rentabilitatea investițiilor străine directe pentru dezvoltarea durabilă (7), care a fost adoptată de miniștrii OCDE în iunie 2022. Acesta este primul instrument multilateral care ajută factorii de decizie să consolideze contribuția pozitivă a investițiilor internaționale la ODD. Acesta este completat de setul de instrumente pentru politica privind eficacitatea investițiilor străine directe) (8) și de indicatorii privind eficacitatea ISD 2022 (9). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Ca și Parlamentului European (10), CESE consideră că politica de investiții a UE ar trebui să răspundă nu numai așteptărilor investitorilor și ale statelor beneficiare, ci și intereselor economice mai largi ale UE, obiectivelor sale de politică externă, precum și priorităților sale, în special cele privind protecția mediului și protecția drepturilor omului și a drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | CESE subliniază că, atât în temeiul dreptului internațional cutumiar, cât și al dreptului internațional al drepturilor omului, persoanele fizice au obligația de a recurge la căi de atac în fața instanțelor naționale înainte de a putea introduce o acțiune internațională împotriva unui stat și regretă că, în schimb, dreptul internațional al investițiilor nu impune, în general, epuizarea căilor de atac interne înainte de orice sesizare internațională. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Prin urmare, CESE încurajează Comisia să investigheze în continuare problema epuizării căilor de atac locale. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Rolul Grupului de lucru III al Comisiei ONU pentru dreptul comercial internațional (UNCITRAL)

| 6.1. | Pe baza mandatului acordat de Consiliu, Comisia a început negocierile cu statele membre ale ONU sub auspiciile UNCITRAL, în cadrul Grupului de lucru III. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | CESE reamintește Comisiei solicitarea sa de a se implica mai mult în activitatea UNCITRAL. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | În noiembrie 2017, UNCITRAL a încredințat Grupului de lucru III „un mandat extins pentru a lucra la posibila reformă a soluționării litigiilor dintre investitori și stat (ISDS)”. În cursul primei etape a deliberărilor sale, GL III a identificat o serie de preocupări.
  În ceea ce privește costurile globale și durata ISDS (11):






  — | Grupul de lucru a luat act de analizele bazate pe informațiile limitate disponibile, care sugerează că 80 până la 90 % din costurile ISDS au fost asociate cu onorarii pentru reprezentare juridică și pentru experți și că costurile pentru fiecare procedură s-au ridicat, în medie, la 8 milioane USD. |
| --- | --- | --- |

6.3.

În ceea ce privește costurile globale și durata ISDS (11):

—

Grupul de lucru a luat act de analizele bazate pe informațiile limitate disponibile, care sugerează că 80 până la 90 % din costurile ISDS au fost asociate cu onorarii pentru reprezentare juridică și pentru experți și că costurile pentru fiecare procedură s-au ridicat, în medie, la 8 milioane USD.

| — | S-a atras atenția în special asupra faptului că costurile ridicate ale ISDS plătite din fonduri publice sunt dificil de justificat pentru statele în curs de dezvoltare, ale căror resurse financiare sunt limitate. |
| --- | --- |

—

S-a atras atenția în special asupra faptului că costurile ridicate ale ISDS plătite din fonduri publice sunt dificil de justificat pentru statele în curs de dezvoltare, ale căror resurse financiare sunt limitate.

| — | S-a subliniat faptul că implicațiile duratei și ale costului procedurilor au fost determinate, de asemenea, de faptul că regimul ISDS nu a respectat regula precedentului obligatoriu, ceea ce a dus la o lipsă de previzibilitate. |
| --- | --- |

—

S-a subliniat faptul că implicațiile duratei și ale costului procedurilor au fost determinate, de asemenea, de faptul că regimul ISDS nu a respectat regula precedentului obligatoriu, ceea ce a dus la o lipsă de previzibilitate.

| — | S-a afirmat, de asemenea, că costurile ridicate ale ISDS în cadrul anumitor abordări ar putea limita accesul întreprinderilor mici și mijlocii la mecanismul ISDS, privându-le astfel de protecția care le este oferită în temeiul tratatelor de investiții. |
| --- | --- |

—

S-a afirmat, de asemenea, că costurile ridicate ale ISDS în cadrul anumitor abordări ar putea limita accesul întreprinderilor mici și mijlocii la mecanismul ISDS, privându-le astfel de protecția care le este oferită în temeiul tratatelor de investiții.

| — | Cu toate acestea, s-a precizat, de asemenea, că costurile suplimentare ar putea fi atribuite, în parte, unor practici abuzive, unor proceduri paralele, lipsei unor norme procedurale clare și lipsei unui mecanism de respingere timpurie a cererilor abuzive. |
| --- | --- |

—

Cu toate acestea, s-a precizat, de asemenea, că costurile suplimentare ar putea fi atribuite, în parte, unor practici abuzive, unor proceduri paralele, lipsei unor norme procedurale clare și lipsei unui mecanism de respingere timpurie a cererilor abuzive.

| — | În plus, s-a subliniat că creșterea costurilor a fost legată de aspecte sistemice și de structura regimului ISDS sau chiar de lipsa unui sistem. Aceste aspecte, s-a adăugat, au condus la o lipsă de coerență și, în special pentru state reprezentate în calitate de pârâte, la o lipsă de previzibilitate a rezultatelor. |
| --- | --- |

—

În plus, s-a subliniat că creșterea costurilor a fost legată de aspecte sistemice și de structura regimului ISDS sau chiar de lipsa unui sistem. Aceste aspecte, s-a adăugat, au condus la o lipsă de coerență și, în special pentru state reprezentate în calitate de pârâte, la o lipsă de previzibilitate a rezultatelor.

În ceea ce privește preocupările existente pe fond, ținând seama în mod corespunzător de interacțiunea cu standardele de fond subiacente (12):

| — | Alte mijloace decât arbitrajul pentru soluționarea litigiilor în materie de investiții, precum și metodele de prevenire a litigiilor |
| --- | --- |

—

Alte mijloace decât arbitrajul pentru soluționarea litigiilor în materie de investiții, precum și metodele de prevenire a litigiilor

| — | Epuizarea căilor de atac locale |
| --- | --- |

—

Epuizarea căilor de atac locale

| — | Participarea părților terțe |
| --- | --- |

—

Participarea părților terțe

| — | Cereri reconvenționale |
| --- | --- |

—

Cereri reconvenționale

| — | Relaxare normativă |
| --- | --- |

—

Relaxare normativă

| — | Calcularea daunelor |
| --- | --- |

—

Calcularea daunelor

| 6.4. | Încă de la începutul lucrărilor sale, Grupul de lucru III a lucrat la două căi principale de urmat: prima este o posibilă reformă structurală, care include crearea unei instanțe permanente și a unui sistem de căi de atac, numirea judecătorilor și domeniul de aplicare al căilor de atac. A doua cale, paralelă, se referă la elementele de reformă nestructurală și progresivă, cum ar fi crearea unui cod de conduită pentru arbitri și judecători (pentru a spori transparența și a evita conflictele de interese), o metodologie de evaluare a daunelor și a intereselor și modalități de promovare a medierii între părți. Cu toate acestea, nu s-au înregistrat progrese majore în ceea ce privește reforma structurală și aspectele transversale. De exemplu, jurisdicția, componența și procedura de numire a membrilor instanței permanente sunt încă în curs de dezbatere în cadrul delegațiilor. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | La rândul său, Comisia Europeană introduce în dezbatere cerințe clare privind etica și imparțialitatea, numiri care nu pot fi reînnoite, angajarea cu normă întreagă a arbitrilor și mecanismele de numire a judecătorilor independenți. CESE sprijină această abordare, deoarece sunt necesare norme stricte pentru a evita conflictele de interese. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Probleme mai transversale, ridicate inițial, cum ar fi efectul disuasiv al ISDS, epuizarea căilor de atac locale și accesul părților terțe, cum ar fi comunitățile locale afectate de investiții, au beneficiat, apoi, de mai puțină atenție, spre frustrarea multor grupuri ale societății civile observatoare. În deplină conformitate cu propriile sale recomandări din REX/501, CESE încurajează Comisia să se asigure că aceste întrebări fundamentale rămân de actualitate și sunt abordate în mod satisfăcător. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | CESE regretă lipsa de claritate a site-ului Grupului de lucru III și a proceselor-verbale ale reuniunilor, care împiedică părțile interesate să se informeze în mod corespunzător cu privire la evoluția lucrărilor. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | CESE observă că activitatea Grupului de lucru III se axează pe elemente procedurale, fapt care poate aduce beneficii în viitor, cum ar fi o jurisprudență mai clară și mai stabilă, ceea ce ar facilita, de asemenea, reformarea dreptului material aplicabil în tratatele de investiții. Cu toate acestea, pentru ca un proces multilateral de reformă a ISDS să aducă o schimbare reală, CESE consideră că este esențial ca o reformă instituțională să se îndepărteze de arbitrajul ad-hoc, să adopte o abordare mai holistică a guvernanței internaționale în materie de investiții și nu doar să înlocuiască arbitrajul ISDS cu o instanță pentru investitori și stat. |
| --- | --- |

6.8.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Procedura amicus curiae („prietenul instanței”) se referă la o entitate sau o persoană care nu este parte la un litigiu, dar care dorește să prezinte argumente juridice instanței. Admiterea unui amicus curiae se face pe baza unor condiții stricte, pentru a se asigura respectarea echilibrului drepturilor între părți în timpul procesului. Cu toate acestea, propunerea conține și promisiunea de legitimitate, adusă de amicus curiae în procesul de arbitraj în materie de investiții.

1

amicus curiae

amicus curiae

amicus curiae

https://www.iisd.org/itn/fr/2019/04/23/protecting-social-rights-using-the-amicus-curiae-procedure-in-investment-arbitration-a-smokescreen-against-third-parties-maxime-somda/

(2)  JO C 110, 22.3.2019, p. 145.

2

(3)  Atunci când statele care au participat la negocieri doresc să stabilească ordinea de prioritate a tratatelor ulterioare pe aceeași temă, clauzele finale conțin dispoziții care reglementează relația dintre noul tratat și tratatele existente sau viitoare, pe aceeași temă.

3

(4)  JO C 110, 22.3.2019, p. 145, JO C 487, 28.12.2016, p. 30, JO C 332, 8.10.2015, p. 45.

4

(5)  CESE a abordat această chestiune în avizul său „Comerțul și dezvoltarea durabilă în cadrul programului Next Generation EU – Revizuirea planului de acțiune cu 15 puncte” (JO C 105, 4.3.2022, p. 40).

5

(6)  https://www.oecd.org/investment/investment-policy/investment-treaties.htm

6

(7)  https://legalinstruments.oecd.org/en/instruments/OECD-LEGAL-0476

7

(8)  https://www.oecd-ilibrary.org/finance-and-investment/fdi-qualities-policy-toolkit_7ba74100-en

8

(9)  https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=1144_1144750-u5ks4jvtnl&title=FDI-Qualities-Indicators-2022

9

(10)  Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 privind viitorul politicii de investiții internaționale a UE [2021/2176 (INI)].

10

(11)  Raportul Grupului de lucru III (Reforma soluționării litigiilor dintre investitori și stat) în urma lucrărilor celei de a treizeci și patra sesiuni (Viena, 27 noiembrie-1 decembrie 2017).

11

(12)  Raportul Grupului de lucru III (Reforma soluționării litigiilor dintre investitori și stat) în urma lucrărilor celei de a treizeci și șaptea sesiuni (New York, 1-5 aprilie 2019).

12

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 573-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 26.10.2022-27.10.2022

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/136

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung

[COM(2022) 650 final]

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții țărilor terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru

[COM(2022) 655 final]

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Atragerea de competențe și de talente în UE

[COM(2022) 657 final]

(2023/C 75/19)

| Raportor: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Coraportoare: | Milena ANGELOVA |

Raportor:

José Antonio MORENO DÍAZ

Coraportoare:

Milena ANGELOVA

| Sesizare | Comisia Europeană, 26.7.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 29.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 179/0/6 |

Sesizare

Comisia Europeană, 26.7.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

29.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

179/0/6

1.   Introducere

| 1.1. | În aprilie 2022, Comisia Europeană a prezentat pachetul privind competențele și talentele ca rezultat al agendei de lucru a noului Pact privind migrația și azilul, adoptat în septembrie 2020. Scopul noului pachet este de a promova migrația legală către Uniune, încurajând atragerea talentelor și a competențelor într-un mod care să aducă beneficii atât țărilor de origine, cât și celor de destinație. Revizuirile urmăresc, de asemenea, să promoveze un sistem mai eficient și mai coerent de drepturi și oportunități de angajare pentru resortisanții țărilor terțe care își au reședința în Uniune, contribuind în același timp la îmbunătățirea atractivității Uniunii ca destinație pentru resortisanții calificați din țări terțe. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE salută pachetul, care adoptă o abordare constructivă și coerentă a migrației și răspunde necesității de a îmbunătăți instrumentele Uniunii pentru migrația legală. Având în vedere că tranziția digitală și tranziția verde se intensifică, într-un moment în care deficitul de forță de muncă și de competențe este evident în toate sectoarele de activitate economică, CESE subliniază rolul pe care migrația legală îl poate juca în abordarea deficitului de forță de muncă și de competențe în domeniile în care există o nevoie dovedită. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE își exprimase deja îngrijorarea că noul Pact privind migrația și azilul se axează mai ales pe gestionarea frontierelor și pe controlul migrației și, prin urmare, consideră că progresele înregistrate în guvernanța imigrației organizate și legale sunt pozitive. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE apreciază că Comisia recunoaște rolul crucial pe care migranții îl joacă deja în economia și în societatea europeană; aceștia contribuie la satisfacerea nevoilor pieței muncii în continuă evoluție și – unde este cazul – remediază deficitele de ocupare a forței de muncă și de competențe: se schimbă astfel perspectiva, discursul devenind unul pozitiv, de normalizare, ceea ce este foarte important. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Prin urmare, CESE salută afluxul de talente din țările terțe, care este facilitat pentru a contribui la satisfacerea unor nevoi din ce în ce mai mari, în special în sectoarele cu deficit structural. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Fără a-i submina importanța, CESE sugerează că ar trebui analizată legătura dintre sosirea lucrătorilor din afara UE și nevoile piețelor forței de muncă din statele membre, pentru a preveni subocuparea și condițiile de muncă precare pentru lucrătorii nou-veniți din afara UE. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că sunt necesare progrese în ceea ce privește noile canale de atragere a talentelor în Uniune, dar subliniază, de asemenea, că există și alte nevoi pe piețele forței de muncă în statele membre; ele presupun măsuri specifice, pe lângă măsurile avute în vedere în pachetul propus. În special, este important să se intensifice eforturile de sprijinire a integrării pe piața muncii a șomerilor și a persoanelor inactive, prin măsuri de sprijin specifice. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că Comisia ar trebui să fie mai ambițioasă în căutarea unor canale legale și organizate de migrație a forței de muncă, care să țină seama și de persoanele care au nevoie de protecție internațională. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE salută comunicarea privind atragerea de competențe și talente în UE, deoarece consideră că reprezintă un pas înainte în domeniul migrației forței de muncă, care necesită instrumente adecvate, realiste și eficiente în noile contexte. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE consideră că este necesar să se realizeze progrese în ceea ce privește rezerva de talente (1), începând cu proiectul-pilot inițial, a cărui versiune completă urmează să fie lansată anul viitor, și subliniază că succesul și impactul rezervei de talente vor depinde de utilizarea unor resurse adecvate pentru ca instrumentul să devină accesibil și operațional. De asemenea, salută parteneriatele pentru talente și consideră că ele trebuie dezvoltate în cooperare cu țările terțe. CESE solicită instituirea unor mecanisme de evaluare adecvate care să garanteze vizibilitatea și transparența implementării parteneriatelor pentru talente, nu numai pentru instrumentele în sine, ci și pentru identificarea țărilor cu care să se coopereze: respectarea statului de drept și a drepturilor omului trebuie să fie prezente întotdeauna în relațiile externe bazate pe politica de imigrație și azil a UE. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Deși femeile reprezintă o parte semnificativă a unor sectoare esențiale, femeile aflate în situații de mobilitate și femeile migrante se pot confrunta cu locuri de muncă nesigure și cu economia informală și sunt adesea deosebit de vulnerabile la discriminare, excluziune socială și lipsa oportunităților de angajare și de formare, fiind, în același timp, expuse abuzurilor, violenței și hărțuirii. CESE consideră că protecția drepturilor femeilor și perspectiva de gen trebuie să fie mai strâns integrate. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE salută propunerea de revizuire a Directivei privind șederea pe termen lung în Uniunea Europeană. CESE își exprimă satisfacția că propunerea facilitează procesul de obținere a acestui statut prin acumularea de ani eligibili de la perioadele de ședere în diferite state membre, promovează mobilitatea în interiorul UE și vizează extinderea accesului egal la protecția socială pentru resortisanții UE care sunt rezidenți pe termen lung în alt stat membru. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE salută revizuirea Directivei privind permisul unic de ședere, inclusiv obiectivul de a facilita și simplifica procesul de depunere a cererilor și de a garanta că permisul unic nu este legat de un anumit angajator, deși consideră că s-ar fi putut încerca extinderea setului de drepturi, în conformitate cu conținutul primei propuneri de directivă prezentate în 2011. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE consideră că este esențial ca revizuirea să sublinieze necesitatea de a consolida egalitatea de tratament a lucrătorilor resortisanți ai țărilor terțe, în special în ceea ce privește condițiile de muncă, libertatea de asociere și de afiliere și prestațiile sociale. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE subliniază, de asemenea, importanța implicării partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante în discuțiile privind îmbunătățirea guvernanței migrației forței de muncă la nivelul UE. În acest sens, salutăm crearea platformei propuse pentru dialog la nivelul UE. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Observații generale

| 2.1. | În aprilie 2022, Comisia Europeană a prezentat pachetul privind competențele și talentele ca rezultat al agendei de lucru a noului Pact privind migrația și azilul, adoptat în septembrie 2020. Pachetul include revizuirea Directivei 2003/109/CE privind șederea pe termen lung (2), revizuirea Directivei 2011/98/UE privind permisul unic (3) și Comunicarea privind atragerea de competențe și talente în Uniune (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Scopul noului pachet este de a promova migrația legală către Uniune, încurajând atragerea talentelor și a competențelor într-un mod care să aducă beneficii atât țărilor de origine, cât și celor de destinație. Revizuirile urmăresc, de asemenea, să promoveze un sistem mai eficient și mai coerent de drepturi și oportunități de angajare pentru resortisanții țărilor terțe care își au reședința în Uniune, contribuind în același timp la îmbunătățirea atractivității Uniunii ca destinație pentru resortisanții calificați din țări terțe. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Comunicarea privind atragerea talentelor și a competențelor urmărește să pună în ordine principiile care reglementează migrația legală din motive economice către Uniune. Aceasta reflectă voința de a îmbunătăți pilonul legislativ prin cele două propuneri de revizuire, de a dezvolta parteneriate pentru talente și o rezervă de talente a Uniunii și de a promova politica în domeniul migrației legale în domeniile îngrijirii, tineretului și inovării. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE subliniază că propunerea nu conține nicio analiză și niciun exercițiu de evaluare care să analizeze motivele pentru care directivele actuale privind permisul unic sau autorizațiile pe termen lung nu au funcționat în mod corespunzător. Pentru a preveni apariția acelorași probleme în viitor, Comisia ar trebui să analizeze și să împărtășească cauzele acestor disfuncționalități, identificând dacă este vorba, printre alte cauze, de o lipsă de voință din partea statelor membre sau de o birocrație excesivă. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Propunerea de revizuire a Directivei privind permisul unic oferă posibilitatea de a extinde accesul la acest instrument și de a facilita participarea pe piața muncii a lucrătorilor din afara UE, consolidând în același timp drepturile inerente și realizând progrese în armonizarea aplicării sale în statele membre. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Propunerea de revizuire a Directivei UE privind șederea pe termen lung urmărește, de asemenea, să îmbunătățească aplicarea acesteia în diferitele state membre, facilitând în același timp mobilitatea în interiorul UE prin simplificarea procesului și reducerea cerințelor legate de durată pentru obținerea permiselor de ședere pe termen lung. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În general, CESE salută acest pachet care adoptă o abordare constructivă și coerentă a migrației, răspunde necesității de a îmbunătăți instrumentele de migrație legală ale Uniunii și subliniază rolul pe care migrația legală îl poate juca în abordarea deficitului de forță de muncă – în domenii în care există o nevoie dovedită –, precum și a deficitului de competențe. CESE își exprimase deja îngrijorarea că noul Pact privind migrația și azilul se axează mai ales pe gestionarea frontierelor și pe controlul migrației și, prin urmare, salută progresele înregistrate în guvernanța imigrației organizate și legale. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | CESE apreciază rolul esențial pe care migranții îl joacă deja în economia și societatea europeană, contribuind la satisfacerea nevoilor pieței forței de muncă și la remedierea – acolo unde este cazul – a deficitului de forță de muncă și de competențe. Prin urmare, CESE salută facilitarea afluxului de talente din țări terțe, care să contribuie la satisfacerea unor nevoi din ce în ce mai mari, în special în sectoarele cu deficit structural. CESE salută, de asemenea, acțiunile de atragere a întreprinderilor inovatoare și scalabile, care aduc o valoare adăugată semnificativă economiei și societății UE. Proiectele internaționale de cercetare rămân o altă modalitate eficientă de promovare, atragere și păstrare a talentelor de talie mondială. În acest scop, trebuie accelerat și simplificat accesul la piața muncii din UE pentru profesioniștii din țările terțe care sunt vizați de cerere, pentru a face Europa mai atractivă pentru alte părți ale lumii. De asemenea, CESE încurajează și salută dezvoltarea și punerea în aplicare a unor instrumente practice pentru a pune în legătură și a corela mai ușor talentele din țări terțe cu potențiali angajatori din statele membre. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Trebuie reflectat asupra narațiunii care leagă afluxul de forță de muncă străină de nevoile piețelor forței de muncă din statele membre. În unele țări ale UE, există șomaj structural în anumite sectoare și ocupații, care pot apărea ca urmare a necorelării competențelor, a lipsei de atractivitate a anumitor sectoare/ocupații și a preocupărilor legate de condițiile de muncă. În aceste țări, este important să se încerce îmbunătățirea atractivității sectoarelor și ocupațiilor respective pentru lucrătorii de pe piețele interne (resortisanți ai țării respective, lucrători din UE și din țări terțe care dețin permise de muncă), pentru a preveni subocuparea și condițiile de muncă precare pentru lucrătorii nou-veniți din afara UE. În paralel, rezerva de talente a UE poate contribui la facilitarea corelării specifice a lucrătorilor din afara UE cu locuri de muncă în UE, astfel încât să se evite situațiile în care acești lucrători nu găsesc destule locuri de muncă. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Deși CESE consideră că sunt necesare progrese în ceea ce privește noile canale de atragere a talentelor în UE, subliniază, de asemenea, că există și alte nevoi pe piețele forței de muncă în statele membre; ele presupun măsuri specifice, pe lângă măsurile avute în vedere în pachetul propus. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | În acest sens, CESE speră că se pot înregistra progrese (așa cum se prevede în rapoartele de monitorizare) în îmbunătățirea Directivei privind lucrătorii sezonieri și a Directivei privind persoanele transferate în cadrul aceleiași companii, prevăzută pentru 2023. În acest sens, subliniază necesitatea, în conformitate cu propriile rezoluții și cele ale Parlamentului European, de a depune eforturi pentru a asigura protecția lucrătorilor sezonieri și, în special, pentru a combate exploatarea prin muncă, acolo unde sunt constatate astfel de situații, prin consolidarea și sporirea inspecțiilor muncii în acest scop, în conformitate cu acțiunile Autorității Europene a Muncii. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Având în vedere adoptarea Agendei europene pentru competențe (5) la 1 iulie 2020, CESE consideră că migranții, refugiații și solicitanții de protecție internațională ar trebui să fie tratați în mod egal, indiferent de nivelul lor de competențe și de calificare. Prin urmare, toți lucrătorii ar trebui să fie în măsură să își valideze aptitudinile și competențele și să participe la programe de ucenicie, recalificare și perfecționare de bună calitate și eficace, astfel încât să poată fi integrați pe piața forței de muncă pe baza unor parcursuri de învățare flexibile care să corespundă nevoilor lor specifice și ținând seama în mod corespunzător de diferitele lor categorii de vârstă. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | CESE consideră că Comisia ar trebui să fie mai ambițioasă în căutarea unor canale legale și organizate de migrație a forței de muncă, care să țină seama și de persoanele care au nevoie de protecție internațională. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | În ceea ce privește studenții din țări terțe care vin în UE pentru studii, ar trebui să se acorde atenția cuvenită integrării lor fără obstacole pe piața forței de muncă din UE, atenuând, în același timp, exodul creierelor: ar fi pozitiv să se includă măsuri preventive, cum ar fi clauze etice de recrutare (6), mecanisme de returnare asistată și reintegrare în țările lor de origine, sau să se introducă clauze specifice în acest sens în acordurile bilaterale privind migrația forței de muncă. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Cu privire la comunicarea privind atragerea de competențe și talente în UE

| 3.1. | Comunicarea prezentată în aprilie 2022 preia recomandările Pactului privind migrația și azilul din 2020 în materie de migrație legală, cu scopul de a promova inițiative legislative și operaționale în acest domeniu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE salută această comunicare, pe care o consideră un pas înainte în domeniul migrației forței de muncă, care necesită instrumente adecvate în noile contexte. În acest sens, CESE consideră că includerea unei serii de acțiuni specifice pentru refugiații ucraineni este oportună și regretă, de asemenea, că aceste acțiuni nu au fost puse în aplicare mai devreme pentru persoanele care au nevoie de protecție internațională în general, în special în timpul crizei generate de războiul din Siria din 2015. CESE este convins că acțiunile și inițiativele luate în cazul persoanelor care se refugiază din Ucraina reprezintă un punct de cotitură și ar trebui să fie standardul la care să se raporteze acțiunea UE în cazuri similare în viitor. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE consideră că sunt necesare progrese în ceea ce privește parteneriatele pentru talente în cooperare cu țările terțe. Cu toate acestea, solicită instituirea unor mecanisme de evaluare adecvate, nu numai pentru instrumentele în sine, ci și pentru identificarea țărilor cu care să coopereze. Respectarea statului de drept și a drepturilor omului trebuie să fie întotdeauna prezentă în relațiile externe bazate pe politica Uniunii în materie de imigrație și azil. De asemenea, CESE consideră că trebuie verificate și evaluate procedurile și rezultatele proiectelor-pilot deja finalizate, care să fie luate în considerare și utilizate la lansarea de noi proiecte. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | La prezentarea propunerii privind rezerva de talente a UE, este important ca Comisia Europeană să colaboreze cu statele membre și cu partenerii sociali pentru a concepe această rezervă în așa fel încât să se reducă la minimum birocrația și să se evite orice complexitate inutilă, pentru ca rezerva să devină operațională cât mai curând posibil. Obiectivul rezervei ar trebui să fie acela de a contribui la satisfacerea nevoilor actuale și viitoare în materie de competențe; rezerva ar trebui să exploateze oportunitățile oferite de IA și de alte tehnologii avansate pentru a utiliza la maximum competențele și talentele resortisanților din țări terțe și a completa rolul resortisanților statelor membre și al mobilității forței de muncă în interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Având în vedere deficitele acute de forță de muncă și de competențe resimțite de angajatori, care, în multe cazuri, sunt de natură structurală, un punct de plecare relevant pentru lansarea versiunii complete a rezervei ar fi să se bazeze pe o abordare specifică a corelării cu listele de ocupații pentru care nu există destul personal. Având în vedere că este important să se garanteze că listele naționale de ocupare a forței de muncă sunt actualizate, Comisia ar trebui să identifice oportunități de învățare reciprocă și de evaluare inter pares pe această temă. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Împreună cu dezvoltarea conceptului de rezervă de talente, este necesar să se dezvolte în continuare, cu implicarea angajatorilor și a sindicatelor, informații în timp real despre piața forței de muncă și competențe, care vor permite funcționarea cu succes a rezervei. În același timp, este important să se îmbunătățească capacitatea Uniunii de a colecta și de a interpreta date comparabile și credibile privind necesitatea migrației din țări terțe. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE salută introducerea unui instrument de corelare pentru a facilita legăturile dintre cerere și ofertă. Comitetul consideră că aceste măsuri sunt necesare pentru recrutarea talentelor, dar reiterează necesitatea reală de a aborda în paralel și alte sectoare ale piețelor forței de muncă din statele membre. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE este de acord cu Comisia că succesul acestor inițiative necesită cooperarea și participarea actorilor sociali și economici și consideră că sunt esențiale progrese în crearea de oportunități de dialog între aceștia la nivel european. CESE este un forum privilegiat pentru discutarea chestiunilor operaționale și practice legate de migrația forței de muncă. În acest sens, CESE ar trebui să participe la conferința la nivel înalt pe care Comisia a planificat-o pentru sfârșitul anului 2022 cu privire la noua platformă pentru migrația forței de muncă. CESE subliniază, de asemenea, importanța implicării partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante în discuțiile privind îmbunătățirea guvernanței migrației forței de muncă la nivelul UE. În acest sens, salutăm crearea platformei propuse pentru dialog la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE consideră că explorarea viitoarelor căi de migrație a forței de muncă într-un sector precum cel al îngrijirii reprezintă un pas înainte, deși regretă că progresele în aceste domenii sunt structurate în jurul unor proceduri specifice care fragmentează integritatea politicii europene comune în materie de imigrație și azil, împiedicând astfel o viziune integrată. În orice caz, CESE este de acord că trebuie realizate progrese în aceste domenii, ridicând probleme precum elaborarea unor standarde pentru recrutare etică și protecția drepturilor lucrătorilor. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Deși femeile reprezintă o parte semnificativă a celor mai multe sectoare esențiale, femeile aflate în situații de mobilitate și femeile migrante se pot confrunta cu locuri de muncă nesigure și cu economia informală și sunt adesea deosebit de vulnerabile la discriminare, excluziune socială și lipsa oportunităților de angajare și de formare, fiind, în același timp, expuse abuzurilor, violenței și hărțuirii. CESE consideră că protecția drepturilor femeilor și perspectiva de gen trebuie să fie mai strâns integrate. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE salută, de asemenea, promovarea programelor de mobilitate pentru tineri, dar ar dori să sublinieze, încă o dată, necesitatea de a asigura mobilitatea și integrarea pe piața forței de muncă, care protejează drepturile lucrătorilor mai tineri, care se confruntă uneori cu condiții de muncă mai precare (locuri de muncă temporare, salarii mici etc.). În aceeași ordine de idei, ar trebui stabilite măsuri specifice pentru lucrătorii cu handicap, pentru a facilita integrarea lor în mod adecvat. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE salută inițiativa de a explora sistemele de admisie pentru antreprenoriatul inovator din afara UE. În acest sens, CESE consideră pozitiv că aceste sisteme de admisie sunt explorate în contextul economiei digitale și durabile, dar consideră că, dacă sunt bine structurate, ele pot avea, de asemenea, o marjă largă de facilitare a pătrunderii diferitelor profiluri profesionale în țările UE. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Cu privire la revizuirea Directivei privind șederea pe termen lung în Uniune

| 4.1. | CESE salută această propunere de directivă care vizează consolidarea statutului de rezident pe termen lung în Uniune prin îmbunătățirea modului de dobândire a dreptului de ședere pe termen lung, în special în cazul șederii într-un al doilea stat membru. De asemenea, își exprimă satisfacția că propunerea vizează extinderea accesului egal la protecția socială pentru resortisanții UE care sunt rezidenți pe termen lung într-un alt stat membru. CESE salută, de asemenea, încercarea de a asigura egalitatea de tratament și de a facilita accesul la informații privind reîntregirea familiei în legătură cu această directivă. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Șederea pe termen lung în Uniune este unul dintre principalele instrumente ale politicii europene în materie de imigrație și azil. Procedurile de dobândire a dreptului de ședere pe termen lung în Uniune, adoptate în 2003, s-au dezvoltat inegal în interiorul Uniunii, iar revizuirea propusă de Comisie vizează crearea unui sistem mai coerent. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Resortisanții Uniunii pot depune o cerere de ședere pe termen lung după cinci ani de ședere într-un al doilea stat membru, o dispoziție care este menținută în propunerea de directivă revizuită. Propunerea vizează facilitarea mobilității în interiorul Uniunii a persoanelor cu acest tip de ședere prin reducerea cerinței privind perioada de ședere la trei ani. În plus, propunerea include perioade cumulative de ședere în diferite state membre. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE consideră că a permite solicitanților să acumuleze perioade de ședere în diferite state membre pentru a îndeplini cerințele privind șederea pe termen lung în Uniune reprezintă un pas înainte; consideră, cu toate acestea, că mecanismele de monitorizare și coordonare a acestei dispoziții în diferitele state membre trebuie îmbunătățite. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE salută includerea unor modele diferite de ședere, cum ar fi șederea pentru studii, protecția internațională și șederea temporară. Vizele de scurtă ședere sunt scutite, deși ar putea fi luate în considerare în temeiul dispoziției în cazul în care solicitantul poate dovedi existența unui raport de muncă obișnuit sau a unui raport similar. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE salută, de asemenea, consolidarea drepturilor aferente dreptului de ședere pe termen lung în Uniune și membrilor familiei, inclusiv a dreptului de a lucra și de a se muta într-un alt stat membru sau de a-și schimba locul de muncă și de a se muta într-un alt stat membru. CESE consideră deosebit de interesant că, în conformitate cu noul articol propus, situația de pe piața națională a forței de muncă nu trebuie luată în considerare în cazul cererilor de ședere pe termen lung într-un al doilea stat membru (adică în cazul în care s-a obținut deja dreptul de ședere pe termen lung în Uniune), atât pentru lucrătorii salariați, cât și pentru lucrătorii independenți. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE salută simplificarea posibilității de a lucra și de a studia în termen de 30 de zile de la depunerea unei cereri de ședere pe termen lung într-un al doilea stat membru. De asemenea, salută recunoașterea dreptului de a exercita o profesie obișnuită (ca rezident pe termen lung într-un al doilea stat membru) în aceleași condiții ca și cetățenii UE. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE recunoaște că este important ca statele membre să garanteze aceleași libertăți și drepturi rezidenților pe termen lung în Uniune (și membrilor familiilor acestora) ca și celor care au reședință națională permanentă. În continuare, este un aspect pozitiv că statele membre ar trebui, de asemenea, să se asigure că solicitanții unui permis de ședere pe termen lung în UE nu sunt obligați să plătească pentru prelucrarea cererii lor taxe mai mari decât solicitanții de permise naționale de ședere. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE consideră că dreptul de a trăi ca familie este o chestiune fundamentală care facilitează integrarea socială: prin urmare, salută eliminarea obstacolelor administrative și birocratice, în special a condițiilor de integrare în cazul rezidenților pe termen lung. De asemenea, salută dobândirea automată a dreptului de ședere pe termen lung pentru copiii născuți (sau adoptați) în UE de rezidenți pe termen lung. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Cu privire la revizuirea Directivei privind permisul unic de ședere

| 5.1. | CESE salută revizuirea Directivei privind permisul unic de ședere, care aduce o serie de îmbunătățiri celei actuale:






  — | este redusă la patru luni perioada pentru procedura de autorizare; |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

este redusă la patru luni perioada pentru procedura de autorizare;

| — | procedura poate fi lansată fie din țara de origine, fie dintr-un stat membru de destinație; |
| --- | --- |

—

procedura poate fi lansată fie din țara de origine, fie dintr-un stat membru de destinație;

| — | directiva acoperă și resortisanții străini care lucrează prin intermediul agențiilor de muncă temporară; |
| --- | --- |

—

directiva acoperă și resortisanții străini care lucrează prin intermediul agențiilor de muncă temporară;

| — | posibilitatea de a schimba angajatorul în perioada de valabilitate a permisului, deși se menține posibilitatea refuzului autorităților; |
| --- | --- |

—

posibilitatea de a schimba angajatorul în perioada de valabilitate a permisului, deși se menține posibilitatea refuzului autorităților;

| — | permisul unic nu poate fi retras timp de cel puțin trei luni de la pierderea locului de muncă al titularului permisului, ceea ce asigură stabilitate și îmbunătățește calitatea ocupării forței de muncă și condițiile de muncă ale lucrătorilor migranți; |
| --- | --- |

—

permisul unic nu poate fi retras timp de cel puțin trei luni de la pierderea locului de muncă al titularului permisului, ceea ce asigură stabilitate și îmbunătățește calitatea ocupării forței de muncă și condițiile de muncă ale lucrătorilor migranți;

| — | extinderea Directivei privind permisul unic de ședere la persoanele care beneficiază de protecție temporară; |
| --- | --- |

—

extinderea Directivei privind permisul unic de ședere la persoanele care beneficiază de protecție temporară;

| — | se caută modalități de a furniza informații cu privire la drepturile aferente permisului unic. |
| --- | --- |

—

se caută modalități de a furniza informații cu privire la drepturile aferente permisului unic.

| 5.2. | Cu toate acestea, CESE consideră că se ratează o ocazie de a nu extinde setul de drepturi în conformitate cu conținutul primei propuneri de directivă prezentate în 2011, lucru valabil pentru aspecte precum accesul la indemnizații de șomaj, în timp ce CESE subliniază în continuare că este important să li se permită statelor membre să dispună de o anumită flexibilitate în acest sens, astfel cum se prevede în directiva actuală. În plus, CESE regretă că nu a fost explorată posibilitatea extinderii directivei la migranții aflați în situații de muncă temporară. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE consideră că este esențial ca revizuirea să sublinieze necesitatea de a consolida egalitatea de tratament a lucrătorilor resortisanți ai țărilor terțe, în special în ceea ce privește consultanța în materie de drepturi sociale și condiții de muncă, libertatea de asociere și de afiliere și prestațiile sociale, în scopul de a facilita integrarea pe piața forței de muncă în condiții de egalitate. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE sprijină solicitarea adresată statelor membre de a elabora mecanisme adecvate pentru evaluarea riscurilor, inspecții și sancțiuni, precum și pentru monitorizarea angajatorilor. Cu toate acestea, observă că, întrucât inspecțiile la locul de muncă sunt o competență națională, mesajele și instrumentele de monitorizare care pot fi dezvoltate la nivelul UE ar trebui consolidate în conformitate cu mandatul Autorității Europene a Muncii (7). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | CESE consideră că ar trebui realizate progrese suplimentare în protecția lucrătorilor migranți care utilizează mecanismele de tratare a plângerilor din cadrul inspectoratului muncii. În lipsa unor mecanisme care să împiedice utilizarea plângerilor în materie de muncă în scopul controlului migrației, există riscul ca angajatorii să îi pedepsească pe cei care raportează condiții de muncă abuzive, cu repercusiuni negative asupra statutului lor de rezident. În acest sens, măsurile de combatere a exploatării prin muncă trebuie dezvoltate în continuare și aplicate mai bine. |
| --- | --- |

5.5.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Rezerva de talente la nivelul UE va fi o rezervă de candidați din țări terțe, care vor fi selectați pe baza unor niveluri de competențe, criterii și cerințe de migrație specifice, în urma verificării documentelor prezentate. Aceasta va fi prima platformă la nivelul UE și primul instrument de corelare în acest scop [COM(2022) 657 final].

1

(2)  COM(2022) 650 final.

2

(3)  COM(2022) 655 final.

3

(4)  COM(2022) 657 final.

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=ro&catId=89&furtherNews=yes&newsId=9723

5

(6)  Principii generale și orientări operaționale pentru recrutarea echitabilă și definirea taxelor de recrutare și a costurilor aferente.

6

(7)  https://www.ela.europa.eu/en/what-we-do

7

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/143

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor implicate în acțiuni de mobilizare publică împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive („Acțiuni strategice în justiție împotriva mobilizării publice”)

[COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD]

(2023/C 75/20)

| Raportor: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |
| Coraportor: | Christian MOOS |

Raportor:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

Coraportor:

Christian MOOS

| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| --- | --- |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 29.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 143/2/6 |

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

29.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

143/2/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută inițiativa Comisiei; aceasta reprezintă un pas înainte în combaterea procedurilor de limitare a libertății de exprimare, al căror număr a continuat să crească în Europa începând cu 2015 (1). Combaterea proceselor strategice împotriva mobilizării publice (strategic lawsuits against public participation – SLAPP). Acestea sunt proceduri judiciare inițiate în legătură cu mobilizarea publică, total sau parțial nefondate, al căror principal scop este prevenirea, restricționarea sau sancționarea mobilizării publice, este esențială pentru construirea unei societăți civile informate și pentru asigurarea transparenței în viața publică. Întrucât există și situații în care părți din afara UE sesizează existența unor cazuri de SLAPP, măsurile împotriva SLAPP contribuie la protejarea democrației europene împotriva amenințărilor externe. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Deseori se înregistrează un dezechilibru semnificativ de putere în ceea ce privește procedurile SLAPP – reclamanții dispun de mai multe resurse financiare sau instituționale, astfel încât le este relativ ușor să inițieze proceduri. În acest context, este important să se garanteze că părțile chemate în judecată dispun de instrumentele potrivite pentru a se apăra în această luptă care, în prezent, este inegală. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ar trebui subliniat că acțiunile SLAPP reprezintă o utilizare abuzivă a legii și nu pot fi acceptate în state democratice, guvernate de principiile statului de drept. Jurnaliștii, mai ales jurnaliștii independenți, sunt cei mai vulnerabili în fața acestei amenințări, însă problema îi poate afecta și pe toți ceilalți participanți la dezbaterea publică. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | De asemenea, este important ca acțiunile SLAPP să fie separate de protecția drepturilor individuale și de posibilitatea de apărare a reputației în caz de defăimare. SLAPP vizează comportamentele nemotivate și menite să suprime dezbaterile publice și să îi reducă la tăcere pe participanți. Astfel, acțiunile reconvenționale privind SLAPP nu compromit exercitarea dreptului la un proces echitabil și nu îi protejează pe cei care diseminează conținuturi false sau defăimătoare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE salută mecanismele propuse, însă, pe parcursul activității legislative, ar fi util să se ia în considerare posibilitatea de a extinde lista. Printre propuneri s-ar putea evidenția introducerea unei hotărâri preliminare prin care să se pună capăt procedurilor constatate drept neconforme, conexarea procedurilor la cererea părții chemate în judecată în jurisdicția sa desemnată, stabilirea unui termen-limită pentru procedură sau introducerea unei proceduri accelerate sau eliminarea posibilității ca acțiunea să fie finanțată de altă persoană decât reclamantul. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pe lângă punerea în aplicare a noilor acte legislative, care poate face ca întregul proces legislativ să dureze mai mulți ani, merită revizuită legislația națională pentru a identifica mecanisme ce ar putea servi în prezent la combaterea acțiunilor SLAPP. Identificarea motivelor pentru care mecanismele existente nu sunt utilizate în mod eficace ar putea contribui la asigurarea unei protecții sporite pentru participanții la dezbaterile publice. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Monitorizarea acțiunilor SLAPP și eficacitatea soluțiilor puse în aplicare constituie, de asemenea, un aspect important. Ar trebui să se analizeze cine ar trebui să efectueze aceste evaluări, ținând cont în special de faptul că acțiunile SLAPP pot fi introduse și de instituții publice. Astfel, este posibil ca delegarea acestei competențe către statele membre să nu realizeze în mod adecvat obiectivele vizate. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Totodată, pentru a asigura atingerea obiectivului directivei într-o manieră cât mai eficace, aplicarea acesteia ar trebui evaluată pe o perioadă cât mai scurtă. În viziunea CESE, o perioadă mai scurtă este mai adecvată decât perioada de cinci ani propusă în prezent. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Întrucât directiva planificată se aplică doar procedurilor transfrontaliere, este important să se lucreze și la introducerea de către statele membre individuale a unor inițiative analoge pentru procedurile naționale. Limitarea la procedurile transfrontaliere va asigura protecție doar pentru anumiți participanți la dezbaterile publice, ignorându-i în special pe jurnaliștii, pe activiștii sau pe avertizorii de integritate locali. Acțiunile cuprinzătoare împotriva procedurilor de tip SLAPP necesită o abordare unificată atât în cazurile transfrontaliere, cât și în cele naționale. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | De asemenea, statele membre ar trebui îndemnate să-și revizuiască legile naționale, pentru a dezincrimina defăimarea. Orice proceduri referitoare la drepturile individuale ar trebui să țină de dreptul civil. O posibilă răspundere penală conduce la o situație în care participanților la dezbaterile publice ar putea să le fie mai teamă să-și prezinte părerile sau să denunțe fapte necorespunzătoare. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE subliniază că, pe lângă reglementări juridice, este extrem de important să se introducă măsuri educative adecvate și acțiuni de formare, atât pentru specialiștii din domeniul juridic (în special judecători și avocați ai părților), cât și pentru participanții la dezbaterile publice (jurnaliști, activiști sociali, apărători ai drepturilor omului, avertizori de integritate sau cetățeni obișnuiți). |
| --- | --- |

1.11.

2.   Observații generale

| 2.1. | Libertatea de exprimare, precum și libertatea mass-mediei care decurge din aceasta reprezintă una dintre valorile fundamentale care ar trebui garantate de statele democratice conform principiului statului de drept. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dreptul la libertatea de exprimare, astfel cum este prevăzut la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, cuprinde libertatea de opinie și libertatea de a transmite informații și idei fără amestecul autorităților publice și fără a ține seama de frontiere. Totodată, se pune accentul pe respectarea libertății și a pluralității mass-mediei. Garanții similare sunt prevăzute în multe alte acte legislative, precum Declarația Universală a Drepturilor Omului, Convenția Europeană a Drepturilor Omului, Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului (2) privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (Directiva UE privind avertizorii de integritate) și în acte juridice adoptate de fiecare stat membru, ceea ce indică rolul important și caracterul universal al acestora. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În ultimele câteva decenii, dezvoltarea tehnologiei a schimbat semnificativ forma dezbaterilor publice. Până de curând, principalele mijloace prin care aveau loc aceste dezbateri erau televiziunea, posturile de radio și ziarele, create în special de jurnaliști profesioniști și avertizori de integritate. În prezent, un rol important îl joacă mass-media online, care permite oricui să-și prezinte opiniile și să le transmită unui public larg, chiar și în mod anonim. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În contextul dezvoltării mass-mediei și al schimbărilor tehnologice, este fundamental să se introducă mecanisme care să asigure o protecție reală a libertății de exprimare pentru toți participanții la dezbaterile publice, nu numai pentru jurnaliștii profesioniști, ci și pentru activiștii sociali și de mediu (3), pentru apărătorii drepturilor omului, pentru organizațiile neguvernamentale, pentru avertizorii de integritate (4) în sens larg, pentru cetățenii implicați, pentru sindicate și pentru toate celelalte persoane și organizații care se exprimă public asupra unor aspecte semnificative din punct de vedere social. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Este important să se sublinieze nu numai importanța libertății mass-mediei, ci și nevoia de a asigura pluralismul mass-mediei. CESE își reiterează concluziile privind „asigurarea libertății și a diversității mass-mediei în Europa” (5). Dezbaterile deschise, nerestricționate în vreun fel, reprezintă temelia unei societăți participative, în absența căreia democrația nu poate funcționa în mod corespunzător (6). Excluderea oricărei voci din dezbaterea publică poate conduce – și a condus în trecut – la tensiuni sociale și la violență. Mass-media nu ar trebui înțeleasă doar în sens restrâns ca un grup specializat de entități implicate în activități profesionale de presă, ci și ca participarea activă a persoanelor care își comunică opiniile sau pozițiile, indiferent de sursă: internet, forumuri, bloguri sau podcasturi. Acest lucru este deosebit de important în țări în care mass-media publică este controlată de partidele politice aflate la putere sau în țări în care mass-media privată este controlată de câțiva proprietari, care încearcă să domine mesajul și să limiteze diversitatea dezbaterilor publice. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În UE, restrângerea spațiului civil subminează capacitatea organizațiilor societății civile de a juca un rol vital în funcționarea și protejarea democrației și a statului de drept. Procesele strategice împotriva mobilizării publice (SLAPP) reprezintă un instrument folosit pentru a reduce la tăcere criticile societății civile. CESE salută rezoluția Parlamentului European referitoare la măsuri de combatere a restrângerii spațiului societății civile (7) și consideră că directiva propusă nu reprezintă doar o măsură din setul de instrumente al UE, ci și un pas decisiv pentru a pune capăt acestor practici. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Extinderea posibilităților de a publica declarații, alertele și activismul social intens permit nu numai amplificarea dezbaterilor publice, ci și depășirea unor fenomene îngrijorătoare din punct de vedere social, prin dezvăluirea abuzurilor de putere comise de instituțiile de stat sau private, inclusiv a corupției sau a deturnării de fonduri publice. CESE arată că mass-media (definită în sens larg, incluzând activități ale participanților profesioniști și amatori la dezbaterile publice), în calitate de „a patra putere în stat”, are nu numai misiunea de a modela opinii, ci și menirea de a monitoriza activitățile autorităților publice și ale actorilor privați. Astfel, protecția celei de-a patra puteri este extrem de importantă pentru a asigura standarde democratice și respectarea statului de drept. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Utilizarea abuzivă a procedurilor judiciare pentru a reprima dezbaterile publice reprezintă un fenomen din ce în ce mai frecvent în statele membre. Persoane, instituții și întreprinderi influente și cu resurse financiare și organizaționale importante își folosesc puterea pentru a reduce la tăcere criticii (folosind instrumente noi, precum utilizarea abuzivă a legislației RGPD sau cerând divulgarea surselor de informare ale jurnaliștilor), în timp ce, deseori, acești critici, inclusiv jurnaliști individuali și actori ai societății civile care îndeplinesc rolul de avertizori de integritate, nu dispun de resursele financiare sau organizatorice necesare pentru a se apăra împotriva litigiilor nejustificate. Unele dintre persoanele fizice și juridice care folosesc acțiuni SLAPP împotriva cetățenilor și a actorilor societății civile din UE provin din afara Uniunii. În perioade marcate de accentuarea tensiunilor geopolitice, UE trebuie să fie dotată cu un set de măsuri pentru a-și proteja democrația împotriva amenințărilor externe, inclusiv cu măsuri de combatere a SLAPP. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Procedurile SLAPP nu se încadrează în dreptul la un proces echitabil; scopul lor nu este acela de a asigura respectarea drepturilor reclamantului, ci de a intimida și de a slăbi opoziția, precum și de a epuiza resursele părții chemate în judecată. Deseori sunt introduse acțiuni în mod nejustificat și repetat, efectul lor real fiind de a intimida și de reduce la tăcere organizațiile sau persoanele fizice chemate în instanță sau chiar rudele lor, în cadrul dezbaterilor publice, precum și de a le descuraja în ce privește activitățile viitoare. Dacă aceste efecte de intimidare asupra activităților nu sunt combătute, ar putea avea loc monopolizarea sau oligopolizarea mass-mediei, fenomen incompatibil cu idealurile statului de drept democratic. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Având în vedere rolul esențial al mass-mediei, al organizațiilor neguvernamentale, al altor entități și al avertizorilor de integritate implicați în consolidarea societății civile și care acționează în interesul public, este extrem de important să se asigure că aceștia sunt protejați în mod adecvat în caz de încălcări sau de încercări de încălcare a libertății de exprimare, mai ales într-o situație de dezechilibru evident de putere sau de resurse. O astfel de situație poate conduce la efecte negative, partea chemată în judecată putând refuza să mai participe la dezbaterea publică și să mai denunțe abuzurile sau corupția sau încălcarea drepturilor omului. Costurile ridicate ale litigiilor, accentuate și de comportamentul strategic pentru a prelungi procedurile, constituie o problemă semnificativă pentru cei care sunt ținte evidente ale SLAPP. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Uneori, acțiunile strategice menite să reprime dezbaterile publice sunt însoțite de alte activități condamnabile, precum intimidarea, hărțuirea și amenințări la adresa părții chemate în judecată. Și aceste acțiuni sunt distructive pentru societatea civilă și pentru interesul public și ar trebui abordate imediat și cu fermitate, indiferent de resursele financiare sau de privilegiile actorilor implicați. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Totodată, nu putem ignora problema informațiilor false sau a discursului vădit de incitare la ură, care ar trebui verificate și, în cazul în care se constată încălcări, ar trebui eliminate din spațiul public. Cu toate acestea, CESE solicită utilizarea strictă și corectă a protocoalelor existente, derivate din aplicarea Directivei 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8), deoarece acțiunile în acest sens nu trebuie să conducă la limitarea libertății de exprimare într-o situație în care informațiile și opiniile transmise nu constituie știri false și nu incită la ură (9). În orice caz, aceste practici nu pot servi drept pretext pentru limitarea dreptului la libera exprimare. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | CESE salută Propunerea de directivă a Comisiei Europene privind protecția persoanelor implicate în acțiuni de mobilizare publică împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive (10) și Recomandarea (UE) 2022/758 Comisiei (11) privind protecția jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului implicați în acțiuni de mobilizare publică împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | CESE invită Parlamentul European și Consiliul să adopte directiva fără întârziere, întrucât trebuie urgent puse în aplicare măsuri de protejare a jurnaliștilor, a actorilor societății civile și a altor persoane implicate în mobilizarea publică. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | CESE salută decizia Guvernului Irlandei de a participa la adoptarea și aplicarea directivei propuse. În conformitate cu articolul 3 și cu articolul 4a alineatul (1) din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Irlanda poate decide să își notifice intenția de a participa și să participe la adoptarea și aplicarea directivei. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Pe lângă recomandările din Regulamentul Comisiei referitor la SLAPP, CESE încurajează Guvernul Regatului Danemarcei să adopte legi naționale pentru a asigura același nivel de protecție împotriva litigiilor strategice a persoanelor implicate în participarea publică, astfel cum este prevăzut în directivă. În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu va participa la adoptarea directivei, ea nu va fi obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se va aplica. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Din punctul de vedere al CESE, măsurile adoptate nu pot restricționa în mod neîntemeiat dreptul la justiție și ar trebui utilizate doar în situații de abuz și de utilizare neîntemeiată. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | În opinia CESE, măsurile juridice menite să descurajeze utilizarea de proceduri judiciare nefondate și abuzive ar trebui completate cu măsuri educaționale și o rețea de organizații care să ofere sprijin juridic persoanelor și instituțiilor vizate de astfel de acțiuni. Dat fiind rolul lor important, profesioniștii din domeniul juridic – judecătorii și avocații care-i apără pe pârâți – au nevoie de formare adecvată, deoarece deciziile și acțiunile lor sunt esențiale pentru atingerea obiectivului și pentru garantarea libertății de exprimare. |
| --- | --- |

2.18.

3.   Observații specifice

| 3.1. | Răspândirea fenomenului negativ al acțiunilor strategice menite să reprime mobilizarea publică (SLAPP) reprezintă o problemă gravă. Prin urmare, măsurile luate de Comisia Europeană și de Parlamentul European pentru combaterea acestui fenomen sunt esențiale pentru a asigura o protecție adecvată participanților la dezbaterile publice în cazul în care s-a folosit abuziv dreptul de a introduce acțiuni în instanță pentru a intimida, a reduce la tăcere părțile chemate în judecată și a le descuraja să își continue activitățile. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Protecția împotriva acțiunilor SLAPP ar trebui asigurată pentru toți participanții la dezbaterile publice, indiferent dacă acțiunile SLAPP au caracter național sau transfrontalier. CESE este de acord că procedurile inițiate în jurisdicția unui stat membru împotriva unei persoane având reședința în alt stat membru au, de regulă, un caracter mai complex și mai costisitor pentru persoana chemată în judecată. Totuși, aceeași problemă poate apărea și în cazul procedurilor inițiate în alt oraș sau al folosirii de tactici procedurale pentru ca procedurile din aceeași țară să fie mai îndelungate și mai costisitoare. Limitarea reglementărilor doar la situațiile cu efecte transfrontaliere ar putea conduce la diferențieri nejustificate în ceea ce privește drepturile persoanelor și ale organizațiilor ale căror acțiuni au impact local, implicând astfel resurse financiare, organizaționale și de personal limitate. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pentru ca directiva să funcționeze în mod adecvat, trebuie definit un temei juridic corespunzător și clar pentru măsurile ce urmează să fie adoptate. Ar trebui reținut că scopul principal al mecanismelor de combatere a SLAPP nu este să asigure desfășurarea adecvată a procedurilor (care se pot desfășura în mod corespunzător conform procedurilor naționale), ci să protejeze drepturile părților chemate în judecată care ar putea să nu dispună de mijloace juridice și financiare adecvate. CESE consideră că părțile chemate în judecată, care se află de regulă într-o poziție de inferioritate față de reclamanți, trebuie să dispună de mecanisme care să le permită să se apere de revendicările nefondate care constituie o utilizare abuzivă a dreptului la un proces echitabil. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE arată că introducerea unei condiții transfrontaliere impune să se examineze, de la caz la caz, (1) dacă ambele părți la procedură își au domiciliul sau sunt stabilite în celălalt stat membru, (2) dacă participarea la o dezbatere publică pe o temă de interes public este relevantă pentru mai multe state sau (3) dacă reclamantul sau entități asociate au introdus proceduri judiciare paralele sau precedente împotriva aceleiași părți chemate în judecată sau a unor părți chemate în judecată asociate în alt stat membru. În special, a doua condiție poate conduce la o evaluare discreționară și la limitarea protecției acordate părții chemate în judecată. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE este de acord că protecția împotriva SLAPP nu ar trebui să vizeze doar aspecte civile. Ar trebui acordată o atenție deosebită pozițiilor organizațiilor internaționale (Comitetul ONU pentru Drepturile Omului, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa, Consiliul Europei) în ceea ce privește eliminarea defăimării din dispozițiile de drept penal. Măsurile adoptate până în prezent nu au înregistrat rezultatele așteptate, întrucât defăimarea reprezintă în continuare un delict în unele state membre, care se pedepsește cu amendă și cu închisoare. Nu se poate participa în mod liber la dezbateri publice, de teama urmăririi penale. CESE recomandă luarea unor măsuri eficace și eficiente pentru a garanta că statele membre elimină defăimarea din lista infracțiunilor, o astfel de situație constituind o relicvă a unui trecut rușinos și amenințând libertatea de exprimare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Sancțiunile penale, indiferent de modul în care sunt puse în aplicare în cele din urmă, au scopul de a descuraja. Ca atare, dezbaterile publice ar putea fi mai afectate de sancțiunile penale decât de procedurile civile. Renunțarea la protecția prevăzută în regimul de drept penal poate conduce la o trecere deliberată a acțiunilor, de la acțiuni civile la cele penale, în absența unei protecții suplimentare pentru partea chemată în judecată în această din urmă situație. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE arată că acțiunile de tip SLAPP nu sunt întreprinse doar de organisme sau instituții de drept privat, ci și de organisme de stat, precum parchetul, și că, prin urmare, directiva trebuie să se aplice tuturor acestor instituții. CESE solicită ca și în astfel de situații să fie protejate în mod corespunzător persoanele fizice și juridice implicate în dezbateri publice și sursele lor. În acest sens, ar trebui acordată o atenție deosebită monitorizării acțiunilor de tip SLAPP. Delegarea acestei sarcini către statele membre, în condițiile în care și autoritățile publice pot fi reclamanți în proceduri de tip SLAPP, ridică semne legitime de întrebare. Ar trebui să se ia în calcul posibilitatea de a implica organizații independente în aceste activități sau de a introduce o procedură de monitorizare la nivel supranațional. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Este important ca în categoria persoanelor expuse riscului unor acțiuni de tip SLAPP să nu fie incluși doar jurnaliștii sau apărătorii drepturilor omului, deși aceste profesii ar trebui considerate deosebit de vulnerabile în fața unor astfel de acțiuni. Grupul țintă ar trebui definit funcțional (în funcție de activitățile întreprinse), nu în funcție de educație sau de ocupație. Astfel, pot fi protejate nu numai persoane care nu sunt implicate în mod direct în activități ale mass-mediei, ci și, de exemplu, cetățeni implicați care fac cunoscute abuzuri la nivelul comunităților lor locale sau alte categorii de avertizori de integritate într-un context mai larg. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Garanțiile procedurale din propunerea de directivă – garanții, respingerea rapidă a cererilor vădit nefondate în cadrul procedurilor judiciare, măsuri reparatorii pentru litigii abuzive, protecție împotriva hotărârilor pronunțate în țări terțe – trebuie apreciate. Totuși, ar trebui luată în considerare posibilitatea de a introduce măsuri suplimentare care să completeze și să faciliteze activitatea organelor judiciare, precum facilitarea sau dispunerea conexării diferitelor acțiuni împotriva aceleiași părți chemate în judecată în cazul unor acțiuni întreprinse de același reclamant sau de reclamanți asociați acestuia. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | În opinia CESE, ar fi importantă și introducerea unui grad de automatizare, sub forma unei „hotărâri preliminare”, pentru cauzele considerate neconforme, dacă sunt îndeplinite în mod evident criteriile acțiunii strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP). Aceasta ar permite chiar neinițierea de proceduri judiciare în situații evidente. S-ar reduce astfel costurile (nu numai cele private, ci și cele publice) și s-ar limita numărul de cauze care pot trece într-o etapă ulterioară. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | De asemenea, merită luate în considerare soluții suplimentare, modelate pe baza unor mecanisme existente, precum:






  — | conexarea procedurilor la cererea părții chemate în judecată în jurisdicția desemnată de aceasta; |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

conexarea procedurilor la cererea părții chemate în judecată în jurisdicția desemnată de aceasta;

| — | stabilirea unui termen limită pentru procedură sau introducerea unei proceduri accelerate (în mod similar procedurilor electorale); |
| --- | --- |

—

stabilirea unui termen limită pentru procedură sau introducerea unei proceduri accelerate (în mod similar procedurilor electorale);

| — | excluderea posibilității ca acțiunea să fie finanțată de altă persoană decât reclamantul (finanțarea de către terți). |
| --- | --- |

—

excluderea posibilității ca acțiunea să fie finanțată de altă persoană decât reclamantul (finanțarea de către terți).

| 3.12. | Având în vedere creșterea numărului de proceduri de tip SLAPP, CESE recomandă ca perioada de aplicare a noilor norme de combatere a SLAPP prevăzute în directivă să fie aplicată de statele membre pentru cauzele aflate pe rol sau inițiate atunci când intră în vigoare noile norme. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Totodată, trebuie revizuită legislația națională privind măsurile actuale de combatere a acțiunilor de tip SLAPP. Eficacitatea mecanismelor aflate în vigoare poate permite îmbunătățirea măsurilor planificate și îi poate proteja efectiv pe cei aflați în pericol. Dacă în legislația națională există deja instrumente care ar putea aborda cel puțin parțial problema respectivă, ar trebui identificate motivele pentru care ele nu sunt aplicate în mod adecvat. Pe de o parte, indiferent de directiva propusă, o astfel de analiză ar putea îmbunătăți situația participanților la dezbaterea socială care sunt amenințați de acțiunile de tip SLAPP și ar putea fi un studiu interesant pentru elaborarea și punerea în aplicare a unor noi acte legislative. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Întrucât directiva propusă nu acoperă cauze interne, CESE salută Recomandarea (UE) 2022/758 privind protecția jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului implicați în acțiuni de mobilizare publică împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive și îndeamnă statele membre să asigure același nivel de protecție precum cel prevăzut în propunerea de directivă. Totuși, activitățile UE nu ar trebui să se limiteze la recomandări, ci ar trebui să le impună statelor membre să își armonizeze legislația în acest domeniu pentru a asigura un nivel de protecție egal împotriva SLAPP în toate statele membre. Aceasta se aplică în special în cazul definițiilor juridice și domeniului de aplicare al protecției în cazul SLAPP, pentru a evita interpretările diferite și nivelurile de protecție diferite din statele membre. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Având în vedere dinamica problemei acțiunilor strategice menite să reprime dezbaterile publice, CESE recomandă ca aplicarea directivei să fie revizuită după cel mult trei ani, și nu după cinci ani, astfel cum se prevede în prezent. Prin urmare, statele membre ar trebui să furnizeze Comisiei informații privind aplicarea prezentei directive la doi ani de la transpunerea acesteia. Comisia ar trebui să transmită raportul privind aplicarea directivei la un an după aceasta, deci la trei ani de la transpunere. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE invită Comisia să consulte jurnaliștii, părțile interesate, partenerii sociali și organizațiile societății civile atunci când pregătește revizuirea, pentru a completa informațiile furnizate de statele membre cu evaluări independente privind aplicarea directivei. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Este fundamental să fie puse în aplicare măsurile educaționale indicate în Recomandarea (UE) 2022/758. În special, trebuie asigurate pregătirea corespunzătoare a specialiștilor din domeniul juridic (atât a judecătorilor, cât și a avocaților apărării în cadrul procedurilor), dar și activități educaționale mai ample destinate publicului general din statele membre, întrucât orice membru al acestuia poate deveni participant la dezbaterea publică amenințată de o acțiune de tip SLAPP. Aceste măsuri educaționale ar trebui să acorde o atenție suficientă acțiunilor SLAPP cu o dimensiune transnațională, care sunt acoperite de propunerea de directivă. În plus, trebuie organizate campanii generale în toate statele membre pentru a disemina și promova drepturile și libertățile de exprimare, în completarea și consolidarea directivei. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Un element important al sistemului de combatere a acțiunilor strategice menite să reprime dezbaterile publice ar trebui să fie și furnizarea de asistență juridică gratuită pentru persoanele și organizațiile expuse riscurilor. CESE sprijină instituirea și dezvoltarea de instituții juridice în cadrul universităților și de către asociații profesionale din domeniul juridic, precum și de către alte entități care pot oferi acest gen de sprijin. Totuși, trebuie să se garanteze că organismele recomandate de statele membre pentru desfășurarea acestor activități sunt credibile, independente și profesioniste și că activitățile lor sunt supuse unor verificări independente adecvate de către autoritățile statului membru în cauză. |
| --- | --- |

3.18.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  CASE Report (https://www.the-case.eu/slapps-in-europe).

1

(2)  Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

2

(3)  NAT/824 – Raport de informare al Comitetului Economic și Social European privind protecția mediului ca o condiție prealabilă pentru respectarea drepturilor fundamentale

3

(4)  SOC/593 – Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Consolidarea protecției denunțătorilor la nivelul UE” (JO C 62, 15.2.2019, p. 155).

4

(5)  SOC/635 – Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Asigurarea libertății și diversității mass-mediei în Europa” (aviz din proprie inițiativă) (EESC 2021/01539) (JO C 517, 22.12.2021, p. 9).

5

(6)  REX/545 – Raport de informare al Comitetului Economic și Social European: Sprijinirea sectorului mass-media independent din Belarus.

6

(7)  Rezoluția Parlamentului European referitoare la restrângerea spațiului societății civile în Europa [2021/2103 (INI)] (JO C 347, 9.9.2022, p. 2).

7

(8)  Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (JO L 315, 14.11.2012, p. 57).

8

(9)  SOC/712 – Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – O Europă mai favorabilă incluziunii și mai protectoare: includerea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE (EESC 2022/00299 ) (JO C 323, 26.8.2022, p. 83).

9

(10)  COM(2022) 177.

10

(11)  Recomandarea (UE) 2022/758 a Comisiei din 27 aprilie 2022 privind protecția jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului implicați în acțiuni de mobilizare publică împotriva procedurilor judiciare vădit nefondate sau abuzive („acțiuni strategice în justiție împotriva mobilizării publice”) (JO L 138, 17.5.2022, p. 30).

11

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/150

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008, (CE) nr. 810/2009 și (UE) 2017/2226 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1683/95, (CE) nr. 333/2002, (CE) nr. 693/2003 și (CE) nr. 694/2003 ale Consiliului și a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen în ceea ce privește digitalizarea procedurii în materie de vize

[COM(2022) 658 final]

(2023/C 75/21)

| Raportor: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Raportor:

Ionuț SIBIAN

| Sesizare | Comisia Europeană, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 29.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 187/0/0 |

Sesizare

Comisia Europeană, 28.6.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

29.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

187/0/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE sprijină cu fermitate inițiativa de a introduce o procedură complet digitalizată în materie de vize. O viză digitală accesibilă, rapidă și fiabilă și un sistem de imigrație bazat într-o măsură mai mică pe hârtie, în general, ar reduce în mod semnificativ sarcina administrativă legată de imigrație. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE salută inițiativa privind digitalizarea, întrucât este în concordanță cu abordarea generală a UE de a încuraja modernizarea și digitalizarea serviciilor publice și cu Comunicarea Comisiei intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital”. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că actuala propunere reprezintă o oportunitate de a îmbunătăți efectiv procesul de solicitare a vizelor, reducând costurile și sarcina suportate de statele membre, precum și de solicitanți, și de a asigura securitatea juridică, îmbunătățind totodată securitatea spațiului Schengen. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută faptul că propunerea de digitalizare a procedurii de solicitare va reduce la minimum restricțiile în ce privește mobilitatea resortisanților țărilor terțe care solicită o viză (întrucât ei nu vor mai fi obligați să se deplaseze personal pentru a-și depune documentul de călătorie). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Digitalizarea procedurii de solicitare a vizelor trebuie să evite orice discriminare (neintenționată): trebuie să se respecte drepturile persoanelor cu handicap și ale persoanelor care nu știu să folosească computerul, nu au competențe digitale sau nu au acces la internet. Digitalizarea procedurii în materie de vize trebuie să îndeplinească cerințele de accesibilitate prevăzute în Directiva europeană privind accesibilitatea pe internet (1) și în Actul european privind accesibilitatea (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE recomandă insistent ca soluțiile în materie de IT utilizate în cadrul platformei UE pentru cererile de viză să asigure instrumente/mijloace de a garanta drepturile copilului și de a preveni traficul de persoane. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Platforma UE pentru cererile de viză online ar trebui conectată pe deplin cu sistemele naționale în materie de vize, gestionate de fiecare stat membru. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că ar trebui să existe o „ambasadă digitală a UE” unică la nivelul UE, care să stabilească cerințe armonizate la nivelul UE pentru documentele justificative și să furnizeze călătorilor informații și orientări privind procesul de solicitare a vizelor. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că digitalizarea procedurii în materie de vize va crește atractivitatea UE ca destinație și va stimula călătoriile către această destinație. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE recunoaște că digitalizarea procedurii în materie de vize ar putea avea un impact pozitiv asupra mediului și că platforma centralizată de depunere a cererilor este o soluție eficientă din punct de vedere energetic. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE recomandă Comisiei să își asume un angajament ferm de a colabora cu guvernele, cu ambasadele/consulatele statelor membre și cu societatea civilă organizată din țările terțe pentru a-i informa, a-i pregăti și a-i sprijini pe solicitanți pe parcursul procedurii de solicitare a vizelor. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Observații generale

2.1.   Contextul avizului, inclusiv propunerea legislativă supusă examinării

| 2.1.1. | Ideea unei vize Schengen digitalizate datează din 2018. În anul respectiv, Comisia Europeană a propus modificarea Codului de vize și a subliniat că vizele digitale sunt calea de urmat pe termen lung. Parlamentul European și Consiliul au început apoi revizuirea Codului de vize al UE în 2019. Ambele instituții au afirmat că scopul urmărit era de a valorifica pe deplin evoluțiile juridice și tehnologice recente pentru a dezvolta o soluție comună care să permită depunerea online a cererilor de viză Schengen. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | În 2020, pandemia de COVID-19 a dus la o încetinire, la nivel mondial, a operațiunilor în materie de vize Schengen, din cauza dificultăților legate de primirea cererilor de viză în ambasade și consulate. Aceasta a condus la noi apeluri din partea statelor membre pentru digitalizarea procesului. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | În programul său de lucru pentru 2021, Comisia Europeană a anunțat o propunere legislativă privind digitalizarea procedurilor în materie de vize, care era prevăzută pentru al patrulea trimestru din 2021. Noul pact privind migrația și azilul, prezentat în septembrie 2020, stabilește obiectivul de digitalizare completă a procedurii în materie de vize până în 2025, cu o viză digitală și cu posibilitatea de a depune online cererile de viză. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | La 27 aprilie 2022, Comisia a prezentat o propunere privind digitalizarea vizelor UE. Obiectivele propunerii sunt următoarele:






  — | modernizarea, simplificarea și armonizarea procesului de solicitare a vizelor prin digitalizarea procedurii în materie de vize; și |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

—

modernizarea, simplificarea și armonizarea procesului de solicitare a vizelor prin digitalizarea procedurii în materie de vize; și

| — | reducerea riscurilor de fraudă (de identitate) și de falsificare și facilitarea procesului de verificare la frontieră prin intermediul digitalizării. |
| --- | --- |

—

reducerea riscurilor de fraudă (de identitate) și de falsificare și facilitarea procesului de verificare la frontieră prin intermediul digitalizării.

| 2.1.5. | Propunerea instituie o platformă online unică, iar sistemul va avea următoarele avantaje:






  — | solicitanții de viză vor putea depune online cererea de viză, incluzând plata taxei de viză, prin intermediul unei platforme unice a EU, indiferent de țara din spațiul Schengen pe care doresc să o viziteze; |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

—

solicitanții de viză vor putea depune online cererea de viză, incluzând plata taxei de viză, prin intermediul unei platforme unice a EU, indiferent de țara din spațiul Schengen pe care doresc să o viziteze;

| — | platforma va stabili în mod automatizat țara din spațiul Schengen care este responsabilă de examinarea unei cereri, în special în cazul în care solicitantul intenționează să viziteze mai multe țări din spațiul Schengen; |
| --- | --- |

—

platforma va stabili în mod automatizat țara din spațiul Schengen care este responsabilă de examinarea unei cereri, în special în cazul în care solicitantul intenționează să viziteze mai multe țări din spațiul Schengen;

| — | platforma va oferi solicitanților informații actualizate privind vizele Schengen de scurtă ședere, precum și toate informațiile necesare referitoare la cerințe și proceduri (cum ar fi documentele justificative, taxa de viză și necesitatea efectuării unei programări pentru colectarea elementelor biometrice de identificare); |
| --- | --- |

—

platforma va oferi solicitanților informații actualizate privind vizele Schengen de scurtă ședere, precum și toate informațiile necesare referitoare la cerințe și proceduri (cum ar fi documentele justificative, taxa de viză și necesitatea efectuării unei programări pentru colectarea elementelor biometrice de identificare);

| — | ar fi obligați să se prezinte personal la consulat numai solicitanții care depun o cerere pentru prima dată, pentru colectarea elementelor biometrice de identificare, solicitanții ale căror date biometrice nu mai sunt valabile și cei cărora li s-a eliberat un nou document de călătorie; |
| --- | --- |

—

ar fi obligați să se prezinte personal la consulat numai solicitanții care depun o cerere pentru prima dată, pentru colectarea elementelor biometrice de identificare, solicitanții ale căror date biometrice nu mai sunt valabile și cei cărora li s-a eliberat un nou document de călătorie;

| — | viza va include elemente de securitate de ultimă generație, care vor fi mai sigure decât autocolantul de viză actual. |
| --- | --- |

—

viza va include elemente de securitate de ultimă generație, care vor fi mai sigure decât autocolantul de viză actual.

| 2.1.6. | Propunerea de regulament subliniază că noul sistem va garanta că drepturile fundamentale sunt întotdeauna protejate. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Agenția Uniunii Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA) va fi responsabilă cu dezvoltarea tehnică și gestionarea operațională a platformei UE pentru cereri și a componentelor sale în cadrul VIS. |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | Toți cetățenii străini care au nevoie de viză pentru oricare dintre cele 26 de țări din spațiul Schengen vor putea utiliza platforma digitală de depunere a cererilor de viză Schengen după implementarea acesteia. Platforma nu va viza cele cinci țări din UE care nu fac parte din spațiul Schengen, deoarece acestea nu au încă competența de a elibera vize Schengen. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Călătorii din țările care sunt scutite de viză pentru spațiul Schengen nu vor avea obligația de a utiliza platforma. În schimb, acești călători vor trebui să depună o cerere de autorizare în sistemul ETIAS pentru a călători în Europa începând cu luna noiembrie 2023 (3). |
| --- | --- |

2.1.9.

2.2.   Observații generale

| 2.2.1. | CESE sprijină ferm inițiativa privind introducerea unui sistem de vize complet digitalizat. O viză digitală accesibilă, rapidă și fiabilă și un sistem de imigrație bazat într-o măsură mai mică pe hârtie, în general, ar reduce în semnificativ sarcina administrativă legată de imigrație. Gestionarea, prelucrarea și arhivarea (precum și distrugerea) documentelor pe suport de hârtie este un proces îndelungat și costisitor pentru consulate, iar statele membre, precum și resortisanții țărilor terțe care solicită viză ar avea foarte mult de câștigat de pe urma digitalizării procedurii în materie de vize. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Sistemul online propus trebuie să fie conceput astfel încât să fie rapid, ușor de utilizat, securizat (să ofere garanții suficiente că datele introduse se află în siguranță) și previzibil (să respecte principiul securității juridice). Sistemul trebuie să funcționeze în mod fiabil, iar solicitanții trebuie să se poată baza pe faptul că procesul de depunere online a cererilor nu durează mai mult de câteva zile. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Armonizarea și unificarea procedurilor de solicitare a vizelor în spațiul Schengen va contribui la prevenirea recurgerii la așa-numita practică de „visa shopping” (introducerea de cereri de viză la consulatele mai multor state membre) de către solicitanți care ar putea fi tentați să depună o cerere într-o țară din spațiul Schengen care oferă o prelucrare mai rapidă și mai avantajoasă a cererilor de viză și nu în țara care este de fapt destinația lor (un exemplu fiind „visa shopping” ca practică a cetățenilor ruși, în cazul în care nu se ajunge la un acord general privind suspendarea Acordului UE de facilitare a eliberării vizelor). Digitalizarea procesului în materie de vize va reduce și riscurile de securitate reprezentate de autocolantele fizice de viză, care ar putea face în continuare obiectul falsificării, fraudei sau furtului. Propunerea este, de asemenea, în acord cu abordarea generală a UE vizând încurajarea modernizării și digitalizării serviciilor publice. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | CESE consideră că actuala propunere reprezintă o oportunitate de a îmbunătăți efectiv procesul de solicitare a vizelor, reducând costurile și sarcina suportate de statele membre, precum și de solicitanți, îmbunătățind totodată securitatea spațiului Schengen. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | CESE salută faptul că propunerea de digitalizare a procedurii de solicitare va reduce la minimum restricțiile în ce privește mobilitatea resortisanților țărilor terțe care solicită o viză. Dat fiind că solicitanții nu vor mai trebui să-și depună documentul de călătorie la consulat/centrul de primire a cererilor de viză, ei vor fi liberi să călătorească în străinătate pe durata perioadei de prelucrare a cererii lor de viză. CESE consideră că acest aspect va fi benefic pentru persoanele care călătoresc frecvent (4) în interes de serviciu, precum și pentru militanți și pentru membrii grupurilor minoritare (ca de exemplu persoanele LGBTQI+, romii), pentru care se deschid astfel mai multe posibilități de a-și găsi un loc sigur de ședere atunci când situația o impune. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Platforma pentru cererile de viză online ar trebui conectată pe deplin cu sistemele naționale în materie de vize, gestionate de fiecare stat membru. Aceasta ar garanta că noul sistem de vize digitale, inclusiv vizele digitale ca atare, este integrat încă de la început în sistemele digitale în materie de vize ale statelor membre și este conceput astfel încât să fie complet interoperabil între statele membre. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Totuși, ar trebui să existe o „ambasadă digitală a UE” unică la nivelul UE, care să stabilească cerințe armonizate la nivelul UE pentru documentele justificative și care să furnizeze călătorilor informații și orientări privind procesul de solicitare a vizelor. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | CESE sprijină ideea că digitalizarea procedurii în materie de vize va crește atractivitatea UE ca destinație și va stimula călătoriile către această destinație. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | CESE recomandă Comisiei să își asume un angajament ferm de a colabora cu administrațiile și cu societatea civilă organizată din țări terțe pentru a-i informa, a-i pregăti și a-i sprijini pe resortisanții acestora pe parcursul procedurii de solicitare a vizelor. |
| --- | --- |

2.2.9.

2.3.   Observații specifice

| 2.3.1. | Digitalizarea procedurii de solicitare a vizelor va reduce dependența statelor membre de prestatorii externi de servicii, reducând astfel riscul ca datele cu caracter personal să fie dezvăluite terților. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Vizele digitale vor îngreuna tentativele de falsificare a autocolantelor de viză (dat fiind că viza nu va mai avea un suport fizic). În plus, ar dispărea costurile ridicate aferente gestionării autocolantului de viză. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Viza digitală și-ar dovedi avantajele, printre altele, în situația pierderii sau furtului unui document de călătorie, întrucât noul document de călătorie ar putea fi asociat foarte ușor cu viza existentă, fără să fie necesar să se depună o nouă cerere de viză, așa cum prevede procedura actuală (din cauză că autocolantul de viză este legat fizic de documentul de călătorie). Prin urmare, în cadrul noului sistem digitalizat propus, sunt eliminate costurile adiționale pentru statele membre generate de eliberarea unei noi vize și costurile adiționale pentru solicitant. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Digitalizarea procedurii în materie de vize trebuie să asigure satisfacerea nevoilor specifice și respectarea drepturilor persoanelor cu handicap și să le permită să depună cereri fără a fi discriminate, printre altele prin îndeplinirea cerințelor de accesibilitate prevăzute în Directiva europeană privind accesibilitatea pe internet (Directiva privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile) și în Actul european privind accesibilitatea. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | CESE recomandă insistent ca soluțiile în materie de IT utilizate în cadrul platformei UE pentru cererile de viză să asigure instrumente/mijloace de a garanta drepturile copilului și de a preveni traficul de persoane. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Digitalizarea nu trebuie să fie confundată cu automatizarea și cu simpla utilizare a inteligenței artificiale; ca atare, efectivele personalului angajat nu trebuie reduse sub pretextul digitalizării procedurii în materie de vize. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.3.7. | Personalul administrativ responsabil cu acordarea vizelor trebuie, de asemenea, să beneficieze de o formare adecvată pentru a putea valorifica aspectele pozitive ale digitalizării procedurii și a evita erorile. |
| --- | --- |

2.3.7.

| 2.3.8. | Trebuie oferit un sprijin suplimentar ambasadelor/consulatelor și societății civile din statele membre ale UE în vederea depășirii eventualelor obstacole legate de accesibilitatea internetului și de alfabetizarea digitală a solicitanților de viză în țările terțe, pentru a preveni discriminarea lor în ce privește accesul la sistemul de depunere a cererilor de viză. |
| --- | --- |

2.3.8.

| 2.3.9. | CESE consideră că digitalizarea procedurii în materie de vize ar putea avea un impact pozitiv asupra mediului, întrucât reduce utilizarea și risipa de hârtie legate de sistemul de depunere a cererilor de viză și de eliberarea autocolantului de viză, precum și ca urmare a faptului că solicitanții de viză nu mai sunt obligați să se deplaseze pentru a-și depune cererea și pentru a-și ridica documentele de călătorie după finalizarea procesului de depunere și examinare a cererilor. Deși este conștient de faptul că digitalizarea (stocarea și gestionarea datelor) necesită energie care generează emisii de CO2, CESE consideră că o platformă centralizată de depunere a cererilor este o soluție mai eficientă din punct de vedere energetic decât existența unei platforme pentru fiecare stat membru. |
| --- | --- |

2.3.9.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (JO L 327, 2.12.2016, p. 1).

1

(2)  Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70).

2

(3)  https://www.etiasvisa.com/etias-form-application

3

(4)  De exemplu, reprezentanți ai întreprinderilor, ai sindicatelor sau ai societății civile organizate.

4

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/154 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/154

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind standardele de calitate și siguranță pentru substanțele de origine umană destinate utilizării la om și de abrogare a Directivelor 2002/98/CE și 2004/23/CE

[COM(2022) 338 – 2022/0216 (COD)]

(2023/C 75/22)

| Raportor general: | Tymoteusz Adam ZYCH |
| --- | --- |

Raportor general:

Tymoteusz Adam ZYCH

| Sesizare | Parlamentul European, 12.9.2022
  Consiliul Uniunii Europene, 22.7.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 168 alineatul (4) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 27.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 151/0/0 |

Sesizare

Parlamentul European, 12.9.2022

Consiliul Uniunii Europene, 22.7.2022

Temei juridic

Articolul 168 alineatul (4) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în sesiunea plenară

27.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

151/0/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European sprijină propunerea Comisiei Europene de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind standardele de calitate și siguranță pentru substanțele de origine umană destinate utilizării la om și de abrogare a Directivelor 2002/98/CE și 2004/23/CE (1), dată fiind importanța sa vitală pentru protecția sănătății publice, bunăstarea pacienților în țările Uniunii Europene și potențialul de inovare al UE. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Definirea unor standarde de bază comune pentru calitatea și siguranța substanțelor de origine umană (SoHO, substances of human origin), în conformitate cu cunoștințele medicale disponibile la ora actuală, este utilă, iar CESE este de acord că este nevoie de o reglementare nouă și coerentă în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră oportun să se definească domeniul de aplicare al regulamentului supus examinării în așa fel încât acesta să ia în considerare nu numai SoHO care nu sunt încă reglementate la nivel european (de exemplu, laptele matern), ci și orice SoHO care ar putea fi utilizate în viitor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comitetul sprijină modificările legislative care vor reduce costurile pentru instituțiile UE, statele membre și cetățenii UE, în special prin eliminarea din legislație a testelor caduce și a măsurilor sistematice de screening. Eficacitatea dispozițiilor regulamentului ar trebui monitorizată în permanență, ținând seama de necesitatea de a menține siguranța și calitatea SoHO și de a respecta standardele care decurg din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE salută introducerea unor standarde fundamentale uniforme pentru a menține registre ale entităților SoHO. Acestea vor fi consolidate prin crearea Platformei SoHO a UE, care va contribui la îmbunătățirea securității sănătății publice în UE, mulțumită unui schimb constant și rapid de informații. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Comitetul sprijină adoptarea de măsuri care consolidează drepturile donatorilor de SoHO și remediază lacunele reglementării existente. În această privință, CESE subliniază că reafirmarea în propunere a principiului donării neremunerate de SoHO este esențială pentru a elimina abuzurile și pentru siguranța aprovizionării cu SoHO. Comitetul atrage atenția asupra faptului că respectarea strictă a acestui principiu este o cerință prevăzută la articolul 3 alineatul (2) litera (c) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, potrivit căruia, în domeniul medicinei și al biologiei, se aplică „interzicerea utilizării corpului uman și a părților sale, ca atare, ca sursă de profit”. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | În opinia CESE, ar trebui să se acorde o atenție deosebită necesității unui control fiabil și sistematic al entităților SoHO în ceea ce privește siguranța, calitatea și modul de aprovizionare cu aceste substanțe. O importanță deosebită prezintă și monitorizarea și controlul continuu al activității entităților care importă SoHO, pentru a verifica corectitudinea operațiunilor. SoHO importate din afara Uniunii Europene ar trebui să respecte aceleași standarde de calitate și siguranță ca și cele obținute pe teritoriul UE. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Introducere

| 2.1. | Prezentul aviz se referă la Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind standardele de calitate și siguranță pentru substanțele de origine umană destinate utilizării la om și de abrogare a Directivelor 2002/98/CE și 2004/23/CE (denumit în continuare „Regulamentul SoHO”). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Așa cum se arată în expunerea de motive, Regulamentul SoHO va oferi următoarele garanții și beneficii: (1) garantarea siguranței și a calității pentru pacienții tratați cu terapii SoHO și protecția deplină împotriva riscurilor evitabile cauzate de SoHO, (2) garantarea siguranței și a calității pentru donatorii de SoHO și pentru copiii născuți în urma donării de ovule, material seminal sau embrioni; (3) consolidarea practicilor de supraveghere în statele membre și facilitarea armonizării acestora, (4) facilitarea dezvoltării unor terapii SoHO inovatoare sigure și eficace și (5) îmbunătățirea rezilienței sectorului și atenuarea riscului de apariție a unor deficite. Soluțiile propuse oferă un răspuns la protecția incompletă a pacienților și a donatorilor de sânge, de țesuturi și de celule și a descendenților care provin din material seminal, ovule sau embrioni donați împotriva riscurilor evitabile legate de normele tehnice caduce, abordările divergente ale statelor membre în materie de supraveghere care împiedică schimbul transfrontalier de sânge, țesuturi și celule, vulnerabilitatea pacienților față de eventuale întreruperi ale aprovizionării cu sânge, țesuturi și celule, și utilizarea incompletă a potențialului sângelui, țesuturilor și celulelor care sunt prelucrate sau utilizate într-un mod nou. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE este conștient de noile cerințe legate de dezvoltarea științelor medicale, în special a biotehnologiei, care oferă noi oportunități pentru utilizarea SoHO în numeroase forme de terapie pentru pacienți în întreaga UE. În același timp, Comitetul constată că, din cauza dezvoltării de noi tratamente, unele dintre standardele existente nu mai sunt valabile. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prin urmare, CESE salută propunerea Comisiei Europene de regulament privind SoHO, dat fiind că regulamentul propus abordează SoHO sub o formă generică, și anume ca „sânge, țesuturi și celule”. Această abordare este adecvată și prevăzătoare, întrucât substanțele pe care nu le cunoaștem încă la ora actuală și care ar putea avea aplicații terapeutice în viitor vor fi acoperite de dispozițiile juridice existente privind siguranța și calitatea. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE salută adaptarea cadrului juridic la principiul „neutralității financiare” recomandat de Comitetul pentru bioetică al Consiliului Europei. De asemenea, propunerea armonizează cadrul juridic actual și, în special, consolidează dispozițiile privind protecția și monitorizarea donatorilor și raportarea afecțiunilor genetice la descendenții născuți în urma reproducerii asistate medical. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE consideră oportună și sprijină propunerea de abordare bazată pe o reglementare unică, care să fie aplicată în toate statele membre. Acest lucru va contribui în mod direct la garantarea respectării standardelor de calitate și siguranță pentru SoHO în țările UE. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE salută efectele preconizate ale intrării în vigoare a regulamentului, inclusiv definirea unor standarde generale comune în materie de siguranță și calitate; includerea în domeniul de aplicare al regulamentului a tuturor SoHO care nu sunt încă reglementate; facilitarea schimbului de SoHO între statele membre; introducerea obligației de a asigura măsuri de pregătire pentru situații de criză la nivel de entitate și la nivel național, precum și a unor obligații de monitorizare a aprovizionării; crearea unui mediu de reglementare favorabil inovării, care să îmbunătățească siguranța, accesibilitatea și eficacitatea SoHO și să fie adaptat cerințelor viitorului. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE salută în special faptul că orientările tehnice se bazează pe concluziile organismelor europene specializate. Aceasta este cea mai eficace modalitate de a se garanta că legislația este permanent actualizată, în conformitate cu abordarea medicinei bazată pe dovezi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE salută faptul că principiul donării voluntare și neremunerate, exprimat până în prezent în mod explicit în standardele privind donarea de sânge, a fost extins la toate substanțele SoHO utilizate la ora actuală (de exemplu, laptele matern) și la SoHO care nu pot fi definite în prezent, dar care ar putea fi utilizate în viitor. Ar trebui remarcat faptul că regulamentul permite acordarea de compensații pentru a evita ca donatorii să se regăsească într-o situație dezavantajoasă din punct de vedere financiar din cauza donării efectuate, precizând, în același timp, că această compensație nu ar trebui să fie niciodată un stimulent care să-i determine pe potențialii donatori să furnizeze informații false sau să doneze mai frecvent decât este permis. În acest context, ar trebui reamintit faptul că principiul donării neremunerate de SoHO este esențial pentru eliminarea abuzurilor și pentru siguranța aprovizionării cu SoHO. Comitetul atrage atenția asupra faptului că respectarea strictă a acestui principiu este o cerință prevăzută la articolul 3 alineatul (2) litera (c) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, potrivit căruia, în domeniul medicinei și al biologiei, se aplică „interzicerea utilizării corpului uman și a părților sale, ca atare, ca sursă de profit”. Statele membre ar trebui să țină seama de acest lucru atunci când definesc normele de acordare a unor astfel de prestații în legislația lor națională. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE sprijină introducerea unor standarde fundamentale uniforme privind menținerea de către statele membre a unor registre ale entităților SoHO. Acestea vor fi consolidate prin crearea Platformei SoHO a UE, care va contribui la îmbunătățirea securității sănătății publice în UE, mulțumită unui schimb constant și rapid de informații. Înființarea Consiliului de coordonare pentru SoHO este, de asemenea, binevenită; acesta poate fi un instrument eficace pentru punerea în aplicare efectivă a standardelor de calitate și siguranță care decurg din regulament. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Propunerea indică faptul că responsabilitatea pentru deciziile de ordin etic și organizațional revine statelor membre. Această poziție trebuie considerată adecvată din perspectiva repartizării competențelor între Uniune și statele membre, prevăzută de tratat, precum și logică, în contextul domeniului de aplicare al regulamentului propus, care prezintă un caracter organizațional și tehnic. Scopul Regulamentului SoHO este într-adevăr de a asigura calitatea, siguranța și disponibilitatea SoHO și de a controla procesele de producție și transport. Cu toate acestea, CESE ar dori să sublinieze că, la fel ca în cazul controalelor în materie de siguranță și calitate, dezvoltarea biotehnologiei trebuie evaluată în lumina standardelor prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Regulamentul propus definește competențele personalului autorităților competente și ale persoanelor care desfășoară activități de supraveghere. Regulamentul menționează experiența profesională adecvată și formarea periodică, inclusiv la nivelul UE. Cu toate acestea, regulamentul nu specifică detaliile privind formarea și experiența personalului (excepție face articolul 51, care definește calificările medicului desemnat de entitatea SoHO). Cu toate acestea, natura specifică a activității legate de SoHO necesită colaborarea a numeroși specialiști în cadrul unei echipe; adesea competențele relevante sunt deținute de un specialist în biotehnologie, alteori de către un medic cu specializarea corespunzătoare, iar în alte cazuri este necesar sprijinul unui specialist în etică sau al unui avocat. Prin urmare, CESE propune ca autoritățile competente să aibă în mod obligatoriu în componența lor o echipă interdisciplinară de specialiști. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Nivelul și domeniul de aplicare al reglementării

| 4.1. | CESE constată cu satisfacție că regulamentul respectă întru totul principiul subsidiarității. Într-adevăr, obiectivele stabilite de regulament sunt mult mai dificil de realizat de către statele membre sau nu pot fi atinse, prin comparație, într-un mod mai eficace. Prin urmare, regulamentul aduce o valoare adăugată clară. Printre beneficii se numără, în special, faptul că punerea în aplicare a standardelor și a orientărilor se bazează pe activitatea organismelor specializate, cum ar fi ECDC sau EDQM, iar schimbul de date are loc prin intermediul Platformei SoHO a UE. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Se propune definirea „reproducerii asistate medical” ca „facilitarea conceperii prin inseminare intrauterină a materialului seminal, fertilizare in vitro sau orice altă intervenție medicală sau de laborator care promovează concepția”. În opinia CESE, această definiție ar putea fi clarificată. Logic ar fi ca domeniul de aplicare al regulamentului să acopere procedurile în care se utilizează SoHO sau în cursul cărora se creează SoHO. Cu toate acestea, utilizarea formulării „orice altă intervenție medicală [...] care promovează concepția” în definiția menționată anterior duce la includerea în domeniul său de aplicare a altor metode care nu au legătură cu utilizarea SoHO și nu au legătură cu standardele din regulamentul supus examinării. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Siguranța preparatelor și controlul entităților SoHO

| 5.1. | CESE salută clarificarea standardelor de calitate și siguranță pentru SoHO și introducerea unor mecanisme eficace de control al entităților SoHO. Soluțiile propuse vor îmbunătăți accesul pacienților la terapii de calitate și vor avea un impact pozitiv asupra stării sănătății publice în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | În acest sens, Comitetul subliniază că standardele de calitate și siguranță ar trebui să se aplice tuturor SoHO utilizate în Uniunea Europeană, inclusiv SoHO importate din afara UE. CESE atrage atenția asupra necesității unei aplicări efective și sistematice a mecanismelor de control prevăzute în regulament pentru entitățile SoHO importatoare, în special în ceea ce privește calitatea și siguranța preparatelor. Acest lucru este deosebit de important în vederea facilitării importurilor de SoHO din afara UE. CESE solicită autorităților UE să ia toate măsurile pentru a preveni dezvoltarea unui sector lucrativ al donării de celule și țesuturi, care ia amploare în unele părți ale lumii. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Conform dispozițiilor proiectului de regulament, atunci când un stat membru decide să autorizeze o nouă practică, siguranța și calitatea practicii respective sunt reglementate de normele UE privind calitatea și siguranța cuprinse în Regulamentul privind SoHO. CESE subliniază că noile practici puse în aplicare în afara UE ar trebui, de asemenea, să facă obiectul unei evaluări constante de către organismele specializate competente la nivelul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Articolul 7 din propunerea de regulament impune autorităților competente să asigure imparțialitatea personalului lor, pentru a evita situațiile de conflict de interese. Pentru a atinge acest obiectiv în mod eficace, CESE propune ca această cerință să fie extinsă, pentru a acoperi perioada imediat anterioară intrării în funcție. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Articolul 29 alineatul (7) din propunerea de regulament stabilește competențele inspectorilor de a verifica dacă entitățile SoHO respectă standardele privind protecția donatorilor și a primitorilor, furnizarea de informații și caracterul voluntar și neremunerat al donării. În opinia CESE, ar trebui consolidate competențele inspectorilor, printre care ar trebui să se numere o procedură de inspecție cuprinzătoare. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Drepturile donatorilor de SoHO

| 6.1. | CESE salută includerea în proiectul de regulament SoHO a unor soluții care consolidează în mod sistematic drepturile donatorilor de SoHO, remediind lacunele legislației existente. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Articolul 53, care stabilește standardele privind protecția donatorilor de SoHO, prevede la alineatul (1) litera (b) că informațiile furnizate donatorilor sau persoanelor care acționează în numele acestora ar trebui să fie comunicate într-un mod adecvat, având în vedere capacitatea lor de a le înțelege. Pentru a evita orice îndoială cu privire la interpretare, CESE consideră că informațiile furnizate trebuie să fie complete și comunicate în mod clar, pentru a permite îndeplinirea condiției consimțământului în cunoștință de cauză, acceptat în general în medicină. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Articolul 55 alineatul (3) litera (c) prevede obligația entităților de a furniza informații donatorilor cu privire la dreptul de a-și retrage consimțământul și eventualele restricții privind dreptul de retragere a consimțământului. În opinia CESE, dreptul de retragere a consimțământului poate fi limitat numai de circumstanțe de fapt, de exemplu în cazul unei proceduri deja inițiate. Pentru a preveni încălcarea unuia dintre drepturile fundamentale ale pacientului, și anume dreptul la autonomie, pare justificat să se prevadă o listă exhaustivă a situațiilor în care dreptul de retragere a consimțământului poate fi restricționat. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Protecția datelor

| 7.1. | CESE salută faptul că regulamentul reafirmă necesitatea de a menține cerințe stricte de confidențialitate în temeiul Regulamentului general privind protecția datelor (RGPD) (2) în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal ale donatorilor și primitorilor de SoHO, inclusiv limitarea scopului prelucrării datelor cu caracter personal și reducerea la minimum a datelor. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | În opinia CESE, este justificat să se facă distincția între cerința actuală privind consimțământul liber și în cunoștință de cauză pentru donare care figurează în dispozițiile proiectului de regulament și cerința separată privind consimțământul pentru prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea donatorului în sensul RGPD. Cele două cerințe nu sunt identice. |
| --- | --- |

7.2.

Bruxelles, 27 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 338.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

2

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/159

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții, de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 305/2011”

[COM(2022) 144 final]

(2023/C 75/23)

| Raportor: | Manuel GARCÍA SALGADO |
| --- | --- |
| Coraportor: | Domenico CAMPOGRANDE |

Raportor:

Manuel GARCÍA SALGADO

Coraportor:

Domenico CAMPOGRANDE

| Sesizare | Parlamentul European, 18.5.2022 |
| --- | --- |
| | Consiliul Uniunii Europene, 30.5.2022 |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI) |
| Data adoptării în secțiune | 13.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 27.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 139/0/0 |

Sesizare

Parlamentul European, 18.5.2022

Consiliul Uniunii Europene, 30.5.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI)

Data adoptării în secțiune

13.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

27.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

139/0/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră că CE nu oferă nicio soluție pe termen scurt pentru a rezolva actuala întârziere în publicarea noilor standarde în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Obiectivul său este de a modifica Regulamentul privind produsele pentru construcții (1) (Construction Products Regulation – CPR) care, chiar dacă este unul reușit, nu va produce rezultate mai devreme de 10 ani. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE remarcă cu îngrijorare că perioada de tranziție propusă între regulamentul actual și regulamentul revizuit este de 20 de ani, ceea ce poate cauza probleme practice, întrucât introducerea progresivă a unor specificații tehnice armonizate pe o perioadă de 20 de ani este prea îndelungată. În prezent, sistemul de standardizare nu este funcțional, întrucât nu dispune de mijloacele necesare pentru a răspunde la problemele ridicate de CE și la prioritățile politice stabilite. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE remarcă cu îngrijorare că, deși CE a prezentat statelor membre mai multe opțiuni politice, aceasta revine la vechea abordare în care standardele tehnice sunt scrise de autoritățile de reglementare la nivel european, ceea ce este deosebit de îngrijorător, întrucât un astfel de proces centralizat ar limita capacitatea membrilor mai mici ai industriei de a-și exprima opiniile și de a-și vedea opiniile incluse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE, în acord cu sectorul construcțiilor, sprijină dezvoltarea unei opțiuni alternative celei prezentate de CE, menținând standardizarea ca element central al acesteia. Va fi necesar să se continue discuțiile și să fie invitate toate părțile interesate (statele membre, CEN, CE etc.) să colaboreze pentru a propune o soluție viabilă în care standardele armonizate să joace un rol fundamental în cadrul sistemului. Obiectivul este de a implica toate părțile interesate într-un dialog, vizând găsirea unui sistem adecvat care să permită libera circulație a produselor pentru construcții. În cadrul acestui proces, dialogul social cu angajatorii și lucrătorii și participarea la standardizare a părților interesate din societate reprezintă instrumente esențiale. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Deși CESE recunoaște că standardizarea este adesea văzută ca un proces impulsionat de industrie și de tip ascendent, este extrem de important să se garanteze că toate părțile interesate lucrează împreună în mod cooperativ și flexibil pentru a avea standarde actualizate, care sunt esențiale pentru a permite durabilitatea și digitalizarea, facilitând în același timp inovarea în sectorul construcțiilor. Acest proces ar trebui, de asemenea, să fie sprijinit prin dialog social și să asigure participarea la standardizare a angajatorilor, a lucrătorilor și a părților interesate din cadrul societății. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pentru CESE, un cadru de reglementare european funcțional pentru produsele pentru construcții, integrat în sistemul de standardizare, nu numai că va răspunde nevoilor industriei, ci va servi și societății în general, ceea ce explică importanța implicării partenerilor sociali. Aceasta va permite UE să realizeze piața internă digitală, redresarea economică post-COVID-19, planurile strategice ale Pactului verde european și obiectivele economiei circulare. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE observă că propunerea unui nou CPR se referă la utilizarea obligatorie de către toți actorii din sectorul construcțiilor a metodelor de evaluare, a clasificării și a criteriilor europene. Acest lucru afectează peste trei milioane de întreprinderi din UE, dintre care cele mai multe sunt IMM-uri. Cerințele trebuie să fie justificate și proporționale și nu trebuie să implice sarcini birocratice și administrative inutile, mai ales dacă valoarea lor adăugată este limitată. CESE consideră că această problemă a fost subestimată în propunerea de revizuire a CPR. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că ar fi de dorit o declarație completă de performanță, precum și o adaptare a articolului 6 și a anexei III în ceea ce privește cerințele enumerate în anexa I, întrucât produsele pentru construcții cu marcaj CE nu garantează conformitatea cu cerințele fundamentale aplicabile construcțiilor. Aceasta împiedică asigurarea unei piețe interne europene unice pentru produsele pentru construcții, întrucât statele membre pot fi obligate, în temeiul articolului 8, să împiedice comercializarea și utilizarea unor astfel de produse pentru construcții, care pot pune în pericol siguranța șantierelor. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE subliniază că procedurile asociate CPR trebuie îmbunătățite sau dezvoltate în continuare, în special în ceea ce privește standardizarea și definirea interfețelor cu standardele naționale de punere în aplicare. Ar trebui să se asigure introducerea de către Comisia Europeană a tuturor cerințelor/performanțelor/caracteristicilor în materie de testare ca standarde armonizate. În cazul în care acest lucru nu este realizat, ar trebui să fie posibile cerințe naționale pentru produsele de construcție în cazul în care există preocupări naționale speciale privind utilizarea produselor pentru construcții. Aceasta ar însemna că cerințele naționale și anexele ar trebui aprobate pentru o anumită perioadă. În cazul în care declarația referitoare la performanță este mai completă, trebuie luate măsurile necesare pentru a asigura corespondența la nivelul lucrărilor (proiectare, instalare, etc.), atât în ceea ce privește conținutul informațiilor, cât și credibilitatea lor. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE remarcă faptul că propunerea de revizuire a CPR nu precizează mecanismul de colectare a informațiilor privind produsele menționate în specificațiile privind contractele de achiziții publice, ca urmare a includerii sale în noul articol 7. Colectarea proprietăților și caracteristicilor care corespund nevoilor tuturor achizitorilor publici, pentru toate utilizările, va fi o sarcină uriașă și nesfârșită. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE consideră că este esențial ca eforturile depuse de întreprinderile de construcții pentru punerea în aplicare a circularității să nu fie întârziate, împiedicate sau chiar oprite ca urmare a lipsei de claritate în materie de reglementare în noul regulament privind noul CPR. Prin urmare, este necesar un regulament de clarificare pentru a preveni oprirea circularității. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE consideră că propunerea de revizuire a CPR trebuie să includă dispoziții clare și proporționale care să țină seama de faptul că, pentru produsele reutilizate sau refabricate, produse introduse în urmă cu 20, 50 sau 150 de ani, nu există informații, întrucât pentru aceste produse care poartă marcajul CE, informațiile privind performanța sunt disponibile numai la nivel local. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE este convins că, pentru competitivitatea sectorului, este important ca propunerea de revizuire a CPR să constituie un instrument care nu numai să permită introducerea pe piață a produsului inovator, ci și să faciliteze utilizarea acestuia. Aceasta necesită ca ETA să includă și informații care să atenueze reticența utilizatorilor de a începe să utilizeze inovația. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE subliniază că trebuie să fie clar că termenul „produs pentru construcții” continuă să corespundă numai definiției prevăzute la articolul 2 alienatul (1) din actualul CPR și că nu există nicio extindere. Nu este clar ce se înțelege prin termenul „serviciu” în noul proiect de CPR. Trebuie să se asigure că produsele fabricate la comandă rămân excluse din domeniul de aplicare al CPR. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE este de acord cu evaluarea pozitivă a propunerii CE de către EU-OSHA în ceea ce privește criteriile suplimentare pentru cerințele funcționale și de siguranță pentru produsele pentru construcții, în special criteriile de mediu și de securitate și sănătate în muncă, adesea legate de economia circulară și de sustenabilitate. Toate acestea consolidează dovezile privind impactul pozitiv al bunei gestionări a securității și sănătății în muncă. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE își exprimă îngrijorarea că, în general, reglementările naționale permit utilizarea deșeurilor contaminate sub drumuri (contaminate cu gudron vechi, PCB, PCP, azbest, vată minerală veche până la un anumit procent) sau că acestea sunt plasate în depozite speciale de deșeuri. Deșeurile din construcții și demolări reprezintă peste o treime din totalul deșeurilor generate în UE (2). Există unele zone în care se înregistrează diferite îngrijorări contradictorii, de exemplu, în cazul în care terenul de fundație aferent construcției de drumuri și altor infrastructuri nu este utilizat ca depozit mare pentru deșeurile de construcții. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | CESE își exprimă îngrijorarea că pregătirea pentru reutilizare, refabricare și reciclare necesită proiectare, facilitând separarea componentelor și a materialelor în faza de reciclare și evitând materialele mixte sau complexe și că toate acestea îi vor expune în mod masiv pe lucrători la aceste substanțe. EU-OSHA încurajează întreprinderile care au propus soluții inovatoare la astfel de probleme, de exemplu, „eliminarea solvenților periculoși din analiza materialelor recuperate în sectorul construcțiilor și al reparațiilor drumurilor”. Din acest motiv, CESE consideră că aceste aspecte esențiale pentru securitatea și sănătatea în muncă trebuie luate în considerare în noul regulament. CESE consideră că acesta trebuie să asigure nu numai locuri de muncă și progres economic, ci și să aducă îmbunătățiri socioeconomice și de mediu pe baza principiilor responsabilității sociale a întreprinderilor (RSI) și a regulamentului relevant. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | CESE consideră că propunerea trebuie revizuită semnificativ pentru a-și atinge obiectivele principale. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Observații generale

| 2.1. | Raportul Comisiei din 2016 privind punerea în aplicare a CPR a identificat anumite deficiențe în ceea ce privește punerea sa în aplicare. Evaluarea CPR, avizele platformei REFIT și feedbackul din partea statelor membre și a părților interesate au evidențiat în mod clar deficiențele cadrului, care împiedică funcționarea pieței unice pentru produsele pentru construcții și, prin urmare, aceasta nu reușește să atingă obiectivele CPR. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Comunicarea privind Pactul verde european (3), Planul de acțiune privind economia circulară și Comunicarea privind valul de renovări (4) au evidențiat rolul CPR în cadrul eforturilor depuse în direcția unor clădiri și renovări eficiente din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor, precum și în abordarea sustenabilității produselor pentru construcții și a tranziției către o economie circulară. Propunerea de revizuire a Directivei europene privind performanța energetică a clădirilor (5) a subliniat importanța emisiilor de GES pe durata ciclului de viață ale clădirilor și ale materialelor de construcții pentru calcularea potențialului de încălzire globală al clădirilor noi începând din 2030. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Strategia UE pentru păduri și Comunicarea privind ciclurile durabile ale carbonului (6) au anunțat, în contextul revizuirii Regulamentului privind produsele pentru construcții, elaborarea unei metodologii și a unui standard robust și transparent pentru cuantificarea beneficiilor pentru climă ale produselor pentru construcții și ale captării și utilizării dioxidului de carbon. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atât Parlamentul European, cât și Consiliul au solicitat acțiuni de promovare a circularității produselor pentru construcții, de eliminare a barierelor de pe piața unică pentru produsele pentru construcții și de contribuție la obiectivele Pactului verde european și ale Planului de acțiune privind economia circulară. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cele două obiective generale ale revizuirii CPR sunt (1) de a realiza o piață unică funcțională pentru produsele pentru construcții și (2) de a contribui la obiectivele tranziției verzi și ale tranziției digitale, în special în vederea realizării unei piețe moderne, competitive și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CPR limitează în mod semnificativ posibilitățile sectorului de a declara, în mod coerent și armonizat, performanța produselor sale și de a diferenția produsele în ceea ce privește performanțele în materie de climă, mediu și sustenabilitate. De asemenea, regulamentul limitează în mod semnificativ posibilitățile statelor membre de a stabili cerințe naționale pentru clădiri sau de a include în achizițiile publice criterii privind obiectivele de sustenabilitate, fără a pune în pericol funcționarea pieței unice. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Comunicarea intitulată O nouă Strategie industrială pentru Europa (7) din martie 2020 stabilește un plan prin care industria UE să preia poziția de lider în dubla tranziție: verde și digitală. Comunicarea care actualizează noua strategie industrială 2020 a identificat construcțiile ca fiind unul dintre ecosistemele prioritare care se confruntă cu cele mai importante provocări pentru îndeplinirea obiectivelor privind clima și sustenabilitatea și pentru a include transformarea digitală, iar competitivitatea sa depinde de aceasta. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Propunerea de regulament care abrogă actualul CPR vizează abordarea deficiențelor identificate ale CPR și a obiectivelor Pactului verde european și ale Planului de acțiune privind economia circulară în ceea ce privește produsele pentru construcții. Îmbunătățirea funcțiilor de bază ale cadrului CPR, în special a procesului de standardizare, este imperativă pentru atingerea obiectivelor de politică. Totuși, acesta nu ține cont de aspectele necesare legate de securitatea și sănătatea în muncă și de alte recomandări ale EU-OSHA. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE consideră că educația, formarea, recalificarea învățării pe tot parcursul vieții și certificarea sunt extrem de importante și este important pentru viitorul industriei ca acestea să aibă loc prin dialog social. CESE observă și că dobândirea competențelor necesare necesită timp și finanțare. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Observații specifice

| 3.1. | Standardizarea joacă un rol esențial pentru sectorul european al construcțiilor. Aceasta este principalul pilon al pieței interne (IM), facilitează libera circulație a produselor pentru construcții în UE și stimulează activitățile de construcție. Acest rol important este recunoscut în legislația europeană, în special în Regulamentul privind produsele pentru construcții și în Regulamentul privind standardizarea europeană (8). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Obiectivul vizat de eforturile de standardizare în ce privește durabilitatea lucrărilor de construcție ar trebui să includă, în termeni de egalitate, evaluarea aspectelor de mediu, economice și sociale ale durabilității produselor, clădirilor și serviciilor, precum și comunicarea acestor informații către consumator (de preferință prin etichetare). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Fără standarde actualizate, piața internă a produselor pentru construcții nu ar putea fi nici realizată, nici menținută. Totuși, în ultimii ani, integrarea standardelor în sistemul de reglementare a eșuat deseori, ceea ce a dus la o eficiență mai scăzută în sectorul construcțiilor și la deteriorarea pieței interne, inclusiv la creșterea costurilor directe sau indirecte pentru întreprinderi (în special pentru întreprinderile mici și mijlocii). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CE poate stabili standardele pentru elaborarea unor standarde armonizate utilizând aplicații de standardizare. Totuși, Comisia Europeană a fost pasivă prin neutilizarea acestei abordări și, prin urmare, Comitetul European de Standardizare (CEN) a fost forțat să continue să lucreze cu mandate depășite, descurajându-i pe experți să elaboreze standarde care sunt adesea blocate din motive ce nu țin de controlul acestora. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CE constată că există probleme în cadrul procedurii actuale de standardizare prin CEN (care, cu siguranță, ar putea fi îmbunătățită) și care a determinat CE să blocheze multe standarde. CESE consideră că soluția propusă de CE, și anume utilizarea tot mai multor „acte delegate”, nu poate fi satisfăcătoare, întrucât îi lasă pe angajatori, pe lucrători și alte părți interesate relevante în standardizare în afara procesului de standardizare. De asemenea, există numeroase standarde blocate de CE și, ca atare, trebuie găsită o soluție pe termen scurt cu privire la modul de deblocare a acestora. CESE este îngrijorat că această utilizare extinsă a delegării ar putea conduce, în cele din urmă, la suprapunerea competențelor cu cele ale statelor membre. Considerăm că această utilizare extinsă ar trebui să aibă loc doar excepțional când este justificată clar punerea sa în aplicare și când trebuie stabilit un set clar de condiții favorizante. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Propunerea privind un nou regulament al CE se referă la influența gestionării lanțului de aprovizionare și a practicilor privind achizițiile publice asupra mediului și a securității și sănătății în muncă, pentru a stimula utilizarea și comercializarea produselor și materialelor de calitate. EU-OSHA a identificat, de asemenea, acest fapt ca fiind un important factor de influență ce poate duce la o mai mare utilizare a produselor care respectă mediul și sunt mai sigure pentru lucrători. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Noul proiect LIFT-SSM (Instrumente cu efect de levier pentru securitatea și sănătatea în muncă) al EU-OSHA consolidează dovezile impactului pozitiv al bunei gestionări a securității și sănătății în muncă. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE își exprimă îngrijorarea că pregătirea pentru reutilizare, refabricare și reciclare necesită proiectare, facilitând separarea componentelor și a materialelor în faza de reciclare și evitând materialele mixte sau complexe și că toate acestea îi vor expune în mod masiv pe lucrători la aceste substanțe. EU-OSHA încurajează întreprinderile care au propus soluții inovatoare la astfel de probleme, de exemplu, „eliminarea solvenților periculoși din analiza materialelor recuperate în sectorul construcțiilor și al reparațiilor drumurilor”. Din acest motiv, CESE consideră că aceste aspecte esențiale pentru securitatea și sănătatea în muncă trebuie luate în considerare în noul regulament. CESE consideră că acesta trebuie să asigure nu numai locuri de muncă și progres economic, ci și să aducă îmbunătățiri socioeconomice și de mediu pe baza principiilor RSI și a regulamentului relevant. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Propunerea de revizuire a CPR menționează că, pentru a asigura siguranța și protecția mediului și pentru a elimina o posibilă lacună de reglementare, „produsele” pentru construcții fabricate pe șantier pentru a fi încorporate imediat în construcții ar face obiectul acelorași norme ca alte produse pentru construcții introduse pe piață de producători. Comitetul nu consideră că există o astfel de lacună de reglementare în cazul în care aceste produse nu sunt introduse pe piață. Contractanții care fabrică „produse” la fața locului pentru a fi încorporate imediat în construcții (de exemplu, traverse din beton, spumă poliuretanică pulverizată, rame de ferestre și de uși etc.) sunt supuși cerințelor de reglementare aplicabile pentru lucrări (și părți ale acestora) și acestea sunt, în principal, dacă nu întotdeauna, bazate pe aceleași cerințe tehnice ca cele pentru producători, și anume operarea unui sistem de control al producției din fabrică, stabilirea documentației tehnice, evaluarea „produselor”, declararea performanțelor și a conformității și aplicarea marcajului CE. Această dispoziție inutilă ar avea un efect deosebit de nefast pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Articolul 7 din propunerea de revizuire a regulamentului extinde domeniul de aplicare la toate cerințele referitoare la produse menționate în specificațiile privind achizițiile publice. Totuși, aceasta nu specifică mecanismul de colectare a acestor informații, care ar putea avea legătură cu un set amplu și divers de construcții, cum ar fi incintele pentru câinii de poliție, clădirile administrative ale autorităților, autostrăzile și instalațiile nucleare etc. CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la fezabilitatea colectării tuturor informațiilor privind proprietățile și caracteristicile și la modul de stabilire a unor metode de evaluare adecvate care să corespundă nevoilor tuturor achizitorilor publici, pentru toate utilizările. În plus, în funcție de utilizarea preconizată, credibilitatea solicitată de achizitorii publici va fi, de asemenea, foarte diferită (credibilitatea performanței membranelor de impermeabilizare destinate utilizării pentru o incintă pentru câini va fi diferită în comparație cu același produs utilizat pentru acoperișul unui muzeu de arte plastice) și poate să nu corespundă sistemelor de evaluare și de verificare specificate în propunerea de revizuire a CPR. CESE se întreabă dacă această abordare este realistă. |
| --- | --- |

3.10.

Bruxelles, 27 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții și de abrogare a Directivei 89/106/CEE a Consiliului (JO L 88, 4.4.2011, p. 5).

1

(2)  https://environment.ec.europa.eu/topics/waste-and-recycling/construction-and-demolition-waste_ro

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2020) 662 final.

4

(5)  COM(2021) 802 final.

5

(6)  COM(2021) 800 final.

6

(7)  COM(2020) 102 final.

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 316, 14.11.2012, p. 12).

8

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/164 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/164

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Trecerea la o rețea de date privind durabilitatea agricolă (FSDN)”

[COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD)]

(2023/C 75/24)

| Raportor: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Raportor:

Florian MARIN

| Sesizare | Parlamentul European, 4.7.2022
  Consiliu, 11.7.2022 |
| --- | --- |
| Decizia Adunării plenare | 17.5.2022 |
| Temei juridic | Articolul 43 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 5.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 188/0/1 |

Sesizare

Parlamentul European, 4.7.2022

Consiliu, 11.7.2022

Decizia Adunării plenare

17.5.2022

Temei juridic

Articolul 43 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

5.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

188/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută și sprijină transformarea Rețelei de informații contabile agricole (RICA) într-o rețea de date privind durabilitatea agricolă (FSDN), după cum se prevede în strategia „De la fermă la consumator”, cu misiunea de a colecta date privind durabilitatea, de a îmbunătăți serviciile de consiliere și de a furniza feedback fermierilor. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că FSDN este un instrument important pentru politici bazate pe dovezi și recomandă următoarele:






  — | datele privind schimbările climatice, calitatea solurilor și sechestrarea carbonului, pesticidele utilizate, calitatea apei și a aerului, energia și biodiversitatea ar trebui tratate drept date de mediu care trebuie colectate de fermieri sau prin alte instrumente interoperabile cu FSDN. Datele colectate ar trebui defalcate în funcție de tipul produsului (organic etc.); variabilele datelor privind sustenabilitatea trebuie evaluate amănunțit din punctul de vedere al validității, calității și comparabilității cu datele incluse în rețea, dacă se dorește utilizarea lor ca instrument pentru politici; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

datele privind schimbările climatice, calitatea solurilor și sechestrarea carbonului, pesticidele utilizate, calitatea apei și a aerului, energia și biodiversitatea ar trebui tratate drept date de mediu care trebuie colectate de fermieri sau prin alte instrumente interoperabile cu FSDN. Datele colectate ar trebui defalcate în funcție de tipul produsului (organic etc.); variabilele datelor privind sustenabilitatea trebuie evaluate amănunțit din punctul de vedere al validității, calității și comparabilității cu datele incluse în rețea, dacă se dorește utilizarea lor ca instrument pentru politici;

| — | datele privind condițiile de muncă, tipurile de contracte, sănătatea și siguranța (existența unui plan de sănătate și siguranță la fermă, numărul de accidente, inclusiv în ce privește lucrătorii independenți), competențele și salariile, legătura dintre condiționalitatea socială și politica agricolă comună, numărul de lucrători independenți, numărul de lucrători temporari/sezonieri ar trebui tratate ca date sociale care trebuie colectate de fermieri sau prin alte instrumente interoperabile cu FSDN. Ar trebui acordată o atenție specială femeilor și tinerilor; |
| --- | --- |

—

datele privind condițiile de muncă, tipurile de contracte, sănătatea și siguranța (existența unui plan de sănătate și siguranță la fermă, numărul de accidente, inclusiv în ce privește lucrătorii independenți), competențele și salariile, legătura dintre condiționalitatea socială și politica agricolă comună, numărul de lucrători independenți, numărul de lucrători temporari/sezonieri ar trebui tratate ca date sociale care trebuie colectate de fermieri sau prin alte instrumente interoperabile cu FSDN. Ar trebui acordată o atenție specială femeilor și tinerilor;

| — | datelor sociale și de mediu ar trebui să li se acorde aceeași importanță precum celor economice; dat fiind că în ultimele decenii RICA a evaluat în principal situația economică a agricultorilor, dimensiunea economică este esențială alături de provocările sociale și de mediu; |
| --- | --- |

—

datelor sociale și de mediu ar trebui să li se acorde aceeași importanță precum celor economice; dat fiind că în ultimele decenii RICA a evaluat în principal situația economică a agricultorilor, dimensiunea economică este esențială alături de provocările sociale și de mediu;

| — | o abordare interconectată cu Sistemul integrat de administrare și control (IACS) și cu datele rezultate din punerea în aplicare a politicii agricole comune (PAC) și, de asemenea, cu Eurostat, în special pentru datele sociale și de mediu; |
| --- | --- |

—

o abordare interconectată cu Sistemul integrat de administrare și control (IACS) și cu datele rezultate din punerea în aplicare a politicii agricole comune (PAC) și, de asemenea, cu Eurostat, în special pentru datele sociale și de mediu;

| — | posibilitatea ca toți fermierii să contribuie la FSDN, atunci când doresc și pot, pe baza unei metodologii specifice și luând în considerare reprezentativitatea și constrângerile bugetare; nu ar trebui să existe sancțiuni dacă aceștia fac parte din grupul-eșantion, dar nu doresc să contribuie; furnizarea datelor de către fermieri trebuie să rămână voluntară. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să identifice modalități și stimulente adecvate pentru a-i încuraja pe fermieri să participe la FSDN; |
| --- | --- |

—

posibilitatea ca toți fermierii să contribuie la FSDN, atunci când doresc și pot, pe baza unei metodologii specifice și luând în considerare reprezentativitatea și constrângerile bugetare; nu ar trebui să existe sancțiuni dacă aceștia fac parte din grupul-eșantion, dar nu doresc să contribuie; furnizarea datelor de către fermieri trebuie să rămână voluntară. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să identifice modalități și stimulente adecvate pentru a-i încuraja pe fermieri să participe la FSDN;

| — | ar trebui să se pună în mod constant accentul pe reducerea birocrației: ar trebui utilizate și tehnologii moderne de date, precum inteligența artificială, internetul obiectelor, validarea automată sau infrastructura de colectare de la distanță; |
| --- | --- |

—

ar trebui să se pună în mod constant accentul pe reducerea birocrației: ar trebui utilizate și tehnologii moderne de date, precum inteligența artificială, internetul obiectelor, validarea automată sau infrastructura de colectare de la distanță;

| — | FSDN ar trebui să contribuie la o mai bună înțelegere a întregului ecosistem al fermei și, pentru aceasta, ar trebui asigurată interoperabilitatea cu alte baze de date; de asemenea, ar trebui să se prevadă analiza împreună a seturilor de date care acoperă alte părți ale lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

—

FSDN ar trebui să contribuie la o mai bună înțelegere a întregului ecosistem al fermei și, pentru aceasta, ar trebui asigurată interoperabilitatea cu alte baze de date; de asemenea, ar trebui să se prevadă analiza împreună a seturilor de date care acoperă alte părți ale lanțului de aprovizionare;

| — | introducerea prevederii ca fermele de subzistență și de semisubzistență să fie incluse în eșantionul FSDN; |
| --- | --- |

—

introducerea prevederii ca fermele de subzistență și de semisubzistență să fie incluse în eșantionul FSDN;

| — | luarea în considerare a diferitelor caracteristici, surse, formate, dimensiuni și niveluri de granularitate a datelor, având în vedere situațiile diferite în rândul statelor membre; |
| --- | --- |

—

luarea în considerare a diferitelor caracteristici, surse, formate, dimensiuni și niveluri de granularitate a datelor, având în vedere situațiile diferite în rândul statelor membre;

| — | prevederea unui schimb constant de bune practici în domeniul agricol între statele membre și fermieri; ar trebui dezvoltate instrumente speciale în acest sens; |
| --- | --- |

—

prevederea unui schimb constant de bune practici în domeniul agricol între statele membre și fermieri; ar trebui dezvoltate instrumente speciale în acest sens;

| — | ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a consolida capacitatea de colectare, partajare, gestionare și utilizare a datelor pentru a îmbunătăți eficiența și procesul decizional la nivel de fermă, mai ales pentru fermele mici; |
| --- | --- |

—

ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a consolida capacitatea de colectare, partajare, gestionare și utilizare a datelor pentru a îmbunătăți eficiența și procesul decizional la nivel de fermă, mai ales pentru fermele mici;

| — | FSDN ar trebui să contribuie la îmbunătățirea administrării fermelor și că ar trebui furnizate servicii de consiliere personalizate, inclusiv prin crearea unei legături clare cu datele privind variabilele exogene ale procesului de producție agricolă, precum prognozele meteorologice etc.; |
| --- | --- |

—

FSDN ar trebui să contribuie la îmbunătățirea administrării fermelor și că ar trebui furnizate servicii de consiliere personalizate, inclusiv prin crearea unei legături clare cu datele privind variabilele exogene ale procesului de producție agricolă, precum prognozele meteorologice etc.;

| — | ar trebui stabilite criterii specifice legate de durabilitatea proceselor impuse de FSDN, precum și criterii privind condițiile de muncă pentru colectorii de date. |
| --- | --- |

—

ar trebui stabilite criterii specifice legate de durabilitatea proceselor impuse de FSDN, precum și criterii privind condițiile de muncă pentru colectorii de date.

| 1.3. | CESE consideră că protecția datelor, dreptul de proprietate, confidențialitatea și anonimitatea ar trebui asigurate în permanență (garanția anonimizării complete) și că fermierii ar trebui să aibă permanent control asupra propriilor date. În plus, ar trebui protejate interesele fermierilor și ar trebui obținut consimțământul lor atunci când urmează să le fie partajate datele, indiferent de destinația și de utilizarea acestora. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE recomandă ca fermierilor să li se ofere stimulente pentru a contribui și să aibă beneficii clare și directe în schimbul partajării datelor, pe lângă serviciile de consiliere, de exemplu, beneficii financiare sau acces la cereri de propuneri dedicate, finanțate din fonduri ale UE. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Datele colectate pentru FSDN nu trebuie în niciun caz utilizate pentru controlul și sancționarea fermierilor. Dacă acest principiu este compromis, fermierii ar trebui să aibă opțiunea de a se abține de la a furniza date, dar acest lucru va afecta în mod semnificativ utilizarea FSDN ca instrument de politică. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Abordarea generală a FSDN presupune utilizarea de tehnologii digitale și, din acest motiv, CESE recomandă să se facă mai mult pentru a construi un spațiu comun de date pentru agricultură, promovând deținerea în comun a datelor și cooperativele de date. CESE consideră că în sectorul agroalimentar lipsește o metodologie comună pentru asigurarea comparabilității și a utilizării comune a datelor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE sugerează crearea unui program integrat dedicat pentru digitalizarea sectorului agroalimentar, întrucât unii fermieri sunt deja obligați să colecteze date de mediu pentru a-și vinde produsele, iar mașinile sau senzorii autonomi și inteligenți generează date. Ar trebui avute în vedere incluziunea și alfabetizarea digitală, împreună cu facilitarea accesului la date și la tehnologii hardware și software. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE sugerează că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a reduce „zonele albe” și pentru a asigura conectivitate telefonică și bandă largă în zonele rurale. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În final, CESE recomandă ca fondurile pentru punerea în aplicare a FSDN să fie asigurate de Comisie și de statele membre, iar datele colectate să țină cont de volatilitatea prețurilor și de diferitele crize de la nivelul lanțului de aprovizionare din sectorul agroalimentar. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Introducere

| 2.1. | În cadrul strategiei „De la fermă la consumator” (1), Comisia Europeană a prevăzut transformarea Rețelei de informații contabile agricole (RICA) într-o rețea de date privind durabilitatea agricolă (FSDN) pentru colectarea de date privind durabilitatea, îmbunătățirea serviciilor de consiliere și furnizarea de feedback fermierilor. Datele vor fi colectate la nivelul fermelor în conformitate cu criterii specifice și periodic în toate statele membre. RICA va fi adaptată pentru a asigura un proces eficient de colectare a datelor prin FSDN. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Fiecare stat membru va elabora un plan specific pentru selectarea exploatațiilor participante, care să asigure un eșantion de date reprezentativ. Exploatațiile agricole vor fi clasificate uniform, iar colectorii de date, precum birourile de contabilitate, vor fi implicați în proces, coordonat de un birou de legătură de la nivelul statului membru. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Datele furnizate de ferme vor fi utilizate pentru a caracteriza rentabilitatea exploatației, pentru a evalua veniturile și durabilitatea economică, de mediu și socială a exploatației și pentru a testa, prin intermediul controalelor la fața locului, veridicitatea informațiilor furnizate. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Funcționalitatea FSDN

| 3.1. | CESE sprijină transformarea RICA în FSDN și consideră că aceleași date nu ar trebui colectate de mai multe ori, întrucât unele state membre colectează deja unele date sociale și de mediu, și că ar trebui asigurată o abordare interconectată cu Sistemul integrat de administrare și control (IACS) și cu datele rezultate din punerea în aplicare a politicii agricole comune (PAC) și, de asemenea, cu Eurostat, în special pentru datele sociale și de mediu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Schimbul de date între FSDN și diverși actori, precum administrațiile, autoritățile statistice și organismele private, ar trebui efectuată în mod controlat și adaptat. Promovarea tehnologiilor digitale deja dezvoltate și finanțate de UE [FAIRshare (2), proiectele Orizont etc.] poate contribui la îmbunătățirea gestionării fermelor și a utilizării tehnologiilor digitale la nivelul fermelor. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Decalajul de timp dintre colectarea datelor și prelucrarea datelor nu ar trebui să afecteze calitatea FSDN și a serviciilor de consiliere oferite fermierilor. Fermierii ar trebui să știe dacă datele lor sunt utilizate în alte scopuri legate de FSDN – cercetare, inovare, formare etc. –, și să își dea consimțământul în acest sens. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Protecția datelor, normele corespunzătoare conform Regulamentului general privind protecția datelor (3) (RGPD) și datele pentru senzori, încrederea în ce privește utilizarea datelor, dreptul de proprietate, confidențialitatea și drepturile de producție sau transparența ar trebui să includă interesele fermierilor și aceștia să beneficieze de datele colectate. Reducerea birocrației ar trebui să fie o prioritate constantă. Pentru încurajarea fermierilor în această privință, este necesară o metodologie clară la nivelul UE. Ar trebui avută în vedere implicarea asociațiilor de fermieri. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE consideră că ar trebui să se țină seama de durabilitatea punerii în aplicare a sistemului și de condițiile de muncă ale persoanelor implicate în punerea în aplicare a FSDN în ceea ce privește colectarea, gestionarea, stocarea și prelucrarea datelor. CESE reamintește avizul său pe tema Digitalizarea și durabilitatea (4): centrele de date cu cea mai mare eficiență energetică ar trebui să devină norma, iar noile centre de date ar trebui să funcționeze în proporție de 100 % pe bază de energie din surse regenerabile. Criteriile specifice legate de sustenabilitatea procesului și a condițiilor de muncă pentru colectorii de date ar trebui să fie stabilite de Comisie și luate în considerare în toate statele membre. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | FSDN nu ar trebui să fie un instrument utilizat doar de autoritățile publice pentru elaborarea politicilor publice și, de asemenea, ar trebui să integreze nevoile partenerilor sociali, ale entităților de cercetare, ale universităților, ale fermierilor și ale ONG-urilor. FSDN ar putea contribui la creșterea incluziunii fermierilor în sistemul financiar (credit etc.). FSDN ar trebui să furnizeze periodic prezentări privind situația agriculturii la nivel european, național și regional și privind diferitele tipuri de agricultură. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Toți fermierii din UE ar trebui să aibă posibilitatea de a contribui la FSDN dacă doresc, luând în considerare reprezentativitatea, constrângerile bugetare și obiectivele FSDN. Ar trebui să existe posibilitatea unei contribuții voluntare la FSDN pe baza unor criterii și metodologii adaptate și specifice pentru fermele care nu sunt incluse în eșantion. Fermierii nu ar trebui să fie obligați să furnizeze date pentru FSDN și nu ar trebui adăugată nicio sancțiune. De asemenea, trebuie luate în considerare fermele de subzistență și cele de semisubzistență. Datele colectate ar trebui defalcate în funcție de tipul produsului (ecologic, etc.). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ar trebui luate în considerare modalități moderne și inovatoare de colectare și prelucrare a datelor, bazate pe inteligența artificială, internetul obiectelor, validarea automată, un program de recunoaștere optică a caracterelor sau infrastructurile de colectare de la distanță, pentru ca FSDN să devină mai eficientă, alături de datele geospațiale generate prin programul spațial european. Ar trebui creată o legătură clară între FSDN, PAC și Cloudul european pentru știința deschisă. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | FSDN ar trebui să ia în considerare diferitele legislații de la nivelul statelor membre, în special în ceea ce privește aspectele de mediu și cele sociale și ar trebui să fie suficient de flexibil pentru a integra noi indicatori. Cooperarea dintre birourile de legătură, birourile din statele membre și DG AGRI din cadrul Comisiei trebuie să fie eficace pentru ca FSDN să aibă succes. Datelor de mediu și celor sociale, micilor și marilor fermieri și diferitelor regiuni ar trebui să li se acorde aceeași importanță ca datelor economice. Deschiderea și disponibilitatea de a contribui la FSDN variază de la un stat membru la altul, iar nivelul de sensibilitate și valoarea precisă a anumitor elemente ar trebui luate în considerare. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE propune să se facă o distincție clară între datele care trebuie colectate anual și cele care trebuie colectate periodic. Diferitele caracteristici, surse, formate, dimensiuni și niveluri de granularitate a datelor reprezintă o provocare pentru FSDN, întrucât nu ar trebui colectate de mai multe ori aceleași date. Există mari diferențe în statele membre în ceea ce privește structurile de cost pentru colectarea datelor; prin urmare, este nevoie de mai multă flexibilitate. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Colectarea datelor ar trebui să țină seama de diferitele crize și de volatilitatea sporită a prețurilor, care devine o variabilă constantă în lanțurile agroalimentare. Războiul din Ucraina contribuie la alimentarea acestei volatilități, iar specula cu alimente pune presiune pe lanțurile de aprovizionare. Resursele financiare alocate pentru FSDN ar trebui asigurate de Comisie și de statele membre. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE propune crearea unui organ consultativ european, cu implicarea societății civile, selectat pe baza unor criterii transparente, pentru monitorizarea colectării datelor și pentru a lua decizii cu privire la utilizarea lor și la modificările strategice ale cerințelor în materie de date, luând în considerare provocările societale și dinamica cererii de date. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | De asemenea, CESE sugerează ca datele privind practicile agricole să fie integrate în FSDN, mai precis în ceea ce privește gestionarea terenurilor, protecția plantelor, nutriția plantelor, sănătatea și bunăstarea animalelor. Ar trebui colectate și diseminate bune practici în domeniul agricol, ca rezultat al FSDN, mai ales în domeniul mediului și în cel social (pregătire, modele de instrumente, bune practici, schimburi între consilieri etc.). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Datele privind schimbările climatice, calitatea solurilor și sechestrarea carbonului, utilizarea pesticidelor, calitatea apei și a aerului, energia și biodiversitatea ar trebui tratate drept date de mediu care trebuie colectate de fermieri sau prin alte instrumente care sunt interoperabile cu FSDN. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | condițiile de muncă, tipurile de contracte, sănătatea și siguranța (existența unui plan de sănătate și siguranță la fermă, numărul de accidente, inclusiv în ce privește lucrătorii independenți), competențele și salariile, legătura dintre condiționalitatea socială și politica agricolă comună, numărul de lucrători independenți, numărul de lucrători temporari/sezonieri ar trebui tratate ca date sociale care trebuie colectate de fermieri sau prin alte instrumente interoperabile cu FSDN. De asemenea, ar trebui luate constant măsuri pentru a garanta că datele colectate sunt folosite pentru a contribui la monitorizarea progreselor în direcția atingerii ODD-urilor. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE propune să se acorde o atenție deosebită femeilor și tinerilor, ca punct central de interes pentru viitorul dezvoltării rurale. Facilitarea accesului la oportunități, la contracte de muncă stabile, la servicii publice adaptate și la o calitate ridicată a vieții sunt aspecte care pot fi motivate în mod indirect de FSDN. De asemenea, ar trebui să se acorde o atenție deosebită datelor privind fermele care își desfășoară activitatea la nivel internațional, deoarece organizarea lor devine din ce în ce mai complexă, iar unele dintre ele produc și în afara UE. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Referitor la punerea în aplicare a legislației privind FSDN, CESE își exprimă îngrijorarea în legătură cu competența propusă acordată CE de a adopta un număr substanțial de acte delegate (de exemplu, în ceea ce privește gestionarea datelor, identificarea fermei, utilizarea datelor sau accesul la date primare și transmiterea acestora). Aceasta ar trebui limitată la minimum și ar trebui realizată mai degrabă prin intermediul unor acte de punere în aplicare. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Contribuția FSDN la îmbunătățirea performanței de mediu, economice și sociale a fermelor și a transparenței și a echității lanțului de aprovizionare din sectorul agroalimentar

| 4.1. | FSDN ar putea fi un instrument care să contribuie la îmbunătățirea gestionării fermelor prin dezvoltarea unor instrumente de sprijin pentru luarea de decizii pentru o performanță mai bună a fermelor (inclusiv prin promovarea agriculturii de precizie), prin colectarea și analizarea datelor privind fermele, iar statele membre ar trebui să fie ghidate în această direcție. Serviciile de consiliere rezultate în urma instituirii FSDN ar putea avea de câștigat în urma integrării îmbunătățite a seturilor de date, pentru a furniza sfaturi în cunoștință de cauză în ceea ce privește diferitele dimensiuni legate de durabilitate (economică, socială, de mediu). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Datele colectate la nivelul fermelor sunt parțial utilizate pentru a crește performanța potențială și durabilă a fermei. Fermierii trebuie să aibă control asupra datelor lor și ar trebui să fie sprijiniți și sfătuiți să își utilizeze datele pentru a lucra cu o mai mare precizie, mai eficient și mai durabil, cu scopul de a încuraja practicile agricole durabile. Datele ar trebui folosite în scopul specific pentru care au fost colectate. Statele membre ar trebui să se implice în mod adecvat în acest sens, iar Comisia ar trebui să pună la dispoziție recomandări clare și soluții de software cu sursă deschisă, adaptate ecosistemului fermelor. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE propune crearea unui spațiu comun de date, bazat pe o etichetă de încredere pentru datele publice privind produsele agroalimentare din UE, pentru o abordare mai bună și mai eficientă a lanțurilor de aprovizionare. În fiecare stat membru ar trebui stabilite obiective concrete. Proprietatea comună a datelor, cooperativele de date pentru agricultură și dezvoltarea de parteneriate pentru agricultura bazată pe date necesită resurse financiare specifice și o strategie specifică. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În sectorul agroalimentar lipsește elaborarea de standarde și a unei metodologii comune pentru asigurarea comparabilității și a utilizării comune a datelor. În această privință, ar trebui să se pună în aplicare măsuri concrete cu implicarea statelor membre, întrucât unii fermieri sunt obligați să colecteze date pentru a-și vinde produsele către distribuitori. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE sugerează că FSDN ar trebui să contribuie la o mai bună înțelegere a întregului ecosistem al fermei și ar trebui să fie interoperabilă cu alte baze de date care acoperă datele privind lanțul de aprovizionare sau să analizeze împreună seturi de date separate, pentru a putea monitoriza distribuția valorii adăugate și a asigura un tratament echitabil pentru toți actorii din lanțul alimentar. FSDN ar trebui să pună la dispoziție indicatori-cheie de performanță de bază, legați de performanța fermelor, dar și de situația regională și a produselor. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | FSDN ar trebui să contribuie la asigurarea unei gestionări inteligente, inovatoare și durabile a fermelor, la îmbunătățirea gestionării și a producției acestora și la conectarea cu variabilele exogene ale producției agricole (vreme etc.). Fermierii și cooperativele ar trebui să fie mai implicați în proiectele de cercetare, iar fondurile UE ar putea fi alocate în mod specific pentru digitalizarea sectorului agroalimentar. Având în vedere natura specifică a sectorului, ar trebui lansată o cerere de propuneri specifică, cu implicarea statelor membre. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Contribuția FSDN la digitalizarea sectorului agricol și agroalimentar

| 5.1. | Internalizarea tehnologiilor IT reprezintă un proces lent, întrucât agricultura este în continuare unul dintre sectoarele cel mai puțin digitalizate și, în această privință, există diferențe semnificative între țări, regiuni și ferme. Incluziunea digitală este o problemă uriașă și ar trebui să se pună accentul pe aceasta pentru a se reduce inegalitățile. Un sector agroalimentar mai digitalizat va contribui la o mai mare transparență în lanțul de aprovizionare și va reduce la minimum riscul speculei cu produse alimentare. CESE propune instituirea de către Comisie, statele membre și societatea civilă, în parteneriat, a unui program integrat specific de digitalizare a sectorului agroalimentar. Facilitarea accesului la tehnologiile hardware și software pentru statele membre, în special pentru micii fermieri, ar trebui acoperită de programe specifice, întrucât tranziția digitală este o prioritate. Reînnoirea licențelor de software utilizate pentru colectarea și partajarea datelor ar trebui să fie acoperită periodic. În această privință, pot fi utilizate fonduri ale UE, însă implicarea statelor membre reprezintă un factor important. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Mașinile sau senzorii autonomi și inteligenți sunt generatori de date care pot contribui la luarea deciziilor la fermă și care pot consolida gestionarea datelor în lanțul de aprovizionare. Interconectivitatea și interoperabilitatea între actorii lanțului de aprovizionare și datele geospațiale ar trebui să contribuie la asigurarea legăturii cu piața pentru micii fermieri și la consolidarea lanțurilor de aprovizionare. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Consolidarea capacității de colectare, partajare, gestionare și utilizare a datelor la fermă, în special pentru fermele mici, este importantă pentru o mai bună integrare a fermierilor în lanțurile de aprovizionare și pentru sporirea eficienței fermelor. Aceste costuri ar trebui acoperite de PAC, iar în planurile strategice ale statelor membre ar trebui integrate măsuri speciale. Cunoștințele precare ale micilor fermieri în ceea ce privește procesele digitale trebuie gestionate cu atenție și ar trebui să se pună un accent clar și constant pe sporirea cunoștințelor digitale în cadrul PAC și al altor politici relevante. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Colectarea datelor sociale și de mediu nu ar trebui să fie un proces izolat sau o activitate suplimentară, ci mai degrabă o activitate permanentă la fermă, indiferent de dimensiune sau tip, pe care statele membre ar trebui să o sprijine. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | CESE este îngrijorat că cererea de date și de digitalizare în sectorul agroalimentar ar putea genera discriminări în materie de preț și speculații pe piețele de mărfuri. Concentrarea pieței datelor într-un număr mic de întreprinderi trebuie gestionată astfel încât să se asigure suveranitatea datelor. În plus, schimbul de date între actorii din lanțul de aprovizionare trebuie să se realizeze în mod echitabil, transparent și nediscriminatoriu, permițând FSDN să contribuie la asigurarea unui lanț de aprovizionare mai echitabil și la reducerea emisiilor indirecte. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ar trebui acordată atenție constantă creării unui cadru pentru democrația datelor și o putere de negociere echilibrată cu privire la beneficiile datelor în sectoarele agroalimentare. CESE salută introducerea unui cod de identificare pentru ferme și sugerează că este necesară mai multă claritate în ceea ce privește confidențialitatea, proprietatea, răspunderea și portabilitatea datelor în agricultură. Ar trebui să se urmărească o distribuție echitabilă a beneficiilor datelor, bazată pe reciprocitate, între contribuitorii de date și agregatorii de date pentru facilitarea descoperirii datelor FSDN. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Sunt necesare campanii de sensibilizare care să evidențieze importanța datelor pentru performanța economică, socială și de mediu a fermelor, în special pentru micii fermieri, pentru a consolida încrederea și a spori înțelegerea contribuției datelor la relevanța și eficiența viitoarelor politici publice. Actorii din lanțurile de aprovizionare agroalimentară ar trebui să aibă acces la platforme de date deschise pentru a asigura comparabilitatea și transparența în cadrul lanțurilor de aprovizionare cu produse. FSDN i-ar putea motiva pe fermieri să utilizeze platforme digitale pentru a se integra mai ușor în lanțurile de aprovizionare și pentru a transmite cele mai bune practici. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Alfabetizarea digitală ar trebui asigurată în mod constant, în special cea a micilor fermieri și a fermierilor mai în vârstă, alături de cursuri de formare pentru colectorii de date. Formarea, practicile și campaniile în materie de securitate cibernetică ar trebui să fie permanente. În pofida progreselor înregistrate în sectorul digitalizării și al datelor, sunt necesare sisteme mai ușor de utilizat. CESE subliniază nevoia de a asigura acoperirea cu bandă largă și digitalizarea ca o condiție prealabilă pentru agricultura de precizie și robotică și de a sprijini investițiile în tehnici durabile. Ar trebui avută în vedere o legătură clară a FSDN cu Mecanismul pentru interconectarea Europei, dar și cu Fondul pentru bandă largă din cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei. |
| --- | --- |

5.8.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Avizul CESE pe tema „De la fermă la consumator: o strategie alimentară durabilă” (JO C 429, 11.12.2020, p. 268).

1

(2)  https://www.h2020fairshare.eu/

2

(3)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

3

(4)  Avizul exploratoriu al CESE pe tema Digitalizarea și durabilitatea – statu-quo-ul și nevoia de acțiune din perspectiva societății civile (JO C 429, 11.12.2020, p. 187).

4

Digitalizarea și durabilitatea – statu-quo-ul și nevoia de acțiune din perspectiva societății civile

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/171

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un plan de acțiune pentru culoarele de solidaritate UE-Ucraina pentru a facilita exporturile agricole ale Ucrainei și schimburile comerciale bilaterale cu UE”

[COM(2022) 217 final]

(2023/C 75/25)

| Raportor: | Marcin NOWACKI |
| --- | --- |

Raportor:

Marcin NOWACKI

| Consultare | Comisia Europeană, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 4.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 156/12/17 |

Consultare

Comisia Europeană, 28.6.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

4.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

156/12/17

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE subliniază că agresiunea militară neprovocată a Federației Ruse împotriva Ucrainei a dus la distrugerea unei părți semnificative a infrastructurii țării și la blocarea porturilor și rutelor maritime, ceea ce a determinat prăbușirea comerțului exterior al Ucrainei. Prin urmare, trebuie explorate culoare comerciale alternative care utilizează moduri de transport rutier și feroviar între UE și Ucraina. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE invită statele membre, Comisia și Consiliul să ia măsuri de îmbunătățire a procedurilor de vămuire la punctele de trecere a frontierei, sporind atât numărul de funcționari, cât și cooperarea dintre funcționarii UE și cei ucraineni. Aceste măsuri ar trebui să continue tendințe deja în curs în unele țări ale UE. De exemplu, Polonia a deschis benzi speciale pentru traficul de marfă la punctele de trecere a frontierei de la Korczowa-Krakoveț și Dorohusk-Jagodin. De asemenea, ar trebui subliniat că este necesară o cooperare între țările UE și Ucraina pentru a îmbunătăți operațiile de vămuire, printre altele prin efectuarea lor simultană de către toate serviciile competente, respectând totodată toate procedurile atât ale statelor membre ale UE, cât și ale Ucrainei. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Trebuie observat că unul dintre cele mai recente eforturi esențiale de intensificare a comerțului terestru este semnarea a două acorduri între UE, Ucraina și Moldova pentru liberalizarea transportului rutier de mărfuri ucrainene către UE via Moldova. Acordurile privind transportul rutier vor contribui la acest efort, prin facilitarea transportului rutier de mărfuri între UE și Ucraina și Moldova, permițând transportatorilor ucraineni, moldoveni și din UE să tranziteze și să opereze între teritoriile lor fără a trebui să obțină autorizații pentru aceste operațiuni. Acordul UE-Ucraina prevede și recunoașterea permiselor de conducere și a certificatelor de calificare profesională ucrainene (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE subliniază că sunt necesare investiții urgente în infrastructură, pentru a crește capacitatea de absorbție la frontieră și pentru a permite comerțul pe cale ferată. Aceste investiții pot fi realizate numai cu sprijinul fondurilor europene. Sprijinirea procesului de investiții, garanțiile de plată și asigurarea pentru antreprenorii implicați în transportul de mărfuri între UE și Ucraina sunt necesare pentru a crește volumul transportului. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE subliniază că este necesară cooperarea strânsă cu partenerii ucraineni, nu numai pentru a pune în aplicare procesul de investiții și îmbunătățirea procedurilor de transport de mărfuri, ci și pentru a permite lucrătorilor ucraineni să lucreze în UE. Acest aspect îi privește atât pe partenerii guvernamentali, cât și pe cei sociali. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE observă că comunicarea Comisiei Europene identifică cu precizie obstacolele semnificative în comerțul dintre UE și Ucraina și cauzele acestora. Din cauza invaziei complet nejustificate a Rusiei, conflictul armat aflat în desfășurare pe teritoriul Ucrainei a dus la distrugerea pe scară largă a infrastructurii Ucrainei și la blocarea porturilor sale maritime de la Marea Neagră, eliminându-i astfel canalele comerciale internaționale. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Context

| 2.1. | Avizul de față a fost elaborat în siajul Comunicării Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Un plan de acțiune pentru culoarele de solidaritate UE-Ucraina pentru a facilita exporturile agricole ale Ucrainei și schimburile comerciale bilaterale cu UE” (2), din 12 mai 2022. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mărfurile alimentare și, în primul rând, cerealele se numără printre bunurile de bază produse de Ucraina și exportate către UE și numeroase țări din Africa și Asia. Ucraina este unul din cei mai mari producători de mărfuri alimentare. Blocarea comerțului său exterior înseamnă o scădere semnificativă a aprovizionării cu numeroase produse alimentare în UE și la nivel mondial. Împreună, Ucraina și Rusia produc 10 % din grâul mondial și reprezintă 30 % din comerțul mondial cu grâu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE salută propunerea Comisiei Europene de a crea rute logistice alternative și optimizate – noi „culoare de solidaritate UE-Ucraina” – pentru a facilita comerțul cu produse agricole ucrainene și comerțul bilateral exterior. Culoarele vor oferi Ucrainei și acces la rutele comerciale europene prin intermediul porturilor maritime, ceea ce le va permite vecinilor noștri din est să participe la comerțul mondial. Cu toate acestea, s-a convenit în general că exporturile pe cale terestră pot compensa doar între o treime și jumătate din ceea ce Ucraina exportă în mod normal prin Marea Neagră. În plus, costurile transportului terestru către Europa sunt mult mai mari decât cele ale exporturilor pe cale maritimă prin Marea Neagră. În plus, exporturile ucrainene sunt limitate în cadrul pieței interne a UE. Acest lucru îi lipsește pe fermieri de oportunități, lipsind și multe țări din Africa și Asia de aprovizionarea cu alimente de care au nevoie de urgență. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Deschiderea unui coridor sigur pentru cereale în Marea Neagră poate fi o veste bună pentru țările importatoare de alimente și pentru fermierii ucraineni. Cu toate acestea, adevăratul test nu a avut încă loc, deoarece încrederea în Rusia este scăzută. Mai mult, ne confruntăm cu o perioadă în care prețurile la combustibili și îngrășăminte sunt ridicate. Multe din terenurile agricole ale Ucrainei sunt controlate de Rusia sau sunt expuse riscului de atacuri rusești. Să presupunem că agricultorii nu mai pot desfășura activități agricole din cauza costurilor ridicate și a nivelului scăzut de securitate. În acest caz, ei ar putea renunța la agricultură, punând o presiune și mai mare asupra securității alimentare internaționale, astfel pierzându-se locuri de muncă. Este necesar și urgent să se găsească soluții. Nu este timp de pierdut. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE observă că Comisia identifică în mod corect blocajele, și anume domeniile cele mai problematice care împiedică comerțul dintre UE și Ucraina, și propune mai multe măsuri pentru soluționarea problemelor identificate. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Chestiunile legate de infrastructură reprezintă principalele dificultăți în calea dezvoltării comerțului dintre UE și Ucraina. Prin urmare, sunt necesare investiții urgente pentru a fluidiza punctele de trecere a frontierei și a facilita transportul feroviar dintre Ucraina și statele membre ale UE. Ar trebui instituită și extinsă cooperarea între instituțiile UE, statele membre, Ucraina și Moldova, aspect ce poate juca un rol activ în transportul de mărfuri. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | Sunt dificil de estimat daunele cauzate de invadarea Ucrainei de către Rusia, mai ales că nu se știe cât va dura războiul. Cu toate acestea, ar trebui să se analizeze deja planificarea privind reconstrucția, dezvoltarea economică și integrarea Ucrainei în ecosistemul economic al Uniunii Europene. Un pas important spre reconstrucția Ucrainei a fost Conferința de la Lugano, desfășurată în perioada 4-5 iulie 2022. Acest fapt este cu atât mai important cu cât, la 23 iunie 2022, liderii UE au decis să acorde Ucrainei statutul de țară candidată la Uniunea Europeană. Planul propus de Comisia Europeană de a crea „culoare de solidaritate” pentru intensificarea schimburilor comerciale dintre Uniunea Europeană și Ucraina este, cu siguranță, un pas esențial în direcția acestui obiectiv. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ucraina are 18 porturi din care mărfurile pot fi exportate către țări europene și alte părți ale lumii. Potrivit unor informații recente din Ucraina, 15 dintre acestea au fost blocate. Sunt operaționale doar trei porturi: Reni, Ismail și Ust-pe-Dunăre (Ust-Dunaisk). Rusia a împiedicat, de asemenea, plecarea a aproape 80 de nave străine cu echipajele aferente. Sursele ucrainene afirmă că doar 400 000 de tone de mărfuri au părăsit porturile în luna martie. În luna mai, producția portuară a crescut la 1,3 milioane tone (3). Totuși, aceasta este doar o foarte mică parte din ceea ce este necesar. Speranța pentru intensificarea comerțului maritim a fost plasată într-un acord în temeiul căruia Rusia va permite navelor comerciale să navigheze în afara porturilor ucrainene. Primele nave cu cereale ucrainene au părăsit deja portul Odessa. Ar trebui subliniat că acordul cu Rusia este fragil, iar porturile ar putea fi complet blocate din nou în orice moment (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | La nivel mondial, Ucraina este unul din cei mai mari producători de mărfuri alimentare. Aproximativ jumătate din exporturile mondiale de ulei de floarea-soarelui, 16 % din exporturile de porumb și 10 % din cele de grâu provin din această țară. De asemenea, Ucraina este un important producător și exportator de alte cereale și produse alimentare (5). Exporturile de mărfuri alimentare reprezintă o sursă esențială de venituri pentru Ucraina, generând 27,7 miliarde USD în 2021 (6). Produsele agricole ucrainene sunt vândute în Asia de Sud-Est, în Orientul Mijlociu și în Africa. De asemenea, unele țări din UE, cum ar fi Spania, Țările de Jos și Italia, se numără printre cei mai mari importatori ai acestor bunuri. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Înainte ca Rusia să invadeze Ucraina, aproximativ două treimi din exporturile de bunuri ucrainene se făceau pe mare. La momentul respectiv, cerealele erau exportate aproape exclusiv pe mare, iar pentru uleiurile vegetale, cifra era de peste 90 % (7). Blocarea porturilor maritime comerciale din Marea Neagră are consecințe directe asupra securității alimentare internaționale și a situației economice din multe țări din lume. Aprovizionarea limitată cu alimente din Ucraina este, desigur, un factor important al inflației prețurilor în întreaga UE și va continua să fie astfel. Războiul a împiedicat recoltarea, deoarece, în teritoriile ocupate, trupele ruse au furat produsele recoltate. În plus, ele au minat câmpurile și au dat foc terenurilor de cultură. În aceste condiții, recolta Ucrainei este mai mică decât în anii precedenți. Acest fapt, combinat cu dificultățile legate de export, ar putea duce la foamete în multe regiuni ale lumii. În plus, se estimează că aproximativ 30 % din zonele producătoare de grâu din Ucraina sunt în prezent controlate de Rusia (august 2022). Situația producției în zonele ocupate este neclară: cine controlează aceste bunuri și pot ajunge acestea în continuare pe piețele mondiale? De asemenea, în momentul izbucnirii războiului, s-a estimat că între 20 și 25 de milioane de tone de cereale din recolta din 2021 au fost ținute în Ucraina. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Aceste probleme justifică pe deplin propunerile Comisiei de a crea „culoare de solidaritate”. Cu toate acestea, CESE subliniază că propunerea Comisiei ar trebui să includă măsuri de sporire a securității investițiilor, pe lângă măsurile de extindere a capacității punctelor de trecere a frontierei. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Observații specifice

4.1.   Coordonarea activității serviciilor vamale ale statelor membre ale UE și ale Ucrainei

| 4.1.1. | Controalele vamale comune la frontiera UE cu Ucraina nu reprezintă o noutate. Un mecanism similar a fost utilizat în timpul desfășurării Euro 2012. Peste un milion de persoane au trecut frontiera dintre Polonia și Ucraina în timpul Campionatului european de fotbal. Cu toate acestea, regimurile speciale la momentul respectiv acopereau numai circulația persoanelor, nu și pe cea a mărfurilor. Coordonarea serviciilor vamale, însă, a făcut posibilă creșterea capacității de tranzit la punctele de trecere a frontierei. Circumstanțele speciale declanșate de invadarea Ucrainei de către Rusia legitimează cu siguranță luarea în considerare a unor măsuri similare pentru circulația mărfurilor. Fără îndoială, controalele vamale sunt necesare la punctele de trecere a frontierei cu Ucraina. Cu toate acestea, se recomandă efectuarea lor cu o deplină cooperare și coordonare într-un sigur loc și în același timp, atât de către funcționarii din statul membru al UE, cât și de cei din Ucraina. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Sporirea capacității punctelor de trecere a frontierei. Soluții pentru transportul rutier. Deschiderea unor noi puncte de trecere a frontierei și culoare pentru vămuirea mărfurilor, în special a produselor agroalimentare

| 4.2.1. | Deschiderea de puncte de trecere a frontierei și creșterea capacității lor sunt esențiale pentru a permite schimbul liber de mărfuri între statele membre ale UE și Ucraina. Această tendință apare în țările limitrofe Ucrainei și ar trebui sprijinită, inclusiv din punct de vedere financiar, prin investiții în infrastructura necesară. Este necesar atât să se extindă capacitatea punctelor de trecere a frontierei existente în prezent, de exemplu prin creșterea numărului de membri ai personalului vamal, cât și să se deschidă noi puncte de trecere a frontierei, în special pentru vămuirea mărfurilor, în locațiile unde este posibil. Merită menționat exemplul Poloniei, care a sporit capacitatea de tranzit a mărfurilor la punctele de trecere a frontierei Korczowa-Krakoveț și Dorohusk-Jagodin. Datorită extinderii și utilizării infrastructurii existente, Polonia a redus fără întârziere timpul de așteptare pentru vămuirea mărfurilor la alte puncte de trecere a frontierei. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Trebuie remarcat că există posibilitatea utilizării porturilor maritime nu numai în Polonia, ci și în statele baltice pentru comerțul cu cereale ucrainene. Este necesar să se utilizeze în mod eficient rețeaua feroviară din Polonia și să se permită autorităților și întreprinderilor ucrainene să utilizeze porturile din Polonia, Lituania, Letonia și Estonia. Este important de menționat că o cantitate semnificativă de cereale ucrainene este stocată în depozite situate la frontiera polono-ucraineană. Aceasta înseamnă că logistica comercială se lovește în continuare de bariere care trebuie eliminate. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Ar trebui remarcat că Comisia propune, de asemenea, deschiderea negocierilor pentru a încheia un acord între Uniunea Europeană și Ucraina privind transportul rutier de mărfuri. După perioada inițială de valabilitate, acesta ar putea rămâne în vigoare atât timp cât vor dura efectele grave ale agresiunii militare a Rusiei împotriva Ucrainei asupra infrastructurii și operațiunilor de transport. Cu toate acestea, ar trebui subliniat că mediile de afaceri ucrainene și europene diferă considerabil. Ca atare, este esențial ca orice acord între UE și Ucraina să includă o foaie de parcurs pentru modificări de reglementare în Ucraina, astfel încât regulamentele interne să fie convergente cu standardele europene, inclusiv cu pachetul privind mobilitatea. În caz contrar, societățile de transport ucrainene ar putea obține un avantaj competitiv semnificativ față de omologii lor europeni, ceea ce ar avea consecințe economice serioase pentru industria europeană a transporturilor. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | În Acțiunea 4, Comisia solicită ca transporturile ucrainene de produse agricole exportate să fie direcționate cu prioritate către coridoarele de transport de marfă cu cea mai bună capacitate disponibilă. Acest lucru este important din punct de vedere administrativ, Cu toate acestea, ar trebui subliniat că, fără stimulente economice suplimentare și asigurări adecvate, operatorii de transport privat ar putea să nu fie dispuși să-și asume riscuri asociate transportului de produse agricole. Principiul după care se conduc întreprinderile private este cel al maximizării profitului și minimizării riscurilor, astfel încât este posibil să prefere transportul altor produse de bază sau alte activități complet diferite decât să transporte produse agricole din Ucraina. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | CESE salută identificarea corectă de către Comisie a necesității de a elimina numeroasele bariere care îi împiedică pe șoferii ucraineni să lucreze în UE. Ar trebui să se întreprindă acțiuni comune cu partenerii ucraineni pentru a permite ucrainenilor să lucreze în cadrul întreprinderilor europene de transport și să treacă frontierele în mod liber. La urma urmei, întreprinderile europene de transport care își desfășoară activitatea în regiune se confruntă cu un deficit însemnat de lucrători. Mulți cetățeni ucraineni au lucrat în țările UE înainte de război, dar au fost obligați să se întoarcă în țara lor de origine după izbucnirea războiului. În prezent, ei nu pot părăsi Ucraina și nu pot să lucreze în UE, ceea afectează situația întreprinderilor europene. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Legături feroviare dintre UE și Ucraina

| 4.3.1. | CESE observă că Comisia Europeană identifică corect problemele din domeniul transportului feroviar de marfă. Ecartamentul feroviar utilizat în UE este de 1 435 mm și de 1 520 mm în Ucraina. Acest lucru face imposibilă circulația trenurilor europene de marfă pe liniile ucrainene și invers. Cu toate acestea, Comisia atrage atenția asupra practicii de schimbare a boghiurilor vagoanelor, care poate să nu fie suficientă întotdeauna. Trebuie remarcat că vagoanele ucrainene sunt uneori mai largi decât cele utilizate în Europa, ceea ce le poate împiedica să circule pe liniile europene. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | În Acțiunea 5, Comisia se angajează să colaboreze cu statele membre și cu industria pentru a identifica principalele centre de transbordare/schimbare a ecartamentului situate în interiorul și în afara frontierelor UE-Ucraina, pentru a stabili volumele care ar putea fi transbordate zilnic, pentru transportul în vrac și prin containere. Ar trebui subliniat că asistența UE în materie de coordonare ar trebui să depășească transportul și ar trebui să acopere și expedierea de mărfuri. Companiile ucrainene se confruntă în prezent cu mari dificultăți în crearea de noi lanțuri logistice (rezervarea unor terminale de frontieră, organizarea transportului feroviar de marfă, rezervarea de terminale în porturi, contractele cu companiile de transport maritim), care adesea livrează cereale doar la frontieră, ceea ce creează blocaje. Problema ar putea fi rezolvată prin măsuri și mecanisme la scară largă de coordonare a cererii cu oferta (inclusiv online), de exemplu prin conectarea exportatorilor ucraineni cu agenți de expediție, întreprinderi de logistică etc. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Punerea în aplicare a culoarelor de solidaritate necesită mai multe investiții în infrastructură, în special în sectorul feroviar. Un exemplu notabil este extinderea infrastructurii feroviare europene în cadrul coridorului propus Polonia-Ucraina-România, pe linia Gdańsk-Lublin/Przemyśl-Liov-Cernăuți-Suceava-Constanța. Proiectul ar putea fi o ramură estică a noului coridor TEN-T Marea Baltică-Marea Neagră-Marea Egee, care este discutat în cadrul revizuirii ciclice a rețelei TEN-T. Odată cu realizarea investițiilor necesare în Polonia, cum ar fi Nodul central de transporturi (Solidarity Transport Hub) și adaptarea căilor ferate de mare viteză la transportul de marfă, aceasta va fi probabil cea mai rapidă rută pentru transportul de mărfuri din Ucraina către porturile maritime baltice. Realizarea investițiilor feroviare în cadrul rețelei TEN-T va permite Moldovei să se conecteze mai bine cu UE și să deschidă mai multe rute de transport de marfă către Odessa și Chișinău. |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   Sprijin financiar și reducerea riscurilor pentru antreprenori

| 4.4.1. | Reconstrucția Ucrainei necesită investiții foarte însemnate. O parte semnificativă a infrastructurii și agriculturii țării a fost distrusă prin acțiuni militare. Aceste investiții necesită surse de finanțare și garanții de plată pentru a asigura securitatea în cazurile în care investitorul nu este în măsură să plătească contractantului. Prin urmare, trebuie incluse fonduri europene menite să-i sprijine pe antreprenorii care fac investiții în Ucraina. Având în vedere costurile ridicate ale combustibilului, îngrășămintelor și asigurărilor, mulți fermieri nu vor risca investiții. Multe ferme din zonele ocupate vor fi abandonate, ceea ce înseamnă că nu vor există locuri de muncă pentru populație și nici producție alimentară. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Comisia subliniază, în mod corect, că proprietarii de vagoane din UE sunt reticenți în a-și trimite materialul rulant și vehiculele în Ucraina. Răspunsul Ucrainei la aceste preocupări este un decret guvernamental prin care Ucraina s-a angajat să acopere costurile generate de pierderile de vagoane sau barje. Dar acest decret nu compensează riscurile de asigurare și nu se aplică transportului rutier. Materialul rulant european intră deja parțial în Ucraina, dar încă în număr limitat. Este indicat ca UE, în cooperare cu Ucraina, să acorde sprijin în acest sens și să aloce fonduri specifice acestui instrument. Riscurile legate de activitatea militară de pe teritoriul Ucrainei afectează semnificativ disponibilitatea întreprinderilor (inclusiv din sectorul transportului rutier) de a se angaja în comerțul cu mărfuri între UE și Ucraina. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | În repetate rânduri, Comisia face referire la necesitatea unor investiții semnificative, de exemplu în construirea de legături feroviare, de infrastructură de transbordare a mărfurilor sau de infrastructură de depozitare. Ar trebui observat că o provocare majoră în creșterea investițiilor private în infrastructura pentru cereale (terminale, ascensoare, achiziționarea de vagoane și material rulant, dezvoltarea de cheiuri portuare etc.) este incertitudinea privind războiul și, ca atare, riscul de supradimensionare a investițiilor. Dată fiind dimensiunea globală a problemei, există motive întemeiate pentru a solicita sprijin din partea statelor și a organizațiilor internaționale pentru a crea instrumente financiare care să acopere riscul unor investiții-cheie în infrastructura de transport și depozitare a cerealelor pentru întreprinderile private. Printre părțile interesate potențiale se numără Banca Europeană de Investiții sau alte instituții bancare de dezvoltare din țările din regiune. |
| --- | --- |

4.4.3.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Supporting Ukrainian exports and improving connections to the EU: EU strengthens cooperation with Ukraine and Moldova (europa.eu).

1

(2)  COM(2022) 217 final.

2

(3)  https://ubn.news/russian-invaders-have-seized-and-blocked-15-ukrainian-ports

3

(4)  https://www.business-standard.com/article/international/ukraine-russia-sign-un-deal-to-export-grain-and-fertiliser-on-black-sea-122072201213_1.html

4

(5)  https://www.bbc.com/news/world-europe-61583492; https://www.apk-inform.com/en/news/1526701. Cf. și The importance of Ukraine and the Russian Federation for global agricultural markets and the risks associated with the war in Ukraine (Importanța Ucrainei și a Federației Ruse pentru piețele agricole mondiale și riscurile asociate războiului din Ucraina), Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură.

5

The importance of Ukraine and the Russian Federation for global agricultural markets and the risks associated with the war in Ukraine

(6)  https://www.weforum.org/agenda/2022/07/ukraine-s-food-exports-by-the-numbers

6

(7)  https://www.bbc.com/news/world-europe-61583492

7

---

ANEXĂ

Amendamentul următor, care a întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, a fost respins în cursul dezbaterilor:

AMENDAMENT

Depus de:

CAÑO AGUILAR Isabel

HAJNOŠ Miroslav

QUAREZ Christophe

SZYMAŃSKI Mateusz

TEN/781 – Culoare de solidaritate UE-Ucraina

Punctul 4.5

Se introduce un punct nou după punctul 4.4.3.

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| | 4.5. | Protecția drepturilor lucrătorilor în noul proiect de Cod al muncii |

Aviz al secțiunii

Amendament

4.5.

Parlamentul Ucrainei a abandonat recent principiul pe care l-a aplicat mul timp, de a consulta sindicatele și asociațiile patronale cu privire la politicile legate de modificarea legislației muncii. Ca atare, Parlamentul Ucrainei a adoptat Legea 2434-IX, intrată în vigoare în august 2022, care îi discriminează pe lucrătorii din organizațiile cu mai puțin de 250 de angajați și cu salarii de peste opt ori mai mari decât nivelul salariului minim, permițând angajatorului să le propună semnarea unor contracte de muncă individuale, care – dacă sunt acceptate – pot impune unui astfel de angajat responsabilități și obligații suplimentare care nu sunt prevăzute de legislația muncii sau de contractele colective de muncă. Textul legislativ a fost adoptat în cadrul legii marțiali, însă face parte – desigur – dintr-o agendă mai amplă de dereglementare și de eliminare a drepturilor lucrătorilor. Pe timp de pace, adoptarea și includerea dispozițiilor sale în noua legislație a muncii ar contraveni acquis-ului UE, inclusiv libertății de a presta servicii, afectând condițiile de muncă și de viață ale lucrătorilor, condițiile durabile de angajare și principiul nediscriminării, dar și obligațiile care decurg din convențiile ratificate ale Organizației Internaționale a Muncii și din Pilonul european al drepturilor sociale privind locurile de muncă sigure și adaptabile, salariile minime adecvate și venitul minim.

Rezultatul votului asupra amendamentului:

| Voturi pentru: | 81 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 97 |
| Abțineri: | 17 |

Voturi pentru:

81

Voturi împotrivă:

97

Abțineri:

17

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/178 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/178

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia UE pentru energia solară”

[COM(2022) 221 final]

și

privind „Recomandarea Comisiei privind accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile și facilitarea contractelor de achiziție de energie electrică”

[C(2022) 3219 final]

(2023/C 75/26)

| Raportor: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |
| Coraportoare: | Alena MASTANTUONO |

Raportor:

Kęstutis KUPŠYS

Coraportoare:

Alena MASTANTUONO

| Sesizare | Comisia Europeană, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 4.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 171/1/3 |

Sesizare

Comisia Europeană, 28.6.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

4.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

171/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE subliniază că UE trebuie să stimuleze utilizarea energiei solare și să îmbunătățească de urgență capacitățile europene în acest domeniu, din mai multe motive: pentru a atinge obiectivele climatice, pentru a crește autonomia energetică strategică a UE, pentru a promova investițiile publice și private și crearea de locuri de muncă decente, pentru a consolida baza industrială și a stimula oportunitățile de afaceri și pentru a contribui la accesul gospodăriilor la o energie accesibilă ca preț. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Totodată, CESE subliniază că trebuie recunoscute diferențele dintre statele membre în ceea ce privește mixul lor energetic, care reflectă propriile lor condiții geografice și climatice, precum și disponibilitatea diferitelor surse regenerabile de energie. Dezvoltarea energiei solare trebuie să respecte o serie de condiții tehnice și durabilitatea mediului. Pentru valorificarea deplină a potențialului energiei solare în Europa, este nevoie de o cooperare sporită între statele membre. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută Strategia UE pentru energia solară (1) (denumită în continuare „strategia”), însă regretă că rezultatele acesteia vor fi resimțite atât de târziu. Comitetul îndeamnă statele membre să nu aștepte adoptarea noilor norme ale UE și să înceapă deja să faciliteze procedurile administrative și să scurteze procesul de acordare a autorizațiilor. CESE solicită statelor membre să consolideze ghișeele unice, procedurile integrate și acordarea de autorizații unice și să accelereze imediat identificarea „zonelor prioritare”, limitând durata procesului de punere în aplicare deplină la cel mult doi ani. De asemenea, Comitetul subliniază că strategia pentru energia solară necesită o puternică extindere a capacităților de stocare și că rețelele de transport și de distribuție trebuie să fie pregătite în acest sens. |
| --- | --- |

1.3.

CESE invită responsabilii de elaborarea politicilor să-i încurajeze pe cetățeni, să-i sprijine și să le permită să devină prosumatori de energie solară și să creeze comunități energetice. CESE recomandă autorităților locale să lanseze proiecte de abordare a sărăciei energetice în zonele în care populația nu își permite să investească prin intermediul comunităților energetice. CESE solicită acordarea unei atenții sporite sistemelor agrofotovoltaice, pentru a le oferi fermierilor noi oportunități și beneficii.

| 1.4. | Comitetul observă că extinderea utilizării pompelor de căldură ar trebui abordată în paralel cu creșterea numărului de sisteme fotovoltaice solare instalate, întrucât combinația dintre un sistem fotovoltaic solar (pe acoperiș) și o pompă de căldură oferă soluția cea mai eficientă din punct de vedere energetic și cea mai accesibilă din punct de vedere economic pentru răcire acolo unde condițiile climatice permit acest lucru. CESE remarcă, de asemenea, nevoia de a promova sistemele termice solare la scară utilitară. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pentru a asigura implementarea pe scară largă a sistemelor fotovoltaice solare, trebuie consolidată baza industrială europeană și trebuie asigurate lanțuri de aprovizionare fluide și fiabile în domeniul energiei solare. Astfel, CESE consideră că UE trebuie să găsească neapărat modalități de a produce sisteme fotovoltaice solare în Europa, îmbunătățind mediul pentru investiții publice și private și creând condiții favorabile pentru întreprinderi, inclusiv acces adecvat la finanțare și punând un accent puternic pe cercetare și inovare. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Există obstacole majore în ceea ce privește instalarea echipamentelor de energie solară, date fiind lipsa uriașă de lucrători calificați și barierele în materie de reglementare și chiar și de natură tehnică. CESE solicită promovarea intensivă a formării și a dezvoltării competențelor, prin cooperare între părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE subliniază importanța consolidării unei capacități industriale interne a UE pentru produse de energie solară durabile și la prețuri rezonabile și solicită acordarea unui sprijin solid pentru Alianța industriei energiei solare fotovoltaice. Comitetul evidențiază nevoia clară de a mobiliza toate părțile interesate implicate, cu sprijinul autorităților publice și al partenerilor sociali, pentru a asigura expertiza și cunoștințele practice necesare, precum și un sprijin larg pentru introducerea sistemelor fotovoltaice solare. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Context

| 2.1. | La 18 mai 2022, în contextul războiului din Ucraina, al introducerii sancțiunilor UE împotriva Rusiei și al eforturilor de a aborda problema suveranității energetice, Comisia Europeană a propus planul REPowerEU (2), cu scopul de a „reduce rapid dependența Europei de combustibilii fosili din Rusia prin accelerarea tranziției către energia curată și conjugarea eforturilor în vederea construirii unui sistem energetic mai rezilient și a unei adevărate uniuni energetice”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În ceea ce privește producția de energie curată, REPowerEU propune modalități prin care UE să poată accelera tranziția verde și stimula investiții masive în energia din surse regenerabile (3). În cadrul planului REPowerEU, Comisia Europeană a adoptat o Strategie a UE privind energia solară (denumită în continuare „strategia”). Această strategie se axează pe patru inițiative:






  (a) | o inițiativă europeană privind acoperișurile solare; |
| --- | --- | --- |

2.2.

(a)

o inițiativă europeană privind acoperișurile solare;

| (b) | pachete de proceduri de acordare a autorizațiilor; |
| --- | --- |

(b)

pachete de proceduri de acordare a autorizațiilor;

| (c) | un parteneriat la scară largă în materie de competențe la nivelul UE; |
| --- | --- |

(c)

un parteneriat la scară largă în materie de competențe la nivelul UE;

| (d) | o Alianță a industriei fotovoltaice solare. |
| --- | --- |

(d)

o Alianță a industriei fotovoltaice solare.

| 2.3. | Strategia se bazează pe inițiativele propuse de UE privind sursele regenerabile de energie, performanța energetică a clădirilor și eficiența energetică [denumite în continuare „COM(2022) 222 final” (4)]. COM(2022) 222 final vizează adoptarea unei durate maxime a procesului de acordare a autorizațiilor aplicabile centralelor de energie din surse regenerabile. Comisia a prezentat o inițiativă pentru creșterea nivelului de ambiție al obiectivelor prevăzute în propunerile anterioare de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile (5) și a Directivei privind eficiența energetică (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prezentul aviz face parte dintr-o serie de avize ale CESE privind energia și trebuie privit în acest context general, care cuprinde avizele privind Planul REPowerEU (7), piețele de energie, securitatea energetică și prețurile energiei, printre altele. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută propunerea de strategie, în special faptul că aceasta abordează nevoia de a adopta măsuri la nivelul întregului domeniu al energiei solare: investițiile, inovarea, producția de energie, energia electrică, organizarea pieței, stimulentele, infrastructura, lucrătorii calificați, creșterea gradului de sensibilizare, durabilitatea și lanțurile valorice. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Stimularea utilizării energiei solare și consolidarea capacităților europene în acest domeniu reprezintă o chestiune urgentă din mai multe motive. Trebuie atinse obiectivele climatice și trebuie îmbunătățită autonomia strategică a UE în domeniul energiei. De asemenea, aceste măsuri îmbunătățesc investițiile publice și private și crearea de locuri de muncă decente, asigură oportunități de afaceri și contribuie la accesul gospodăriilor la energie la prețuri abordabile. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pentru o strategie coerentă și sustenabilă a UE în ceea ce privește energia solară, UE trebuie să asigure:






  1. | cadre de reglementare adecvate, care să economisească timp și să reducă costurile; |
| --- | --- | --- |

3.3.

1.

cadre de reglementare adecvate, care să economisească timp și să reducă costurile;

| 2. | contribuția activă a consumatorilor la producția de energie solară; |
| --- | --- |

2.

contribuția activă a consumatorilor la producția de energie solară;

| 3. | utilizarea economiilor de scară; |
| --- | --- |

3.

utilizarea economiilor de scară;

| 4. | investiții publice și private solide în infrastructură; |
| --- | --- |

4.

investiții publice și private solide în infrastructură;

| 5. | stimulente pentru cercetare, dezvoltare și inovare; |
| --- | --- |

5.

stimulente pentru cercetare, dezvoltare și inovare;

| 6. | specialiști și locurile de muncă de calitate necesare pentru a-i atrage; |
| --- | --- |

6.

specialiști și locurile de muncă de calitate necesare pentru a-i atrage;

| 7. | o disponibilitate suficientă a materiilor prime; |
| --- | --- |

7.

o disponibilitate suficientă a materiilor prime;

| 8. | circularitatea și eficiența energetică în întregul sector al energiei fotovoltaice solare; și |
| --- | --- |

8.

circularitatea și eficiența energetică în întregul sector al energiei fotovoltaice solare; și

| 9. | finanțare adecvată. |
| --- | --- |

9.

finanțare adecvată.

| 3.4. | Totodată, CESE subliniază că strategia trebuie să recunoască diferențele dintre statele membre în ceea ce privește mixul lor energetic, care reflectă propriile lor condiții geografice și climatice, precum și disponibilitatea diferitelor surse regenerabile de energie. În plus, îmbunătățirea energiei solare trebuie să respecte condițiile tehnice și cadrul de mediu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Comitetul speră că strategia pentru energia solară va deveni un element central al tranziției către un sistem energetic neutru din punct de vedere climatic, în care energia din surse regenerabile să joace un rol central. În acest scop, trebuie pus un accent puternic pe dezvoltarea tehnologiei de stocare, pe managementul cererii de energie și pe integrarea sistemului energetic în general. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE atrage atenția asupra nevoii urgente de a crea condiții favorabile pentru cercetare, dezvoltarea de produse și crearea capacității industriale a UE pentru producția de echipamente de energie solară durabile și la prețuri competitive. În acest sens, CESE sprijină ferm Alianța industriei energiei solare fotovoltaice, de la care se așteaptă soluții la problema persistentă a reducerii capacității industriale din UE. În această privință, ar trebui să se folosească experiența și posibilele sinergii cu alte alianțe, precum Alianța europeană pentru baterii. Actorii societății civile ar trebui implicați chiar de la început, întrucât joacă un rol vital în oferirea de expertiză și cunoștințe practice, precum și în informarea unui public mai larg și în asigurarea sprijinului și a consultării la scară societală. |
| --- | --- |

3.6.

Îmbunătățirea gradului de utilizare a energiei solare

| 3.7. | Pentru a îmbunătăți adoptarea energiei solare, avem nevoie de o politică care să îi motiveze pe consumatori și pe toate părțile interesate de la nivelul sistemului energetic să subscrie la acest obiectiv ambițios atunci când își procură energia. Totodată, aceștia trebuie încurajați să se angajeze să adopte măsuri de eficiență energetică și de economisire a energiei. Un astfel de rezultat ar putea fi obținut prin creșterea gradului de sensibilizare cu privire la beneficiile preconizate – de exemplu, reducerea facturilor la energie, îmbunătățirea bunăstării cotidiene, creșterea valorii propriei proprietăți –, precum și prin conceperea unor instrumente financiare corespunzătoare. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE invită responsabilii de elaborarea politicilor să-i încurajeze și să-i sprijine pe cetățeni și să le permită să devină nu numai consumatori de energie conștienți, ci și prosumatori de energie, și să creeze comunități energetice locale. Aceasta i-ar ajuta să devină mai conștienți și mai independenți de prețurile de pe piața comună. CESE recomandă autorităților locale să lanseze proiecte colective în materie de energie solară, profitând de clădiri publice precum birourile, școlile și spitalele, pentru a putea aborda problema sărăciei energetice în zonele în care persoanele nu își pot permite să investească prin comunitățile energetice. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Având în vedere rolul prioritar al eficienței energetice și al economiilor de energie, statele membre ar trebui să faciliteze utilizarea contoarelor inteligente pentru a le permite utilizatorilor de energie să obțină o imagine mai bună a propriului consum și o mai bună înțelegere a modalităților de a-l gestiona. CESE solicită să se aibă în vedere legătura dintre îmbunătățirea eficienței energetice și creșterea rolului energiei solare în renovarea clădirilor. Statele membre sunt încurajate să îndrume utilizatorii de energie să își distribuie nevoile energetice în mod inteligent pe parcursul celor 24 de ore ale unei zile, pentru a reduce perioadele în care se înregistrează vârfuri de cerere. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Comitetul observă că creșterea numărului de sisteme fotovoltaice solare instalate ar trebui abordată în paralel cu extinderea utilizării pompelor de căldură, având în vedere că vârfurile producției de energie solară coincid cu creșterea cererii de energie electrică pentru a răci clădirile. Prin urmare, combinația dintre un sistem fotovoltaic solar (pe acoperiș) și o pompă de căldură oferă soluția cea mai eficientă din punct de vedere energetic și cea mai ieftină pentru răcire (în anumite momente ale zilei), acolo unde condițiile climatice permit acest lucru. În restul timpului, producția este legată de volatilitatea intensității solare, ceea ce înseamnă că trebuie utilizată altă sursă de energie pentru a satisface cererea de energie. Volatilitatea poate fi atenuată parțial prin introducerea unei capacități solide de stocare, care încă nu este disponibilă în cantități suficiente în prezent, precum și a unor legături de transport mai bune, ceea ce implică o mai bună cooperare între statele membre. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Energia termică solară a fost subapreciată în mare măsură în majoritatea statelor membre. CESE solicită utilizarea sistemelor termice solare într-o măsură mai mare, acolo unde este posibil, la scară utilitară, în cadrul planurilor privind tranziția energetică la nivelul statelor membre, la nivel regional și la nivel local. Având în vedere actuala criză a aprovizionării cu gaze și nevoia de a înlocui gazele naturale, utilizate în special pentru încălzire și nevoile industriale, energia termică solară va fi un factor important în sistemul energetic. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE consideră că este necesar ca potențialul adoptării energiei fotovoltaice solare produse pe acoperișuri să fie evaluat în continuare și consolidat, prin crearea unor mecanisme permanente de consultare și colaborare, implicând o gamă largă de părți interesate relevante. Acest demers ar necesita înființarea unor agenții și entități în domeniul energiei din surse regenerabile și asigurarea unei finanțări adecvate a acestora pentru a sprijini cetățenii, IMM-urile și autoritățile locale, lansând totodată inițiative în materie de formare și promovând locurile de muncă noi și decente. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Sistemele fotovoltaice solare integrate în clădiri joacă un rol important în maximizarea producției de energie solară. Dacă nu doar acoperișul, ci și părți din fațada unei clădiri sunt acoperite cu suprafețe care generează energie electrică solară, utilizatorul beneficiază de posibilitatea de a „profita la maximum de soare” pentru o durată mai mare din zi. Această abordare este potrivită pentru întregul sistem energetic, întrucât înseamnă că vârfurile producției de energie fotovoltaică solară pot fi nivelate. Comitetul recomandă încurajarea continuării cercetării în ceea ce privește sistemele fotovoltaice integrate în clădiri și, de asemenea, adăugarea unei dimensiuni suplimentare inițiativei privind energia fotovoltaică produsă pe acoperișuri, acordându-se o atenție sporită sprijinirii orientării instalațiilor fotovoltaice solare pe axa est-vest. |
| --- | --- |

3.13.

Accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor și asigurarea resurselor financiare

| 3.14. | CESE subliniază că se va face simțită nevoia iminentă de a accelera procedurile de acordare a autorizațiilor pentru a facilita utilizarea energiei din surse regenerabile, inclusiv producția, stocarea, distribuția și transportul acesteia. Deși acordarea autorizațiilor ține de statele membre, CESE sprijină liniile generale prevăzute în COM(2022) 222 final și în Recomandarea C(2022) 3219 final a Comisiei (8) și încurajează statele membre să își concentreze eforturile asupra dezvoltării procedurilor lor. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Potrivit analizei realizate de acest sector (9), perioada de acordare a autorizațiilor pentru instalarea echipamentelor de energie fotovoltaică solară variază de la 12 luni în Lituania la 48 de luni în Croația. Dintre cele 12 țări pentru care sunt disponibile informații, numai trei au avut perioade de acordare a autorizațiilor mai scurte decât limita UE de 24 de luni. Prin urmare, CESE solicită statelor membre să stabilească termene definite și mai scurte pentru procedurile administrative și de acordare a autorizațiilor și să simplifice procesele prin consolidarea ghișeelor unice și a procedurilor integrate și de acordare de autorizații unice. Din punctul de vedere al Comitetului, statele membre nu ar trebui să aștepte adoptarea propunerii, ci să înceapă deja să scurteze procedurile. În plus, Comitetul subliniază nevoia de a digitaliza cât mai multe proceduri pe parcursul diverselor etape ale procesului de acordare a autorizațiilor. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE aprobă pe deplin secțiunea „Facilitarea participării cetățenilor și a comunităților” din recomandarea Comisiei (10). Participarea cetățenilor și a comunităților energetice la proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile este esențială pentru implicarea cetățenilor în tranziția energetică și pentru sprijinirea acesteia de către cetățeni. CESE subliniază că utilizarea energiei solare nu ar trebui să fie un privilegiu rezervat numai unora dintre consumatori și că consumatorii afectați de sărăcia energetică și vulnerabili trebuie să aibă acces la energia solară, de exemplu prin instalații pentru locuințe sociale, comunități energetice sau sprijin financiar pentru instalații individuale. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Potrivit COM(2022) 222 final, statele membre ar trebui să adopte un plan sau mai multe planuri prin care să fie identificate „zone prioritare” pentru unul sau mai multe tipuri de surse regenerabile de energie în termen de doi ani de la intrarea în vigoare a modificărilor aduse directivei. Comitetul subliniază urgența punerii în aplicare a acestor planuri cât mai repede posibil, limitând durata procesului de punere în aplicare deplină la cel mult doi ani. Acoperișurile reprezintă o suprafață omogenă, cu excepția, desigur, a zonelor protejate din punct de vedere cultural. CESE pledează pentru perioade mai scurte pentru demararea inițiativelor acolo unde soluțiile tehnice sunt bine cunoscute, precum în cazul energiei fotovoltaice produse pe acoperișuri. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | CESE constată, de asemenea, că modulele fotovoltaice flotante de pe lacuri și de pe suprafețele rezervoarelor reduc pierderea de apă prin evaporare, îmbunătățind în același timp eficiența conversiei energiei fotovoltaice datorită răcirii inerente asigurate de apă. În cazul barajelor, energia electrică pe timp de zi poate fi furnizată de sistemele fotovoltaice flotante, iar energia pe timp de noapte poate fi generată de apa eliberată de baraj, utilizându-se în ambele cazuri conexiunea la rețea existentă. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Cu toate acestea, este nevoie de o abordare prudentă atunci când soluțiile tehnice sunt mai puțin avansate, iar implicațiile pentru pierderea biodiversității nu au fost examinate integral. Un exemplu în acest sens ar putea fi proiectele de sisteme fotovoltaice flotante, mai ales în corpurile de apă care nu sunt artificiale. Această lipsă a unei abordări mai detaliate în funcție de circumstanțe este una dintre puținele lacune ale propunerii menționate anterior. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | CESE solicită acordarea unei atenții deosebite sistemelor agrofotovoltaice, eventual sub forma unei recomandări suplimentare a Comisiei. Acțiunile statelor membre în acest domeniu nu ar trebui să denatureze utilizarea terenurilor agricole productive sau să afecteze producția alimentară (de aici și nevoia de a stimula producția de energie solară pe terenurile mai puțin valoroase). Totodată, oportunitățile asociate veniturilor suplimentare din producția de energie pentru fermieri și o mai bună protecție a culturilor și a animalelor (efectul de umbrire și de răcire, reducerea stresului termic, protecția împotriva grindinei și a înghețului) ar trebui subliniate în domeniul politicii agricole. Acest ultim factor ar trebui privit și din perspectiva unei adaptări mai bune la schimbările climatice. Instalarea de parcuri fotovoltaice pe scară largă ar trebui să constituie o prioritate în ce privește terenurile marginale și terenurile industriale abandonate. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Stimularea utilizării energiei solare reprezintă o chestiune urgentă și, prin urmare, trebuie să se acorde prioritate proiectelor prevăzute în acest sens în planurile naționale de redresare și reziliență. Întrucât capacitatea de a produce energie verde și, în special, energie solară, variază în mod semnificativ între regiuni, politica de coeziune ar putea și ar trebui să contribuie în mod decisiv la aprovizionarea generală cu energie a UE; InvestEU sau un program similar ar trebui să joace, de asemenea, un rol major. CESE salută accentul plasat de strategie pe reafectarea fostelor terenuri industriale sau miniere, întrucât astfel de terenuri reprezintă o oportunitate pentru utilizarea sistemelor de energie solară. În acest sens, CESE sprijină utilizarea Fondului pentru modernizare și a Fondului pentru o tranziție justă pentru zonele prioritare. |
| --- | --- |

3.21.

Consolidarea capacităților de producție și de instalare

| 3.22. | Actualul obiectiv al UE privind energia fotovoltaică solară de 320 GW până în 2025 și de 600 GW până în 2030 (doar Germania dorește 215 GW) este foarte ambițios, dar este necesar pentru a atinge obiectivele climatice ale UE. Potrivit planului REPowerEU, până în 2025 trebuie să se obțină anual 42 GW, cu un ritm accelerat de 53 GW pe an după 2025. Urmând acest plan, UE trebuie să dubleze ritmul de montare a instalațiilor solare pe care l-a înregistrat în 2021: un salt de la 21 GW pe an la 42 GW pe an fiind necesar imediat. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | În prezent, economia europeană nu este pregătită să livreze componentele necesare pentru o astfel de introducere pe scară largă a instalațiilor fotovoltaice solare, din cauza lipsei capacităților de fabricație. De asemenea, există obstacole majore în ceea ce privește instalarea, dată fiind lipsa uriașă de lucrători calificați, precum și obstacole în materie de reglementare și chiar și de natură tehnică. Prin comparație, și contrastând puternic cu UE, se estimează că China va instala noi tehnologii fotovoltaice cu o capacitate de 100 GW în 2022, aproape dublându-și ritmul de montare a instalațiilor (11), acoperind totodată întregul lanț valoric al industriei sale de energie fotovoltaică. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Prin urmare, Comitetul evidențiază nevoia de a consolida baza industrială și economia europeană, de a proteja autonomia strategică (în special autonomia aprovizionării cu energie) și de a asigura lanțuri de aprovizionare fluide și fiabile. CESE atrage atenția că UE poate juca un rol de frunte în industria solară doar dacă condițiile permit ca activitatea să fie justificată din punct de vedere economic, și evidențiază nevoia clară de a mobiliza toate părțile interesate vizate, cu sprijinul autorităților publice și al partenerilor sociali. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | CESE solicită Comisiei și statelor membre să creeze toate condițiile necesare pentru comercializarea soluțiilor inovatoare europene în domeniul fotovoltaic, prin intermediul proiectelor importante de interes european comun (PIIEC) de-a lungul întregului lanț valoric al energiei solare. Un astfel de cadru ar asigura condiții concurențiale durabile pe termen lung pentru producția europeană de energie fotovoltaică – inclusiv poziția de lider a UE în domeniul tehnologiilor fotovoltaice –, sustenabilitate, reciclare și soluții fotovoltaice integrate. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | CESE consideră că este imperativ ca UE să îmbunătățească investițiile publice și private și să creeze condiții favorabile pentru sectorul energiei solare, de exemplu stimulând formarea în acest domeniu și asigurând un acces adecvat la finanțare, inclusiv prin intermediul instrumentelor „taxonomiei UE pentru activități sustenabile”. În concordanță cu transformarea prezumată a Băncii Europene de Investiții în banca europeană pentru climă, CESE solicită să se pună accentul pe sprijinirea producției de sisteme fotovoltaice solare în programele de finanțare puse la dispoziție de această bancă. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | CESE solicită să se stimuleze cercetările privind noi tehnologii fotovoltaice, de exemplu pe baza unor materiale alternative. Pentru a rezolva problema lipsei de lucrători calificați, este fundamental să se promoveze formarea și dezvoltarea de competențe, printr-o cooperare între părțile interesate relevante. Prin urmare, CESE îndeamnă instituțiile competente să găsească modalități de a dezvolta o forță de muncă care să dispună de cunoștințele și competențele necesare pentru a utiliza toate opțiunile disponibile în materie de eficiență energetică și de tehnologie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

3.27.

4.   Observații specifice privind lanțurile de aprovizionare a producției

| 4.1. | Există dependențe strategice semnificative în cadrul segmentelor de producție din amonte care ar putea împiedica expansiunea rapidă a energiei solare. Cel mai mare obstacol rămâne capacitatea limitată de a furniza materiile necesare pentru obiectivele ambițioase ale strategiei. În aproape toate etapele lanțului valoric al energiei fotovoltaice, Europa – un fost lider în domeniul producției de energie fotovoltaică solară – nu joacă un rol vizibil, în pofida faptului că se numără printre liderii din domeniul cercetării în materie de energie fotovoltaică solară, cu importante centre de cercetare. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | De-a lungul lanțului valoric al industriei, UE are o capacitate limitată de a obține materia primă de bază, polisiliciul. Problemele legate de obținerea acestei materii prime sunt agravate de faptul că cele mai mari patru fabrici de producție a polisiliciului pentru celule fotovoltaice, care reprezintă aproape jumătate din producția mondială, se află în regiunea Xinjiang din China. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE salută inițiativa legislativă a Comisiei (12), care interzice pe piața unică produsele fabricate prin muncă forțată. Această măsură este similară cu cea prevăzută în Legea privind prevenirea muncii forțate a uigurilor adoptată în SUA, care a avut un impact direct asupra distribuției pe piața polisiliciului, întrucât se estimează că prețul acestei materii prime, produse în special în China, va crește pentru întreaga industrie a energiei fotovoltaice. Cu toate acestea, CESE observă că o astfel de măsură, aplicată la scară globală, contribuie la atingerea obiectivului de dezvoltare durabilă 8 privind munca decentă. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Un răspuns posibil, deși simplist, la această provocare este de a construi capacități în Europa; cu toate acestea, actualele tehnologii pentru producția de polisiliciu „brut” și de lingouri pe baza acestuia sunt, în mod paradoxal, extrem de mari consumatoare de energie. Într-adevăr, acest lucru este fezabil și s-ar putea realiza acolo unde există acces la energie fiabilă și ieftină, inclusiv la energie din SRE (prin centrale electrice hibride, care combină energia eoliană, energia solară și stocarea). În ansamblu, lipsa materiilor prime și a componentelor și normele stricte ale UE, inclusiv privind eficiența energetică, fac ca această activitate să fie mai puțin interesantă pentru industria europeană, care întâmpină dificultăți și în accesarea finanțării. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE este ferm convins că pentru a construi pe teritoriul UE o industrie de succes în domeniul energiei solare este necesară o cooperare la nivel european în materie de inovare, vizând dezvoltarea unor sisteme fotovoltaice complet reciclabile. Ar trebui depuse eforturi pentru a analiza utilizarea unor materii prime mai promițătoare decât siliciul pentru a aplica, printre altele, celule solare pe folii sau celule solare confecționate astfel încât să fie translucide, de exemplu pe ferestre care să producă energie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În ceea ce privește următoarele faze ale lanțului valoric, și anume, plachetele și celulele solare, Uniunea Europeană se află pe o poziție și mai nefavorabilă. Doar 1 % dintre plachetele solare și numai 0,4 % dintre celule sunt produse în Europa. Potrivit asociației profesionale SolarPower Europe, ne confruntăm cu „o lipsă cronică a lingourilor și a capacității de producție a plachetelor”. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Potrivit datelor organizației European Solar Manufacturing Council (ESMC), doar 3 % dintre modulele de energie fotovoltaică solară sunt produse în Europa, de 29 de întreprinderi diferite. Aceasta înseamnă că doar unul din aproximativ 30 de module asamblate în Europa este de origine europeană. În 2020, deficitul comercial legat de produsele de energie solară s-a ridicat la 8,7 miliarde USD. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Alte materii prime pentru instalațiile fotovoltaice sunt, de asemenea, greu de procurat; cu toate acestea, penuria gravă cu care ne confruntăm în ceea ce le privește este mai puțin marcată. Structurile de montare sunt produse nu foarte complexe și pot fi importate cu mai puține dependențe critice sau pot fi produse la nivel local dacă cererea este mare. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Cazul sticlei solare, un element esențial pentru panourile fotovoltaice produse la nivel local, reprezintă o ilustrare perfectă a miopiei politicii comerciale a UE, în temeiul căreia tarifele comerciale defensive pentru produsele finite (panouri fotovoltaice solare) care sosesc din China în Europa au fost eliminate, expunându-i pe producătorii europeni la o competiție puternică cu străinătatea, în timp ce măsurile defensive similare pentru produsele intermediare, precum sticla solară, au fost menținute. Consecința a fost că sticla solară fabricată în Europa de producători europeni de energie fotovoltaică a ajuns să aibă prețuri disproporționat de mari în comparație cu cea a producătorilor omologi din alte regiuni ale lumii. La rândul său, această situație a generat presiuni asupra prețurilor la sticla solară importată. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Panourile solare pot contribui în mod eficient la durabilitate dacă întregul ciclu, inclusiv reciclarea și reutilizarea, nu necesită un consum excesiv de energie. Indiferent de tehnologia utilizată, producția, transportul și eliminarea produselor generează emisii. Modul în care este produs și reciclat un panou determină cât de util este cu adevărat acesta în reducerea emisiilor totale. În plus, CESE consideră că este important să se respecte obiectivele de dezvoltare durabilă de-a lungul întregului lanț de aprovizionare. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Propunerea COM(2022) 221.

1

(2)  COM(2022) 230 final.

2

(3)  Avizul CESE pe tema „REPowerEU – Acțiunea europeană comună pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă”, (JO C 323, 26.8.2022, p. 123) și avizul CESE pe tema „Planul RePowerEU” (JO C 486, 21.12.2022, p. 185).

3

(4)  COM(2022) 222 final.

4

(5)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

5

(6)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

6

(7)  Avizul CESE pe tema „Planul RePowerEU” (JO C 486, 21.12.2022, p. 185).

7

(8)  Recomandarea Comisiei din 18 mai 2022 privind accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile și facilitarea contractelor de achiziție de energie electrică [C(2022) 3219 final].

8

(9)  https://ember-climate.org/insights/research/europes-race-for-wind-and-solar

9

(10)  C(2022) 3219 final.

10

(11)  https://www.pv-magazine.com/2022/05/31/chinese-pv-industry-brief-chinas-nea-predicts-108-gw-of-solar-in-2022

11

(12)  COM(2022) 71, COM(2022) 66 și COM(2022) 453.

12

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/185 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/185

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Intervenții pe termen scurt pe piața energiei electrice și îmbunătățiri pe termen lung ale organizării pieței energiei electrice – o direcție de acțiune”

[COM(2022) 236 final]

(2023/C 75/27)

| Raportoare: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Raportoare:

Alena MASTANTUONO

| Sesizare | Comisia Europeană, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 4.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 179/3/1 |

Sesizare

Comisia Europeană, 28.6.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

4.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

179/3/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul Economic și Social European (CESE) este foarte preocupat de evoluțiile de pe piețele energiei și, prin urmare, salută faptul că comunicarea Comisiei are în vedere intervenții pe termen scurt pe piața energiei electrice și îmbunătățiri pe termen lung ale organizării pieței energiei electrice. Prin urmare, CESE subliniază concluzia Comisiei potrivit căreia „există domenii în care sunt necesare ajustări ale organizării pieței energiei electrice din UE pentru a se ține seama de viitorul peisaj energetic și mix de producție, de noile tehnologii emergente, de evoluțiile geopolitice, precum și de învățămintele desprinse din criza actuală. Astfel de ajustări ar trebui să contribuie la optimizarea funcționării organizării pieței energiei electrice și să o pregătească mai bine pentru a stimula o decarbonizare eficientă din punctul de vedere al costurilor a sectorului energiei electrice, pentru a oferi prețuri accesibile consumatorilor și pentru a-i spori capacitatea de a face față volatilității prețurilor”. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | În condițiile în care buna funcționare a piețelor energiei joacă un rol esențial în urmărirea tuturor obiectivelor de bază ale unui sistem energetic durabil, și anume securitatea aprovizionării, la costuri și prețuri rezonabile și în condiții de neutralitate climatică, CESE consideră, de asemenea, că este important să se faciliteze și să se mențină condiții adecvate pentru viitor. Măsurile viitoare nu ar trebui să submineze aceste condiții prealabile și ar trebui să deschidă calea pentru eforturile ce trebuie realizate în domeniul climei pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | În același timp, însă, CESE subliniază că actuala criză a prețurilor la energie are un impact negativ asupra gospodăriilor și întreprinderilor europene. Prețurile exorbitante la energie alimentează inflația și contribuie la incertitudinea economică. Prin urmare, CESE sprijină abordarea Comisiei de a lua măsuri pe termen scurt, menite să asigure prețuri accesibile și să reducă costurile pentru cetățenii și întreprinderile europene, inclusiv sprijin financiar direct pentru consumatorii vulnerabili, precum și pentru acele IMM-uri și industrii energointensive care suferă cel mai mult în urma crizei. Cu toate acestea, CESE consideră că intervențiile temporare ar trebui să fie urmate de o ajustare a organizării pieței în domeniile în care sunt necesare ajustări ale organizării pieței energiei electrice din UE, astfel cum afirmă Comisia.
  În loc să se bazeze pe o compensare continuă, CESE solicită factorilor de decizie să încurajeze și să sprijine oamenii pentru a le permite să devină prosumatori de energie și să construiască comunități energetice locale, ajutându-i astfel să depindă mai puțin de prețurile pieței comune. CESE solicită statelor membre și Comisiei Europene să-i ajute pe consumatorii vulnerabili, prin intermediul unor programe specifice, să devină prosumatori. |
| --- | --- |

1.3

În loc să se bazeze pe o compensare continuă, CESE solicită factorilor de decizie să încurajeze și să sprijine oamenii pentru a le permite să devină prosumatori de energie și să construiască comunități energetice locale, ajutându-i astfel să depindă mai puțin de prețurile pieței comune. CESE solicită statelor membre și Comisiei Europene să-i ajute pe consumatorii vulnerabili, prin intermediul unor programe specifice, să devină prosumatori.

| 1.4 | În opinia CESE, problema principală este prețul ridicat al gazelor naturale și, prin urmare, orice măsură, atât la nivel european, cât și la nivel național, ar trebui să vizeze eliminarea acestei cauze profunde a creșterii prețurilor la energie electrică, facilitarea creșterii producției și utilizarea energiei nefosile în măsura în care acestea satisfac cererea de energie. Prin urmare, Comitetul salută acțiunea propusă de Comisia Europeană la 14 septembrie 2022 în ceea ce privește cererea și solicită un efort comun din partea gospodăriilor, a sectorului public și a întreprinderilor. Reducerea cererii reprezintă cea mai ușoară modalitate de a face față facturilor la energie și de a reduce emisiile. CESE solicită, de asemenea, investiții mai mari într-o tranziție mai rapidă către un sistem energetic nefosil și neutru din punct de vedere climatic. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | CESE subliniază că orice acțiune de monitorizare trebuie să fie precedată de o dezbatere riguroasă și de o analiză de impact. CESE dorește să participe la această dezbatere. Comisia și statele membre ar trebui să evite propunerile pe termen scurt care pot pune în pericol obiectivele de bază ale unui sistem energetic durabil. |
| --- | --- |

1.5

2.   Observații generale

| 2.1 | Comunicarea Comisiei privind intervențiile pe termen scurt ale pieței energiei și îmbunătățirile pe termen lung aduse structurii pieței energiei se bazează pe mai multe documente recente care abordează creșterea rapidă a prețurilor la energie și preocupările legate de securitatea aprovizionării cu energie generate de invadarea Ucrainei de către Rusia. De asemenea, acesta este legat în mod intrinsec de inițiativele privind tranziția energetică către neutralitatea climatică. CESE subliniază că comunicarea trebuie să fie luată în considerare în acest context general și face trimitere la avizele sale anterioare pe aceste teme (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Buna funcționare a piețelor energiei joacă un rol esențial în urmărirea tuturor obiectivelor de bază ale unui sistem energetic durabil, și anume securitatea aprovizionării, costuri și prețuri accesibile și neutralitatea climatică. Având în vedere că, în prezent, toate aceste obiective sunt în joc, UE ar trebui să se concentreze asupra măsurilor care aduc beneficii în ceea ce privește fiecare dintre aceste obiective și țin seama de exigențele modelului economic și social european. Prin urmare, CESE consideră că este important să se revină la elementele de bază și să se pună accentul pe crearea de condiții eficiente pentru niște piețe ale energiei mai bine integrate. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Piețele energiei sunt din ce în ce mai interconectate prin integrare sectorială, ceea ce contribuie la decarbonizarea sistemului energetic într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și la combaterea volatilității crescute a sistemului energetic. Pe de o parte, organizarea actuală a pieței urmărește să motiveze actorii să realizeze decarbonizarea, care este necesară pentru a plasa Europa pe calea către neutralitatea climatică. Însă, pe de altă parte, această organizare, care stabilește prețurile energiei electrice pe baza ordinii de merit, este puternic afectată de prețurile exorbitante ale gazelor, în perioada actuală. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Piața internă este esențială pentru ca UE să asigure alocarea eficientă a resurselor, iar acest lucru este valabil și pentru energie. În același timp, piețele internaționale au, de asemenea, un impact semnificativ asupra sistemului energetic al UE, în special prin intermediul piețelor combustibililor. Evoluțiile geopolitice au evidențiat necesitatea ca UE să depună eforturi pentru îmbunătățirea autonomiei strategice în domeniul energiei și al materiilor prime legate de energie. Atingerea obiectivului de reducere a dependenței UE de țări terțe nefiabile necesită o cooperare mai strânsă și subliniază interdependența dintre statele membre. Deși este important ca UE să utilizeze la maximum resursele proprii disponibile și capacitatea existentă, nu este realist sau util să se acționeze în mod izolat de piețele internaționale; în schimb, ar trebui să se urmărească o cooperare valoroasă cu parteneri de încredere. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Buna funcționare a piețelor poate fi realizată numai dacă elementele fundamentale sunt în ordine: CESE subliniază că o infrastructură energetică adecvată reprezintă o bază necesară pentru orice sistem energetic și contribuie la funcționarea generală a piețelor energiei, inclusiv la disponibilitatea și accesibilitatea energiei. Eliminarea obstacolelor din calea fluxului de energie este, prin urmare, o măsură esențială pentru o mai bună funcționare a piețelor. Normele de piață adecvate reprezintă un alt element fundamental al funcționării pieței, prin stabilirea normelor de concurență, printre altele, sporind astfel transparența și creând și consolidând condiții de concurență echitabile. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Investițiile în infrastructura energetică sunt inevitabile dacă se dorește ca sistemele și piața energetică să se dezvolte și să răspundă în mod eficient la tendințele actuale, inclusiv electrificarea, localizarea, digitalizarea și creșterea producției și a utilizării energiei din surse regenerabile. Pentru a facilita aceste investiții, factorii de decizie și autoritățile competente trebuie să accelereze procedurile administrative și de acordare a autorizațiilor, asigurând, în același timp, o consultare adecvată cu părțile interesate relevante. Pe lângă conexiunile de transport și distribuție, infrastructura modernă și adaptată exigențelor viitorului trebuie să includă și capacități de stocare a energiei electrice, precum și sistemele digitale necesare pentru ca sistemele energetice să devină „inteligente”. În același timp, trebuie evitate blocajele care conduc la active depreciate. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | CESE consideră că este logic să se facă distincția între măsurile pe termen scurt și cele pe termen lung atunci când se caută soluții și îmbunătățiri ale situației actuale. Trebuie recunoscut că multe măsuri, în special investițiile majore, necesită mai mult timp pentru a deveni realitate. Pentru unele măsuri, este nevoie de mai mult timp pentru a permite planificarea adecvată a acestora și pentru a asigura fezabilitatea și compatibilitatea acestora cu obiectivele energetice de bază și pentru a evita măsurile pe termen scurt care s-ar putea dovedi contraproductive pe termen lung. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Necesitatea de a gândi pe termen lung se aplică, de asemenea, asigurării securității aprovizionării cu energie și a pregătirii pentru situații excepționale și perturbări ale piețelor. Acest lucru evidențiază rolul activităților prospective în identificarea riscurilor și în pregătirea terenului pentru îmbunătățirea rezilienței și combaterea riscurilor, inclusiv prin planuri de urgență. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | În plus, CESE consideră că anumite tipuri de mecanisme de capacitate au potențialul de a contribui la asigurarea securității aprovizionării, în special în situațiile de vârf de consum, evitând, în același timp, denaturările nejustificate ale pieței, în conformitate cu principiile de concepție ale Regulamentului privind piața internă a energiei electrice. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Deși solicită factorilor de decizie să adere în mod constant și consecvent la toate obiectivele de bază ale unui sistem energetic durabil, CESE solicită să se pună accentul și pe cauzele profunde ale problemelor. Fără o astfel de abordare, există un risc ridicat ca simptomele acute să fie abordate prin măsuri ineficiente sau, în cel mai rău caz, să contravină obiectivelor de bază. În acest caz, factorii de decizie ar trebui să stabilească cu fermitate calendarul pentru un astfel de scenariu de urgență. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | CESE subliniază că orice măsură, fie la nivelul statelor membre, fie la nivelul UE, ar trebui să se bazeze pe date științifice solide, pe dovezi solide și pe evaluări aprofundate ale impactului. În ceea ce privește politicile și măsurile, ar trebui să se desfășoare o consultare aprofundată cu părțile interesate relevante, inclusiv cu societatea civilă. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | În ansamblu, dezvoltarea piețelor de energie post-criză ar trebui să se bazeze din ce în ce mai mult pe inovare și concurență, mai degrabă decât pe subvenții și bariere comerciale. În plus, trebuie recunoscut faptul că, în cazul pieței energiei din UE, o intervenție într-un punct anume ar putea avea consecințe asupra restului pieței. Prin urmare, măsurile din statele membre trebuie să fie orientate în mod corespunzător și să fie temporare, cu efecte de denaturare minime pe piața UE. |
| --- | --- |

2.12

3.   Observații specifice

| 3.1 | Orice posibilă intervenție pe piețele energiei ar trebui evaluată în raport cu obiectivele de bază, pentru a se asigura că nu subminează integritatea pieței unice și condițiile de concurență echitabile și nu generează incertitudini care slăbesc mediul de investiții. În plus, nu trebuie să pună în pericol eforturile de decarbonizare și de eficiență energetică. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Aceasta este o cerință strictă, deoarece orice intervenție pe piața energiei ar putea avea consecințe negative. În numeroase cazuri, aceste consecințe pot consta în denaturări ale pieței, costuri fiscale, întreruperi ale aprovizionării sau un impact negativ asupra investițiilor ori asupra comportamentului consumatorilor. Prin urmare, CESE subliniază că orice intervenție trebuie să se bazeze pe o analiză atentă a consecințelor lor economice, sociale și de mediu. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | CESE consideră că sprijinul financiar direct pentru atenuarea impactului creșterii prețurilor la energie pentru cei care au nevoie de acesta este, fără îndoială, opțiunea cea mai realistă ca măsură de urgență într-o situație de criză. Orice eventuale măsuri de sprijin menite să atenueze criza ar trebui să fie, însă, temporare și bine direcționate către cei care suferă cel mai mult, fie că este vorba de cetățeni, IMM-uri sau industrii mari consumatoare de energie. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | În loc să se bazeze pe o compensare continuă, CESE solicită factorilor de decizie să încurajeze și să sprijine oamenii pentru a le permite să devină prosumatori de energie și să construiască comunități energetice locale, ajutându-i astfel să depindă mai puțin de prețurile pieței comune. Intensificarea eforturilor ar trebui, de asemenea, să se concentreze pe orientarea și sprijinirea cetățenilor și a întreprinderilor mici în activitățile lor de economisire a energiei și de eficiență energetică, precum și pe răspunsul la producția variabilă prin intermediul unei cereri flexibile. Potrivit analizelor aprofundate ale CESE, consumatorii vulnerabili care suferă cel mai mult de pe urma prețurilor ridicate la energie sunt cei care au cele mai puține șanse, ba chiar, în numeroase cazuri, nu au nicio șansă, de a deveni prosumatori. Atât Comisia Europeană, cât și statele membre, la nivel național, regional și local, trebuie să lanseze programe pentru a-i ajuta pe acești consumatori să depășească diferitele obstacole cu care se confruntă (de exemplu, campanii de informare și de activare, resurse financiare, acces la capital, acces la sol și la acoperiș pentru instalarea de instalații de energie solară și eoliană etc.). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | CESE și-a exprimat, în avizul (2) său precedent, acordul cu concluziile recentului raport al ACER (3), potrivit cărora, în timpul crizelor, piața energiei electrice a dovedit că funcționează bine, reușind să evite întreruperile de energie electrică sau chiar căderea sistemului în anumite zone. Evaluarea ACER indică, de asemenea, că volatilitatea prețurilor ar fi fost mult mai gravă în orice țară care ar fi acționat în mod izolat. Cu toate acestea, Comitetul este pe deplin conștient de faptul că prețurile gazelor duc la creșterea prețurilor la energie, având în vedere structura actuală a pieței, în cadrul căreia ordinea de merit determină prețul. CESE subliniază valorile comune ale Uniunii în ceea ce privește serviciile de interes economic general în sensul articolului 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), prevăzute în Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) (4). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | La un nivel mai general, trebuie, de asemenea, recunoscut faptul că în ultimele decenii s-au realizat multe progrese în ceea ce privește integrarea piețelor energetice ale UE. Aceasta a adus beneficii remarcabile în ceea ce privește disponibilitatea și accesibilitatea energiei, care sunt adesea considerate ca fiind de la sine înțelese. Fără cooperarea și integrarea piețelor, costurile asigurării securității aprovizionării cu energie și ale ecologizării sistemului energetic ar fi mult mai mari. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Această evoluție pozitivă a integrării pieței energiei ar trebui continuată. Interesul și beneficiile conectării piețelor energiei electrice dincolo de frontierele naționale devin din ce în ce mai importante odată cu dependența tot mai mare de sursele regenerabile de energie. Creșterea conexiunilor interne și transfrontaliere contribuie la securitatea aprovizionării, dar egalizează și prețurile. Pe termen scurt, poate fi un dezavantaj pentru cei care beneficiază de prețuri mai mici în plaja de prețuri diferite, dar, pe termen lung, contribuie la scăderea și stabilizarea prețurilor. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Conform evaluării ACER, organizarea actuală a pieței merită menținută. Cu toate acestea, CESE este de acord cu Comisia că există domenii în care sunt necesare ajustări ale organizării pieței energiei electrice din UE, pentru a atinge obiectivele de decarbonizare ale UE la un cost mai scăzut, pentru a asigura securitatea aprovizionării, în special datorită creșterii producției și a utilizării energiei din surse regenerabile, și pentru a garanta stabilitatea și accesibilitatea prețurilor. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | CESE sugerează că ar trebui să se examineze, de exemplu, dacă configurația actuală a pieței, inclusiv cadrul său de reglementare, oferă suficiente stimulente pentru a investi în opțiuni de flexibilitate (cum ar fi stocarea, redirecționarea sarcinii și hidrogenul verde). Fără a modifica procedura de ofertare – fapt care ar implica riscuri considerabile – , există multe oportunități care ar putea stimula tehnologiile favorabile sistemului: printre acestea se numără un sistem de taxe de rețea care să recompenseze producția și consumul de energie electrică ce favorizează o sarcină optimă a rețelei. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | În plus, CESE consideră, de asemenea, că este necesar să se lanseze fără întârziere dezbaterea politică cu privire la modul de asigurare, într-o viitoare organizare a pieței, a investițiilor în capacități de energie din surse regenerabile – și a refinanțării corespunzătoare – în viitorul îndepărtat, când acoperirea integrală a cererii de electricitate cu energii din surse regenerabile ar deveni regula, iar prețul pieței ar putea fi zero, sau chiar negativ, în mod obișnuit. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | În dezbaterea privind prețurile ridicate ale energiei electrice, s-a exprimat foarte clar că este necesară înlocuirea actualului sistem de stabilire a prețurilor, bazat pe prețul marginal, cu un sistem diferit, deoarece prețul marginal corespunde adesea gazelor naturale, determinând astfel prețul întregii energii electrice. În acest context, Comitetul face referire la declarația din 8 septembrie 2022 a președintei CESE și a președintelui Secțiunii TEN a CESE, potrivit căreia „CESE solicită o acțiune europeană comună pentru a asigura stabilitatea prețurilor la energie electrică și pentru a reforma urgent piața energiei, și cere, totodată, finalizarea mai rapidă a pieței unice și consolidarea infrastructurii”. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Majorările de prețuri au fost generate în principal de factori externi neprevăzuți, cum ar fi războiul, împreună cu ordinea de merit, care a dus la niveluri record ale prețurilor de pe piață ale energiei electrice. Având în vedere că cauza principală a prețurilor actuale ridicate la energie este gazul, soluția ideală la această problemă ar fi reducerea la minimum a utilizării gazului și creșterea producției și a utilizării de energie nefosilă, astfel încât să satisfacă cererea de energie. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Energia fosilă afectează, de asemenea, prețurile energiei electrice prin intermediul certificatelor de emisii, al căror preț a crescut semnificativ, deși are în continuare un impact limitat în comparație cu prețurile gazelor. În plus, o cotă mare din prețul energiei electrice pentru consumatori continuă să constea în diverse taxe. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Ar trebui să se facă o distincție între șocurile prețurilor cauzate de situații excepționale, cum ar fi războiul, și fluctuațiile mai regulate ale prețurilor. Fluctuațiile depind de mulți factori legați de cererea și oferta de energie. Din cauza creșterii masive a producției de energie electrică intermitentă din surse regenerabile, este probabil ca volatilitatea prețurilor în sistemul de energie electrică să crească. Prin urmare, piața trebuie să transmită semnale de preț adecvate pentru a răspunde nevoii de flexibilitate. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | CESE subliniază că plafoanele tarifare sau alte intervenții pe piețele angro de energie sunt adesea necesare pe actuala piață a energiei, suprasolicitată, dar pot afecta securitatea aprovizionării, mediul de investiții și economiile de energie. În acest sens, CESE este conștient că semnalele de preț bazate pe piață sunt necesare pentru a încuraja investițiile în producția de energie, prețul fiind, de asemenea, un stimulent pentru economisirea energiei și eficiența energetică. Cu toate acestea, pentru a atenua efectul creșterii prețurilor la energie, este necesară o compensație temporară orientată în mod adecvat către cei care suferă cel mai mult de pe urma prețurilor la energie, indiferent dacă este vorba despre gospodării sau despre întreprinderi. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | CESE salută propunerea de a analiza revizuirea cadrului REMIT în scopul de a atenua riscurile de abuz de piață prin îmbunătățirea transparenței pieței și a calității datelor de piață. Pentru a evita un impact negativ asupra întreprinderilor, gospodăriilor și societății, CESE solicită, de asemenea, analizarea unor măsuri care să abordeze efectele de denaturare a prețului gazelor produse de posibile abuzuri de piață și speculații. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | CESE atrage atenția asupra faptului că planurile naționale privind clima și energia trebuie revizuite în noile condiții, pentru a oferi un răspuns coordonat nevoilor de energie electrică pe termen lung. |
| --- | --- |

3.17

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 275, 18.7.2022, p. 80; JO C 323, 26.8.2022, p. 123; JO C 443, 22.11.2022, p. 140.

1

(2)  JO C 443, 22.11. 2022, p. 140.

2

(3)  Evaluarea finală a ACER privind configurația pieței angro de energie electrică din UE.

3

(4)  JO C 275, 18.7. 2022, p. 80.

4

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/190 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/190

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport, de modificare a Regulamentului (UE) 2021/1153 și a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1315/2013

[COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD)]

(2023/C 75/28)

| Raportor general: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Raportor general:

Stefan BACK

| Sesizare | Parlamentul European, 3.10.2022
  Consiliul Uniunii Europene, 6.10.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 172 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 27.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 155/0/0 |

Sesizare

Parlamentul European, 3.10.2022

Consiliul Uniunii Europene, 6.10.2022

Temei juridic

Articolele 172 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în sesiunea plenară

27.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

155/0/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE subliniază că, în avizul său privind propunerea de revizuire a Regulamentului TEN-T și a Regulamentului privind coridoarele de transport feroviar de marfă (1) [denumită în continuare „propunerea TEN-T” (2)], a salutat punerea unui accent sporit pe legăturile cu țările învecinate, inclusiv cu țările partenere și cu țările în curs de aderare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Propunerea TEN-T a fost publicată în decembrie 2021; atacul Rusiei asupra Ucrainei a început ulterior, în februarie 2022. CESE este de acord cu evaluarea efectuată în propunerea modificată, potrivit căreia acest lucru a redefinit peisajul geopolitic, a dezvăluit vulnerabilitatea UE în fața unor evenimente perturbatoare neprevăzute din afara granițelor sale și a subliniat faptul că, în elaborarea politicilor UE, piața internă a UE și rețeaua sa de transport nu pot fi privite în mod izolat. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Această situație a atras atenția, pe bună dreptate, asupra necesității urgente de a acorda asistență Ucrainei, inclusiv prin îmbunătățirea conectivității transporturilor cu UE pentru a menține și a îmbunătăți mobilitatea și fluxurile de mărfuri între Ucraina și UE. În special, există o nevoie acută de a ajuta la transportul de cereale în afara Ucrainei din cauza indisponibilității porturilor de la Marea Neagră, care sunt blocate de Rusia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE este de acord că stabilirea rapidă a unor rute logistice alternative, care să utilizeze toate modurile de transport care leagă UE de Ucraina, este vitală pentru economia și redresarea economică a Ucrainei și pentru stabilizarea piețelor alimentare mondiale și a securității alimentare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE sprijină, de asemenea, planul de acțiune stabilit în Comunicarea privind culoarele de solidaritate pentru modernizarea conexiunilor transfrontaliere (rutiere, feroviar-rutiere și rutier-feroviare) dintre UE și Ucraina, inclusiv a unor puncte suplimentare de trecere a frontierei, și pentru evaluarea extinderii coridoarelor rețelei centrale TEN-T în Ucraina. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | De asemenea, CESE ia act cu satisfacție de faptul că planul de acțiune prevede, de asemenea, „cereri de propuneri în cadrul MIE”, care vor permite concentrarea sprijinului în special asupra proiectelor care vizează îmbunătățirea interoperabilității și conectivității rețelei de transport a UE cu Ucraina. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Prin urmare, CESE sprijină pe deplin extinderea TEN-T la Ucraina și Moldova, prin hărți orientative incluse în anexa IV la propunerea modificată; este o sugestie oportună și, în timp, ar putea aduce valoare adăugată, în special prin îmbunătățirea oportunităților de instituire a unor fluxuri de transport fluide și fără sincope între Ucraina și UE. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE sprijină pe deplin mesajul politic puternic transmis prin includerea legăturilor din Ucraina în cadrul priorității principale a TEN-T, și anume coridoarele europene de transport, cu un sistem solid de punere în aplicare a acestora, sub formă de coordonatori, planuri de lucru, diferite grupuri de lucru și, în conformitate cu propunerea TEN-T, obligația de a conferi planurilor de lucru forță juridică printr-un act de punere în aplicare. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Cu toate acestea, CESE regretă că nici dispozițiile generale privind cooperarea cu țările terțe, nici dispozițiile privind punerea în aplicare a instrumentului coridoarelor europene de transport și a priorităților orizontale nu par să ofere un temei juridic pentru extinderea la țările terțe a aplicării priorităților coridorului sau a sistemului de punere în aplicare a acestora, inclusiv a coordonatorilor, a guvernanței, a planului de lucru al coordonatorului european sau a actului de punere în aplicare. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Prin urmare, CESE solicită un sistem solid și credibil de punere în aplicare a legăturilor care urmează să fie considerate ca făcând parte din coridoarele europene de transport, eventual prin consolidarea și multiplicarea grupurilor de lucru privind cooperarea cu țările terțe. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Având în vedere contextul politic actual, pare, de asemenea, oportun și în conformitate cu sancțiunile impuse, să se elimine legăturile indicative TEN-T din Rusia și Belarus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE este surprins să constate că propunerea modificată include un angajament explicit de a lua în considerare restabilirea legăturilor în Belarus și a legăturilor dintre Belarus și statele membre ale UE, în cazul în care țara evoluează către democrație, în timp ce nu există un angajament similar în ceea ce privește Rusia. CESE consideră că ar trebui evitate angajamentele de acest tip pentru viitor. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE ia act de faptul că eliminarea legăturilor dintre statele membre și Rusia pare să fi pus probleme unor state membre, deoarece unele dintre aceste legături rămân importante pentru conectivitate în statul membru în cauză. CESE recomandă să se acorde atenția cuvenită posibilei semnificații interne la nivelul UE a unor astfel de legături. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE este de acord că este, în mod evident, necesar să se abordeze și problema diferențelor de ecartament feroviar dintre UE și Ucraina, deși este posibil ca schimbările în această privință să necesite un anumit timp pentru a fi puse în aplicare și, prin urmare, este puțin probabil să se găsească soluții pentru problemele imediate și urgente de eficiență. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | sugerează ca cerința de migrare la ecartamentul standard de 1 435 mm al UE să se limiteze la coridoarele europene de transport, pentru a asigura o migrație coerentă și bine coordonată, având în vedere că obligația statelor membre de a elabora planuri de migrare se limitează la aceste coridoare. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE avertizează că propunerea ca orice nouă infrastructură feroviară de pe rețeaua TEN-T centrală sau globală să fie construită cu ecartamentul standard de 1 435 mm al UE ar putea crea probleme de coerență internă extrem de complicate în statele membre cu ecartamente diferite. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Observații generale – context

2.1.   Legăturile cu Ucraina și Moldova și eliminarea/retrogradarea legăturilor în și cu Rusia și Belarus

| 2.1.1. | Propunerea din 27 iulie 2022 de modificare a propunerii TEN-T, prezentată de Comisie în decembrie 2021 (3) (denumită în continuare „propunerea modificată”), a fost făcută în contextul războiului Rusiei împotriva Ucrainei și al efectelor sale asupra lanțurilor de aprovizionare, care a evidențiat importanța legăturilor TEN-T cu țările partenere învecinate. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Articolul 9 din propunerea din decembrie a Comisiei (propunerea TEN-T) prevede cooperarea cu țările terțe pentru a conecta TEN-T la infrastructura lor și pentru a consolida creșterea economică durabilă și competitivitatea. Printre punctele evidențiate se numără extinderea politicii TEN-T la țări terțe, procedurile de control la frontieră și supravegherea care permit fluxuri de trafic neîntrerupte, finalizarea legăturilor de infrastructură relevante, interoperabilitatea, facilitarea transportului pe apă și dezvoltarea sistemelor TIC. Hărțile asociate specifică starea rețelei centrale și globale în conformitate cu criteriile Regulamentului TEN-T (4). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Pentru coridoarele europene de transport sunt stabilite criterii specifice, distincte de cele aplicabile rețelei centrale și rețelei globale. Coridoarele sunt părțile cele mai importante din punct de vedere strategic ale TEN-T (articolul 7 din propunerea TEN-T), cu priorități generale specifice, distincte de rețeaua centrală și de cea globală (articolele 12 și 13), precum și norme specifice de punere în aplicare (capitolul V, articolele 50-54). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Comunicarea Comisiei privind culoarele de solidaritate UE-Ucraina (5) identifică o serie de provocări în materie de infrastructură pe care UE și țările învecinate trebuie să le abordeze pentru a sprijini economia și redresarea Ucrainei și pentru a aborda problemele legate de aprovizionare și conectivitate între UE, Ucraina și piețele mondiale. Documentul propune evaluarea extinderii coridoarelor europene de transport către Ucraina și Moldova pentru a proteja importurile și exporturile, inclusiv exportul de produse recoltate din Ucraina. În mai 2022 a fost semnat un acord la nivel înalt privind hărțile indicative ale TEN-T în Ucraina. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | La 14 iulie 2022, Comisia a adoptat un regulament delegat cu hărți orientative pentru rețeaua TEN-T din Ucraina și Moldova, cu scopul de a extinde standardele TEN-T la țările învecinate, pentru a permite conexiuni neîntrerupte. Aceste hărți fac parte în prezent din propunerea modificată, care include, de asemenea, hărți care extind mai multe coridoare TEN-T către Ucraina și Moldova. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Propunerea modificată elimină, de asemenea, legăturile indicative TEN-T din Rusia și Belarus. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | În plus, legăturile care leagă rețeaua statelor membre de legăturile indicative TEN-T din Rusia și Belarus au fost declasate, făcând acum parte din rețeaua globală. |
| --- | --- |

2.1.7.

2.2.   Ecartamentul

| 2.2.1. | Comunicarea privind culoarele de solidaritate din Ucraina identifică, de asemenea, blocaje cauzate de divergența dintre ecartamentul feroviar ucrainean de 1 520 mm și ecartamentul UE de 1 435 mm. Acest lucru cauzează o problemă din cauza capacității de transbordare insuficiente în prezent. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Propunerea modificată urmărește armonizarea ecartamentului feroviar din rețeaua centrală și cea globală din UE pentru a ajunge în cele din urmă la un ecartament comun de 1 435 mm. Noua infrastructură feroviară trebuie construită cu acest ecartament, iar statele membre cu un ecartament diferit, total sau parțial, trebuie să elaboreze, în termen de doi ani de la intrarea în vigoare a regulamentului, un plan de migrare a liniilor de cale ferată existente pe coridoarele europene de transport către ecartamentul de 1 435 mm. Planurile vor fi coordonate cu statele membre învecinate în cauză. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Planurile de migrare identifică liniile de cale ferată care nu vor migra și includ o analiză costuri-beneficii care justifică decizia respectivă, inclusiv impactul asupra interoperabilității. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Prioritățile în materie de infrastructură și de planificare a investițiilor legate de planurile de migrare ar trebui să facă parte din primul plan de lucru al coordonatorilor europeni pentru coridoarele europene de transport care includ linii de cale ferată de marfă cu un ecartament care nu corespunde standardului european. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Irlanda este scutită de obligația de armonizare a ecartamentului (articolele 15 și 16 din propunerea TEN-T). |
| --- | --- |

2.2.5.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE subliniază că, în avizul său privind propunerea TEN-T, a salutat punerea unui accent sporit pe legăturile cu țările învecinate, inclusiv cu țările partenere și cu țările în curs de aderare. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Propunerea TEN-T a fost publicată în decembrie 2021; atacul Rusiei asupra Ucrainei a început ulterior, în februarie 2022. CESE este de acord cu evaluarea efectuată în propunerea modificată, potrivit căreia acest lucru a redefinit peisajul geopolitic, a dezvăluit vulnerabilitatea UE în fața unor evenimente perturbatoare neprevăzute din afara granițelor sale și a subliniat faptul că, în elaborarea politicilor UE, piața internă a UE și rețeaua sa de transport nu pot fi privite în mod izolat. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Această situație a atras atenția, pe bună dreptate, asupra necesității urgente de a acorda asistență Ucrainei, inclusiv prin îmbunătățirea conectivității transporturilor cu UE, pentru a menține și a îmbunătăți mobilitatea și fluxurile de mărfuri între Ucraina și UE. În special, există o nevoie acută de a ajuta la transportul de cereale în afara Ucrainei din cauza indisponibilității porturilor de la Marea Neagră, care sunt blocate de Rusia. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Necesitatea de a lua măsuri pentru a asigura mobilitatea și fluxurile de transport adecvate între UE și Ucraina a fost menționată pentru prima dată în comunicarea sus-menționată privind culoarele de solidaritate UE-Ucraina și a fost abordată de atunci printr-o serie de măsuri, inclusiv prin promovarea dezvoltării adecvate a infrastructurii prin Ucraina și prin extinderea orientativă a acestora, în conformitate cu dispozițiile propunerii TEN-T privind cooperarea cu țările terțe. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE este de acord că stabilirea rapidă a unor rute logistice alternative care să utilizeze toate modurile de transport care leagă UE de Ucraina este vitală pentru economia și redresarea economică a Ucrainei și pentru stabilizarea piețelor alimentare mondiale și a securității alimentare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | De asemenea, CESE ia act de faptul că trebuie îmbunătățită urgent capacitatea terminalelor și a punctelor de trecere a frontierei relevante, de exemplu în punctele cu ecartament dublu, astfel cum s-a subliniat în comunicarea privind culoarele de solidaritate. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE sprijină, de asemenea, planul de acțiune stabilit în Comunicarea privind culoarele de solidaritate pentru modernizarea conexiunilor transfrontaliere (rutiere, feroviar-rutiere și rutier-feroviare) dintre UE și Ucraina, inclusiv a punctelor suplimentare de trecere a frontierei, pentru a evalua extinderea coridoarelor rețelei centrale TEN-T din Ucraina în vederea unei conectivități sporite, prin dezvoltarea de linii feroviare cu ecartament standard al UE în Ucraina și Moldova și pentru a îmbunătăți conectivitatea și navigabilitatea pe coridorul Rin-Dunăre, menită să asigure un trafic mai eficient. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | De asemenea, CESE ia act cu satisfacție de faptul că planul de acțiune prevede, de asemenea, „cereri de propuneri în cadrul MIE”, care vor permite concentrarea sprijinului în special asupra proiectelor care vizează îmbunătățirea interoperabilității și conectivității rețelei de transport a UE cu Ucraina. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Prin urmare, CESE sprijină pe deplin extinderea TEN-T la Ucraina și Moldova, prin hărți orientative incluse în anexa IV la propunerea modificată; este o sugestie oportună și, în timp, ar putea aduce valoare adăugată, în special prin îmbunătățirea oportunităților de instituire a unor fluxuri de transport fluide și fără sincope între Ucraina și UE. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE ia notă de faptul că hărțile orientative ale infrastructurii TEN-T a Ucrainei din anexa IV la propunerea modificată clasifică legăturile, terminalele, porturile și aeroporturile ca aparținând rețelei centrale sau rețelei globale, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din propunerea TEN-T. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Legăturile orientative din interiorul Ucrainei fac parte, de asemenea, din coridoarele europene de transport, extinzând coridorul Marea Nordului-Marea Baltică, coridorul scandinav-mediteraneean, coridorul Marea Baltică-Marea Adriatică, coridorul Rin-Dunăre și coridorul Marea Baltică-Marea Neagră în Ucraina prin hărți incluse în anexa III la propunerea modificată. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE sprijină pe deplin mesajul politic puternic transmis prin includerea legăturilor din Ucraina în cadrul priorității principale a TEN-T, și anume coridoarele europene de transport, cu un sistem solid de punere în aplicare a acestora, sub formă de coordonatori, planuri de lucru, diferite grupuri de lucru și, în conformitate cu propunerea TEN-T, obligația de a conferi planurilor de lucru forță juridică printr-un act de punere în aplicare. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Cu toate acestea, CESE regretă faptul că nici dispozițiile generale privind cooperarea cu țările terțe, nici dispozițiile privind punerea în aplicare a instrumentului coridoarelor europene de transport și a priorităților orizontale nu par să ofere un temei juridic pentru extinderea aplicării priorităților coridorului sau a sistemului de punere în aplicare a acestora, inclusiv a coordonatorilor, a guvernanței, a planului de lucru al coordonatorului european sau a actului de punere în aplicare, la țările terțe. Numai articolul 52 alineatul (3) litera (f) privind guvernanța coridoarelor permite crearea de grupuri de lucru pentru cooperarea cu țările terțe, dar acest lucru nu pare să modifice domeniul de aplicare al dispozițiilor privind coridoarele transeuropene. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Prin urmare, CESE solicită un sistem solid și credibil de punere în aplicare a legăturilor care urmează să fie considerate o extindere a coridoarelor europene de transport, eventual prin consolidarea și multiplicarea grupurilor de lucru privind cooperarea cu țările terțe. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Având în vedere contextul politic actual, pare, de asemenea, oportun și în conformitate cu sancțiunile impuse, să se elimine legăturile indicative TEN-T din Rusia și Belarus. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE este surprins să constate că propunerea modificată include un angajament explicit de a lua în considerare restabilirea legăturilor în Belarus și a legăturilor dintre Belarus și statele membre ale UE, în cazul în care țara evoluează către democrație, în conformitate cu un plan al UE în acest sens, în timp ce nu sunt indicate perspective similare în ceea ce privește Rusia. Chiar dacă nu există un plan specific al UE în ceea ce privește democrația în Rusia, abordările diferite sunt greu de înțeles. Prin urmare, CESE recomandă să se evite asumarea acestui tip de angajament pentru viitor. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | CESE ia notă de faptul că eliminarea legăturilor dintre statele membre și Rusia pare să fi pus probleme unor state membre. De exemplu, ministrul finlandez al transporturilor a criticat caracterul general al acestor măsuri, deoarece unele dintre aceste legături rămân importante pentru conectivitate în statul membru în cauză. CESE recomandă să se acorde atenția cuvenită posibilei semnificații interne la nivelul UE a unor astfel de legături. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | CESE este de acord că este, în mod evident, necesar să se abordeze și problema diferențelor de ecartament feroviar dintre UE și Ucraina, deși este posibil ca schimbările în această privință să necesite un anumit timp pentru a fi puse în aplicare și, prin urmare, este puțin probabil să se găsească soluții pentru problemele imediate și urgente de eficiență. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | CESE ia notă de faptul că cerința de a migra la un ecartament feroviar de 1 435 mm a fost extinsă, iar posibilitatea de a menține alte ecartamente a fost redusă, prin modificările propuse la articolele 15 și 16 și la noul articol 16a. Având în vedere că punerea în aplicare a migrării la ecartamentul de 1 435 mm se concentrează pe coridoarele europene de transport – întrucât planurile de migrare care urmează să fie elaborate de toate statele membre se limitează la aceste coridoare –, o obligație generală de a construi toate liniile noi cu ecartamentul de 1 435 mm pare a nu corespunde ideii care stă la baza articolului 16a, care prevede asigurarea coerenței și a fluidității transportului feroviar pe coridoarele transeuropene. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Prin urmare, CESE propune ca cerința privind migrarea să se limiteze la coridoarele europene de transport, pentru a asigura o migrare coerentă și bine coordonată. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | CESE este surprins de obligația generală prevăzută la articolul 16a alineatul (1), conform căreia orice infrastructură feroviară nouă ar trebui construită cu ecartamentul nominal standard european de 1 435 mm, aparent indiferent de configurația rețelei înconjurătoare, deoarece această obligație ar putea crea o coerență internă extrem de complicată și probleme de blocaj în statele membre cu ecartamente diferite. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Trebuie remarcat faptul că reducerea posibilităților de derogare pentru diferitele ecartamente a generat preocupări, de exemplu în Finlanda, unde proporționalitatea propunerii în această privință a fost pusă sub semnul întrebării. |
| --- | --- |

3.22.

Bruxelles, 27 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 290, 29.7.2022, p. 120.

1

(2)  COM(2021) 812 final.

2

(3)  COM(2022) 384 final.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (JO L 348, 20.12.2013, p. 1).

4

(5)  COM(2022) 217 final.

5

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/195 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/195

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programului

[COM(2022) 362 – 2022/0227 (COD)]

(2023/C 75/29)

| Raportor general: | Andris GOBIŅŠ |
| --- | --- |

Raportor general:

Andris GOBIŅŠ

| Sesizare | Parlamentul European, 27.9.2022
  Consiliul Uniunii Europene, 17.8.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru relații externe |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 27.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 117/1/3 |

Sesizare

Parlamentul European, 27.9.2022

Consiliul Uniunii Europene, 17.8.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru relații externe

Data adoptării în sesiunea plenară

27.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

117/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină abordarea Comisiei Europene, a Parlamentului și a Consiliului de a face tot ceea ce este necesar pentru aprobarea regulamentului prevăzut cât mai curând posibil și îndeamnă ca acesta să intre în vigoare cel târziu la începutul lunii noiembrie 2022. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Având în vedere necesitatea unei aprobări rapide, este probabil ca, într-o primă etapă, regulamentul să fie adoptat fără modificări; de aceea, CESE sugerează să se aibă în vedere o revizuire într-o a doua etapă, cu îmbunătățirile propuse mai jos. Modificările propuse ar trebui, de asemenea, să îmbogățească dezbaterea și pregătirile în vederea modificării regulamentelor și programelor de monitorizare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută acțiunea rapidă a instituțiilor UE și flexibilitatea necesară în derularea unor proiecte imediat după războiul neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei. În lumina valorilor și principiilor UE, o acțiune rapidă era unica abordare potrivită. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE sprijină obiectivul de a permite o flexibilitate care să facă posibilă modificarea scopului proiectelor în curs, pentru a ține seama de noile nevoi apărute; autoritățile de management vor beneficia de flexibilitatea și securitatea juridică necesare pentru ca proiectele să fie gestionate și puse în aplicare în conformitate cu normele, astfel încât să nu existe constrângeri majore din perspectiva auditului. Acest lucru este deosebit de important, deoarece regulamentul se va aplica retroactiv de la începutul războiului pe scară largă. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE atrage atenția asupra noilor realități care au apărut în ultimele luni ale războiului împotriva Ucrainei. Date fiind statutul Ucrainei de țară candidată la UE și necesitățile tot mai mari privind reconstrucția și pregătirea pentru iarnă a Ucrainei, ar trebui acordată o și mai mare flexibilitate în activitățile eligibile și o definiție mai largă a activităților de cooperare transfrontalieră/regională pentru proiectele în curs și cele planificate, astfel cum se prevede în modificările propuse în regulament (a se vedea sugestiile de mai jos). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Având în vedere suspendarea finanțării către autoritățile din Federația Rusă și Belarus și suspendarea aferentă a cooperării transfrontaliere cu Federația Rusă și Belarus, CESE avansează ideea de a face tot posibilul pentru transferul fondurilor destinate inițial acestor programe de cooperare către proiecte de cooperare cu Ucraina. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pentru că societatea civilă se află în prima linie a reconstrucției Ucrainei, iar țara se pregătește pentru aderarea la UE, ar trebui să se acorde o atenție deosebită alocării de fonduri pentru activitatea organizațiilor societății civile, inclusiv reacordării de fonduri. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Observații generale

| 2.1. | CESE sprijină obiectivele propunerii și salută intenția de a oferi o abordare flexibilă în cadrul programelor de cooperare din cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV), pentru a reflecta nevoile apărute ca urmare a agresiunii militare neprovocate și nejustificate a Rusiei împotriva Ucrainei și impactul acestei agresiuni asupra Uniunii Europene (UE) și a mai multor regiuni estice, în special, precum și impactul extins al pandemiei de COVID-19 asupra UE. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE recunoaște eforturile imense depuse de guvernele naționale, autoritățile locale și societatea civilă din statele membre ale UE învecinate (Moldova și Ucraina) pentru a găzdui persoanele ucrainene strămutate care se refugiază în masă din cauza invaziei ruse și salută sprijinul acordat utilizării adaptate a programelor de cooperare transfrontalieră pentru a acoperi nevoile respective de asistență umanitară. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE recunoaște provocările specifice cu care se confruntă autoritățile ucrainene la toate nivelurile, care trebuie să se ocupe simultan de asigurarea apărării militare a țării și de susținerea economiei, întrucât Ucraina deplânge un număr mare de victime, distrugerea locuințelor și a infrastructurii, strămutarea unei părți semnificative a populației sale, perturbarea producției și a transportului, presiunea fără precedent asupra bugetului și multe alte probleme cauzate de agresiunea Rusiei. Programele de cooperare transfrontalieră cu Ucraina ar trebui să contribuie la reducerea acestei sarcini, oferind beneficiarilor oportunități de a răspunde nevoilor legate de timpul de război. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE salută recenta acordare a statutului de țară candidată la UE Ucrainei și Moldovei și subliniază necesitatea ca UE să ofere un sprijin cuprinzător acestor țări în reformele lor de integrare în UE, pe care le pun în aplicare suportând în același timp povara războiului din Ucraina. Programele de cooperare transfrontalieră ar trebui, după caz, să raționalizeze obiectivele consolidate de integrare în UE ale Ucrainei și Moldovei în activitățile programului, inclusiv prin trecerea experienței relevante în materie de reforme a țărilor vecine ale UE. Aceasta ar trebui să includă pregătirile la nivel local și regional și un rol important acordat organizațiilor societății civile, inclusiv partenerilor sociali. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Având în vedere suspendarea finanțării către autoritățile din Federația Rusă și Belarus și suspendarea aferentă a cooperării transfrontaliere cu Federația Rusă și Belarus, CESE avansează ideea de a face tot posibilul pentru transferul fondurilor destinate inițial acestor programe de cooperare pentru cooperarea cu Ucraina. Având în vedere marea forță simbolică și nevoile sporite, merită să se investească timp și competență în găsirea și pregătirea unui temei juridic pentru aceasta. Puternicele structuri emoționale și bazate pe valori pot fi văzute ca o latură a „vecinătății” cu Ucraina și interpretate ca îndeplinind obiectivele programului în aceste momente excepționale. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE subliniază sarcina financiară extraordinară suportată de comunitățile învecinate care primesc numeroase persoane strămutate din Ucraina și, prin urmare, salută intenția de a elimina obligația de cofinanțare națională pentru cinci programe transfrontaliere ale IEV cu Republica Moldova și Ucraina. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CESE subliniază că agresiunea Rusiei și afluxul de persoane strămutate în urma acesteia au dovedit, încă o dată, rolul esențial al societății civile și au stimulat în mod semnificativ activismul societății civile atât în Ucraina, cât și în țările vecine ale UE, sute de inițiative de voluntariat la nivel național, dar și la nivel local având ca scop furnizarea de alimente și adăpost și asigurarea altor nevoi umanitare; prin urmare, sprijinirea activității societății civile ar trebui să se axeze în special pe programele transfrontaliere. Importanța societății civile organizate va prevala și în timpul reconstrucției Ucrainei și a regiunilor sale, precum și în timpul pregătirilor pentru aderarea la UE. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Având în vedere criza energetică actuală, CESE reamintește necesitatea de a accelera tranziția către energia verde și de a consolida în continuare eficiența energetică. Programele de cooperare transfrontalieră ar trebui să le ofere beneficiarilor posibilitatea de a atenua provocările viitoare din timpul iernii, permițându-le, în același timp, să rămână pe calea sustenabilității. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE regretă că, la elaborarea modificărilor propuse, nu au avut loc consultări cu părțile interesate. Dacă sunt puse în aplicare în mod corespunzător, aceste consultări nu înseamnă o pierdere de timp; dimpotrivă, în majoritatea cazurilor, ele îmbunătățesc calitatea deciziei elaborate. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Utilizarea celor mai bune practici din Codul european de conduită privind principiul parteneriatului poate contribui la succesul proiectelor puse în aplicare în cadrul regulamentului modificat. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Observații specifice

| 3.1. | CESE subliniază că UE prevede acțiuni ample menite să sprijine persoanele strămutate din Ucraina, de exemplu prin intermediul CARE, FAST-CARE, modificări ale politicii de coeziune etc. Riscurile unor finanțări duble ar trebui reduse. Specificul inițiativei europene de vecinătate ar trebui limitat la obiectivul său principal, și anume cooperarea dintre UE și partenerii estici. Întrucât se preconizează perturbări mai lungi ale programelor care implică Rusia și Belarus și există o nevoie tot mai mare de cooperare cu Ucraina și Moldova și un interes din ce în ce mai mare în acest domeniu, ar trebui pregătit temeiul juridic pentru inducerea unor schimbări și pentru cooperarea cu aceste state, de exemplu, la articolul 9, dar și la articolele 5, 6 și 8. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE atrage atenția că, pe lângă sosirea persoanelor strămutate, invazia Rusiei în Ucraina a avut și alte efecte profunde asupra cooperării dintre UE, Ucraina și țările învecinate. Din cauza blocadei navale rusești a porturilor maritime ucrainene și a perturbării rutelor de transport din estul Ucrainei, o mare parte din comerțul ucrainean, inclusiv cerealele, a fost redirecționată prin frontierele țării cu UE, creând astfel o presiune semnificativă asupra infrastructurii transfrontaliere. Având în vedere că exportul de cereale și de alte produse din Ucraina este de o importanță crucială pentru prevenirea crizei alimentare mondiale, programele transfrontaliere ar trebui să abordeze problemele logistice emergente, pentru a asigura capacitatea maximă a fluxului de mărfuri, inclusiv prin îmbunătățirea gestionării transfrontaliere, construirea de spații de depozitare în apropierea frontierei și alte măsuri relevante. Aceste proiecte ar putea necesita o flexibilitate a termenelor mai mare decât cea prevăzută în prezent la articolul 6 alineatul (2). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Costurile mai mari bazate pe ratele extraordinare ale inflației, amplificate de războiul Rusiei, ar trebui să fie eligibile în toate proiectele, nu numai în cele menționate la articolul 6 alineatul (3). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE sprijină propunerea de a facilita gestionarea programelor transfrontaliere, inclusiv modificarea activităților lor, având în vedere circumstanțele extraordinare. Cu toate acestea, subliniază că sunt necesare garanții împotriva unei posibile utilizări abuzive a fondurilor și propune consolidarea implicării societății civile (inclusiv a partenerilor sociali) în procesul decizional și în monitorizarea activităților transfrontaliere ale programelor. Aceste aspecte ar putea fi subliniate la articolul 7 și/sau 15. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Suspendarea unilaterală menționată la articolul 10 alineatul (2) ar trebui să fie însoțită de o expunere de motive care să conțină o trimitere la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Astfel cum s-a indicat la punctele 1.7 și 2.5, CESE sugerează să se permită luarea în considerare a unor noi parteneri din societatea civilă (inclusiv cu posibilitatea unor realocări ale fondurilor) și din Ucraina, în locul partenerilor cu care cooperarea a fost suspendată. Articolul 10 alineatul (3) ar trebui modificat în consecință. În plus, în cazuri excepționale, diaspora pro-democratică belarusă sau rusă ar putea fi luată în considerare ca parteneră. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Trebuie luate în considerare măsuri suplimentare pentru a preveni frauda sau pentru a gestiona neregulile care pot apărea în procesul de punere în aplicare. Societatea civilă și partenerii sociali ar trebui să aibă un rol mai important atât în legătură cu aceste procese, cât și în cadrul comitetelor de monitorizare. [articolul 14 alineatul (3)]. |
| --- | --- |

3.7.

Bruxelles, 27 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/198 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/198

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Directivei 89/629/CEE a Consiliului

[COM(2022) 465 final – 2022/0282(COD)]

(2023/C 75/30)

| Sesizare | Parlamentul European, 3.10.2022
  Consiliul Uniunii Europene, 26.9.2022
  Comisia Europeană, 16.9.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 100 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Adunării Plenare | 26.10.2022 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 169/0/03 |

Sesizare

Parlamentul European, 3.10.2022

Consiliul Uniunii Europene, 26.9.2022

Comisia Europeană, 16.9.2022

Temei juridic

Articolele 100 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Adunării Plenare

26.10.2022

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

169/0/03

Întrucât conținutul propunerii formulate este satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, Comitetul a hotărât să emită aviz favorabil cu privire la textul propus.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/199 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/199

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Consiliului privind stabilirea normelor referitoare la o indemnizație pentru reducerea favorizării îndatorării și privind limitarea deductibilității dobânzii în scopul impozitului pe profit

[COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS)]

(2023/C 75/31)

| Raportor: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |
| Coraportor: | Krister ANDERSSON |

Raportor:

Petru Sorin DANDEA

Coraportor:

Krister ANDERSSON

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 8.6.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 6.10.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 187/0/0 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 8.6.2022

Temei juridic

Articolul 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

6.10.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

187/0/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Propunerea Comisiei privind reducerea favorizării îndatorării (DEBRA) urmărește să abordeze tendința de favorizare a îndatorării față de capitalul propriu, indusă fiscal, pentru societățile din UE, prin punerea în aplicare a normelor privind deductibilitatea în scopuri fiscale a dobânzii noționale la creșterile capitalurilor proprii și prin introducerea unor limitări specifice ale deductibilității fiscale a costurilor nete ale îndatorării. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În acest scop, Comisia a elaborat norme specifice privind atât o indemnizație pentru capitalurile proprii, cât și o limitare a deducerii dobânzilor. Întreprinderile financiare sunt excluse de la aplicarea măsurilor, deoarece ele sunt supuse unor obligații de reglementare în materie de capitaluri proprii care împiedică subcapitalizarea. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Indemnizația pentru capitalurile proprii concepută de Comisie se calculează prin înmulțirea bazei indemnizației cu rata relevantă a dobânzii noționale. Baza indemnizației este dată de diferența dintre capitalul propriu la sfârșitul anului fiscal și capitalurile proprii la sfârșitul anului fiscal precedent, adică de modificarea, de la an la an, a capitalurilor proprii. În ceea ce privește datoria, o restricție proporțională va limita deductibilitatea dobânzii la 85 % din costurile nete ale îndatorării, adică dobânzile plătite minus dobânzile primite. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE sprijină obiectivele urmărite de Comisie, în măsura în care acestea vizează abordarea unei chestiuni relevante și dezbătute de mult timp în ceea ce privește impozitarea societăților, cum ar fi favorizarea, indusă fiscal, a îndatorării în detrimentul capitalului propriu. Cu toate acestea, structura și conținutul efectiv al propunerii sunt esențiale pentru atingerea efectivă a acestor obiective. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În acest sens, CESE consideră că decizia Comisiei de a favoriza capitalul propriu în detrimentul datoriei, nu numai prin acordarea unei deduceri pentru capitalul propriu majorat de întreprinderi de-a lungul timpului, ci și prin reducerea deductibilității datoriei întreprinderilor cu 15 %, ar putea aduce prejudicii întreprinderilor europene, în special IMM-urilor. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este preocupat de faptul că propunerea Comisiei ar putea face ca IMM-urile și microîntreprinderile, coloana vertebrală a economiei europene, să devină mai slabe din punct de vedere financiar. Astfel de întreprinderi nu au acces ușor la piețele de capital; prin urmare, limitarea deductibilității costurilor lor cu dobânzile ar putea împiedica investițiile, creșterea economică și crearea de locuri de muncă în întreaga Europă. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE susține că, în cazul întreprinderilor mici și al microîntreprinderilor, încurajarea formării de capital propriu ar trebui să fie urmărită în principal, dacă nu exclusiv, prin deduceri fiscale pentru capitalurile proprii, fără a penaliza deductibilitatea dobânzilor la datorii. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că prima de risc cuprinsă între 1 și 1,5 % prevăzută în propunerea Comisiei este atât deconectată de realitatea de pe piață, cât și insuficientă pentru a compensa pierderea deductibilității costurilor dobânzilor. În 2021, prima de risc de piață (PMR) a fost de peste 5 % în toate statele membre și rămâne în prezent la aceste niveluri. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE se teme că nepermiterea deducerii costurilor legitime ale desfășurării de activități comerciale sub formă de dobânzi ar putea crea un dezavantaj concurențial pentru întreprinderile europene în comparație cu întreprinderile din alte blocuri comerciale importante. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE observă că excluderea deducerii dobânzilor pentru întreprinderile europene ar crea stimulente pentru utilizarea contractelor de leasing în loc să motiveze întreprinderile să investească direct în utilaje și echipamente. În plus, finanțarea intragrup în cadrul unor grupuri mari de societăți cu funcții centralizate de trezorerie ar deveni mai dificilă și ar putea fi subminată, ceea ce ar face ca finanțarea investițiilor să fie mai costisitoare, ducând la mai puține investiții. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pentru a aduce o contribuție constructivă și pentru a-și exprima pe deplin preocupările, CESE sugerează, prin urmare, Comisiei să își reconsidere în mod substanțial propunerea, inclusiv privind o scutire totală sau parțială de la limitarea deductibilității dobânzilor acordată în special IMM-urilor și microîntreprinderilor. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Propunerea Comisiei

| 2.1. | Propunerea de directivă DEBRA (1) a Comisiei urmărește să abordeze tendința de favorizare a îndatorării față de capitalul propriu, indusă fiscal, pentru societățile din UE, prin prevederea de norme privind deductibilitatea dobânzii noționale pentru majorările de capital și prin introducerea unor limitări specifice ale deductibilității fiscale a costurilor nete ale îndatorării. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Propunerea este în conformitate cu Comunicarea Comisiei intitulată „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI” (2), care evidențiază tendința de favorizare a îndatorării, prin norme fiscale, ca un aspect relevant care trebuie abordat de instituțiile europene pentru a realiza un sistem fiscal echitabil și eficient. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În comunicarea sa, Comisia subliniază că, în prezent, o societate poate „deduce dobânzile aferente unei finanțări prin îndatorare, dar nu și costurile aferente finanțării prin capitaluri proprii, cum ar fi plata dividendelor, stimulând-o astfel să își finanțeze investițiile prin îndatorare, mai degrabă decât prin capitaluri proprii. Aceasta poate duce la o acumulare excesivă de datorii, cu posibile efecte negative de propagare pentru UE în ansamblu, în cazul în care unele țări s-ar confrunta cu valuri ridicate de insolvență. De asemenea, favorizarea îndatorării în cadrul sistemului de impozitare a societăților inhibă finanțarea inovării prin capitaluri proprii”. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Propunerea Comisiei vine, de asemenea, în urma unei solicitări specifice a Parlamentului European de a aborda tendința de favorizare a îndatorării față de capitalul propriu, asigurând, în același timp, dispoziții eficace de combatere a evitării obligațiilor fiscale, pentru a preveni ca deducerile pentru capitaluri proprii să fie folosite ca o nouă modalitate de erodare a bazei impozabile (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Propunerea Comisiei a fost precedată de o consultare amplă, la care au participat părțile interesate, de la cadre universitare la autorități publice, ONG-uri, asociații de întreprinderi și întreprinderi. Consultarea a arătat că o majoritate covârșitoare a părților interesate a susținut că este necesară o inițiativă de reducere a tendinței de favorizare a îndatorării în detrimentul capitalului propriu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | De asemenea, Comisia a cooperat cu șase state membre care au pus deja în aplicare norme privind tendința de favorizare a îndatorării/a capitalurilor proprii pentru a obține expertiză specifică cu privire la funcționarea unor astfel de norme, pe baza experienței (4). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | La dezvoltarea propunerii sale, Comisia a luat în considerare cinci opțiuni de reglementare posibile: (i) opțiunea 1: introducerea unei indemnizații pentru capitalurile proprii ale întreprinderilor pe o perioadă nedeterminată; (ii) opțiunea 2: introducerea unei indemnizații, dar numai pentru noi capitaluri proprii și numai pentru o perioadă de zece ani; (iii) opțiunea 3: introducerea unei indemnizații pentru capitalul corporativ, excluzând în același timp deductibilitatea actuală a plăților de dobânzi; (iv) opțiunea 4: interzicerea totală a deductibilității cheltuielilor cu dobânzile; (v) opțiunea 5: introducerea unei indemnizații pentru dobânda noțională la capitalul social nou al societăților pe o perioadă de zece ani, cu o limitare parțială a deductibilității fiscale a datoriilor pentru toate societățile. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Opțiunea 5 a fost identificată ca fiind cea preferată și, prin urmare, în propunerea Comisiei au fost elaborate în mod explicit norme specifice privind atât deducerea capitalului propriu, cât și limitarea deducerii dobânzii aferente datoriei. Întreprinderile financiare sunt excluse în mod explicit de la aceste măsuri, deoarece ele sunt deja supuse unor obligații de reglementare în materie de capitaluri proprii care împiedică subcapitalizarea. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Mai specific, indemnizația pentru capitalurile proprii concepută de Comisie se calculează după cum urmează: baza indemnizației × rata relevantă a dobânzii noționale. Baza indemnizației este dată de diferența dintre capitalul propriu la sfârșitul anului fiscal și capitalurile proprii la sfârșitul anului fiscal precedent, adică de creșterea de la an la an a capitalurilor proprii. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | În cazul în care baza indemnizației a unui contribuabil care beneficiază deja de o deducere pentru capitalurile proprii este negativă într-o anumită perioadă fiscală (scăderea capitalurilor proprii), o sumă proporțională va deveni impozabilă pentru zece perioade fiscale consecutive și până la creșterea totală a capitalurilor proprii nete pentru care a fost obținută deducerea, cu excepția cazului în care contribuabilul poate dovedi că aceasta este legată de pierderile suferite în cursul perioadei fiscale sau ca urmare a unei obligații legale. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Propunerea stabilește norme specifice privind dobânda noțională relevantă care trebuie aplicată și, având în vedere dificultățile privind accesul la finanțare cu care se confruntă IMM-urile, prevede aplicarea unei rate mai ridicate în favoarea acestora, fără posibilitatea unor derogări din partea statelor membre. Pentru a preveni abuzurile, deductibilitatea indemnizației este deja limitată, prin intermediul proiectului BEPS și al punerii în aplicare la nivelul UE a Directivei ATAD (5), la maximum 30 % din EBITDA (6) al contribuabilului pentru fiecare an fiscal. Se propune coordonarea celor două limitări. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | În ceea ce privește datoria, o restricție proporțională va limita deductibilitatea dobânzii la 85 % din costurile nete ale îndatorării, adică dobânzile plătite minus dobânzile primite. Potrivit Comisiei, această abordare permite abordarea tendinței de favorizare a îndatorării, acționând concomitent atât pe partea de capital, cât și pe partea de îndatorare. Cu toate acestea, nu sunt incluse creșterile de capital datorate tranzacțiilor între întreprinderi sau reevaluărilor activelor. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Temeiul juridic al propunerii este articolul 115 din TFUE privind măsurile de apropiere sub forma unei directive, iar Comisia consideră că propunerea de directivă este conformă cu principiile proporționalității și subsidiarității. Termenul de transpunere este stabilit pentru începutul anului 2024, iar statelor membre care aplică deja norme care favorizează capitalul propriu și nu îndatorarea li se va permite să mențină indemnizațiile în vigoare în prezent pentru durata rămasă a acestor certificate în temeiul dreptului intern și cu o perioadă maximă permisă de zece ani. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE sprijină obiectivele urmărite de Comisie, dat fiind că ele vizează abordarea unei chestiuni relevante și dezbătute de mult timp în ceea ce privește impozitarea societăților, cum ar fi favorizarea, indusă fiscal, a îndatorării în detrimentul capitalului propriu. CESE consideră că întreprinderile europene de toate dimensiunile ar putea beneficia foarte mult de pe urma unor norme adecvate și bine concepute în acest sens, care să sporească competitivitatea pe piața internă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE reamintește avizul său pe tema „Rolul impozitului pe profit în guvernanța corporativă” (7), care a solicitat o soluție pentru a aborda favorizarea îndatorării în detrimentul capitalului propriu, subliniind riscurile cauzate de efectul de levier al acestei îndatorări și faptul că „favorizarea îndatorării în cadrul sistemelor de impozitare a societăților afectează atât costurile socioeconomice, cât și efectul de pârghie al întreprinderilor și guvernanța corporativă” (8).
  CESE a subliniat, de asemenea, contribuția pe care abordarea favorizării îndatorării față de capitalurile proprii ar putea contribui la agenda ambițioasă a Comisiei de a face economia europeană mai durabilă și mai digitalizată (9), observând că „dependența excesivă de finanțarea prin îndatorare poate submina realizarea obiectivelor Comisiei Europene dat fiind că întreprinderile devin vulnerabile din punct de vedere financiar, iar posibilitatea de a întreprinde proiecte noi și riscante de investiții ecologice va fi afectată în mod negativ”. Cu toate acestea, normele care trebuie aplicate trebuie să abordeze în mod corespunzător chestiunea DEBRA. În special, Comitetul consideră că propunerile prezentate de Comisie ar aduce prejudicii IMM-urilor și, în special, microîntreprinderilor, ceea ce le-ar face mai slabe din punct de vedere financiar. |
| --- | --- |

3.2.

CESE a subliniat, de asemenea, contribuția pe care abordarea favorizării îndatorării față de capitalurile proprii ar putea contribui la agenda ambițioasă a Comisiei de a face economia europeană mai durabilă și mai digitalizată (9), observând că „dependența excesivă de finanțarea prin îndatorare poate submina realizarea obiectivelor Comisiei Europene dat fiind că întreprinderile devin vulnerabile din punct de vedere financiar, iar posibilitatea de a întreprinde proiecte noi și riscante de investiții ecologice va fi afectată în mod negativ”. Cu toate acestea, normele care trebuie aplicate trebuie să abordeze în mod corespunzător chestiunea DEBRA. În special, Comitetul consideră că propunerile prezentate de Comisie ar aduce prejudicii IMM-urilor și, în special, microîntreprinderilor, ceea ce le-ar face mai slabe din punct de vedere financiar.

| 3.3. | O limitare a deductibilității costurilor cu dobânzile împiedică investițiile, creșterea economică și crearea de locuri de muncă. Astfel de efecte negative sunt și mai probabile în situația economică actuală, cu creșteri ale ratei dobânzii. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE observă că o acțiune a UE este preferabilă în comparație cu mai multe inițiative necoordonate ale statelor membre. Cu toate acestea, întrucât șase state membre aplică deja norme interne de acordare a unor indemnizații pentru creșterea capitalurilor proprii, trebuie remarcat faptul că efectul net al indemnizației pentru capitalurile proprii și al reducerii costurilor cu dobânzile nu va armoniza pe deplin costurile de investiții în întreaga UE, chiar și în cazul aprobării prezentei directive. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE apreciază consultarea amplă și detaliată lansată de Comisie cu privire la propunerea DEBRA, care a oferit multor părți interesate – asociații de întreprinderi, întreprinderi, autorități publice și cadre universitare – posibilitatea de a-și exprima pozițiile cu privire la o chestiune esențială pentru impozitarea societăților și guvernanța corporativă în UE. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE apreciază, de asemenea, consultarea specifică pe care Comisia a efectuat-o împreună cu cele șase state membre care au aprobat deja norme în legătură cu favorizarea îndatorării, deoarece ea permite autorității de reglementare să ia în considerare experiența deja dobândită în domeniu de către legiuitorii naționali și autoritățile fiscale. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE consideră că decizia Comisiei de a favoriza capitalul propriu în detrimentul îndatorării, nu numai prin acordarea unei deduceri pentru capitalul propriu majorat de întreprinderi de-a lungul timpului, ci și prin reducerea deductibilității datoriei întreprinderilor cu 15 %, va aduce prejudicii întreprinderilor europene, în special IMM-urilor și microîntreprinderilor. Pentru astfel de societăți, încurajarea capitalurilor proprii ar trebui, într-adevăr, să fie urmărită în principal, dacă nu exclusiv, prin deduceri fiscale pentru capitalurile proprii, fără a penaliza deductibilitatea dobânzii pentru datorii. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE consideră că este riscantă limitarea deductibilității dobânzii pentru datorii, în special pentru IMM-uri și pentru microîntreprinderi, în scenariul economic actual, caracterizat de dubla influență negativă a inflației susținute și a creșterii ratelor dobânzii aplicate de băncile centrale pentru a menține inflația sub control. În plus, nivelurile datoriei au crescut în multe întreprinderi în timpul pandemiei. O limitare a deductibilității fiscale ar putea face ca datoriile care afectează întreprinderile mici și microîntreprinderile să fie mai dificil de gestionat. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE observă că principiul proporționalității, astfel cum a fost elaborat de Curtea de Justiție, ar impune instituțiilor europene să elaboreze norme adecvate pentru atingerea obiectivelor de reglementare urmărite cu un sacrificiu cât mai mic posibil în ceea ce privește subiectele reglementate. În acest sens, CESE subliniază că o reducere substanțială a deductibilității pentru finanțarea prin îndatorare ar putea avea consecințe nedorite asupra IMM-urilor, în special asupra microîntreprinderilor, cum ar fi slăbirea sustenabilității datoriilor întreprinderilor, concedieri și pierderea generală a stabilității financiare pe piața internă. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE observă că excluderea deducerii dobânzilor ar crea stimulente pentru utilizarea contractelor de leasing în loc să motiveze întreprinderile să investească în utilaje și echipamente. Acesta nu este un stimulent adecvat, cel puțin nu fără o analiză aprofundată. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Multe întreprinderi utilizează finanțarea intragrup și funcțiile centralizate de trezorerie pentru a finanța investițiile într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor. Normele propuse ar impune, în esență, fiecărei societăți din grup să își finanțeze investițiile. Acest lucru va crește costurile de finanțare și, prin urmare, va reduce investițiile într-un mod nefericit. CESE consideră că este necesar să se abordeze această problemă, permițând continuarea finanțării eficiente a investițiilor. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE recomandă limitarea costurilor de asigurare a conformității pentru întreprinderile europene interesate să beneficieze de noua deducere de capital propriu, prin atingerea unui nivel suficient de securitate juridică și de previzibilitate a noilor norme, pentru a preveni incertitudinile și problemele de interpretare, care ar putea duce la negocieri extinse sau chiar la litigii între autoritățile fiscale și întreprinderi. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Având în vedere argumentele anterioare și pentru a prezenta o contribuție constructivă, CESE sugerează, prin urmare, o reexaminare substanțială a propunerii Comisiei, inclusiv o derogare totală sau cel puțin parțială de la normele DEBRA pentru IMM-uri și microîntreprinderi. |
| --- | --- |

4.7.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Propunere de directivă a Consiliului privind stabilirea normelor referitoare la o indemnizație pentru reducerea favorizării îndatorării și privind limitarea deductibilității dobânzii în scopul impozitului pe profit [COM(2022) 216 final].

1

stabilirea normelor referitoare la o indemnizație pentru reducerea favorizării îndatorării și privind limitarea deductibilității dobânzii în scopul impozitului pe profit

(2)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI [COM(2021) 251 final].

2

Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI

(3)  Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la impactul reformelor fiscale naționale asupra economiei UE (2021/2074(INI)) (JO C 342, 6.9.2022, p. 14).

3

(4)  Statele membre în care sunt în vigoare norme care prevăd o indemnizație pentru majorările capitalurilor proprii pot amâna aplicarea dispozițiilor prezentei directive pe durata drepturilor deja stabilite în temeiul normelor interne (păstrarea drepturilor obținute). Contribuabili care, la [1 ianuarie 2024], beneficiază de o indemnizație pentru capitaluri proprii, în temeiul dreptului intern (în Belgia, Cipru, Italia, Malta, Polonia și Portugalia), vor putea continua să beneficieze de o astfel de indemnizație în temeiul legislației naționale pentru o perioadă de până la 10 ani.

4

(5)  Directiva (UE) 2016/1164 a Consiliului din 12 iulie 2016 de stabilire a normelor împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale care au incidență directă asupra funcționării pieței interne (JO L 193, 19.7.2016, p. 1).

5

(6)  EBITDA: câștigul înainte de dobânzi, taxe, depreciere și amortizare.

6

(7)  JO C 152, 6.4.2022, p. 13.

7

(8)  JO C 152, 6.4.2022, p. 13, punctele 4.1-4.7.

8

(9)  JO C 152, 6.4.2022, p. 13.

9

---

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/204 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/204

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului de introducere a unui sistem de înregistrare contabilă a cheltuielilor aferente infrastructurilor de transport feroviar, rutier și pe căi navigabile interioare și a Regulamentului (CE) nr. 851/2006 al Comisiei de precizare a posturilor care se vor înscrie la diferite poziții din situația contabilă, prezentate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului

[COM(2022) 381 final]

(2023/C 75/32)

| Sesizare | Parlamentul European, 12.9.2022
  Consiliul Uniunii Europene, 12.8.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 91 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 26.10.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 573 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 170/0/0 |

Sesizare

Parlamentul European, 12.9.2022

Consiliul Uniunii Europene, 12.8.2022

Temei juridic

Articolele 91 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în sesiunea plenară

26.10.2022

Sesiunea plenară nr.

573

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

170/0/0

Întrucât conținutul propunerii formulate este pe deplin satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus.

Bruxelles, 26 octombrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

Rectificări

| 28.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/205 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/205

---

Rectificare la Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului privind conectivitatea securizată pentru Europa pentru perioada 2023-2027 [COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)] și Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu: O abordare a UE privind managementul traficului spațial – O contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale [JOIN(2022) 4 final]

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 486 din 21 decembrie 2022
  )

(2023/C 75/33)

La pagina 180:

în loc de:

| „2.1. | Inițiativa ar trebui să beneficieze de expertiza industriei spațiale europene, atât din partea actorilor consacrați din industrie, cât și din partea ecosistemului Noului Spațiu. Astfel, conectivitatea globală prin satelit a devenit în prezent un activ strategic pentru securitatea, siguranța și reziliența UE și a statelor sale membre. Scopul propunerii este, de asemenea, să permită disponibilitatea comercială a benzii largi de mare viteză în întreaga Europă, eliminând zonele fără acoperire și asigurând coeziunea dintre teritoriile statelor membre, și să asigure conectivitatea în zone geografice de interes strategic, precum Africa și regiunea arctică. După Galileo și Copernicus, a treia constelație propusă se va baza pe trei noi elemente de diferențiere: integrarea dimensiunii securității încă din stadiul conceperii (prin utilizarea de noi tehnologii, cum ar fi tehnologia cuantică) pentru comunicații sensibile (apărare); o constelație multiorbitală; o arhitectură bazată pe parteneriate public-private (pentru stimularea în continuare a dimensiunii comerciale).”, |
| --- | --- |

„2.1.

Inițiativa ar trebui să beneficieze de expertiza industriei spațiale europene, atât din partea actorilor consacrați din industrie, cât și din partea ecosistemului Noului Spațiu. Astfel, conectivitatea globală prin satelit a devenit în prezent un activ strategic pentru securitatea, siguranța și reziliența UE și a statelor sale membre. Scopul propunerii este, de asemenea, să permită disponibilitatea comercială a benzii largi de mare viteză în întreaga Europă, eliminând zonele fără acoperire și asigurând coeziunea dintre teritoriile statelor membre, și să asigure conectivitatea în zone geografice de interes strategic, precum Africa și regiunea arctică. După Galileo și Copernicus, a treia constelație propusă se va baza pe trei noi elemente de diferențiere: integrarea dimensiunii securității încă din stadiul conceperii (prin utilizarea de noi tehnologii, cum ar fi tehnologia cuantică) pentru comunicații sensibile (apărare); o constelație multiorbitală; o arhitectură bazată pe parteneriate public-private (pentru stimularea în continuare a dimensiunii comerciale).”,

se citește:

| „2.2. | Inițiativa ar trebui să beneficieze de expertiza industriei spațiale europene, atât din partea actorilor consacrați din industrie, cât și din partea ecosistemului Noului Spațiu. Astfel, conectivitatea globală prin satelit a devenit în prezent un activ strategic pentru securitatea, siguranța și reziliența UE și a statelor sale membre. Scopul propunerii este, de asemenea, să permită disponibilitatea comercială a benzii largi de mare viteză în întreaga Europă, eliminând zonele fără acoperire și asigurând coeziunea dintre teritoriile statelor membre, și să asigure conectivitatea în zone geografice de interes strategic, precum Africa și regiunea arctică. După Galileo și Copernicus, a treia constelație propusă se va baza pe trei noi elemente de diferențiere: integrarea dimensiunii securității încă din stadiul conceperii (prin utilizarea de noi tehnologii, cum ar fi tehnologia cuantică) pentru comunicații sensibile (apărare); o constelație multiorbitală; o arhitectură bazată pe parteneriate public-private (pentru stimularea în continuare a dimensiunii comerciale).” |
| --- | --- |

„2.2.

Inițiativa ar trebui să beneficieze de expertiza industriei spațiale europene, atât din partea actorilor consacrați din industrie, cât și din partea ecosistemului Noului Spațiu. Astfel, conectivitatea globală prin satelit a devenit în prezent un activ strategic pentru securitatea, siguranța și reziliența UE și a statelor sale membre. Scopul propunerii este, de asemenea, să permită disponibilitatea comercială a benzii largi de mare viteză în întreaga Europă, eliminând zonele fără acoperire și asigurând coeziunea dintre teritoriile statelor membre, și să asigure conectivitatea în zone geografice de interes strategic, precum Africa și regiunea arctică. După Galileo și Copernicus, a treia constelație propusă se va baza pe trei noi elemente de diferențiere: integrarea dimensiunii securității încă din stadiul conceperii (prin utilizarea de noi tehnologii, cum ar fi tehnologia cuantică) pentru comunicații sensibile (apărare); o constelație multiorbitală; o arhitectură bazată pe parteneriate public-private (pentru stimularea în continuare a dimensiunii comerciale).”

La pagina 181:

| în loc de: | „2.2.”, „2.3.”, „2.4.”, „2.5.”, „2.6.”, |
| --- | --- |

în loc de:

„2.2.”, „2.3.”, „2.4.”, „2.5.”, „2.6.”,

| se citește: | „2.3.”, „2.4.”, „2.5.”, „2.6.”, „2.7.”. |
| --- | --- |

se citește:

„2.3.”, „2.4.”, „2.5.”, „2.6.”, „2.7.”.

La pagina 182:

| în loc de: | „2.7.”, „2.8.”, „2.9.”, „2.10.”, „2.11.”, |
| --- | --- |

în loc de:

„2.7.”, „2.8.”, „2.9.”, „2.10.”, „2.11.”,

| se citește: | „2.8.”, „2.9.”, „2.10.”, „2.11.”, „2.12.”. |
| --- | --- |

se citește:

„2.8.”, „2.9.”, „2.10.”, „2.11.”, „2.12.”.

---