# Jurnalul Oficial C 486/21 d

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 486 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6521 decembrie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 486

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6521 decembrie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 572-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 21.9.2022-22.9.2022 |
| 2022/C 486/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European cu privire la IMM-uri, întreprinderi din economia socială, artizanat și profesii liberale/Pachetul Pregătiți pentru 55 (aviz din proprie inițiativă) | 1 |
| 2022/C 486/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Transferurile de întreprinderi ca factor de promovare a unei redresări și a unei creșteri durabile în sectorul IMM-urilor (aviz din proprie inițiativă) | 9 |
| 2022/C 486/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Taxonomia socială – provocări și oportunități (aviz din proprie inițiativă) | 15 |
| 2022/C 486/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Fondul de ajustare la schimbările climatice finanțat prin Fondul de coeziune și NGEU (aviz din proprie inițiativă) | 23 |
| 2022/C 486/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Criptoactive: provocări și oportunități (aviz din proprie inițiativă) | 30 |
| 2022/C 486/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Strategia privind forța de muncă și îngrijirea în domeniul sănătății pentru viitorul Europei (aviz din proprie inițiativă) | 37 |
| 2022/C 486/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Testul UE pentru tineret (aviz din proprie inițiativă) | 46 |
| 2022/C 486/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Rolul tehnologiilor de eliminare a carbonului în decarbonizarea industriei europene (aviz din proprie inițiativă) | 53 |
| 2022/C 486/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Tranziția energetică și digitală a zonelor rurale (aviz din proprie inițiativă) | 59 |
| 2022/C 486/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Investițiile publice în infrastructura energetică ca parte a soluției la problemele climatice (aviz din proprie inițiativă) | 67 |
| 2022/C 486/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Crearea în comun a serviciilor de interes general ca o contribuție la o democrație mai participativă în UE (aviz din proprie inițiativă) | 76 |
| 2022/C 486/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Parteneriate tematice în temeiul Acordului de la Ljubljana (aviz exploratoriu) | 83 |
| 2022/C 486/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Combaterea sărăciei energetice și reziliența UE: provocări din punct de vedere economic și social (aviz exploratoriu solicitat de Președinția cehă) | 88 |
| 2022/C 486/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Dialogul social în cadrul tranziției verzi (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției cehe) | 95 |
| 2022/C 486/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Rolul energiei nucleare în stabilitatea prețurilor la energie în UE (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției cehe a Consiliului UE) | 102 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 572-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 21.9.2022-22.9.2022

2022/C 486/01

Avizul Comitetului Economic și Social European cu privire la IMM-uri, întreprinderi din economia socială, artizanat și profesii liberale/Pachetul Pregătiți pentru 55 (aviz din proprie inițiativă)

1

2022/C 486/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Transferurile de întreprinderi ca factor de promovare a unei redresări și a unei creșteri durabile în sectorul IMM-urilor (aviz din proprie inițiativă)

9

2022/C 486/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Taxonomia socială – provocări și oportunități (aviz din proprie inițiativă)

15

2022/C 486/04

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Fondul de ajustare la schimbările climatice finanțat prin Fondul de coeziune și NGEU (aviz din proprie inițiativă)

23

2022/C 486/05

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Criptoactive: provocări și oportunități (aviz din proprie inițiativă)

30

2022/C 486/06

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Strategia privind forța de muncă și îngrijirea în domeniul sănătății pentru viitorul Europei (aviz din proprie inițiativă)

37

2022/C 486/07

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Testul UE pentru tineret (aviz din proprie inițiativă)

46

2022/C 486/08

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Rolul tehnologiilor de eliminare a carbonului în decarbonizarea industriei europene (aviz din proprie inițiativă)

53

2022/C 486/09

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Tranziția energetică și digitală a zonelor rurale (aviz din proprie inițiativă)

59

2022/C 486/10

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Investițiile publice în infrastructura energetică ca parte a soluției la problemele climatice (aviz din proprie inițiativă)

67

2022/C 486/11

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Crearea în comun a serviciilor de interes general ca o contribuție la o democrație mai participativă în UE (aviz din proprie inițiativă)

76

2022/C 486/12

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Parteneriate tematice în temeiul Acordului de la Ljubljana (aviz exploratoriu)

83

2022/C 486/13

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Combaterea sărăciei energetice și reziliența UE: provocări din punct de vedere economic și social (aviz exploratoriu solicitat de Președinția cehă)

88

2022/C 486/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Dialogul social în cadrul tranziției verzi (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției cehe)

95

2022/C 486/15

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Rolul energiei nucleare în stabilitatea prețurilor la energie în UE (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției cehe a Consiliului UE)

102

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 572-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 21.9.2022-22.9.2022 |
| 2022/C 486/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Un spațiu european al datelor privind sănătatea – valorificarea puterii datelor privind sănătatea în sprijinul cetățenilor, al pacienților și al inovării [COM(2022) 196 final] și privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la spațiul european al datelor privind sănătatea [COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)] | 123 |
| 2022/C 486/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice pentru produsele artizanale și industriale și de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1001 și (UE) 2019/1753 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei (UE) 2019/1754 a Consiliului [COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD)] | 129 |
| 2022/C 486/18 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor de prevenire și combatere a abuzului sexual asupra copiilor [COM(2022) 209 – 2022/0155 (COD)]; Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un deceniu digital pentru copii și tineri: noua strategie europeană Un internet mai bun pentru copii[COM(2022) 212 final] | 133 |
| 2022/C 486/19 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/83/UE în ceea ce privește contractele de servicii financiare încheiate la distanță și de abrogare a Directivei 2002/65/CE [COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD)] | 139 |
| 2022/C 486/20 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) 2021/1060 în ceea ce privește o flexibilitate suplimentară pentru a aborda consecințele agresiunii militare a Federației Ruse FAST (Asistență flexibilă pentru teritorii) – CARE [COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD)] | 144 |
| 2022/C 486/21 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Munca decentă la nivel mondial [COM(2022) 66 final] | 149 |
| 2022/C 486/22 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre [COM(2022) 241 final] | 161 |
| 2022/C 486/23 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Actului privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun [COM(2022) 349 final] | 168 |
| 2022/C 486/24 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului privind conectivitatea securizată pentru Europa pentru perioada 2023-2027 [COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)] și Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu: O abordare a UE privind managementul traficului spațial – O contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale [JOIN(2022) 4 final] | 172 |
| 2022/C 486/25 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – REPowerEU Plan (Planul REPowerEU) [COM(2022) 230 final] și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/241 în ceea ce privește capitolele privind REPowerEU din planurile de redresare și reziliență și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/1060, a Regulamentului (UE) 2021/2115, a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 [COM(2022) 231 final – 2022/0164 (COD)] | 185 |
| 2022/C 486/26 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Reducerea temporară a obligațiilor de utilizare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare ca urmare a pandemiei de COVID-19[COM(2022) 334 final] | 194 |
| 2022/C 486/27 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Impactul geopolitic al tranziției energetice [JOIN(2022) 23 final] | 198 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 572-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 21.9.2022-22.9.2022

2022/C 486/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Un spațiu european al datelor privind sănătatea – valorificarea puterii datelor privind sănătatea în sprijinul cetățenilor, al pacienților și al inovării [COM(2022) 196 final] și privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la spațiul european al datelor privind sănătatea [COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)]

[COM(2022) 196 final]

[COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)]

123

2022/C 486/17

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice pentru produsele artizanale și industriale și de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1001 și (UE) 2019/1753 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei (UE) 2019/1754 a Consiliului [COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD)]

[COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD)]

129

2022/C 486/18

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor de prevenire și combatere a abuzului sexual asupra copiilor [COM(2022) 209 – 2022/0155 (COD)]; Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un deceniu digital pentru copii și tineri: noua strategie europeană Un internet mai bun pentru copii[COM(2022) 212 final]

[COM(2022) 209 – 2022/0155 (COD)]

[COM(2022) 212 final]

133

2022/C 486/19

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/83/UE în ceea ce privește contractele de servicii financiare încheiate la distanță și de abrogare a Directivei 2002/65/CE [COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD)]

[COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD)]

139

2022/C 486/20

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) 2021/1060 în ceea ce privește o flexibilitate suplimentară pentru a aborda consecințele agresiunii militare a Federației Ruse FAST (Asistență flexibilă pentru teritorii) – CARE [COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD)]

[COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD)]

144

2022/C 486/21

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Munca decentă la nivel mondial [COM(2022) 66 final]

[COM(2022) 66 final]

149

2022/C 486/22

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre [COM(2022) 241 final]

[COM(2022) 241 final]

161

2022/C 486/23

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Actului privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun [COM(2022) 349 final]

[COM(2022) 349 final]

168

2022/C 486/24

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului privind conectivitatea securizată pentru Europa pentru perioada 2023-2027 [COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)] și Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu: O abordare a UE privind managementul traficului spațial – O contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale [JOIN(2022) 4 final]

[COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)]

172

2022/C 486/25

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – REPowerEU Plan (Planul REPowerEU) [COM(2022) 230 final] și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/241 în ceea ce privește capitolele privind REPowerEU din planurile de redresare și reziliență și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/1060, a Regulamentului (UE) 2021/2115, a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 [COM(2022) 231 final – 2022/0164 (COD)]

[COM(2022) 230 final]

[COM(2022) 231 final – 2022/0164 (COD)]

185

2022/C 486/26

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Reducerea temporară a obligațiilor de utilizare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare ca urmare a pandemiei de COVID-19[COM(2022) 334 final]

[COM(2022) 334 final]

194

2022/C 486/27

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Impactul geopolitic al tranziției energetice [JOIN(2022) 23 final]

[JOIN(2022) 23 final]

198

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 572-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 21.9.2022-22.9.2022

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European cu privire la IMM-uri, întreprinderi din economia socială, artizanat și profesii liberale/Pachetul „Pregătiți pentru 55”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/01)

| Raportoare: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Coraportor: | Rudolf KOLBE |

Raportoare:

Milena ANGELOVA

Coraportor:

Rudolf KOLBE

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 27.6.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 143/1/0 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

27.6.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

143/1/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, fie ele întreprinderi tradiționale, întreprinderi familiale, comercianți, întreprinderi din economia socială, artizanat sau profesii liberale (denumite în continuare MIMM), reprezintă o parte esențială a soluției pentru o economie competitivă, neutră din punct de vedere climatic, circulară și incluzivă a UE, cu condiția creării și prevalenței unor condiții adecvate. Impactul pozitiv este generat de MIMM-uri prin îmbunătățirea propriilor performanțe de mediu și prin furnizarea de expertiză și soluții altor întreprinderi, cetățenilor și sectorului public. Deși recunoaște și evidențiază diversitatea și diferitele nevoi ale MIMM-urilor, CESE solicită acordarea unei atenții deosebite celor mai mici și celor mai vulnerabile. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Multe MIMM-uri nu cunosc cerințele legislative în permanentă evoluție, stabilite pentru a asigura neutralitatea climatică, nici modul de a răspunde la acestea. În plus, ele se confruntă cu dificultăți în identificarea potențialelor beneficii și oportunități de afaceri oferite de tranziția verde. Prin urmare, CESE evidențiază existența unei nevoi urgente de a sprijini MIMM-urile pentru ca acestea să înțeleagă și să gestioneze tranziția verde în cel mai bun mod posibil. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE solicită măsuri de informare și de creștere a gradului de sensibilizare, la scară amplă și specifice, asigurate în mod coordonat și complementar de CE, de statele membre și de către organizațiile de întreprinderi, camerele de comerț, partenerii sociali și alte părți interesate relevante. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | De asemenea, CESE solicită un program cuprinzător, menit să sprijine MIMM-urile cu privire la toate aspectele cu care se confruntă în cadrul operațiunilor lor economice și în activitățile lor legate de tranziția verde și de respectarea legislației. Având în vedere că există diferențe considerabile între MIMM-uri, sunt necesare soluții extrem de bine adaptate și politici și măsuri bine țintite. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sprijinul imediat și specific pe termen scurt pentru MIMM-uri este esențial pentru stimularea redresării economice în urma pandemiei și pentru a le ajuta să gestioneze implicațiile invaziei ruse în Ucraina, cum ar fi prețurile ridicate la energie și lipsa aprovizionării cu materiale și produse. Având în vedere circumstanțele extraordinare, CESE consideră că ar trebui acordată o flexibilitate adecvată în ceea ce privește calendarul Pactului verde european (PVE) care să acopere toată perioada până la sfârșitul crizei, garantând totodată că obiectivele nu sunt abandonate din niciun motiv. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pentru a îmbunătăți utilizarea eficientă a resurselor MIMM-urilor, CESE propune instituirea unor „centre de circularitate” în diverse regiuni. Acest demers ar trebui să consolideze cooperarea dintre întreprinderile din diferite sectoare și să faciliteze dezvoltarea de noi practici și procese, inclusiv testarea de noi tehnologii. Organizațiile de MIMM-uri, camerele de comerț, mediul academic, partenerii sociali și alte părți interesate relevante ar trebui să facă parte integrantă din proces. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că este important ca reprezentanții MIMM-urilor să fie implicați în pregătirea foilor de parcurs sectoriale privind clima de la nivel național, precum și în modelarea căilor de tranziție de la nivelul UE pentru diverse ecosisteme de afaceri, sporind astfel cunoștințele privind schimbul de bune practici, alocarea adecvată a resurselor și punerea în aplicare eficientă. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE solicită UE și statelor membre să accelereze investițiile verzi ale MIMM-urilor, prin asigurarea unui mediu de reglementare favorabil, predictibil și încurajator, inclusiv a unor proceduri fluente de autorizare și evitarea sarcinilor administrative împovărătoare, precum și prin oferirea unui acces rapid, ușor, simplu și trasabil la fonduri, adaptat nevoilor diferite ale tuturor grupurilor diverse de MIMM-uri. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE solicită o cooperare strânsă între furnizorii de servicii de educație și MIMM-uri pentru a modela formarea cu scopul dobândirii abilităților și competențelor necesare pentru tranziția verde, inclusiv prin perfecționarea și recalificarea atât a angajaților, cât și a antreprenorilor. În plus, CESE solicită sprijinirea activităților de inovare pentru MIMM-uri, prin stimularea și facilitarea cooperării cu alte întreprinderi, cu organizațiile acestora, cu camerele de comerț, cu universitățile și cu organizațiile de cercetare. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE îndeamnă la promovarea comerțului cu soluții verzi produse de MIMM-uri, inclusiv în contextul achizițiilor publice, prin asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru MIMM-uri pe piața unică și prin facilitarea accesului lor la piețele externe de produse, tehnologii și servicii verzi. Trebuie asigurat un mediu de afaceri competitiv pentru întreprinderile din UE în raport cu țările terțe, utilizând toate mijloacele diplomatice, inclusiv în domeniul politicii privind clima, resursele și comerțul, și acordând o atenție deosebită evoluțiilor din China și de pe alte piețe emergente. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Tranziția verde și MIMM-urile

| 2.1. | MIMM-urile contribuie la o economie generatoare de locuri de muncă și durabilă. Ele mențin coeziunea societăților, adesea combinând funcțiile economice cu cele sociale și consolidând astfel baza democrației, a unității și a incluziunii. Ele sunt esențiale pentru redresarea și prosperitatea economică și socială, având rădăcini profunde în fiecare colț al UE și mai ales în zonele îndepărtate și rurale, unde destul de frecvent sunt singurul factor generator de activități economice. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Schimbările climatice determină tranziția energetică durabilă, dar – cel mai important– conduc întreaga economie și societate către neutralitate climatică, circularitate și sustenabilitate globală. Aceste schimbări provoacă fenomene meteorologice extreme și dezastre naturale și sunt legate de alte provocări ecologice majore, cum ar fi declinul biodiversității, poluarea mediului și degradarea resurselor naturale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” se axează în special pe atenuarea schimbărilor climatice și include multe acte legislative care afectează MIMM-urile în diverse moduri. Acesta face parte din punerea în aplicare a inițiativei emblematice a UE – PVE, care abordează creșterea durabilă legată de industrii, comerț, servicii și energie, transporturi, clădiri și sisteme alimentare. MIMM-urile joacă un rol esențial în toate aceste sectoare, |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | reprezentând o parte esențială a soluției în punerea în aplicare a PVE, cu condiția creării și prevalenței unor condiții adecvate. Acest impact pozitiv este generat, pe de o parte, prin îmbunătățirea performanței unei game largi de MIMM-uri și, pe de altă parte, prin acțiunile acestor MIMM-uri, oferind expertiză și soluții altor întreprinderi, cetățenilor și sectorului public. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tranziția verde este strâns legată de transformarea digitală, iar MIMM-urile trebuie să gestioneze ambele părți ale acestei duble tranziții – o dublă provocare foarte solicitantă din cauza nevoii semnificative de resurse. Digitalizarea este un instrument menit să eficientizeze operațiunile economice, contribuind la extinderea și internaționalizarea pieței, și are potențialul considerabil de a reduce emisiile, deșeurile și utilizarea resurselor naturale. Serviciile și echipamentele digitale, însă, produc și efecte asupra mediului care trebuie gestionate în mod simultan. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pe lângă eforturile depuse pentru tranziția verde și cea digitală, MIMM-urile se luptă cu redresarea economică în urma pandemiei și cu implicațiile invaziei ruse în Ucraina. Prețurile mari la energie și lipsa aprovizionării cu materiale și produse se numără printre problemele recente care au un impact semnificativ asupra MIMM-urilor și a activităților acestora. Competitivitatea lor, precum și competitivitatea globală a economiei UE, sunt în continuare puse în pericol de evoluțiile bruște din China și din alte piețe emergente, care beneficiază, de asemenea, de evitarea sancțiunilor împotriva Rusiei și de interpretări mai laxe ale cerințelor privind clima și mediul. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Problemele legate de climă și de mediu nu se limitează doar la durabilitatea mediului, ci reprezintă, într-o mare măsură, și o parte esențială a competitivității, a profitabilității și a performanței economice globale a întreprinderilor. În afară de faptul că se bazează pe propriile valori și conștiințe generale, MIMM-urile îndeplinesc prin diverse mecanisme cerințele și așteptările privind clima și mediul:






  — | cerințele directe ale cadrului de reglementare pentru MIMM-uri, de exemplu privind emisiile, energia, materialele și produsele sau obligațiile administrative; |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

cerințele directe ale cadrului de reglementare pentru MIMM-uri, de exemplu privind emisiile, energia, materialele și produsele sau obligațiile administrative;

| — | efectele indirecte ale unora dintre cerințe, care afectează disponibilitatea și prețurile factorilor de producție, cum ar fi energia și materialele, sau prin alte costuri legate de gestionarea unei întreprinderi, incluzând impozitarea; |
| --- | --- |

—

efectele indirecte ale unora dintre cerințe, care afectează disponibilitatea și prețurile factorilor de producție, cum ar fi energia și materialele, sau prin alte costuri legate de gestionarea unei întreprinderi, incluzând impozitarea;

| — | cerințe impuse prin intermediul lanțurilor valorice, sub forma așteptărilor clienților, ale investitorilor și ale finanțatorilor, cum ar fi cele privind finanțarea și raportarea durabilă sau sub forma așteptărilor altor părți interesate. |
| --- | --- |

—

cerințe impuse prin intermediul lanțurilor valorice, sub forma așteptărilor clienților, ale investitorilor și ale finanțatorilor, cum ar fi cele privind finanțarea și raportarea durabilă sau sub forma așteptărilor altor părți interesate.

| 2.8. | Multe MIMM-uri nu sunt pe deplin conștiente de impactul politicilor și cerințelor specifice privind clima și mediul asupra activităților lor și a lanțurilor lor de aprovizionare și valorice, nici de modul de adaptare sau de conversie a produselor și serviciilor într-un stadiu incipient pentru a preveni pierderile ulterioare sau chiar excluderea de pe piață. În plus, ele se confruntă cu limitarea resurselor umane și financiare pentru operațiunile de zi cu zi și pentru dezvoltarea afacerilor lor și există riscul ca cerințele de expertiză multiplă să nu poată fi satisfăcute din cauza dimensiunii lor limitate. O mare parte a întreprinderilor se confruntă cu dificultăți ca urmare a complexității actelor legislative, a sarcinilor administrative, a normelor financiare și a costurilor ridicate care evoluează în permanență, a lipsei de expertiză și de cunoștințe specifice în materie de mediu pentru alegerea acțiunilor adecvate (1), însoțite de dificultăți în accesarea unor noi lanțuri valorice, a fondurilor, a personalului, a unor noi modele de afaceri, printre altele. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Deși neconștientizarea cerințelor și a modalităților de a le răspunde reprezintă o provocare importantă, la fel sunt și dificultățile în identificarea potențialelor beneficii și oportunități de afaceri, cum ar fi reducerea costurilor cu energia și materialele, îmbunătățirea accesului la fonduri, creșterea cererii și a nevoii de noi piețe, precum și o imagine îmbunătățită în rândul părților interesate. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | MIMM-urile care vin cu o propunere de valoare economică în economia circulară, climă, biodiversitate, energie din surse regenerabile și alte teme legate de PVE dispun de un stimulent inerent de a explora, a investi și a urmări noi oportunități de afaceri în aceste domenii. Ele au multe oportunități, de exemplu în renovarea clădirilor, planificarea și construcția infrastructurii, producția industrială și întreținerea echipamentelor, furnizarea de servicii juridice și contabile și dezvoltarea de soluții digitale. Procesul de tranziție depinde, în mare măsură, de soluțiile lor inteligente, generate de experții pe care îi angajează, ceea ce subliniază importanța educației de înaltă calitate și relevante, a EFP și a perfecționării permanente. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Grupul cel mai vulnerabil de MIMM-uri, care are și cea mai mare nevoie de informații, este, la rândul său, cel care crede că PVE este doar un act legislativ suplimentar care se adaugă sarcinilor administrative cumulative, punând presiune pe actualele lor modele de afaceri și limitând profitabilitatea într-un scenariu al activităților recurente. Acest lucru evidențiază că toate categoriile de MIMM-uri, fie că sunt vulnerabile sau rămase în urmă, în poziție de „urmăritori” sau de lideri, necesită sprijin diferit și adaptat în funcție de trăsăturile lor specifice (2). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | În plus, în ceea ce privește capacitatea și pregătirea, există multe diferențe între MIMM-uri din punctul de vedere al naturii și amplorii problemelor climatice și de mediu, al cerințelor și așteptărilor care se reflectă asupra lor și al oportunităților care se deschid pentru ele. Diferențele provin din diverși factori: intensitatea resurselor naturale ale afacerii, mărimea întreprinderii, poziția întreprinderii în lanțurile de aprovizionare și în ecosistemele de afaceri, locația întreprinderii, tipurile de clienți, sursele factorilor de producție și piețele geografice ale întreprinderii. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Acest aspect necesită soluții extrem de bine adaptate și politici și măsuri bine țintite care să țină seama de diferențele, de exemplu, dintre întreprinderile mijlocii din industria prelucrătoare, cele care desfășoară activități în sectorul hotelier și în cel al comerțului cu amănuntul, întreprinderile familiale și tradiționale, start-upurile inovatoare, întreprinderile din economia socială și artizanat și profesiile liberale. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | În pofida numeroaselor diferențe dintre MIMM-uri, gestionarea cu succes a tranziției verzi în cadrul fiecărei întreprinderi începe cu o sensibilizare privind problemele și tendințele de actualitate și cunoașterea lor corespunzătoare, ceea ce permite înțelegerea punctelor forte, a punctelor slabe, a oportunităților și a riscurilor întreprinderii și definirea modul în care întreprinderea dorește să se poziționeze în tranziția verde. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Cele mai concrete eforturi la nivel de întreprindere sunt legate de planificarea, organizarea și monitorizarea afacerii globale, inclusiv producția și comerțul de mărfuri și de servicii, transportul și logistica, precum și achiziționarea de energie, materii prime și alți factori de producție. Aspectele legate de climă și de mediu sunt, de asemenea, un element esențial în activitățile de inovare, în dezvoltarea competențelor și în implicarea întregului personal, precum și în comunicarea și cooperarea cu părțile interesate. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Politicile și măsurile de sprijinire a MIMM-urilor în cadrul pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”

| 3.1. | Pentru a răspunde cerințelor pachetului „Pregătiți pentru 55” și pentru a putea realiza cu succes tranziția verde, MIMM-urile trebuie să fie bine informate și trebuie să li se faciliteze o mai bună înțelegere a implicațiilor propunerilor legislative noi și complexe (3). În acest sens sunt necesare măsuri de informare și de creștere a gradului de sensibilizare, la scară amplă și specifice, asigurate în mod coordonat și complementar de CE și de statele membre, care au o responsabilitate esențială în acest sens. Rolul organizațiilor întreprinderilor și al camerelor de comerț este, de asemenea, central în informarea și sprijinirea membrilor lor, completate de furnizorii de servicii de educație și de formare, de birourile de dezvoltare regională, de organizațiile de clustere, de partenerii sociali și de OSC relevante. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | În urma invadării Ucrainei de către Rusia, politicile PVE sunt în prezent în consultare deschisă în ceea ce privește calendarul, din cauza noilor circumstanțe extraordinare, precum și a dependenței UE de energia și alimentele din Rusia și Ucraina. CESE recunoaște circumstanțele și dependențele extraordinare și consideră că obiectivele verzi nu ar trebui abandonate sub niciun motiv, însă ar trebui acordată o doză logică de flexibilitate o perioadă de timp, până la sfârșitul crizei. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Pe lângă evaluarea adecvată a impactului tuturor inițiativelor legislative, CESE solicită CE să ofere un ghid cuprinzător, clar și neechivoc cu privire la toate cerințele existente și viitoare legate de climă și la implicațiile acestora pentru MIMM-uri, care ar trebui să acopere:






  — | cerințele sau restricțiile directe pentru MIMM-uri în temeiul diverselor acte legislative, defalcate în funcție de diverse tipuri și categorii de întreprinderi (sector, mărime etc.); |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

—

cerințele sau restricțiile directe pentru MIMM-uri în temeiul diverselor acte legislative, defalcate în funcție de diverse tipuri și categorii de întreprinderi (sector, mărime etc.);

| — | impactul indirect asupra MIMM-urilor va fi anticipat prin mecanisme de piață, ca urmare a cerințelor orientate către întreprinderile mari. |
| --- | --- |

—

impactul indirect asupra MIMM-urilor va fi anticipat prin mecanisme de piață, ca urmare a cerințelor orientate către întreprinderile mari.

| 3.1.3. | CESE solicită, de asemenea, elaborarea unor orientări corespunzătoare privind legislația referitoare la alte aspecte importante de mediu. În termeni mai generali, acest tip de ghid ar trebui să devină o practică regulată și să însoțească orice inițiativă viitoare în domeniul PVE. MIMM-urile au nevoie de un cadru legislativ stabil, care să le ofere perspective și planificări clare pentru investiții. Prin urmare, trebuie evitate schimbările bruște, cum ar fi modificarea recentă a obiectivelor privind sursele regenerabile de energie și eficiența energetică propuse în planul REPowerEU, deoarece acestea agravează mediul în care ele evoluează, deja extrem de complex și de nesigur. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Având în vedere amploarea și profunzimea PVE, este avută în vedere o transformare industrială totală. Pe baza principiului „a gândi mai întâi la scară mică” și pentru a evita ca MIMM-urile să rămână „fără obiect de activitate”, este necesar un program cuprinzător și amplu de sprijin și de dezvoltare a capacităților. Scopul ar fi de a sprijini MIMM-urile cu privire la toate aspectele cu care se confruntă în cadrul operațiunilor lor economice și în activitățile lor legate de tranziția verde și de respectarea legislației. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | CESE observă interesul ridicat, declarat de CE și de PE, de a porni de la inițiativele deja lansate pentru promovarea strategiei pentru IMM-uri și pentru explorarea de noi posibilități de realizare reușită a strategiei. CESE solicită ca acest interes să fie transpus în mod eficient în politici în toate domeniile posibile și subliniază rolul indispensabil al statelor membre, care acționează în cooperare cu organizațiile, camerele de comerț, partenerii sociali și alte părți interesate relevante. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Tinerii antreprenori sunt viitorul MIMM-urilor și al creșterii numărului locurilor de muncă. Prin urmare, atenția lor față de consumatori și atractivitatea pentru tinerii angajați, combinate cu o preocupare tot mai mare cu privire la tranziția verde, trebuie să fie identificate și abordate în mod mai specific, de exemplu în cadrul planurilor de redresare. Mai mult decât atât, pentru a valorifica întregul potențial al societății în ansamblul său și pentru a spori diversitatea întreprinderilor, trebuie eliminate orice obstacole din calea antreprenoriatului feminin. De asemenea, trebuie stimulat și promovat spiritul antreprenorial al tuturor grupurilor vulnerabile, de exemplu persoanele cu handicap, migranții și comunitățile minoritare. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Pentru a stimula sinergiile dintre digitalizare și înverzire în cadrul MIMM-urilor, ambele tendințe trebuie luate simulat în considerare în elaborarea politicilor și a măsurilor. Întrucât nici tranziția verde, nici cea digitală nu sunt chestiuni pur tehnice sau financiare, trebuie abordate problemele importante personale și ale întreprinderilor pentru ca marea majoritate a MIMM-urilor să adopte o tranziție dublă pe termen lung și adaptată exigențelor viitorului (4). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | De asemenea, CESE solicită CE și statelor membre să monitorizeze efectele punerii în aplicare a tranziției verzi și a celei digitale în lanțurile de aprovizionare și valorice și evoluțiile economice și societale regionale respective, pentru a putea contracara, într-un stadiu incipient, posibilele efecte negative asupra MIMM-urilor și a ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Pentru a sprijini dezvoltarea operațiunilor economice de zi cu zi ale MIMM-urilor, cum ar fi producția de mărfuri și de servicii, producția și utilizarea energiei și organizarea logisticii, trebuie să fie disponibile o ofertă adecvată de servicii de consiliere practică și platforme de cooperare. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | CESE solicită UE și statelor membre să consolideze și să încurajeze crearea de servicii de sprijin tehnologic și managerial disponibile pentru MIMM-uri, utilizând întregul potențial al diferitelor instrumente, în special în punerea în aplicare a planurilor naționale de redresare și reziliență și a acordurilor de parteneriat, cu scopul de a ajuta întreprinderile să îmbunătățească eficiența energetică și materială și să reducă generarea de emisii și de deșeuri, astfel încât să se reducă atât costurile, cât și impactul asupra mediului. De asemenea, CESE solicită integrarea aspectelor de mediu în serviciile de consiliere în domeniul digital. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Pentru a îmbunătăți utilizarea eficientă a resurselor MIMM-urilor, CESE propune instituirea unor „centre de circularitate” în diverse regiuni. Acest demers ar trebui să consolideze cooperarea dintre întreprinderile din diferite sectoare și să faciliteze dezvoltarea de noi procese de reciclare și reutilizare a deșeurilor și a produselor secundare, inclusiv testarea de noi tehnologii. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | CESE solicită implicarea MIMM-urilor și a reprezentaților acestora în pregătirea foilor de parcurs sectoriale privind clima de la nivel național, precum și în modelarea căilor de tranziție de la nivelul UE pentru diverse ecosisteme de afaceri, sporind astfel cunoștințele privind schimbul de bune practici, alocarea adecvată a resurselor și punerea în aplicare eficientă. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | Pentru a consolida și a sprijini investițiile în înverzirea MIMM-urilor, a economiei și a societății în ansamblul său, trebuie asigurate un mediu de investiții favorabil și condiții care să permită MIMM-urilor să beneficieze de un acces adecvat la fonduri. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | CESE solicită UE și SM să accelereze investițiile MIMM-urilor prin:






  — | asigurarea unui mediu de reglementare favorabil și încurajator, inclusiv a unor proceduri rapide și simplificate de autorizare și evitarea sarcinilor administrative împovărătoare; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

—

asigurarea unui mediu de reglementare favorabil și încurajator, inclusiv a unor proceduri rapide și simplificate de autorizare și evitarea sarcinilor administrative împovărătoare;

| — | oferirea unui acces rapid, ușor, simplu și trasabil la fonduri, adaptat nevoilor diferite ale MIMM-urilor care decurg din tipul, activitatea, locația, sectorul etc. al acestora, inclusiv prin instrumente specifice de granturi. |
| --- | --- |

—

oferirea unui acces rapid, ușor, simplu și trasabil la fonduri, adaptat nevoilor diferite ale MIMM-urilor care decurg din tipul, activitatea, locația, sectorul etc. al acestora, inclusiv prin instrumente specifice de granturi.

| 3.4.2. | CESE solicită CE să țină seama în mod adecvat de impactul indirect al criteriilor de finanțare durabilă asupra MIMM-urilor. Același lucru se aplică și pentru cerințele de solvabilitate pentru bănci și pentru orice alte măsuri de politică în domeniul politicii economice și fiscale care au impact indirect asupra capacității MIMM-urilor de a investi și de a funcționa, ceea ce duce la crearea și la păstrarea locurilor de muncă. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | CESE solicită respectarea normelor privind concurența loială în alocarea fondurilor publice pentru investițiile verzi. De asemenea, CESE subliniază necesitatea monitorizării fluxurilor financiare cu indicatori adecvați. Este important să se acorde MIMM-urilor acces egal la achiziții publice și la investiții, de exemplu în infrastructura generală, și să se încurajeze investițiile în înverzirea MIMM-urilor, de exemplu prin utilizarea fondurilor publice ca pârghie pentru investiții private. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | În urma evoluțiilor recente de pe piețele energiei, CE a recunoscut vulnerabilitatea MIMM-urilor cauzate de riscul tot mai mare al sărăciei energetice (5). CESE salută definiția „microîntreprinderilor vulnerabile” și solicită un efort suplimentar pentru a le oferi sprijinul relevant ca să facă față acestei sarcini. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.5. | CESE solicită UE și statelor membre să consolideze comerțul cu soluții verzi al MIMM-urilor prin dezvoltarea și garantarea unor condiții de piață adecvate, care să asigure elementele de mai jos.






  — | Condiții de concurență echitabile pe piața unică pentru MIMM-uri, din punctul de vedere al comerțului cu produse, tehnologii și servicii care contribuie la tranziția verde. |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

Condiții de concurență echitabile pe piața unică pentru MIMM-uri, din punctul de vedere al comerțului cu produse, tehnologii și servicii care contribuie la tranziția verde.

| — | Accesul adecvat al MIMM-urilor la soluții verzi pentru sectorul public, în contextul licitațiilor privind, de exemplu, construcțiile, tehnologiile și serviciile. Este necesar să se impună obligativitatea procedurilor bazate pe calitate pentru astfel de servicii și să se reducă cerințele privind capacitățile care împiedică MIMM-urile să participe la proceduri de achiziții publice. |
| --- | --- |

—

Accesul adecvat al MIMM-urilor la soluții verzi pentru sectorul public, în contextul licitațiilor privind, de exemplu, construcțiile, tehnologiile și serviciile. Este necesar să se impună obligativitatea procedurilor bazate pe calitate pentru astfel de servicii și să se reducă cerințele privind capacitățile care împiedică MIMM-urile să participe la proceduri de achiziții publice.

| — | Facilitarea accesului lor egal pe piețele externe al produselor, tehnologiilor și serviciilor verzi, prin intermediul unor acorduri comerciale multilaterale și bilaterale. De asemenea, CESE încurajează statele membre să țină seama în mod adecvat de nevoile MIMM-urilor în activitățile lor de promovare a exporturilor. |
| --- | --- |

—

Facilitarea accesului lor egal pe piețele externe al produselor, tehnologiilor și serviciilor verzi, prin intermediul unor acorduri comerciale multilaterale și bilaterale. De asemenea, CESE încurajează statele membre să țină seama în mod adecvat de nevoile MIMM-urilor în activitățile lor de promovare a exporturilor.

| — | Asigurarea unui mediu de afaceri competitiv pentru întreprinderile din UE în raport cu țările terțe, utilizând toate mijloacele diplomatice, inclusiv în domeniul politicii privind clima, resursele și comerțul. O atenție deosebită ar trebui acordată Chinei și altor piețe emergente, prin răspunsuri rapide și coordonate la mișcările lor bruște. |
| --- | --- |

—

Asigurarea unui mediu de afaceri competitiv pentru întreprinderile din UE în raport cu țările terțe, utilizând toate mijloacele diplomatice, inclusiv în domeniul politicii privind clima, resursele și comerțul. O atenție deosebită ar trebui acordată Chinei și altor piețe emergente, prin răspunsuri rapide și coordonate la mișcările lor bruște.

| — | Garanția că standardele care promovează tranziția verde sunt elaborate într-un mod favorabil MIMM-urilor și permit inovarea prin aplicarea unor soluții alternative echivalente. |
| --- | --- |

—

Garanția că standardele care promovează tranziția verde sunt elaborate într-un mod favorabil MIMM-urilor și permit inovarea prin aplicarea unor soluții alternative echivalente.

| 3.6. | Pentru a consolida rolul MIMM-urilor în dezvoltarea de noi soluții verzi pentru întreprinderi, consumatori și societate ca întreg, CESE solicită următoarele măsuri:






  — | Diversele programe și inițiative în materie de inovare trebuie să fie mai ușor de înțeles și mai accesibile pentru MIMM-uri și ar trebui să fie oferite orientări cu privire la diverse instrumente de finanțare disponibile în domeniul inovării verzi, inclusiv instrumentele Fondului European de Investiții. |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

Diversele programe și inițiative în materie de inovare trebuie să fie mai ușor de înțeles și mai accesibile pentru MIMM-uri și ar trebui să fie oferite orientări cu privire la diverse instrumente de finanțare disponibile în domeniul inovării verzi, inclusiv instrumentele Fondului European de Investiții.

| — | Fondurile ar trebui să promoveze accesul MIMM-urilor la ecosisteme de inovare și la parteneriate cu întreprinderile mari de vârf. În plus, statele membre ar trebui să faciliteze cooperarea dintre MIMM-uri, universități și organizații de cercetare în dezvoltarea de noi produse, tehnologii și soluții. |
| --- | --- |

—

Fondurile ar trebui să promoveze accesul MIMM-urilor la ecosisteme de inovare și la parteneriate cu întreprinderile mari de vârf. În plus, statele membre ar trebui să faciliteze cooperarea dintre MIMM-uri, universități și organizații de cercetare în dezvoltarea de noi produse, tehnologii și soluții.

| — | Dezvoltarea unor spații comune ale datelor și facilitarea accesului la acestea pentru MIMM-uri ar trebui accelerate, cu scopul de a contribui la dezvoltarea de noi soluții verzi și digitale, inclusiv cele bazate pe IA. |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea unor spații comune ale datelor și facilitarea accesului la acestea pentru MIMM-uri ar trebui accelerate, cu scopul de a contribui la dezvoltarea de noi soluții verzi și digitale, inclusiv cele bazate pe IA.

| 3.7. | Pentru a asigura competențele adecvate necesare dezvoltării și funcționării întreprinderilor în conformitate cu tranziția verde (6), CESE solicită următoarele:






  — | Garanția că programele de studii profesionale și universitare și abordările de dezvoltare profesională continuă (DPC) țin seama pe deplin de aptitudinile și competențele necesare pentru tranziția verde, concentrându-se pe procesul mai larg al înverzirii locurilor de muncă și pe interdependența dintre sectoare. |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

Garanția că programele de studii profesionale și universitare și abordările de dezvoltare profesională continuă (DPC) țin seama pe deplin de aptitudinile și competențele necesare pentru tranziția verde, concentrându-se pe procesul mai larg al înverzirii locurilor de muncă și pe interdependența dintre sectoare.

| — | Încurajarea unei cooperări strânse între furnizorii de servicii de educație și MIMM-uri în conceperea acțiunilor de formare, incluzând modulele și microcursurile aplicabile pentru perfecționare, pentru a răspunde nevoilor întreprinderilor. |
| --- | --- |

—

Încurajarea unei cooperări strânse între furnizorii de servicii de educație și MIMM-uri în conceperea acțiunilor de formare, incluzând modulele și microcursurile aplicabile pentru perfecționare, pentru a răspunde nevoilor întreprinderilor.

| — | Utilizarea dialogului social pentru a identifica nevoile și pentru a dezvolta competențe la locul de muncă. Având în vedere dimensiunea și diversitatea IMM-urilor și particularitățile diverselor sisteme naționale, dialogul social și colaborarea dintre angajatori și angajați în MIMM-uri au loc în moduri diverse. |
| --- | --- |

—

Utilizarea dialogului social pentru a identifica nevoile și pentru a dezvolta competențe la locul de muncă. Având în vedere dimensiunea și diversitatea IMM-urilor și particularitățile diverselor sisteme naționale, dialogul social și colaborarea dintre angajatori și angajați în MIMM-uri au loc în moduri diverse.

| 3.8. | CESE solicită crearea unor indicatori adecvați și a unor instrumente practice care să contribuie la monitorizarea sistematică a operațiunilor și a impactului întreprinderilor în ceea ce privește tranziția verde. Aceasta ar trebui, de asemenea, să contribuie la comunicarea către o gamă largă de părți interesate. Între timp, CESE solicită factorilor de decizie din UE să se abțină de la stabilirea unor obligații de raportare împovărătoare pentru MIMM-uri și să evalueze inclusiv implicațiile indirecte pentru MIMM-uri cauzate de cerințele de raportare impuse întreprinderilor mari. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Observații specifice privind profesiile liberale, artizanatul și întreprinderile din economia socială

| 4.1. | Pentru a asigura o tranziție verde echitabilă, în care nimeni nu este neglijat, este esențial ca politicile UE să fie formulate ținând seama de impactul lor potențial asupra comerțului și a artizanatului. Acești actori economici sunt într-adevăr importanți pentru economiile locale, oferind mărfuri și servicii indispensabile adaptate nevoilor consumatorilor, chiar și în zonele geografice mai puțin conectate la centrele urbane. Dialogul cu reprezentanții lor, cum ar fi organizațiile de afaceri și camerele de comerț, permite luarea unor decizii politice înțelepte care să țină seama de impactul potențial de pe teren. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Este nevoie de expertiză profesională independentă pentru a găsi soluții inovatoare optimizate pentru schimbările climatice și alte provocări de mediu. Profesiile liberale răspund acestei nevoi în mai multe domenii ale economiei și societății, oferind expertiză și consultanță tehnică, juridică, financiară și nefinanciară. CESE solicită măsuri la nivelul UE care să stimuleze statele membre să promoveze reglementări profesionale care să asigure punerea în aplicare a tranziției verzi și a celei digitale într-un mod adecvat, de exemplu în cadrul unor abordări tehnice complexe, astfel încât să se promoveze soluțiile cele mai orientate către piață și mai inovatoare. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Creșterea sustenabilității în planificarea spațială locală și regională poate fi asigurată prin îmbunătățirea serviciilor de consultanță pentru autoritățile locale. De asemenea, este important să se dezvolte în continuare conceptul de evaluare strategică de mediu în direcția evaluării sustenabilității (ecologice, economice și sociale). Procedurile de achiziții publice din întreaga UE ar trebui să aplice criterii orientate către climă și alte criterii de calitate și, prin aceasta, să promoveze inovarea MIMM-urilor și să le faciliteze accesul la proiecte, în special în domeniul serviciilor de planificare. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Noi tehnici, produse și procese sunt necesare pentru tranziția către economia circulară. De exemplu, în sectorul construcțiilor, acest lucru impune reciclarea deșeurilor rezultate din renovare și construcție, reutilizarea componentelor și introducerea de noi materiale de construcție, inclusiv recunoașterea materialelor secundare de construcție de calitate garantată și cooperarea strânsă între producători, artizanat, profesioniști și industria de reciclare. Lanțurile valorice regionale și clusterele din domeniul construcțiilor trebuie, de asemenea, consolidate prin implicarea sectorului artizanatului. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Provocările de mediu legate de întreprinderile din economia socială sunt, în esență, aceleași cu cele ale altor întreprinderi în ceea ce privește aspectele vizate. Cu toate acestea, condițiile specifice ale acestor întreprinderi trebuie luate în considerare în mod adecvat, în conformitate cu numeroasele avize ale CESE, prin măsuri specifice, pe baza recentului Plan de acțiune al UE pentru economia socială. |
| --- | --- |

4.5.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Date din Eurobarometrul Flash 498. IMM-urile, piețele verzi și raportul privind utilizarea eficientă a resurselor, p. 46, martie 2022.

1

(2)  Smit, S.J., SME focus – Long-term strategy for the European industrial future, (IMM-urile în centrul atenției – O strategie pe termen lung pentru viitorul industrial european), Departamentul tematic pentru politici economice, științifice și privind calitatea vieții al PE, PE 648.776 – aprilie 2020.

2

SME focus – Long-term strategy for the European industrial future

(3)  Pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” cuprinde o gamă largă de inițiative legislative, în cadrul cărora decizia finală face obiectul negocierilor între instituții. Până la finalizarea acestui proces, MIMM-urile pot urmări doar informații parțiale și se pot confrunta cu incertitudini cu privire la viitor.

3

(4)  IMM-urile în centrul atenției, Departamentul tematic pentru politici, PE, aprilie 2020.

4

(5)  COM 2021) 568 final, 14.7.2021. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52021PC0568

5

(6)  A se vedea și JO C 56, 16.2.2021, p. 1.

6

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/9

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Transferurile de întreprinderi ca factor de promovare a unei redresări și a unei creșteri durabile în sectorul IMM-urilor”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/02)

| Raportoare: | Mira-Maria KONTKANEN |
| --- | --- |

Raportoare:

Mira-Maria KONTKANEN

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 8.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 143/0/0 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

8.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

143/0/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Transferurile de întreprinderi reprezintă un important proces strategic care asigură continuitatea întreprinderilor și protejarea ocupării forței de muncă. Prin urmare, Comitetul Economic și Social European (CESE) sugerează ca politicile în materie de redresare și de creștere ale Uniunii Europene (UE) și ale statelor membre să ofere un rol puternic promovării transferurilor de întreprinderi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Transferurile de întreprinderi protejează structura socială a zonelor rurale, în care MIMM-urile (microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii) au o prezență puternică. Dezvoltarea unor ecosisteme funcționale pentru transferurile de întreprinderi și a unor servicii de sprijin este esențială pentru a menține mijloacele de trai și economiile zonelor rurale și monoindustriale. CESE consideră că acest demers ar trebui să fi recunoscut în cadrul punerii în aplicare a viziunii pe termen lung a UE pentru zonele rurale și în cadrul Planului de acțiune rurală al UE. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Transferurile reușite de întreprinderi protejează locurile de muncă existente și creează noi locuri de muncă, precum și perspective viitoare pentru angajați din punctul de vedere al continuității locurilor de muncă și al dezvoltării profesionale. CESE încurajează statele membre să facă schimb de bune practici privind modul de promovare a transferului unei întreprinderi către angajați, de exemplu sub forma unei cooperative (1) sau a altor forme de întreprinderi ale economiei sociale deținute de lucrători. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Cu cât antreprenorii se pregătesc mai de timpuriu pentru transfer, cu atât mai reușite tinde să fie acesta. Statele membre trebuie să-și intensifice activitățile de sensibilizare cu privire la transferurile de întreprinderi și să doteze întreprinderile și alte organizații de sprijin cu mijloacele și resursele necesare pentru a promova și a asista transferurile de MIMM-uri. De asemenea, CESE solicită statelor membre să introducă mecanisme de alertă timpurie (2) pentru MIMM-uri și să continue să le dezvolte pentru a sprijini reziliența, viabilitatea și, în cele din urmă, transferabilitatea întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Achiziționarea unei întreprinderi existente ar trebui promovată în mod activ ca reprezentând pentru antreprenorii debutanți o oportunitate la fel de atractivă ca înființarea unei noi întreprinderi de către un antreprenor. Competențele în ceea ce privește achiziționarea unei întreprinderi și succesiunea ar trebui să facă parte din educația antreprenorială, în cadrul învățământului secundar și al celui superior. Prin urmare, CESE solicită dezvoltarea de stimulente pentru transferul întreprinderilor mici către antreprenori tineri. Astfel de stimulente ar putea include sensibilizarea, serviciile de consiliere, mentoratul și accesul la finanțare. De asemenea, înțelegerea dialogului social de către antreprenorii tineri ar putea fi consolidată și mai mult, pentru a asigura succesul transferurilor de întreprinderi pentru toate părțile interesate. De asemenea, ar trebui dezvoltate stimulente suplimentare pentru transferurile de întreprinderi pentru femeile antreprenoare, în scopul de a crește numărul acestora, în prezent prea scăzut. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Finanțarea rămâne un obstacol în calea transferurilor reușite de întreprinderi, cele mai multe transferuri de întreprinderi necesitând finanțare externă. CESE încurajează cu fermitate fiecare stat membru să se asigure că există instituții financiare dispuse să sprijine transferurile de întreprinderi de tip MIMM, de exemplu prin acordarea de asistență în ceea ce privește garanțiile reale pentru creditele bancare. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE recomandă ca statele membre să înființeze forumuri naționale ale părților interesate în domeniul transferului de întreprinderi, care să reprezinte părțile interesate atât din sectorul public, cât și din cel privat. Forumurile în domeniul transferului de întreprinderi oferă o abordare sistematică și pe termen lung a promovării transferurilor de întreprinderi. Acestea oferă, de asemenea, un spațiu pentru un dialog permanent între experții naționali și constituie o modalitate mai eficientă de utilizare a resurselor. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că în toate statele membre ale UE ar trebui dezvoltate platforme online destinate transferurilor de întreprinderi, și că acestea ar trebui să fie accesibile și microîntreprinderilor și întreprinderilor mici. Ar trebui dezvoltate interconexiuni și sinergii între diferite platforme online din statele membre, iar Comisia Europeană ar putea facilita interconexiunea dintre diferitele piețe online din UE. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Datele privind transferurile de întreprinderi sunt deseori fragmentate, insuficiente și depășite și nu sunt comparabile la nivelul statelor membre ale UE. Prin urmare, CESE recomandă Comisiei și statelor membre să continue îmbunătățirea bazei de date privind transferurile de întreprinderi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ar trebui elaborată o revizuire periodică a situației transferurilor de întreprinderi din Europa, de exemplu, sub forma unui barometru al transferurilor de întreprinderi la nivelul UE care ar oferi și informații pentru elaborarea de politici bazate pe dovezi. Adunarea anuală a IMM-urilor din UE ar trebui utilizată ca forum regulat de dezbatere și schimb de experiență pentru transferurile de întreprinderi de tip MIMM. În cele din urmă, ar trebui să fie avute în vedere diferite inițiative de sensibilizare, precum crearea unei săptămâni naționale și/sau europene a transferurilor de întreprinderi. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Introducere

| 2.1. | Creșterea numărului transferurilor reușite de întreprinderi ar avea beneficii imediate pentru ocuparea forței de muncă, continuitatea activității și economia europeană în ansamblu. În acord cu propunerile Conferinței privind viitorul Europei (3), transferurile de întreprinderi contribuie la conturarea unor societăți mai reziliente și mai coezive. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Transferurile de întreprinderi reprezintă o parte din ce în ce mai importantă și naturală a dezvoltării strategice, a reînnoirii și a creșterii MIMM-urilor. Pe măsură ce populația Europei îmbătrânește și numărul antreprenorilor care intenționează să se retragă din afaceri crește, transferurile reușite de întreprinderi devin chiar mai importante pentru economia europeană a MIMM-urilor. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aproximativ 450 000 de întreprinderi cu un total de două milioane de angajați sunt transferate în fiecare an la nivelul întregii Europe. Se estimează că în fiecare an, aproximativ 150 000 de întreprinderi riscă să nu fie transferate cu succes, fapt ce pune în pericol aproximativ 600 000 de locuri de muncă. Cele mai mici întreprinderi sunt cele mai expuse riscului unui transfer eșuat (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Transferurile de întreprinderi pot fi un proces complex ca urmare a provocărilor financiare, manageriale, de reglementare, administrative sau legate de piață, cum ar fi corelarea vânzătorilor cu cumpărătorii. În același timp, majoritatea transferurilor de întreprinderi au loc la nivelul microîntreprinderilor cu resurse limitate. Un transfer este deseori mai dificil pentru întreprinderile mici, în cadrul cărora proprietarul tradițional joacă un rol dominant (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Un ecosistem funcțional pentru transferurile de întreprinderi este esențial pentru succesul transferurilor și contribuie la construirea unor piețe dinamice ale transferurilor de întreprinderi. Ecosistemele pentru transferurile de întreprinderi cuprind diverse părți interesate din sectorul public și din cel privat: cumpărători, vânzători, predecesori, succesori, consilieri în afaceri cum ar fi brokerii în domeniul afacerilor, contabili, avocați și consultanți, mediatori, instituții financiare, organizații de sprijin pentru întreprinderi, responsabili de elaborarea politicilor și mediul academic. Activitățile de sensibilizare care vizează creșterea gradului de pregătire pentru transferurile de întreprinderi reprezintă o parte importantă a ecosistemului. În prezent, peisajul transferurilor de întreprinderi variază în mod substanțial între statele membre și între regiunile dintr-un stat membru, lăsând loc pentru învățarea reciprocă și îmbunătățirea ecosistemelor pentru transferurile de întreprinderi din întreaga UE. Cu toate acestea, responsabilitatea finală pentru transfer revine întotdeauna întreprinzătorului. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Un transfer de proprietate reușit poate conduce la o întreprindere mai rezilientă, mai inovatoare și mai competitivă. Atunci când întreprinderile cu noi proprietari adoptă modele de afaceri mai verzi și mai digitale, transferurile de întreprinderi contribuie și la dubla tranziție verde și digitală a sectorului MIMM-urilor. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pandemia de COVID-19 a evidențiat, de asemenea, nevoia de a consolida reziliența întreprinderilor europene și de a asigura o mai bună planificare a pregătirii lor. O întreprindere și modelul său de afaceri ar trebui să fie sănătoase și reziliente în fața șocurilor externe pentru ca transferul să fie unul reușit. Sănătatea și reziliența financiare cresc șansele unui transfer încununat cu succes. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Contextul avizului

| 3.1. | Transferurile de întreprinderi au făcut parte din politica UE în domeniul antreprenoriatului de la începutul anilor 1990. În 1994, Comisia Europeană a elaborat o recomandare (6) cu scopul de a îmbunătăți condițiile-cadru din statele membre pentru transferurile de întreprinderi. Această recomandare a propus statelor membre o serie de măsuri menite să îmbunătățească situația întreprinderilor care se pregătesc pentru un transfer. Printre acestea se numără măsuri menite să crească gradul de sensibilizare și de pregătire, îmbunătățirea mediului financiar pentru transferurile de întreprinderi, deschiderea unor căi juridice pentru restructurare, punerea la dispoziție a mijloacelor juridice pentru asigurarea continuității parteneriatului în eventualitatea decesului unui partener sau a proprietarului, asigurarea faptului că taxele aferente succesiunii sau donațiilor nu împiedică transferurile de întreprinderi, precum și facilitarea transferurilor de întreprinderi către terțe părți prin intermediul unor norme fiscale adecvate. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | De atunci, Comisia a revizuit recomandarea în 2006 și a publicat comunicarea intitulată (7)
  Implementing the Lisbon Community Programme for Growth and Jobs: Transfer of Businesses – Continuity through a new beginning (Punerea în aplicare a programului comunitar de la Lisabona pentru creștere și locuri de muncă – Transferul de întreprinderi – Continuitate grație unui nou început). Revizuirea a evidențiat faptul că punerea în aplicare a recomandării din 1994 necesita eforturi suplimentare. În plus față de solicitarea de a pune în aplicare recomandarea din 1994, comunicarea din 2006 a formulat recomandări suplimentare pentru promovarea transferurilor de întreprinderi, cum ar fi sporirea atenției politice acordate transferurilor de întreprinderi, furnizarea de sprijin și de mentorat din partea unor specialiști, organizarea de piețe transparente ale transferurilor de întreprinderi și punerea în aplicare a unei infrastructuri de sprijin la nivel național, regional și local pentru a încuraja transferurile. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În 2013, Comisia a evaluat progresele înregistrate în urma recomandărilor din 2006. Concluzia generală a fost că, de la comunicarea din 2006, nu au fost înregistrate suficiente progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor de îmbunătățire a cadrului pentru transferurile de întreprinderi. Lacunele enumerate în evaluare au vizat domenii precum regimurile fiscale pentru terțe părți ori angajați sau sprijinul dedicat și inițiativele financiare. Evaluarea a evidențiat, de asemenea, că transferurile de întreprinderi nu au beneficiat de suficientă atenție politică la nivelul UE sau al statelor membre, spre deosebire de politica privind start-upurile. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În 2020, Comisia Europeană a publicat o Strategie a UE pentru IMM-uri (8), reconfirmându-și aranjamentul de a continua eforturile menite să faciliteze transferurile de întreprinderi și de a sprijini statele membre în eforturile lor de a institui un mediu de afaceri favorabil transferurilor. Recent, Comisia s-a axat pe îmbunătățirea bazei de cunoștințe privind transferurile de întreprinderi, publicând un raport în 2021 (9). Acțiunile Comisiei și bunele practici finanțate de UE pot fi urmărite pe site-ul Comisiei (10). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE a recunoscut, de asemenea, importanța transferurilor de MIMM-uri, și solicită măsuri rapide de facilitare și raționalizare a acestora la costuri rezonabile (11). În avizul său privind Strategia UE pentru IMM-uri, CESE solicită, de asemenea, să se acorde o atenție deosebită transferurilor transfrontaliere de MIMM-uri, pentru a aborda costurile ridicate asociate acestor tranzacții și diferențele substanțiale dintre reglementările naționale (12). Avizul CESE de monitorizare pe tema Strategiei UE pentru IMM-uri (13) ilustrează potențialul transferurilor reușite de întreprinderi de a face astfel încât întreprinderile să devină mai digitale și mai durabile, în conformitate cu obiectivele UE privind dubla tranziție. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Observații generale

| 4.1. | Transferurile de întreprinderi reprezintă o temă tot mai importantă pentru MIMM-uri din cauza demografiei europene și a antreprenorilor în curs de îmbătrânire. Aproximativ 90 % din transferurile de întreprinderi au loc în cadrul microîntreprinderilor (14). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Creșterea numărului transferurilor reușite de întreprinderi are beneficii imediate pentru economia europeană. În comparație cu start-upurile, întreprinderile transferate cu succes înregistrează o performanță mai bună din punctul de vedere al supraviețuirii, al cifrei de afaceri, al profitului, al capacității de inovare și al ocupării forței de muncă (15). Potrivit Comisiei Europene, întreprinderile existente mențin în medie cinci locuri de muncă, în timp ce un start-up generează doar două locuri de muncă, în medie (16). Promovarea transferurilor de întreprinderi este, prin urmare, cea mai bună promovare posibilă a creșterii antreprenoriale. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Transferurile de întreprinderi protejează structura socială a zonelor rurale, în care MIMM-urile au o prezență puternică; se estimează că cel puțin o treime din MIMM-urile europene sunt situate în zone rurale. Ele asigură coeziunea economică și socială a acestor zone prin serviciile pe care le oferă cetățenilor, consumatorilor și activităților economice locale, precum și prin ocuparea forței de muncă pe care o asigură (17). Transferurile de întreprinderi contribuie la evitarea pierderii competențelor artizanale locale. Deseori, artizanatul local și sectorul comerțului cu amănuntul contribuie în mod pozitiv la diversitatea alegerilor consumatorilor pe piață, oferind o alternativă la lanțurile uniforme ale comerțului cu amănuntul. Pentru consumatori, transferul reușit înseamnă continuitatea serviciilor și a produselor și chiar îmbunătățirea acestora. Dezvoltarea unor ecosisteme funcționale pentru transferurile de întreprinderi și a unor servicii de sprijin este esențială pentru a menține mijloacele de trai și economiile zonelor monoindustriale și rurale, având o importanță specifică mai ales pentru sectorul agricol și pentru cel de prelucrare a alimentelor. Transferurile reușite oferă, de asemenea, o cale către accelerarea dublei tranziții în zonele rurale, prin intermediul unei transformări inițiate odată cu transferul de proprietate. CESE consideră că dezvoltarea de ecosisteme pentru transferurile de întreprinderi și de servicii de sprijin ar trebui să facă parte din punerea în aplicare a viziunii pe termen lung pentru zonele rurale ale UE și din Planul de acțiune rurală al UE. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Promovarea transferurilor de întreprinderi este benefică și pentru angajați, întrucât protejează locurile de muncă și continuitatea activității. În special în cadrul MIMM-urilor, angajații sunt activul cel mai de preț care este transferat către noua proprietate. Prin urmare, este importantă garantarea bunăstării angajaților în eventualitatea transferurilor de întreprinderi. Deseori, noii proprietari abordează transferul cu entuziasm, pentru a dezvolta și a face să crească întreprinderea. Aceasta înseamnă, pentru angajați, perspective de viitor îmbunătățite din punctul de vedere al continuității locului de muncă și al dezvoltării profesionale. CESE încurajează statele membre să facă schimb de bune practici privind transferurile prin care angajații să poată continua să lucreze și să-și dezvolte activitățile prin preluarea propriei întreprinderi, de exemplu, sub forma unei cooperative și a altor forme de întreprindere din cadrul economiei sociale deținute de lucrători (18) care și-au demonstrat rezistența în fața situațiilor de criză. De asemenea, promovarea dialogului social și a informării în amonte facilitează preluarea întreprinderii de către angajați. Acest demers este în acord cu avizul CESE INT/925 (19), care evidențiază preluarea întreprinderii de către angajați drept o bună practică pentru relansarea întreprinderilor aflate în criză și pentru transmiterea IMM-urilor ai căror fondatori nu au urmași. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Promovării transferurilor de întreprinderi trebuie să i se acorde un rol puternic în cadrul politicilor de redresare și de creștere ale UE și ale statelor membre. CESE salută efortul durabil și strategic depus de Comisia Europeană, precum și de organizațiile de promovare a transferurilor de întreprinderi cum ar fi Transeo (20), cu scopul de a crea un mediu mai favorabil transferurilor în Europa. Cu toate acestea, este în continuare loc pentru îmbunătățiri. Nivelul atenției, actuala funcționalitate globală a ecosistemului pentru transferurile de întreprinderi și amploarea măsurilor de promovare a transferurilor de întreprinderi variază în mod semnificativ între statele membre. Într-un mediu de afaceri care evoluează rapid, antreprenorii trebuie să îmbrățișeze oportunitățile de creștere, atât în plan intern, cât și prin intermediul achizițiilor. Ar trebui avute în vedere toate tipurile de transferuri de proprietate, inclusiv succesiunile familiale, preluarea unei întreprinderi de către conducerea sa („management buy-out”) sau de către o entitate externă („management buy-in”) și achizițiile strategice și preluarea întreprinderii de către angajați. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pentru ca tranziția Europei către o economie digitală și verde să reușească, trebuie să se țină seama de MIMM-uri. Transferurile de întreprinderi reprezintă o modalitate naturală de a transforma un model de afaceri de tip MIMM într-un model mai verde și mai digital, prin sprijinirea tranziției verzi și digitale a acestor întreprinderi. Un transfer de proprietate reușit poate conduce la o întreprindere mai rezilientă, mai inovatoare și mai competitivă. De asemenea, dintr-o perspectivă a resurselor, achiziționarea unei întreprinderi existente cu activele sale de producție este, deseori, mai prietenoasă cu mediul decât achiziționarea unora noi. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | În special atunci când întreprinderea este transferată de la un antreprenor mai în vârstă către un antreprenor mai tânăr, este posibil ca antreprenorul tânăr să fie mai bine pregătit pentru a integra noi tehnologii, metode de producție și modele durabile de afaceri în cadrul întreprinderii achiziționate. Astfel, CESE solicită ca, pentru transferul de MIMM-uri către antreprenori tineri, să se prevadă stimulente suplimentare, cum ar fi sensibilizarea, serviciile de consiliere, mentoratul și accesul la finanțare. De asemenea, înțelegerea dialogului social de către antreprenorii tineri ar putea fi consolidată și mai mult, de exemplu prin module de dialog social în cadrul formării antreprenoriale. Debutul ca antreprenor prin achiziționarea unei întreprinderi existente ar trebui promovat în mod activ ca reprezentând o oportunitate la fel de atractivă ca înființarea unei noi întreprinderi de către un antreprenor. De asemenea, ar trebui dezvoltate stimulente suplimentare pentru transferurile de întreprinderi pentru femeile antreprenoare, în scopul de a crește numărul acestora, în prezent prea scăzut. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Marea majoritate a transferurilor de întreprinderi necesită finanțare externă. Date fiind cerințele de reglementare tot mai mari în sectorul financiar, două instrumente financiare sunt esențiale pentru a promova transferurile de întreprinderi. În primul rând, este evident că sunt necesare garanții reale pentru finanțarea pachetelor de transferuri de întreprinderi. Cu toate acestea, o pondere tot mai mare a activelor comerciale o constituie activele intangibile, iar sectorul bancar trebuie să respecte norme tot mai stricte. Fiecare stat membru are nevoie de un operator sau de o organizație care să ofere garanții reale pentru creditele bancare. În al doilea rând, dezvoltarea cadrului de reglementare al UE sporește cererea de finanțare prin capitaluri proprii. Există diverși cumpărători care ar dispune de calificările necesare pentru a gestiona întreprinderea-țintă, dar care nu dispun de finanțare prin capitaluri proprii. CESE încurajează cu fermitate Comisia să adopte un rol proactiv în ceea ce privește promovarea dezvoltării acestor două instrumente financiare în statele membre. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Un număr tot mai mare de MIMM-uri familiale va fi transferat, în viitor, unor terțe părți. Pentru a atrage cumpărători terți, aceste întreprinderi trebuie să fie într-o stare viabilă, să fie solide din punct de vedere economic și să prezinte un real interes. Cu cât antreprenorii se pregătesc mai de timpuriu pentru transfer, cu atât este mai mare probabilitatea ca transferul să reușească. Statele membre trebuie să-și intensifice activitățile de sensibilizare privind transferurile de întreprinderi și să doteze întreprinderile și alte organizații de sprijin cu mijloacele și resursele necesare pentru a promova și a asista transferurile de MIMM-uri. Sprijinul oferit prin mecanismul de alertă timpurie unei întreprinderi care se confruntă cu dificultăți financiare poate fi important și pentru a ajuta antreprenorul să aducă întreprinderea înapoi pe calea viabilității financiare și să o pregătească pentru transfer. Prin urmare, CESE solicită statelor membre să introducă și să dezvolte în continuare mecanisme de alertă timpurie pentru a sprijini MIMM-urile. |
| --- | --- |

4.9.

Un studiu recent privind promovarea transferurilor de întreprinderi în țările europene (21) prezintă practicile de promovare a transferurilor de întreprinderi din statele membre care ar putea fi replicate în alte țări. CESE sprijină recomandarea formulată în acest studiu la adresa statelor membre de a înființa forumuri naționale ale părților interesate în domeniul transferului de întreprinderi, care să reprezinte părțile interesate atât din sectorul public, cât și din cel privat. Cooperarea părților interesate este necesară la toate nivelurile: regional, național și internațional. Forumurile în domeniul transferului de întreprinderi oferă, prin dialogul permanent între experți naționali, o abordare sistematică și pe termen lung a promovării transferurilor de întreprinderi, și reprezintă o modalitate mai eficientă de utilizare a resurselor. În cele din urmă, un dialog transfrontalier, promovat de Comisia Europeană, ar putea fi stabilit între diferite forumuri naționale pentru schimbul de bune practici privind promovarea transferurilor de întreprinderi în statele membre ale UE.

| 4.10. | CESE recomandă ca statele membre să utilizeze pe deplin tehnologiile digitale în promovarea transferurilor de întreprinderi. Platformele online destinate transferurilor de întreprinderi, care, în cea mai mare parte a cazurilor, sunt deținute și gestionate de părți interesate din sectorul privat, ar trebui dezvoltate în toate statele membre și ar trebui să fie accesibile și microîntreprinderilor și întreprinderilor mici. Ar trebui dezvoltate interconexiuni și sinergii între diferite platforme online din statele membre, iar Comisia Europeană ar putea facilita accesul la diferite piețe online din statele membre. În plus, numărul transferurilor transfrontaliere de întreprinderi din rândul întreprinderilor mici este în creștere. Cooperarea îmbunătățită dintre platformele online de la nivel național ar putea fi un mod eficient din punctul de vedere al costurilor de a permite întreprinderilor mici să descopere potențiali noi proprietari din alte state membre. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Elaborarea cu succes a unor politici europene privind transferurile de întreprinderi necesită îmbunătățirea colectării datelor. În prezent, datele privind transferurile de întreprinderi continuă să fie fragmentate și să nu fie comparabile. CESE recomandă Comisiei și statelor membre să urmeze pașii propuși pentru a îmbunătăți baza de date privind transferurile de întreprinderi. Acești pași sunt prezentați în recentul raport intitulat Improving the evidence base on transfer of business in Europe (Îmbunătățirea bazei de cunoștințe privind transferul de întreprinderi în Europa) (22). CESE recomandă dezvoltarea unui barometru al transferurilor de întreprinderi la nivelul UE, care să raporteze o dată la patru ani, cu scopul de a oferi informații pentru elaborarea de politici bazate pe date concrete și fundamentate prin date îmbunătățite. De asemenea, ar trebui să fie avute în vedere diferite inițiative de sensibilizare, precum crearea unei săptămâni naționale și/sau europene a transferurilor de întreprinderi. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | În afara dezvoltării unei mai bune colectări a datelor, CESE propune revizuirea periodică de către Comisie a situației transferurilor de întreprinderi din Europa. Adunarea anuală a IMM-urilor din UE ar trebui utilizată ca forum regulat de dezbatere și schimb de experiență pentru transferurile de întreprinderi de tip MIMM. |
| --- | --- |

4.12.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  De exemplu, în Franța, există un cadru pentru organizarea și facilitarea transferului unei întreprinderi către angajați și pentru consolidarea activității economice a teritoriilor prin facilitarea transferului MIMM-urilor.

1

(2)  Mecanismul de alertă timpurie este un serviciu de consiliere și de sprijin pentru întreprinderile care se confruntă cu dificultăți financiare, al cărui scop este să asigure o intervenție timpurie pentru a preveni falimentul întreprinderilor viabile.

2

(3)  Conferința privind viitorul Europei, Raport privind rezultatul final, mai 2022.

3

(4)  Comisia Europeană: Business dynamics: start-ups, business transfers and bankruptcy (Dinamica întreprinderilor: întreprinderi nou-înființate, transferuri de întreprinderi și faliment), 2011.

4

Business dynamics: start-ups, business transfers and bankruptcy

(5)  Comunicarea Comisiei Europene intitulată Implementing the Lisbon Community Programme for Growth and Jobs Transfer of Businesses Continuity through a new beginning (Punerea în aplicare a programului comunitar de la Lisabona pentru creștere și locuri de muncă – Transferul de întreprinderi – Continuitate grație unui nou început), 2006, COM(2006) 117 final, p. 4.

5

Implementing the Lisbon Community Programme for Growth and Jobs Transfer of Businesses Continuity through a new beginning

(6)  Recomandarea Comisiei din 7 decembrie 1994 privind transferul întreprinderilor mici și mijlocii (94/1069/CE).

6

(7)  Comunicarea Comisiei Europene, Implementing the Lisbon Community Programme for Growth and Jobs: Transfer of Businesses – Continuity through a new beginning (Punerea în aplicare a programului comunitar de la Lisabona pentru creștere și locuri de muncă – Transferul de întreprinderi – Continuitate grație unui nou început), 2006, COM(2006) 117 final.

7

Implementing the Lisbon Community Programme for Growth and Jobs: Transfer of Businesses – Continuity through a new beginning

(8)  Comunicarea Comisiei Europene intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală”, 2020, [COM(2020) 103 final].

8

(9)  Comisia Europeană, Agenția Executivă pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report (Îmbunătățirea bazei de cunoștințe privind transferul de întreprinderi în Europa: raport final), Oficiul pentru Publicații, 2021.

9

Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report

(10)  ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/transfer-businesses_en.

10

(11)  JO C 197, 8.6.2018, p. 1.

11

(12)  JO C 429, 11.12.2020, p. 210.

12

(13)  JO C 194, 12.5.2022, p. 7.

13

(14)  Comisia Europeană, Agenția Executivă pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Improving the evidence base on transfer of business in Europe: executive summary (Îmbunătățirea bazei de cunoștințe privind transferul de întreprinderi în Europa: rezumat), Oficiul pentru Publicații, 2021.

14

Improving the evidence base on transfer of business in Europe: executive summary

(15)  Tall, Varamäki & Viljamaa: Business Transfer Promotion in European Countries (Promovarea transferurilor de întreprinderi în țările europene), Seinäjoki 2021, p. 8.

15

Business Transfer Promotion in European Countries

(16)  Comisia Europeană (2006), Transfer of Businesses: Continuity through a new beginning (Transferul de întreprinderi – Continuitate grație unui nou început), Bruxelles, pp. 3-4.

16

Transfer of Businesses: Continuity through a new beginning

(17)  Uniunea Europeană a Artizanatului și a Întreprinderilor Mici și Mijlocii (UEAPME), Position on long-term vision for the EU’s rural area (Poziția privind viziunea pe termen lung pentru zonele rurale ale UE), aprilie 2022.

17

Position on long-term vision for the EU’s rural area

(18)  De exemplu, societățile deținute de lucrători („sociedades laborales”) din Spania.

18

(19)  JO C 286, 16.7.2021, p. 13.

19

(20)  Transeo este o asociație non-profit internațională care reunește experți în domeniul transferurilor și al achizițiilor de întreprinderi mici și mijlocii din Europa și din lume.

20

(21)  Tall, Varamäki & Viljamaa: Business Transfer Promotion in European Countries (Promovarea transferurilor de întreprinderi în țările europene), Seinäjoki 2021, p. 8.

21

Business Transfer Promotion in European Countries

(22)  Comisia Europeană, Agenția Executivă pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report (Îmbunătățirea bazei de cunoștințe privind transferul de întreprinderi în Europa: raport final), Oficiul pentru Publicații, 2021.

22

Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/15

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Taxonomia socială – provocări și oportunități”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/03)

| Raportoare: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Raportoare:

Judith VORBACH

| Decizia Adunării plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 9.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 22.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 123/26/12 |

Decizia Adunării plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

9.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

22.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

123/26/12

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Prin prezentul aviz, CESE pune în lumină ideea de taxonomie socială, cu obiectivul de a stimula dezbaterea. În special, CESE solicită Comisiei să publice raportul îndelung așteptat care descrie dispozițiile ce ar fi necesare pentru a extinde domeniul de aplicare al taxonomiei la „alte obiective de durabilitate, precum obiectivele sociale”, astfel cum se solicită în Regulamentul privind taxonomia (1) („Regulamentul”). CESE se exprimă în favoarea unei taxonomii sociale viabile din punct de vedere operațional și solide din punct de vedere conceptual, în vederea concretizării oportunităților, făcând totodată față provocărilor. Taxonomia UE ar trebui aliniată la o abordare globală, incluzând durabilitatea de mediu, precum și sustenabilitatea socială. Date fiind provocările legate de tranziția verde, efectele economice și sociale ale pandemiei și războiul din Ucraina cauzat de agresiunea Rusiei și tensiunile geopolitice rezultate, CESE își reiterează solicitarea pentru o politică economică echilibrată și acordarea unei atenții sporite obiectivelor sociale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Garanțiile minime prevăzute în Regulament sunt binevenite și ar trebui puse în aplicare cu atenție. Totuși, ele nu sunt suficiente pentru a asigura sustenabilitatea socială pentru lucrători, consumatori și comunități. O taxonomie a UE ar contribui la îndeplinirea nevoilor de investiții urgente în domeniul social prin orientarea investițiilor în direcția respectivă. Ea ar putea deveni și mai importantă dacă ar deveni parte integrantă a unei politici generale orientate către echitate socială și incluziune. O tranziție justă necesită condiții sociale durabile și o taxonomie socială ar putea oferi orientările mult așteptate. CESE solicită Comisiei să furnizeze o estimare a fondurilor necesare pentru a pune în aplicare Pilonul european al drepturilor sociale. În ansamblu, investițiile publice vor continua să joace un rol esențial în domeniul serviciilor publice. Finanțarea bunăstării sociale de către sistemele de cheltuieli publice și de către cele de securitate socială stabile rămâne fundamentală. Cu toate acestea, o taxonomie socială convenită de comun acord ar putea oferi orientări pentru investiții cu impact social pozitiv. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE recomandă ca abordarea pe mai multe niveluri și diversă propusă de Platforma privind finanțarea durabilă (2) („Platforma”) să fie inclusă în raportul Comisiei. Integrarea unei taxonomii sociale în mediul legislativ al UE privind finanțarea și guvernanța durabile ar fi utilă, ținând seama de faptul că trebuie depuse multe eforturi. În special, Directiva privind raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea (CSRD) ar fi o completare importantă pentru taxonomia socială, pe baza căreia ar putea fi analizate și evaluate măsurile. O taxonomie socială bine concepută ar contribui, de asemenea, la soluționarea problemei potențiale a dezinformării privind situația socială. CESE recomandă să se înceapă cu orientări simple și clare, punând la dispoziție proceduri ușoare și transparente și completându-le pas cu pas într-o etapă ulterioară. O integrare strânsă a taxonomiei sociale și a celei de mediu ar trebui să fie obiectivul final, dar, ca prim pas, garanțiile minime reciproce ar putea fi practice. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Taxonomia UE ar trebui să scoată în evidență acțiuni și întreprinderi care contribuie în mod substanțial la sustenabilitatea socială și reprezintă un o normă de referință care să reflecte nivelul de ambiție mai ridicat decât cel prevăzut de legislație. CESE salută obiectivele propuse de Platformă privind munca decentă, niveluri adecvate de trai și comunități favorabile incluziunii și durabile. Deși diverse principii internaționale și europene ar trebui să servească drept bază, CESE recomandă în special trimiterea la Pilonul european al drepturilor sociale și la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) relevante, cum ar fi ODD 8 privind munca decentă. În orice caz, respectarea drepturilor omului și ale lucrătorilor trebuie să fie o condiție pentru a se asigura conformitatea cu taxonomia. Aderarea la acordurile colective și la mecanismele de codecizie în conformitate cu legislația națională și europeană respectivă este esențială și ar trebui să constituie principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” (3). Orientările cu impact social pozitiv, care se bazează pe acordul partenerilor sociali, ar trebui considerate conforme cu taxonomia. Trebuie avut în vedere faptul că nivelul de acoperire a negocierilor colective variază semnificativ de la un stat membru la altul și a scăzut în 22 dintre acestea, o problemă care a fost abordată de Directiva privind salariul minim. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE îi îndeamnă pe legiuitori să-i implice pe deplin pe partenerii sociali și organizațiile societății civile în elaborarea taxonomiei sociale, pentru că sunt afectați și pentru că trebuie să respecte obligațiile de raportare, precum și pentru a-și proteja asumarea responsabilității. CESE pune sub semnul întrebării utilizarea excesivă a actelor delegate în domeniul taxonomiei, deoarece este adresată o gamă largă de chestiuni politice. Scopul taxonomiei este de a oferi transparență pentru investitori, întreprinderi și consumatori. În viitor, utilizarea sa potențială de către instituțiile guvernamentale ca referință pentru programele de ajutor și de finanțare ar trebui evaluată și discutată în mod corespunzător. Orice utilizare într-un sens mai amplu trebuie să facă obiectul unui proces decizional adecvat. O interferență excesivă cu legislația națională și cu autonomia partenerilor sociali trebuie prevenită. În cele din urmă, trebuie exclus pericolul dezinformării privind situația socială (social washing). Ar trebui prevăzute mecanisme de tratare a plângerilor pentru sindicate, comitete de întreprindere, asociații de consumatori și pentru alți reprezentanți ai societății civile, iar autoritățile naționale competente ar trebui să aibă mai multă responsabilitate în ceea ce privește sarcinile de control. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE dorește să evidențieze beneficiile suplimentare legate de o taxonomie socială. În primul rând, cererea tot mai mare pentru investiții orientate către aspectul social ar trebui sprijinită prin asigurarea unei taxonomii fiabile care să armonizeze modul în care este măsurată sustenabilitatea socială. În al doilea rând, activitățile dăunătoare din punct de vedere social s-ar putea traduce prin riscuri economice, iar o taxonomie ar putea contribui la reducerea la minimum a acestora. În al treilea rând, transparența este esențială pentru eficiența piețelor de capital și ar trebui, de asemenea, să contribuie la piața internă socială, astfel cum se prevede la articolul 3 din TFUE. Aceasta ar încuraja condiții de concurență echitabile, ar preveni concurența neloială și ar crește vizibilitatea întreprinderilor și organizațiilor care contribuie la sustenabilitatea socială. În al patrulea rând, UE ar trebui să se bazeze pe punctele sale forte și să depună eforturi pentru a deveni un model și un pionier al durabilității de mediul și al durabilității sociale. Dezbaterea privind o agenție de rating a UE ar trebui relansată. De asemenea, CESE își reînnoiește apelul ca furnizorii de date financiare și extrafinanciare să fie reglementați și supravegheați în mod corespunzător. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE evidențiază, de asemenea, provocările și soluțiile posibile. În primul rând, apar preocupări legate de împiedicarea accesului pe piață. Cu toate acestea, investițiile se bazează și pe alte criterii, cum ar fi rentabilitatea preconizată, care ar putea depăși obiectivele de durabilitate; există multe cazuri de sinergii între interesele investitorilor și cele ale altor părți interesate. În orice caz, neconformitatea cu taxonomia nu ar trebui considerată dăunătoare, iar acest aspect ar trebui clarificat de Comisie. Ar trebui să se pună un accent mai mare pe impactul investițiilor durabile asupra activităților economiei reale. În al doilea rând, definirea elementelor care ar trebui incluse în taxonomie va fi controversată. Tocmai acesta este motivul pentru care definirea procesului ar trebui să facă obiectul unei dezbateri și al unui proces decizional cu caracter democratic. Astfel, ar putea fi elaborată o idee comună și fiabilă privind durabilitatea la care actorii individuali ar putea și ar trebui să se raporteze. Succesul taxonomiei este legat de credibilitatea sa, iar activitățile incluse trebuie să corespundă unei definiții a durabilității care să fie acceptată la scară largă. În al treilea rând, o taxonomie socială ar putea conduce la cerințe de raportare suplimentare. CESE solicită Comisiei să le reducă la minimum, evitând totodată suprapunerile. Consilierea și furnizarea de servicii legate de taxonomie de către o agenție publică autorizată pot fi utile în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru cooperative și pentru modelele de afaceri non-profit. În plus, instituțiile financiare ar trebui să fie încurajate să furnizeze evaluări ale impactului social al investițiilor, astfel cum se realizează în prezent de așa-numitele bănci etice din întreaga lume. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | Cadrul financiar durabil al UE ar trebui să contribuie la reorientarea fluxurilor financiare private către activități economice durabile. Planul de acțiune privind finanțarea durabilă din 2018 constă într-o taxonomie, un sistem de furnizare de informații pentru întreprinderi și în instrumente de investiții, incluzând criterii de referință, standarde și etichete, în timp ce Strategia reînnoită privind finanțarea durabilă din 2021 se concentrează pe finanțarea tranziției către durabilitate a economiei reale, precum și pe incluziune, pe reziliență, pe contribuția sectorului financiar și pe obiectivele globale. În acest cadru, UE a lucrat la diverse inițiative legislative în cadrul cărora taxonomia UE joacă un rol esențial. CESE face trimitere la avizele sale respective (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Taxonomia UE ar trebui să ofere transparență pentru investitori și întreprinderi și să îi sprijine în identificarea investițiilor durabile. Regulamentul constituie un sistem de clasificare, care se concentrează pe șase obiective de mediu în următoarele domenii: atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la schimbările climatice, apa, biodiversitatea, prevenirea poluării și economia circulară. O investiție durabilă de mediu trebuie să aducă o contribuție semnificativă la atingerea unuia sau mai multora dintre aceste obiective, să nu aducă prejudicii semnificative niciunuia dintre acestea (principiul DNSH) și să respecte pragurile de performanță (denumite și criterii tehnice de evaluare). Aceasta trebuie să respecte, de asemenea, garanțiile minime sociale și legate de guvernanță (articolul 18). Prin urmare, procedurile trebuie să fie puse în aplicare de întreprinderi pentru a asigura alinierea unei activități cu Liniile directoare ale OCDE pentru întreprinderile multinaționale, cu principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, cu Declarația cu privire la principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și cu Carta internațională a drepturilor omului. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Articolul 26 din Regulament mandatează Comisia să publice, până la sfârșitul anului 2021, un raport în care să descrie dispozițiile care ar fi necesare pentru extinderea domeniului de aplicare al Regulamentului la „alte obiective de durabilitate, precum obiectivele sociale”. Acest aspect ilustrează intenția de a extinde domeniul de aplicare al Regulamentului, însă nu prevede obligația punerii în aplicare a unei taxonomii sociale. În conformitate cu Regulamentul, subgrupul privind taxonomia socială al Platformei a primit sarcina de a explora extinderea taxonomiei la obiective sociale. Raportul său final privind taxonomia socială a fost publicat în februarie 2022 (5), mai târziu decât s-a anunțat, iar Comisia urmează să își elaboreze raportul pe această bază. În plus, Platforma este invitată să ofere consiliere Comisiei privind aplicarea articolului 18, și anume să pună la dispoziție orientări privind modul în care întreprinderile ar putea respecta garanțiile minime și privind eventuala nevoie de a completa cerințele articolului. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Platforma propune o structură pentru o taxonomie socială în cadrul prezentului mediu legislativ al UE privind finanțarea și guvernanța durabile. În cazul punerii în aplicare a unei taxonomii sociale, dispoziții suplimentare ar oferi un peisaj de reglementare, incluzând Directiva privind raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea (CSRD) propusă, care va înlocui Directiva privind prezentarea de informații nefinanciare (NFRD), și ar introduce standarde ale UE obligatorii privind raportarea în materie de durabilitate, Regulamentul privind publicarea de informații privind finanțarea durabilă (SFDR) și Directiva privind diligența necesară a întreprinderilor în materie de durabilitate(CSDD). În special, Directiva CSRD propusă impune întreprinderilor să abordeze și un set de informații pe teme sociale și raportarea privind factorii de guvernanță și se preconizează că va îmbunătăți furnizarea de informații în legătură cu chestiunile sociale. Prin urmare, aceasta ar fi o completare importantă la taxonomia socială în funcție de care aceste chestiuni pot fi măsurate și evaluate. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În pofida diferențelor, Platforma sugerează următoarele aspecte structurale ale taxonomiei de mediu. Ea propune trei obiective principale însoțite de obiective secundare. Obiectivul privind munca decentă include obiective secundare precum consolidarea dialogului social, promovarea negocierii colective și venituri de subzistență care garantează vieți decente. Obiectivul privind nivelurile adecvate de trai include produse sănătoase și sigure, îngrijiri de sănătate de calitate și locuințe de calitate, iar obiectivul privind comunitățile favorabile incluziunii și durabile ar trebui să promoveze, de asemenea, egalitatea și creșterea favorabilă incluziunii și să sprijine mijloacele de trai durabile. Garanțiile minime propuse se referă la obiective de mediu, guvernamentale și sociale pentru a evita inconsecvențele, cum ar fi faptul ca o întreprindere care desfășoară activități durabile să fie implicată în încălcarea drepturilor omului. În plus, ar trebui abordate părțile interesate relevante, în special forța de muncă și lucrătorii din lanțul valoric al entității, utilizatorii finali și comunitățile afectate. Se sugerează, de asemenea, principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” în ce privește aspectele sociale și elaborarea unei liste a activităților dăunătoare. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE solicită o politică economică coerentă cu obiectivele stabilite la articolul 3 din Tratatul UE și cu ODD. Este necesar să se pună un accent echilibrat pe obiectivele esențiale de politică, și anume, durabilitatea mediului, creșterea durabilă și favorabilă incluziunii, ocuparea integrală a forței de muncă și calitatea locurilor de muncă, distribuția echitabilă, sănătatea publică și calitatea vieții, egalitatea de gen, stabilitatea piețelor financiare, stabilitatea prețurilor, comerțul echilibrat bazat pe structuri industriale și economice echitabile și competitive, și stabilitatea finanțelor publice. În plus, CESE atrage atenția asupra agendei privind sustenabilitatea competitivă care plasează cele patru dimensiuni ale sale – durabilitatea mediului, productivitatea, echitatea și stabilitatea macroeconomică – pe poziții de egalitate pentru a obține efecte de consolidare și o tranziție verde și digitală reușită (6). În contextul războiului din Ucraina cauzat de agresiunea Rusiei, CESE subliniază apelul său pentru o politică economică echilibrată cu scopul de a atenua efectele economice și sociale ale războiului și reamintește declarația din Constituția OIM din 1919 conform căreia „pacea universală și durabilă nu poate fi întemeiată decât pe baza justiției sociale”. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE pune în lumină conceptul de taxonomie socială, cu obiectivul de a stimula dezbaterea și sensibilizarea. CESE se exprimă în favoarea unei taxonomii sociale bine concepute, viabile din punct de vedere operațional și solide din punct de vedere conceptual pentru a verifica oportunitățile considerabile, făcând față totodată diverselor provocări (astfel cum sunt prezentate mai jos). Întocmai ca politica economică în ansamblu, conceptul de durabilitate legat de finanțare și, în special, taxonomia UE ar trebui aliniate la o abordare holistică și multidimensională, în care sustenabilitatea socială și cea de mediu ar trebui plasate pe picior de egalitate. În plus, tranziția verde poate fi dăunătoare din punct de vedere social. De aceea, protecția și îmbunătățirea standardelor în domeniul social sunt necesare, cu accent pe atenția de a nu lăsa pe nimeni în urmă. O tranziție justă necesită condiții sociale durabile; o taxonomie socială ar putea oferi criterii concrete în acest sens. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE percepe taxonomia socială drept o completare importantă și necesară a dimensiunii sociale a UE și invită Comisia să publice în timp util raportul prevăzut la articolul 26. Comitetul recomandă includerea abordării pe mai multe niveluri și diversă a raportului Platformei. Totuși, căutarea perfecțiunii și includerea tuturor aspectelor durabilității sociale în același timp ar putea conduce la importante întârzieri în punerea în aplicare a taxonomiei sociale și chiar la riscul ca întregul proiect să fie abandonat în ansamblul său. Prin urmare, CESE recomandă demararea procesului cu orientări simple și clare, precum și cu proceduri ușoare în materie de transparență și în timp util, iar ulterior, acestea să fie completate în permanență, pas cu pas. În ceea ce privește relația dintre taxonomia de mediu și taxonomia socială, obiectivul ar trebui să fie coerența și o strânsă integrare a celor două abordări. Totuși, ca prim pas, garanțiile minime reciproce ar putea fi practice. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE salută faptul că Platforma a publicat un proiect de raport referitor la articolul 18 din Regulament, pentru a oferi consultanță întreprinderilor cu privire la modul de punere în aplicare a cerințelor articolului și, eventual, pentru a permite modificarea acestuia. În special, în contextul sustenabilității sociale, este esențială urmărirea performanței efective a întreprinderilor în ceea ce privește drepturile omului, relațiile industriale și munca decentă. Cu toate acestea, deși garanțiile minime ale taxonomiei de mediu sunt foarte apreciate și ar trebui puse în aplicare cu atenție, acestea nu ar trebui să înlocuiască niciodată o taxonomie socială. Ele nu sunt deloc suficiente pentru a asigura sustenabilitatea socială pentru lucrători, consumatori și comunități (7). În plus, CESE recomandă cooperarea cu partenerii sociali locali, cu organizațiile societății civile și cu întreprinderile sociale, pentru a monitoriza și promova impactul pozitiv al activităților economice asupra părților interesate. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Taxonomia socială va dobândi importanță dacă este inclusă în politica generală orientată către sustenabilitate socială, însoțită de norme corespunzătoare, de exemplu, privind diligența necesară în ceea ce privește drepturile omului. Cu toate acestea, ea nu va înlocui niciodată o reglementare guvernamentală și o politică socială solide. Finanțarea bunăstării sociale de către sistemele de cheltuieli publice și de către cele de securitate socială stabile rămâne fundamentală. Taxonomia nu ar trebui să servească niciodată ca instrument pentru excludere sau privatizare. Investițiile publice continuă să joace un rol esențial în domeniul serviciilor publice și, de asemenea, generează adesea noi investiții private. Totuși, taxonomia socială ar putea asigura criterii de durabilitate în domeniul infrastructurii, al sănătății, al educației, al formării și al locuințelor sociale pentru orice investitori, înlesnind investiții durabile din punct de vedere social în economia reală și evitând dezinformarea privind situația socială. În viitor, taxonomia ar putea fi utilizată și de instituțiile guvernamentale ca referință pentru programele de ajutor și de finanțare. Acest aspect va trebui evaluat și discutat în mod corespunzător. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | O taxonomie socială ar trebui să ofere o structură detaliată a efectelor sociale pozitive și negative ale activităților economice. Multe puncte avute în vedere sunt strâns legate de chestiuni ce sunt dezbătute în mod tradițional între partenerii sociali și organizațiile societății civile. CESE îndeamnă societatea civilă organizată să se implice pe deplin în conceperea taxonomiei sociale, în special a obiectivelor (secundare), a criteriilor principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative” și în garantarea principiilor. Angajatorii, angajații, consumatorii și alte părți interesate și comunități sunt afectate de elaborarea obiectivelor și/sau trebuie să îndeplinească obligații de raportare. De asemenea, CESE atrage atenția asupra fondurilor de pensii ca un exemplu pentru angajați beneficiari ai investițiilor. Implicarea părților interesate este esențială pentru a garanta asumarea responsabilității. CESE consideră că o taxonomie socială ar putea fi pusă în aplicare prin revizuirea Regulamentului, adică printr-o procedură legislativă ordinară. Utilizarea excesivă a actelor delegate în contextul finanțării durabile și, în special, în punerea în aplicare a taxonomiei este discutabilă din cauza gamei largi de chestiuni de natură politică, care depășesc cu mult specificațiile tehnice. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE subliniază importanța îmbunătățirii calității informațiilor în domeniul investițiilor durabile din punct de vedere social și a prevenirii dezinformării cu privire la situația socială, pentru a evita impactul negativ asupra tuturor părților interesate. O taxonomie socială bine concepută ar contribui în mod semnificativ la soluționarea unor astfel de probleme prin indicarea clară a activităților și a entităților care contribuie în mod substanțial la sustenabilitatea socială. Aceasta ar trebui să constituie o normă de referință care să reflecte un nivel de ambiție mai înalt decât cel prevăzut deja în legislație, obținând totodată echilibrul corespunzător între o dimensiune prea globală și una prea restrânsă. Deși criteriile de mediu se bazează mai mult pe știință, o taxonomie socială, așa cum este ea propusă de Platformă, s-ar baza mai mult pe standarde și cadre convenite la nivel global, care ar putea să nu fie prescriptive, dar care, ca orientări, ar putea să încurajeze activitățile legate de sustenabilitatea socială. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Respectarea drepturilor omului și ale lucrătorilor trebuie să fie o condiție pentru a se asigura conformitatea cu taxonomia. În mod similar, aderarea la acordurile colective și la mecanismele de codecizie în conformitate cu legislația națională și europeană respectivă este esențială și ar trebui să constituie un principiu al abordării de „a nu aduce prejudicii semnificative”. În plus, orientările care prevăd proceduri simple și transparente cu impact social pozitiv, care se bazează pe acordul partenerilor sociali, ar trebui să constituie o activitate economică conformă cu taxonomia. Este important de reținut că nivelul de acoperire a negocierii colective variază în mod semnificativ între statele membre, de la numai 7 % în Lituania la 98 % în Austria. Începând din 2000, acoperirea negocierii colective a scăzut în 22 de state membre și se estimează că cel puțin 3,3 milioane de lucrători nu mai sunt asigurați în prezent prin acorduri de negociere colectivă. Un rol important în punerea în aplicare a taxonomiei sociale este jucat de noua directivă privind salariile minime și de extinderea aplicării contractelor colective de muncă (8). CESE recomandă furnizarea unor servicii de consiliere clare privind punerea în aplicare a garanțiilor minime în însuși actul juridic propus, eventual pornind de la raportul Platformei în contextul articolului 18 din Regulament. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Diverse norme și principii internaționale și ale UE pot servi drept bază pentru taxonomia socială. În ceea ce privește obiectivele (secundare), CESE recomandă trimiterea la Pilonul european al drepturilor sociale și la planul de acțiune conex, precum și la ODD-urile relevante, și anume ODD 8 (muncă decentă și creștere economică), ODD 1 (fără sărăcie), ODD 2 (fără foamete), ODD 3 (sănătate și bunăstare), ODD 4 (educație și formare), ODD 5 (egalitatea de gen), ODD 10 (reducerea inegalităților) și ODD 11 (orașe și comunități durabile). De asemenea, cadrele convenite de către partenerii sociali ar putea oferi o sursă importantă. CESE consideră drept indispensabilă ideea Platformei de a pune în aplicare garanții minime pe baza principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și a orientărilor OCDE. În plus, Carta socială europeană, Carta drepturilor fundamentale a UE, Convenția europeană a drepturilor omului și propunerea de Directivă CSDD propusă ar reprezenta, de asemenea, puncte de referință valoroase pentru o taxonomie socială. În cele din urmă, activitățile care sunt considerate ca fiind foarte dăunătoare, și anume, activitățile care sunt opuse în mod fundamental și în orice circumstanțe oricăror obiective de durabilitate și nu oferă nicio posibilitate de a le diminua caracterul dăunător, ar trebui excluse. Armele condamnate prin acorduri internaționale, cum ar fi bombele cu dispersie sau minele antipersonal, ar trebui incluse aici. CESE recomandă și elaborarea unui concept privind modul de gestionare a regimurilor agresive și beligerante. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Oportunitățile unei taxonomii sociale

| 4.1. | CESE recomandă insistent utilizarea potențialului taxonomiei pentru a canaliza investițiile către activități și entități durabile din punct de vedere social și pentru a crea locuri de muncă decente. Peste 20 % dintre cetățenii UE sunt expuși riscului de sărăcie. Pandemia a exacerbat inegalitățile, iar războiul din Ucraina va spori și mai mult tensiunile economice și sociale. La nivel global, se estimează că, pentru a atinge ODD-urile, trebuie mobilizate aproximativ 3,3 până la 4,5 mii de miliarde USD anual. Bunurile produse prin încălcarea drepturilor omului în domeniul muncii sunt legate de piața UE în care sunt importate. De asemenea, în UE există o nevoie presantă de investiții sociale, de exemplu pentru reducerea sărăciei, învățarea pe tot parcursul vieții și sănătate (9). Decalajul minim în ceea ce privește investițiile în infrastructura socială a fost estimat la aproximativ 1,5 mii de miliarde EUR în perioada 2018-2030 (10). CESE solicită Comisiei să furnizeze o estimare actualizată a nevoilor de investiții pentru a respecta Pilonul european al drepturilor sociale și pentru a atinge obiectivele principale ale UE pentru 2030. Pentru a consolida sustenabilitatea socială sunt necesare fonduri publice și private semnificative. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Cu ajutorul unei taxonomii sociale, investitorii și întreprinderile ar putea evalua impactul social al investiției sau al activității lor și ar putea considera acest lucru în mod voluntar drept un obiectiv esențial. CESE subliniază cererea tot mai mare pentru instrumente orientate către aspectul social și apreciază deschiderea investitorilor față de finanțarea durabilă socială. În contrast, există o lipsă a definițiilor și standardizării, iar analiza ratingurilor ecologice, sociale și de guvernanță și rezultatele conexe ilustrează, de asemenea, diferențe fundamentale în funcție de furnizorul de rating, ceea ce îngreunează investițiile durabile sociale. O taxonomie socială ar constitui un concept coerent pentru definirea și promovarea sustenabilității sociale și pentru măsurarea progreselor. Aceasta are potențialul de a spori responsabilitatea și de a oferi orientări clare. Prin urmare, ar sprijini în mod decisiv ambițiile investitorilor și ar putea constitui un stimulent pentru ca alți participanți pe piață să investească în acest domeniu, contribuind în același timp la prevenirea dezinformării privind situația socială. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Activitățile dăunătoare din punct de vedere social s-ar putea traduce prin riscuri economice. Există riscul de boicot dacă o întreprindere este asociată cu încălcarea drepturilor omului și dacă o întreprindere se confruntă cu riscul de a fi exclusă din contractele de achiziții publice în eventualitatea neglijării diligenței necesare în ceea ce privește drepturile omului. O astfel de întreprindere ar putea fi, de asemenea, antrenată în litigii costisitoare ca urmare a încălcării drepturilor omului sau lanțurile de aprovizionare ar putea perturbate ca urmare a grevelor. Riscurile economice și politice rezultate din decalajul tot mai mare dintre cei bogați și cei săraci ar putea afecta, de asemenea, investițiile. Acest set de riscuri ar putea fi redus la minimum prin decizii de investiții bazate și pe o taxonomie socială. CESE atrage atenția și asupra acțiunii BCE menite să consolideze monitorizarea și gestionarea riscurilor sistemice cauzate de neglijarea factorilor de durabilitate. CESE subliniază că riscurile de mediu sunt deseori însoțite de riscuri sociale, de exemplu, în cazul în care cetățenii își pierd locuințele ca urmare a unei inundații. În ansamblu, riscurile legate de sustenabilitatea socială ar trebui abordate în mod explicit și ar trebui să facă parte din acțiunea BCE privind riscurile legate de durabilitate. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | De asemenea, CESE subliniază că transparența este un element esențial pentru eficiența pieței. Acest lucru nu este valabil doar pentru piețele de capital. O taxonomie socială ar putea servi și ca instrument pentru a asigura echilibrul dintre libertățile economice și drepturile sociale și în materie de muncă (11). Prin consolidarea transparenței, aceasta ar putea contribui la piața internă socială, astfel cum se prevede la articolul 3 din TFUE și ar putea promova concurența loială. În plus, taxonomia socială ar putea încuraja condiții de concurență echitabile și ar crește vizibilitatea acelor întreprinderile care se aliniază cu drepturile omului și ale lucrătorilor și care contribuie în mod semnificativ la sustenabilitatea socială pentru a atrage investitori. Rolul transformator potențial al taxonomiei ar fi consolidat prin diseminarea de cunoștințe în materie de taxonomie. În acest context, CESE subliniază din nou rolul pozitiv pe care îl pot juca instrumentele financiare în dezvoltarea unor întreprinderi cu impact social (12). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | În cele din urmă, UE s-a plasat pe poziția de lider al finanțării durabile de mediu la nivel internațional și contribuie în mod activ la acest efort global. CESE salută aceste eforturi, dar reamintește Comisiei nevoia de progrese în materie de sustenabilitate socială și de promovare a ODD-urilor. De asemenea, în contextul durabilității sociale, UE ar trebui să depună eforturi pentru a oferi un model de urmat și a deveni un pionier prin ridicarea acestei chestiuni în cadrul forumurilor internaționale. În special în vremuri de război și tensiuni internaționale, o arhitectură a finanțării durabile la nivel internațional trebuie să aibă în vedere și sustenabilitatea socială. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Provocări și soluții posibile

| 5.1. | Intențiile investitorilor financiari de a realiza investiții durabile sociale și de mediu sunt foarte apreciate și trebuie sprijinite. Totuși, participanții la piața financiară își bazează deciziile de investiții pe așteptările legate de rentabilitate, risc, lichiditate și scadență. Aceste motive ar putea fi contrare intereselor altor părți interesate și ar putea contracara sau chiar depăși obiectivele de mediu sau sociale. Totuși, CESE atrage atenția și asupra multiplelor sinergii dintre interesele investitorilor și cele ale altor părți interesate, de exemplu atunci când îmbunătățirile legate de participarea lucrătorilor consolidează și productivitatea întreprinderilor sau atunci când o activitate economică contribuie la bunăstarea comunităților. În orice caz, activitățile economice sau entitățile care nu s-ar conforma taxonomiei nu trebuie considerate în mod automat dăunătoare. În acest context, apar preocupări legate de împiedicarea accesului pe piață, iar CESE solicită Comisiei clarificări, precum și o abordare echilibrată. Ar trebui să se pună un accent mai mare pe impactul investițiilor durabile asupra activităților economiei reale. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pot apărea incompatibilități deoarece aspectele sociale sunt reglementate la nivelul statelor membre și între partenerii sociali, în timp ce societatea civilă organizată în ansamblu se străduiește să se implice în chestiuni sociale, de mediu și de altă natură. Cu toate acestea, CESE salută raportul Platformei privind riscurile de încălcare a altor regulamente și presupune, de asemenea, că propunerea Comisiei va avea grijă să evite suprapunerile contradictorii și interferențele cu sistemele sociale, relațiile de muncă și regulamentele de la nivel național. În plus, o taxonomie socială s-ar baza pe declarații și principii internaționale și europene comune, cum ar fi Pilonul european al drepturilor sociale, și ar constitui o bază pentru procesul decizional voluntar fără a stipula o anumită politică socială. Totuși, orice utilizare mai amplă a taxonomiei trebuie să facă obiectul unui proces decizional adecvat. Interferențele excesive cu legislația națională și cu autonomia partenerilor sociali trebuie prevenite, iar diferențele în ceea ce privește modelele naționale de piață a forței de muncă și sistemele de negociere colectivă trebuie recunoscute. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Elaborarea unei taxonomii sociale și, prin urmare, a unei imagini de ansamblu structurate a activităților și sectoarelor durabile din punct de vedere social vizează și valorile politice. Va fi dificil de definit care activitate economică și/sau sector economic poate fi considerat a se conforma taxonomiei. Totuși, tocmai acesta este motivul pentru care elaborarea unei taxonomii ar trebui să facă obiectul unei dezbateri politice și al unui proces decizional democratice (13). Numai în aceste condiții se poate dezvolta o idee comună de sustenabilitate socială pe care actorii individuali ar putea și ar trebui să se bazeze și la care ar trebui să se refere. CESE subliniază că și în domeniul social, succesul taxonomiei depinde de acceptarea sa pe scară largă. Activitățile și sectoarele incluse trebuie să respecte o definiție a durabilității acceptată la scară largă și să se bazeze pe valori general recunoscute, cum ar fi demnitatea umană, echitatea, incluziunea, nediscriminarea, solidaritatea, abordabilitatea, bunăstarea și diversitatea. Garantarea credibilității taxonomiei este esențială pentru a nu pune în pericol proiectul în ansamblul său. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Alte preocupări sunt legate de faptul că o taxonomie socială conduce la supraîncărcarea întreprinderilor cu cerințe de raportare suplimentare și de nevoia de a furniza informații complexe și dificile combinată cu proceduri de auditare costisitoare. CESE solicită Comisiei să reducă la minimum aceste sarcini și să elaboreze criterii simple și ușor de respectat, pornind totodată și de la suprapunerile cu alte cerințe de raportare. CESE salută abordarea Platformei de a structura obiectivele taxonomiei sociale într-un mod similar structurii propuse a CSRD. În ansamblu, CESE solicită un set de norme metodice și coerente fără complexități excesive și multiplicări astfel încât să poată funcționa în practică, asigurând totodată gradul necesar de transparență. Consilierea și furnizarea de servicii legate de taxonomie de către o agenție publică specializată autorizată pentru întreprinderile și alte organizații care doresc să se conformeze taxonomiei ar putea fi, de asemenea, utile. Astfel s-ar asigura că întreprinderile cu mai puțin resurse de raportare au acces la taxonomie. Cu toate acestea, instituțiile financiare pot furniza în continuare evaluări ale impactului social al investițiilor, astfel cum sunt realizate în prezent de băncile bazate pe valoare din întreaga lume. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Deși obiectivul taxonomiei este de a asigura un cadru fiabil pentru investițiile durabile din punct de vedere social, pericolul dezinformării ecologice (green washing) sau al dezinformării privind situația socială nu poate fi exclus. CESE este de acord cu Platforma, potrivit căreia simpla verificare a angajamentelor și a politicilor nu asigură punerea în aplicare efectivă și protejarea drepturilor omului și nici nu sprijină dezvoltarea unor activități durabile din punct de vedere social. Există dificultăți considerabile în supravegherea și asigurarea respectării de către o întreprindere a obiectivelor de sustenabilitate socială proclamate și urmărirea performanței sale de-a lungul lanțurilor de aprovizionare deosebit de complexe în prezent. Pe de altă parte, Platforma subliniază evoluțiile promițătoare în domeniul datelor sociale cuantificabile, de exemplu, în contextul tabloului de bord social revizuit și al ODD-urilor. În ansamblu, taxonomia socială trebuie să fie transparentă, fiabilă și actualizată în permanență. CESE propune ca, în această privință, să se ia în considerare și comitetele de întreprindere și organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | CESE propune ca dezbaterea privind o agenție de rating a UE, care s-ar putea axa în prezent pe durabilitate, să fie relansată și, astfel, să se consolideze rolul de pionier al UE în acest domeniu. De asemenea, își reînnoiește apelul ca furnizorii de date financiare și extrafinanciare să fie reglementați și supravegheați în mod corespunzător. Mecanismele de tratare a plângerilor pentru sindicate, consiliile lucrătorilor, asociațiile de consumatori și pentru alți reprezentanți ai societății civile ar trebui prevăzute în cazul unor eventuale plângeri false sau al neconformării la taxonomie. CESE recunoaște că în Regulament măsurile și sancțiunile aplicabile pentru încălcări sunt lăsate la latitudinea statelor membre. În orice caz, autoritățile naționale competente (14) ar trebui să aibă mai multă responsabilitate în ceea ce privește sarcinile de control, alături de obligația de raportare către parlamentele lor și societatea civilă. |
| --- | --- |

5.6.

Bruxelles, 22 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO L 198, 22.6.2020, p. 13..

1

(2)  Platforma privind finanțarea durabilă | Comisia Europeană (europa.eu).

2

(3)  DNSH = principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”.

3

(4)  JO C 517, 22.12.2021, p. 72.

4

(5)  Raport final privind taxonomia socială (europa.eu).

5

(6)  JO C 275, 18.7.2022, p. 50.

6

(7)  JO C 152, 6.4.2022, p. 97.

7

(8)  Directiva privind salariile minime adecvate în UE, articolul 4 alineatul (2), acord provizoriu. Pragul de acoperire a negocierilor colective de 80 % stabilit acolo pentru a solicita statelor membre să ia măsuri de creștere a ratei ar trebui să fie sprijinit într-o taxonomie socială.

8

(9)  Raport final privind taxonomia socială (europa.eu).

9

(10)  Comisia Europeană, Stimularea investițiilor în infrastructura socială în Europa, document de dezbatere 074/ianuarie 2018.

10

(11)  JO C 275, 18.7.2022, p. 50.

11

(12)  JO C 194, 12.5.2022, p. 39.

12

(13)  A se vedea capitolul 3.

13

(14)  A se vedea articolul 21 din Regulamentul privind taxonomia.

14

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/23

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Fondul de ajustare la schimbările climatice finanțat prin Fondul de coeziune și NGEU

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/04)

| Raportor: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Coraportoare: | Judith VORBACH |

Raportor:

Ioannis VARDAKASTANIS

Coraportoare:

Judith VORBACH

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 9.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 139/3/3 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

9.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

139/3/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Uniunea Europeană (UE) ia măsuri semnificative în vederea abordării schimbărilor climatice și a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră (GES). Politicile climatice, de mediu și energetice ale UE prezintă un plan pe termen lung pentru a contribui la prevenirea celor mai grave efecte ale urgenței climatice cu care se confruntă planeta. Totuși, este posibil ca aceste măsuri să nu fie suficiente. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Deși angajamentul UE este semnificativ, consecințele schimbărilor climatice și ale insuficienței resurselor se resimt deja, din păcate. Prin urmare, trebuie să ne adaptăm la o realitate pe care nu am mai trăit-o până acum. Deși UE se angajează, pe bună dreptate, să evite o agravare a situației, suntem totuși nepregătiți pentru urgențe climatice, crize energetice și dezastre naturale neprevăzute. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Din 2021, ne-am confruntat cu două urgențe foarte importante, la care mecanismele de finanțare ale UE s-au dovedit incapabile să răspundă. Prima este distrugerea provocată de inundații și de incendiile de pădure produse în întreaga Europă, în vara anului 2022. A doua este actuala criză energetică și necesitatea ca UE să dobândească autonomia energetică, ca urmare a invadării Ucrainei de către Rusia în 2022. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Actualul mecanism al UE menit să răspundă la dezastrele naturale este Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE). Totuși, bugetul anual disponibil al FSUE este afectat de costul daunelor provocate de recentele dezastre naturale și trebuie majorat semnificativ. Finanțarea acordată de UE pentru tranziția către energia verde este mai substanțială, dar nu ține cont de caracterul urgent al nevoii actuale de autonomie în materie de energie la nivelul UE și de riscul imens de sărăcie energetică, astfel cum se subliniază în avizul în curs al CESE „Combaterea sărăciei energetice și reziliența UE: provocări din punct de vedere economic și social” (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE este de părere că UE are nevoie de un nou mecanism de finanțare, care să poată oferi asistență imediată și ambițioasă pentru a ajuta statele membre în astfel de situații de urgență, cum ar fi cele menționate mai sus. Prin urmare, CESE propune crearea unui nou fond de ajustare la schimbările climatice. Această finanțare ar trebui redirecționată din fondurile existente ale UE, în special din Fondul de coeziune și din Mecanismul de redresare și reziliență (MRR), însă ar trebui gestionată într-o manieră raționalizată și coerentă prin acest nou fond. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | De asemenea, modernizarea mediului de finanțare ar putea include extinderea domeniului de aplicare, intensificarea programelor existente și luarea în considerare a instrumentului NextGenerationEU ca model pentru un nou instrument de finanțare. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Având în vedere nevoile semnificative în materie de investiții, CESE recomandă, de asemenea, Comisiei să ia în considerare posibilitatea de a sprijini Fondul de ajustare la schimbările climatice prin încurajarea investițiilor și contribuțiilor private. În ceea ce privește, în mod specific, dezastrele naturale, Comisia și statele membre ar trebui, de asemenea, să depună eforturi pentru a spori și a facilita protecția prin asigurări și pentru a utiliza sistemul de asigurări ca mijloc de direcționare a finanțării către îmbunătățirea rezilienței la schimbările climatice, în special în zonele expuse riscului, pentru a reduce dependența de sprijinul financiar din partea UE. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Fondul de ajustare la schimbările climatice trebuie să fie adaptabil și flexibil și să fie pregătit să răspundă crizelor noi și emergente în următorii ani și în următoarele decenii. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Este esențial ca funcționarea Fondului de ajustare la schimbările climatice, mai axată pe răspunsuri rapide și urgente, să fie coerentă cu politicile climatice, de mediu și energetice generale ale UE, care, pe termen lung, vor reduce dependența de răspunsurile de urgență și vor proteja omenirea, precum și cadrul natural. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Observații generale

| 2.1. | CESE recunoaște că combaterea crizei climatice este în acord cu angajamentele asumate de Uniune conform Pactului verde european, de a pune în aplicare Acordul de la Paris și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD). Deși reducerea cauzelor schimbărilor climatice ar trebui să fie una dintre principalele ținte ale politicii climatice a UE, CESE subliniază nevoia de a avea la dispoziție, pe lângă planurile de reducere a GES, mecanisme solide și raționalizate de finanțare, pentru a aborda urgențele climatice și energetice cu care se confruntă deja populația UE. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Viziunea CESE se referă la un nou Fond de ajustare la schimbările climatice, propunere sprijinită de mai mulți deputați în Parlamentul European (2). Acest mecanism ar trebui finanțat din fondurile existente în cadrul finanțării pentru coeziune și al MRR, concentrate într-un singur fond care să îmbunătățească eficiența și timpii de răspuns și să faciliteze monitorizarea centralizată a domeniilor care au în cea mai mare măsură nevoie de finanțare. El ar trebui să consolideze capacitatea UE de a sprijini statele membre să răspundă rapid la urgențele climatice, de mediu și energetice. În contextul actual, mecanismul ar servi la abordarea a două dintre cele mai semnificative urgențe cu care ne confruntăm în momentul de față: redresarea după dezastrele naturale din ce în ce mai frecvente și necesitatea urgentă a unei tranziții către energia verde și a trecerii la autonomia energetică europeană, dar cu flexibilitatea de a oferi un răspuns la alte crize de mediu emergente. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Fondurile UE sunt deja direcționate către tranziția energetică și redresarea după dezastre; există însă mai multe aspecte care le îngreunează eficacitatea. Pur și simplu, Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) deja existent, instituit pentru a ajuta comunitățile să își revină după dezastrele naturale, nu este suficient de mare pentru a face față amplorii dezastrelor climatice moderne. Finanțarea pentru tranziția energetică este mai ambițioasă, dar încă departe de a fi suficientă. În plus, este gestionată printr-o serie de fonduri diferite, existând riscul incoerenței sau al suprapunerii, într-o manieră care combină obiectivele iminente cu obiective pe termen mai lung privind combaterea schimbărilor climatice. Necesitatea de a spori autonomia energetică a UE ca urmare a invadării Ucrainei de către Rusia a subliniat măsura în care dependența noastră energetică de țări ostile ne reduce capacitatea de a reacționa decisiv la evenimente internaționale. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prin urmare, CESE solicită crearea unui Fond de ajustare la schimbările climatice, care să deservească obiectivul specific de a răspunde la urgențe de mediu, climatice și energetice iminente și să ajute UE să se adapteze la o nouă realitate în care aceste crize, din păcate, devin din ce în ce mai frecvente. Fondul de ajustare la schimbările climatice ar trebui să îndeplinească rolul de rezervă de finanțare și să fie pregătit să intre în acțiune în perioadele în care se înregistrează o nevoie acută de investiții. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Fondul trebuie să ofere flexibilitatea și robustețea necesare pentru investiții rapide și ambițioase pentru a satisface nevoile imediate ale UE, rămânând totodată în concordanță cu politicile pe termen lung privind clima și energia. Acesta ar trebui să reunească un procent din fondurile de coeziune alocate în prezent problemelor climatice, FSUE existent și un procent din finanțarea din MRR alocată reformelor de mediu. Concentrarea acestor resurse într-un singur fond, punând în mod clar accentul pe acțiuni urgente, va îmbunătăți eficiența răspunsului și va facilita monitorizarea celor mai urgente nevoi de investiții. Acest procedeu ar trebui să îmbunătățească capacitatea de a asigura finanțare acolo unde este necesar, fără întârziere. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | De asemenea, modernizarea mediului de finanțare ar putea include extinderea domeniului de aplicare și accelerarea programelor existente. Având în vedere interesele comune și necesitatea urgentă de a combate schimbările climatice și consecințele sale catastrofale, CESE subliniază, de asemenea, necesitatea unei metode de finanțare îmbunătățite pe viitor. Chiar dacă urma să fie pusă în aplicare – pe bună dreptate – o regulă a echilibrului bugetar, este posibil ca unele state membre să nu aibă deocamdată capacitatea de a atrage investițiile masive necesare fără a-și periclita sustenabilitatea fiscală. Prin urmare, CESE recomandă, de asemenea, să se ia în considerare instrumentul NextGenerationEU ca model de finanțare a Fondului de ajustare la schimbările climatice. Granturile și/sau împrumuturile din acest fond ar trebui deblocate cu condiția ca statul membru sau regiunea care le primește să investească în combaterea schimbărilor climatice sau a consecințelor acestora, de exemplu realizând ulterior investiții în energia din surse regenerabile și în cea decarbonizată. Orice astfel de măsuri de politică trebuie să fie corelate cu o implicare obligatorie a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile și, de asemenea, trebuie respectat principiul parteneriatului, prevăzut în politica de coeziune. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CESE atrage atenția asupra faptului că numai Fondul de ajustare la schimbările climatice nu va fi suficient pentru a face față consecințelor dezastrelor naturale și pentru a acoperi costurile adaptării la schimbările climatice pentru a permite o mai bună reziliență. În acest sens, CESE atrage atenția asupra „decalajului în materie de protecție a climei”, și anume ponderea pierderilor economice neasigurate cauzate de dezastrele provocate de schimbările climatice. Rata de asigurare împotriva dezastrelor naturale rămâne scăzută în Europa, fiind asigurate doar aproximativ 35 % dintre pierderile generate de dezastrele naturale în perioada 1980-2017 (3). Prin urmare, este important să se examineze și să se promoveze asigurarea împotriva dezastrelor în statele membre și să se promoveze sistemele naționale de asigurare care încurajează utilizatorii să investească în adaptare, reducând presiunea asupra fondurilor UE și încurajând investițiile proactive. Dialogul dintre părțile interesate și inovarea în ceea ce privește produsele de asigurare pot genera noi soluții de transfer al riscurilor în cadrul sistemului de asigurare și reasigurare, acordând în același timp prioritate stabilității pieței financiare și protecției consumatorilor (4). Acest lucru ar îmbunătăți capacitatea Fondului de ajustare la schimbările climatice de a face față provocărilor viitoare. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Fondurile UE au, de asemenea, un rol important ca fonduri de demarare pentru a atrage investiții private, inclusiv în ceea ce privește măsurile de adaptare menite să îmbunătățească reziliența la schimbările climatice. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Fondul de ajustare la schimbările climatice ca instrument pentru redresarea în urma dezastrelor și pregătirea pentru dezastre

| 3.1. | Un studiu interinstituțional al UE ilustrează, în termeni clari, urgența combaterii catastrofelor climatice: „O creștere de 1,5 grade este maximul pe care îl poate tolera planeta; în cazul în care temperaturile vor crește și mai mult după 2030, ne vom confrunta cu și mai multe secete, inundații, cu temperaturi extreme și cu sărăcie pentru sute de milioane de persoane, cu dispariția probabilă a celor mai vulnerabile populații” (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Începe să devină evident că suntem complet nepregătiți pentru provocările pe care le prezintă schimbările climatice. În 2021, statele membre ale UE s-au confruntat cu distrugeri neprevăzute ca urmare a dezastrelor naturale, de la inundații fatale în Germania și Benelux, până la incendii de pădure catastrofale în Grecia și Spania. În condițiile crizei climatice, împreună cu alte surse de degradare a mediului, este probabil ca distrugerea și dezastrele naturale să devină o regulă, nu o excepție. Cu cât sunt amânate, reduse sau îngreunate mai mult măsurile eficace pentru combaterea crizei climatice și a degradării mediului, cu atât riscurile vor crește. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Cel puțin 240 de persoane și-au pierdut viața în inundațiile care au afectat vestul Europei în vara anului 2021 (6), iar mult mai multe au fost strămutate și și-au pierdut casele. În Grecia au izbucnit nu mai puțin de 500 de incendii de pădure, în timpul unui val de căldură care a lovit această țară (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nu numai amploarea distrugerii și a pierderilor de vieți ca urmare a dezastrelor de mediu din 2021, ci și costul financiar pentru comunitățile afectate au fost de o amploare fără precedent. Potrivit estimărilor, inundațiile au provocat daune în valoare de 38 de miliarde EUR în vestul Europei (8). În Grecia, prim-ministrul a fost obligat să aprobe un pachet de ajutor în valoare de 500 de milioane EUR pentru insula Evia, regiunea cea mai afectată de incendii (9). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nicio zonă de pe glob nu este la adăpost de pericolul tot mai mare al producerii dezastrelor naturale. De asemenea, niciun stat membru al UE nu este destul de bine pregătit să depășească provocări atât de mari – nici din punctul de vedere al resurselor și al materialelor necesare pentru gestionarea secetelor, a incendiilor de pădure și a inundațiilor, nici din punctul de vedere al finanțării necesare pentru a sprijini redresarea zonelor afectate. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Investițiile din Fondul de ajustare la schimbările climatice pentru a răspunde dezastrelor naturale ar trebui să funcționeze în sensul completării cheltuielilor actuale din fondurile structurale și de investiții europene pentru pregătirea în fața dezastrelor și prevenirea acestora. Este nevoie de investiții enorme pentru a asigura reziliența împotriva efectelor schimbărilor climatice, de exemplu investiții pentru construcția de diguri, clădiri rezistente la inundații, protecție împotriva eroziunii costiere, echipamente pentru monitorizarea și stoparea incendiilor de pădure și tehnologie pentru a contribui la economisirea și stocarea apei dulci în zonele afectate de secetă, printre altele. În timp ce fondurile structurale de investiții ar trebui să funcționeze ex ante pentru reducerea eventualelor daune, Fondul de ajustare la schimbările climatice ar trebui să fie disponibil pentru a reacționa rapid în cazurile în care astfel de măsuri preventive nu au reușit să evite anumite daune. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE subliniază că repercusiunile previzionate ale crizei climatice necesită un mecanism de sprijin mult mai solid decât cel în vigoare în momentul de față. Bugetul total al FSUE este limitat la 500 de milioane EUR în total pe an (10). De la punerea sa în aplicare în 2002, FSUE a sprijinit 28 de țări europene diferite, cu peste 7 miliarde EUR (11). Cifra este impresionantă, însă nu ar fi în niciun caz suficientă pentru a acoperi costurile daunelor cauzate de dezastrele naturale doar în 2021. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În caz de dezastre naturale, asistăm la un risc ridicat de pierderi de vieți omenești în rândul anumitor grupuri care nu pot fi evacuate cu ușurință din zonele afectate. Acestea sunt mai ales persoane în vârstă, cu dizabilități și copii. Investițiile trebuie țintite pentru a garanta că serviciile de urgență dispun de resursele și de sprijinul unor salvatori suplimentari pentru a ajuta toate persoanele care au nevoie de o atenție deosebită. De asemenea, persoanele cu mai puține resurse sunt mai greu de evacuat din cauza costurilor pe care le presupune găsirea de cazare alternativă și a accesului limitat la mijloace de mobilitate personală. Aceasta ar trebui să fie o problemă pe care să încerce să o abordeze Fondul de ajustare la schimbările climatice. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Fondul de ajustare la schimbările climatice ca o cale către tranziția la energie verde

| 4.1. | Din punctul de vedere al CESE, ajustarea la schimbările climatice presupune și ajustarea la o nouă realitate a producției de energie durabilă. Ca urmare a evoluțiilor recente, UE se confruntă cu provocări uriașe și urgente în ceea ce privește independența energetică, care nu au fost prevăzute la momentul elaborării cadrului financiar multianual (CFM), a instrumentului NextGenerationEU și a cadrului de guvernanță economică. Referindu-se la planul „REPowerEU” al Comisiei (12) și la concluziile Consiliului European, CESE este pe deplin de acord cu faptul că, ca urmare a invaziei Ucrainei de către Rusia, argumentele în favoarea independenței energetice nu au fost niciodată mai puternice, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea surselor regenerabile de energie. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE subliniază necesitatea de a pune accent pe rolul pe care tehnologiile energetice ecologice și decarbonizate, îmbunătățirea eficienței energetice și reducerea cererii de energie îl pot juca în creșterea ofertei de energie și a accesibilității acesteia în UE. De asemenea, aceste măsuri vor contribui la protejarea împotriva creșterilor de prețuri, care îngreunează creșterea economică, exacerbează inegalitățile, provoacă sărăcie energetică, cresc costurile de producție și afectează competitivitatea UE. În special, CESE salută accelerarea implementării unor soluții inovatoare bazate pe hidrogen și a energiei electrice din surse regenerabile, competitive în materie de costuri, la nivel de industrie. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Nevoia de a investi de urgență și în mod ambițios în trecerea către forme mai verzi de energie produse în UE este mai importantă ca oricând. Deși producția de energie verde și autonomia energetică ar trebui să fie întotdeauna un obiectiv pe termen lung pentru UE, contextul imediat arată că UE are urgent nevoie de energie la prețuri accesibile din surse alternative, fără a accepta compromisuri în ceea ce privește obiectivele sale energetice. Investițiile rapide necesare pentru a furniza cetățenilor energie din surse alternative la prețuri accesibile ar putea fi abordate de Fondul de ajustare la schimbările climatice într-un mod mai eficace și mai eficient decât mecanismele existente. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE observă tot mai clar că dependența energetică este un factor care duce la diminuarea răspunsului UE la acțiunile unor țări precum Rusia, după cum reiese în mod clar din răspunsul UE la invazia asupra Ucrainei. Actuala dependență excesivă de gazele din Rusia subminează semnificativ capacitatea UE și a statelor sale membre de a lua rapid măsuri fără a-și pune cetățenii în pericolul de a se confrunta cu penuria de combustibil și cu sărăcia energetică. Din păcate, planurile de a achiziționa gaze naturale din SUA nu oferă o soluție durabilă sau responsabilă din punctul de vedere al mediului (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Fondul de ajustare la schimbările climatice ar trebui să funcționeze ca un mijloc de finanțare a nevoii urgente de energie verde și decarbonizată produsă în UE, cu achiziționarea ambițioasă a tehnologiilor existente și cu investiții în dezvoltarea de noi tehnologii pentru a se ajunge la o economie cu emisii zero. CESE susține că războiul din Ucraina nu trebuie să determine UE să își neglijeze misiunea de a atinge obiectivele de mediu și sociale, întrucât acestea stau la baza consolidării forței economice pe termen lung. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În contextul reducerii consumului de energie, progresele variază semnificativ de la un stat membru la altul. În 2018, numai 11 dintre cele 27 de state membre au redus cererea internă totală de energie sub obiectivul lor pentru 2020. Per ansamblu, UE este departe de a-și atinge obiectivele pentru 2030, ceea ce înseamnă că este nevoie de eforturi suplimentare. Din fericire, proporția surselor regenerabile în consumul final brut de energie în UE a crescut constant. Pachetul „Pregătiți pentru 55” a propus atingerea unei proporții de 40 % a surselor regenerabile în consumul de energie până în 2030. În timp ce proporția surselor regenerabile în consumul de energie variază substanțial în UE, variază și capacitatea de a produce energie din surse regenerabile, ca urmare a restricțiilor bugetare și a aspectelor geografice. În unele țări, capacitatea fotovoltaică instalată pe cap de locuitor este destul de scăzută, în pofida potențialului ridicat în acest domeniu. Alte țări realizează un procent ridicat de energie din surse regenerabile ca urmare a posibilităților geografice favorabile pentru centralele hidroelectrice. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Intensificarea eforturilor în direcția tranziției către energia verde va merge mână în mână cu noi necesități de finanțare și va trebui să se producă de urgență, în lumina crizei energetice și a nevoii tot mai mari de autonomie energetică la nivelul UE. Impulsionarea propunerilor din cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55” cu obiective mai ridicate și cu termene-limită mai timpurii pentru energia din surse regenerabile, de exemplu prin folosirea energiei solare și eoliene și prin îmbunătățirea eficienței energetice, va necesita o finanțare solidă. Comisia și-a anunțat intenția de a evalua aceste nevoi de finanțare în contextul propunerilor REPowerEU (14), pe baza unei cartografieri a nevoilor din statele membre, precum și în ceea ce privește cerințele privind investițiile transfrontaliere. CESE salută acest fapt, însă evidențiază și îngrijorarea că actualele instrumente de finanțare de la nivelul UE și de la nivel național nu vor fi suficiente și că trebuie luate măsuri pentru ca energia din surse regenerabile să devină o soluție în acest moment. Cheltuielile din cadrul Fondului de ajustare la schimbările climatice pentru energia din surse regenerabile ar trebui, de asemenea, să fie stimulate prin atragerea de investiții private, fondul acționând în calitate de furnizor de fonduri de demarare. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Extinderea investițiilor pentru îmbunătățirea autonomiei energetice a UE ar trebui să se facă în acord cu punerea accentului pe tranziția către energia verde și din surse regenerabile. Pentru a reuși, dar și pentru a realiza investiții mai rapide cu ajutorul Fondului de ajustare la schimbările climatice, UE va avea nevoie de investiții pe termen lung semnificative în cercetare și inovare și de noi modalități de producție și consum, pentru a ne îmbunătăți capacitatea de a oferi energie curată și accesibilă pentru toți. Agenda UE în materie de cercetare și inovare prezintă deja un angajament considerabil față de acest obiectiv și există potențialul de a realiza progrese remarcabile. Totuși, punerea accentului pe cercetare trebuie să corespundă unui angajament al statelor membre de a adopta forme mai verzi de producere a energiei și capacității acestora de a renunța la mijloacele mai tradiționale de generare, mai ales în statele membre care încă se bazează, în mare măsură, pe cărbune. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Deși salută finanțarea existentă dedicată politicii climatice în CFM și în NextGenerationEU, CESE evidențiază și faptul că amenințările ecologice imediate la adresa persoanelor din UE s-au schimbat de când au fost concepute aceste mecanisme și că este nevoie de noi abordări. Pe lângă crearea acestui nou fond, CESE invită Comisia să revizuiască mediul de finanțare, pentru a identifica lacunele de finanțare și nevoile suplimentare în acest sens în ceea ce privește diferite aspecte ale politicii climatice. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Garantarea solidității politicilor existente ale UE în domeniul climei și al energiei și a complementarității acestora cu Fondul de ajustare la schimbările climatice

| 5.1. | Fondul de ajustare la schimbările climatice ar răspunde unei nevoi foarte concrete și nesatisfăcute în ceea ce privește finanțarea din partea UE, și anume punerea la dispoziție de fonduri suficiente pentru a răspunde rapid la urgențele climatice, de mediu și energetice. Totuși, acest fond trebuie să fie coerent și să se articuleze cu politicile generale ale UE în aceste domenii. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Criza climatică este o problemă sistemică, care nu ține cont de frontiere, ceea ce înseamnă că este nevoie de o schimbare sistemică a modului în care funcționează economia noastră și că este esențial ca guvernele să se angajeze să găsească soluții sistemice în loc să abordeze doar simptomele problemei. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Disparitățile enorme în ce privește implicarea indivizilor și a grupurilor în problema schimbărilor climatice, precum și în ce privește efectele acestora, exacerbează această problemă. Aceste disparități se referă la amprenta de carbon, emisiile de CO2 pe cap de locuitor variind semnificativ de la un stat membru la altul și de la o regiune la alta. De asemenea, observăm disparități în ceea ce privește impactul schimbărilor climatice, capacitatea de adaptare și de gestionare a provocărilor și, în fine, impactul măsurilor de politică în domeniul climei și schimbările structurale semnificative iminente. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pe teritoriul UE, impactul schimbărilor climatice diferă foarte mult în interiorul statelor membre și de la un stat membru la altul, în funcție de geografia acestora și de starea și structura economiei lor. De exemplu, în timp ce 7 % din populația UE trăiește în zone cu risc ridicat de inundații, peste 9 % trăiește în zone cu 120 de zile pe an fără ploi. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Eforturile pentru o tranziție justă necesită, de asemenea, condiții sociale durabile, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) și cu Pilonul european al drepturilor sociale. În plus, CESE solicită o abordare globală a durabilității mediului și atrage atenția asupra Regulamentului privind taxonomia, care stabilește șase obiective de mediu: atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la schimbările climatice, utilizarea durabilă și protecția apei și a resurselor marine, trecerea la o economie circulară, prevenirea și controlul poluării și protejarea și refacerea biodiversității și a ecosistemelor. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Cu un buget aprobat de peste 330 de miliarde EUR în actuala perioadă de programare, politica de coeziune este cel mai mare și cel mai important instrument de investiții din Europa și, prin urmare, joacă un rol esențial în combaterea crizei climatice. Disparitățile din interiorul statelor membre și dintre acestea, pe care politica de coeziune are ca obiectiv să le abordeze, sunt, foarte probabil, accentuate de schimbările climatice și de consecințele acestora. La rândul său, Planul de redresare și reziliență pune, de asemenea, un accent puternic pe climă. Deși se constată un angajament clar față de investiții, este necesar să existe o imagine clară și structurată a fondurilor UE destinate combaterii schimbărilor climatice și a modului în care acestea sunt gestionate. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | CESE subliniază, de asemenea, necesitatea ca autoritățile locale și regionale să asume un angajament politic clar în vederea atingerii obiectivelor climatice. Este urgent necesar să se intensifice dialogul pe mai multe niveluri între autoritățile naționale, regionale și locale cu privire la planificarea și punerea în aplicare a măsurilor naționale privind schimbările climatice la nivel regional și local, la accesul direct la finanțare pentru autoritățile locale și la monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește măsurile adoptate. Partenerii sociali și societatea civilă organizată trebuie să fie implicați în acest proces pentru a garanta o abordare echilibrată, respectând interesele tuturor grupurilor. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | CESE subliniază rolul esențial al partenerilor locali, sociali și regionali în combaterea consecințelor schimbărilor climatice. Din păcate, sprijinul pe care mulți dintre acești actori îl primesc pentru a-și finanța activitățile este încă departe de a fi suficient pentru a face față provocărilor cu care se confruntă. Printre altele, Fondul pentru o tranziție justă trebuie consolidat pentru a oferi un sprijin mai bun. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | CESE insistă că tranziția către durabilitatea mediului trebuie să fie favorabilă incluziunii și conformă cu ODD și cu Pilonul european al drepturilor sociale. În acest context, criteriile esențiale trebuie să includă protejarea și crearea de noi locuri de muncă verzi de calitate, asigurarea de acțiuni de formare și de măsuri sociale favorabile incluziunii prin dezvoltarea unor sectoare economice alternative și neutre din punct de vedere climatic pentru populația din regiune. Ea trebuie să depășească posibilele efecte regresive ale măsurilor de politică în domeniul climei și ale schimbărilor structurale. De exemplu, achizițiile publice și măsurile de ajutor de stat pentru întreprinderi trebuie corelate cu crearea de locuri de muncă de calitate și cu respectarea drepturilor lucrătorilor, a standardelor de mediu și a obligațiilor fiscale În plus, persoanele vulnerabile trebuie protejate împotriva impactului schimbărilor climatice și, în orice caz, trebuie evitată sărăcia energetică. În fine, CESE atrage atenția asupra principiului taxonomiei UE de „a nu aduce prejudicii semnificative”, care prevede că niciun obiectiv de mediu nu poate fi afectat prin punerea în aplicare a diverselor politici. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Întrucât educația formală și non-formală este un mecanism important de combatere a crizei climatice, este esențial să se investească într-o educație accesibilă în ceea ce privește schimbările climatice și cetățenia activă. Educația privind sustenabilitatea este un instrument puternic de capacitare a tinerilor pentru a participa la discuțiile despre direcția pe care ar trebui să o urmeze o anumită politică în domeniul climei. Rolul educației și formării profesionale în combaterea schimbărilor climatice este recunoscut într-o măsură din ce în ce mai mare. |
| --- | --- |

5.10.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/ro/our-work/opinions-information-reports/opinions/tackling-energy-poverty-and-eus-resilience-challenges-economic-and-social-perspective (a se vedea pagina 88 din prezentul Jurnal Oficial).

1

(2)  Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund | Sala de presă | Parlamentul European (Dezvoltarea regională – Deputații în Parlamentul European propun instituirea unui fond de ajustare la schimbările climatice).

2

(3)  Pierderi economice cauzate de fenomenele climatice extreme în Europa – Agenția Europeană de Mediu.

3

(4)  Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice, COM(2021) 82 final, secțiunea 2.2.3, și Strategia pentru finanțarea tranziției către o economie durabilă, COM(2021) 390 final, secțiunile II și III, Acțiunea 2c, Tabloul de bord al Autorității Europene de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA) privind lacunele în materie de protecție a asigurărilor și document de dezbatere.

4

(5)  ESPAS_Report.pdf, p. 8.

5

(6)  https://www.brusselstimes.com/belgium-all-news/199487/europes-summer-floods-amount-to-worlds-second-most-costly-natural-disaster-of-2021

6

(7)  https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/

7

(8)  Europe’s summer floods amount to world’s second-most costly natural disaster of 2021 (Inundațiile care au afectat Europa în vară sunt al doilea dezastru natural din lume din punctul de vedere al costurilor din anul 2021) (brusselstimes.com).

8

(9)  https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/

9

(10)  Fondul de solidaritate al UE.

10

(11)  https://ec.europa.eu/regional_policy/ro/funding/solidarity-fund/

11

(12)  Planul REPowerEU, COM(2022) 230 final.

12

REPowerEU

(13)  U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas (SUA și UE încheie un acord privind GNL, în încercarea Europei de a reduce folosirea gazului rusesc) | Reuters.

13

(14)  COM(2022) 230 final.

14

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/30

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Criptoactive: provocări și oportunități”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/05)

| Raportor: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Coraportoare: | Louise GRABO |

Raportor:

Philip VON BROCKDORFF

Coraportoare:

Louise GRABO

| Decizia Adunării Plenare | 24.3.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 9.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 22.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 148/0/3 |

Decizia Adunării Plenare

24.3.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

9.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

22.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

148/0/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Deși recunoaște creșterea capitalizării bursiere a criptoactivelor, CESE sprijină cu fermitate propunerea Comisiei Europene de regulament privind piețele criptoactivelor (MiCA), care vizează reglementarea criptoactivelor în UE și care a condus la un acord politic provizoriu al colegiuitorilor la 30 iunie 2022 (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE solicită, de asemenea, un cadru de reglementare și operațional solid pentru a îmbunătăți urmărirea financiară a tranzacțiilor și conformitatea fiscală a criptoactivelor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE recomandă insistent ca autoritățile să respecte principiul „aceeași activitate, aceleași riscuri, aceleași norme”. Acest lucru presupune valorificarea cadrelor de reglementare existente pentru întreprinderile care efectuează tranzacții cu criptoactive, în cazul cărora trebuie să fie acoperite riscuri similare cu cele care decurg din tranzacțiile tradiționale. CESE consideră că acest lucru este necesar pentru a evita asimetriile dintre servicii și active similare care ar putea intra sub incidența unor cadre diferite din cauza aspectelor tehnice. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Cadrul de reglementare pentru criptoactive trebuie să fie coerent între jurisdicții și nu doar în interiorul UE. Standardele, bazate pe condiții de concurență echitabilă, ar trebui stabilite în interiorul și în afara UE pentru a proteja clienții. CESE sprijină Regulamentul privind transferul de fonduri (TFR) (2), deși, în anumite privințe, acesta merge mai departe decât în cazul operațiunilor de finanțare tradiționale. Cu toate acestea, în același timp, CESE sprijină inovarea în cadrul UE; astfel, este important ca produsele obișnuite bazate pe tehnologia blockchain, care nu sunt de natură financiară, să fie tratate ca și omologii lor fizici și nu ca instrumente financiare, urmând principiul „aceeași activitate, același risc, aceleași norme”. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE ia act cu îngrijorare de consecințele asupra mediului ale criptoactivelor și ale activităților conexe de extragere de date, având în vedere angajamentele UE în materie de climă ca parte a Pactului verde, și este de părere că, în pofida noilor DLT, cum ar fi tehnologia blockchain, care par să fie în măsură să asigure o infrastructură durabilă pentru un viitor cu emisii scăzute de dioxid de carbon, nu există nicio dovadă concludentă în acest sens. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este de părere că tehnologia blockchain, principala tehnologie care stă la baza criptoactivelor, ar putea contribui la abordarea riscurilor care predomină în prezent pe piață. Beneficiile potențiale ale blockchainului variază de la tranzacțiile în timp real care permit reducerea riscurilor și o mai bună gestionare a capitalului, la îmbunătățirea eficacității reglementărilor, de exemplu prin utilizarea blockchainului pentru verificări legate de cunoașterea clientelei sau de combaterea spălării banilor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE observă, de asemenea, că evoluțiile tehnologice ulterioare pot contribui la abordarea limitărilor existente în materie de respectare a obligațiilor fiscale, îmbunătățind astfel transparența și calitatea datelor transmise autorităților fiscale în scopuri de control, abordând evaziunea fiscală și tranzacțiile ilicite. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Evoluțiile tehnologice ulterioare la nivelul blockchainului ar putea, de asemenea, motiva băncile să coopereze în cadrul ecosistemului blockchain, permițându-le să împărtășească informații și experiență cu comunitatea blockchain extinsă, printr-o platformă de finanțare a comerțului bazată pe blockchain. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În cele din urmă, CESE sprijină pe deplin rolul jucat de BCE în monitorizarea evoluțiilor criptoactivelor și a implicațiilor potențiale ale acestora pentru politica monetară și riscurile pe care criptoactivele le pot prezenta pentru buna funcționare a infrastructurilor pieței și a plăților, precum și pentru stabilitatea sistemului financiar. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | Capitalizarea bursieră a criptoactivelor a crescut de peste trei ori în 2021, ajungând la 2,6 mii de miliarde USD, dar criptoactivele rămân o mică parte din activele globale ale sistemului financiar (3). Din punctul de vedere al cifrelor, criptoactivele sunt comparabile cu unele dintre clasele de active stabilite, deși acestea sunt departe de a avea importanța obligațiunilor de stat, a piețelor titlurilor de capital și a instrumentelor financiare derivate. Creșterea rapidă a criptoactivelor a atras mai mulți jucători noi în ecosistem, fiind oferit un număr tot mai mare de criptoactive, unele dintre ele denumite „monede virtuale” sau „monede” ori „jetoane” digitale. Cele mai importante criptoactive de până acum sunt Bitcoin și Ether, care, împreună, reprezintă aproximativ 60 % din capitalizarea bursieră totală a criptoactivelor. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În ultimul an, cererea pentru o clasă de criptoactive denumite criptomonede stabile (4) a înregistrat o creștere fără precedent, susținută de evoluțiile din tehnologie, în special de blockchain. În special, volumele de tranzacționare a criptomonedelor stabile au depășit aproape toate celelalte criptoactive, în principal pentru că acestea sunt puternic utilizate pentru a deconta operațiunile la vedere (spot) și tranzacțiile cu instrumente financiare derivate la bursă. Stabilitatea relativă a prețurilor criptomonedelor stabile contribuie, de asemenea, la protejarea deținătorilor de criptoactive împotriva volatilității asociate criptoactivelor care nu sunt criptomonede stabile. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Finanțarea descentralizată sau serviciile de open finance (5) bazate pe tehnologia blockchain și furnizarea de servicii financiare folosind criptomonedele stabile și alte criptoactive reprezintă unul dintre principalele motive pentru creșterea cererii de criptoactive, deoarece acestea au permis utilizatorilor să tranzacționeze criptoactive fără un intermediar. De asemenea, nu este nevoie de o evaluare a riscului de credit al clientului în timpul unei tranzacții. În mod interesant, astfel de tranzacții implică în principal actori instituționali din economiile dezvoltate, unde tranzacționarea criptomonedelor stabile este un lucru obișnuit (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tehnologia blockchain sau tehnologia registrelor distribuite (DLT) poate fi descrisă ca un fișier public de mari dimensiuni care este partajat și stocat într-o rețea imensă de computere care conțin toate tranzacțiile în criptoactive. Întrucât este făcută public și conținutul său este validat, tranzacția nu mai poate fi inversată sau modificată. Prin urmare, fișierul public elaborat ca urmare a utilizării DLT împiedică tranzacțiile frauduloase. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În perioada de vârf a crizei provocate de pandemia de COVID-19, o perioadă de criză a pieței, valoarea Bitcoinului s-a ridicat la 10 367,53 USD la jumătatea lunii februarie 2020, scăzând la 4 994,70 USD la jumătatea lunii martie a aceluiași an. Cu toate acestea, creșterea și scăderea bruscă a valorii nu au fost influențate de pandemie și de efectul acesteia asupra pieței titlurilor de capital (7). Comportamentul aparent neregulat al valorii Bitcoinului este rezultatul fenomenului pe care minerii și experții îl numesc „înjumătățire”. Înjumătățirea Bitcoinului are loc la fiecare patru ani sau de fiecare dată când sunt minate 210 000 de blocuri. Aceasta a avut loc în 2012 și a arătat aceleași fluctuații previzibile ale prețurilor Bitcoinului. Acest tipar nu s-a schimbat foarte mult din 2012. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | După cum stau lucrurile, criptoactivele nu par a prezenta un risc semnificativ pentru stabilitatea financiară, după cum a confirmat Consiliul pentru Stabilitate Financiară (CSF) în raportul său din 2018. Acestea fiind spuse, CSF însuși și-a exprimat îngrijorarea cu privire la riscurile pe care le-ar putea genera creșterea capitalizării bursiere, în special riscurile privind încrederea investitorilor, riscurile care decurg din expunerea directă și indirectă a instituțiilor financiare și riscurile asociate utilizării criptoactivelor pentru plăți și schimburi. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Aceeași îngrijorare au fost exprimată de autoritățile europene de supraveghere (ABE, ESMA și EIOPA), care au avertizat consumatorii că multe criptoactive sunt extrem de riscante și speculative și nu sunt potrivite pentru majoritatea investitorilor individuali sau ca mijloc de plată sau de schimb. Opinia lor este că consumatorii se confruntă cu posibilitatea foarte reală de a pierde toți banii investiți în cazul în care cumpără criptoactive cu risc ridicat. De asemenea, aceste autorități avertizează că consumatorii ar trebui să fie vigilenți cu privire la riscurile de publicitate înșelătoare, inclusiv prin platforme de comunicare socială și influențatori. Consumatorii ar trebui să fie deosebit de vigilenți în ceea ce privește beneficiile rapide sau ridicate promise. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Conexiunile directe dintre criptoactive și instituțiile financiare de importanță sistemică, precum și piețele financiare de bază, deși cresc rapid, sunt limitate în prezent. Cu toate acestea, implicarea instituțională în piețele criptoactivelor, atât în calitate de investitori, cât și în calitate de furnizori de servicii, a crescut în ultimul an, deși nivelul de plecare este scăzut. Dacă traiectoria actuală de creștere a scării și a interconectării criptoactivelor cu aceste instituții ar continua, acest lucru ar putea avea implicații pentru sistemul financiar global. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Creșterea scării și a interconectării criptoactivelor consolidează nevoia și importanța ca criptoactivele să fie supuse unor audituri coerente, comparabile și obiective, cu obiectivul de a raporta cu privire la acuratețea și exhaustivitatea informațiilor financiare raportate publicului. În acest context, în septembrie 2020, Comisia Europeană a prezentat o propunere legislativă de armonizare și legitimare a reglementării criptomonedelor în criptoactive (8). Propunerea oferă un cadru cuprinzător pentru reglementarea și supravegherea emitenților și a ofertanților de criptoactive și a furnizorilor de servicii de criptoactive, în vederea protejării consumatorilor și a integrității și stabilității sistemului financiar. Colegiuitorii au ajuns la un acord politic provizoriu la 30 iunie 2022. Se preconizează că textul legislativ final va fi publicat și va intra în vigoare în lunile următoare. Poziția CESE în această privință este cuprinsă în avizul său privind criptoactivele și tehnologia registrelor distribuite (9). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Riscurile reprezentate de criptoactive

| 3.1. | Creșterea rapidă a criptoactivelor a fost, în general, caracterizată printr-o configurare operațională necorespunzătoare, printr-un management inadecvat al riscurilor cibernetice și prin cadre de guvernanță deficiente. O combinație a celor trei crește riscurile pentru clienți, securitatea cibernetică fiind o problemă în domeniul criptoactivelor. Criptoactivele furate își găsesc, de obicei, drumul spre piețele ilegale și sunt utilizate pentru a finanța alte activități criminale. În aceeași ordine de idei, în contextul atacurilor de tip ransomware, infractorii cer adesea victimelor să plătească răscumpărarea în criptomonede, cum ar fi Bitcoin (10). Regulamentul privind reziliența operațională digitală a sectorului financiar (DORA), convenit recent de colegiuitori și aflat în prezent în curs de finalizare pentru a fi publicat, prevede cerințe uniforme privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice care sprijină procesele operaționale ale entităților financiare, inclusiv ale furnizorilor de servicii de criptoactive, ceea ce este necesar pentru atingerea unui nivel comun ridicat de reziliență operațională digitală. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ecosistemul criptoactivelor este, de asemenea, expus unui anumit grad de risc de concentrare, tranzacționarea fiind dominată de un număr relativ mic de entități (11). Un studiu a constatat că mai puțin de 10 000 de persoane din întreaga lume au deținut în mod colectiv 4,8 milioane de Bitcoin (12) – aproape o treime din cele 18,5 milioane de Bitcoin minate până în prezent. Aceasta din urmă a avut o valoare de piață de aproape 600 de miliarde USD. Situația nu s-a schimbat foarte mult. Ecosistemul Bitcoinului este încă dominat de jucători mari și concentrați, fie că este vorba de mari extractori de date (13), deținători de Bitcoin sau persoane care fac schimb de Bitcoin. Această concentrare face ca Bitcoinul să fie susceptibil la risc sistemic și implică, de asemenea, că majoritatea câștigurilor din adoptarea ulterioară sunt susceptibile de a scădea în mod disproporționat la un set mic de participanți (14). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În ultimul său raport (15), CSF afirmă că sistemele de piață, cum ar fi sistemul bancar, au fost în mare parte protejate de volatilitatea criptoactivelor. Cu toate acestea, CSF avertizează cu privire la importanța tot mai mare a activelor digitale în operațiunile instituțiilor financiare. Dacă o criptomonedă stabilă (utilizată pe scară largă pentru plăți) ar eșua, acest lucru ar putea avea un impact suplimentar asupra stabilității financiare, într-un moment de incertitudine tot mai mare ca urmare a războiului din Ucraina, cu prețuri tot mai ridicate la mărfuri. O criptomonedă stabilă care nu eșuează ar putea duce, de asemenea, la o lipsă de lichidități în cadrul ecosistemului mai amplu al criptoactivelor, limitând astfel volumele de tranzacționare. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | După cum s-a menționat într-un aviz anterior (16), CESE sprijină pe deplin eforturile UE de a spori supravegherea criptoactivelor. Cu toate acestea, ca urmare a anonimatului lor perceput, criptoactivele pot prezenta în continuare interes pentru săvârșirea unei infracțiuni, în pofida îmbunătățirilor aduse urmăririi lor. Recent, criptoactivele au suscitat un foarte puternic interes, fiind moneda preferată a atacatorilor cibernetici, care recurg la ransomware pentru a pirata sisteme și apoi solicită în schimb plăți în Bitcoin, pentru a nu distruge sau a divulga datele valoroase ale întreprinderii. În plus, a existat o creștere a numărului de semnalări privind scheme Ponzi cu criptomonede. BCE susține, de asemenea, că criptomonedele sunt utilizate pentru sustragerea de la sancțiunile impuse oligarhilor ruși din cauza războiului din Ucraina (17). Riscul utilizării greșite a criptoactivelor pentru a eluda sancțiunile împotriva Rusiei este un memento important că aceste piețe trebuie să aibă obligația de a respecta standardele necesare, inclusiv informații despre investitori, cerințe de combatere a spălării banilor și de prezentare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Informațiile înșelătoare și lipsa de transparență reprezintă un alt motiv de mare îngrijorare. Unele criptoactive sunt promovate în mod agresiv publicului, utilizându-se materiale de marketing și alte informații care pot fi neclare, incomplete, inexacte sau intenționat înșelătoare, supraevaluând câștigurile potențiale și ignorând totodată riscurile implicate. Marketingul este realizat adesea prin intermediul influențatorilor pe platformele de comunicare socială care nu declară dacă beneficiază de stimulente financiare pentru a comercializa anumite criptoactive, în special creșterea recentă a jetoanelor nefungibile (NFT), în legătură cu diverse celebrități și sportivi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Autoritățile de supraveghere din UE consideră că fluctuațiile extreme ale prețurilor criptoactivelor reprezintă un mare risc pentru investitori, deși riscuri similare ar putea apărea și în fluctuațiile pieței globale a titlurilor de valori. De fapt, multe criptoactive sunt supuse unor variații bruște și extreme ale prețurilor, ceea ce le face extrem de speculative, prețurile fiind dependente în principal de cererea din partea investitorilor. Variațiile extreme ale prețurilor nasc și alte îndoieli cu privire la viitorul criptomonedelor ca o clasă de active. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Îngrijorător este că, în cazul criptoactivelor, investitorii consideră adesea că este aproape imposibil să introducă solicitări de despăgubire sau să prezinte alte revendicări legale, de exemplu, pentru informații înșelătoare, în special pentru că, până în prezent, aceste active nu intră sub protecția existentă a reglementărilor actuale ale UE privind serviciile financiare. De asemenea, investitorii nu sunt protejați de schemele de garantare a depozitelor ale băncilor, deoarece acestea acoperă doar moneda, nu și criptoactive, titluri de valoare sau obligațiuni. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Din perspectiva UE, odată cu eventuala intrare în vigoare a MiCA, ar trebui abordată lipsa armonizării între statele membre care predomină în prezent. În ceea ce privește impozitarea, se aplică diverse abordări la nivelul statelor membre; multe dintre acestea percep impozite asupra creșterii capitalului din profiturile derivate din criptoactive la rate de 0-50 %. În 2020, odată cu adoptarea pachetului privind finanțele digitale, menit să reglementeze tehnologia financiară, UE a recunoscut potențialul finanțelor digitale în ceea ce privește inovarea și concurența, reducând totodată riscurile care decurg din acestea. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE solicită un cadru de reglementare și operațional eficient pentru a îmbunătăți urmărirea tranzacțiilor și conformitatea fiscală a criptoactivelor. Deși recunoaște problemele cauzate de lipsa controlului centralizat al criptoactivelor, de pseudoanonimitatea acestora, de dificultățile de evaluare, de caracteristicile hibride și de evoluția rapidă a tehnologiei de bază, CESE este de părere că respectarea obligațiilor fiscale pe baza unei abordări simetrice este realizabilă. Un studiu recent (18) a arătat că veniturile fiscale potențiale din câștigurile de capital obținute de la Bitcoin în UE s-au ridicat la 850 de milioane EUR în 2020, ceea ce arată că în acest sector se pot înregistra câștiguri fiscale potențiale semnificative. Acest lucru presupune, desigur, că veniturile provenite din criptoactive ar trebui să facă obiectul impozitării, la fel ca instrumentele financiare tradiționale. Din nou, acest lucru necesită aplicarea corespunzătoare a obligațiilor fiscale pe baza unei raportări adecvate și a accesului la datele furnizate administrațiilor fiscale. Un beneficiu suplimentar al unei mai bune urmăriri în timp real a vânzărilor întreprinderilor ar fi o îmbunătățire a procesului de colectare a TVA. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Este pertinent să se sublinieze că unele criptoactive pot fi considerate instrumente financiare ce intră în domeniul de aplicare al Directivei privind piețele instrumentelor financiare II (MiFID II) sau pot fi considerate monede electronice în sensul Directivei privind moneda electronică (EMD) ori fonduri în temeiul celei de A doua directive privind serviciile de plată (DSP2). Problema este că unele state membre au pus în aplicare norme speciale la nivel național pentru criptoactivele care se încadrează în afara reglementărilor actuale ale UE, ceea ce duce la fragmentarea reglementărilor. Acest lucru denaturează concurența pe piața unică, îngreunând sarcina furnizorilor de servicii de criptoactive de a-și extinde activitățile la nivel transfrontalier, dând naștere unui arbitraj de reglementare. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Deși CESE este de acord că abordarea preferată este o abordare holistică pentru a viza atât criptoactivele care s-ar putea califica drept instrumente financiare existente, cât și criptoactivele care nu intră în prezent în perimetrul de reglementare, CESE recomandă cu fermitate ca autoritățile să respecte principiul „aceeași activitate, aceleași riscuri, aceleași norme”. Acest lucru presupune valorificarea cadrelor de reglementare existente pentru întreprinderile care efectuează tranzacții cu criptoactive, în cazul cărora trebuie să fie acoperite riscuri similare cu cele care decurg din tranzacțiile tradiționale. CESE consideră că acest lucru este necesar pentru a evita asimetriile dintre servicii și active similare care ar putea intra sub incidența unor cadre diferite din cauza aspectelor tehnice. De asemenea, orice inovare în domeniul criptoactivelor trebuie să fie urmată de un răspuns normativ eficace de atenuare a riscurilor. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | În cele din urmă, consecințele asupra mediului ale criptoactivelor și ale activităților de minare conexe sunt extrem de importante, având în vedere angajamentele de climă ale UE, în cadrul Pactului verde. Un studiu recent al Băncii Centrale a Țărilor de Jos (2021) raportează că amprenta de carbon a rețelei Bitcoinului este în creștere, cu o utilizare totală a energiei electrice a rețelei comparabilă cu utilizarea energiei electrice din Țările de Jos și un cost de mediu rezultat de 4,2 miliarde EUR (19). Acestea fiind spuse, ar putea fi pertinent să se compare consumul de energie electrică al industriei bancare globale. În acest sens, CESE observă că tehnologiile digitale emergente, cum ar fi tehnologia blockchain, par să fie utilizate pentru a permite furnizarea unei infrastructuri durabile pentru un viitor cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Cu toate acestea, până în prezent nu există nicio dovadă concretă în acest sens. Pozitiv vorbind, dezvoltatorii din sectorul energetic încearcă să valorifice tehnologia bazată pe DLT pentru a contribui la descentralizarea distribuției de energie, la controlul rețelelor energetice prin contracte inteligente și la furnizarea de servicii de consum dispecerizabil legate de utilizarea energiei electrice și de previzionarea furnizării de energie electrică. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Oportunitățile ce decurg din criptoactive

| 4.1. | Având în vedere riscurile menționate anterior, nu este clar dacă criptomonedele vor deveni vreodată un mijloc de schimb principal. Cu toate acestea, nu ar fi un lucru de neașteptat ca deficiențele care au caracterizat criptoactivele, cum ar fi capacitatea de procesare și consumul foarte mare de energie pentru mineritul lor, să fie abordate odată cu evoluțiile viitoare ale tehnologiei. Același lucru se poate afirma și despre riscurile asociate activității infracționale și spălării banilor, unde ponderea ilicită a volumului tranzacțiilor cu criptomonede a scăzut de la 0,62 % în 2020 la 0,15 % în 2021 (20), iar autoritățile de aplicare a legii înregistrează îmbunătățiri în ceea ce privește urmărirea și confiscarea criptomonedelor ilicite. Având în vedere acest lucru, CESE observă că de la publicarea Planului său de acțiune privind FinTech în martie 2018, Comisia a luat în considerare atât oportunitățile, cât și provocările pe care le prezintă criptoactivele. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pe cât de necesar este să se ofere un cadru legislativ solid pentru criptoactive, după cum se subliniază în propunerea Comisiei (21), CESE consideră că blockchainul, ca principala tehnologie de bază pentru criptoactive, mai are mult până să abordeze riscurile existente. Beneficiile potențiale ale blockchainului variază de la tranzacțiile în timp real care permit reducerea riscurilor și o mai bună gestionare a capitalului, la îmbunătățirea eficacității reglementărilor, de exemplu prin utilizarea blockchainului pentru verificări legate de cunoașterea clientelei sau de combaterea spălării banilor. În plus, blockchainul aduce și o securitate cibernetică consolidată, având în vedere că piratarea unui ecosistem bazat pe blockchain ar necesita resurse exorbitante în ceea ce privește puterea de rețea și de procesare. Există, de asemenea, un potențial imens de integrare cu alte tehnologii emergente, cum ar fi inteligența artificială și internetul obiectelor, pentru a sprijini tehnologia pentru criptoactive. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | După cum s-a menționat anterior, lipsa de transparență și de informații este o problemă gravă în ceea ce privește criptoactivele, ceea ce duce atât la pseudoanonimitate, cât și la date fiscale insuficiente. Evoluțiile tehnologice ulterioare pot contribui la abordarea limitărilor existente, îmbunătățind astfel transparența și calitatea datelor transmise autorităților fiscale în scopul conformării, abordând evaziunea fiscală și tranzacțiile ilicite. În plus, sinergiile dintre blockchain și inteligența artificială ar putea fi, de asemenea, o soluție, deoarece tehnologia blockchain oferă date de înaltă calitate pentru aplicațiile de IA și modele transparente pentru studiile de analiză comparativă și asigură integritatea unei evaluări fiscale automatizate. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Evoluțiile tehnologice ulterioare la nivelul blockchainului ar putea, de asemenea, motiva băncile să coopereze în cadrul ecosistemului blockchain, permițându-le să împărtășească informații și experiență cu comunitatea blockchain extinsă, printr-o platformă de comercializare. O astfel de infrastructură ar putea oferi un serviciu complet integrat de tranzacționare, decontare și custodie capăt-la-capăt pentru activele digitale bazate pe blockchain. De asemenea, aceasta ar putea oferi un mediu sigur pentru emiterea și tranzacționarea activelor digitale și ar putea permite tokenizarea titlurilor de valoare și a activelor nebancare existente pentru ca activele anterior netranzacționabile să devină tranzacționabile. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Desigur, pentru a realiza acest lucru, trebuie să existe un cadru de reglementare solid. Acestea fiind spuse, cadrul de reglementare trebuie să fie coerent între jurisdicții și nu doar în cadrul UE. Standardele, bazate pe principii de concurență echitabilă, ar trebui stabilite în interiorul și în afara UE pentru a proteja consumatorii. În acest context, CESE sprijină Regulamentul privind transferul de fonduri (TFR), deși, în anumite privințe, acesta merge mai departe decât în cazul operațiunilor de finanțare tradiționale. Cu toate acestea, în același timp, CESE sprijină inovarea în cadrul UE; astfel, este important ca produsele obișnuite bazate pe tehnologia blockchain, care nu sunt de natură financiară, să fie tratate ca și omologii lor fizici și nu ca instrumente financiare, urmând principiul „aceeași activitate, același risc, aceleași norme”. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Analiza finală se referă la posibila introducere a monedei euro digitale. Ar trebui clarificat că moneda euro digitală nu este un criptoactiv, ci o altă formă a monedei euro (22). O monedă euro digitală le-ar permite cetățenilor UE să efectueze plăți digitale în întreaga zonă euro – la fel cum pot utiliza numerarul pentru plăți fizice. Există, desigur, argumente în favoarea și împotriva introducerii monedei euro digitale, dar pare să fie un pas logic de făcut pe măsură ce plățile devin din ce în ce mai digitalizate. Acest lucru este esențial din două motive principale: o monedă euro digitală ar putea contracara într-o oarecare măsură poziția dominantă a SUA în materie de criptomonedă stabilă și este relevant că BCE continuă să monitorizeze evoluțiile criptoactivelor și implicațiile potențiale ale acestora pentru politica monetară și riscurile pe care criptoactivele le pot prezenta pentru buna funcționare a infrastructurilor pieței și a plăților, precum și pentru stabilitatea sistemului financiar. |
| --- | --- |

4.6.

Bruxelles, 22 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Se preconizează că textul va fi finalizat odată ce va fi aprobat de Coreper pe la sfârșitul lunii septembrie 2022 și, prin urmare, cel mai probabil nu va fi disponibil înainte de adoptarea prezentului aviz al CESE.

1

(2)  TFR este, în esență, rezultatul recomandării GAFI de a crea o obligație pentru prestatorii de servicii de plată de a însoți transferurile de fonduri cu informații privind plătitorul și beneficiarul plății. Noile tehnologii, cum ar fi cele utilizate în transferurile de criptoactive, vor fi acoperite de TFR.

2

(3)  Assessment of risks to financial stability from crypto-assets (Evaluarea riscurilor prezentate de criptoactive la adresa stabilității).

3

Assessment of risks to financial stability from crypto-assets

(4)  Liao and Caramichael, Stablecoins: Growth Potential and Impact on Banking (Criptomonedele stabile: potențialul de creștere și impactul asupra sistemului bancar), International Finance Discussion Papers No 1334, Washington: Board of Governors of the Federal Reserve System (2022).

4

Stablecoins: Growth Potential and Impact on Banking

(5)  Servicii de open finance înseamnă, în principiu, furnizarea de servicii financiare în mod descentralizat, adică fără utilizarea de către un intermediar pentru a facilita prestarea serviciului financiar. Odată dezvoltate de persoane individuale, aplicațiile de acest tip sunt implementate în tehnologia blockchain și capătă treptat o viață proprie, pe măsură ce guvernanța este cedată comunității de utilizatori. Forma finală a unei aplicații bazate pe servicii de open finance este o organizație autonomă descentralizată (DAO). Acest lucru contrastează cu sistemul financiar tradițional, care se bazează pe intermediari centralizați care controlează accesul la serviciile financiare. Utilizarea tehnologiei blockchain în sine nu înseamnă un serviciu de open finance; mai degrabă absența unor intermediari (lucru posibil prin intermediul tehnologiei blockchain) pregătește calea către serviciile de open finance.

5

open finance

open finance

open finance

open finance

(6)  Chainalysis (2021).

6

(7)  A se vedea Sajeev, K.C., Afjal, M. Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models (Efectul de contagiune al criptomonedelor asupra pieței valorilor mobiliare: un studiu al volatilității Bitcoinului utilizând modelele BEKK și DCC GARCH). SN Bus Econ 2, 57 (2022).

7

Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models

SN Bus Econ

(8)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele criptoactivelor și de modificare a Directivei (UE) 2019/1937, COM(2020) 593 final, 24.9.2020.

8

(9)  JO C 155, 30.4.2021, p. 31.

9

(10)  Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses (Criptoactivele: principalele evoluții, preocupări în materie de reglementare și răspunsuri).

10

Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses

(11)  Este relevant să se sublinieze că gradul de risc de concentrare este, în termeni relativi, limitat la ecosistemul criptoactivelor, fără nicio incidență asupra concentrării bogăției, astfel cum este descrisă, de exemplu, în lista mondială a miliardarilor, publicată de Forbes.

11

(12)  Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (Analiza blockchain a pieței de Bitcoin) (18 aprilie 2022).

12

Blockchain Analysis of the Bitcoin Market

(13)  Extragerea criptografică este procesul de creare a unor blocuri individuale adăugate la tehnologia blockchain prin soluționarea unor probleme matematice complexe. Scopul extragerii de date este de a verifica tranzacțiile cu criptomonede și de a prezenta dovada acestui demers, adăugând aceste informații la blockchain într-un bloc de date, care acționează ca registru pentru tranzacțiile de extracție a datelor.

13

(14)  Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (Analiza blockchain a pieței de Bitcoin) (18 aprilie 2022).

14

Blockchain Analysis of the Bitcoin Market

(15)  Assessment of Risks to Financial Stability from Crypto-assets (Evaluarea riscurilor prezentate de criptoactive la adresa stabilității).

15

Assessment of Risks to Financial Stability from Crypto-assets

(16)  Avizul CESE privind criptoactivele și tehnologia registrelor distribuite, JO C 155, 30.4.2021, p. 31.

16

(17)  Președinta BCE, Christine Lagarde, afirmă că criptomonedele sunt utilizate pentru a eluda sancțiunile impuse Rusiei.

17

(18)  Thiemann, A. (2021), Cryptocurrencies: An empirical view from a tax perspective, JRC Working Papers on Taxation and Structural Reforms No 12/2021 („O perspectivă empirică dintr-o perspectivă fiscală” – documente de lucru ale JRC privind impozitarea și reformele structurale), Comisia Europeană, Joint Research Centre, Sevilla, JRC126109.

18

(19)  Trespalacios, J.P., și Dijk, J., The carbon footprint of bitcoin (Amprenta de carbon a Bitcoinului), De Nederlandsche Bank, DNB Analysis Series, 2021.

19

The carbon footprint of bitcoin

(20)  The Chainalysis 2022 Crypto Crime Report (Raportul Chainalysis din 2022 privind infracțiunile cu criptomonede).

20

The Chainalysis 2022 Crypto Crime Report

(21)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele criptoactivelor și de modificare a Directivei (UE) 2019/1937, COM(2020) 593 final.

21

(22)  A se vedea avizul din proprie inițiativă pe tema O monedă euro digitală.

22

O monedă euro digitală

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/37

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Strategia privind forța de muncă și îngrijirea în domeniul sănătății pentru viitorul Europei

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/06)

| Raportor: | Danko RELIĆ |
| --- | --- |
| Raportoare: | Zoe TZOTZE-LANARA |

Raportor:

Danko RELIĆ

Raportoare:

Zoe TZOTZE-LANARA

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 6.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 194/4/3 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

6.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

194/4/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE sprijină cu fermitate principiul conform căruia sistemele de sănătate puternice și rezistente pot fi bazate numai pe o forță de muncă din domeniul sănătății educată, calificată și motivată și pot fi dezvoltate de o astfel de forță de muncă, care este fundamentală pentru asigurarea unei politici de succes în domeniul sănătății și, prin urmare, esențială pentru realizarea acoperirii cu servicii de sănătate centrate pe toate ființele umane și a „dreptului la sănătate”, după cum a recomandat Conferința privind viitorul Europei, garantând tuturor europenilor acces egal și sustenabil la servicii de sănătate abordabile ca preț, preventive, curative și de calitate. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE salută inițiativa de acțiune la nivelul UE vizând consolidarea îngrijirii pe termen lung și a educației și îngrijirii timpurii, astfel cum se prevede în cadrul Pilonului european al drepturilor sociale, care va contribui la servicii de îngrijire de înaltă calitate, accesibile, echitabile și abordabile ca preț și va sprijini consolidarea egalității de gen și a echității sociale. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE solicită o abordare transformatoare a îngrijirii, axată pe oameni, pe drepturile și nevoile lor, inclusiv pe participarea lor la orice dezbateri, consultări și decizii relevante. Consiliul îndeamnă Comisia să dea dovadă de ambiție în stabilirea unei strategii de îngrijire care să poată contribui la coeziune și la convergență ascendentă în asistența medicală și în îngrijirea pe termen lung, între statele membre și în interiorul lor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | O garanție europeană privind îngrijirea poate asigura că toți cei care trăiesc în UE au acces pe tot parcursul vieții la servicii medicale și de îngrijire de calitate și abordabile ca preț, abordează deficitele de îngrijire și promovează condiții de muncă decente, oferind oportunități de formare. Sprijinirea și o mai bună recunoaștere a persoanelor care asigură servicii informale de îngrijire, precum și politicile destinate să abordeze problemele legate de serviciile informale de îngrijire remunerate și neremunerate sunt esențiale pentru o utilizare eficientă a resurselor. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Având în vedere că existența unor servicii publice eficiente, responsabile și finanțate adecvat rămâne esențială pentru asigurarea accesului egal la îngrijire de calitate, CESE solicită Uniunii Europene să asigure complementaritate între toți furnizorii de servicii de îngrijire bazate pe solidaritate, să încurajeze investițiile în serviciile publice și în economia socială și să sprijine actorii economiei sociale din sectorul îngrijirii. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Planificarea forței de muncă ar trebui să ia în considerare dezvoltarea tehnologiilor digitale întrucât inovațiile din aceste domenii deschid oportunități pentru crearea de noi medii de lucru și contexte în care se oferă îngrijire și care necesită noi competențe. Sprijinirea digitalizării serviciilor de îngrijire pe termen lung este esențială pentru combaterea decalajului digital și a sărăciei digitale. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE propune o actualizare a Planului de acțiune pentru forța de muncă în domeniul sănătății și al îngrijirii în Uniunea Europeană (1). Dezvoltarea unei planificări și prognozări integrate a forței de muncă din domeniul sănătății și adaptarea competențelor forței de muncă din domeniul sănătății și al îngrijirii pe termen lung sunt esențiale pentru îmbunătățirea accesului la aceste servicii și a calității lor. Un plan actualizat ar putea asigura o mai bună colectare a datelor și fructificarea potențialului digitalizării la nivelul întregii UE și ar putea dezvolta metode pentru a anticipa mai bine nevoile în materie de forță de muncă și de competențe. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE subliniază că dreptul la mobilitate trebuie respectat în interiorul UE. Mobilitatea transfrontalieră adaugă o dimensiune suplimentară planificării forței de muncă, iar înființarea unui serviciu european de supraveghere a forței de muncă în domeniul sănătății pentru a sprijini statele membre să instituie și să mențină structuri de planificare și să coordoneze aspectele transfrontaliere ale planificării ar fi un element util de infrastructură pe termen lung. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Dialogul social care implică guverne, angajatori și lucrători, precum și organizațiile lor reprezentative este esențial pentru o strategie transformatoare privind îngrijirea și pentru sisteme de sănătate și îngrijire reziliente în UE; îngrijitorii și beneficiarii îngrijirii trebuie incluși în elaborarea unui ecosistem de îngrijire și sănătate incluziv, rezilient și care să asigure egalitatea de gen. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Observații generale privind asistența medicală

| 2.1. | Îngrijirea pe termen lung, vitală pentru protecția socială și bunăstarea cetățenilor UE, cuprinde o gamă de servicii și asistență pentru persoanele care suferă de fragilitate și/sau de un handicap mintal(ă) și/sau fizic(ă) pe o perioadă extinsă de timp, care depind de ajutorul acordat pentru activitățile de zi cu zi de viață și/sau care au nevoie de asistență medicală permanentă din partea unor furnizori profesioniști sau neprofesioniști remunerați/neremunerați, la domiciliu sau la centre de îngrijire medicală și rezidențială (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pandemia de COVID-19 a pus la grea încercare rezistența și caracterul adecvat al sistemelor de îngrijiri din întreaga UE, indicând probleme structurale, cum ar fi subfinanțarea și deficitul de personal în multe țări, care se pot deteriora din cauza provocărilor economice/politice permanente, a inflației, a nesiguranței și a crizei energetice. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pilonul european al drepturilor sociale consacră dreptul la îngrijire și dreptul oricărei persoane de a avea acces la servicii de îngrijire formale de calitate, bazate pe nevoi. Anunțată de președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, în discursul său din 2021 privind Starea Uniunii, noua strategie europeană privind îngrijirea implică două recomandări ale Consiliului privind îngrijirea copiilor (revizuirea obiectivelor de la Barcelona) și îngrijirea pe termen lung. Parlamentul European a recomandat îmbunătățirea serviciilor de îngrijire pe tot parcursul vieții pe baza nevoilor beneficiarilor și furnizorilor de servicii de îngrijire, îndemnând Comisia să sprijine statele membre în dezvoltarea unor servicii de îngrijire de calitate (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE a adoptat mai multe avize privind furnizarea de servicii de îngrijire în UE (4), subliniind necesitatea de a investi în îngrijire de înaltă calitate, durabilă și accesibilă pentru toți și de a aborda deficitele legate de îngrijirea copiilor și de îngrijirea pe termen lung. Comitetul a identificat deficiențe în acordarea asistenței pentru toți, în „diversificarea și fragmentarea ofertelor de servicii, reglementarea deficitară a acestora, dificultățile de coordonare a nivelurilor de gestionare, problemele de corelare a serviciilor sociale și a celor sanitare, caracterul comercial din ce în ce mai accentuat al serviciilor și nevoia de politici și măsuri de prevenire”. Opunându-se stereotipurilor și altor forme de discriminare împotriva persoanelor în vârstă, CESE a solicitat ca digitalizarea să sprijine îngrijirea centrată pe oameni. În acest context, CESE recomandă implementarea deplină a digitalizării, pentru a reduce formalitățile administrative nejustificate pentru personalul de îngrijire și a aplica cele mai bune realizări ale reglementării inteligente. |
| --- | --- |

2.4.

3.   O abordare transformatoare a activităților de îngrijire

| 3.1. | O strategie europeană eficientă privind îngrijirea necesită un angajament pentru o abordare transformatoare și ambițioasă, care să pună în centrul său oamenii și drepturile și nevoile lor fundamentale, asigurând participarea lor la consultări și la procesul decizional, cu potențialul de a contribui la coeziunea și la convergența ascendentă dintre statele membre și din interiorul lor. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Înglobând această transformare, o garanție europeană privind îngrijirea ar asigura că toți cei care trăiesc în UE au acces la îngrijire pe tot parcursul vieții și abordabilă ca preț și ar oferi un cadru coerent pentru ca statele membre să furnizeze servicii de înaltă calitate și strategii privind îngrijirea pe tot parcursul vieții, precum și să îmbunătățească condițiile de muncă și formarea pentru îngrijitori și să ofere sprijin persoanelor care asigură servicii informale de îngrijire. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Investițiile pe scară largă în economia îngrijirii și în infrastructura de îngrijire sunt necesare pentru o abordare transformatoare care să abordeze lacunele persistente în materie de îngrijire, creând eventual aproape 300 de milioane de locuri de muncă până în 2035, ceea ce ar spori și egalitatea de gen și accesul femeilor pe piețele forței de muncă (5). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Deși există diferite modele în statele membre, serviciile publice eficiente, responsabile și bine finanțate rămân esențiale pentru a asigura accesul egal la îngrijirea de calitate și pentru sprijinirea furnizorilor de servicii de îngrijire neremunerați, în special a femeilor. CESE subliniază necesitatea de a maximiza complementaritatea și sinergia dintre toți furnizorii de servicii de îngrijire și de sănătate, atât din sectorul public, cât și din cel privat (profit și nonprofit), pentru a garanta o acoperire pentru toți (6), ținând seama de cele mai bune practici și de exemplele pozitive din statele membre și respectând totodată trăsăturile specifice și diferențele naționale. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tendințele în materie de privatizare și practicile bazate pe piață, cum ar fi selecția riscurilor și maximizarea profitului în ceea ce privește îngrijirea și sănătatea, pot exacerba inegalitățile, afectând persoanele cele mai vulnerabile ale căror nevoi de îngrijire sunt nesatisfăcute. Pe baza solidarității, a respectării competențelor naționale și a subsidiarității, îngrijirea pe termen lung și îngrijirea copiilor la nivelul UE și al statelor membre are nevoie de sisteme de protecție socială și de servicii publice puternice, de investiții sociale și de actori ai economiei sociale – de exemplu, case de ajutor reciproc – pentru a asigura furnizarea de asistență optimă în comunitate și la domiciliu de către îngrijitori instruiți în mod adecvat (7). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Fondurile structurale și de investiții ale UE pot fi utilizate pentru a sprijini investițiile în îngrijire. În ceea ce privește asistența medicală și îngrijirea pe termen lung, Comisia ar trebui să își direcționeze mai bine recomandările specifice fiecărei țări în cadrul semestrului european și, dacă este necesar, să ajute statele membre să acorde prioritate unei finanțări adecvate, privită mai degrabă ca o investiție productivă decât ca o povară economică. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Condiții de lucru, provocări și potențialul de ocupare a forței de muncă

| 4.1. | Aproximativ 6,3 milioane de persoane lucrează în sectorul îngrijirii pe termen lung din UE, în timp ce 44 de milioane de persoane oferă frecvent îngrijire pe termen lung în mod informal rudelor sau prietenilor, într-unul dintre sectoarele cu cea mai rapidă creștere din întreaga lume (8). Până în 2030, se preconizează crearea a până la 7 milioane de locuri de muncă pentru profesioniștii asociați din domeniul sănătății și pentru lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire (9). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Principalele provocări cu care se confruntă sectorul îngrijirii includ deficitul de personal, condiții de muncă neatractive și solicitant, o forță de muncă în curs de îmbătrânire și subfinanțarea, din cauza reducerilor bugetare în domeniul social și al sănătății ca răspuns la criza economică din 2008, în grade diferite în rândul SM (10). În aproape toate țările UE, creșterea numărului de locuri de muncă este în urma creșterii cererii, din cauza condițiilor dificile din punct de vedere mental și fizic, care îi determină pe lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire să părăsească sectorul – o tendință exacerbată de pandemie, care afectează negativ sănătatea și siguranța atât a beneficiarilor de îngrijire, cât și a lucrătorilor. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | O abordare transformatoare ar trebui să promoveze egalitatea de gen, având în vedere că femeile reprezintă peste 80 % din forța de muncă din sectorul îngrijirii, sunt principalii îngrijitori și beneficiari în situații formale și informale (11) și sunt, în medie, mai în vârstă decât forța de muncă globală din UE. Pe măsură ce femeile își asumă marea majoritate a responsabilităților în materie de îngrijire în familie, serviciile de educație și îngrijire a copiilor preșcolari accesibile și la prețuri abordabile (ECEC) și serviciile de îngrijire pe termen lung ar permite mai multor femei să se alăture pieței muncii. Dreptul îngrijitorilor la cel puțin cinci zile lucrătoare de concediu pe an, introdus prin Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, va oferi un anumit sprijin persoanelor care asigură servicii informale de îngrijire și încearcă să echilibreze responsabilitățile profesionale cu cele de îngrijire. Cu toate acestea, lipsa unui concediu plătit adecvat împiedică exercitarea deplină a dispozițiilor directivei privind acest drept și ar putea exacerba inegalitățile de gen. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Remunerațiile din acest sector sunt sub medie în multe țări din UE, în pofida condițiilor grele de muncă, a cerințelor specifice în ceea ce privește abilitățile/competențele și calificările, precum și a riscurilor ridicate în ceea ce privește securitatea și sănătatea în muncă (12). În mai multe state membre, sindicalizarea, acoperirea negocierii colective, satisfacția la locul de muncă și personalul disponibil în raport cu numărul utilizatorilor sunt la niveluri scăzute; printre altele, pandemia a dat la iveală furnizarea deficitară de echipamente individuale de protecție. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Îngrijirea informală neremunerată sau îngrijirea familială reprezintă o piatră de temelie a furnizării de îngrijire pe termen lung la domiciliu în Europa, dar îngrijirea la domiciliu și îngrijirea în comunitate în multe țări rămân subdezvoltate și greu accesibile (13). Având în vedere impactul îngrijirii informale asupra principalelor rezultate ale vieții, CESE recomandă cu fermitate elaborarea unor politici care să promoveze „formalizarea” îngrijirii informale, care să sprijine persoanele care asigură servicii informale de îngrijire și care să contribuie la o utilizare eficientă a resurselor. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la munca precară pe scară largă în rândul lucrătorilor nedeclarați, în special al femeilor care lucrează în domeniul îngrijirii la domiciliu, care se implică în îngrijirea în regim intern, provenind în principal din grupuri de migranți sau din categorii de cetățeni mobili. Exacerbată de lipsa accesului la îngrijirea formală și de necesitatea economică, această zonă gri necesită o abordare politică coerentă, acordând atenția cuvenită certificării competențelor, regularizării și/sau procedurilor de autorizare a rezidenților. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pe măsură ce cererea de îngrijire pe termen lung crește, sectorul va beneficia de salarii mai mari și mai atractive, de reprezentare colectivă și de negociere colectivă eficiente, precum și de mai multă formare. Finanțarea publică utilizată pentru îmbunătățirea condițiilor de muncă (de exemplu, prin intermediul cerințelor în materie de achiziții publice) poate contribui la soluționarea deficitului de personal și la asigurarea unei îngrijiri pe termen lung de înaltă calitate. Profesionalizarea, definirea calității și elaborarea standardelor de evaluare/măsurare a calității, precum și armonizarea standardelor între statele membre sunt esențiale pentru reînnoirea sectorului (14). |
| --- | --- |

4.7.

5.   Alte observații

| 5.1. | Pandemia a expus fragmentarea și dispersia, în special în ceea ce privește furnizarea și responsabilitățile de finanțare în multe state membre, indicând necesitatea unei mai bune integrări între sistemele de îngrijiri de sănătate și sistemele naționale de îngrijire (15), care sunt cele mai bine plasate pentru a asigura accesul pentru toți și eficiența. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Una dintre provocările majore emergente care necesită măsuri concertate în noua strategie privind îngrijirea este reprezentată de prevenirea și abordarea problemelor de sănătate mintală care sunt rezultatul combinat al pandemiei și al creșterii incidenței sănătății mintale (de exemplu, demența) legate de îmbătrânirea populației. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | După cum demonstrează experiența recentă legată de prevenirea și controlul COVID-19 în unitățile de îngrijire pe termen lung (16), evaluarea eficientă, supravegherea externă și procedurile de inspecție eficiente și raționalizate atât în centrele de îngrijire publice, cât și în cele private, sunt esențiale pentru a preveni abuzurile și a asigura siguranța și calitatea, în special pentru populațiile vulnerabile, persoanele în vârstă și copii, valorificând bunele practici existente în statele membre. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Elaborarea unor indicatori standardizați de colectare a datelor la nivelul UE și a unor indicatori privind îngrijirea pe termen lung este esențială pentru o strategie de succes privind îngrijirea la nivelul statelor membre, inclusiv pentru cerințele de raportare și pentru revizuirile periodice, fiind nevoie să fie aplicați prin proceduri eficiente și simplificate. Furnizarea de servicii adecvate de îngrijire a copiilor, în special, necesită obiective cantitative și calitative pentru a măsura progresul și a îndeplini și a depăși obiectivele de la Barcelona. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Sprijinirea digitalizării serviciilor de îngrijire pe termen lung este esențială pentru combaterea decalajului digital. O atenție deosebită trebuie acordată accesibilității, sistemelor de asistență, îmbunătățirii alfabetizării digitale și digitalizării pentru calitatea locurilor de muncă, perfecționare și noi metode de diagnostic, monitorizare și tratament. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | CESE condamnă crimele de război comise de Federația Rusă în Ucraina, vizând lucrători din domeniul îngrijirii și al sănătății, pacienți, copii, spitalele și alte instituții; alături de decese și răniri, această agresiune afectează grav sistemul de sănătate și de îngrijire al Ucrainei, impunând măsuri specifice de ajutor și sprijin. Este necesar să se ia în considerare și răspândirea generală a crizei din Ucraina, care afectează multe aspecte ale mediului social și economic. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Dialogul social care implică guverne, angajatori și lucrători, precum și organizațiile lor reprezentative este esențial pentru o strategie transformatoare privind îngrijirea și pentru sisteme de sănătate reziliente în UE; cei care beneficiază de îngrijire și cei care asigură îngrijirea trebuie să fie incluși într-un ecosistem de îngrijire și sănătate mai incluziv, rezilient și care să asigure egalitatea de gen, implicând societatea civilă și alte părți interesate, cum ar fi biserica și filantropia. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Observații generale privind forța de muncă din domeniul sănătății

| 6.1. | Serviciile adecvate de îngrijiri de sănătate reprezintă un pilon al unei societăți stabile, sigure și prospere și organizarea acestora este responsabilitatea administrației. Bazarea pe recrutarea rapidă și la costuri reduse a lucrătorilor din domeniul sănătății din alte țări europene este o practică obișnuită în multe țări. Acest procedeu este pur și simplu recunoscut ca un fapt de viață și, pe cât este de îngrozitor, pe atât este de neglijat. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | CESE sprijină cu fermitate principiul conform căruia sistemele de sănătate puternice și rezistente pot fi bazate numai pe o forță de muncă din domeniul sănătății educată, calificată și motivată, care este fundamentală pentru asigurarea unei politici de succes în domeniul sănătății și, prin urmare, esențială pentru realizarea protecției universale a sănătății și a dreptului la sănătate. Recomandările Conferinței privind viitorul Europei urmăresc să creeze un „drept la sănătate”, garantând tuturor europenilor acces egal și universal la servicii de sănătate abordabile ca preț, preventive, curative și de calitate. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Uniunea europeană a sănătății ar trebui să îmbunătățească protecția, prevenirea, pregătirea și răspunsul la nivelul UE împotriva amenințărilor la adresa sănătății umane. În acest context, succesul tuturor inițiativelor esențiale din cadrul uniunii europene a sănătății depind în mare măsură de o forță de muncă de înaltă calitate în domeniul sănătății. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Într-o serie de avize (17), CESE a abordat problema forței de muncă din domeniul sănătății într-o varietate de alte contexte și activități. Mai ales în timpul pandemiilor, lucrătorii din domeniul sănătății se află în prima linie, demonstrând un nivel remarcabil de solidaritate în cele mai dificile momente. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | CESE sprijină măsurile care ar trebui adoptate pentru ca locurile de muncă din sectorul îngrijirilor de sănătate să devină mai atractive pentru tineri. Aceasta este una dintre cele mai importante cerințe prealabile pentru crearea unei capacități suficiente de resurse umane în sistemele de îngrijiri de sănătate pentru a răspunde nevoilor de îngrijiri de sănătate, promovarea sănătății și prevenirea bolilor. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Datele privind numărul, migrația, competențele și alte aspecte specifice legate de forța de muncă din domeniul sănătății ar trebui standardizate și partajate în permanență între statele membre. Numeroase evenimente (pandemia de COVID-19, cutremure, inundații, invazia rusă a Ucrainei etc.) demonstrează importanța unui răspuns rapid, în special în situații de criză. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Ocuparea forței de muncă în domeniul sănătății și al serviciilor sociale a crescut cu 48 % în țările OCDE între 2000 și 2017 (18). Pe măsură ce populația îmbătrânește și se schimbă, și cererea de servicii de sănătate va crește și se va schimba: se estimează că cererea globală de lucrători în domeniul sănătății se va dubla aproape până în 2030 (19). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Inclusiv înainte de pandemia de COVID-19, capacitatea de a furniza servicii de sănătate de bază a fost limitată în multe țări din cauza deficitului persistent al forței de muncă din domeniul sănătății și a unui deficit global estimat de 18 milioane de profesioniști din domeniul sănătății până în 2030 (20). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Este important să se definească în mod clar principiile transferului sau combinației posibile de competențe și sarcini (schimbarea sarcinilor/combinarea de competențe). Este necesar să se coordoneze instituțiile care formează forța de muncă din domeniul sănătății pentru a răspunde în mod corespunzător nevoilor sistemului național de sănătate prin ajustarea, după caz, a ratelor de înscriere și ale programelor de învățământ. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Dezvoltarea resurselor umane în domeniul sănătății și al asistenței sociale ar trebui să urmeze principiul coordonării, al cooperării intersectoriale și al integrării îngrijirii, cu scopul comun de a asigura continuitatea asistenței pentru cetățeni conform modelului: 24 de ore pe zi, șapte zile pe săptămână, 365 de zile pe an. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | O atenție deosebită ar trebui acordată disponibilității tratamentului în comunitățile locale, în special în zonele slab populate, în zonele rurale îndepărtate sau izolate și în insule, unde soluțiile moderne de transport și telemedicină trebuie utilizate mai activ. |
| --- | --- |

6.11.

7.   Planificarea forței de muncă în domeniul sănătății

| 7.1. | CESE consideră că planificarea forței de muncă în domeniul sănătății trebuie să urmărească crearea condițiilor pentru o practică profesională care să îmbunătățească calitatea îngrijirii și a siguranței pacienților. În același timp, capacitatea de formare de înaltă calitate trebuie asigurată la toate nivelurile. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Gestionarea forței de muncă din domeniul sănătății trebuie considerată o activitate importantă din punct de vedere strategic la nivelul întregii administrații de stat și prin rolul esențial al administrației statelor membre și trebuie pusă în aplicare într-un mod multisectorial, ținând seama de diferite perspective și priorități. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Gestionarea forței de muncă în domeniul sănătății trebuie să abordeze toate etapele „ciclului de viață al profesioniștilor” – de la recrutarea viitorilor studenți la angajarea pensionarilor. Procesul de selectare a candidaților pentru formare, angajare și promovare ar trebui să fie transparent și echitabil, fără nicio formă de discriminare. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | În planificarea forței de muncă în domeniul sănătății, este important să se ia în considerare și să se reprezinte în mod clar nevoile cetățenilor și ale lucrătorilor din domeniul sănătății. Procesele de planificare și de gestionare trebuie să stabilească metodele prin care este posibilă identificarea tuturor nevoilor profesioniștilor, de la condițiile de muncă, drepturile materiale, oportunitățile de avansare, timpul și resursele adecvate alocate învățării și cercetării la stabilirea unui echilibru durabil între viața personală și cea profesională. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Planificarea forței de muncă în domeniul sănătății trebuie să reflecte planificarea structurii, dar și acțiunile și procesele necesare pentru atingerea obiectivelor stabilite, pentru a defini ceea ce trebuie realizat și modul specific de acțiune. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | CESE propune o actualizare a Planului de acțiune pentru forța de muncă în domeniul sănătății și al îngrijirii în Uniunea Europeană (21). Dezvoltarea unei planificări și prognozări integrate a forței de muncă din domeniul sănătății și adaptarea competențelor forței de muncă din domeniul sănătății și al îngrijirii pe termen lung sunt esențiale pentru îmbunătățirea accesului la aceste servicii și a calității lor. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Partenerii sociali și toate organizațiile societății civile interesate trebuie să joace un rol activ în procesul de planificare a forței de muncă în domeniul sănătății. Este necesar să se definească relațiile dintre diferitele grupuri profesionale, nevoile specifice ale populației și sistemul pentru anumite competențe. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Identificarea zonelor geografice neatractive sau a zonelor de activitate în care există un deficit de resurse umane este necesară pentru a proteja drepturile și a oferi stimulente adecvate pentru profesioniștii din domeniul sănătății. CESE propune Comisiei Europene să publice recomandări privind raportul minim de resurse per unitate de populație pentru acoperirea universală de bază în materie de sănătate și pentru situații de urgență, ținând seama de distribuția geografică și de profilul de vârstă (22). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Ca bază pentru aceste recomandări, este important să se îmbunătățească exercițiile internaționale de colectare a datelor pentru a armoniza categoriile de date acolo unde este posibil, pentru a identifica diferențele și pentru a evita interpretarea greșită a datelor. Este important să se reflecte abaterile naționale de la categoriile armonizate din întreaga Europă pentru a putea pune datele în context (23). |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Chestiunea resurselor financiare va fi abordată în mod diferit, în funcție de circumstanțele economice din fiecare stat membru. Dovezile sugerează că statele membre trebuie să se asigure că planificarea sistemului, în general, și planificarea forței de muncă în domeniul sănătății, în special, țin seama atât de mediul mai amplu, cât și de capacitatea relativă a administrației de a-l influența (24). |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Planificarea forței de muncă ar trebui să ia în considerare dezvoltarea tehnologiilor digitale întrucât inovațiile din aceste domenii deschid oportunități pentru crearea de noi medii de lucru și contexte în care se oferă îngrijire și care necesită noi competențe. |
| --- | --- |

7.11.

8.   Condițiile de muncă

| 8.1. | Importanța condițiilor de muncă ca factor în deciziile profesioniștilor de a intra, de a rămâne sau de a părăsi cariera medicală subliniază importanța unor politici coerente în domenii precum educația, ocuparea forței de muncă, viața de familie, finanțele și migrația. Deși multe discuții despre planificarea forței de muncă în domeniul sănătății se concentrează asupra compensării profesionale ca factor esențial al recrutării și retenției, accesul la educație și formare, inclusiv la dezvoltarea profesională și capacitatea de a menține competențe, condiții practice, cum ar fi disponibilitatea serviciilor de îngrijire, orele de lucru oficiale, un nivel sigur de personal, oportunități semnificative de dezvoltare profesională, echilibrul dintre viața profesională și cea privată contribuie la un mediu de lucru sănătos, în care medicina este o alegere de carieră atractivă și durabilă (25). |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Organizațiile medicale europene și internaționale remarcă faptul că medicii care lucrează în spitale, cabinete generale și private se confruntă din ce în ce mai mult cu situații de violență – uneori extreme – în practica lor zilnică, în afara oricărui conflict (26). CESE solicită Comisiei Europene și tuturor părților interesate să facă dovada unui angajament politic și să fie conștienți de necesitatea urgentă de a proteja forța de muncă din domeniul sănătății în desfășurarea activității sale. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Cei care lucrează în domeniul sănătății riscă să contracteze boli infecțioase la care sunt expuși la locul de muncă. Transmiterea bolilor duce la absenteism, la morbiditate și, în unele cazuri, la mortalitate în rândul lucrătorilor din domeniul sănătății. Acestea au ca rezultat, în cele din urmă, reducerea forței de muncă și, în consecință, afectează calitatea îngrijirii și a siguranței pacienților. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Lucrătorii din domeniul sănătății pot suferi, de asemenea, de stres psihologic și de posibile dizabilități mintale care le afectează atât munca, cât și viața personală. În ultimii ani, rapoartele privind profesioniștii din domeniul sănătății care își reduc practica profesională sau se pensionează timpuriu din cauza epuizării, a depresiei sau a altor condiții de sănătate mintală au crescut (27). CESE solicită investiții în serviciile publice de sănătate mintală pentru a asigura accesul integral și gratuit la aceste servicii pentru toți profesioniștii din domeniul sănătății. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Mobilitatea

| 9.1. | CESE subliniază că dreptul la mobilitate trebuie respectat atât în interiorul, cât și în afara UE. Mobilitatea transfrontalieră ar trebui să fie facilitată în beneficiul fiecărui lucrător și al profesiei în ansamblu, întrucât oferă o oportunitate pentru transferul de cunoștințe și învățarea reciprocă, de care beneficiază serviciile de îngrijire a pacienților și, în cele din urmă, întregul sistem de îngrijiri de sănătate. În eventualitatea migrației din cauza necesității economice sau a condițiilor de muncă nefavorabile, este esențial să se identifice și să se abordeze cauzele profunde ale acestor dinamici și să se depună eforturi pentru a îmbunătăți situația forței de muncă din domeniul sănătății (28). |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Mobilitatea transfrontalieră adaugă o dimensiune suplimentară planificării forței de muncă, înființarea unui serviciu european de supraveghere a forței de muncă în domeniul sănătății pentru a sprijini statele membre să instituie și să mențină structuri de planificare și să coordoneze aspectele transfrontaliere ale planificării, ar fi un element util de infrastructură pe termen lung. Aceasta ar trebui să fie corelată cu procesele UE, în special semestrul european și planificarea în caz de pandemie prevăzute în cadrul unui viitor regulament al UE privind amenințările transfrontaliere grave la adresa sănătății (29). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Statele membre trebuie să pună în aplicare politici etice de recrutare în conformitate cu Codul global de bune practici al OMS în materie de recrutare internațională a personalului medical (30). Recrutarea de profesioniști din străinătate nu ar trebui considerată un mijloc simplu de atenuare a deficitului de personal medical intern. Acolo unde există fluxuri asimetrice de mobilitate, ar trebui depuse eforturi pentru a crea mecanisme de echilibrare care să acționeze în vederea schimburilor reciproc avantajoase. |
| --- | --- |

9.3.

10.   Alte observații

| 10.1. | O conducere eficientă este esențială pentru gestionarea personalului medical de la toate nivelurile; aceasta este o componentă complexă și foarte apreciată a educației în domeniul sănătății, care este din ce în ce mai recunoscută ca fiind esențială pentru atingerea unor standarde înalte de educație, cercetare și practică clinică. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | În consecință, formarea de înaltă calitate și suficientă și dezvoltarea profesională continuă a cadrelor de conducere ar trebui să facă parte din programele de învățământ ale tuturor profesiilor din domeniul sănătății (31). |
| --- | --- |

10.2.

Bruxelles, 22 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Comisia Europeană și-a publicat în 2012 Planul de acțiune pentru forța de muncă în domeniul sănătății și al îngrijirii în Uniunea Europeană.

1

(2)  Comisia Europeană, DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (2014): Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society – Report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Protecția socială adecvată pentru nevoile de îngrijire pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire: Raport elaborat în comun de Comitetul pentru protecție socială și de Comisia Europeană), Oficiul pentru Publicații, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, p. 14.

2

Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society – Report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission

(3)  Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2018 referitoare la serviciile de îngrijire în UE pentru îmbunătățirea egalității de gen (https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0464_RO.html).

3

(4)  JO C 129, 11.4.2018, p. 44; JO C 487, 28.12.2016, p. 7; JO C 204, 9.8.2008, p. 103; broșura și Avizul CESE pe tema „Mutații economice, tehnologice și sociale ale serviciilor intensive de sănătate pentru persoanele în vârstă” (JO C 240, 16.7.2019, p. 10); Avizul CESE pe tema „Către un nou model de îngrijire pentru persoanele în vârstă: învățămintele desprinse din pandemia de COVID-19” (JO C 194, 12.5.2022, p. 19).

4

(5)  Addati, L., Cattaneo, U. și Pozzan, E., Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work (Activitățile de îngrijire la locul de muncă: investirea în concediile și serviciile de îngrijire pentru o lume a muncii mai egală din perspectiva egalității de gen), raport (2022), ILO, Geneva, https://www.ilo.org/global/topics/care-economy/WCMS_838653/lang--en/index.htm

5

Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work

(6)  https://www.who.int/publications/i/item/WHO-HIS-SDS-2018.53

6

(7)  Avizul CESE pe tema „Impactul investițiilor sociale asupra ocupării forței de muncă și a bugetelor publice” (JO C 226, 16.7.2014, p. 21).

7

(8)  Eurofound (2020), Long-term care workforce: Employment and working conditions (Forța de muncă din domeniul îngrijirii pe termen lung: angajare și condiții de muncă), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, https://www.eurofound.europa.eu/nb/publications/customised-report/2020/long-term-care-workforce-employment-and-working-conditions

8

Long-term care workforce: Employment and working conditions

(9)  Barslund, Mikkel et al., (2021), Study: Policies for long-term carers (Studiu: Politici pentru îngrijitorii pe termen lung) (2021), Bruxelles, Parlamentul European https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/695476/IPOL_STU(2021)695476_EN.pdf

9

et al.

Study: Policies for long-term carers

(10)  https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/186932/12-Summary-Economic-crisis,-health-systems-and-health-in-Europe.pdf

10

(11)  Comisia Europeană, Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, „Raport privind îngrijirea pe termen lung: tendințe, provocări și oportunități într-o societate în curs de îmbătrânire” (2021), volumul I, capitolul 3, Oficiul pentru Publicații, p. 12, 28, https://data.europa.eu/doi/10.2767/677726

11

(12)  A se vedea nota de subsol 11, p. 68-70.

12

(13)  Comisia Europeană, DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (2018), Zigante, V., Informal care in Europe: exploring formalisation, availability and quality (Îngrijirea informală în Europa: explorarea formalizării, a disponibilității și a calității), Oficiul pentru Publicații, https://data.europa.eu/doi/10.2767/78836

13

Informal care in Europe: exploring formalisation, availability and quality

Spasova, S., et al. (2018), Challenges in long-term care in Europe. A study of national policies (Provocările îngrijirii pe termen lung în Europa. Un studiu privind politicile naționale), Rețeaua europeană a politicii sociale (ESPN), Bruxelles, Comisia Europeană, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8128&furtherPubs=yes

et al.

Challenges in long-term care in Europe

A study of national policies

(14)  A se vedea nota de subsol 11, capitolul 3.

14

(15)  Comisia Europeană, DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (2014), „Protecția socială adecvată pentru nevoile de îngrijire pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire: Raport elaborat în comun de Comitetul pentru protecție socială și de Comisia Europeană”, Oficiul pentru Publicații, p. 36, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, și Comisia paneuropeană pentru sănătate și dezvoltare durabilă (2021), Drawing light from the pandemic: a new strategy for health and sustainable development. A review of the evidence (Ieșirea la lumină după pandemie: o nouă strategie pentru sănătate și dezvoltare durabilă. O analiză a datelor), https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0015/511701/Pan-European-Commission-health-sustainable-development-eng.pdf

15

Drawing light from the pandemic: a new strategy for health and sustainable development. A review of the evidence

(16)  Danis, K., Fonteneau, L. et al. (2020), High impact of COVID-19 in long-term care facilities: suggestion for monitoring in the EU/EEA (Impactul ridicat al COVID-19 in instituțiile de îngrijire pe termen lung: propuneri de monitorizare în UE/SEE), Euro Surveillance : European Communicable Disease Bulletin, 25(22), https://doi.org/10.2807/1560-7917.ES.2020.25.22.2000956

16

et al.

High impact of COVID-19 in long-term care facilities: suggestion for monitoring in the EU/EEA

Euro Surveillance : European Communicable Disease Bulletin

(17)  JO C 286, 16.7.2021, p. 109; JO C 429, 11.12.2020, p. 251; JO C 242, 23.7.2015, p. 48; JO C 143, 22.5.2012; JO C 18, 19.1.2011, p. 74; JO C 77, 31.3.2009, p. 96.

17

(18)  https://one.oecd.org/document/ECO/WKP(2021)43/en/pdf

18

(19)  Liu, JX, Goryakin, Y., Maeda, A., Bruckner, T., Scheffler, R., Global health workforce labor market projections for 2030. Human Resources for Health 2017 (Proiecțiile pieței forței de muncă globale de sănătate pentru 2030. Resurse umane pentru sănătate); 15:11, https://human-resources-health.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12960-017-0187-2

19

Global health workforce labor market projections for 2030

Human Resources for Health 2017

(20)  https://www.who.int/health-topics/health-workforce#tab=tab_1

20

(21)  În 2012, Comisia Europeană și-a publicat Planul de acțiune pentru forța de muncă în domeniul sănătății în UE.

21

(22)  CPME, Policy on Health Workforce (Politica privind forța de muncă în domeniul sănătății), https://www.cpme.eu/policies-and-projects/professional-practice-and-patients-rights/health-systems-and-health-workforce

22

Policy on Health Workforce

(23)  A se vedea nota de subsol 2.

23

(24)  Russo, G., Pavignani, E., Guerreiro, CS, Neves, C., Can we halt health workforce deterioration in failed states? Insights from Guinea Bissau on the nature, persistence and evolution of its HRH crisis (Putem opri deteriorarea forței de muncă în domeniul sănătății în statele care au eșuat? Informații din Guineea Bissau privind natura, persistența și evoluția crizei de resurse umane), Human Resources for Health 2017; 15(1):12.

24

Can we halt health workforce deterioration in failed states? Insights from Guinea Bissau on the nature, persistence and evolution of its HRH crisis

Human Resources for Health

(25)  A se vedea nota de subsol 2.

25

(26)  https://www.cpme.eu/api/documents/adopted/2020/3/EMOs.Joint_.Statement.on_.Violence.FINAL_.12.03.2020.pdf

26

(27)  L. N. Dyrbye, T. D. Shanafelt, C. A. Sinsky, P. F. Cipriano, J. Bhatt, A. Ommaya, C. P. West și D. Meyers, 2017, Burnout among health care professionals: A call to explore and address this underrecognised threat to safe, high-quality care (Epuizare în rândul profesioniștilor din domeniul sănătății: un apel pentru a explora și a aborda această amenințare subestimată pentru îngrijirea sigură, de înaltă calitate). NAM Perspectives, Document de dezbatere, Academia Națională de Medicină, Washington, DC.

27

Burnout among health care professionals: A call to explore and address this underrecognised threat to safe, high-quality care

NAM Perspectives

(28)  Comisia Europeană, DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (2014): Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society – Report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Protecția socială adecvată pentru nevoile de îngrijire pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire: Raport elaborat în comun de Comitetul pentru protecție socială și de Comisia Europeană), Oficiul pentru Publicații, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, p. 14.

28

Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society – Report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission

(29)  Comisia Europeană, DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (2014): Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society – Report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Protecția socială adecvată pentru nevoile de îngrijire pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire: Raport elaborat în comun de Comitetul pentru protecție socială și de Comisia Europeană), Oficiul pentru Publicații, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, p. 14.

29

Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society – Report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission

(30)  https://www.who.int/publications/m/item/migration-code

30

(31)  Van Diggele, C., Burgess, A., Roberts, C. și Mellis, C. (2020), Leadership in healthcare education (Conceptul de conducere în educația în domeniul îngrijirilor de sănătate), BMC Medical Education, 20 (Suppl. 2), 456, https://doi.org/10.1186/s12909-020-02288-x

31

Leadership in healthcare education

BMC Medical Education

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/46

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Testul UE pentru tineret”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/07)

| Raportoare: | doamna Katrīna LEITĀNE |
| --- | --- |

Raportoare:

doamna Katrīna LEITĀNE

| Decizia Adunării Plenare | 24.2.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 6.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 158/0/5 |

Decizia Adunării Plenare

24.2.2022

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

6.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

158/0/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Participarea politică este baza oricărei democrații funcționale. Principalul atu al UE pentru tinerii europeni este respectul pentru democrație, drepturile omului și statul de drept (1). Este esențial să se garanteze că tinerii au un cuvânt de spus în ceea ce privește deciziile care le afectează viitorul, deoarece chiar și un efect indirect poate avea totuși un impact puternic asupra tinerilor și a generațiilor viitoare. Politicile care nu vizează în mod direct tinerii sau care nu sunt considerate ca făcând parte din domeniul tradițional al politicii pentru tineret pot avea totuși un impact puternic asupra vieții tinerilor. Este important să se ofere mecanisme eficiente, care să completeze mecanismele participative existente, să fie aliniate la principiile democratice și adaptate nevoilor tinerilor. Acest lucru poate contribui la un proces mai bun și mai eficace de elaborare a politicilor. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În opinia CESE, educația este una dintre cele mai eficace modalități de a ajunge la tineri și de a-i informa cu privire la toate formele posibile de participare și la valorile pe care le reprezintă proiectul european. Programele existente de sprijinire a educației formale și nonformale, precum Erasmus+ și Corpul european de solidaritate, au reușit să îmbunătățească viziunea tinerilor despre participarea democratică și valorile și principiile Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE subliniază că există o nevoie explicită de a-i include pe tineri în procesul de elaborare a politicilor prin asigurarea participării lor semnificative, în modul cel mai potrivit pentru această categorie de vârstă, urmată de monitorizare, evaluare și de evaluarea impactului, pentru a se garanta că opiniile tinerilor au fost luate în considerare la luarea deciziilor politice. Implicarea pe parcursul procesului de elaborare a politicilor creează încredere în rândul tinerelor generații și dincolo de acestea și permite ca ele să fie percepute ca relevante și semnificative în cursul procesului respectiv. Aceste procese ar trebui să includă comunicarea vizibilă și transparentă a rezultatelor implicării acestei categorii de vârstă. Este vorba de un aspect esențial pentru a consolida încrederea între tineri și în procesul de elaborare a politicilor (2). În plus, incluziunea socială și implicarea unor grupuri cu nevoi diferite este foarte importantă. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE este de acord că organizațiile societății civile pot juca un rol esențial în implicarea tinerilor în provocările societale și, prin urmare, în participarea lor la procesul de elaborare a politicilor și la procesul democratic. Astfel de organizații pot servi drept punți și rețele de sprijin pentru a-i ajuta pe tineri să colaboreze cu organismele publice oficiale și pentru a le permite tinerilor să devină cetățeni activi. CESE sprijină inițierea de acțiuni de către aceste organizații și de către tinerii cetățeni și solicită măsuri care să le permită să facă acest lucru. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE încurajează instituțiile UE și statele membre să pună în aplicare măsuri și mecanisme care să garanteze că perspectiva tineretului este luată în considerare în fiecare domeniu de politică, creând totodată posibilități pentru ca tinerii să ofere contribuții substanțiale și bazate pe expertiză cu privire la provocările cu care se confruntă. Aceste structuri ar trebui, de asemenea, să includă mecanisme de acțiune ulterioară și monitorizare transparente și vizibile și să completeze instrumentele existente menite să asigure participarea tinerilor, fără să aibă ca efect diminuarea finanțării. Ar trebui puse la dispoziție resurse adecvate pentru participarea semnificativă a tineretului la procesul de elaborare a politicilor. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Participarea tinerilor la procesele de elaborare a politicilor și de luare a deciziilor poate sprijini o mai bună reglementare și îmbunătățirea politicilor prin cartografierea și înțelegerea tendințelor actuale și viitoare care au un impact asupra vieții tinerilor și a generațiilor viitoare. Acest lucru poate, de asemenea, să ușureze munca autorului unei propuneri, întrucât el poate primi contribuții calitative care să vină în completarea datelor secundare. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE dorește să sublinieze că, deși Testul UE pentru tineret se bazează pe obiectivele-cheie ale Strategiei UE (3) pentru tineret și ale Anului European al Tineretului, ambele subliniază importanța integrării aspectelor legate de tineret în procesul de elaborare a politicilor, ceea ce necesită o abordare transsectorială. Aceasta este, de asemenea, una dintre măsurile prevăzute în Raportul privind rezultatul final (4) al Conferinței privind viitorul Europei, care a fost aprobat de toate părțile cu drept de vot în plenul Conferinței și de cetățeni. Pentru a se asigura un impact de lungă durată și o moștenire dincolo de Anul European al Tineretului, tinerii trebuie să fie capacitați, astfel încât să poată da tonul schimbărilor și să construiască un viitor mai bun. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE ia notă de trimiterea la Testul UE pentru tineret cuprinsă în Comunicarea Comisiei Europene pe tema rezultatelor Conferinței privind viitorul Europei (5). Cu toate acestea, subliniază că propunerea Comisiei nu este în conformitate cu obiectivele și mijloacele propunerii inițiale și nu include stabilirea de contacte semnificative cu organizațiile de tineret și cu experții în politici privind tineretul și nici integrarea aspectelor legate de tineret în toate politicile și nu ia în considerare impactul pe termen lung al politicilor asupra generațiilor viitoare. CESE consideră că un Test al UE pentru tineret ar trebui să facă parte din setul de instrumente pentru o mai bună legiferare ca instrument separat, deoarece generațiile viitoare și tinerii merită o atenție deosebită. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE solicită o cooperare mai strânsă între instituții în vederea alinierii inițiativelor de succes existente, cum ar fi Dialogul UE cu tinerii, „Europa ta, părerea ta!” și Evenimentul tineretului european, solicitând totodată ca acestea să fie conectate la inițiative viitoare, cum ar fi Testul UE pentru tineret, în conformitate cu Strategia UE pentru tineret. În plus, CESE prezintă o listă de propuneri privind participarea tinerilor în cadrul CESE și își propune să introducă în activitatea sa conceptul Testului UE pentru tineret. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Observații generale

2.1.   
  Rolul tinerilor în construirea proiectului european

| 2.1.1. | Tinerii sunt motorul proiectului european, iar creativitatea, energia și entuziasmul lor reprezintă forța motrice pentru durabilitatea acestuia. Anul acesta, 2022, a fost desemnat Anul European al Tineretului, președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, afirmând că „Europa are nevoie de toți tinerii săi” și că „Uniunea noastră trebuie să aibă un suflet și o viziune cu care tinerii să se poată identifica” (6). |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Proiectul UE nu poate fi realizat în mod eficient și adecvat în mediul democratic actual fără a recunoaște discursul privind participarea politică a tineretului (7) în cadrul tradițiilor democratice și al contextelor geopolitice. Vicepreședintele pentru promovarea modului nostru de viață european, Margaritis Schinas, a declarat că „Anul European al Tineretului ar trebui să aducă o schimbare de paradigmă în ceea ce privește modul în care îi includem pe tineri în politici și în procesul decizional”. Justificarea subiacentă este de a oferi tinerilor acces la o participare semnificativă și de a capacita tineretul (8) în acest sens. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Potrivit sondajelor Eurobarometru (9), mai puțin de jumătate (47 %) dintre europeni au încredere în UE și doar 44 % au o imagine pozitivă despre ea. Viitorul proiectului european depinde în mare măsură de cât de strâns legați sunt tinerii de valorile Europei și de dorința lor de a îmbrățișa o identitate europeană. Implicarea activă a tinerilor în procesele politice și decizionale este esențială, întrucât viitorul lor va fi determinat de deciziile de astăzi. Prin urmare, ar trebui introduse instrumente participative pentru a garanta că vocile tinerilor sunt luate în considerare. Participarea la viața civilă și democratică trebuie consolidată la toate nivelurile pentru a asigura prosperitatea viitoare a Europei, recunoscând că maturitatea democratică influențează (10) modelele de participare politică în rândul tinerilor din UE. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Inițiativa UE de a convoca o Conferință privind viitorul Europei a acționat ca stimulent pentru promovarea dialogului participativ cu cetățenii din întreaga Uniune. Îmbunătățirea eficacității mecanismelor existente de participare a tineretului și dezvoltarea unora noi sunt considerate a fi calea de urmat. Așa cum s-a sugerat în rezultatele finale ale Conferinței privind viitorul Europei, aceasta ar putea include un „Test pentru tineret” (11) al legislației, cu o evaluare a impactului și un mecanism de consultare care să implice reprezentanți ai tinerilor (12). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Testul pentru tineret joacă rolul de metodă de analiză prospectivă strategică pentru elaborarea politicilor. Analiza prospectivă strategică este un concept valoros pe care Comisia Europeană își propune să îl utilizeze în cadrul procesului de elaborare a politicilor. Întrucât acest concept se bazează pe principii precum scrutarea perspectivelor, evaluarea megatendințelor, elaborarea de scenarii și conturarea unor viziuni, este inevitabilă luarea în considerare în acest cadru a perspectivei tineretului și a tinerelor generații. Deși procesul de analiză prospectivă recunoaște că viitorul nu este predeterminat, el colectează informații cu privire la scenariile posibile și vizează o bună pregătire pentru provocările emergente. Dialogul intergenerațional poate include instrumente valoroase care garantează că politicile elaborate iau în considerare aceste tendințe și scenarii viitoare. Efectuarea unei analize care să ia în considerare perspectiva tinerilor și cea a tinerelor generații poate și ar trebui să contribuie la politici mai bune și mai adaptate, care să poată răspunde provocărilor cu care se vor confrunta generațiile viitoare. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Pentru a crea politici mai bune, adaptate provocărilor viitoare, ele trebuie să recunoască și să protejeze drepturile tinerilor și ale generațiilor viitoare, asigurându-se că nu există niciun impact negativ asupra niciunei generații și niciunui grup social specific. În prezent, anumite grupuri sunt adesea ignorate sau considerate ca făcând parte din altele, ceea ce nu reflectă realitatea. Prin urmare, politicile nu abordează în mod corespunzător provocările și contribuie la erodarea încrederii și la lipsa de implicare în relații cu instituțiile oficiale. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   
  Necesitatea unei participări semnificative a tineretului

| 2.2.1. | Implicarea semnificativă se referă la partajarea puterii, la capacitatea de a lua decizii, cu implicarea altor părți interesate, în condiții transparente, cunoscute de toți actorii implicați. Procesele de responsabilizare bine concepute generează încrederea tuturor părților interesate în procesele politice participative, iar responsabilitățile explicite ale diferiților actori ar trebui comunicate tuturor părților interesate. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Încrederea tinerilor în instituțiile publice a stagnat de la criza financiară globală de la sfârșitul anilor 2000 (13) și până în prezent, iar percepția lor în ceea ce privește influența lor politică și reprezentarea lor în luarea deciziilor rămâne neschimbată. Participarea tineretului la viața democratică poate lua diverse forme. Cu toate acestea, votul la alegerile locale, naționale sau europene este considerat a fi cel mai eficace mod de a-și face auzită vocea de către factorii de decizie (39 %) (14), în timp ce proporția tinerilor care au încredere în acest tip de participare democratică este încă foarte scăzută. În același timp, pentru cei care tind să stea departe de politică, acest lucru se datorează lipsei de implicare semnificativă și de încredere și sentimentului că nu are rost să participe, din moment ce contribuția lor nu este luată în considerare. Una dintre principalele bariere din calea participării tinerilor este convingerea că factorii de decizie „nu ascultă persoane ca mine” (15). Prin urmare, promovarea încrederii și consolidarea dialogului dintre tineri și instituțiile publice sunt esențiale pentru a asigura pregătirea și reziliența societăților pentru a face față șocurilor viitoare (16). |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Majoritatea (70 %) (17) dintre tineri consideră că nu au prea multe sau nimic de spus cu privire la deciziile, legile și politicile importante care afectează UE în ansamblul său. Un procent de 24,8 % (18) dintre tineri consideră că nu au nicio influență asupra temelor care ajung să fie supuse dezbaterilor publice sau politice, iar un alt procent de 40,8 % afirmă că nu au multă influență. În plus, două treimi dintre respondenți consideră că o mai mare sensibilizare în rândul politicienilor cu privire la preocupările tinerilor i-ar ajuta pe aceștia din urmă să influențeze mai mult politicile publice, în timp ce peste 50 % dintre ei consideră că un rol mai puternic al organizațiilor de tineret în politică ar fi și ea utilă în acest sens. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Tinerii și-au schimbat modurile de participare, preferând în prezent forme de implicare politică neinstituționalizate și, în special, neelectorale (19). Cercetările au arătat din ce în ce mai clar că acest lucru este legat de scăderea gradului de încredere în organismele publice și de nemulțumirea cu privire la modul în care funcționează democrația reprezentativă. Participarea politică neconvențională a tinerilor a devenit din ce în ce mai fluidă, individualizată și personalizată, ei preferând să se implice în chestiuni și subiecte unice, precum și în activism direct și proteste în sensul unor „opțiuni individuale legate de stilul de viață” (20). În general, tinerii sunt foarte motivați din punct de vedere politic. Atunci când au analizat chestiunea participării tinerilor, experții privind participarea politică și-au îndreptat atenția de la dorința tinerilor de a participa sau nu la locul și modul în care aleg să își exprime opiniile politice (21). Având în vedere gama largă de modalități prin care tinerii încearcă în prezent să influențeze politicile și viața politică, există o nevoie clară de a lua în considerare natura neconvențională a participării politice, procesul decizional participativ și îmbunătățirea comunicării și a mecanismelor de transparență într-un cadru instituțional democratic. Procesul de elaborare a politicilor în cadrul organismelor publice ar trebui adaptat și conceput în consecință, astfel încât să se asigure informarea și implicarea tuturor grupurilor de tineri atunci când se iau decizii în materie de politici. Mecanismele participative ar trebui, de fapt, să fie favorabile incluziunii, iar informațiile cu privire la ele ar trebui să fie comunicate în așa fel încât să ajungă la un public divers și la cei la care se ajunge greu, de obicei. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Organizațiile conduse de tineri au dezvoltat expertiză și cunoștințe despre o gamă largă de teme legate de problemele cu care se confruntă tinerii. Includerea lor în procesul de elaborare a politicilor va duce la norme și reglementări mai coerente și mai adaptate. Un argument în plus este și numărul tot mai mare de tineri care se alătură acestor organizații (22). |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Stabilirea unor contacte semnificative cu tinerii este esențială. Participarea tineretului trebuie îmbunătățită, abordându-se în special: lipsa reprezentării democratice a tineretului și lipsa unei perspective a tineretului în afara domeniului tradițional al politicii de tineret. Tinerii doresc să fie incluși în modelarea politicilor care le influențează viața. Justiția intergenerațională (23) este modul prin care inegalitatea dintre generații în societățile în curs de îmbătrânire poate fi remediată. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Instrumentele existente pentru evaluarea impactului asupra tineretului, precum Instrumentul nr. 31 din cadrul setului de instrumente pentru o mai bună legiferare, nu prevăd integrarea aspectelor legate de tineret și includerea organizațiilor de tineret și a tinerilor care dețin expertiza relevantă, care să poată oferi o evaluare sistematică a problemelor din perspectiva tineretului. În plus, potrivit publicațiilor disponibile, astfel de instrumente sunt puse în aplicare mai puțin frecvent decât ar necesita relevanța și semnificația propunerilor. |
| --- | --- |

2.2.7.

3.   Observații specifice

3.1.   
  Testul UE pentru tineret

| 3.1.1. | Propunerea se bazează pe trei piloni: consultare, evaluare a impactului și măsuri de atenuare (24). Ea oferă un cadru pentru îmbunătățirea eficacității și a eficienței politicilor, bazat pe consolidarea participării tinerilor și pe integrarea aspectelor legate de tineret în procesul de elaborare a politicilor, ținând seama în același timp de grupurile vulnerabile de tineri, cum ar fi tinerii cu handicap, tinerii NEET (25), tinerii care trăiesc în zone îndepărtate etc. Prin diferitele componente ale Testului UE pentru tineret, ea oferă o structură coerentă pentru elaborarea unor politici de înaltă calitate și mai bune care să abordeze problemele cu care se pot confrunta generațiile viitoare. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Primul pas al Testului UE pentru tineret este de a determina relevanța și impactul oricăror proiecte de propuneri politice viitoare pentru tineri și generațiile viitoare. Cu ajutorul acestor informații, se va analiza necesitatea de a efectua un test complet pentru tineret cu privire la politica viitoare respectivă. Prin intermediul unui instrument de tip listă de verificare, evaluatorii stabilesc dacă proiectul de propunere este într-adevăr relevant pentru tineri, precum și impactul direct și indirect al propunerii asupra tinerilor și a generațiilor viitoare. În cazul în care răspunsul este pozitiv, testul pentru tineret trece la etapele de consultare completă, de evaluare a impactului și de măsuri de atenuare. Indicatorii listei de verificare ar urma să fie dezvoltați pe baza nevoilor și ideilor tinerilor, pentru a se garanta că propunerile relevante sunt analizate din perspectiva tinerilor. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | În cadrul etapei următoare, se așteaptă ca evaluatorii respectivi să consulte în mod semnificativ părțile interesate legate de tineret, pentru a garanta că se asigură o expertiză sistematică, pentru o analiză aprofundată. Pe baza acestor contacte, evaluatorii vor încerca să identifice preocupările tinerilor cu privire la impactul potențial al proiectului de politică care face obiectul testării. Această componentă participativă trebuie să fie transparentă și să ofere posibilitatea ca o gamă largă de reprezentanți ai tinerilor, organizații conduse de tineri și tineri cu expertiză relevantă să își poată aduce contribuția. Astfel, se poate asigura o abordare sistematică a aspectelor vizate de proiectele de propuneri de politici. Includerea organizațiilor de tineret, a reprezentanților tinerilor și a tinerilor cu expertiză relevantă poate oferi un fundal foarte divers și unic pentru evaluarea impactului. Prin stabilirea de contacte semnificative, evaluatorii pot primi o imagine de ansamblu cuprinzătoare, bazată pe cunoștințele și expertiza globale pe care acești tineri le-au dobândit. Utilizând această contribuție, evaluarea impactului poate fi suficient de detaliată pentru a identifica provocările și aspectele în care politicile ar putea provoca perturbări. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Pe baza datelor disponibile care urmează să fie colectate în cursul întregului proces și a rezultatelor consultărilor, evaluatorii sunt în măsură să elaboreze evaluarea impactului în funcție de temele menționate în lista de verificare și, de asemenea, să furnizeze analize prospective pentru generațiile viitoare. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | În cazul identificării unui impact negativ, evaluatorul ar trebui să propună măsuri de atenuare care să se concentreze în principal asupra grupurilor care trăiesc în situații vulnerabile și asupra tinerilor defavorizați. Se recomandă ca în timpul consultării, evaluatorii să includă întrebări cu privire la posibile măsuri de atenuare care ar putea fi incluse în analiză. În anii următori, se recomandă efectuarea unei evaluări pentru a monitoriza impactul politicilor și modul în care măsurile de atenuare au abordat efectele negative. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Testul UE pentru tineret nu ar trebui să înlocuiască stabilirea de contacte semnificative cu tinerii, în general, și ar trebui să completeze mecanismele participative existente. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Propunerea a fost rezultatul unei serii de discuții cu cele mai mari rețele de tineret din Europa, fiind, de asemenea, menționată în mod specific în mai multe recomandări ale Dialogului UE cu tinerii, formulate după instituirea acestuia (și a predecesorului său, Dialogul structurat cu tinerii). Tinerii și-au exprimat clar dorința de a avea la dispoziție o procedură transparentă de elaborare a politicilor, care să le permită să contribuie la elaborare și la monitorizarea rezultatelor. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Propunerea se inspiră, de asemenea, din Testul IMM, care este un exemplu de instrument adecvat de evaluare a impactului la nivelul UE, bazat pe trei piloni – consultare, analiza impactului și măsuri de atenuare (26). În plus, la fel ca Testul IMM, Testul UE pentru tineret este menit, de asemenea, să facă parte din setul de instrumente pentru o mai bună legiferare, ca instrument separat, pentru a sublinia rolul tinerilor în viitorul Europei, în conformitate cu comunicarea președintei Comisiei Europene. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Propunerea se bazează pe exemple de instrumente de evaluare a impactului asupra tineretului deja existente în mai multe state membre, precum Austria, Germania, Franța, Flandra (Belgia) și în afara UE, de exemplu în Noua Zeelandă și Canada. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | În forma propusă, evaluarea impactului oferă o soluție pentru a garanta că impactul politicilor ține seama de nevoile și așteptările tinerilor și se face simțit dincolo de domeniul tradițional al politicii de tineret. Doar o mică parte din propunerile Comisiei Europene sunt analizate din perspectiva tineretului. Cu toate acestea, o parte semnificativă a acestor propuneri afectează, în mod direct și indirect, calitatea vieții tinerilor. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Se propune includerea Testului UE pentru tineret în evaluările de impact privind o mai bună legiferare, puse la dispoziția publicului, și publicarea lui pe Portalul european pentru tineret. Ar trebui însă să se exploreze în continuare soluția cu cel mai mare impact. Cu toate acestea, Direcția Generală Comunicare este încurajată să promoveze în mod activ Testul UE pentru tineret pentru a-i asigura vizibilitatea, în timp ce Secretariatul General ar trebui să sprijine adoptarea sa în diferite direcții generale. Testul UE pentru tineret ar putea fi, de asemenea, publicat de instituțiile care decid să îl pună în aplicare, inclusiv pe site-ul CESE. Prin publicarea evaluării și a versiunii finale a propunerii, părțile interesate din domeniul tineretului implicate în consultare vor putea vedea cum a fost luată în considerare contribuția lor. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Testul UE pentru tineret este propus ca structură care poate fi pusă în aplicare la nivel local, regional și național, împreună cu instituțiile Uniunii Europene. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | Testul UE pentru tineret poate îmbunătăți politicile, dar trebuie, de asemenea, să se bazeze pe mecanisme participative semnificative, deoarece utilizarea cunoștințelor comunității reprezintă o modalitate de a asigura eficiența și de a aduce îmbunătățiri. |
| --- | --- |

3.1.13.

3.2.   
  Participarea tineretului în cadrul CESE

| 3.2.1. | CESE recunoaște importanța implicării tineretului în modelarea viitorului Europei (27) și, prin urmare, desfășoară mai multe inițiative de succes, precum „Europa ta, părerea ta!”, mesele rotunde pentru implicarea tinerilor în domeniul climei și al durabilității și Summitul UE al tineretului pe tema schimbărilor climatice, organizat în comun de CESE și de Parlamentul European. Ca urmare a avizului NAT/788 (28), CESE a inclus, pentru prima dată în 2021, un delegat pentru tineret în delegația sa oficială la reuniunea COP la CCONUSC, cu ocazia COP 26. În plus, în contextul Anului european al tineretului, Premiul CESE pentru societatea civilă 2022 va recompensa inițiativele eficace, inovatoare și creative care vizează crearea unui viitor mai bun pentru și împreună cu tinerii europeni. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | CESE va depune eforturi pentru a amplifica vocile tinerilor și ale organizațiilor de tineret prin mecanisme participative mai structurate, mai semnificative și mai specifice pentru tineret, în vederea consolidării implicării interne a tinerilor și a organizațiilor de tineret în activitatea CESE. În consecință, CESE ar trebui să ia următoarele măsuri:






  — | introducerea unor mecanisme de coordonare transparente și transversale pentru a integra perspectivele tineretului în lucrările CESE și în legislație; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

introducerea unor mecanisme de coordonare transparente și transversale pentru a integra perspectivele tineretului în lucrările CESE și în legislație;

| — | eventuala desemnare a unor tineri experți cu expertiză relevantă cu privire la principalele avize; |
| --- | --- |

—

eventuala desemnare a unor tineri experți cu expertiză relevantă cu privire la principalele avize;

| — | în contextul Anului European al Tineretului, desemnarea tineretului ca subiect comun pentru runda de toamnă a avizelor din proprie inițiativă; |
| --- | --- |

—

în contextul Anului European al Tineretului, desemnarea tineretului ca subiect comun pentru runda de toamnă a avizelor din proprie inițiativă;

| — | organizarea de dezbateri tematice cu organizațiile europene de tineret și cu organizațiile de la nivel local pentru a corela în mod mai eficace perspectivele naționale și cele europene; |
| --- | --- |

—

organizarea de dezbateri tematice cu organizațiile europene de tineret și cu organizațiile de la nivel local pentru a corela în mod mai eficace perspectivele naționale și cele europene;

| — | teme legate de tineret ar putea fi selectate anual pentru studiile CESE (29); |
| --- | --- |

—

teme legate de tineret ar putea fi selectate anual pentru studiile CESE (29);

| — | toate avizele CESE ar trebui, de asemenea, să ia în considerare întotdeauna perspectiva intergenerațională (astfel cum se întâmplă în ceea ce privește perspectiva de gen); |
| --- | --- |

—

toate avizele CESE ar trebui, de asemenea, să ia în considerare întotdeauna perspectiva intergenerațională (astfel cum se întâmplă în ceea ce privește perspectiva de gen);

| — | dezvoltarea unor relații dinamice cu alte instituții ale UE pentru a cartografia mecanismele participative ale tineretului și pentru a consolida activitățile de sensibilizare cu tineretul și organizațiile de tineret de la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unor relații dinamice cu alte instituții ale UE pentru a cartografia mecanismele participative ale tineretului și pentru a consolida activitățile de sensibilizare cu tineretul și organizațiile de tineret de la nivel național, regional și local;

| — | adoptarea rezoluției privind implicarea tineretului în cadrul CESE, elaborată de Grupul de coordonare pentru Anul European al Tineretului; |
| --- | --- |

—

adoptarea rezoluției privind implicarea tineretului în cadrul CESE, elaborată de Grupul de coordonare pentru Anul European al Tineretului;

| — | crearea unei rubrici privind „implicarea tineretului” pe site-ul CESE pentru a evidenția activitățile anterioare, actuale și viitoare legate de tineret, inclusiv avize, audieri publice, manifestări etc.; |
| --- | --- |

—

crearea unei rubrici privind „implicarea tineretului” pe site-ul CESE pentru a evidenția activitățile anterioare, actuale și viitoare legate de tineret, inclusiv avize, audieri publice, manifestări etc.;

| — | posibilitatea instituirii în cadrul CESE a unei structuri permanente pentru a garanta că activitatea privind implicarea tineretului în cadrul CESE și cu celelalte instituții va continua și după 2022. |
| --- | --- |

—

posibilitatea instituirii în cadrul CESE a unei structuri permanente pentru a garanta că activitatea privind implicarea tineretului în cadrul CESE și cu celelalte instituții va continua și după 2022.

| 3.2.3. | CESE va analiza și va lua în considerare în continuare posibile modalități de aplicare a conceptului Testului UE pentru tineret în activitatea sa, pentru a elabora o abordare coerentă privind implicarea tinerilor în cadrul CESE. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | CESE invită Comisia Europeană să răspundă la acest aviz din proprie inițiativă și la propunerea privind Testul UE pentru tineret și să colaboreze pentru a explora împreună idei cu privire la punerea în aplicare. |
| --- | --- |

3.2.4.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Cercetare documentară „European Youth in 2021” (Tineretul european în 2021).

1

(2)  Influencing and understanding political participation patterns of young people (Influențarea și înțelegerea modelelor de participare politică a tinerilor), Parlamentul European, 2021.

2

(3)  Rezoluția Consiliului European privind Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027

3

(4)  Conferința privind viitorul Europei, Raport privind rezultatul final, mai 2022.

4

Raport privind rezultatul final

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0404&qid=1660827033223

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/speech_21_4701

6

(7)  Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective (Influențarea și înțelegerea modelelor de participare politică a tinerilor: perspectiva europeană), studiu, 2021.

7

Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective

(8)  Barta, O., Boldt, G., Lavizzari, A. (2021), Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications (Participarea politică semnificativă a tineretului: concepte, modele și implicații politice), studiu de cercetare.

8

Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications

(9)  Eurobarometru 96 – Iarna 2021-2022.

9

(10)  Kitanova, M., Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis” (Participarea politică a tineretului în UE: date colectate printr-o analiză transnațională), Journal of Youth Studies, Vol. 23, No. 7, 2020 (articol primit în 2018).

10

(11)  https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

11

(12)  Raport privind rezultatul final al Conferinței privind viitorul Europei

12

(13)  „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations? Highlights” (Guvernanța pusă în serviciul tineretului, încrederii și justiției intergeneraționale – politici adecvate pentru toate generațiile? Puncte principale).

13

(14)  „Flash Eurobarometer on Youth and Democracy” (Eurobarometrul Flash privind tinerii și democrația), realizat între 22 februarie și 4 martie 2022.

14

(15)  „European Parliament youth survey Report” (Raportul Parlamentului European privind sondajul referitor la tineri), (Parlamentul European, septembrie 2021).

15

(16)  „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations? Highlights” (Guvernanța pusă în serviciul tineretului, încrederii și justiției intergeneraționale – politici adecvate pentru toate generațiile? Puncte principale).

16

(17)  „European Parliament youth survey Report” (Raportul Parlamentului European privind sondajul referitor la tineri), (Parlamentul European, septembrie 2021).

17

(18)  Youth Survey Report(în cadrul trioului de președinții Germania-Portugalia-Slovenia, ianuarie 2022).

18

(19)  „Youth Survey Report” (Raport privind sondajul referitor la tineri) (în cadrul trioului de președinții Germania-Portugalia-Slovenia, ianuarie 2022).

19

(20)  „Youth Survey Report” (Raport privind sondajul referitor la tineri) (în cadrul trioului de președinții Germania-Portugalia-Slovenia, ianuarie 2022).

20

(21)  Deželan, T., Moxon, D., „Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective” (Influențarea și înțelegerea modelelor de participare politică a tinerilor: perspectiva europeană), studiu, 2021.

21

Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective

(22)  Eurobarometru privind Anul European al Tineretului: Tinerii europeni sunt tot mai militanți, Comisia Europeană, 2022.

22

(23)  „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations? Highlights” (Guvernanța pentru tineret, încredere și justiție între generații este potrivită pentru toate generațiile? Puncte principale).

23

(24)  https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf și https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

24

(25)  JO C 152, 6.4.2022, p. 27.

25

(26)  Setul de instrumente pentru o mai bună legiferare – Testul IMM

26

(27)  SOC/706 Anul European al Tineretului, JO C 152, 6.4.2022, p. 122 și SOC/589 O nouă strategie a UE pentru tineret, JO C 62, 15.2.2019, p. 142.

27

Anul European al Tineretului

O nouă strategie a UE pentru tineret

(28)  JO C 429, 11.12.2020, p. 44.

28

(29)  Există un studiu în curs al CESE privind implicarea structurată a tineretului: cartografierea bunelor practici de la nivel local, național, european și internațional pentru a dezvolta mecanismele necesare și adecvate pentru a garanta că vocile tinerilor vor fi auzite.

29

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/53

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Rolul tehnologiilor de eliminare a carbonului în decarbonizarea industriei europene”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/08)

| Raportor: | domnul Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Coraportoare: | doamna Monika SITÁROVÁ |

Raportor:

domnul Andrés BARCELÓ DELGADO

Coraportoare:

doamna Monika SITÁROVÁ

| Decizia Adunării Plenare | 18.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI) |
| Data adoptării în secțiune | 24.6.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 229/0/7 |

Decizia Adunării Plenare

18.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI)

Data adoptării în secțiune

24.6.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

229/0/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE își reiterează sprijinul ferm pentru angajamentele asumate în cadrul Pactului verde și pentru consolidarea autonomiei strategice în ceea ce privește furnizarea de energie și poziția de lider în sectorul industrial. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Efectele războiului actual din Ucraina asupra disponibilității energiei și a materiilor prime nu pot fi ignorate, iar semestrul european trebuie să monitorizeze situația. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tranziția verde în industria prelucrătoare are nevoie de o bază pentru un mix suficient și adecvat de energie din surse regenerabile pentru electrificare și pentru a se putea produce hidrogen verde. Tehnologiile de eliminare a dioxidului de carbon (CDR), captarea și stocarea dioxidului de carbon (CSC) și captarea și utilizarea dioxidului de carbon (CUC) vor ajuta industria să atingă neutralitatea climatică. Utilizarea energiei din surse regenerabile în întreaga Europă este necesară pentru îndeplinirea obiectivelor Pactului verde. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Decarbonizarea va necesita o transformare profundă a activităților industriale (în următorii 30 de ani). Deși există deja multe tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon, nivelurile lor de maturitate tehnologică [TRL (1)] sunt scăzute. Vor fi necesare foi de parcurs tehnologice ambițioase pentru a extinde și a implementa pe scară largă aceste tehnologii revoluționare, iar UE trebuie să promoveze inovarea prin intermediul fondurilor pentru climă și inovare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Prin urmare, dezvoltarea tehnologiilor și educarea și reconversia profesională a forței de muncă sunt vitale pentru tranziția verde în industria producătoare. Dialogul social atât la nivel european, cât și la nivelul statelor membre și la nivel regional ar trebui să sprijine sensibilizarea, acceptarea și sprijinirea unei tranziții verzi și juste în industrie. Consolidarea capacităților și proiectele de definire a competențelor-cheie vor fi esențiale pentru asigurarea unei tranziții industriale eficace, care să nu lase pe nimeni în urmă. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Creșterea gradului de utilizare a materiilor prime alternative – în special a biomasei durabile – poate contribui la eliminarea sustenabilă a dioxidului de carbon din atmosferă prin promovarea gestionării durabile a terenurilor productive (terenuri agricole și forestiere) și a utilizării biomasei în produse durabile care prelungesc și mai mult efectele benefice ale eliminării. În plus, aceasta ar contribui la reducerea dependenței UE de materiile prime și resursele importate. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE solicită menținerea competitivității industriei europene: UE este pionieră în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2, însă are nevoie și de alți actori pentru a-și îndeplini ambițiile climatice. Întrucât criza climatică este globală, diplomația Uniunii Europene trebuie să-și intensifice eforturile pentru a convinge în mod eficace țările terțe să depună eforturi sporite pentru a o combate. Dincolo de obiectivele sale ambițioase de politică, UE va ocupa un loc din ce în ce mai important în avangarda decarbonizării industriilor, prin sprijinul politic pe care îl acordă și datorită cunoștințelor practice ale întreprinderilor și ale lucrătorilor acestora cu privire la capacitățile industriale, la tehnologiile necesare și la modul de anticipare a schimbărilor, creând condiții pentru a se lua măsurile practice adecvate. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Menținerea unei baze industriale solide în cadrul UE va asigura, pentru societatea europeană, prosperitate, locuri de muncă de calitate și angajamentul de a combate schimbările climatice. Industria europeană trebuie să investească în Europa, dispunând de un cadru de reglementare adecvat, atât în cercetare, dezvoltare și inovare, cât și în instalații și echipamente, pentru a-și menține poziția competitivă. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Observații generale

| 2.1. | Legea europeană a climei a stabilit un obiectiv ambițios de reducere a emisiilor pentru 2030, confirmând totodată obiectivul de neutralitate climatică pentru 2050. Pentru a atinge obiectivul Uniunii Europene, trebuie analizate toate activitățile cu emisii de gaze cu efect de seră (GES) și trebuie identificate căile de realizare a neutralității climatice până în 2050. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Industriile prelucrătoare sunt responsabile pentru 20 % (2) din emisiile europene. Industriile prelucrătoare europene cu emisii ridicate de CO2 sunt industria fierului și oțelului, industria cimentului, industria chimică și petrochimică, industria celulozei și hârtiei, a îngrășămintelor, a sticlei, a ceramicii, rafinăriile de petrol și industria metalelor neferoase (în principal aluminiu). Printre emisiile de GES produse de sectorul industrial se numără dioxidul de carbon (CO2) rezultat din consumul de energie, utilizarea în alte scopuri decât producerea de energie a combustibililor fosili și din sursele se combustibili nefosili, precum și alte gaze decât CO2. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tranziția verde a industriei producătoare este esențială pentru a respecta Legea europeană a climei. Se va înregistra o tranziție la nivelul tehnologiilor și, ulterior, vor avea loc modificări în ceea ce privește metodele de lucru, abilitățile și competențele în cadrul industriilor. Vor fi necesare, însă, și măsuri axate pe cerere pentru a promova adoptarea de produse cu emisii scăzute de dioxid de carbon și noi modele de afaceri (simbioză industrială, circularitate, consum dispecerizabil). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Industria producătoare pe drumul către neutralitatea climatică

| 3.1. | Prezentul aviz din proprie inițiativă se axează pe sectoarele industriale care fac obiectul ETS. Prin urmare, nu sunt vizate utilitățile energetice, transporturile și clădirile. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pe lângă provocarea în ceea ce privește decarbonizarea, îmbunătățirea eficienței energetice este imperativă pentru fiecare sector industrial. Deși nu va fi suficientă pentru a decarboniza industria europeană, eficiența energetică poate reduce semnificativ emisiile din consumul de energie. Se va înregistra o trecere de la combustibilii fosili la tehnologiile care emit alte gaze-decât cele cu efect de seră, în principal energie din surse regenerabile. Furnizorii de utilități și autoritățile publice sunt responsabili pentru tranziția energetică de la combustibilii fosili la tehnologii fără emisii. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În ceea ce privește provocarea în materie de decarbonizare, industriile ar putea fi clasificate după cum urmează:






  — | sectoarele care trebuie să își schimbe radical procesul de producție: siderurgia (ruta integrată), îngrășămintele și industria chimică; |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

sectoarele care trebuie să își schimbe radical procesul de producție: siderurgia (ruta integrată), îngrășămintele și industria chimică;

| — | sectoare care trebuie să schimbe vectorul energetic al procesului de producție: siderurgie (cuptoare cu arc electric), sticlă, ceramică, hârtie etc.; |
| --- | --- |

—

sectoare care trebuie să schimbe vectorul energetic al procesului de producție: siderurgie (cuptoare cu arc electric), sticlă, ceramică, hârtie etc.;

| — | sectoare „greu de decarbonizat”, precum sectorul cimentului, care trebuie să capteze și să stocheze (sau să folosească) CO2 emis în timpul procesului de fabricație pentru a deveni neutru din punct de vedere climatic; |
| --- | --- |

—

sectoare „greu de decarbonizat”, precum sectorul cimentului, care trebuie să capteze și să stocheze (sau să folosească) CO2 emis în timpul procesului de fabricație pentru a deveni neutru din punct de vedere climatic;

| — | sectoare care pot profita de tehnologiile de captare și utilizare a dioxidului de carbon pentru a dezvolta produse cu valoare adăugată ridicată, cum ar fi rafinăriile de petrol și industria chimică și petrochimică. |
| --- | --- |

—

sectoare care pot profita de tehnologiile de captare și utilizare a dioxidului de carbon pentru a dezvolta produse cu valoare adăugată ridicată, cum ar fi rafinăriile de petrol și industria chimică și petrochimică.

| 3.4. | Cogenerarea industrială de înaltă eficiență [CHP (3)] va contribui cu siguranță la creșterea eficienței energetice, dar nu poate decarboniza industria. Alternativ, folosirea entalpiei scăzute din industrie pentru încălzirea centralizată ar fi o altă modalitate de a crește eficiența energetică generală și ar putea fi valorificată pe parcursul tranziției către decarbonizarea completă. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tehnologiile de eliminare a dioxidului de carbon (CDR) elimină CO2 deja emis din atmosferă, creând astfel emisii „negative”. Tehnologiile legate de CSC, cum ar fi bioenergia cu captarea și stocarea dioxidului de carbon (BECCS) și captarea și stocarea directă a aerului (DACCS), reprezintă o parte importantă a portofoliului de tehnologii cu emisii negative. Totuși, în pofida potențialului lor de atenuare a schimbărilor climatice, aceste tehnologii se află, în prezent, doar în etapa demonstrativă. Alte tehnologii CDR cuprind activități de extindere a absorbanților naturali de CO2, precum împădurirea și reîmpădurirea, și nu fac obiectul prezentului aviz. |
| --- | --- |

3.5.

Viitoarea provocare în ceea ce privește CDR în industria prelucrătoare este de a găsi un echilibru în care captarea și stocarea dioxidului de carbon să fie o opțiune de atenuare, alături de alte tehnologii de reducere și eliminare a dioxidului de carbon. Reducerea și eliminarea GES trebuie să fie aliniate la Acordul de la Paris și la Legea europeană a climei. CSC poate permite UE să efectueze eliminarea GES în ritmul necesar, însă scopul trebuie să fie acela de a evita stocarea dioxidului de carbon pe termen lung.

| 3.6. | Hidrogenul produs prin folosirea energiei din surse regenerabile (hidrogen verde) pare să fie răspunsul- intersectorial la procesele de decarbonizare. De exemplu, în Suedia există un proiect care își propune să elimine emisiile de gaze cu efect de seră din producția de oțel folosind hidrogen produs din surse regenerabile de energie. În Finlanda, un proiect va demonstra modalități de producere a hidrogenului albastru și mai apoi verde și de captare și stocare permanentă a CO2 în Marea Baltică. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Industria prelucrătoare pe calea decarbonizării

| 4.1. | Dintre toate industriile europene, ne axăm pe sectoarele cu un potențial ridicat de îmbunătățire și cu impact ridicat asupra reducerii emisiilor de CO2 la nivel european. În industria prelucrătoare, accentul se pune pe sectoarele care se confruntă cu mai multe provocări pentru decarbonizare. Prezentul aviz se axează pe siderurgie, industria cimentului, industria chimică și petrochimică, rafinăriile de petrol, industria celulozei și hârtiei, a îngrășămintelor, a sticlei și a ceramicii. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Înainte de a descrie tehnologiile care ar putea avea un impact asupra reducerii și eliminării emisiilor de dioxid de carbon, trebuie să luăm în considerare trecerea de la sursele de energie din combustibili fosili la alte surse de energie care nu emit dioxid de carbon și la alte surse regenerabile. Aceste surse ar putea fi: energia eoliană, energia fotovoltaică și termosolară-, hidroenergia, energia geotermală, biomasa și biocombustibilii. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Unele sectoare ar trebui să adopte tehnologiile existente sau tehnologiile noi în procesele lor pentru a atinge un nivel zero de emisii de gaze cu efect de seră, astfel încât să se asigure trecerea la o societate neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei. În funcție de fiecare industrie și de emisiile sale actuale de GES, trebuie să se ia o singură măsură sau mai multe. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Acest prim pas ar putea părea „doar” o modificare a segmentului de producție sau de aprovizionare al procesului. În multe alte situații poate fi nevoie de cercetări și dezvoltări suplimentare, de exemplu pentru a adapta la hidrogen arzătoarele actuale pe gaze naturale sau pentru a folosi pompe de căldură. În plus, ar trebui abordate și aspectele legate de interdependența dintre hidrogen și materiale sau produse. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Industria siderurgică:
  Provocarea pentru industria siderurgică tradițională (rută integrată, care necesită reducerea minereului de fier) a dus deja la introducerea mai multor noi abordări tehnologice, care se axează în prezent pe înlocuirea furnalelor înalte cu furnale cu arc electric alimentate cu fier redus în mod direct, produs folosind hidrogen verde. Alte alternative deja explorate se bazează pe tehnologii de CSC, însă nu pot atinge obiectivul de reducere a GES. Electroliza minereului de fier poate emite cu până la 87 % mai puțin CO2 decât ruta integrată actuală (dacă aprovizionarea cu energie este decarbonizată complet). Reducerea plasmei din hidrogen a vizat obținerea de emisii zero de CO2. De fapt, producția de oțel pe bază de hidrogen ar putea să emită cu până la 95 % mai puțin CO2 decât actuala rută integrată (dacă utilizează energie electrică complet decarbonizată), dar, din cauza energiei pierdute în timpul producției de hidrogen, acest lucru ar duce la creșterea consumului de energie al industriei.
  Oțelul produs în furnalele cu arc electric generează numai 14 % din emisiile de GES ale rutei integrate, iar principala provocare constă în înlocuirea gazelor naturale din furnalele actuale cu hidrogen verde sau cu energie electrică din inducție.
  CUC (folosind gazele reziduale ale furnalelor înalte) poate reduce emisiile cu până la 65 % dacă este valorificată complet (reducerea CO2 depinde și de ciclul de viață complet al produselor chimice rezultante). Câteva dintre ele se află într-un stadiu mai avansat de dezvoltare – instalația de demonstrație Steelanol (în prezent în construcție – TRL 9) utilizează gaze reziduale pentru a produce bioetanol, iar proiectul Carbon2Chem (TRL 7-8) vizează utilizarea gazelor reziduale ca materie primă pentru substanțele chimice. |
| --- | --- |

4.5.

Provocarea pentru industria siderurgică tradițională (rută integrată, care necesită reducerea minereului de fier) a dus deja la introducerea mai multor noi abordări tehnologice, care se axează în prezent pe înlocuirea furnalelor înalte cu furnale cu arc electric alimentate cu fier redus în mod direct, produs folosind hidrogen verde. Alte alternative deja explorate se bazează pe tehnologii de CSC, însă nu pot atinge obiectivul de reducere a GES. Electroliza minereului de fier poate emite cu până la 87 % mai puțin CO2 decât ruta integrată actuală (dacă aprovizionarea cu energie este decarbonizată complet). Reducerea plasmei din hidrogen a vizat obținerea de emisii zero de CO2. De fapt, producția de oțel pe bază de hidrogen ar putea să emită cu până la 95 % mai puțin CO2 decât actuala rută integrată (dacă utilizează energie electrică complet decarbonizată), dar, din cauza energiei pierdute în timpul producției de hidrogen, acest lucru ar duce la creșterea consumului de energie al industriei.

Oțelul produs în furnalele cu arc electric generează numai 14 % din emisiile de GES ale rutei integrate, iar principala provocare constă în înlocuirea gazelor naturale din furnalele actuale cu hidrogen verde sau cu energie electrică din inducție.

CUC (folosind gazele reziduale ale furnalelor înalte) poate reduce emisiile cu până la 65 % dacă este valorificată complet (reducerea CO2 depinde și de ciclul de viață complet al produselor chimice rezultante). Câteva dintre ele se află într-un stadiu mai avansat de dezvoltare – instalația de demonstrație Steelanol (în prezent în construcție – TRL 9) utilizează gaze reziduale pentru a produce bioetanol, iar proiectul Carbon2Chem (TRL 7-8) vizează utilizarea gazelor reziduale ca materie primă pentru substanțele chimice.

| 4.6. | Industria cimentului:
  Doar 37 % din emisiile din industria cimentului provin din combustibili, în timp ce restul de 63 % din emisii sunt rezultatul unei reacții chimice a materiei prime (emisii de proces). Prin urmare, folosirea combustibililor din surse regenerabile (biomasă sau hidrogen) va reduce emisivitatea cu cel mult 35 %. În prezent sunt testate tehnologii care ar putea permite captarea și gestionarea sau stocarea viitoare a CO2 (metoda aminelor și circuitul calciului). O altă modalitate de a reduce emisiile constă în dezvoltarea așa-numitelor tipuri de ciment cu clincher scăzut, care au în prezent un TRL cuprins între 5 și 7. Aceste tipuri de ciment au o emisivitate cu până la 30 % mai scăzută decât cimenturile de Portland pure. |
| --- | --- |

4.6.

Doar 37 % din emisiile din industria cimentului provin din combustibili, în timp ce restul de 63 % din emisii sunt rezultatul unei reacții chimice a materiei prime (emisii de proces). Prin urmare, folosirea combustibililor din surse regenerabile (biomasă sau hidrogen) va reduce emisivitatea cu cel mult 35 %. În prezent sunt testate tehnologii care ar putea permite captarea și gestionarea sau stocarea viitoare a CO2 (metoda aminelor și circuitul calciului). O altă modalitate de a reduce emisiile constă în dezvoltarea așa-numitelor tipuri de ciment cu clincher scăzut, care au în prezent un TRL cuprins între 5 și 7. Aceste tipuri de ciment au o emisivitate cu până la 30 % mai scăzută decât cimenturile de Portland pure.

| 4.7. | Industria chimică:
  În industria chimică, electrificarea proceselor de producție, cum ar fi electrificarea instalațiilor de cracare, vizează reducerea cu 90 % a emisiilor de CO2 per unitate de cracare. Sectorul chimic este un factor important care contribuie la restabilirea ciclurilor sustenabile ale carbonului. Produsele chimice sunt un rezervor masiv de carbon, care pot fixa carbonul pentru o perioadă de 10-40 de ani. În prezent, volumul de carbon integrat în produsele chimice este comparabil cu emisiile totale ale industriei pentru producția acestora. Chiar dacă cea mai mare parte a acestui tip de carbon ajunge în atmosferă atunci când produsele sunt incinerate la finalul duratei de viață utile, stabilirea unei strategii ambițioase pentru economia circulară este o cerință prealabilă pentru realizarea unor cicluri ale carbonului sustenabile și reziliente din punct de vedere climatic, menținând carbonul „în buclă”. Sectorul chimic poate contribui la reducerea emisiilor în alte sectoare „absorbind” carbonul și stocându-l în produse. |
| --- | --- |

4.7.

În industria chimică, electrificarea proceselor de producție, cum ar fi electrificarea instalațiilor de cracare, vizează reducerea cu 90 % a emisiilor de CO2 per unitate de cracare. Sectorul chimic este un factor important care contribuie la restabilirea ciclurilor sustenabile ale carbonului. Produsele chimice sunt un rezervor masiv de carbon, care pot fixa carbonul pentru o perioadă de 10-40 de ani. În prezent, volumul de carbon integrat în produsele chimice este comparabil cu emisiile totale ale industriei pentru producția acestora. Chiar dacă cea mai mare parte a acestui tip de carbon ajunge în atmosferă atunci când produsele sunt incinerate la finalul duratei de viață utile, stabilirea unei strategii ambițioase pentru economia circulară este o cerință prealabilă pentru realizarea unor cicluri ale carbonului sustenabile și reziliente din punct de vedere climatic, menținând carbonul „în buclă”. Sectorul chimic poate contribui la reducerea emisiilor în alte sectoare „absorbind” carbonul și stocându-l în produse.

| 4.8. | Industria celulozei și hârtiei:
  În industria celulozei și a hârtiei, se preconizează că o combinație de îmbunătățiri ale proceselor, inclusiv tranziția la Industria 4.0, alături de investiții în tehnologii de producție de vârf, va conduce la o reducere a CO2 cu 7 milioane de tone până în 2050. Valorificând instalațiile sale de cogenerare la fața locului, industria are capacitatea de a intra pe piața energiei utilizând surplusurile de energie din surse regenerabile intermitente. Beneficiile de decarbonizare asociate s-ar putea ridica la 2 milioane de tone. Se preconizează că transformarea viitoare a instalațiilor industriale în surse de energie cu emisii de carbon scăzute sau chiar egale cu zero va asigura o reducere cu 8 milioane de tone a emisiilor de CO2. Pe lângă unele dintre conceptele inovatoare identificate în proiectul Two Team (4), precum tehnologia Deep Eutectic Solvents aflată acum în curs de dezvoltare, alte soluții inovatoare și disruptive ar putea completa efortul de reducere a emisiilor cu aproximativ 5 milioane de tone de CO2. |
| --- | --- |

4.8.

În industria celulozei și a hârtiei, se preconizează că o combinație de îmbunătățiri ale proceselor, inclusiv tranziția la Industria 4.0, alături de investiții în tehnologii de producție de vârf, va conduce la o reducere a CO2 cu 7 milioane de tone până în 2050. Valorificând instalațiile sale de cogenerare la fața locului, industria are capacitatea de a intra pe piața energiei utilizând surplusurile de energie din surse regenerabile intermitente. Beneficiile de decarbonizare asociate s-ar putea ridica la 2 milioane de tone. Se preconizează că transformarea viitoare a instalațiilor industriale în surse de energie cu emisii de carbon scăzute sau chiar egale cu zero va asigura o reducere cu 8 milioane de tone a emisiilor de CO2. Pe lângă unele dintre conceptele inovatoare identificate în proiectul Two Team (4), precum tehnologia Deep Eutectic Solvents aflată acum în curs de dezvoltare, alte soluții inovatoare și disruptive ar putea completa efortul de reducere a emisiilor cu aproximativ 5 milioane de tone de CO2.

| 4.9. | Rafinăriile de petrol:
  Rafinăriile de petrol pot contribui la tranziția energetică și climatică a economiei UE în două moduri: i) reducând substanțial amprenta de carbon a procesului lor de fabricație și ii) înlocuind progresiv combustibilii și alte produse de origine fosilă cu combustibili și alte produse bazate pe CO2 din biomasă sau reciclat. Înlocuirea treptată a energiei fosile cu bioenergie, împreună cu tehnologiile de CUC și CSC, va conduce chiar la emisii negative de GES. Emisiile nete de gaze cu efect de seră generate de utilizarea combustibililor și a altor produse de rafinărie pot fi reduse radical prin trecerea treptată, în ceea ce privește materiile prime, de la țiței la biomasă sustenabilă și la CO2 reciclat. Odată arși, combustibilii rezultați nu vor adăuga deloc CO2 în atmosferă sau vor adăuga foarte puțin, contribuind astfel la decarbonizarea transportului, mai ales în cazul modurilor a căror electrificare este mai dificilă. Sunt în curs de realizare investiții și noi proiecte în aceste domenii. De exemplu, trei dintre cele aproximativ 80 de mari rafinării din UE au fost transformate în biorafinării, înlocuind complet țițeiul cu biomasă durabilă (5). Această strategie pentru tranziția climatică necesită resurse financiare mai scăzute decât alte soluții, întrucât rafinăriile și sistemul de logistică pentru distribuția produselor pot fi adaptate și reutilizate în mare măsură. |
| --- | --- |

4.9.

Rafinăriile de petrol pot contribui la tranziția energetică și climatică a economiei UE în două moduri: i) reducând substanțial amprenta de carbon a procesului lor de fabricație și ii) înlocuind progresiv combustibilii și alte produse de origine fosilă cu combustibili și alte produse bazate pe CO2 din biomasă sau reciclat. Înlocuirea treptată a energiei fosile cu bioenergie, împreună cu tehnologiile de CUC și CSC, va conduce chiar la emisii negative de GES. Emisiile nete de gaze cu efect de seră generate de utilizarea combustibililor și a altor produse de rafinărie pot fi reduse radical prin trecerea treptată, în ceea ce privește materiile prime, de la țiței la biomasă sustenabilă și la CO2 reciclat. Odată arși, combustibilii rezultați nu vor adăuga deloc CO2 în atmosferă sau vor adăuga foarte puțin, contribuind astfel la decarbonizarea transportului, mai ales în cazul modurilor a căror electrificare este mai dificilă. Sunt în curs de realizare investiții și noi proiecte în aceste domenii. De exemplu, trei dintre cele aproximativ 80 de mari rafinării din UE au fost transformate în biorafinării, înlocuind complet țițeiul cu biomasă durabilă (5). Această strategie pentru tranziția climatică necesită resurse financiare mai scăzute decât alte soluții, întrucât rafinăriile și sistemul de logistică pentru distribuția produselor pot fi adaptate și reutilizate în mare măsură.

| 4.10. | Industria îngrășămintelor:
  În prezent, industria îngrășămintelor explorează posibilitatea de a înlocui gazele naturale ca materie primă cu hidrogen verde. Mai multe proiecte-pilot (6) sunt în curs de elaborare în întreaga UE și, odată ce hidrogenul ecologic va deveni disponibil și costul său va fi stabilit, industria va avansa către decarbonizarea completă. |
| --- | --- |

4.10.

În prezent, industria îngrășămintelor explorează posibilitatea de a înlocui gazele naturale ca materie primă cu hidrogen verde. Mai multe proiecte-pilot (6) sunt în curs de elaborare în întreaga UE și, odată ce hidrogenul ecologic va deveni disponibil și costul său va fi stabilit, industria va avansa către decarbonizarea completă.

| 4.11. | În concluzie, industria prelucrătoare are potențial de decarbonizare prin eficiența energetică, optimizarea proceselor și trecerea la energie din surse regenerabile. Va fi nevoie de investiții în cercetare, dezvoltare și inovare pentru a atinge obiectivul de neutralitate climatică până în 2050. Tehnologiile CSC și CUSC sunt, de asemenea, importante pentru industriile prelucrătoare, precum industria cimentului și în care biomasa este sursa de energie. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Abilități și competențe în viitoarea industrie producătoare

| 5.1. | Noile procese industriale vor necesita, fără îndoială, noi metode de lucru. Industriile și lucrătorii vor trebui să adapteze modul în care își îndeplinesc obligațiile în industrie, axându-se pe reducerea emisiilor de CO2 încă de la primele etape ale proceselor de fabricație. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tranziția verde a industriei producătoare va schimba producția în multe moduri, prin introducerea completă a noilor tehnologii de producție și prin valorificarea digitalizării. Vor fi necesare noi competențe și acțiuni de perfecționare și recalificare pentru a realiza o tranziție justă, care să nu lase pe nimeni deoparte. Trebuie să se acorde o atenție deosebită acțiunilor prin care cetățenii și lucrătorii din UE, IMM-urile, întreprinderile sociale și experții regionali să fie invitați să joace un rol proactiv în schimbarea inevitabilă a mediului de viață. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | UE trebuie să se asigure că cunoștințele privind noile tehnologii și privind punerea în aplicare a acestora în industriile actuale ajung la lucrătorii din industrie. Autoritățile publice și întreprinderile trebuie să depună eforturi, în cadrul dialogului social, pentru a valorifica competențele deja existente, precum și pentru a îndeplini obiectivele de decarbonizare. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Introducerea completă a hidrogenului verde în industrie va fi esențială pentru numeroase industrii. Totuși, în plus, punerea în aplicare a tehnologiilor de eliminare a dioxidului de carbon va influența abilitățile și competențele din industria producătoare și, foarte mult, din lanțul de aprovizionare. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Măsurile adoptate de UE și condițiile-cadru

| 6.1. | Cadrul juridic al UE și reglementările naționale trebuie să contribuie la decarbonizarea industriei. În acest demers, ar trebui să se țină seama de faptul că posibilitățile și/sau resursele care urmează să fie investite pentru tranziție diferă foarte mult, în Europa, de la un stat membru la altul și de la o regiune la alta. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Fondul pentru o tranziție justă dedicat sprijinirii regiunilor care depind foarte mult de industriile cu emisii ridicate de dioxid de carbon reprezintă un prim pas pozitiv. Totuși, domeniul său de aplicare, limitat la regiuni extrem de dependente de cărbune, lignit, turbă, șisturi bituminoase și industriile cu emisii ridicate de dioxid de carbon, este prea restrâns. CESE, ca și Parlamentul European, propune creșterea semnificativă a bugetului Fondului pentru o tranziție justă, pentru a oferi sprijin altor sectoare care vor fi afectate de decarbonizarea industriei. Ar trebui alocate resurse bugetare suplimentare pentru a asigura tranziția de la un loc de muncă la altul, crearea de locuri de muncă alternative și de calitate în aceleași regiuni și formarea, recalificarea și perfecționarea corespunzătoare a lucrătorilor. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Tranziția verde a industriei va necesita acces la volume semnificative de energie și de materii prime neutre din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, la un preț accesibil, stabil și competitiv. Vor trebui realizate investiții semnificative în Europa, printre altele în infrastructura energetică, pentru a răspunde nevoii industriei de a dispune de cantități mari de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Cadrul de reglementare al UE trebuie să îndrepte economia UE către îndeplinirea obiectivului de neutralitate climatică globală netă până în 2050, prin crearea condițiilor necesare pentru deblocarea unor resurse uriașe – financiare, tehnologice și intelectuale – pentru investiții în tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon, inclusiv în tehnologii de eliminare a emisiilor de dioxid de carbon, care să fie puse în aplicare rapid. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Este nevoie de stimulente regulate pentru a încuraja introducerea captării carbonului în industriile producătoare, la nivel european – prin Fondul pentru inovare – și în fiecare stat membru, însă fără a afecta piața unică, acesta fiind unul dintre elementele esențiale ale UE. Va fi nevoie de inițiative suplimentare din partea UE pentru a atrage și a mobiliza investițiile private. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Trebuie constituite alianțe strategice la nivel european pentru a intensifica dezvoltarea acestei industrii, permițând UE să devină lider în domeniu. Actualele norme privind ajutoarele de stat ar putea fi adaptate pentru a permite acest lucru. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Trebuie acordată o atenție deosebită activităților de cercetare-dezvoltare, purtându-se dialoguri în acest sens la nivel european. Fondul pentru inovare trebuie să fie mecanismul preferat pentru canalizarea acestor activități. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Ar trebui utilizate politicile de achiziții publice pentru a stimula piețele produselor verzi, în cadrul cărora producătorii reduc emisiile de gaze cu efect de seră, în raport cu produsele „maro”. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Întârzierile identificate în abordarea provocărilor climatice și presiunea timpului înseamnă că raportarea în cadrul semestrului european și recomandările adresate fiecărui stat membru trebuie să includă o serie de indicatori-cheie de performanță pentru a contribui la atingerea decarbonizării necesare a industriei. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Raportul de analiză prospectivă strategică ar trebui să revizuiască periodic progresele înregistrate, cele mai promițătoare scenarii/opțiuni și punctele slabe apărute în încercările de a atinge obiectivele climatice. Acest lucru este cu atât mai important cu cât poate oferi orientări pentru investițiile urgente și cu risc ridicat, dar și pentru o combinare rezonabilă a resurselor, atât la nivel vertical, cât și la nivel orizontal. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Un set de semnale de avertizare indică condiții de concurență neechitabile și un risc de „relocare a emisiilor de dioxid de carbon” către țările terțe, care împiedică tranziția fără emisii de dioxid de carbon. Acest fapt subliniază încă o dată importanța introducerii unui control în materie de competitivitate ca instrument de filtrare a riscurilor și de orientare. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Există diferențe clar măsurate în ceea ce privește concentrațiile emisiilor în funcție de statele membre, emisii/cap de locuitor, sectoare economice și regiuni. Având în vedere presiunea timpului, trebuie acordată prioritate prezentării celor mai rapide și mai mari rezultate care generează măsuri de decarbonizare. Prin urmare, ar trebui să se acorde o atenție deosebită metalurgiilor, materialelor minerale și substanțelor chimice, precum și industriei combustibililor din surse regenerabile.
  Inovațiile în fază incipientă și dorința de a le utiliza și a le vinde diferă în funcție de dimensiunea întreprinderilor, grupurile foarte mari având un avantaj în raport cu primul factor, iar IMM-urile în raport cu cel de-al doilea. Astfel, transferul de cunoștințe atât intersectorial, cât și vertical ar trebui încurajat și facilitat prin crearea unui mediu de afaceri favorabil. |
| --- | --- |

6.12.

Inovațiile în fază incipientă și dorința de a le utiliza și a le vinde diferă în funcție de dimensiunea întreprinderilor, grupurile foarte mari având un avantaj în raport cu primul factor, iar IMM-urile în raport cu cel de-al doilea. Astfel, transferul de cunoștințe atât intersectorial, cât și vertical ar trebui încurajat și facilitat prin crearea unui mediu de afaceri favorabil.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  TRL: Nivelurile de maturitate tehnologică sunt puncte diferite pe o scară utilizată pentru a măsura progresul sau nivelul de maturitate al unei tehnologii.

1

(2)  Agenția Europeană de Mediu.

2

(3)  CHP: producerea combinată de energie electrică și de energie termică.

3

(4)  https://www.cepi.org/two-team-project-report/

4

(5)  Gela, biorafinăria din Veneția (eni.com) și La Mède (TotalEnergies.com).

5

(6)  Fertiberia a lansat fabrica de îngrășăminte Impact Zero în Puertollano, Spania.

6

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/59

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Tranziția energetică și digitală a zonelor rurale”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/09)

| Raportor: | John COMER |
| --- | --- |
| Coraportor: | Luís MIRA |

Raportor:

John COMER

Coraportor:

Luís MIRA

| Decizia Adunării plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 30.6.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 173/1/2 |

Decizia Adunării plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

30.6.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

173/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră că o strategie combinată pentru tranziția energetică și digitală în zonele rurale nu a beneficiat de atenția și sprijinul preconizate. CESE solicită punerea în aplicare rapidă a viziunii pe termen lung a Comisiei pentru zonele rurale ale UE și mobilizarea părților interesate prin intermediul Pactului rural al UE. Zonele rurale cele mai vulnerabile necesită o atenție deosebită, astfel încât nimeni să nu fie lăsat în urmă. Este esențial să se pună accentul pe sărăcia energetică și pe zonele de sărăcie rurală. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE este convins că viitorul succes al Europei va depinde în mare măsură de cum tratăm zonele rurale într-un mod care să fie în echilibru cu zonele urbane. Comunitățile rurale nu ar trebui să fie dezavantajate în ceea ce privește digitalizarea și opțiunile de utilizare a energiei, de exemplu, utilizarea necesară a autoturismelor personale din cauza lipsei transportului public. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Rolul comunităților locale trebuie să fie mobilizat pentru a realiza o tranziție energetică echitabilă, combinată cu dezvoltarea comunității, prin crearea și extinderea comunităților de energie din surse regenerabile și a comunităților de energie ale cetățenilor, care să includă reunirea voluntară a cetățenilor, a autorităților locale și a IMM-urilor pentru a promova beneficiile sociale și economice. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE solicită consolidarea următoarelor politici și instrumente:






  — | Politica privind energia din surse regenerabile: actuala politică în domeniul energiei din surse regenerabile este determinată în primul rând de nevoia de a crește capacitatea mai degrabă decât de sporirea sinergiilor cu bunăstarea comunitară rurală. Necesitatea de a maximiza capacitatea de energie din surse regenerabile este esențială și la fel de esențială este necesitatea de a cuantifica și de a obține rezultate în toate aspectele legate de dezvoltarea rurală. |
| --- | --- | --- |

1.4.

—

Politica privind energia din surse regenerabile: actuala politică în domeniul energiei din surse regenerabile este determinată în primul rând de nevoia de a crește capacitatea mai degrabă decât de sporirea sinergiilor cu bunăstarea comunitară rurală. Necesitatea de a maximiza capacitatea de energie din surse regenerabile este esențială și la fel de esențială este necesitatea de a cuantifica și de a obține rezultate în toate aspectele legate de dezvoltarea rurală.

| — | Politica de licitație: actuala politică în domeniul licitațiilor pentru instalațiile de energie din surse regenerabile nu este utilă comunităților rurale întrucât aceasta se axează în primul rând pe reducerea costurilor și nu neapărat pe nevoile socioeconomice ale cetățenilor din zonele rurale. Trebuie să se aibă în vedere ca montarea tuturor instalațiilor de energie din surse regenerabile să fie cât mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și să contribuie semnificativ la nevoile socioeconomice ale comunităților rurale și ale cetățenilor din mediul rural. |
| --- | --- |

—

Politica de licitație: actuala politică în domeniul licitațiilor pentru instalațiile de energie din surse regenerabile nu este utilă comunităților rurale întrucât aceasta se axează în primul rând pe reducerea costurilor și nu neapărat pe nevoile socioeconomice ale cetățenilor din zonele rurale. Trebuie să se aibă în vedere ca montarea tuturor instalațiilor de energie din surse regenerabile să fie cât mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și să contribuie semnificativ la nevoile socioeconomice ale comunităților rurale și ale cetățenilor din mediul rural.

| — | Stocarea energiei electrice: sectorul stocării energiei electrice trebuie să crească. Una dintre principalele provocări va fi securitatea sezonieră a alimentării cu energie electrică. Stocarea în baterii și electrificarea inteligentă combinate cu răspunsuri la cerere vor ajuta în această privință. Stocarea hidrogenului verde va fi necesară ca rezervă. |
| --- | --- |

—

Stocarea energiei electrice: sectorul stocării energiei electrice trebuie să crească. Una dintre principalele provocări va fi securitatea sezonieră a alimentării cu energie electrică. Stocarea în baterii și electrificarea inteligentă combinate cu răspunsuri la cerere vor ajuta în această privință. Stocarea hidrogenului verde va fi necesară ca rezervă.

| — | Finanțare specifică prin alocarea planurilor naționale de redresare și reziliență, asigurându-se astfel că banii sunt efectiv cheltuiți în zonele rurale. |
| --- | --- |

—

Finanțare specifică prin alocarea planurilor naționale de redresare și reziliență, asigurându-se astfel că banii sunt efectiv cheltuiți în zonele rurale.

| 1.5. | CESE invită Comisia să propună un Digital Rural Act ca a treia componentă a Strategiei digitale a UE, împreună cu Actul legislativ privind piețele digitale și Actul legislativ privind serviciile digitale. Digitalizarea va deschide noi oportunități, în special pentru tineri, ceea ce ar putea modifica evoluțiile demografice, permițând totodată cetățenilor să lucreze de acasă și din centre de muncă rurale. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE subliniază că, pentru ca planurile europene sau naționale de redresare și reziliență să beneficieze pe deplin de contribuția zonelor rurale, este imperativ ca conexiunea la internet de mare viteză să fie garantată pentru întregul teritoriu, inclusiv în zonele slab populate. CESE îndeamnă guvernele fie să creeze condițiile pentru ca operatorii privați să furnizeze acest serviciu, fie să recurgă la o întreprindere de stat pentru a furniza serviciul. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că autoritățile guvernamentale și furnizorii de servicii trebuie să dezvolte aplicații ușor de utilizat, adaptate în mod specific la realitățile stilurilor de viață și ale activităților rurale. Aplicarea acestor tehnologii va reduce, de exemplu, amprenta de carbon a agriculturii (agricultura de precizie) și va contribui la îmbunătățirea accesibilității zonelor îndepărtate (drone). Sectorul public trebuie să intervină în cazul în care sectorul privat nu furnizează aceste soluții. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE subliniază că utilizatorilor din zona rurală de vârste diferite trebuie să li se ofere posibilități de formare și perfecționare corespunzătoare pentru utilizarea acestei noi tehnologii digitale. Incluziunea în zonele mai puțin favorizate trebuie să permită, de asemenea, accesul la dispozitivele necesare, fie prin utilizarea partajată, fie prin subvenții acordate de stat pentru achiziționarea acestora. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE concluzionează că implementarea tehnologiilor digitale în zonele rurale este necesară pentru a sprijini tranziția energetică. Sistemul energetic rural trebuie să fie descentralizat, ceea ce implică o nevoie uriașă de interconexiuni mai multe și mai bune, ceea ce necesită, în sine, implementarea tehnologiilor digitale pentru a corela cererea și oferta și pentru a asigura fluxuri eficiente de energie. Aplicația digitală la nivel rural va trebui să fie foarte eficientă din punct de vedere energetic din cauza ratei de utilizare mai scăzute și a densității mai scăzute a populației. Conectivitatea informatică cu consum redus de energie este o necesitate pentru zonele rurale. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE subliniază că, având în vedere că 30 % din populația UE trăiește în zone rurale, o tranziție energetică rurală echitabilă este un element-cheie al tranziției juste către o Uniune Europeană neutră din punct de vedere climatic, durabilă și prosperă, în conformitate cu Agenda teritorială 2030. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Comisia a propus ca o investiție de 20 % din NextGenerationEU să fie în domeniul digital. CESE recomandă ca toate statele membre să aloce cel puțin 10 % din aceste fonduri digitalizării rurale, fără a impune o birocrație nejustificată. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Tranziția energetică a zonelor rurale

Introducere

| 2.1. | Există un acord științific general conform căruia modul cel mai probabil prin care umanitatea influențează schimbările climatice globale vizează emisiile de dioxid de carbon provenite din arderea combustibililor fosili. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cercetătorul științific în domeniul climei, Michael Mann, afirmă în cartea sa, The New Climate War (Noul război climatic), că planeta noastră a intrat acum în zona de pericol din punctul de vedere al încălzirii și încă nu luăm măsurile necesare pentru a evita cea mai mare criză globală cu care ne-am confruntat vreodată. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Periculoasele schimbări climatice au ajuns deja în unele locuri ca urmare a creșterii nivelului mării. Veneția și Miami se confruntă cu provocări semnificativa în acest sens. Regiunea Amazonului s-a confruntat cu o despădurire masivă și cu secetă indusă de schimbările climatice. Dezghețarea mai rapidă decât se preconizase a calotei glaciare arctice reprezintă o preocupare majoră. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sunt necesare acțiuni în rândul tuturor părților interesate la scară globală pentru a adopta măsuri imediate privind schimbările climatice, prin măsuri de atenuare și de adaptare cu scopul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră (GES). Reducerea rapidă a utilizării combustibililor fosili trebuie să fie o prioritate imediată. |
| --- | --- |

2.4.

Zonele rurale

| 2.5. | 130 de milioane de persoane, adică 30 % din populația UE, locuiesc în zone rurale. Zonele rurale sunt diverse și sunt influențate în mare măsură de locația lor. În multe zone, în special în Europa de Sud, schimbările climatice vor crește progresiv deficitul de apă, vor exacerba inundațiile și vor spori intensitatea și frecvența incendiilor forestiere. În nordul Europei, intensificarea precipitațiilor și a furtunilor poate și va cauza daune semnificative și costisitoare infrastructurii. Temperaturile mai ridicate vor intensifica ciclul apei și vor crește frecvența furtunilor puternice. Aceste circumstanțe demonstrează necesitatea unei tranziții energetice și digitale cât mai rapide cu putință în zonele rurale. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Idea tranziției energetice rurale nu a beneficiat de nivelul de atenție pe care l-am fi așteptat. Acest fapt este surprinzător întrucât resursele necesare pentru a produce energie din surse regenerabile sunt într-o foarte mare măsură legate de zonele rurale. Cea mai mare parte a infrastructurii de energie din surse regenerabile, precum turbinele eoliene, instalațiile solare și centralele de biogaz sunt situate în zone rurale. Stâlpii și rețelele de transmisie reprezintă, de asemenea, o caracteristică a peisajului rural. Mulți locuitori din zonele rurale consideră că aceste structuri le sunt impuse și că zonele urbane profită într-o măsură mai mare de ele. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Zonele rurale au nevoi variate și distincte, în funcție de așezarea lor. Zone rurale pot fi împărțite după cum urmează:






  — | zonele rurale din cadrul zonelor de navetă ale unui oraș (rază de 60 km) și a căror dezvoltare se suprapune cu cea a orașului; |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

zonele rurale din cadrul zonelor de navetă ale unui oraș (rază de 60 km) și a căror dezvoltare se suprapune cu cea a orașului;

| — | regiunile rurale care nu fac parte din piața muncii urbane, dar înregistrează un flux de mărfuri și servicii de mediu și de alte activități economice către și dinspre regiune; |
| --- | --- |

—

regiunile rurale care nu fac parte din piața muncii urbane, dar înregistrează un flux de mărfuri și servicii de mediu și de alte activități economice către și dinspre regiune;

| — | regiunile rurale îndepărtate, a căror economie locală depinde în mare măsură de exportul activităților principale, cum ar fi produsele agricole din regiune. În special, populația din aceste zone tinde să fie disipată. De asemenea, aceste zone nu dispun de toată gama de servicii publice. |
| --- | --- |

—

regiunile rurale îndepărtate, a căror economie locală depinde în mare măsură de exportul activităților principale, cum ar fi produsele agricole din regiune. În special, populația din aceste zone tinde să fie disipată. De asemenea, aceste zone nu dispun de toată gama de servicii publice.

| 2.8. | Aceste diferite tipuri de zone rurale se confruntă cu multe și variate provocări în ceea ce privește punerea în aplicare a tranziției energetice, ceea ce arată importanța unei tranziții juste pentru atingerea obiectivului dorit. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Multe zone rurale sunt izolate fizic, cu o mică diversitate economică și cu o slabă densitate a populației. În multe cazuri, veniturile reduse și îmbătrânirea populației cresc vulnerabilitatea comunităților rurale. Persoanele care trăiesc singure în zone rurale izolate cu puține interacțiuni sociale prezintă imense probleme în ceea ce privește punerea în aplicare a unei tranziții energetice. Sărăcia energetică este o problemă semnificativă în aceste domenii. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Implementarea contoarelor inteligente reprezintă o parte esențială a tranziției energetice rurale. Până în prezent, s-ar părea că implementarea contoarelor inteligente a fost mai curând lentă în zonele rurale. Trebuie să ne asigurăm, de asemenea, că gospodăriile cu venituri reduse și persoanele cu competențe informatice limitate pot fructifica la maximum contoarele inteligente în cadrul unei tranziții energetice juste în care nimeni nu este lăsat în urmă. Mecanismul de redresare și reziliență a alocat 25 miliarde EUR pentru a sprijini competențele și educația digitale. Statele membre trebuie să acorde o parte adecvată din acest fond competențelor digitale și formării în domeniul alfabetizării pentru populația rurală. Faptul că există locuri în Europa care nu dispun de internet este o situație intolerabilă și trebuie remediată cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | CESE a subliniat în avizul său „Către o strategie globală privind dezvoltarea rurală/urbană durabilă” (1) că politicile din domeniul agriculturii, al alimentelor și cele rurale trebuie corelate cu politicile în domeniul schimbărilor climatice și al biodiversității. Aspectul multifuncțional al agriculturii este la fel de important ca promovarea activităților neagricole, cum ar fi înființarea de întreprinderi în sectorul serviciilor de energie curată pentru a crea oportunități de locuri de muncă. Trebuie explorat potențialul comerțului electronic. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Comunicarea intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE” (2) include un Pact rural care vizează, printre altele, încurajarea coeziunii teritoriale și crearea de noi oportunități pentru a atrage întreprinderi inovatoare. Punerea în aplicare a acestei viziuni ar facilita în mare măsură o tranziție energetică justă în zonele rurale. CESE a salutat această abordare în avizul său „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE” (3). |
| --- | --- |

2.12.

Transporturile

| 2.13. | Asigurarea transportului rural este un aspect esențial din cauza unui transport public necorespunzător, a zonelor slab populate și a depărtării de magazine și servicii. În plus, persoanele din zonele rurale care lucrează în centre urbane acoperă distanțe lungi de navetă către locurile lor de muncă. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Este necesară o planificare locală și națională cu scopul de a asigura un sistem de transport multimodal pentru a face trecerea către energia din surse regenerabile. Un astfel de sistem trebuie să ofere alegeri și alternative pentru transportul persoanelor și pentru cel al mărfurilor. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Transportul mărfurilor în zonele rurale necesită o atenție specifică în ceea ce privește tranziția energetică. De exemplu, livrările de bunuri agricole și colectarea produselor agricole trebuie să fie o parte importantă a planificării tranziției energetice. Vehiculele grele de transport marfă (HGV) electrice și HGV-urile pe bază de hidrogen trebuie să fie obiectivul de atins. Pe termen scurt, biocombustibilii durabili și vehiculele hibride ar putea contribui la reducerea emisiilor de GES. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Expansiunea majoră a cumpărăturilor online, în special în zonele rurale, arată importanța reducerii emisiilor de GES ale camionetelor de livrare. Utilizarea camionetelor electrice ar răspunde acestui scop imediat ce este instituită infrastructura de încărcare adecvată. De asemenea, firmele de curierat trebuie să finanțeze achiziționarea de camionete electrice. Prioritatea imediată este de a începe reducerea emisiilor în toate modurile posibile. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Trebuie acordată prioritate asigurării unui transport public mai bun în zonele rurale, înglobând emisii scăzute de GES și incluziunea socială și permițând oportunități de dezvoltare rurală. Transportul public rural trebuie privit ca un bun public în contextul tranziției energetice și, prin urmare, sunt necesare fonduri publice pentru a promova și a facilita un transport public durabil. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Autovehiculele personale sunt considerate mijloace de transport indispensabile în mediul rural, întrucât ar fi impracticabil să se locuiască în zonele rurale în absența lor. În mod prioritar ar trebui vizată sprijinirea și încurajarea rezidenților din zonele rurale să reducă utilizarea autovehiculelor personale atunci când este posibil și să facă trecerea la autovehicule cu emisii scăzute cât mai curând posibil. Ajutorul financiar pentru promovarea achiziționării de vehicule electrice trebuie să fie un obiectiv principal pentru tranziția energetică în zonele rurale. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Stocarea bateriilor reprezintă un mijloc eficace de aplatizare a curbei cererii nete de energie electrică din surse regenerabile. Utilizarea la scară largă a vehiculelor electrice (VE) ar putea contribui în această privință. Atunci când VE permit transmiterea energiei electrice înapoi către rețea, parcul electric poate acționa ca activ de stocare a bateriilor în plus față de alte forme de stocare a bateriilor. Returnarea energiei electrice de la VE către rețea trebuie să fie atractivă din punct de vedere financiar pentru consumatori, astfel cum se subliniază în avizul CESE privind Regulamentul privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (4). |
| --- | --- |

2.19.

Turismul

| 2.20. | Zonele rurale depind adesea de turism, ca un important generator de venituri. Prin urmare, zonele rurale trebuie să dispună de o infrastructură pentru combustibili alternativi adecvată pentru a încuraja industria turismului reducând totodată emisiile de GES. Companiile care închiriază autovehicule trebuie încurajate să facă trecerea la vehicule cu emisii scăzute și, de preferință, la vehiculele electrice. Tranziția energetică în zonele rurale necesită acțiuni care să faciliteze obținerea unor venituri mai mari din turism. |
| --- | --- |

2.20.

Energia electrică din surse regenerabile

| 2.21. | Energia electrică din surse regenerabile cum ar fi energia eoliana, energia solară și biogazul, reprezintă o componentă majoră în peisajul rural. Armonizarea legislației între statele membre trebuie să promoveze și să protejeze interesele prosumatorilor și să motiveze investițiile în infrastructurile de energie din surse regenerabile. Toate statele membre trebuie să dispună de posibilitatea de a vinde energia produsă către rețeaua națională. Trebuie să existe sisteme de compensare adecvate între energia din surse regenerabile produsă de prosumatori și energia consumată pentru a asigura independența energetică a zonelor rurale. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Licitațiile recente pentru achizițiile publice centralizate de energie electrică din surse regenerabile au devenit tot mai răspândite și au reușit în multe cazuri să reducă costurile de construcție a instalațiilor eoliene și solare. În general, dezvoltarea energiei electrice în zonele rurale este legată în primul rând de decarbonizarea sectorului energetic și nu există sinergii cu obiectivele de dezvoltare rurală. Locuitorii din zonele rurale se opun frecvent acestor dezvoltări întrucât prevăd un beneficiu modest pentru comunitatea locală. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Cooperativele și alte organizații de la nivel local trebuie implicate în convenirea asupra locațiilor destinate instalațiilor de energie electrică din surse regenerabile, atât în interiorul teritoriilor, cât și în regiunile de coastă. Comunitățile locale trebuie să aibă participații și să obțină beneficii locale din astfel de instalații. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | În cadrul acestor proiecte ample, dezvoltarea energiei din surse regenerabile este legată în primul rând de decarbonizarea sectorului energetic; există puține preocupări legate de dezvoltarea rurală. Parcurile eoliene la scară mică, precum și instalațiile solare și de digestie anaerobă de mici dimensiuni operate de cooperative și de populația locală pot fi mai orientate către dezvoltarea rurală, precum și către incluziunea socială și economică a comunităților rurale. Există nevoia obținerii unui echilibru în legătură cu aceste două sisteme. Comunitățile de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie ale cetățenilor oferă o cale de a realiza o tranziție energetică echitabilă, combinată cu dezvoltarea comunității. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Un studiu de caz în Suedia rurală (Ejdemo și Söderholm, 2015) a constatat că, în absența unui sistem de beneficii pentru comunitate, oportunitățile de ocupare a forței de muncă au fost foarte modeste în contextul dezvoltării rurale. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | O comunitate de energie a cetățenilor este o entitate juridică în cadrul căreia cetățenii, IMM-urile și autoritățile locale se reunesc în calitate de utilizatori finale pentru a coopera în ceea ce privește generarea de energie din surse regenerabile. Un astfel de exemplu este municipalitatea Feldheim (un mic sat din sud-vestul Berlinului) care a devenit autonomă din punct de vedere energetic. Municipalitatea a instalat turbine eoliene în curțile din spatele caselor și a creat o rețea independentă. Rezidenții plătesc prețuri minime pentru energia electrică. Instalarea unei centrale de biogaz a permis satului să creeze o rețea centralizată de termoficare. Acesta este un exemplu excelent al unei comunități a energiei din surse regenerabile în funcțiune. De asemenea, aceasta demonstrează că o abordare ascendentă este vitală pentru viitorul zonelor rurale (5). |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Răspunsul din partea cererii deplasează consumul de energie electrică către perioade în care sistemul poate face față cererii. Trebuie să aplatizăm curba cererii nete pentru energia electrică în perioadele de vârf ale cererii pentru a evita penele de curent pe măsură ce este produsă mai multă energie electrică verde. Utilizarea stocării bateriilor, a stocării hidroelectrice și a electrificării inteligente va oferi flexibilitate în ceea ce privește aplatizarea curbei cererii nete. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Adresându-se la Dublin parlamentarilor irlandezi, comisara pentru energie, Kadri Simson, a declarat că războiul din Ucraina a forțat Bruxelles-ul să meargă mai departe și mai rapid pentru a pune capăt importurilor de combustibil din Rusia. Ea a afirmat că, în cadrul propunerilor care nu au fost încă convenite, UE va urmări să își asume 45 % din consumul său de energie din surse regenerabile până în 2030. Aceasta va reprezenta o creștere față de obiectivul actual de 32 % și mai mult decât dublul cotei de 22 % în 2020. CESE este de acord cu acest nou obiectiv, dar avertizează că el poate fi atins numai prin stimularea rapidă a unor investiții noi și mai mari în tranziția energetică rurală. |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Vântul nu bate mereu, prin urmare va fi necesară o rezervă. Hidrogenul verde poate constitui o rezervă pentru a răspunde cererii variate de energie electrică și poate fi stocat până în momentul în care devine necesar. |
| --- | --- |

2.29.

Agricultura

| 2.30. | Activitatea agricolă este esențială pentru dezvoltarea și prosperitatea majorității zonelor rurale. Acest sector al economiei rurale se confruntă cu imense provocări în realizarea tranziției energetice. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Nu au fost realizate activități majore pentru a reduce amprenta de carbon a mașinilor agricole. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | În viitorul imediat, s-ar părea că utilizarea biocombustibililor durabili oferă cea mai bună soluție de reducere a emisiilor, întrucât mașinile existente ar putea fi utilizate odată ce sunt modificate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | Biocombustibilii durabili nu sunt ieftin de produs și pot costa mai mult decât dublul prețului motorinei. Prețurile pot scădea ușor pe măsura progreselor. |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | În viitor, atunci când mașinile agricole electrice devin disponibile pe scară mai largă, va fi posibilă reducerea semnificativă a emisiilor. |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Agricultura este în principal o întreprindere cu profituri reduse, prin urmare, costurile de investiții legate de trecerea la mașini electrice ar fi extrem de dificil de finanțat. Depășirea problemei finanțării trecerii la mașini electrice sau pe bază de hidrogen va fi un aspect major al tranziției energetice a zonelor rurale. |
| --- | --- |

2.35.

| 2.36. | Utilizarea panourilor solare în construcțiile din agricultură ar permite fermierilor să utilizeze energia electrică verde și, întrucât agricultura este un mare consumator de energie electrică, aceasta ar reprezenta un câștig semnificativ pentru tranziția energetică. Orice excedent ar putea fi vândut înapoi rețelei. |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | Agricultura de precizie este o abordare bazată pe date de gestionare a exploatației agricole care poate îmbunătăți producția și randamentele și poate reduce amprenta de carbon a agriculturii. Aceasta se datorează progreselor realizate în domeniul tehnologiei digitale cu sisteme de teledetecție, de GPS și de direcționare prin satelit pentru tractoare. Toate acestea vor fi importante pentru tranziția energetică în agricultură combinate cu cerințele privind investițiile, formarea și perfecționarea. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | Este posibil ca fermierii să poată vinde surplusul de energie electrică în rețea, deoarece fermierii din sectorul produselor lactate și crescătorii de animale dețin acoperișuri mari pe clădirile lor agricole. Unii fermieri pot deveni parteneri în crearea instalațiilor de biomasă și pot vinde gazul către rețeaua de gaze. Utilizarea reziduurilor forestiere în instalațiile de biomasă este importantă pentru facilitarea gestionării pădurilor în acele zone în care sunt disponibile astfel de materiale. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | Consecințele războiului din Ucraina înseamnă că trebuie să reexaminăm securitatea alimentară din UE. Ca prioritate, terenurile trebuie utilizate pentru a produce alimente. Nu ar trebui să existe o concurență între instalarea de panouri solare la scară industrială și producția de biomasă pentru energia regenerabilă, întrucât acestea ar trebui să fie, mai curând, complementare. |
| --- | --- |

2.39.

Biometanul

| 2.40. | Biometanul este un biogaz din care au fost îndepărtate dioxidul de carbon, hidrogen sulfuratul și apa; acesta poate fi injectat direct în rețeaua de gaz sau utilizat într-un vehicul pe bază de gaz. |
| --- | --- |

2.40.

| 2.41. | Instalațiile de digestie anaerobă trebuie construite aproape de locurile în care există o aprovizionare adecvată cu dejecții lichide. Silozurile de iarbă și de porumb excedentare pot fi, de asemenea, utilizate, cu condiția de a nu intra în conflict cu producția alimentelor și a hranei pentru animale. |
| --- | --- |

2.41.

| 2.42. | Sunt necesare cercetări suplimentare pentru a îmbunătăți eficiența instalațiilor de digestie anaerobă și a reduce costurile asociate procesului. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | Utilizarea instalațiilor de digestie anaerobă trebuie promovată și finanțată în cadrul tranziției energetice din zonele rurale. |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | Energia pe bază de biomasă poate fi utilizată pentru a produce căldură sau pentru a produce energie electrică. Biomasa va juca un rol vital în producerea de energie electrică din surse regenerabile. |
| --- | --- |

2.44.

Locuințele din zonele rurale

| 2.45. | Există posibilitatea ca multe gospodării din zonele rurale să instaleze o tehnologie de microgenerare, cum ar fi panourile solare și turbinele eoliene de mici dimensiuni, cu potențialul de a vinde orice alimentare excedentară înapoi rețelei. |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | Gospodăriile cu venituri reduse au nevoie de ajutor financiar pentru a implementa instalațiile de microgenerare. Aceasta ar marca o tranziție energetică semnificativă în gospodăriile rurale. |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | Locuințele rurale sunt în general mai puțin bine izolate termic și mai puțin eficiente din punct de vedere energetic decât locuințele urbane. În multe cazuri, este vorba despre case în poziții izolate, expuse condițiilor meteorologice. |
| --- | --- |

2.47.

| 2.48. | În contextul tranziției energetice, este necesar un program major de investiții pentru renovarea clădirilor rezidențiale din zonele rurale, pentru a îmbunătăți izolarea termică și eficiența energetică a acestora. O astfel de investiție va fi un pas important în direcția reducerii consumului de energie și a decarbonizării încălzirii locuințelor rurale. Va fi necesar un sistem de granturi, deoarece costurile capitalului necesar pentru un program cuprinzător de renovare sunt foarte ridicate. Gospodăriile cu venituri reduse și cele care se confruntă cu sărăcia energetică vor avea nevoie de ajutor special pentru a realiza această tranziție. |
| --- | --- |

2.48.

3.   Tranziția digitală în zonele rurale

| 3.1. | În 2021 Comisia Europeană și-a prezentat viziunea asupra transformării digitale a Europei până în 2030 Mai întâi, a subliniat nevoia unor propuneri legislative privind Actul legislativ privind piețele digitale și Actul legislativ privind serviciile digitale pentru a asigura un spațiu digital mai sigur, în care drepturile fermierilor sunt protejate și pentru a crea condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile europene în lumea digitală. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pentru a hrăni o populație mondială tot mai mare, cu un impact minim asupra mediului și într-un mod care să promoveze neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon, în zonele rurale este necesară o infrastructură digitală și tehnologică pentru a facilita utilizarea eficientă și precisă a resurselor în agricultură. Cu toate că 30 % din populația Europei locuiește în zone rurale și că aceste zone reprezintă 80 % din teritoriul celor 27 de state membre, digitalizarea se confruntă cu dificultăți mai mari în mediul rural care, dacă nu sunt abordate, vor submina ambițiile digitale ale Europei. Cadrul legislativ european pentru actul legislativ rural digital este conceput pentru a aborda aceste dificultăți promovând:






  — | o acoperire în rețeaua de bandă largă egală și garantată pentru toate regiunile Europei: în prezent, acoperirea este bună în marile centre urbane și slabă în zonele rurale; pentru a atinge obiectivele de digitalizare, această problemă trebuie abordată urgent pentru a nu se crea un decalaj și mai mare între regiuni; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

o acoperire în rețeaua de bandă largă egală și garantată pentru toate regiunile Europei: în prezent, acoperirea este bună în marile centre urbane și slabă în zonele rurale; pentru a atinge obiectivele de digitalizare, această problemă trebuie abordată urgent pentru a nu se crea un decalaj și mai mare între regiuni;

| — | infrastructura: asigurarea unor investiții private pentru dezvoltarea unei infrastructuri în buclă locală, ținând seama de beneficiile nefinanciare cum ar fi externalitățile socioeconomice; |
| --- | --- |

—

infrastructura: asigurarea unor investiții private pentru dezvoltarea unei infrastructuri în buclă locală, ținând seama de beneficiile nefinanciare cum ar fi externalitățile socioeconomice;

| — | consolidarea capacităților: îmbunătățirea competențelor digitale ale persoanelor care trăiesc în zone rurale; |
| --- | --- |

—

consolidarea capacităților: îmbunătățirea competențelor digitale ale persoanelor care trăiesc în zone rurale;

| — | adecvarea: promovarea dezvoltării aplicațiilor care răspund nevoilor comunității agricole și rurale, care utilizează în mică măsură serviciile digitale concepute pentru mediul urban. |
| --- | --- |

—

adecvarea: promovarea dezvoltării aplicațiilor care răspund nevoilor comunității agricole și rurale, care utilizează în mică măsură serviciile digitale concepute pentru mediul urban.

| 3.3. | Actul legislativ rural digital, ca mecanism legislativ al Comisiei Europene, întocmai ca Actul legislativ privind piețele digitale și Actul legislativ privind serviciile digitale, va constitui un set de norme, obligații și responsabilități menite să asigure faptul că zonele rurale europene au acces la un set de inițiative, instrumente și forme de acces care, din cauza densității scăzute a populației, sunt nefavorabile din punct de vedere economic pentru investițiile private. Astfel, actul legislativ rural digital va asigura implementarea digitalizării în zonele rurale, acolo unde nevoia de digitalizare este invers proporțională cu beneficiile financiare obținute. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În cele din urmă, actul legislativ rural digital va fi cel mai important pionier al Pactului verde european, al Strategiei „De la fermă la consumator” și al neutralității emisiilor de dioxid de carbon ale Europei până în 2050, întrucât tranziția către un sistem alimentar echitabil, sănătos și respectuos față de mediu va fi posibil numai dacă tehnologia și digitalizarea sunt disponibile și accesibile lumii agricole și rurale. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | După cum s-a subliniat în avizul CESE „Trecerea la un nivel superior de digitalizare favorabilă incluziunii, sigură și fiabilă pentru toți” (6), importanța digitalizării nu poate fi subestimată, deoarece ea „poate sprijini creșterea mobilității pe piața forței de muncă, poate spori productivitatea și flexibilitatea la locul de muncă și poate permite concilierea vieții profesionale cu viața privată atunci când lucrătorii lucrează la distanță, de la domiciliu”. În acest scop, este nevoie de un set cuprinzător de competențe digitale, indiferent dacă lucrătorii locuiesc în zone urbane sau rurale. Cu toate acestea, există obstacole suplimentare multiple în zonele îndepărtate. Prin urmare, CESE solicită ca agenda specifică pentru competențe digitale să-i sprijine pe europenii care locuiesc în zonele rurale. Această abordare, care va constitui nucleul actului legislativ privind digitalizarea zonelor rurale, ar trebui să contribuie simultan la reducerea decalajului digital și la valorificarea beneficiilor transformării digitale a societății. |
| --- | --- |

3.5.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Avizul CESE pe tema „Către o strategie globală privind dezvoltarea rurală/urbană durabilă” (JO C 105, 4.3.2022, p. 49).

1

(2)  COM(2021) 345 final.

2

(3)  Avizul CESE „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE” (JO C 290, 29.7.2022, p. 137).

3

(4)  Avizul CESE pe tema „Regulamentul privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi” (JO C 152, 6.4.2022, p. 138).

4

(5)  ERP WORKSHOP REPORT Workshop 21 (raport de atelier ERP, atelierul 21).

5

(6)  Avizul CESE pe tema „Trecerea la un nivel superior de digitalizare favorabilă incluziunii, sigură și fiabilă pentru toți” (JO C 374, 16.9.2021, p. 11).

6

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/67

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Investițiile publice în infrastructura energetică ca parte a soluției la problemele climatice”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/10)

| Raportor: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |
| Coraportor: | Lutz RIBBE |

Raportor:

Thomas KATTNIG

Coraportor:

Lutz RIBBE

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 7.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 22.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 162/7/8 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

7.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

22.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

162/7/8

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Consecințele crizei climatice afectează semnificativ Europa și întreaga lume. Cu toate că posibilitățile disponibile de adaptare efectivă la schimbările climatice au sporit în ultimii ani, specialiștii atrag atenția asupra unei mobilizări insuficiente a mijloacelor financiare, a unei implicări prea limitate a cetățenilor și a sectorului privat, precum și a lipsei de leadership politic. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pentru satisfacerea cererii crescânde de energie electrică și pentru atingerea obiectivelor climatice, se impun dublarea investițiilor în rețeaua de energie electrică, pentru ca acestea să ajungă la 55 de miliarde EUR anual, și majorarea la 75 de miliarde EUR pe an a fondurilor pentru crearea unor capacități de producție nepoluante (1). În acest context, au un rol important investițiile publice în sisteme energetice inteligente și regenerabile, precum și în infrastructura de stocare, care să garanteze securitatea aprovizionării cu energie, combaterea sărăciei energetice, prețuri accesibile și crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE sprijină propunerile Comisiei de a accelera și raționaliza procedurile de autorizare pentru energia din surse regenerabile și de a defini așa-numitele „zone pretabile dezvoltării” proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile pentru astfel de proiecte. Aici există un potențial semnificativ pentru o tranziție energetică mai rapidă. Este cu atât mai important să se definească cât mai concret ce simplificări se aplică în așa-numitele „zone pretabile dezvoltării” proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Legislația europeană în domeniul energiei nu recunoaște protecția climei drept un obiectiv al reglementărilor în materie de rețele. În consecință, și pentru autoritățile naționale de reglementare este dificil să creeze stimulente pentru transformarea, extinderea și modernizarea rețelelor de distribuție a energiei electrice care să îndeplinească cerințele neutralității climatice. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În ceea ce privește viitoarea organizare a sistemelor și infrastructurilor energetice, CESE a subliniat în repetate rânduri că toții consumatorii – gospodăriile, întreprinderile și comunitățile energetice – trebuie să fie implicați activ în dezvoltarea unor sisteme energetice inteligente și că trebuie să se ofere stimulente pentru ca societatea civilă să poată participa la tranziția energetică, dar și contribui la finanțarea ei. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Rata investițiilor publice ale UE în tehnologiile pentru o energie curată necesare pentru decarbonizare este cea mai scăzută în comparație cu alte economii majore, ceea ce afectează competitivitatea UE. De la începutul liberalizării, evoluția investițiilor întreprinderilor din domeniul energiei electrice este în declin. Această diminuare a investițiilor a condus la blocaje de aprovizionare și frânează extinderea surselor regenerabile de energie. Prin urmare, CESE sprijină propunerea Comisiei de a utiliza planurile de redresare și Mecanismul de redresare și reziliență, precum și finanțarea suplimentară din Fondul de coeziune pentru dezvoltarea regională și fondul politicii agricole comune pentru punerea în aplicare a planului REPowerEU. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Organizarea și reglementarea pieței trebuie să fie adaptate la noile realități ale energiilor regenerabile care vor prevala în viitor (inclusiv o producție mai descentralizată și un consum sporit la locul de producție), să creeze condițiile necesare pentru diferiții actori și să asigure o protecție adecvată a consumatorilor. CESE salută intenția Comisiei de a verifica opțiunile de optimizare a structurii pieței energiei electrice și insistă asupra efectuării unor evaluări ale pieței, în care să se analizeze comportamentul tuturor actorilor potențiali de pe piața energiei electrice și structura pieței energiei electrice. În orice caz, CESE subliniază importanța unei evaluări cuprinzătoare a impactului înainte de prezentarea oricărei propuneri. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE pledează din nou pentru o „regulă de aur” pentru investițiile publice, în scopul de a proteja productivitatea și baza socială și ecologică pentru bunăstarea generațiilor viitoare. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Finanțările mixte cu implicarea unor investitori privați reprezintă o opțiune numai dacă se garantează că procedura de achiziții este transparentă și că ea nu implică costuri suplimentare nejustificate pentru autoritățile publice în comparație cu finanțarea publică. Trebuie să existe transparență deplină cu privire la costurile suplimentare justificate. Este cu atât mai important ca astfel de modele de finanțare mixtă să definească în mod clar drepturile și obligațiile, să clarifice aspectele legate de răspundere și să prevadă un sistem eficient și rapid de soluționare a conflictelor pentru a evita costurile suplimentare pe termen lung și situațiile defavorabile în materie de răspundere. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE subliniază că „tranziția justă” nu se referă numai la finanțarea tranziției. Ea are drept obiectiv, de asemenea, să creeze condiții de muncă decente, locuri de muncă de calitate și securitate socială și să mențină competitivitatea întreprinderilor europene, necesitând măsuri specifice la toate nivelurile, îndeosebi la nivel regional. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE este convins că trebuie avute în vedere, în special, definirea extinderii rețelelor drept interes public major, considerarea protecției climei drept obiectiv al reglementării și, în general, o mai bună sincronizare în ce privește planificarea energiei din surse regenerabile și a rețelei de energie electrică. Sunt necesare în acest sens dispoziții concrete de drept european. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Evoluțiile din ultimul deceniu, provocările legate de extinderea rețelei, creșterea masivă a prețurilor la energie, pericolul atacurilor cibernetice și nu în ultimul rând războiul din Ucraina evidențiază clar miezul problemei, și anume întrebarea: sub controlul cui se vor afla în viitor infrastructurile esențiale, cum ar fi rețeaua energetică? Prin urmare, există un interes public major care, în mod logic, ar face necesară deținerea infrastructurii de către o autoritate publică care să îndeplinească o obligație de serviciu public și să elimine inegalitățile existente. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Aspectul avantajelor și dezavantajelor proprietății publice și private și/sau al finanțării private a infrastructurii energetice pentru o piață a energiei funcțională este fără îndoială important și ar trebui analizat în cadrul evaluării planificate de Comisie a opțiunilor de optimizare a structurii pieței energiei. Rezultatele unei astfel de analize pot servi drept instrument decizional valoros pentru statele membre, care sunt responsabile pentru luarea deciziilor cu privire la proprietatea publică sau privată asupra infrastructurilor energetice. În opinia CESE, energia electrică nu este doar un bun strategic esențial pentru întreaga economie a UE, ci și un bun public. Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să analizeze în detaliu impactul și consecințele întregului proces de privatizare și liberalizare a sectorului energetic european în ceea ce privește stabilitatea sa, fiabilitatea aprovizionării și funcționarea pieței energiei electrice și să transpună rezultatele într-un proces de reconfigurare a întregului sector energetic, inclusiv în ce privește opțiunile de consolidare a rolului sectorului național și al celui public. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Context

| 2.1. | Consecințele crizei climatice sunt resimțite de pe acum de miliarde de oameni în lumea întreagă, dar și de ecosisteme, după cum reiese din ultimele rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), deși creșterea temperaturii nu a atins încă obiectivul de 1,5 grade convenit la Paris. Deosebit de problematic este faptul că sistemele și grupurile cele mai afectate de caniculă, secetă, inundații, boli, lipsa apei și a hranei dispun de multe ori de cele mai puține resurse pentru gestionarea acestor probleme. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În ultimii ani există tot mai multe opțiuni de adaptare eficace la schimbările climatice. Totuși, măsurile puse în aplicare și planificate în multe părți ale Europei nu sunt satisfăcătoare. Specialiștii atrag atenția asupra unei mobilizări insuficiente a mijloacelor financiare, a unei implicări prea limitate a cetățenilor și a sectorului privat, precum și a lipsei de leadership politic. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Faptul că în acest moment, pe fondul războiului din Ucraina, în Europa sunt mobilizate rapid fonduri importante în scopuri militare creează temerea că s-ar putea angaja mijloace financiare în aceste scopuri, ceea ce ar putea duce la întârzieri în ceea ce privește protecția climei. Prin urmare, CESE salută măsurile și instrumentele anunțate de Comisie în Planul REPowerEU (2) de reducere a dependenței UE de combustibilii fosili, în special cei din Rusia, prin luarea de măsuri de economisire a energiei, accelerarea tranziției către energia din surse regenerabile, promovarea diversificării furnizorilor și unirea forțelor pentru a realiza un sistem energetic mai rezilient și o veritabilă uniune energetică. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pentru a se îndeplini obiectivele climatice, capacitatea de energie din surse regenerabile trebuie mai mult decât dublată. Deja în prezent, în țări mari, cum ar fi Germania, costul energiei electrice ecologice care nu poate fi utilizată sau transportată și a cărei producție trebuie, astfel, limitată, se ridică la câteva sute de milioane de euro pe an. Această pierdere economică va crește de mai multe ori dacă rețelele de energie electrică și capacitățile de stocare nu se extind rapid, îmbunătățind în același timp posibilitățile de utilizare a energiei electrice la fața locului. Este important ca, în procesul de organizare și reglementare a rețelelor, dezvoltarea rețelelor energetice să fie aliniată la obiectivul neutralității climatice. Rețelele de distribuție joacă un rol esențial în acest sens din cauză că la ele sunt conectate majoritatea instalațiilor de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pentru îndeplinirea acestor cerințe, se impune dublarea investițiilor în rețeaua de energie electrică, pentru ca acestea să ajungă la 55 de miliarde EUR anual, și majorarea la 75 de miliarde EUR pe an a fondurilor pentru crearea unor capacități de producție nepoluante (3). În acest context, CESE subliniază valoarea adăugată a propunerilor Comisiei privind procedurile rapide de autorizare a proiectelor privind energia din surse regenerabile și stabilirea unor zone pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile pentru astfel de proiecte. CESE sprijină accelerarea și simplificarea procedurilor de autorizare a energiei din surse regenerabile. O atenție deosebită trebuie acordată rețelelor de distribuție, deoarece în acestea ajunge, de regulă, energia din surse regenerabile. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În acest context, au un rol important investițiile publice în sisteme energetice inteligente și regenerabile, care să garanteze securitatea aprovizionării cu energie, combaterea sărăciei energetice, prețuri accesibile și crearea de locuri de muncă. Transformarea ecologică definită în Pactul verde european va avea fără îndoială efecte enorme asupra ocupării forței de muncă în sectoarele energetice care generează un nivel ridicat de emisii de CO2. În același timp, prin extinderea rațională a investițiilor publice în sisteme energetice neutre din punct de vedere climatic apar locuri de muncă noi și variate. Aceste evoluții impun o marjă de manevră bugetară corespunzătoare, prin redefinirea cadrului bugetar, așa cum a propus CESE în avizul din proprie inițiativă pe tema „Redefinirea cadrului bugetar al UE pentru o redresare durabilă și o tranziție justă” din octombrie 2021. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Până în acest moment, legislația europeană în domeniul energiei nu recunoaște protecția climei drept obiectiv al reglementărilor în materie de rețele. În consecință, și pentru autoritățile naționale de reglementare este dificil să creeze stimulente pentru transformarea, extinderea și modernizarea rețelelor de distribuție a energiei electrice care să îndeplinească cerințele neutralității climatice. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În ceea ce privește viitoarea organizare a sistemelor și a infrastructurilor energetice, CESE a subliniat în repetate rânduri că toți consumatorii – gospodăriile, întreprinderile și comunitățile energetice – trebuie să fie implicați activ în dezvoltarea unor sisteme energetice inteligente. Din păcate, în acest sens nu au fost formulate inițiative clare, ci doar unele promisiuni. CESE solicită crearea, în cele din urmă, de stimulente pentru activarea prosumatorilor, a comunităților de energie din surse regenerabile sau a comunităților de energie ale cetățenilor, astfel încât societatea civilă să poată participa la tranziția energetică, iar consumatorii să aibă posibilitatea de a participa activ pe piață. Astfel se poate atenua și problema costurilor tot mai mari pentru limitarea producției de energie din surse regenerabile ca urmare a congestionării rețelei. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE se declară în favoarea unei adaptări mai bune a regulilor UE privind rețelele energetice transeuropene (TEN-E) la obiectivele Pactului verde, care include în special decarbonizarea sistemului energetic, tranziția către neutralitatea climatică, dezvoltarea de surse regenerabile de energie, eficiența energetică și prevenirea riscului de sărăcie energetică. Întrucât rețelele energetice asigură un rol esențial în echilibrarea, reziliența și dezvoltarea sistemului energetic, CESE solicită ca regulamentul să se înscrie mai clar într-o dinamică de integrare a sistemului energetic, pentru a se promova orice formă de energie fără emisii de carbon și pentru a se preveni orice formă de dezintegrare. În acest context, trebuie salutată inițiativa luată de Consiliu și de Parlamentul European de a considera că, pe lângă energia din surse regenerabile, și rețelele de distribuție sunt de „interes public major”. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Creșterile actuale de prețuri constituie o povară pentru cetățenii europeni și pentru întreprinderi. CESE constată cu regret că, în trecut, solicitarea sa de reducere a dependenței strategice (4) de terți nefiabili nu a fost transpusă în acțiuni de către liderii politici, ba chiar, dimpotrivă, această dependență a crescut. Rusia este cel mai mare exportator de petrol, gaze naturale și cărbune în UE, iar multe centrale nucleare sunt dependente de barele de combustibil și tehnologiile rusești. Criza actuală a prețurilor la energie ar fi putut afecta mult mai puțin cetățenii și întreprinderile europene, dacă Europa ar fi redus deja importul de combustibili fosili, așa cum a promis. Prin urmare, CESE salută eforturile prezentate în planul REPowerEU pentru reducerea rapidă a acestei dependențe, în special de Rusia. CESE sprijină eforturile instituțiilor UE și ale statelor membre de a aborda în mod eficient problema prețurilor, în conformitate cu Comunicarea din octombrie 2021, cu Comunicarea privind piața energiei electrice – COM(2022) 236 final – și cu instrumentele oferite de cadrul temporar privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | În contextul actual, CESE atrage din nou atenția asupra faptului că nu trebuie să se aibă în vedere în principal o diversificare a dependențelor, ci, pe cât posibil, „independența și autonomia energetică strategică”. Sursele regenerabile de energie și hidrogenul vor fi o forță motrice în cadrul procesului de decarbonizare, iar producția lor ar trebui să aibă loc, pe cât posibil, în UE. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | GNL este în prezent un substitut pe termen scurt și mediu pentru gazele naturale rusești în unele regiuni, alături de măsuri semnificative de economisire a energiei. Pe termen lung, hidrogenul ecologic este o opțiune compatibilă cu obiectivele privind clima, dacă este disponibil în cantități suficiente și la un preț rezonabil. Cât timp Europa nu poate produce pe cont propriu volumul întreg de gaze necesar – ceea ce este evident în cazul GNL, în timp ce, în cazul hidrogenului, independența de importuri este încă posibilă – trebuie desprinse învățămintele corecte din catastrofa rusească. CESE atrage atenția că Europa trebuie să fie deosebit de atentă, în cazul resurselor menite să înlocuiască gazul rusesc, la efectele acestora asupra mediului și la noi dependențe de țări terțe care nu împărtășesc valorile europene, cum ar fi democrația și respectarea drepturilor omului și a statului de drept. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Rata investițiilor publice ale UE în tehnologiile pentru o energie curată, care sunt necesare pentru decarbonizare, este cea mai scăzută în comparație cu alte economii majore, ceea ce afectează competitivitatea mondială a UE. În plus, Curtea de Conturi Europeană avertizează că strategia REPowerEU nu ar putea mobiliza suficiente fonduri. Prin urmare, CESE sprijină propunerea Comisiei de a utiliza planurile de redresare și Mecanismul de redresare și reziliență, precum și finanțarea suplimentară din Fondul de coeziune pentru dezvoltarea regională și fondul politicii agricole comune pentru punerea în aplicare a planului REPowerEU. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Efectele războiului din Ucraina sunt considerate în unele state membre ale UE și la nivelul UE drept un impuls final în direcția unei mai mari independențe energetice și neutralități climatice. CESE salută această abordare. Tabloul este însă eterogen: sunt avute în vedere utilizarea mai intensivă a gazului lichid și revenirea la cărbune, ceea ce ar putea însemna un pas înapoi în tranziția energetică. CESE are un punct de vedere critic în acest sens, dar este conștient de faptul că, pe termen scurt, mai multe opțiuni de producere a energiei contribuie, ca măsură de urgență, la securitatea energetică. Prin urmare, pe lângă energia eoliană și solară, este important să se utilizeze marea varietate de surse de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon care sunt compatibile din punct de vedere economic și ecologic cu un sistem energetic. În același timp, solicită mai multe eforturi pentru transformarea ecologică a sistemului energetic. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Federația Europeană a Sindicatelor din Serviciile Publice a publicat un raport (5) care confirmă faptul că liberalizarea sistemului energetic a oferit răspunsuri insuficiente la criza climatică care avansează. Utilizarea pe scară largă a unor alternative practicabile la sursele de energie care emit dioxid de carbon a fost posibilă în mare parte cu ajutorul unor subvenții publice semnificative, și nu prin concurența liberă de pe piață. Raportul arată că, fără schimbarea modelului actual al sistemului energetic din Europa, obligațiile asumate prin Acordul de la Paris nu vor putea fi îndeplinite. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Observații generale

| 3.1. | Având în vedere schimbările climatice rapide și criza energetică actuală, sunt necesare într-un timp scurt investiții în infrastructură, pentru a se atinge obiectivul neutralității climatice până în 2050 și a se asigura aprovizionarea cu energie. Simultan, creșterea prețului la energie a evidențiat punctele slabe ale pieței energiei. Trebuie să se pună întrebări fundamentale despre viitorul energetic, care să asigure o aprovizionare cu energie prietenoasă cu mediul, accesibilă ca preț și fiabilă, precum și dreptul la energie. CESE atrage atenția explicit asupra urgenței investițiilor publice pentru îndeplinirea obiectivului de independență energetică de importurile de gaz rusesc și sprijină măsurile propuse de Comisie în planul REPowerEU în acest sens. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În acest demers trebuie să se aibă în vedere organizarea pieței și reglementarea acesteia, crearea premiselor necesare pentru actori individuali, precum și consolidarea protecției adecvate a consumatorilor. CESE salută intenția Comisiei de a explora opțiunile de optimizare a organizării pieței energiei electrice și ia notă de analiza Comisiei privind piețele energiei electrice și gazelor și de măsurile propuse pentru a aborda prețurile mari la energie, precum și de propunerile de îmbunătățire a rețelelor energetice și a capacităților de stocare și de noile promisiuni de îmbunătățire a accesului pe piață al actorilor mici (prosumatori) și de asigurare a securității aprovizionării. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Organizarea și reglementarea pieței trebuie adaptate la noile realități ale energiilor regenerabile, care vor fi utilizate cu precădere în viitor – principiile de bază: producție descentralizată și un consum sporit la locul de producție. Însă pentru aceasta trebuie create condițiile necesare pentru diferiții actori și asigurată o protecție adecvată a consumatorilor. Sunt necesare evaluări ale pieței care să analizeze comportamentul tuturor actorilor potențiali pe piața energiei, precum și organizarea acestei piețe. În orice caz, CESE subliniază importanța unei evaluări cuprinzătoare a impactului înainte de prezentarea oricărei propuneri. CESE consideră că este urgentă contracararea prețurilor mari la energie electrică, inclusiv gruparea prețurilor la energie electrică și gaze, care au un impact negativ asupra economiilor statelor membre. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Mult timp s-a evitat întrebarea: până la ce grad și cu ce mod de organizare a pieței poate fi obținută securitatea aprovizionării cu energie prin mijloace de piață? În principiu, un sistem energetic bazat pe energie din surse regenerabile (produsă în mare parte pe plan intern) promite un grad ridicat de securitate a aprovizionării cu energie. Însă acesta nu va apărea de la sine, ci necesită un cadru de reglementare corespunzător. Importante sunt mai ales rețelele inteligente, care transmit semnale clare către milioane de producători și consumatori, pentru ca aceștia să aibă un comportament prietenos cu sistemul, contribuind astfel la securitatea aprovizionării cu energie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În ceea ce privește finanțarea proiectelor de infrastructură, regulile bugetare stricte au reprezentat constant, în trecut, principala barieră pentru autoritățile publice. Prin urmare, trebuie să se vizeze exceptarea proiectelor care au legătură cu Pactul verde european, independența energetică și sectorul digital de la reglementările care împiedică astfel de investiții publice. Prin urmare, în conformitate cu avizul său pe tema „Redefinirea cadrului bugetar al UE” (6), CESE recomandă aplicarea „regulii de aur” pentru investițiile publice, cu scopul de a se proteja productivitatea și baza socială și ecologică pentru bunăstarea generațiilor viitoare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Finanțările mixte cu implicarea unor investitori privați reprezintă o opțiune numai dacă se garantează că procedura de achiziții este transparentă și că aceasta nu implică costuri suplimentare nejustificate pentru autoritățile publice în comparație cu finanțarea publică. Trebuie să existe o transparență deplină în ceea ce privește costurile suplimentare justificate. Un raport al Băncii Europene de Investiții constată că în Europa, de exemplu, contractele în parteneriat public-privat (PPP) din domeniul transporturilor rutiere au fost în medie cu 24 % mai scumpe decât proiectele similare cu finanțare tradițională (7). Este cu atât mai important ca astfel de modele de finanțare mixtă să definească în mod clar drepturile și obligațiile, să clarifice aspectele legate de răspundere și să prevadă un sistem eficient și rapid de soluționare a conflictelor pentru a evita costurile suplimentare pe termen lung și situațiile defavorabile în materie de răspundere. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Comisia subliniază, pe bună dreptate, că investițiile publice pot și trebuie să genereze fonduri private. Comunicarea „REPowerEU” nu acoperă refinanțarea respectivelor fonduri publice. Eliminarea subvențiilor pentru resursele fosile ar fi o abordare pentru organizarea acesteia; impozitarea profiturilor excepționale, care își au originea în criza majoră a petrolului și gazelor și se reflectă în profituri suplimentare enorme, mai ales pentru marile companii petroliere, ar fi o altă abordare. CESE este preocupat de faptul că profiturile extrem de mari ale întreprinderilor energetice, pe de o parte, și acutizarea sărăciei energetice cauzate de exploziile prețurilor la energie, pe de altă parte, reprezintă explozivi sociali periculoși. CESE propune ca aceste profituri să fie reduse cu ajutorul taxelor și să fie transferate sub formă de compensație financiară consumatorilor de energie, de exemplu gospodăriile mai slabe din punct de vedere financiar sau întreprinderile mari consumatoare de energie, și să fie utilizate pentru extinderea producției de energie din surse regenerabile și a infrastructurii de rețea necesare, în special deoarece aceasta este deja discutată sau pusă în aplicare în unele state membre. CESE consideră că, pentru a nu descuraja întreprinderile energetice să investească în soluții cu emisii scăzute de dioxid de carbon, o astfel de impozitare ar trebui să fie definită cu multă sensibilitate. CESE solicită Comisiei să propună fără întârziere măsurile necesare. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Rostul infrastructurii este înainte de toate ca ea să funcționeze, nu să transporte energie electrică din punctul A în punctul B ca scop în sine, generând astfel venituri în continuu. Evoluțiile din ultimul deceniu, provocările legate de extinderea rețelei, creșterea masivă a prețurilor la energie, pericolul atacurilor cibernetice și nu în ultimul rând războiul din Ucraina evidențiază clar miezul problemei, și anume întrebarea: sub controlul cui se vor afla în viitor infrastructurile esențiale, cum ar fi rețeaua energetică? Prin urmare, există un interes public major care, în mod logic, ar face necesară deținerea infrastructurii de către o autoritate publică care să îndeplinească o obligație de serviciu public și să elimine inegalitățile existente. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE subliniază că „tranziția justă” nu se referă numai la finanțarea tranziției. Ea are drept obiectiv, de asemenea, să creeze condiții de muncă decente, locuri de muncă de calitate și securitate socială și să mențină competitivitatea întreprinderilor europene, necesitând măsuri specifice la toate nivelurile, îndeosebi la nivel regional. Alți factori-cheie pentru o tranziție justă sunt rolul activ și de organizare al sectorului public și garantarea participării democratice a partenerilor sociali la toate nivelurile. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Rețeaua energetică face parte din infrastructurile critice. Defectarea sau afectarea acestor infrastructuri poate cauza probleme de aprovizionare devastatoare și poate pune în pericol siguranța publică. În Europa, în urma valului de liberalizare și privatizare din ultimele decenii, infrastructurile critice, cum ar fi transportul, serviciile de sănătate, sistemul financiar și siguranța publică – pentru a da doar câteva exemple – se regăsesc tot mai des în mâna unor actori privați. Această situație este problematică având în vedere că sectoarele sunt interconectate, iar vulnerabilitatea unui sector reduce sau chiar împiedică performanța altor infrastructuri critice (efect în cascadă). Pe de o parte, aceste dependențe reciproce sunt greu de evaluat și, pe de altă parte, asigurarea performanței acestor sectoare este o obligație din perspectiva interesului general. Mai ales în cazul unor întreruperi pe piață sau în caz de dezastre, este esențial ca la aceste infrastructuri să aibă acces entitățile publice de coordonare cu drept de control, pentru a se putea asigura o reziliență coordonată geografic. Aceste riscuri sunt deosebit de mari în cazul energiei electrice, fără de care funcționarea unei civilizații avansate a secolului 21 este practic de neconceput, iar întreruperile generalizate ar duce la destrămarea societății în ansamblu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Având în vedere că pentru aproximativ 40 % din consumul de energie din Europa sunt responsabile clădirile, este esențial, mai ales pentru tranziția energetică și sporirea eficienței energetice în domeniul locuințelor, să existe o combinație inteligentă de noi tehnologii, măsuri de renovare eficace și măsuri de promovare a unor modele noi de participare civică. Directiva privind piața internă a energiei electrice promovează această participare a consumatorilor la producția de energie electrică din surse regenerabile și constituie o bază importantă pentru acceptarea producției de energie descentralizate. În acest context este importantă armonizarea în întregul spațiu european, pentru ca un număr cât mai mare de gospodării din Europa să poată participa la tranziția energetică. Concepte precum partajarea energiei și energia produsă de cetățeni, în general, deschid perspective semnificative de utilizare a rețelelor energetice pentru aprovizionarea la scară mică și orientată în funcție de necesități, prin care se reduce presiunea asupra rețelelor. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE își reiterează poziția potrivit căreia obiectivul este de a reduce cât mai mult posibil emisiile la cele mai mici costuri socioeconomice posibile. CESE recomandă combinarea instrumentelor compatibile cu o piață bine reglementată și cu măsuri de reglementare, atunci când este necesar, inclusiv a unor instrumente financiare sprijinite de cadrul financiar multianual și NextGenerationEU, pentru a contribui la un mediu energetic mai eficient. Un lucru trebuie însă să fie clar: acolo unde o analiză atentă indică în mod cert un eșec al pieței existent sau iminent, autoritățile publice trebuie să ofere sprijin, de exemplu prin investiții sau prin intervenții pe piață. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Investițiile în infrastructura energetică vizează să impulsioneze în mod rapid, eficient și puțin costisitor securitatea aprovizionării cu energie și dezvoltarea energiei din surse regenerabile în interesul consumatorilor și al economiei. În acest context se pune o întrebare fundamentală: sub controlul cui se vor afla în viitor infrastructurile esențiale, cum ar fi rețeaua energetică și infrastructura de stocare? De la începutul liberalizării, evoluția investițiilor întreprinderilor din domeniul energiei electrice este în declin. Această diminuare a investițiilor – în rețea și în producție – a condus la blocaje de aprovizionare și frânează utilizarea pe scară largă a energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Din perspectivă comercială, se pune întrebarea de ce o rețea energetică interesantă pentru investitori, fiind o investiție fiabilă, nu ar fi interesantă și pentru stat. Dacă s-ar afla în proprietatea publică, dividendele distribuite anual de societățile private ar putea fi reinvestite în interesul public, reducându-se astfel presiunea asupra bugetelor publice, nu în ultimul rând pentru că, așa cum s-a dovedit deja în cazul unor privatizări parțiale din trecut, fie numai și din motive financiare, proprietatea publică ar fi fost decizia mai înțeleaptă. Unele state membre folosesc deja structuri publice sau parțial publice. În același timp se poate constata o tendință spre remunicipalizare. Aspectul avantajelor și dezavantajelor proprietății publice și private și/sau al finanțării private a infrastructurii energetice pentru o piață a energiei funcțională este fără îndoială important și ar trebui analizat în cadrul evaluării planificate de Comisie a opțiunilor de optimizare a structurii pieței energiei. Rezultatele unei astfel de analize pot servi drept instrument decizional valoros pentru statele membre, care sunt responsabile pentru luarea deciziilor cu privire la proprietatea publică sau privată asupra infrastructurilor energetice. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pe acest fond, aprovizionarea locală și regională cu energie și remunicipalizarea serviciilor de utilități – corelată mai ales cu strategii de descentralizare – devin tot mai importante. În acest context, investițiile publice au un rol esențial pentru producția descentralizată de energie la nivelul municipalităților. Ar trebui analizate și alte oportunitățile de finanțare, cum ar fi punerea la dispoziție directă a mijloacelor financiare prin intermediul unor fonduri. Acoperișurile clădirilor publice sunt foarte potrivite pentru a aproviziona cu energie solară la prețuri avantajoase cartiere întregi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În anumite state membre sunt oferite stimulente financiare pentru a forța dezvoltarea sistemelor fotovoltaice. Austria, Belgia, Lituania, Luxemburg și Spania solicită printr-o notă adresată Comisiei ca, în anumite condiții, clădirile administrative, supermarketurile, acoperișurile-terasă și instalațiile industriale să fie echipate obligatoriu cu instalații fotovoltaice. Și în cazul clădirilor noi sau renovate, instalațiile fotovoltaice ar trebui să devină norma. Aceste state solicită Comisiei să pună la dispoziție mai multe fonduri din bugetul UE pentru dezvoltarea acestor instalații. CESE apreciază drept pozitivă această idee și solicită Comisiei să efectueze o analiză privind investițiile, reglementările și măsurile însoțitoare, cum sunt cercetarea și dezvoltarea, necesare pentru impulsionarea utilizării sporite de instalații fotovoltaice și a producției în UE. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Referitor la rolul de bun social al energiei, CESE reamintește de punerea în aplicare a valorilor comune ale Uniunii în ceea ce privește serviciile de interes economic general în sensul articolului 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), astfel cum sunt menționate în Protocolul nr. 26 la TUE și TFUE privind serviciile de interes general. Astfel se poate asigura un plus de eficiență și accesibilitate financiară și se poate împiedica eșecul pieței. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Criza energetică actuală evidențiază importanța majoră a energiei ca bun relevant pentru societate. Pe lângă păstrarea locurilor de muncă de calitate și a gradului de ocupare a forței de muncă, este limpede că aspectele sociale și aspectele de mediu sunt corelate. Proprietatea publică poate asigura controlul democratic, investiții publice, securitatea aprovizionării cu energie și o partajare justă a costurilor pentru transformarea industriei energetice pe baza surselor regenerabile de energie. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pentru evitarea investițiilor greșite și nerentabile, trebuie eliminate rapid actualele neclarități și contradicții cu privire la structurile importante ale noului sistem energetic, arhitectura pieței, rolurile și regulile de la nivelul pieței și să se aibă cu precădere în vedere efectele sociale asupra lucrătorilor și a consumatorilor. Un rol central în acest sens îl joacă distribuția echitabilă a poverii investițiilor, precum și a eventualelor câștiguri. Printre cele mai importante aspecte care trebuie abordate se numără și modul în care se pot asigura necesarul de investiții și rentabilitatea, astfel încât să se garanteze pe termen lung o piață a energiei care funcționează optim. CESE ia notă de concluziile studiului ACER și de Comunicarea privind piețele energiei electrice și gazelor în acest sens și salută intenția Comisiei de a evalua piața energiei electrice. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Un aspect important pe parcursul tranziției energetice va fi reprezentat de coordonarea și organizarea dintre importatori, operatorii de rețea regionali, comunitățile de energie ale cetățenilor, autoconsumatori și comunitățile de energie care își folosesc energia electrică la fața locului, întreprinderile de stocare și furnizori. |
| --- | --- |

4.8.

Bruxelles, 22 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Aceasta este concluzia la care a ajuns Eurelectric, o organizație interprofesională din domeniul energiei electrice.

1

(2)  Planul REPowerEU, COM(2022) 230 final.

2

(3)  Aceasta este concluzia la care a ajuns Eurelectric, o organizație interprofesională din domeniul energiei electrice.

3

(4)  Avizul CESE pe tema prețurilor energiei (JO C 275, 18.7.2022, p. 80).

4

(5)  A Decarbonised, Affordable and Democratic Energy System for Europe („Un sistem energetic decarbonizat, accesibil și democratic pentru Europa”).

5

A Decarbonised, Affordable and Democratic Energy System for Europe

https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Going%20Public_EPSU-PSIRU%20Report%202019%20-%20EN.pdf

(6)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind redefinirea cadrului bugetar al UE pentru o redresare durabilă și o tranziție justă” (JO C 105, 4.3.2022, p. 11).

6

(7)  BEI (2006). Ex ante construction costs in the European road sector: a comparison of public-private partnerships and traditional public procurement. Economic and Financial Report 2006/01 („Costurile de construcție ex ante în sectorul rutier european: o comparație între parteneriatele public-privat și achizițiile publice tradiționale. Raportul economic și financiar 2006/01”), Blanc-Brude, F., Goldsmith, H., și Välilä, T., https://www.eib.org/attachments/efs/efr_2006_v01_en.pdf

7

Ex ante construction costs in the European road sector: a comparison of public-private partnerships and traditional public procurement. Economic and Financial Report 2006/01

ex ante

---

ANEXĂ

Amendamentul următor, care a întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, a fost respins în cursul dezbaterilor:

Punctul 2.9

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE se declară în favoarea unei adaptări mai bune a regulilor UE privind rețelele energetice transeuropene (TEN-E) la obiectivele Pactului verde, care include în special decarbonizarea sistemului energetic, tranziția către neutralitatea climatică, dezvoltarea de surse regenerabile de energie, eficiența energetică și prevenirea riscului de sărăcie energetică. Întrucât rețelele energetice asigură un rol esențial în echilibrarea, reziliența și dezvoltarea sistemului energetic, CESE solicită ca regulamentul să se înscrie mai clar într-o dinamică de integrare a sistemului energetic, pentru a se promova orice formă de energie fără emisii de carbon și pentru a se preveni orice formă de dezintegrare. În acest context, trebuie salutată inițiativa luată de Consiliu și de Parlamentul European de a considera că, pe lângă energia din surse regenerabile, și rețelele de distribuție sunt de „interes public major”. | CESE se declară în favoarea unei adaptări mai bune a regulilor UE privind rețelele energetice transeuropene (TEN-E) la obiectivele Pactului verde, care include în special decarbonizarea sistemului energetic, tranziția către neutralitatea climatică, dezvoltarea de surse regenerabile de energie, eficiența energetică și prevenirea riscului de sărăcie energetică. Întrucât rețelele energetice asigură un rol esențial în echilibrarea, reziliența și dezvoltarea sistemului energetic, CESE solicită ca regulamentul să se înscrie mai clar într-o dinamică de integrare a sistemului energetic, pentru a se promova orice formă de energie fără emisii de carbon
  , inclusiv energia nucleară,
  și pentru a se preveni orice formă de dezintegrare. În acest context, trebuie salutată inițiativa luată de Consiliu și de Parlamentul European de a considera că, pe lângă energia din surse regenerabile, și rețelele de distribuție sunt de „interes public major”. |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE se declară în favoarea unei adaptări mai bune a regulilor UE privind rețelele energetice transeuropene (TEN-E) la obiectivele Pactului verde, care include în special decarbonizarea sistemului energetic, tranziția către neutralitatea climatică, dezvoltarea de surse regenerabile de energie, eficiența energetică și prevenirea riscului de sărăcie energetică. Întrucât rețelele energetice asigură un rol esențial în echilibrarea, reziliența și dezvoltarea sistemului energetic, CESE solicită ca regulamentul să se înscrie mai clar într-o dinamică de integrare a sistemului energetic, pentru a se promova orice formă de energie fără emisii de carbon și pentru a se preveni orice formă de dezintegrare. În acest context, trebuie salutată inițiativa luată de Consiliu și de Parlamentul European de a considera că, pe lângă energia din surse regenerabile, și rețelele de distribuție sunt de „interes public major”.

CESE se declară în favoarea unei adaptări mai bune a regulilor UE privind rețelele energetice transeuropene (TEN-E) la obiectivele Pactului verde, care include în special decarbonizarea sistemului energetic, tranziția către neutralitatea climatică, dezvoltarea de surse regenerabile de energie, eficiența energetică și prevenirea riscului de sărăcie energetică. Întrucât rețelele energetice asigură un rol esențial în echilibrarea, reziliența și dezvoltarea sistemului energetic, CESE solicită ca regulamentul să se înscrie mai clar într-o dinamică de integrare a sistemului energetic, pentru a se promova orice formă de energie fără emisii de carbon
  , inclusiv energia nucleară,
  și pentru a se preveni orice formă de dezintegrare. În acest context, trebuie salutată inițiativa luată de Consiliu și de Parlamentul European de a considera că, pe lângă energia din surse regenerabile, și rețelele de distribuție sunt de „interes public major”.

Expunere de motive

Producția de energie nucleară joacă și va continua să joace un rol important în gama largă de tehnologii cu emisii scăzute, astfel cum a subliniat președinta CE, doamna von der Leyen, în discursurile sale recente.

Rezultatul votului asupra amendamentului:

| Voturi pentru: | 44 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 109 |
| Abțineri: | 14 |

Voturi pentru:

44

Voturi împotrivă:

109

Abțineri:

14

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/76

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Crearea în comun a serviciilor de interes general ca o contribuție la o democrație mai participativă în UE”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/11)

| Raportor: | domnul Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Thomas KATTNIG |

Raportor:

domnul Krzysztof BALON

Coraportor:

domnul Thomas KATTNIG

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 7.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 226/0/2 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

7.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

226/0/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Crearea în comun de servicii de interes general (SIG) de către organizațiile societății civile și direct de către cetățeni este unul dintre cele mai eficiente instrumente de stimulare a democrației participative și, astfel, de consolidare a integrării europene. Acesta este motivul pentru care, în contextul prezentului aviz, Comitetul Economic și Social European (CESE) propune măsuri concrete pentru îmbunătățirea condițiilor-cadru din Uniunea Europeană în acest domeniu, în scopul de a îmbunătăți în continuare protecția drepturilor și beneficiilor cetățenilor. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În special, situațiile de criză, cum ar fi recenta agresiune a Rusiei împotriva Ucrainei și, în consecință, exodul a milioane de persoane, în special femei și copii, demonstrează rolul esențial al societății civile, care are capacitatea imediată de a combina și pune în aplicare, în mod spontan, dar cu succes, modele și proceduri de creare în comun, în special în cazul SIG sociale și educaționale, în domenii în care există deja experiența unei creări în comun autentice. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Din punct de vedere istoric, actorii societății civile au oferit întotdeauna servicii sociale și alte servicii de interes general, atunci când autoritățile publice nu reușiseră încă să identifice nevoile sau deoarece societățile comerciale nu consideraseră că furnizarea acestor servicii este profitabilă. În majoritatea cazurilor, statul a devenit apoi furnizor, client și autoritate de reglementare, precum și garant al calității serviciilor. În acest context, principiul subsidiarității între statele membre și UE, astfel cum este prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), trebuie aplicat și în ceea ce privește SIG. În plus, în ceea ce privește SIG, principiul subsidiarității ar trebui să fie, de asemenea, un principiu director în relația dintre toate nivelurile administrației publice din statele membre, precum și între autoritățile publice și organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Deși responsabilitatea juridică și politică pentru furnizarea de SIG revine funcționarilor aleși din cadrul organismelor reprezentative relevante și este evaluată periodic de cetățeni prin intermediul alegerilor, autoritățile publice sunt cele care supraveghează buna furnizare a SIG. CESE sprijină punerea în aplicare țintită a abordării bazate pe crearea în comun: SIG ar trebui dezvoltate împreună cu utilizatorii, comunitățile și organizațiile societății civile, pentru a se asigura, pe de o parte, că acestea răspund nevoilor reale ale cetățenilor și, pe de altă parte, că permit participarea democratică. Acest lucru este valabil în special în cazurile în care personalul salariat cooperează cu voluntari sau cu structuri de autoajutorare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Prin urmare, statele membre sunt invitate să dezvolte și/sau să îmbunătățească instrumente pentru a se asigura că publicul și organizațiile societății civile sunt implicate pe tot parcursul procesului de furnizare a serviciilor de interes general. Aceasta include asigurarea unor condiții-cadru adecvate pentru activitățile economiei sociale care nu vizează profitul, astfel cum se arată în Avizul CESE din 18 septembrie 2020„Consolidarea întreprinderilor sociale non-profit ca pilon esențial al unei Europe echitabile din punct de vedere social” (1) și punerea în aplicare a articolului 77 din Directiva 2014/24/UE privind achizițiile publice (2) în așa fel încât contractele de achiziții publice de servicii de sănătate, sociale și culturale, precum și educaționale, astfel cum sunt menționate la respectivul articol, să fie rezervate organizațiilor non-profit. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE subliniază că furnizarea de servicii de interes general de înaltă calitate, în interesul cetățenilor și al economiei, depinde și trebuie să beneficieze de resurse adecvate, respectiv de finanțare și personal. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Deși condițiile-cadru pentru furnizarea și, prin urmare, crearea în comun a SIG țin în primul rând de responsabilitatea statelor membre, a regiunilor și a localităților, este neapărat necesar, în același timp, ca statele membre să fie încurajate să dezvolte concepte de co-design, prin elaborarea unui set de instrumente care să faciliteze utilizarea modelelor de creare în comun. Astfel de inițiative ar trebui să încurajeze toți actorii relevanți din statele membre să considere prioritare crearea în comun și furnizarea de SIG de către organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE propune Comisiei să publice un document de lucru pe această temă, ca bază pentru continuarea lucrărilor, vizând crearea unui „set de instrumente”, care ar trebui să încurajeze și să orienteze autoritățile naționale, regionale și locale către utilizarea sporită a modelelor de creare în comun. Un astfel de document ar trebui să includă, printre altele, considerente privind crearea în comun, în lumina articolului 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și a Protocolului nr. 26 anexat la TUE și TFUE, ținând seama de Pilonul european al drepturilor sociale, de rolul specific al economiei sociale non-profit pentru crearea în comun și de condițiile-cadru necesare în acest sens. Documentul va include, de asemenea, propuneri de promovare la nivel european și național a proiectelor inovatoare de creare în comun, ținând seama de componentele de cercetare și de o serie de bune practici. Pe baza setului de instrumente descris mai sus, după o consultare mai amplă la nivelul UE, ar putea fi lansate o carte verde și apoi o carte albă. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | La rândul său, CESE va institui un forum pentru schimbul de idei și de bune practici în acest domeniu, cu implicarea organizațiilor societății civile, a partenerilor sociali, a universităților și a proiectelor de cercetare, în vederea continuării și a extinderii procesului de dezbatere la nivel european. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | Dezvoltarea în continuare a democrației participative în Uniunea Europeană reprezintă una dintre principalele provocări pentru consolidarea integrării europene împotriva populismului și naționalismului. Crearea în comun de SIG de către organizațiile societății civile și direct de către cetățeni este unul dintre cele mai eficiente instrumente de încurajare a democrației participative. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | De mai mulți ani, CESE este implicat în modernizarea și dezvoltarea SIG în cooperare cu diverși actori ai societății civile și cu mediul academic și de cercetare. În cadrul Comitetului, responsabilitatea pentru această activitate revine în primul rând Grupului permanent privind SIG. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În 2019, a început cooperarea cu consorțiul Cocreation of Services Innovation in Europe (CoSIE) (3), compus din universități, municipalități și organizații ale societății civile din nouă state membre (Estonia, Finlanda, Grecia, Ungaria, Italia, Țările de Jos, Polonia, Spania, Suedia) și Regatul Unit. Grupul permanent privind SIG a urmărit experiențele inovatoare și concluziile proiectului CoSIE în cadrul a două seminare: „Crearea în comun a serviciilor de interes general: rolul cetățenilor și al organizațiilor acestora”, care a avut loc la Bruxelles la 15 aprilie 2021, și „Cetățenii în serviciul cetățenilor: creare în comun și furnizare de servicii de interes general de către organizațiile societății civile”, desfășurată la Lublin, Polonia, la 1 și 2 decembrie 2021, în cooperare cu orașul Lublin și cu implicarea partenerilor din Ucraina. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Crearea în comun este indisolubil legată de dezbateri mai ample privind reforma administrației publice. Noua administrație publică (new public management – NPM) s-a axat pe sporirea eficienței, adoptarea unor modele de management din sectorul privat și construirea unei relații între furnizorul de servicii și client în domeniul serviciilor publice, luând ca punct de plecare nevoile, cerințele și opțiunile utilizatorilor acestor servicii. Acesta a fost modelul dominant în anii 1990 și 2000, dar a fost criticat pentru că nu a fost la fel de eficace și eficient ca cel preconizat, precum și pentru potențialul său inovator limitat (4). Accentul tendințelor post-NPM [„paradigmettes” (5)] ale inovării serviciilor publice se bazează pe un cetățean activ, care produce în comun, în locul unui consumator individual pasiv, motivat de interesul propriu atomizat, și se concentrează, de asemenea, pe consolidarea integrării și a coordonării între rețelele de grupuri de utilizatori și părțile interesate, în loc de dezintegrare. Crearea în comun este considerată un concept esențial în modelele post-NPM (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rezultatele activității desfășurate de CESE în acest domeniu până în prezent arată că crearea și furnizarea în comun de SIG de către cetățeni și organizațiile acestora stimulează democrația participativă și, de asemenea, dezvoltă economia socială în UE, printre alte roluri esențiale pe care SIG le joacă ca un catalizator indispensabil al tuturor celorlalte activități din societate. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Servicii de interes general

| 3.1. | Ca parte a integrării europene, sub semnul tensiunii dintre cei doi poli „unitate” și „diversitate”, a fost elaborat un nou concept care se referă la serviciile reglementate de norme și standarde specifice. Scopul este de a garanta că toți cetățenii și toate părțile interesate au acces la servicii esențiale care constituie și vor continua să constituie baza pentru o viață decentă și care sunt vitale pentru participarea în societate: serviciile de interes general (SIG). Serviciile de interes general pot fi furnizate în diferite contexte, fie pe piețe bazate pe concurență, ca servicii economice de interes general, fie ca servicii neeconomice de interes general, excluse de pe aceste piețe. În acest context, Comisia face distincție (7) între serviciile de interes economic general (SIEG), serviciile neeconomice și serviciile sociale de interes general (economic sau neeconomic). Articolul 106 din TFUE se aplică serviciilor de interes economic general (SIEG) (8) și serviciilor economice. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Conceptul a fost consolidat și clarificat treptat. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | SIG fac parte din valorile europene comune și joacă un rol în promovarea coeziunii sociale și teritoriale în UE (9). În acest sens, CESE subliniază valorile comune ale UE în ceea ce privește serviciile de interes economic general în sensul articolului 14 din TFUE, astfel cum sunt prevăzute în Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general, anexat la TUE și TFUE. Dezvoltarea în continuare a principiilor enunțate aici ar putea duce la îmbunătățirea eficienței și la eliminarea deficiențelor. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Aceste valori comune au trei dimensiuni: competențele discreționare ale autorităților naționale, regionale și locale în ceea ce privește satisfacerea nevoilor utilizatorilor; respectarea diversității și a diferențelor în ceea ce privește nevoile, preferințele și deciziile democratice ale utilizatorilor, precum și a diferitelor situații geografice, sociale și culturale; un nivel ridicat al calității, siguranței și accesibilității, egalitatea de tratament și promovarea accesului universal și a drepturilor utilizatorilor (10). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Aceste servicii reprezintă o parte esențială a sistemelor economice și sociale ale statelor membre ale UE și, în general, o parte substanțială a modelului social european. Cetățenii și întreprinderile europene se așteaptă, pe bună dreptate, ca o gamă largă de servicii de interes (economic) general fiabile, stabile și eficiente să fie disponibile la prețuri accesibile și de înaltă calitate. Aceste servicii garantează că nevoile și interesele colective – misiuni de interes public – pot fi satisfăcute. CESE subliniază în mod explicit că furnizarea acestor servicii de înaltă calitate pentru cetățeni și economie depinde de resurse adecvate, respectiv finanțare și personal. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Accesul la SIEG face parte din drepturile fundamentale (11) și este inclus în Pilonul european al drepturilor sociale (12). În timp ce principiul 20 al Pilonului menționează în mod explicit SIG ca fiind „esențiale”, alte principii ale acestuia evidențiază domenii importante de servicii de interes general, cum ar fi educația, locuințele și asistența pentru persoanele fără adăpost, îngrijirea pe termen lung, incluziunea persoanelor cu handicap, asistența medicală, pentru a menționa doar câteva. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Normele privind piața internă și concurența nu se aplică serviciilor neeconomice de interes general; acestora li se aplică numai principiile generale ale UE (transparență, nediscriminare, egalitate de tratament, proporționalitate) (13). |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | UE și statele membre „se asigură că aceste servicii funcționează pe baza principiilor și a condițiilor, în special economice și financiare, care le permit să își îndeplinească misiunile” (14). |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | SIEG sunt supuse dispozițiilor tratatelor, în special normelor de concurență, în măsura în care aplicarea acestora nu împiedică, în drept sau în fapt, îndeplinirea misiunii speciale care le-a fost încredințată (15). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.3. | Scopul serviciilor de interes general este de a răspunde nevoilor tuturor cetățenilor și ale tuturor părților interesate, ținând seama de evoluția lor în timp și spațiu; ele sunt intrinsec dinamice. Ele pot, de exemplu, să acopere domenii precum siguranța, sănătatea, serviciile sociale, inclusiv incluziunea persoanelor cu handicap, îngrijirea pe termen lung, locuințele sociale (16), educația, precum și domenii ale serviciilor esențiale menționate în mod explicit în principiul 20 al Pilonului european al drepturilor sociale (17). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În ceea ce privește SIG, principiul subsidiarității între statele membre și Uniune este reglementat la articolul 5 alineatul (3) din TUE. UE stabilește un cadru general de principii care vizează satisfacerea nevoilor tuturor cetățenilor și actorilor economici și sociali, în timp ce statele membre și autoritățile regionale și locale instituie și pun în aplicare SIG. În plus, în ceea ce privește SIG, principiul subsidiarității ar trebui să fie, de asemenea, un principiu director în relația dintre toate nivelurile administrației publice din statele membre, precum și între autoritățile publice și organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | SIG sunt expuse unor tensiuni multiple între: garantarea drepturilor fundamentale; obiectivele locale de coeziune economică, socială și teritorială; obiectivele dezvoltării durabile, protecției mediului și luptei împotriva schimbărilor climatice; punerea în aplicare a normelor privind economia socială de piață, piața unică și concurența. Trebuie găsit un echilibru pragmatic, cu implicarea tuturor părților interesate, adaptat nevoilor individuale ale cetățenilor și comunităților. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Crearea în comun a serviciilor de interes general

| 4.1. | Actorii societății civile au oferit întotdeauna servicii sociale și alte servicii de interes general, deoarece autoritățile publice nu reușiseră încă să identifice nevoile sau deoarece societățile comerciale nu consideraseră că furnizarea acestor servicii este profitabilă. În majoritatea cazurilor, statul a devenit apoi furnizor și autoritate de reglementare, precum și garant al calității serviciilor. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Serviciile de interes general sunt furnizate sau comandate chiar de entitățile teritoriale. Deși responsabilitatea politică revine prerogativelor alese ale acestor entități și este evaluată în mod regulat de către cetățeni în cadrul alegerilor, autoritățile exercită controlul asupra furnizării adecvate de SIG. Există două abordări diferite care pot fi adoptate: de sus în jos, adică inițiative ale autorităților naționale, regionale sau locale; și de jos în sus, adică crearea în comun cu implicarea cetățenilor și/sau a organizațiilor societății civile. Prezentul aviz se referă la această din urmă abordare. CESE sprijină punerea în aplicare pe scară largă a abordării bazate pe crearea în comun: SIG ar trebui dezvoltate în cooperare cu utilizatorii, comunitățile și organizațiile societății civile, pentru a garanta atât că ele răspund nevoilor reale ale cetățenilor, cât și că permit participarea democratică. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Cu toate acestea, domeniile și nivelul de punere în aplicare a creării în comun depind de context. Nu pentru toate serviciile, comunitățile și furnizorii de servicii – în special în domeniile infrastructurilor critice, cum ar fi aprovizionarea cu energie și apă – este adecvată o abordare complet nouă în ceea ce privește serviciile și responsabilitatea comună, dar este util fiecare pas în direcția consolidării puterii de codecizie și a promovării în colaborare a unor soluții eficiente. Pentru a maximiza implicarea utilizatorilor, ar putea fi recomandată „scara creării în comun” (18), cu diferite niveluri de implicare sistematică a actorilor publici și privați relevanți, începând de la un nivel mai scăzut de implicare (atunci când agențiile publice urmăresc să capaciteze cetățenii pentru a-și îmbunătăți capacitatea de a-și stăpâni propria viață și să îi încurajeze să creeze în comun serviciile pe care le oferă sectorul public) până la cel mai înalt nivel (atunci când este facilitată inovarea colaborativă bazată pe stabilirea în comun a agendei și pe definirea problemelor, proiectarea comună și testarea unor soluții noi și neîncercate, precum și punerea în aplicare coordonată pe baza soluțiilor publice și private). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Crearea în comun implică adoptarea unor metode de lucru bazate pe garanții sau pe active. O abordare bazată pe active mobilizează resursele (materiale și imateriale), capacitățile și aspirațiile utilizatorilor de servicii, în loc să înregistreze și să satisfacă doar nevoile acestora. Această abordare se bazează pe ipoteza că toți cetățenii au puncte forte valoroase, adesea nerecunoscute (în ce privește cultura, timpul disponibil, experiența de viață și de învățare, cunoștințele practice, colaborarea în rețea, competențele și ideile lor) cu care pot contribui la dezvoltarea și furnizarea de servicii. Setul de instrumente metodologice de creare în comun cuprinde o serie de metode, de la sondaje privind satisfacția, cum ar fi cele din comerțul electronic, și sondaje, până la diferite modalități de exprimare a opiniilor prin intermediul instrumentelor digitale, al grupurilor tematice și al grupurilor de dezbatere, până la metode participative (de exemplu, evenimente de tip „hackaton” social, tehnologii spațiale deschise, laboratoare vii, „cafenele mondiale”, planuri de servicii, gândirea conceptuală, călătorii ale utilizatorilor și diverse instrumente participative online). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Cu toate acestea, crearea în comun nu este o soluție tehnică și nu poate fi realizată printr-un exercițiu unic. Este o abordare care pătrunde în procesele de proiectare și furnizare a serviciilor în diferite etape. În formele sale mai radicale, setul de instrumente se extinde la forme de co-guvernanță care promovează un transfer de putere și, uneori, un transfer de proprietate asupra serviciilor către oameni și comunități. Aceasta include implicarea formală a persoanelor cu experiență concretă în acorduri de guvernanță, acorduri reciproce, cooperative și organizații comunitare. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Premisa unui proces reușit de creare în comun este invitarea tuturor grupurilor potențiale de utilizatori, pentru a le putea reprezenta interesele. Participarea care favorizează cetățenii cu mai multe resurse sau cu o mai mare disponibilitate ar putea duce la procese nedemocratice. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | O altă condiție sine qua non a creării în comun este încrederea între participanții la proces, care poate fi construită între furnizorii de servicii și părțile interesate numai dacă există transparență cu privire la ceea ce ar trebui realizat serviciul prin procesele sale de creare în comun și la măsura în care acesta împarte în mod deschis domeniul de aplicare și sfera de acțiune a serviciului cu co-creatorii (19). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Crearea în comun ar trebui să aibă loc întotdeauna în contextul planificării nevoilor la nivel național, regional și local. Trebuie să se țină seama întotdeauna de incoerențele dintre diferitele nevoi. Atunci când se înregistrează aceste nevoi, pot avea loc dezbateri publice pentru a discuta sugestiile privind modul de stabilire a priorităților în funcție de priorități și pentru a oferi criterii care să fie utilizate de organismele de mediere și de luare a deciziilor relevante pentru a asigura furnizarea și accesibilitatea de înaltă calitate și fiabilă, egalitatea de tratament și respectarea drepturilor utilizatorilor. Într-adevăr, beneficiile pentru societate în ansamblu trebuie să rămână obiectivul final al SIG. Procesul de creare în comun nu trebuie în niciun caz să conducă în mod neintenționat la o reducere a calității serviciilor, la creșteri nejustificate ale prețurilor sau la un acces redus la servicii. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Crearea în comun este o interacțiune dinamică între furnizorii de servicii, utilizatorii de servicii și alte părți interesate, care implică diferite etape potențiale: |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | co-inițiere: stabilirea în comun a obiectivelor și scopurilor serviciilor individuale încă de la începutul procesului; |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | implicarea părților interesate: implicarea unor noi actori (utilizatori, clienți, furnizori de servicii) și menținerea implicării acestora pe parcursul procesului; |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | co-proiectare: proiectarea în comun a serviciului; |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | co-implementare: furnizarea în comun a serviciilor; |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.9.5. | gestionare în comun: organizarea și gestionarea în comun a serviciilor; |
| --- | --- |

4.9.5.

| 4.9.6. | co-guvernanță: formularea în comun a politicilor; |
| --- | --- |

4.9.6.

| 4.9.7. | co-evaluare: evaluarea în comun a eficacității și eficienței serviciilor sau a deciziilor luate pe baza unui set de criterii. |
| --- | --- |

4.9.7.

| 4.10. | În acest context, trebuie menționat faptul că, în practică, există deja modele inovatoare în care furnizarea unui serviciu public nu este posibilă fără implicarea activă a utilizatorilor (20). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Este esențial ca SIG să fie dezvoltate ca parte a unui efort de colaborare cu utilizatorii, comunitățile și organizațiile societății civile, pentru a se asigura că acestea creează și îmbogățesc valoarea ofertelor de servicii publice – și anume, o bunăstare sporită sau o înțelegere comună a binelui comun care poate constitui baza pentru elaborarea de politici, strategii și servicii. În cadrul unui proces de dezvoltare a serviciilor cocreative, persoanele care utilizează serviciile lucrează cu profesioniști pentru a concepe, crea și furniza servicii (21). Prin urmare, acest proces combină rolurile inovatorului, furnizorului de servicii și utilizatorului serviciului. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Valoarea adăugată a creării în comun constă întotdeauna în cooperarea activă între autoritățile publice cu responsabilitate juridică și/sau politică pentru furnizarea de SIG, prestatorii de servicii și utilizatori, care ar trebui să fie implicați în procesul democratic de creare în comun. Crearea în comun sporește astfel legitimitatea democratică a deciziilor politice. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Această valoare adăugată contribuie într-un mod specific la consolidarea participării democratice, în special în cazul în care furnizorii de servicii provin din cercurile organizațiilor societății civile sau din economia socială nonprofit, în cadrul cărora persoane angajate în acest sens cooperează cu voluntari sau cu structuri de autoajutorare sau în cazul în care organizațiile societății civile care reprezintă interesele utilizatorilor pot exercita o influență reală asupra prestatorilor de servicii publici sau privați. În plus, crearea în comun are, de asemenea, o dimensiune morală; consolidează comunitățile, coeziunea și încrederea între actori (22). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Acest lucru este vizibil și în situații de criză. Un exemplu recent îl reprezintă furnizarea de servicii (în special în domeniul social și educațional) pentru refugiații de război din Ucraina și cu participarea acestora cu ajutorul organizațiilor societății civile. Capacitatea imediată a societății civile de a pune în aplicare în mod spontan, dar și cu succes, modele și proceduri de creare în comun s-a dovedit a fi esențială și posibilă în teritoriile care s-au confruntat deja cu procese reușite de creare în comun. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Inițiative politice la nivel european

| 5.1. | Deși condițiile-cadru pentru furnizarea și, prin urmare, crearea în comun a SIG țin în primul rând de responsabilitatea statelor membre, a regiunilor și a municipalităților, este necesar să se încurajeze autoritățile naționale, regionale și locale să sprijine în mod adecvat furnizarea de servicii de interes general de calitate. În acest scop, există o nevoie urgentă de a încuraja statele membre să dezvolte concepte de co-design prin crearea unui set de instrumente care să faciliteze utilizarea modelelor de proiectare în comun. Astfel de inițiative ar trebui să încurajeze toate părțile interesate relevante din statele membre să promoveze crearea în comun și furnizarea de SIG de către organizațiile societății civile, în parte deoarece abordarea bazată pe crearea în comun contribuie în mare măsură la adaptarea serviciilor la nevoile în schimbare, la modernizarea acestora și la orientarea lor către viitor. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | În acest scop, CESE solicită Comisiei Europene să adopte o abordare transversală, ținând seama de diferitele sale domenii de competență și de toate părțile interesate, pentru a dezvolta un set de instrumente care să includă diferite forme de creare în comun, proiectele-pilot desfășurate și concluziile care trebuie desprinse din acestea. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Mai concret, CESE propune Comisiei să publice un document de lucru pe această temă, ca bază pentru continuarea lucrărilor, vizând crearea unui „set de instrumente”, care ar trebui să încurajeze și să orienteze autoritățile naționale, regionale și locale către utilizarea sporită a modelelor de creare în comun. Un astfel de document ar trebui să includă, printre altele, considerente privind crearea în comun, în lumina articolului 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și a Protocolului nr. 26 anexat la TUE și TFUE, ținând seama de Pilonul european al drepturilor sociale, de rolul specific al economiei sociale non-profit pentru crearea în comun și de condițiile-cadru necesare în acest sens, astfel cum sunt definite în avizul CESE din 18 septembrie 2020„Consolidarea întreprinderilor sociale non-profit ca pilon esențial al unei Europe echitabile din punct de vedere social” (23). În plus, documentul ar trebui să facă referire la punerea în aplicare a articolului 77 din Directiva 2014/24/UE privind achizițiile publice (24) într-un mod care rezervă contractele pentru servicii de sănătate, sociale și culturale, precum și pentru educație, astfel cum sunt enumerate la articolul respectiv, organizațiilor non-profit. În plus, documentul va include și propuneri de promovare la nivel european și național a proiectelor inovatoare de creare în comun, ținând seama de componentele de cercetare și de o serie de bune practici. Pe baza setului de instrumente descris mai sus, după o consultare mai amplă la nivelul UE, ar putea fi lansate o carte verde și apoi o carte albă. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | La rândul său, CESE va institui un forum pentru schimbul de idei și de bune practici în acest domeniu, cu implicarea organizațiilor societății civile, a universităților și a proiectelor de cercetare, în vederea menținerii și dezvoltării procesului de dezbatere la nivel european. |
| --- | --- |

5.4.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 429, 11.12.2020, p. 131.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=RO

2

(3)  https://cosie.turkuamk.fi

3

(4)  Drechsler, W., (2009) Towards a Neo-Weberian European Union? („Către o Uniune Europeană neo-weberiană?”) Agenda de la Lisabona și administrația publică, Halduskultuur-Cultura administrativă 2009, 10 (1), p. 6-21.

4

Towards a Neo-Weberian European Union?

Halduskultuur-Cultura administrativă

(5)  Çolak, Ç. D., (2019) Why the new public management is obsolete: an analysis in the context of the post-new public management trends („De ce noua gestionare publică este depășită: o analiză în contextul tendințelor post-NPM”) Croatian and Comparative Public 2019, 19(4), p. 517-536, https://doi.org/10.31297/hkju.19.4.1

5

Why the new public management is obsolete: an analysis in the context of the post-new public management trends

Croatian and Comparative Public

(6)  Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A., (2019) Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward. („Transformarea sectorului public într-un spațiu pentru creare în comun: bariere, factori determinanți, beneficii și căi de urmat.”) Administration & Society 2019, 51(5), 795-825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057

6

Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward

Administration & Society

(7)  https://ec.europa.eu/info/topics/single-market/services-general-interest_ro

7

(8)  Consacrat în Tratatul de la Roma, în prezent articolul 106 din TFUE.

8

(9)  TFUE – Dispoziții generale, articolul 14.

9

(10)  Protocolul nr. 26 la TUE și la TFUE.

10

(11)  Articolul 36 din Carta drepturilor fundamentale.

11

(12)  Punctul 20 al Pilonului.

12

(13)  Protocolul nr. 26 la TUE și la TFUE.

13

(14)  Articolul 14 din TFUE

14

(15)  Articolul 106 din TFUE.

15

(16)  Având în vedere agravarea crizei locuințelor în multe state membre, locuințele accesibile devin, de asemenea, din ce în ce mai importante în calitate de servicii esențiale.

16

(17)  „Apă, salubritate, energie, transport, servicii financiare și comunicații digitale.”

17

(18)  Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A., (2019) Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward. („Transformarea sectorului public într-un spațiu pentru creare în comun: bariere, factori determinanți, beneficii și căi de urmat.”) Administration & Society 2019, 51(5), 795-825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057

18

Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward.

Administration & Society

(19)  https://cosie.turkuamk.fi/arkisto/index.html

19

(20)  Cum ar fi cele din Franța: „Services Publics Partagés” („servicii publice partajate”): https://service-public-partage.fr/

20

(21)  Social Care Institute of Excellence (2015) Co-production in social care: what it is and how to do it? („Co-producția în domeniul asistenței sociale: ce este ea și cum poate fi realizată?”) SCIE Guide 51.

21

Co-production in social care: what it is and how to do it? („Co-producția în domeniul asistenței sociale: ce este ea și cum poate fi realizată?”)

(22)  C. Fox et al., (2021) A New Agenda for Co-Creating Public Services, Turku University of Applied Sciences, https://julkaisut.turkuamk.fi/isbn9789522167842.pdf

22

A New Agenda for Co-Creating Public Services,

(23)  JO C 429, 11.12.2020, p. 131.

23

(24)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=RO

24

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/83

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Parteneriate tematice în temeiul Acordului de la Ljubljana”

(aviz exploratoriu)

(2022/C 486/12)

| Raportor: | David SVENTEK |
| --- | --- |
| Coraportor: | Florian MARIN |

Raportor:

David SVENTEK

Coraportor:

Florian MARIN

| Sesizare | Consiliu – Președinția cehă, 26.1.2022 |
| --- | --- |
| Temeiul juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 9.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 190/1/4 |

Sesizare

Consiliu – Președinția cehă, 26.1.2022

Temeiul juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

9.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

190/1/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE sprijină ferm declarațiile prezentate în Acordul de la Ljubljana privind Agenda urbană a UE și salută, în special, accentul puternic asupra parteneriatului și a abordărilor pe mai multe niveluri și multilaterale în dezvoltarea urbană sustenabilă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Parteneriatele tematice ar trebui să ducă la acțiuni și rezultate concrete și sustenabile, care să dureze mai mult decât parteneriatele în sine. Ar trebui să se țină seama în mod continuu de transferarea rezultatelor către alte state membre, regiuni, orașe sau sectoare. Distribuția teritorială și echilibrul geografic al acestor oportunități ar trebui să fie monitorizate, astfel încât să poată beneficia de ele regiunile și orașele vulnerabile. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Legătura dintre Agenda urbană a UE și politica de coeziune ar putea să fie consolidată. În pofida faptului că sunt două politici și inițiative distincte, cu obiective diferite, integrate în cadre diferite, între ele ar trebui să existe sinergii. Sunt necesare instrumente și mijloace interconectate pentru un sprijin mai coerent acordat orașelor în temeiul politicii de coeziune, precum și o cooperare intersectorială și interinstituțională și o integrare la nivel strategic și operațional. Parteneriatelor tematice ar trebui să li se acorde o mai mare legitimitate în viitor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Existența unor mecanisme de punere în aplicare previzibile și însoțite de sprijin financiar, care să transforme obiectivele strategice europene în acțiuni concrete, precum și finanțarea adecvată la nivel local este esențială pentru autoritățile urbane mici și mijlocii și pentru participarea lor continuă la procesele Agendei urbane a UE. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că criteriile utilizate pentru selecția partenerilor din cadrul parteneriatelor tematice trebuie să fie mai specifice, deschise și incluzive. Procesul de selecție nu ar trebui să afecteze posibilitatea ca partenerii sociali și organizațiile societății civile să participe la acest proces împreună cu autoritățile urbane. Este important să se țină seama de evaluarea ex ante efectuată pentru ecologizarea orașelor și turismul durabil. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Condițiile de muncă, caracterul previzibil al carierei și accesul la locuri de muncă de înaltă calitate, egalitatea de șanse și salariile adecvate ar trebui abordate în mod transversal. Ar trebui să se țină seama de toate tipurile de dialoguri și consultări cu părțile interesate, cum ar fi dialogul social, dialogul civic și consultările cu cetățenii. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE recomandă să se țină seama de abordarea ascendentă, de clusterele tematice, de rețelele tematice și de rețelele pentru dezvoltarea unor soluții personalizate și bazate pe realitatea locului, alături de posibilitatea de a utiliza rețelele existente, tematice sau constituite între diferite orașe, în special în cazul orașelor de dimensiuni mici și medii. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Rolul CESE în guvernanța Agendei urbane a UE și a Acordului de la Ljubljana ar putea fi consolidat. De asemenea, CESE ar trebui să facă parte atât din Grupul pentru dezvoltare urbană, cât și din Grupul de pregătire tehnică a Agendei urbane și să participe la reuniunea directorilor generali cu privire la aspecte urbane. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Democrația participativă, economia bunăstării în orașe și legăturile dintre zonele urbane și cele rurale s-ar putea număra printre temele suplimentare abordate de parteneriatele tematice, acordându-se o atenție specială tineretului. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE își reiterează recomandarea de a se institui un secretariat dedicat pentru îmbunătățirea eficienței și a eficacității parteneriatelor tematice, pentru a se asigura o legătură cu politicile urbane de la nivel local și asistența tehnică și pentru a se facilita crearea de comunități tematice și schimbul de bune practici tematice. Acest lucru ar trebui realizat în strânsă cooperare cu Comitetul European al Regiunilor. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Context

| 2.1. | La 26 noiembrie 2021, miniștrii din UE responsabili de aspecte urbane au adoptat Acordul de la Ljubljana și programul său de lucru multianual, care marchează o nouă etapă a Agendei urbane a UE. Acest document prezintă etape concrete pentru reînnoirea Agendei urbane a UE, cu obiectivul comun de a-i crește impactul și eficiența. Programul de lucru multianual completează declarația politică și stabilește parametrii operaționali, metoda de lucru și acțiunile pentru punerea în aplicare a următoarei etape a acestei inițiative multipartite de guvernanță pe mai multe niveluri. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cele 14 priorități tematice ale Agendei urbane a UE (1) sunt încă de actualitate: incluziunea migranților și a refugiaților; calitatea aerului; sărăcia urbană; locuințele; economia circulară; locuri de muncă și competențe în economia locală; adaptarea la schimbările climatice (inclusiv soluții de infrastructură verde); tranziția energetică; utilizarea durabilă a terenurilor și soluții bazate pe natură; mobilitatea urbană; tranziția digitală; achiziții publice inovatoare și responsabile; cultură și patrimoniu cultural; și securitatea în locuri publice. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Acordul de la Ljubljana adaugă următoarele patru teme la această listă de teme prioritare: orașele egale, alimentația, orașele verzi și turismul durabil. Aceste teme au fost adăugate în urma unor procese creative comune și sunt legate de noua Cartă de la Leipzig, de politicile UE, de alte tendințe emergente în dezvoltarea urbană și de nevoile orașelor. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Viitoarea Președinție cehă a Consiliului Uniunii Europene a solicitat CESE să analizeze cum ar putea modificările din noul Acord de la Ljubljana să afecteze crearea de noi parteneriate tematice. Două dintre cele patru teme convenite în Ljubljana vor fi dezvoltate în continuare în timpul Președinției cehe a Consiliului: înverzirea orașelor și turismul durabil. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE sprijină ferm declarațiile prezentate în Acordul de la Ljubljana privind Agenda urbană a UE și salută, în special, accentul puternic asupra parteneriatului și a abordărilor pe mai multe niveluri și multipartite în dezvoltarea urbană. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | De asemenea, CESE sprijină continuarea și dezvoltarea în continuare a Agendei urbane a UE, cu respectarea deplină a principiilor proporționalității. De asemenea, principiul adiționalității ar trebui gestionat cu atenție la nivel local. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE salută faptul că Acordul de la Ljubljana recunoaște importanța și rolul CESE în sprijinirea Agendei urbane a UE. Astfel cum se menționează în programul de lucru multianual al Agendei urbane a UE, CESE poate și dorește să ofere informații și sprijin cu privire la teritorialitatea dezvoltării, la parteneriate, la aspectele economice și sociale ale dezvoltării urbane și cu privire la diseminarea politicilor urbane ale UE. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Diversitatea, complexitatea și provocările legate de sustenabilitate ale politicilor de dezvoltare urbană necesită abordări pe mai multe niveluri și multilaterale, care să acorde prioritate parteneriatelor. Acordul de la Ljubljana recunoaște importanța parteneriatului în ceea ce privește îmbunătățirea cunoștințelor. Parteneriatele tematice ar trebui să ducă la acțiuni și rezultate concrete și sustenabile, care să dureze mai mult decât parteneriatele în sine. Ar trebui să se țină seama în mod continuu de transferarea rezultatelor către alte regiuni, orașe sau sectoare. Distribuția teritorială a acestor oportunități ar trebui monitorizată. Orașele ar trebui să fie motivate și stimulate să utilizeze oportunitățile europene de dezvoltare și să fie active la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Diversitatea orașelor și a politicilor lor de dezvoltare este dificil de cuprins, reprezentând totodată o problemă pentru care nu există, în prezent, o soluție generală în politicile UE de dezvoltare urbană. Este necesară o abordare personalizată, care să valorifice parteneriatul, societatea civilă și partenerii sociali. Printre soluțiile pentru viitorul strategiilor de dezvoltare ar trebui să se numere diferite perspective, cunoștințe de specialitate și discipline. Avizul CESE privind „Revizuirea Agendei teritoriale a UE, a Cartei de la Leipzig și a Agendei urbane a UE” (2) recomandă utilizarea acelor instrumente de susținere care sunt cele mai adecvate pentru tipurile de teritoriu vizate, respectând în același timp subsidiaritatea, ceea ce va atenua simptomele sărăciei, înapoierii și izolării în cazul regiunilor supuse riscului. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ar trebui să se asigure concurența loială între toate tipurile de orașe atunci când se finanțează dezvoltarea lor durabilă, respectiv accesul egal la fonduri pentru orașele de dimensiuni mici și medii. Principiul concurenței ar trebui, de asemenea, adaptat la această situație și ar trebui să fie întotdeauna luat în considerare. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Un element nou inclus în Acordul de la Ljubljana este evaluarea ex-ante a temelor. Aceste evaluări vizează implementarea unei abordări pragmatice, eficiente și orientate către rezultate, cu obiectivul de a crește impactul viitoarelor rezultate ale Agendei urbane a UE. De asemenea, evaluările vor permite personalizarea criteriilor de selecție a partenerilor. CESE recomandă ca schimbul de bune practici, inclusiv modelele de parteneriate și cooperare, să fie luate în considerare în mod constant de către părțile interesate de politica urbană și în viitoarele parteneriate tematice. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Instrumentele finanțate din fonduri UE și din bani publici ar trebui să fie personalizate pentru punerea în aplicare a planurilor de acțiune ale parteneriatelor tematice. Ar trebui creat un sprijin adecvat (instrumente financiare, granturi și fonduri adaptate) pentru a se asigura că procesul de punere în aplicare a parteneriatelor tematice se desfășoară în mod eficient, în special în ceea ce privește sprijinul pentru orașele și organizațiile de dimensiuni micii și medii. De asemenea, accesul la acest sprijin ar trebui să fie echitabil, asigurându-se faptul că organizațiile și orașele de dimensiuni mici nu sunt lăsate în urmă. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Instrumente precum investițiile teritoriale integrate și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității au înregistrat succese pe scară largă și ar trebui utilizate în continuare și consolidate pe baza unor mecanisme de punere în aplicare stabile și previzibile. CESE consideră că există, de asemenea, spațiu de manevră în privința unei abordări integrate (3), fiind vorba despre posibilitatea de a combina resurse financiare publice și private pentru a spori capacitatea și a partaja riscul în avantajul dezvoltării teritoriale și urbane, sub rezerva controlului democratic, a transparenței guvernanței și a responsabilității. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Inovarea ar trebui întotdeauna avută în vedere când vine vorba despre provocările dezvoltării urbane sustenabile. Se recomandă ca accesul la inovare, partajarea ideilor de inovare și extinderea soluțiilor de inovare să fie introduse transversal în politica de coeziune pentru 2021-2027, precum și în acordurile de parteneriat de la nivelul statelor membre. Nu ar trebui să se neglijeze testarea de noi soluții relevante și inovatoare, în special în domenii precum tehnologiile 4.0, industria 5.0 sau tehnologiile Web3, precum și în domeniul inovării sociale. Inițiativa urbană europeană joacă un rol important în consolidarea capacităților și în sprijinirea acțiunilor inovatoare. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Regiunile și orașele marginalizate și populațiile lor vulnerabile ar trebui să reprezinte o preocupare constantă în politicile de dezvoltare, pentru îmbunătăți calitatea vieții tuturor cetățenilor. De asemenea, reducerea sărăciei ar trebui să fie o prioritate principală. Accesul la o educație incluzivă de calitate, la servicii sociale, la asistență medicală și la alte servicii publice este esențial pentru asigurarea unei redresări echitabile a orașelor post-pandemie. În cadrul dezvoltării și punerii în aplicare a parteneriatelor tematice, ar trebui să se acorde o atenție deosebită, printre altele, grupurilor vulnerabile de locuitori ai orașelor, în special persoanelor în vârstă, persoanelor cu dizabilități, minorităților, imigranților, refugiaților și persoanelor dezavantajate din punct de vedere social, economic sau cultural. Implicarea acestora ar trebui să fie asigurată prin consolidarea capacităților în cadrul procesului. CESE recomandă cu fermitate ca reducerea noilor forme de inegalități sociale, economice, de mediu și teritoriale să devină o prioritate și, în acest scop, ar trebui garantată implicarea echitabilă și diversă a diferitelor părți interesate. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Acordul de la Ljubljana identifică nevoi de sprijin organizațional și în materie de expertiză, precum și unele nevoi de sprijin pentru orașele mai mici. Întrucât Agenda urbană a UE rămâne o inițiativă informală și voluntară, membrii ar trebui, de asemenea, să contribuie la sprijinirea parteneriatelor și la punerea în aplicare a acțiunilor. CESE consideră că sprijinul tehnic necesar în cadrul parteneriatelor ar trebui să țină seama de sustenabilitatea rezultatelor finale ale parteneriatelor. De asemenea, ar trebui să se ia în considerare în mod constant o abordare consolidată, integrată și participativă, alături de colectarea și utilizarea datelor pentru investiții bazate pe dovezi. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Cu toate acestea, mecanisme de punere în aplicare previzibile și însoțite de sprijin financiar, care să transforme strategiile europene în acțiuni concrete, precum și finanțarea adecvată la nivel local sunt esențiale pentru autoritățile urbane mici și mijlocii și pentru participarea lor continuă la procesele Agendei urbane a UE. În plus, acest principiu ar trebui să fie gestionat cu atenție în punerea în aplicare a parteneriatelor tematice. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Politica de coeziune oferă o varietate de mijloace și instrumente pentru dezvoltarea urbană durabilă în perioada de programare 2021-2027. Noul obiectiv de politică 5, „O Europă mai apropiată de cetățeni”, vizează dezvoltarea unor instrumente specifice pentru punerea în aplicare a strategiilor de dezvoltare locală ale orașelor, indiferent de mărimea lor. Alocarea financiară urbană minimă din FEDR din fiecare stat membru direcționată către priorități și proiecte selectate de orașe pe baza acestor strategii a fost majorată de la 5 % la 8 %. De asemenea, a fost creată Inițiativa europeană privind dezvoltarea urbană pentru a se oferi un sprijin mai coerent orașelor. CESE recomandă ca oportunitățile parteneriatelor tematice să fie diseminate în mod constant la nivel local și să implice toate părțile interesate relevante, inclusiv CESE. În viitor, alocarea urbană ar putea fi mai mare. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Din cauza volatilității crescute și a diversității riscurilor, parteneriatele tematice trebuie să contribuie la creșterea rezilienței și a capacității de răspuns la șocurile asimetrice, precum COVID-19 și alte situații similare. Războiul condamnabil din Ucraina influențează dezvoltarea urbană în mai multe țări. Parteneriatele tematice ar trebui adaptate pentru a aborda crize pe termen scurt și combinate cu abordări strategice pe termen lung. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE consideră că criteriile utilizate pentru selecția partenerilor în cadrul parteneriatelor tematice trebuie să fie mai specifice. Procesul de selecție nu ar trebui să afecteze posibilitatea ca partenerii sociali și organizațiile societății civile să participe la acest proces împreună cu autoritățile urbane, inclusiv cele care reprezintă grupurile vulnerabile precum, printre altele, persoanele în vârstă, persoanele cu dizabilități, minoritățile, imigranții, refugiații și persoanele dezavantajate din punct de vedere social, economic și cultural. Aceste organizații ar trebui încurajate și motivate să se implice în parteneriate legate de Agenda urbană a UE. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În conformitate cu Pactul de la Amsterdam, CESE este invitat să contribuie, în măsura competențelor sale, la continuarea dezvoltării Agendei urbane a UE, fiind una dintre părțile interesate ale Pactului de la Amsterdam. Validitatea Pactului de la Amsterdam a fost reiterată în documentul de punere în aplicare a noii Carte de la Leipzig și în Acordul de la Ljubljana. Rolul CESE în Agenda urbană a UE și în Acordul de la Ljubljana ar trebui consolidat. CESE este o parte interesată europeană majoră pentru variabilele economice și sociale ale politicilor de dezvoltare și dispune de capacitatea, expertiza și legitimitatea necesare pentru a contribui la cei trei piloni ai Acordului de la Ljubljana: o finanțare mai bună, o reglementare mai bună și o cunoaștere mai bună. CESE ar trebui să fie recunoscut oficial și ar trebui să joace un rol în principalele organisme de guvernanță ale Acordului de la Ljubljana. De asemenea, ar trebui să facă parte atât din Grupul de dezvoltare urbană, cât și din Grupul de pregătire tehnică a Agendei urbane, precum și să participe la reuniunea directorilor generali cu privire la aspecte urbane. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE consideră că viitoarele parteneriate tematice ar trebui să includă teme precum democrația participativă și economia bunăstării în orașe și legăturile dintre zonele urbane și cele rurale (4), acestea fiind aliniate la conceptul de dezvoltare teritorială utilizat în cadrul strategic european. CESE recomandă să se asigure o legătură clară între procesul de selecție a partenerilor, selecția temelor și ODD-uri și să fie protejate contribuțiile parteneriatelor la punerea în aplicare a ODD-urilor. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În viitor, parteneriatele tematice ar putea fi organizate în clustere tematice, rețele tematice existente și rețele pentru dezvoltarea unor soluții personalizate și bazate pe realitatea locului pentru orașe. Ar trebui să se țină seama în continuare de creșterea accesului la rețele, în special în cazul orașelor de dimensiuni micii și medii. Orașele ar trebui să se afle în centrul abordării ascendente a parteneriatelor tematice și să asigure o sinergie între situațiile locale și parteneriatele tematice existente. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Procesul de consultare utilizat de parteneriatele tematice ar trebui să includă toate formele de dialog și consultări, cum ar fi dialogul social, dialogul cu cetățenii și dialogul civic, precum și toate tipurile de părți interesate civice, cum ar fi partenerii sociali, ONG-urile și cetățenii. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE recomandă crearea unui secretariat pentru parteneriatele tematice, împreună cu Comisia și alte părți interesate relevante, pentru sprijinirea parteneriatelor tematice, asigurarea legăturii cu politicile urbane de la nivel local, asigurarea asistenței tehnice și facilitarea creării de comunități tematice și a schimbului de bune practici tematice. Ar trebui să se aloce resurse suficiente pentru o administrare eficientă și pentru parteneriate tematice eficace, în special pentru punerea în aplicare a planurilor de acțiune. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE recomandă să se consolideze legătura dintre Agenda urbană a UE și politica de coeziune. În pofida faptului că sunt două politici și inițiative distincte, cu obiective diferite, integrate în cadre diferite, ar trebui să existe sinergii între ele, în special din perspectiva Platformei de partajare a cunoștințelor (5) și a capitalizării activităților care trebuie desfășurate în cadrul Inițiativei europene privind dezvoltarea urbană. Acțiunile existente pentru punerea în aplicare a parteneriatelor tematice ar putea fi menționate în programele operaționale, în diferitele cereri de propuneri sau în criteriile de evaluare a proiectelor. Rezultatele activității parteneriatului tematic ar trebui să contribuie la planificarea noilor programe operaționale de coeziune. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Este nevoie de mai multă coerență și de o legătură mai strânsă între politicile urbane puse în aplicare la nivel local și politicile UE, în special politica de coeziune. Sunt necesare instrumente și mijloace interconectate pentru un sprijin mai coerent acordat orașelor în temeiul politicii de coeziune, precum și o cooperare intersectorială și interinstituțională și o integrare la nivel strategic și operațional. De asemenea, competitivitatea regională trebuie să fie completată prin complementaritate între zonele urbane și rurale, cu o coeziune socială puternică în cadrul politicii de coeziune 2021-2027. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Condițiile de muncă, predictibilitatea carierei și accesul la locuri de muncă de înaltă calitate, oportunitățile și salariile adecvate sunt variabile importante pentru echitatea și corectitudinea proceselor de dezvoltare urbană și ar trebui să fie abordate transversal în ceea ce privește ecologizarea orașelor, sustenabilitatea lanțului de aprovizionare cu alimente, economia circulară și turismul durabil. Investițiile în oameni ar trebui să rămână una dintre prioritățile principale ale strategiilor de dezvoltare. Accesul echitabil și egalitatea de șanse, precum și capacitatea de exercitare a drepturilor fundamentale sunt esențiale pentru succesul parteneriatelor tematice. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Ca urmare a concentrării resurselor și nevoilor în zonele urbane, semestrul european ar trebui să adopte o abordare mai individualizată pentru eficacitatea politicilor de dezvoltare urbană, astfel încât nicio persoană și niciun teritoriu să nu fie lăsate în urmă. Ar trebui să se țină seama în mod constant de coerența cu alte instrumente europene, precum Pilonul european al drepturilor sociale. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Cererea de strategii și de proiecte de dezvoltare foarte complexe este în continuă creștere. CESE sugerează ca, pentru aceste tipuri de investiții, autoritățile locale și regionale să consolideze capacitatea în domeniul participării cetățenilor, al analizei prospective strategice și al pregătirii diferitelor scenarii, al planificării strategice și al punerii în aplicare a investițiilor publice. Acest lucru este esențial pentru dezvoltarea durabilă de succes a orașelor europene și pentru reorientarea orașelor către oameni. Ar trebui să se țină seama de convergența datelor furnizate de diversele parteneriate, de accesul la date prin intermediul platformelor de date deschise, de justiția digitală și de democrația digitală. |
| --- | --- |

4.11.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/regional_policy/policy/themes/urban-development/agenda_en

1

(2)  JO C 429, 11.12.2020, p. 145.

2

(3)  A se vedea Avizul CESE privind „Revizuirea Agendei teritoriale a UE, a Cartei de la Leipzig și a Agendei urbane a UE” (JO C 429, 11.12.2020, p. 145).

3

(4)  Avizul CESE pe tema „Către o strategie globală privind dezvoltarea rurală/urbană durabilă” (JO C 105, 4.3.2022, p. 49).

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/strategy/strategy-2020-2024/our-digital-future/era/knowledge-exchange-platform-kep_en

5

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/88

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Combaterea sărăciei energetice și reziliența UE: provocări din punct de vedere economic și social”

(aviz exploratoriu solicitat de Președinția cehă)

(2022/C 486/13)

| Raportor: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Raportor:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Solicitare din partea Președinției cehe a Consiliului | Scrisoarea din 26.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  Aviz exploratoriu |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 22.6.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/ abțineri) | 137/2/5 |

Solicitare din partea Președinției cehe a Consiliului

Scrisoarea din 26.1.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Aviz exploratoriu

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

22.6.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/ abțineri)

137/2/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Asigurarea accesului egal la energie și a securității aprovizionării cu energie la costuri accesibile trebuie să fie o prioritate absolută pentru Uniunea Europeană (UE) și statele sale membre. Odată cu creșterea prețurilor la energie, tot mai mulți cetățeni și consumatori din UE sunt afectați de sărăcia energetică, în întreaga Europă. Cei care se confruntau deja cu sărăcia energetică constată că situația li se agravează, iar consumatorii care până acum nu aveau probleme cu plata facturilor la energie sunt expuși riscului de sărăcie. Această situație a fost influențată de actualele tensiuni geopolitice, inclusiv de războiul din Ucraina și de dependența statelor membre de importurile de energie. Trebuie adoptate măsuri urgente care să prevină și să combată sărăcia energetică cu care se confruntă cetățenii și consumatorii din UE. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE recunoaște importanța acordată sărăciei energetice în cadrul inițiativelor UE, inclusiv în legislație și în politici, în special în cadrul pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”, al punerii în aplicare a Pactului verde european și al „Valului de renovări ale clădirilor”. Aceste măsuri sunt esențiale pentru combaterea sărăciei energetice pe termen lung și asigurarea durabilității. Cu toate acestea, reziliența UE va fi măsurată numai prin modul în care UE și statele membre abordează provocările sociale, ecologice și economice critice cu care se confruntă cetățenii și întreprinderile lor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pentru a combate criza provocată de sărăcia energetică, CESE solicită crearea unei coaliții politice ample și ambițioase pentru a analiza și a aborda sărăcia energetică dintr-o perspectivă globală, cu obiectivul de a o aduce la un nivel minim până în 2030 și de a o elimina pe termen lung. Coaliția ar trebui să includă Comisia Europeană și Platforma sa de consiliere privind sărăcia energetică, Parlamentul European, Consiliul, statele membre, Comitetul European al Regiunilor, Comitetul Economic și Social European, Convenția primarilor și organizațiile societății civile, inclusiv reprezentanți ai întreprinderilor, ai asociațiilor de consumatori și ai organizațiilor care reprezintă populațiile cele mai expuse riscului de sărăcie energetică. Acțiunile coaliției ar trebui dezvoltate în continuare într-o strategie a UE care să combată sărăcia energetică, iar Comisia ar trebui să încurajeze statele membre să elaboreze planuri sau politici naționale de eradicare a fenomenului, integrând și asigurând coerența tuturor politicilor și instrumentelor de finanțare de la nivelul UE și de la nivel național. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Având în vedere importanța acestei chestiuni, CESE îndeamnă UE să promoveze o abordare comună a sărăciei energetice care să permită o înțelegere concretă și comună a acestui fenomen și colectarea de date statistice, ținând seama de diferențele și trăsăturile specifice statelor membre. O astfel de abordare este necesară și pentru a monitoriza situația și impactul acțiunilor întreprinse în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE observă că Comisia a început deja să propună acțiuni imediate și pe termen lung pentru a proteja consumatorii și a combate sărăcia energetică, de exemplu, prin Recomandarea sa privind sărăcia energetică, setul de instrumente privind prețurile la energie, comunicarea sa privind REPowerEU și propunerea de recomandare a Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică. Deși acțiunile statelor membre pot depinde de particularitățile naționale și locale, este esențial pentru reziliența UE ca, în perioade de urgență, statele membre să activeze o varietate de măsuri (cum ar fi sprijinul financiar direct, politicile sociale și stimulentele și sprijinul pentru reducerea consumului de energie), pentru a atenua efectele negative ale creșterii prețurilor asupra celor mai vulnerabili consumatori și întreprinderi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE subliniază importanța investițiilor într-o energie echitabilă și eficientă pentru a atenua, pe termen lung, sărăcia energetică. Aceasta înseamnă că fondurile disponibile sunt investite în energia regenerabilă, în eficiența energetică și în renovarea la scară largă a clădirilor într-un mod care să sprijine grupurile cu cele mai mici venituri, garantând că persoanele vulnerabile au banii necesari pentru a investi în eficiența energetică și acordând prioritate clădirilor cu cele mai slabe performanțe. Comisia ar trebui să colaboreze îndeaproape cu statele membre pentru a evalua măsura în care bugetul disponibil răspunde nevoilor și solicitărilor și a examina opțiunile existente pentru a le sprijini în continuare. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Întrucât sărăcia energetică își are sursa în sărăcia generală, este esențial și ca statele membre și Comisia să se concentreze în continuare asupra reducerii sărăciei, în general. Această criză reamintește necesitatea constantă de a îmbunătăți accesul la locuri de muncă, la incluziune socială și la un nivel de trai decent, acordând o atenție deosebită celor care locuiesc în zone rurale și îndepărtate, și de a sprijini creșterea economică a statelor membre. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | UE și statele membre trebuie să asigure un mediu favorabil investițiilor în Europa pentru o energie cu emisii zero și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. În plus, recalificarea și perfecționarea vor juca un rol important în tranziția verde, în valul de renovări și în eficiența energetică. Alte măsuri benefice ar putea include furnizarea de educație energetică, de consiliere și consultare, servicii care trebuie să fie disponibile pe scară largă și accesibile la nivel local (de exemplu, prin ghișee unice). |
| --- | --- |

1.8.

2.   Observații generale

| 2.1. | Sărăcia energetică reprezintă o problemă și un motiv de îngrijorare tot mai mare pentru cetățenii și întreprinderile din UE. În 2020, 8 % din locuitorii UE au declarat că nu sunt în măsură să-și încălzească locuințele în mod adecvat (1). Este posibil ca în prezent acest număr să fi crescut, deoarece prețurile la energie au crescut brusc de la jumătatea anului 2021. În martie 2022, inflația anuală a energiei din UE a fost de 40,2 %, cea mai mare rată anuală a modificării prețurilor la energie ajungând la 99,6 % și cea mai scăzută fiind de 0 % (2). Prețurile energiei sunt influențate și de tensiunile geopolitice, inclusiv de războiul din Ucraina și de dependența statelor membre ale UE de importurile de energie (3). Combinația dintre creșterea prețurilor la energie, transporturi și alimente exacerbează presiunea asupra tuturor consumatorilor, dar mai ales asupra gospodăriilor cu venituri mici, cele care se confruntă cu rate mai ridicate ale sărăciei energetice. Ca atare, sărăcia energetică rămâne o provocare majoră, cu un impact social însemnat. A-i ajuta pe cetățenii vulnerabili să iasă din această situație este o sarcină urgentă pentru UE și pentru statele sale membre. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sărăcia energetică este rezultatul unei combinații de factori, printre care se numără veniturile mici, clădirile și instalațiile ineficiente, precum și lipsa de informații și de acces la stimulente pentru a reduce consumul de energie. Prețurile mari la energie afectează și cetățenii și întreprinderile, crescând facturile la utilități și plasând microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii în situații foarte precare (4) și expunându-le riscului de faliment, ceea ce poate duce la pierderi de locuri de muncă, care contribuie la sărăcie. „Microîntreprinderile vulnerabile” sunt, de asemenea, afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirilor pe care le ocupă. Creșterea prețurilor la energie are un efect de cascadă și se traduce prin costuri mai mari pentru toate tipurile de mărfuri și servicii. Europa se confruntă cu riscul de stagflație, cu o creștere economică mai mică și cu o inflație ridicată, care sunt factori suplimentari ai sărăciei (5). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cei mai afectați de sărăcia energetică sunt europenii cu venituri mici, cum ar fi lucrătorii cei mai săraci, pensionarii cu venituri mici, studenții, tinerii adulți, familiile cu mulți copii și părinții unici susținători ai familiilor monoparentale, precum și populațiile defavorizate cu rate deja ridicate ale sărăciei, inclusiv persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, migranții și minoritățile rome. Femeile sunt expuse într-o măsură mai mare riscului de sărăcie energetică și impactului acesteia, deoarece primesc, în medie, salarii mai mici și depind mai mult de sistemele de încălzire și răcire a locuințelor, dat fiind că petrec mai mult timp acasă din cauza sarcinilor de îngrijire. În plus, populația din statele membre din est și sud este, în medie, mai afectată de sărăcie energetică (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Asigurarea accesului egal la energie curată și accesibilă ca preț pentru toți cetățenii UE reprezintă un angajament important pentru UE și statele sale membre. Pilonul european al drepturilor sociale include energia printre serviciile esențiale la care au dreptul toți cetățenii (principiul 20). „Asigurarea accesului la energie la prețuri accesibile, din surse sigure, durabile și moderne pentru toți” este, de asemenea, unul dintre obiectivele prevăzute în Agenda 2030 pentru dezvoltarea durabilă (ODD 7). Serviciile adecvate de încălzire, răcire și iluminare, precum și energia necesară pentru funcționarea aparatelor electrice sunt servicii esențiale care garantează condiții decente de trai și de sănătate. Accesul la serviciile energetice este esențial și pentru incluziunea socială. Împreună, beneficiile multiple ale combaterii sărăciei energetice pot stimula în mod direct creșterea economică și prosperitatea în UE. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În ultimul deceniu, UE a abordat sărăcia energetică în diverse documente juridice și politice, cum ar fi cel de-al treilea pachet privind energia (2009-2014), Strategia privind uniunea energetică 2015 și pachetul legislativ „Energie curată pentru toți europenii” din 2019, concepute pentru a facilita o tranziție energetică justă. Tema este o parte importantă și a unor inițiative mai recente, precum Pactul verde european, incluzând „Valul de renovări ale clădirilor” și pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”. Pachetul „Pregătiți pentru 55” ține seama de sărăcia energetică în mai multe dintre propunerile sale, inclusiv în propunerea privind un nou fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care ar trebui să atenueze impactul social negativ al prețului carbonului, avut în vedere pentru transport și clădiri, și în propunerea de reformare a Directivei privind eficiența energetică, care propune o definiție a sărăciei energetice (7). Pachetul include, de asemenea, o propunere de recomandare a Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică, care stabilește orientări specifice pentru statele membre privind modul de abordare a aspectelor relevante privind tranziția verde legate de ocuparea forței de muncă și de problemele sociale. Aceste orientări au devenit în prezent deosebit de pertinente în contextul accelerării tranziției ca urmare a creșterii prețurilor la energie și a contextului geopolitic. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În 2020, Comisia Europeană a adoptat o Recomandare privind sărăcia energetică, care oferă orientări privind indicatorii adecvați pentru măsurarea sărăciei energetice și privind definirea „numărului semnificativ de gospodării afectate de sărăcia energetică”. Ea contribuie și la împărtășirea celor mai bune practici între statele membre și identifică sprijinul disponibil la nivelul UE printr-un mix de surse de finanțare care permit autorităților naționale, regionale și locale să-și utilizeze întreaga capacitate financiară, inclusiv granturi și renovări subvenționate pentru a limita investițiile inițiale. Alte inițiative importante includ sprijinul acordat proiectelor locale prin Platforma de consiliere privind sărăcia energetică, acesta fiind primul an în care platforma furnizează asistență tehnică, setul de instrumente privind prețurile la energie care a ajutat statele membre să utilizeze instrumentele adecvate pentru a sprijini cetățenii și întreprinderile în gestionarea prețurilor mari la energie electrică, sprijinul pentru gospodăriile vulnerabile și pentru întreprinderi extins în temeiul REPowerEU (8) și recenta instituire a Grupului de coordonare al Comisiei privind sărăcia energetică și clienții vulnerabili (9). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cu toate acestea, CESE observă că, fără o implementare rapidă, fără angajamente ferme și fără măsuri concrete din partea statelor membre, inclusiv o abordare comună pentru a înțelege și soluționa problema sărăciei energetice la nivelul UE, care să poată duce eventual la o definiție comună, lăsând în același timp la latitudinea fiecărui stat membru găsirea unor soluții adaptate, inițiativele prezentate până în prezent de Comisie nu vor fi suficiente pentru a aborda actuala criză, care afectează tot mai mulți consumatori. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Combaterea sărăciei energetice din perspectivă globală: un apel pentru o coaliție politică și o strategie de combatere a sărăciei energetice

| 3.1. | Întrucât sărăcia energetică este rezultatul unor factori sociali, de mediu, economici și geopolitici, ea necesită o abordare globală, cu o analiză pe măsură a problemei și cu implicarea diferitelor părți interesate, de la consumatori, organizații ale societății civile și întreprinderi și până la autorități europene, naționale, regionale și locale. În acest scop, CESE solicită crearea unei coaliții politice ample, cu obiective ambițioase. Coaliția ar trebui să includă Comisia Europeană și Platforma sa de consiliere privind sărăcia energetică, Parlamentul European, Consiliul, statele membre, Comitetul European al Regiunilor, Comitetul Economic și Social European, Convenția primarilor și organizațiile societății civile, inclusiv reprezentanți ai întreprinderilor, ai asociațiilor de consumatori și ai organizațiilor care reprezintă populațiile cele mai expuse riscului de sărăcie energetică. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Statele membre ar trebui să fie în contact permanent cu consumatorii și cu autoritățile locale care se ocupă de această problemă. Localitățile, orașele și regiunile sunt deseori cel mai bine plasate pentru a identifica într-un stadiu incipient gospodăriile care sunt expuse riscului de sărăcie energetică și, prin urmare, și pentru a combate acest risc în modul cel mai eficace. Întreprinderile locale și naționale pot fi, de asemenea, actori importanți, alături de autoritățile naționale și locale (incluzând autoritățile locale și serviciile publice locale) (10), în cadrul activităților menite să reducă sărăcia energetică, inclusiv prin contribuția pe care o aduc la „Valul de renovări ale clădirilor”. Întrucât, în general, consumatorii vulnerabili au mai puține posibilități de a-și adapta rapid modelele de consum, ei ar trebui consultați și implicați la toate nivelurile. Este esențial ca experiențele și atitudinile comportamentale ale acestei categorii de consumatori să fie integrate în conceperea și punerea în aplicare a măsurilor. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Organizațiile societății civile joacă un rol-cheie în facilitarea dialogului dintre cetățeni, întreprinderi, lucrători, consumatori și factorii decizionali. Având în vedere expertiza și rețelele lor de pe teren, organizațiile societății civile trebuie implicate în elaborarea măsurilor menite să abordeze sărăcia energetică, inclusiv în legătură cu conceperea, punerea în aplicare și monitorizarea strategiilor de a pune capăt sărăciei energetice. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE recomandă ca, la inițiativa Comisiei, coaliția să elaboreze o strategie a UE de combatere a sărăciei energetice. Strategia ar trebui să se bazeze pe recunoașterea dreptului la energie, să stabilească ținte ambițioase, dar realiste pentru a îndeplini obiectivele stabilite în cadrul planului de acțiune al Pilonului european al drepturilor sociale și să vizeze, pe termen lung, eradicarea sărăciei energetice. Ea ar trebui să cuprindă măsuri energetice și neenergetice care să abordeze cauzele primare ale sărăciei energetice și să ușureze situația consumatorilor vulnerabili și afectați de sărăcia energetică. O astfel de strategie este necesară și pentru a garanta că tranziția climatică și cea energetică sunt concepute și puse în aplicare astfel încât să fie juste, echitabile și favorabile incluziunii, fără a neglija pe nimeni. Ea ar putea include o reuniune anuală (pentru a monitoriza progresele și a sensibiliza publicul cu privire la acțiunile comune), cerințe pentru dialoguri structurate periodice și acțiuni de sensibilizare cu statele membre și cu toate părțile interesate relevante și ar putea crea stimulente suplimentare pentru a investi în tranzițiile energetice. Platforma de consiliere privind sărăcia energetică ar putea avea un rol mai important în implementarea și monitorizarea strategiei. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În paralel, Comisia Europeană, Consiliul, Parlamentul și statele membre, la nivel național, trebui să continue să se asigure că noile și actualele inițiative legislative și politici abordează în mod adecvat sărăcia energetică. Acest demers ar trebui adoptat, de exemplu, pe durata punerii în aplicare a Pactului verde european și a „Valului de renovări ale clădirilor”, prin revizuirea și raportarea progreselor planurilor naționale în domeniul energiei și al climei și a strategiilor pe termen lung privind renovarea clădirilor, precum și prin acordarea unei atenții suplimentare sărăciei energetice în cadrul procesului semestrului european. Inițiativele și revizuirile legislative sunt, de asemenea, oportunități importante pentru a aborda pe larg sărăcia energetică – de exemplu, revizuirile viitoare ale Directivei privind performanța energetică a clădirilor, ale Directivei privind energia din surse regenerabile și ale Directivei privind eficiența energetică, precum și propunerea privind un fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. În plus, Uniunea Europeană trebuie să se asigure că toate inițiativele noi menite să asigure energia la prețuri accesibile, din surse sigure și durabile continuă să acorde o atenție deosebită impactului asupra celor mai vulnerabili consumatori pentru a atenua impactul prețurilor mari la energie. Sunt incluse aici inițiativele privind o economie cu emisii scăzute de carbon și cele menite să pună capăt dependenței de combustibili fosili din Rusia, cum ar fi comunicarea privind REPowerEU. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Comisia ar trebui să încurajeze statele membre să elaboreze planuri sau politici naționale de eradicare a sărăciei energetice, integrând și asigurând coerența tuturor politicilor și instrumentelor de finanțare de la nivelul UE și de la nivel național. CESE invită statele membre care nu dau dovadă de angajament în combaterea sărăciei energetice în temeiul planurilor lor naționale privind energia și clima să-și intensifice eforturile, elaborând cadre clare de monitorizare și evaluare. O raportare precisă și optimă este esențială, deoarece există puține dovezi disponibile și de înaltă calitate privind modul în care sărăcia energetică ar trebui cuantificată și monitorizată. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Combaterea sărăciei energetice prin adoptarea unor acțiuni imediate și pe termen lung pentru a măsura fenomenul și a proteja consumatorii

| 4.1. | CESE îndeamnă UE să promoveze o abordare comună pentru a înțelege și a aborda sărăcia energetică la nivelul UE, care să poată duce la o definiție comună. Este știut că fiecare stat membru poate decide asupra propriilor criterii pentru definirea sărăciei energetice; lipsa unei abordări comune ar putea afecta însă capacitatea Comisiei de a aborda în mod adecvat situația și ar împiedica o înțelegere comună la nivelul statelor membre a problemei și oferirea unui răspuns coordonat. Definiția prevăzută în propunerea de reformare a Directivei privind eficiența energetică și indicatorii stabiliți anterior de Observatorul sărăciei energetice (11) sunt un punct de pornire. Având în vedere urgența problemei, CESE consideră că Comisia și statele membre trebuie să promoveze o abordare comună care să permită o înțelegere concretă și comună a sărăciei energetice și colectarea de date statistice (12). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În setul său de instrumente privind prețurile la energie, Comisia a propus mai multe măsuri imediate care ar putea fi luate de statele membre pentru a reduce costurile energiei pentru consumatori (plafoane tarifare, facilități fiscale și subvenții pentru consumatori și întreprinderi), precum și măsuri sociale (plăți sociale specifice și amânarea temporară a plății facturilor la energie), ținând seama de situația și nevoile persoanelor vulnerabile (cu handicap, părinții unici susținători ai familiilor monoparentale și familii cu mulți copii). Până în februarie 2022, statele membre au adoptat multe dintre măsurile recomandate în setul de instrumente. De exemplu, 18 state membre au transferat fonduri către grupuri vulnerabile și 11 state membre au redus taxa pe energie (13). Având în vedere situațiile diferite din fiecare stat membru al UE (și din fiecare regiune) și măsurile luate, numărul cetățenilor vulnerabili din perspectiva sărăciei energetice variază la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE solicită statelor membre să adopte în continuare măsuri imediate ori de câte ori este necesar, pentru a-i proteja pe consumatorii aflați în sărăcie energetică sau expuși riscului de sărăcie energetică, ținând seama totodată de nevoile și particularitățile naționale, regionale și locale. Deși nu există o soluție universală, deoarece prețurile la energie variază foarte mult pe teritoriul UE, printre altele pentru că statele membre intervin în prezent pe piețe în mod foarte diferit (de exemplu, prin impozite și taxe, scutiri sau sarcini care adesea îi afectează doar pe anumiți consumatori) (14), statele membre trebuie să se asigure că persoanele cele mai vulnerabile nu sunt lăsate fără sprijin. Ar trebui să existe sprijin financiar direct și politici sociale pentru a atenua efectele negative ale creșterii prețurilor asupra celor mai vulnerabile grupuri. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Acordarea de ajutor direct persoanelor aflate în dificultate trebuie să fie țintită, nu generalizată. Ea trebuie să reflecte dimensiunea socială și să nu împiedice tranziția verde. Ar putea fi avut în vedere o subvenție limitată în timp (de exemplu, pentru primii 300 kWh de energie electrică pentru fiecare persoană din gospodărie), până la o limită de venit care urmează să fie definită. De asemenea, ar trebui să se acorde asistență directă, sub un plafon al veniturilor care urmează să fie definit, cu condiția să nu fie disponibilă nicio soluție alternativă la prețuri accesibile în situația respectivă (15). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Statele membre ar trebui să sporească stimulentele pentru consumatori pentru ca aceștia să-și reducă consumul de energie și să renoveze inteligent și durabil la nivel național, regional și local, pentru a asigura eficiența energetică și a-și reduce facturile la energie. Comisia ar trebui să promoveze astfel de măsuri, care ar trebui considerate ca suplimentare, în sensul că nu pot înlocui sprijinul financiar și social menit să acționeze ca o plasă de siguranță imediată atunci când consumatorii sunt afectați momentan și grav de volatilitatea prețurilor. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Alte măsuri benefice ar putea include furnizarea de educație energetică, de consiliere și consultare, servicii care trebuie să fie disponibile pe scară largă și accesibile la nivel local (de exemplu, prin ghișee unice) și să fie sprijinite prin subvenții. Măsuri precum introducerea pașapoartelor de renovare a clădirilor (16), a pașapoartelor energetice și a contoarelor inteligente au, de asemenea, potențialul de a oferi sprijin consumatorilor în acest sens, inclusiv proprietarilor și locatarilor clădirilor. Consilierea în materie de energie trebuie adaptată nevoilor consumatorilor, deoarece răspunsul trebuie ajustat în funcție de situația fiecăruia. Asociațiile de consumatori și autoritățile locale și regionale, în special, ar trebui implicate în procesul de elaborare a măsurilor și de informare a consumatorilor. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Având în vedere că sărăcia energetică își are sursa și în sărăcia generală, este esențial ca Comisia și statele membre să continue să acționeze în mod specific pentru reducerea sărăciei, în general, acordând atenție populației care se confruntă deja cu sărăcia energetică și celor care riscă să se confrunte cu sărăcia din cauza incapacității lor de a plăti prețurile mai mari la energie. Această criză ne reamintește constant că trebuie îmbunătățit accesul la locuri de muncă, la incluziune socială și la un nivel de trai decent, acordând o atenție deosebită persoanelor care locuiesc în zone rurale și îndepărtate și sprijinind creșterea economică a statelor membre, în general. Este nevoie să ne schimbăm viziunea pentru a îmbunătăți infrastructura de interes general, serviciile esențiale și transporturile. Ar trebui sprijinite ocuparea forței de muncă și IMM-urile, în special în zonele defavorizate și rurale. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Procesele de evaluare inter pares din statele membre și schimbul de bune practici pot genera proiecte de succes atât în sectorul social, cât și în cel energetic, care pot fi diseminate la nivelul întregii Uniuni. Acestea includ proiecte în domeniul eficienței energetice, al cunoștințelor în materie de energie și al energiei curate (pentru a oferi cetățenilor resurse regenerabile), dar și măsuri sociale care au potențialul de a reduce facturile la energie și sărăcia, în general. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Combaterea sărăciei energetice prin investiții într-o energie echitabilă și eficientă

| 5.1. | CESE subliniază importanța investițiilor într-o energie echitabilă și eficientă pentru a atenua, pe termen lung, sărăcia energetică. Investițiile în dezvoltarea energiilor regenerabile curate și renovarea pe scară largă a clădirilor din Uniune sunt necesare, date fiind subinvestițiile structurale pe termen lung din acest domeniu și inerentele consecințe climatice, economice, sociale și asupra mediului. Acest demers va avea și efecte pozitive suplimentare pentru economie din punctul de vedere al creării de locuri de muncă și al inovării și va acționa în beneficiul cetățenilor UE pe termen scurt, mediu și lung. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | CESE salută propunerea de a crea un Fond al UE pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pentru a combate provocările sociale și distributive ale tranziției verzi (care este crucială pentru combaterea schimbărilor climatice) și pentru a stimula măsurile menite să atenueze consecințele sociale ale comercializării certificatelor de emisii pentru sectorul clădirilor și al transporturilor rutiere. Cu toate acestea, CESE observă că acest fond ar putea fi insuficient ca atare pentru a răspunde tuturor exigențelor legate de eficiența și tranziția energetică, fiind necesar ca el să fie consolidat prin intervenții relevante în cadrul unor acorduri de parteneriat și al unor planuri de redresare și reziliență la nivel național. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Sărăcia energetică poate fi redusă prin facilitarea investițiilor și direcționarea finanțării către energia din surse regenerabile. Comisia ar trebui să colaboreze îndeaproape cu statele membre pentru a evalua măsura în care bugetul disponibil răspunde nevoilor și solicitărilor și a examina opțiunile existente pentru a le sprijini în continuare (de exemplu prin propunerea înaintată de mai mulți deputați în Parlamentul European (17) și de CESE privind un nou fond de ajustare la schimbările climatice care ar putea fi utilizat pentru a consolida capacitatea UE de a sprijini statele membre în reacția rapidă la urgențe climatice, de mediu și energetice). Ea ar trebui să țină seama de redresarea economică și de necesitatea de a proteja dezvoltarea durabilă a finanțelor publice în statele membre și în UE. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | De asemenea, cadrul financiar multianual și instrumentul de redresare NextGenerationEU ar trebui să fie utilizate în continuare pentru a combate sărăcia energetică în perioada post-COVID-19. CESE menționează că invadarea Ucrainei de către Rusia a accelerat inclusiv nevoia ca UE să asigure o tranziție rapidă către energia curată, pentru a deveni independentă de combustibilii fosili importați, a spori reziliența sistemului energetic și pentru a asigura accesul la o energie echitabilă și eficientă pentru toți cetățenii UE, atingând totodată obiectivele climatice ale Uniunii. CESE atrage atenția că războiul din Ucraina și actualul context geopolitic nu ar trebui să determine UE să-și neglijeze misiunea legată de atingerea obiectivelor sociale și de mediu, care sunt baza pentru construirea puterii economice pe termen lung. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | UE și statele membre trebuie să se asigure că fondurile disponibile sprijină investiții la scară largă în energia din surse regenerabile și eficiența energetică, renovarea clădirilor, subvenții pentru izolarea locuințelor, precum și în locuințe sociale eficiente din punct de vedere energetic și în proiecte privind locuințele sociale, în general. Este evident că este nevoie de un volum mare de investiții private. Acest lucru presupune un mediu de reglementare și de investiții încurajator. Statele membre, în colaborare cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să acorde prioritate unei renovări aprofundate care să ducă la economii de energie de peste 60 % (18) și să sprijine dezvoltarea forței de muncă calificate. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Fondul de coeziune și Mecanismul pentru o tranziție justă ar putea oferi resursele necesare regiunilor și comunităților care sunt cele mai afectate de tranziția către o energie curată. Comisia Europeană ar trebui, de asemenea, să continue finanțarea proiectelor legate de sărăcia energetică în temeiul programului Orizont Europa și al subprogramului LIFE intitulat „Tranziția către o energie curată”. De exemplu, fondurile de cercetare din cadrul programului Orizont Europa ar putea fi utilizate pentru a dezvolta dispozitive și tehnologii la prețuri accesibile care să poată fi folosite pentru a reduce consumul de energie al gospodăriilor. Comisia și statele membre, prin intermediul fondurilor UE, ar trebui să încurajeze întreprinderile și întreprinderile private să dezvolte inovații și tehnologiile adecvate pentru eficiența energetică. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | De asemenea, CESE solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că strategia privind valul de renovări ale clădirilor este pusă în aplicare într-un mod care sprijină grupurile cu veniturile cele mai reduse, garantând că persoanele vulnerabile au banii necesari pentru a investi în eficiența energetică, acordând prioritate clădirilor cu cele mai slabe performanțe și, astfel, abordând excluziunea în materie de locuințe. O creștere semnificativă a fondurilor UE, în special pentru actorii de pe teren, ar trebui prevăzută pentru renovarea clădirilor și pentru producția descentralizată a energiei din surse regenerabile. Beneficiarii prioritari ar trebui să fie gospodăriile vulnerabile care se confruntă deja cu sărăcia sau care sunt expuse riscului de sărăcie energetică. În acest sens, trebuie asigurate fonduri suficiente în temeiul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, cu scopul de a compensa extinderea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii. În plus, statele membre ar trebui să accelereze investițiile în energia din surse regenerabile și în eficiența energetică. De exemplu, date fiind costurile variabile aproape de zero, energia din surse regenerabile, cum ar fi energia eoliană și solară, s-ar putea traduce prin prețuri mai mici pe piața angro (19). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Recalificarea și perfecționarea vor juca un rol important în tranziția verde, în valul de renovări și în eficiența energetică. Pentru a elabora strategii concrete de monitorizare și anticipare a nevoilor de calificare, perfecționare și recalificare a lucrătorilor din sectoarele afectate, CESE atrage atenția asupra rezultatelor proiectelor dezvoltate de partenerii sociali în acest domeniu (20). |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Sectorul privat joacă, de asemenea, un rol în promovarea antreprenoriatului și investițiilor necesare, inclusiv pentru a încuraja dezvoltarea competențelor verzi cu scopul de a accelera tranziția verde și a reduce sărăcia energetică. Ar trebui să existe creșteri semnificative ale parteneriatelor public-privat și ale fondurilor pentru cercetare și dezvoltare, precum și mai multă asistență tehnică oferită IMM-urilor pentru a respecta standardele de mediu, precum auditurile energetice. Bunele practici ar trebui împărtășite între statele membre, pentru a încuraja răspândirea lor. |
| --- | --- |

5.9.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211105-1

1

(2)  Setul de date sursă: prc_hicp_manr

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Energy_production_and_imports

3

(4)  REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă (8 martie 2022).

4

(5)  Comisia a recunoscut impactul negativ al prețurilor la energie asupra economiei, inclusiv asupra competitivității întreprinderilor, estimarea Băncii Centrale Europene (înainte de invazia rusă) fiind că șocurile legate de prețurile la energie vor reduce creșterea PIB-ului cu aproximativ 0,5 % în 2022. Cf. REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă (8 martie 2022).

5

(6)  Statisticile UE referitoare la venit și condițiile de viață (EU-SILC) 2020, care utilizează variabile privind capacitatea autodeclarată a cetățenilor de a-și menține locuințele încălzite, prezența unor condiții precare de locuit și restanțele la facturile la energie. Ele arată că, deși sărăcia energetică se întâlnește în întreaga UE, prevalența sa este foarte ridicată în statele europene estice și sudice.

6

(7)  Articolul 2 alineatul (49) din propunerea de reformare a Directivei privind eficiența energetică definește sărăcia energetică drept „lipsa accesului unei gospodării la serviciile energetice esențiale care garantează condiții decente de trai și de sănătate, inclusiv servicii adecvate de încălzire, răcire și iluminare precum și energia necesară pentru funcționarea aparatelor electrice, în contextul național relevant, în contextul politicii sociale existente și al altor politici relevante”.

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/ip_22_1511

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:32022D0589

9

(10)  COM(2020) 662 final.

10

(11)  https://energy-poverty.ec.europa.eu/energy-poverty-observatory/indicators_en

11

(12)  De pildă, în definiția propusă în cadrul negocierilor din Parlamentul European cu privire la propunerea referitoare la Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, sărăcia energetică era cea care „afectează gospodăriile din decilii cu veniturile cele mai scăzute ale căror costuri cu energia depășesc dublul valorii mediane a raportului dintre costurile energiei și venitul disponibil după deducerea costurilor cu locuința”.

12

(13)  Giovanni Sgaravatti, Simone Tagliapietra și Georg Zachmann. National fiscal policy responses to the energy crisis. Bruegel, 8 februarie 2022.

13

National fiscal policy responses to the energy crisis

(14)  Avizul CESE pe tema prețurilor energiei (JO C 275, 18.7.2022, p. 80).

14

(15)  Avizul CESE pe tema prețurilor energiei (JO C 275, 18.7.2022, p. 80).

15

(16)  https://www.bpie.eu/publication/renovation-passports/

16

(17)  Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund | Sala de presă | Parlamentul European (europa.eu) (Dezvoltarea regională – Deputații în Parlamentul European propun instituirea unui fond de ajustare la schimbările climatice).

17

(18)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:32019H0786&from=EN.

18

(19)  Se estimează că, ceteris paribus, creșterea energiei electrice din surse regenerabile a dus la scăderea cu 24 % a prețurilor energiei electrice pe piața la vedere în Germania în perioada 2008-2015 și cu 35 % în Suedia în perioada 2010-2015 (Hirth, 2018).

19

ceteris paribus

(20)  Avizul CESE privind prrețurile energiei (JO C 275, 18.7.2022, p. 80).

20

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/95

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Dialogul social în cadrul tranziției verzi

(aviz exploratoriu la solicitarea Președinției cehe)

(2022/C 486/14)

| Raportoare: | Lucie STUDNIČNÁ |
| --- | --- |

Raportoare:

Lucie STUDNIČNÁ

| Sesizare | Președinția cehă a Consiliului, 26.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 5.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 162/1/7 |

Sesizare

Președinția cehă a Consiliului, 26.1.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

5.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

162/1/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Abordarea urgenței climatice a devenit prioritatea politică numărul unu. Modelul economic care a fost stabilit de la revoluția industrială trebuie să facă obiectul unei revizuiri fundamentale. Transformarea colosală necesară pentru trecerea la o economie circulară digitalizată și neutră din punct de vedere climatic implică eforturi considerabile de ajustare. Agresiunea Rusiei față de Ucraina nu a făcut decât să accentueze necesitatea acestei tranziții, impunând în același timp societății costuri și sarcini enorme. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ca parte integrantă a modelului social european și ca motor al competitivității europene, dialogul social trebuie să fie semnificativ la toate nivelurile – european, național, sectorial și regional, precum și la nivelul locului de muncă. Statele membre ar trebui să recunoască importanța dialogului social și faptul că acesta reprezintă o valoare adăugată și o parte importantă a procesului decizional. CESE subliniază că dialogul social ar trebui consolidat și promovat în mod activ. Aceasta înseamnă, de asemenea, că partenerii sociali trebuie să dispună de competențe adecvate și că aceștia trebuie să aibă acces la sprijin din partea experților. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Prin urmare, implicarea puternică a organizațiilor sindicale și a federațiilor patronale prin intermediul unui dialog social solid și implicarea societății civile trebuie să constituie o parte componentă a întregului cadru al politicii de acțiune climatică. Statele membre trebuie să depună un efort mai mare în ceea ce privește implicarea lucrătorilor în tranziția către o societate durabilă și garantarea adeziunii lor la acest proces, iar această sarcină nu le revine doar statelor membre, ci și instituțiilor UE. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Organizațiile sindicale joacă un rol esențial în pregătirea și reprezentarea lucrătorilor în procesul transformării socioecologice; prin urmare, trebuie garantat un dialog social activ și coerent, astfel încât acțiunile climatice să ofere rezultate pentru lucrători, să asigure o tranziție justă și să nu lase cu adevărat pe nimeni în urmă. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Dialogul social trebuie să fie însoțit de un dialog civil continuu și solid, mai ales cu societatea civilă organizată, și de implicarea părților interesate. Pentru o tranziție justă către o economie neutră din punct de vedere climatic, este important să se construiască societăți mai echitabile, să se eradicheze sărăcia și să se abordeze problemele de adaptare inerente tranziției verzi. Organizațiile societății civile reprezintă milioane de persoane aflate în situații vulnerabile și persoane care sunt excluse în mod sistematic și, prin urmare, constituie o voce importantă care trebuie inclusă în deciziile legate de tranziție. O cooperare strânsă cu Comitetul Regiunilor pe această temă ar permite integrarea dimensiunii regionale. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Este extrem de important să se acorde prioritate justiției sociale și punerii în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale. În plus, UE trebuie să promoveze și să sprijine în mod activ și negocierea colectivă, astfel încât lucrătorii să poată modela medii profesionale durabile, precum și locuri de muncă verzi, competitive și decente. Astfel, UE nu numai că va deveni mai justă și mai echitabilă, ci și mai competitivă și mai rezilientă. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Este esențial ca toate locurile de muncă create prin tranziție să respecte Declarația OIM cu privire la principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă, care include dreptul la un loc de muncă decent, libertatea de asociere și de negociere colectivă, absența discriminării, a muncii forțate și a muncii copiilor și eliminarea violenței și a hărțuirii la locul de muncă. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE propune o cartografiere sistematică a funcționării dialogului social la nivelul statelor membre. În plus, sunt necesare studii comparative suplimentare pentru a explora rolul dialogului social în cadrul planurilor naționale privind energia și clima, la fel ca în cazul PNRR. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ca parte a efortului general de consolidare a dimensiunii sociale a Pactului verde european, structurile de dialog social trebuie să fie sprijinite și consolidate în mod activ prin stimulente și finanțare, acordând o atenție deosebită statelor membre și sectoarelor în care aceste instituții sunt slabe. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | În conformitate cu recomandarea fără caracter obligatoriu a Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică, CESE subliniază că ar trebui furnizate orientări statelor membre cu privire la modul de abordare a efectelor sociale și asupra ocupării forței de muncă ale tranziției. Ar trebui luate în considerare anumite propuneri, inclusiv cea prezentată în avizul CESE pe tema „«Pregătiți pentru 55»: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate” (1), care constă în a încuraja statele membre să creeze „comisii pentru o tranziție justă”. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE subliniază importanța informării și consultării în timp util pe durata procesului de restructurare. În conformitate cu Directiva privind drepturile de consultare și de participare, drepturile de informare, consultare și participare ale lucrătorilor (2) trebuie consolidate la toate nivelurile administrației UE, naționale și locale. Deciziile luate fără consultare ar trebui evitate și furnizarea de informații în avans ar trebui să devină obligatorie. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Observații generale

Contextul avizului

| 2.1. | Prezentul aviz exploratoriu a fost solicitat de Președinția cehă a UE în cadrul evaluării dimensiunii sociale a Pactului verde european și, în special, a rolului dialogului social. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Abordarea urgenței climatice a devenit prioritatea politică numărul unu. Întregul sistem de producție și consum trebuie să facă obiectul unei revizuiri fundamentale. Deși beneficiile acestei transformări către o economie circulară digitalizată și neutră din punct de vedere climatic sunt indiscutabile, ea implică eforturi considerabile de ajustare și costuri uriașe pentru societate. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Procesul de restructurare fundamental pe care trebuie să îl traverseze economiile noastre în câteva decenii pentru a atinge zero emisii nete este un proces bazat pe politici care va avea efecte disparate asupra persoanelor, în funcție de caracteristicile lor socioeconomice, precum și asupra întreprinderilor, în special a IMM-urilor. Factorii de decizie au o responsabilitate semnificativă în acest sens. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Schimbările climatice creează, fără nicio îndoială, noi inegalități, iar măsurile de atenuare și adaptare, dacă sunt aplicate fără politici în materie de tranziție justă, ar putea crea câștigători și perdanți. Recunoscând acest lucru, anunțul privind Pactul verde european din 2019 a inclus promisiunea de a „nu lăsa pe nimeni în urmă”. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Acest proces de tranziție în curs de desfășurare a fost agravat și mai mult de două evenimente extraordinare: criza provocată de pandemia de COVID-19 și schimbarea fundamentală a situației geopolitice a Europei din cauza agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei. Ambele au sporit sarcinile asupra societății pe termen scurt, deși ar putea contribui, totodată, și la accelerarea transformării. |
| --- | --- |

2.5.

Dialogul social

| 2.6. | În cursul ultimelor decenii, schimbările majore legate de mijloacele de producție au adus cu ele adesea probleme de adaptare sau de tranziție, mai ales atunci când aceste schimbări au generat locuri de muncă mai puțin sigure și slab remunerate, lăsând multe persoane, cum ar fi femeile și comunitățile vulnerabile, fără acces la munca decentă. Prin urmare, trebuie abordate o serie de probleme tranzitorii, precum contractualizarea, formele precare de ocupare a forței de muncă, privatizarea și restructurarea, pentru a genera o economie justă, în care sărăcia să fie eradicată. Această chestiune este abordată și în Recomandarea Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică, adoptată în cadrul Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 16 iunie 2022. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Promovarea dialogului social este consacrată în Tratatul privind funcționarea UE. Inițiativa „Un nou început pentru dialogul social” (2016) a recunoscut importanța dialogului social pentru redresare și competitivitate. Mai multe avize ale CESE (3) și o rezoluție (4) au evidențiat recent importanța dialogului social în cadrul transformărilor conexe. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Dialogul social și-a dovedit, de asemenea, contribuția pozitivă la un proces de restructurare reușit; întreprinderile cu un dialog social funcțional au performanțe mai bune, sunt mai competitive și reziliente și plătesc salarii mai mari. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE subliniază că toate nivelurile de dialog social, și anume european, național, sectorial și regional, precum și nivelul locului de muncă, au funcții esențiale, dar distincte, în gestionarea și facilitarea transformării verzi. Cu toate acestea, structurile și instituțiile de la aceste niveluri au puncte forte foarte diferite. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Dialogul social trebuie să fie însoțit de un dialog civil continuu și solid, mai ales cu societatea civilă organizată, și de implicarea părților interesate. Pentru o tranziție justă către o economie neutră din punct de vedere climatic, este important să se construiască societăți mai echitabile, să se eradicheze sărăcia și să se abordeze problemele de adaptare inerente tranziției verzi. Organizațiile societății civile reprezintă milioane de persoane aflate în situații vulnerabile și persoane care sunt excluse în mod sistematic și, prin urmare, constituie o voce importantă care trebuie inclusă în deciziile legate de tranziție. O cooperare strânsă cu Comitetul Regiunilor pe această temă ar permite integrarea dimensiunii regionale. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Instituțiile și actorii dialogului social au niveluri diferite de capacitate și de influență în cadrul statelor membre, în parte din cauza diversității modelelor de relații sociale și industriale din statele membre, dar, în unele cazuri, politicile și recomandările în materie de descentralizare ca urmare a crizei financiare și a celei din cadrul zonei euro au contribuit în mod activ la slăbirea lor. CESE subliniază că un dialog social funcțional reprezintă o caracteristică importantă a economiei sociale europene de piață și salută faptul că acest lucru a fost recunoscut de Comisia Europeană, cel mai recent în recomandările sale adresate Consiliului. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | În cadrul efortului general de consolidare a dimensiunii sociale a Pactului verde european, structurile de dialog social trebuie sprijinite și consolidate în mod activ, acordându-se o atenție deosebită statelor membre și sectoarelor în care aceste instituții sunt slabe. |
| --- | --- |

2.12.

Tranziția justă

| 2.13. | O tranziție justă înseamnă că abordarea atât a efectelor asupra ocupării forței de muncă, cât și a celor distributive ale trecerii la o economie cu zero emisii nete ar trebui să fie privită ca parte integrantă a cadrului de politică privind clima (de exemplu, pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”) și nu doar ca măsuri corective suplimentare. Aceste aspecte acoperă mai multe dimensiuni, cum ar fi efectele distributive ale politicilor de decarbonizare, pierderile de locuri de muncă și tranzițiile profesionale, protecția drepturilor sociale de bază și includerea cetățenilor și a societății civile organizate în procesul decizional. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Fondul pentru o tranziție justă și Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice propus în cadrul pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55” sunt unele dintre principalele măsuri ale UE anunțate până în prezent, vizând atenuarea impactului tranziției asupra regiunilor celor mai afectate, a persoanelor vulnerabile și a întreprinderilor. CESE salută faptul că Comisia a propus, de asemenea, o recomandare a Consiliului privind asigurarea unei tranziții juste către neutralitatea climatică, pentru a pune la dispoziția statelor membre orientări privind modul de abordare a efectelor sociale și asupra ocupării forței de muncă ale tranziției. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Testul decisiv care permite să se stabilească dacă tranziția este justă trebuie să fie eficiența în ce privește abordarea problemelor de adaptare cu care se confruntă întreprinderile, angajații și cetățenii, de exemplu, prin încurajarea restructurării activităților întreprinderilor, perfecționarea și reconversia angajaților și evitarea sărăciei energetice și a celei în materie de mobilitate, pentru a garanta că nimeni nu este lăsat în urmă; în special măsura în care femeile și bărbații ale căror locuri de muncă vor dispărea sau vor fi reduse sau amenințate în orice alt mod vor fi implicați, vor primi garanția unui viitor util, satisfăcător și sigur în cadrul unui loc de muncă de calitate și vor fi ajutați să se formeze astfel încât să îndeplinească aceste roluri. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Amploarea provocării nu ar trebui subestimată. Aceasta va implica elaborarea unor obiective economice și sociale bine gândite și integrate pe termen mediu și lung, care să vizeze garantarea productivității și incluziunii, ținând cont în mod corespunzător de specificitățile diverselor state membre și implicând partenerii sociali de la nivel național, regional și local în toate etapele de elaborare a politicilor, inclusiv prin dialog social și negocieri colective, acolo unde este cazul. Acestea implică redirecționarea deliberată și conștientă a resurselor la nivel național și central către zonele și regiunile afectate. În afară de stimularea noilor investiții prin granturi, împrumuturi, furnizarea de expertiză, și de sprijinirea funcționării MIMM-urilor, întreprinderile nou-înființate pot fi sprijinite prin participarea la capital, în timp ce ar putea fi create și noi întreprinderi publice. Pe lângă angajarea de resurse publice, va fi necesară optimizarea flexibilității normelor privind ajutoarele de stat și chiar suspendarea acestora în anumite circumstanțe. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Este esențial ca această restructurare pe scară largă, care include transformarea a zeci de milioane de locuri de muncă în Europa, să aibă loc într-un mod echilibrat și gestionat și să fie orientată spre viitor; în acest sens, este esențial un dialog social funcțional. Fondul pentru o tranziție justă pentru sprijinirea lucrătorilor aflați în tranziție către noi locuri de muncă ar trebui extins atât în ceea ce privește resursele sale, cât și domeniul său de aplicare, prin măsuri care să vizeze sectoare specifice. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Cele trei dimensiuni ale dezvoltării durabile – economică, socială și de mediu – sunt puternic interconectate și trebuie abordate prin utilizarea unui cadru politic cuprinzător și coerent. Orientările OIM din 2015 privind o tranziție justă oferă un set de instrumente practice pentru administrații și partenerii sociali în ceea ce privește gestionarea acestui proces de transformare. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Orientările OIM din 2015 menționează că „consensul social puternic privind obiectivul și căile de dezvoltare durabilă este fundamental”. Dialogul social trebuie să facă parte integrantă din cadrul instituțional pentru elaborarea și punerea în aplicare a politicilor la toate nivelurile. Ar trebui să aibă loc consultări adecvate, în cunoștință de cauză și permanente cu toate părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

2.19.

Dialogul social în cadrul tranziției verzi

| 2.20. | Dialogul social nu trebuie să fie doar o formalitate, ci trebuie să aibă semnificație la toate nivelurile – european, național, sectorial și regional, precum și la nivelul locului de muncă. Aceasta înseamnă, de asemenea, că partenerii sociali trebuie să dispună de competențe adecvate și că aceștia trebuie să aibă acces la sprijin din partea experților. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | CESE recunoaște că instituțiile de dialog social au un caracter foarte inegal la nivelul UE, ca urmare a diverselor modele și tradiții naționale și industriale din diferite state membre. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | CESE propune o cartografiere și o monitorizare sistematice ale funcționării dialogului social la nivelul statelor membre (5), fiind necesare, de asemenea, studii comparative suplimentare pentru a evalua și monitoriza rolul dialogului social în cadrul planurilor naționale privind energia și clima, la fel ca în cazul PNRR. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | CESE consideră că inițiativele existente menite să abordeze provocările sociale ale transformării verzi au rămas fragmentate. Mecanismul pentru o tranziție justă este limitat și abordează o mică parte a procesului de tranziție. Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice propus va avea un domeniu de aplicare și un scop limitat și, mai presus de toate, va echilibra efectele distributive regresive ale unui ETS2 prevăzut pentru transport și clădiri (a se vedea, în special, avizul CESE privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice) (6). Deși CESE salută propunerea de recomandare a Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică, el observă și că această propunere fără caracter obligatoriu nu oferă platforma politică cuprinzătoare de care are nevoie UE pentru a gestiona impactul tranziției asupra lucrătorilor afectați, precum și asupra regiunilor și persoanelor vulnerabile afectate. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | CESE subliniază că UE are nevoie de un cadru solid pentru a garanta condiții de concurență echitabile pentru gestionarea tranziției. Un astfel de cadru solid al tranziției juste la nivelul UE ar trebui, printre altele, să abordeze anticiparea și gestionarea schimbărilor, cu participarea semnificativă a lucrătorilor și întreprinderilor și cu implicarea cetățenilor în transformarea verde. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | CESE subliniază importanța informării și consultării în timp util pe durata procesului de restructurare. Deciziile luate fără consultare ar trebui evitate și furnizarea de informații în avans ar trebui să devină obligatorie. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | CESE solicită promovarea dialogului social și a implicării părților interesate la toate nivelurile, precum și asigurarea faptului că noile locuri de muncă verzi sunt locuri de muncă de calitate, în conformitate cu Agenda OIM privind munca decentă și cu Pilonul european al drepturilor sociale. În spiritul recomandării Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică, și făcând trimitere, de asemenea, la avizul CESE referitor la Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, un astfel de fond ar trebui să abordeze o gamă mai amplă de efecte distributive ale politicilor privind clima, cu măsuri specifice împotriva sărăciei energetice și din perspectiva transporturilor, sprijinind și facilitând abordabilitatea și accesibilitatea tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon pentru gospodăriile cu venituri mai reduse. |
| --- | --- |

2.26.

3.   Observații specifice

| 3.1. | CESE consideră că este esențial să se recunoască complementaritatea dintre politicile privind clima, cele privind mediul și cele sociale. Dimensiunea socială ar trebui să facă parte integrantă dintr-un cadru cuprinzător de politică privind clima, de la conceperea sa până la punerea în aplicare. Aceasta include întregul Pact verde european și toate politicile concrete de punere în aplicare în cadrul pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE recunoaște, de asemenea, că acest proces de restructurare va avea efecte masive asupra locurilor de muncă, a relațiilor de muncă și a distribuției veniturilor. Toate nivelurile societății și ale economiei vor fi afectate, de la nivel transnațional la nivelul locului de muncă, iar dialogul social ar trebui să joace un rol esențial în gestionarea acestui proces într-un mod orientat spre viitor. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE salută cadrul puternic și ambițios de politică privind clima pe care Comisia Europeană l-a instituit în cadrul Pactului verde european, sprijinit de măsurile legislative conexe, dar subliniază și că, în pofida tuturor declarațiilor pozitive, dimensiunea sa socială este în continuare insuficient dezvoltată. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dimensiunea socială a Pactului verde european rămâne în primul rând în mâinile statelor membre ale UE și ale partenerilor sociali naționali, întrucât aceștia sunt cel mai bine plasați pentru a înțelege situația și a propune măsuri la nivel local, regional și național. Cu toate acestea, provocările sociale și cele legate de ocuparea forței de muncă ale tranziției verzi acoperă mai multe dimensiuni, cum ar fi pierderile de locuri de muncă și tranzițiile profesionale, recalificarea și perfecționarea forței de muncă, efectele distributive ale politicilor de decarbonizare, precum și protecția drepturilor sociale și participarea cetățenilor. Prin urmare, sunt necesare acțiuni și măsuri coordonate la nivelul UE pentru a însoți și a sprijini inițiativa națională. Dacă nu sunt bine abordate la un nivel adecvat, este posibil ca măsurile de atenuare a schimbărilor climatice să intensifice și să exacerbeze inegalitățile sociale. |
| --- | --- |

3.4.

Transformarea tranziției juste în realitate – cerințe de guvernanță/reglementare pentru consolidarea dialogului social

| 3.5. | Tranzițiile de pe piața forței de muncă, planurile sociale și căile către noi locuri de muncă durabile și decente, cu un angajament pe termen lung față de dezvoltarea regională și comunitară reprezintă tot atâtea elemente esențiale ale unei foi de parcurs pentru o tranziție justă. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Programele de formare adaptate nevoilor individuale și ale pieței forței de muncă și puse la dispoziție de centre de tranziție pentru ocuparea forței de muncă cu scop special ar trebui încurajate. Aceasta necesită implicarea într-un dialog social proactiv la nivel comunitar și regional, în cooperare cu toate părțile interesate. Organizațiile sindicale și angajatorii ar trebui să acționeze împreună pentru a sprijini programele de tranziție a forței de muncă. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Spre deosebire de setul amplu și coordonat de instrumente juridice obligatorii în materie de mediu, elementele sociale adecvate ale pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55” sunt fragmentate, iar propunerea de recomandare a Consiliului nu are un efect juridic obligatoriu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Aceste caracteristici trebuie consolidate, iar dialogul social ar trebui să devină un element obligatoriu al principalelor politici naționale instituite pentru a atinge obiectivele politicii climatice pentru 2050, inclusiv planurile naționale privind energia și clima, PNRR și planurile pentru o tranziție justă. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pentru ca dialogul social să aducă rezultate, încrederea reciprocă și ambiția comună de a obține rezultate care să aducă valoare adăugată tuturor părților implicate reprezintă factori importanți. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | În unele state membre ale UE, acest tip de dialog social există deja, în altele nu. Acolo unde se aplică cazul din urmă, dialogul social ar trebui încurajat în mod activ, de exemplu prin impunerea unui schimb în timp util de anumite informații și prin oferirea unui dialog social ca mijloc de soluționare a diverselor probleme administrative și de drept al muncii, prin facilitarea accesului la finanțare, prin facilitarea deciziilor în materie de planificare, de autorizații de construire etc. Pentru a preveni abuzurile, astfel de beneficii ar trebui legate de obligația de a obține rezultate. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE este conștient de faptul că, în unele state membre, aceasta va reprezenta o chestiune de schimbare a culturii și că ar putea dura un anumit timp pentru a se realiza. Totuși, CESE este convins că timpul și efortul investite vor fi deosebit de utile. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Dimensiunea socială a Pactului verde european trebuie legată de Pilonul european al drepturilor sociale, și trebuie să se reflecte în procesul semestrului european. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | În februarie 2021, Comisia a publicat un raport (7) privind consolidarea dialogului social, care a contribuit la planul de acțiune privind punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, prezentat în martie 2021. Planul de acțiune conține un angajament din partea Comisiei de a prezenta o inițiativă privind sprijinirea dialogului social la nivelul UE și la nivel național în 2022. CESE crede cu fermitate că aceste viitoare recomandări ale Comisiei vor avea o contribuție importantă la atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

3.13.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 275, 18.7.2022, p. 101.

1

(2)  JO L 80, 23.3 2002, p. 29.

2

(3)  Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Tranziția industrială către o economie europeană verde și digitală: cerințele de reglementare și rolul partenerilor sociali și al societății civile”(JO C 56, 16.2.2021, p. 10); avizul CESE pe tema „Niciun pact verde fără un pact social” (JO C 341, 24.8.2021, p. 23). Avizul CESE pe tema „Dialogul social ca pilon important al sustenabilității economice și al rezilienței economiilor”(JO C 10, 11.1.2021, p. 14).

3

(4)  Rezoluție pe tema „Propunerile CESE pentru reconstrucție și redresare după criza provocată de pandemia de COVID-19: «UE trebuie să fie ghidată de voința de a fi o comunitate cu destin comun»”, bazată pe lucrările subcomitetului „Redresare și reconstrucție după COVID-19” (JO C 311, 18.9.2020, p. 1).

4

(5)  Rezoluția CESE (JO C 155, 30.4.2021, p. 1); Avizul CESE (JO C 220, 9.6.2021, p. 38).

5

(6)  JO C 152, 6.4.2022, p. 158.

6

(7)  Raport privind consolidarea dialogului social, autor: Andrea Nahles.

7

---

ANEXĂ

Amendamentul următor, care a întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, a fost respins în cursul dezbaterilor:

Punctul 2.25

Se modifică după cum urmează:

| Avizul secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE subliniază importanța informării și consultării în timp util pe durata procesului de restructurare. Deciziile luate fără consultare ar trebui evitate și furnizarea de informații în avans ar trebui să devină
  obligatorie
  . | CESE subliniază importanța informării și consultării în timp util pe durata procesului de restructurare. Deciziile luate fără consultare ar trebui evitate și furnizarea de informații în avans ar trebui să devină
  o practică obișnuită, conform cu recomandarea Consiliului menționată mai sus
  . |

Avizul secțiunii

Amendament

CESE subliniază importanța informării și consultării în timp util pe durata procesului de restructurare. Deciziile luate fără consultare ar trebui evitate și furnizarea de informații în avans ar trebui să devină
  obligatorie
  .

CESE subliniază importanța informării și consultării în timp util pe durata procesului de restructurare. Deciziile luate fără consultare ar trebui evitate și furnizarea de informații în avans ar trebui să devină
  o practică obișnuită, conform cu recomandarea Consiliului menționată mai sus
  .

Rezultatul votului

| (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 55/95/0 |
| --- | --- |

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

55/95/0

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/102 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/102

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Rolul energiei nucleare în stabilitatea prețurilor la energie în UE”

(aviz exploratoriu la solicitarea Președinției cehe a Consiliului UE)

(2022/C 486/15)

| Raportoare: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Raportoare:

Alena MASTANTUONO

| Sesizare | Președinția cehă a Consiliului UE scrisoarea din 26.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  Aviz exploratoriu |
| Decizia Adunării Plenare | 21.9.2022 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 7.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 143/73/42 (vot nominal – cf. anexa II) |

Sesizare

Președinția cehă a Consiliului UE scrisoarea din 26.1.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Aviz exploratoriu

Decizia Adunării Plenare

21.9.2022

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

7.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

143/73/42 (vot nominal – cf. anexa II)

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Pentru a menține atât puterea de cumpărare a gospodăriilor, cât și competitivitatea și reziliența structurii industriale europene, este esențial ca prețurile la energie să fie stabile și accesibile. După un deceniu de stabilitate relativă a prețurilor la importurile de energie și de creștere anuală relativ scăzută a prețurilor producției interne la energie, de 0,9 % între 2010 și 2019, Europa a înregistrat o creștere bruscă a prețurilor la energie începând cu a doua jumătate a anului 2021. Volatilitatea prețurilor la energie și incertitudinea legată de aprovizionarea cu energie s-au intensificat odată cu războiul din Ucraina. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Provocarea cu care se confruntă Europa în prezent este dublă: nevoia de a combate schimbările climatice și de a asigura o aprovizionare stabilă cu energie la prețuri accesibile. După cum afirmă Comisia în planul său REPowerEU, provocarea constă în reducerea rapidă a dependenței noastre de combustibilii fosili din Rusia, prin accelerarea tranziției către o energie curată și prin unirea tuturor forțelor pentru a realiza un sistem energetic mai rezilient și o veritabilă uniune energetică. Soluția trebuie găsită ținând seama de trei dimensiuni temporale. Esența perspectivei pe termen scurt este, în primul rând, să se aducă rezolvare situației referitoare la aprovizionarea cu energie, întrucât o posibilă penurie poate exacerba creșterea prețurilor. Situația actuală a pieței este influențată de factori actuali și preconizați legați de ofertă. Prin urmare, este necesar să se utilizeze toate sursele de energie disponibile în UE, așa cum se subliniază în planul REPowerEU. Este un scenariu de criză, al cărui scop este, în primul rând, să asigure aprovizionarea cu energie. În perspectiva pe termen mediu se respectă în mai mare măsură sustenabilitatea și echilibrul resurselor de energie, iar în perspectiva pe termen lung va putea fi pus accentul pe obiective ecologice, cu condiția reducerii riscurilor de securitate geopolitică. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Costurile suplimentare pentru siguranță și securitate cauzate de război amenință să contribuie semnificativ la creșterea prețurilor la energie. Pe termen scurt, centralele nucleare existente în statele membre ale UE care au ales să includă energia nucleară în mixul lor energetic și unde acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic vor contribui la stabilitatea aprovizionării cu energie, ceea ce influențează în mare măsură stabilitatea prețurilor. Fără capacitatea nucleară existentă, șocul asupra sistemului energetic cauzat de invadarea Ucrainei de către Rusia ar fi cu siguranță tot mai mare. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Energia nucleară ca sursă de energie electrică cu emisii scăzute este disponibilă la cerere pentru a completa rolul de lider al surselor regenerabile de energie, cum ar fi energia eoliană și cea solară, în tranziția către sisteme electrice cu emisii nete egale cu zero. CESE subliniază că energia nucleară, ca sarcină de bază stabilă, poate contribui în prezent la o aprovizionare stabilă. Costurile marginale ale energiei nucleare sunt stabile și mult mai mici decât cele ale centralelor pe bază de gaz și de cărbune. Deoarece centralele nucleare nu emit cantități însemnate de CO2 în timpul funcționării, costul lor marginal nu include pe cel al CO2, în mod similar energiei din surse regenerabile, și nu este afectat de tarifarea volatilă a carbonului, cum s-a putut constata în 2021, când prețul carbonului a crescut cu peste 200 %. Volatilitatea schemei EU ETS afectează în mod semnificativ prețul gazului și al cărbunelui pe piața UE. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Din punctul de vedere al reglementării, prețurile energiei electrice pe piața angro a UE sunt determinate în ordinea rezultatelor, în care ultima centrală electrică stabilește prețul. În cele mai multe cazuri de comportament standard al pieței, prețul pe o piață la vedere este determinat de gaz sau cărbune. Aceasta înseamnă că energia nucleară nu influențează prețurile energiei pe piața la vedere, cu excepția cazului în care mixul energetic include o proporție mare de surse cu emisii scăzute. Cu toate acestea, piața la vedere reprezintă doar o parte a vânzărilor pe piață. Societățile energetice fac adesea livrări fizice de energie electrică pe baza unor contracte bilaterale. În acest caz, diferite modele de finanțare și contracte bilaterale utilizate în statele membre ale UE care au energie nucleară în mixul lor energetic contribuie la stabilizarea prețului energiei pentru client. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Actuala criză energetică a afectat funcționarea pieței energiei electrice din UE, denaturând regulile sale de bază prin numărul de intervenții menite să atenueze prețurile ridicate la energie sau să scadă în mod semnificativ cererea. Această situație indică legătura importantă dintre scăderea ofertei și creșterea cererii, determinând creșterea prețurilor la energie. Cu o aprovizionare mai solidă din surse stabile de energie cu emisii scăzute de CO2, prețurile la energie vor fi mai puțin volatile și, datorită interconectării piețelor energetice naționale, beneficiile pot fi partajate în întreaga UE. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că prelungirea funcționării centralelor nucleare existente este o soluție de înțeles în această situație specifică și, în același timp, va contribui la tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon. Această prelungire poate răspunde așteptărilor actuale cu privire la aprovizionarea cu energie și la reducerea consumului de gaze în sectorul energiei electrice, reducând astfel riscul penuriei de gaze. De asemenea, ea poate contribui și la atenuarea volatilității fără precedent a prețurilor, cauzată de factori neeconomici, și poate răspunde așteptărilor actuale în ceea ce privește aprovizionarea cu energie. CESE recomandă statelor membre să caute soluții pentru capacitatea de stocare și să consolideze interconexiunile de transport, pentru a reacționa eficace pe termen lung la întreruperile de energie din surse regenerabile, dar și, pe termen scurt, de gaze. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE propune ca, în cadrul Forumului european pentru energie nucleară (ENEF), Președinția cehă să discute stabilitatea prețurilor în sectorul nuclear și rolul energiei nucleare în stabilizarea aprovizionării, ca răspuns la reducerea dependenței UE de gazul rusesc. CESE dorește să fie implicat îndeaproape în această dezbatere. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE propune consolidarea cooperării bilaterale cu partenerii internaționali din sectorul nuclear, pentru a împărtăși rezultatele în termeni de inovare și progrese în domeniul noilor tehnologii. CESE recomandă Președinției cehe a Consiliului UE să organizeze o conferință privind reactoarele modulare mici, care ar putea lua forma unui forum la nivel înalt UE-SUA consacrat acestor reactoare și să exploreze acest domeniu promițător de cercetare. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Context și note explicative

| 2.1. | Articolul 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene constituie temeiul juridic pentru politica energetică a UE. Dispoziții specifice sunt prevăzute în alte articole din TFUE, cum ar fi articolul 122 (securitatea aprovizionării), articolele 170-172 (rețelele energetice), articolul 114 (piața internă a energiei) și articolele 216-218 (politica externă în domeniul energiei). Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (Tratatul Euratom) constituie temeiul juridic al celor mai multe acțiuni europene în domeniul energiei nucleare. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene le garantează, de asemenea, statelor membre dreptul de a stabili condițiile de exploatare a propriilor resurse energetice, alegerea între diverse surse de energie și structura generală a aprovizionării cu energie (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Planul UE de a deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050 necesită o tranziție energetică către surse de energie cu emisii zero și cu emisii scăzute. Creșterea cotei de energie regenerabilă în mixul energetic nu este posibilă fără rezerva formată în prezent din surse stabile de energie disponibilă, cum ar fi energia fosilă și nucleară. În plus, trebuie să investim în centrale pe bază de gaze nefosile pentru a face față fluctuațiilor în energia din surse regenerabile. De asemenea, este mare nevoie de capacități de stocare, pentru a evita întreruperile și a satisface consumul tot mai mare de energie determinat de electrificare. Printre actualele surse stabile de energie, energia nucleară este singura sursă cu emisii scăzute care ar putea reduce dependența de gazul rusesc. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Energia nucleară, cu o capacitate de 413 gigawați (GW) în 32 de țări, contribuie la decarbonizare și reduce dependența de combustibilii fosili importați, evitând astfel producția a 1,5 gigatone (Gt) de emisii globale și o cerere globală de gaze de 180 de miliarde de metri cubi pe an (2). Energia nucleară ca sursă de energie electrică cu emisii scăzute este disponibilă la cerere pentru a completa rolul de lider al surselor regenerabile volatile, cum ar fi energia eoliană și cea solară, în tranziția către sisteme electrice cu emisii nete egale cu zero. Potrivit Agenției Internaționale a Energiei, reducerea energiei nucleare ar face ca ambițiile nete zero să fie mai dificil de atins și mai costisitoare, iar capacitatea globală de generare a energiei nucleare ar urma să se dubleze până în 2050. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Regulamentul delegat (UE) 2022/1214 al Comisiei (3) recunoaște potențialul energiei nucleare de a contribui la decarbonizarea economiei Uniunii și consideră energia nucleară o activitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon. În Raportul final al Grupului de experți tehnici privind finanțarea durabilă, din martie 2020 (4), se afirmă că „generarea de energie nucleară are emisii de gaze cu efect de seră aproape de zero în faza de generare a energiei” și că „dovezile privind potențiala contribuție substanțială a energiei nucleare la obiectivele de atenuare a schimbărilor climatice au fost ample și clare”. Taxonomia prevede cerințe suplimentare și mai stricte privind eliminarea deșeurilor, finanțarea și planurile de dezafectare. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pentru a menține atât puterea de cumpărare a gospodăriilor, cât și competitivitatea și reziliența structurii industriale europene, este esențial ca prețurile la energie să fie stabile și accesibile. După stabilitatea relativă a prețurilor la importurile de energie din ultimul deceniu (cu excepția scăderii cu 31 % din 2020) și creșterea anuală relativ scăzută a prețurilor producției interne la energie, de 0,9 % între 2010 și 2019 (în 2020, prețurile la producătorii de energie au scăzut cu aproape 10 %), Europa a înregistrat o creștere bruscă a prețurilor la energie începând cu toamna anului 2021 (5). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pentru prima dată în istoria sa, Uniunea Europeană se confruntă cu mai multe riscuri grave legate de aprovizionarea cu energie, de securitatea energetică și de creșterea vertiginoasă a prețurilor la energie. Unul dintre motive este lipsa de precauție a unor state membre care au cedat în fața unor presiuni externe, reducându-și prea rapid toate resursele de rezervă; ingerințele străine au jucat, desigur, un rol în acest sens. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Au avut loc evoluții intense și volatile ale prețurilor la energie încă din perioada premergătoare războiului, începând cu toamna anului 2021, cauzate de mai multe perturbări de aprovizionare și de creșterea globală a cererii de gaze. Motivul creșterii neobișnuite a prețului energiei începând din toamna trecută este creșterea puternică la nivel mondial a cererii de gaze naturale, cauzată de o serie de factori-cheie: redresarea economică, scăderea aprovizionării UE, lipsa investițiilor și condițiile meteorologice nefavorabile care au dus la reducerea producției de energie din surse regenerabile. În unele cazuri, speculațiile au dus la golirea instalațiilor de stocare a gazelor (6). Volatilitatea actuală a prețurilor la energie este determinată în principal de impactul agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei, de incertitudinea legată de posibila escaladare în alte țări și de efortul UE de a-și reduce cât mai curând posibil dependența energetică de Rusia. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Costurile suplimentare pentru siguranță și securitate cauzate de război amenință să contribuie semnificativ la creșterea prețurilor la energie. Următoarea perioadă de diversificare a surselor de energie ale UE, legată de investiții masive în noi infrastructuri (de exemplu, terminale GNL, conducte de hidrogen) și de realinierile rețelei existente de furnizare a energiei, ar putea fi însoțită de o creștere suplimentară a prețurilor. Situația este exacerbată și de reducerea semnificativă a producției de energie nucleară, care se preconizează că va scădea cu 12 % (peste 100 TWh) în 2022. Conform raportului AIE din iulie 2022 privind piața energiei electrice, acest declin se datorează scăderii temporare a disponibilității centralelor în Franța, reducerii cu 4 GW a energiei nucleare în Germania și impactului invaziei rusești asupra centralelor nucleare din Ucraina. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | În condițiile actuale, cel puțin până când se vor înregistra progrese în tranziția energetică fundamentală a UE, utilizarea surselor de energie deja existente, disponibile pe întreg teritoriul UE și care pot fi utilizate imediat fără impedimente și în cadrul infrastructurii deja instalate, reprezintă prioritatea absolută. Reducerea aprovizionării cu produse energetice din Rusia este – totodată – în plină desfășurare și include riscul de a limita aprovizionarea cu bare de combustibil pentru centralele nucleare, iar asigurarea aprovizionării stabile cu energie a tuturor europenilor generează o provocare în termeni de respectare a obiectivelor climatice. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Într-o anumită măsură, energia nucleară permite ca producția de energie electrică să fie adaptată la cantitatea de energie produsă din surse regenerabile. Centralele nucleare sunt mai puțin flexibile decât cele pe gaz, dar aduc un element de stabilitate în sistem, deoarece contribuie semnificativ la sarcina de bază energetică, iar reglementările actuale din unele state membre ale UE permit regimuri flexibile pentru operațiunile centralelor nucleare. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Sursele nucleare deja instalate sunt capabile să satisfacă imediat cererea mai mare de energie electrică și se caracterizează prin costuri de exploatare scăzute. Desigur, costurile globale medii ale energiei în cazul surselor nucleare sunt destul de ridicate, mai ales din cauza costurilor uriașe de investiții cerute de respectarea unor măsuri stricte de securitate, dar costurile medii în cazul gazului sunt și mai ridicate (7). În același timp, având în vedere războiul din Ucraina, nu avem certitudinea că vom continua să ne aprovizionăm cu gaz sau cu bare de combustibil rusești până la găsirea unor surse alternative de aprovizionare. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Energia nucleară este tehnologia cu emisii scăzute de dioxid de carbon livrabilă la cele mai mici costuri preconizate pentru 2025. Numai marile rezervoare hidroelectrice pot oferi o contribuție similară la costuri comparabile, dar rămân în mare măsură dependente de caracteristicile naturale ale fiecărei țări. În comparație cu generarea pe bază de combustibili fosili, se preconizează că centralele nucleare vor produce energie la costuri mai accesibile decât cele pe bază de cărbune. În timp ce turbinele cu gaz în ciclu combinat (CCGT) sunt competitive în unele regiuni, costurile totale egalizate ale producerii de energie (LCOE) depind în mare măsură de prețurile gazelor naturale și ale emisiilor de carbon din fiecare regiune. Energia electrică produsă din exploatarea nucleară pe termen lung (LTO) prin prelungirea duratei de viață este extrem de competitivă și rămâne nu doar opțiunea cu cel mai mic cost pentru generarea cu emisii scăzute de dioxid de carbon – în comparație cu construirea de noi centrale electrice – ci și pentru întreaga producție de energie electrică la toate nivelurile (8). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Ca și în cazul surselor regenerabile de energie, costurile de funcționare ale energiei nucleare sunt scăzute. Costurile variabile sunt practic independente de piața mondială a materiilor prime energetice. Din acest motiv, centralele nucleare își depun ofertele pe piața energiei electrice la un preț stabil. Prețul combustibililor și cel al carbonului au – în general – cel mai mare impact asupra costurilor de producție a energiei electrice. Aceste costuri variabile sau costuri marginale variază foarte mult de la o tehnologie la alta. Costul marginal al centralelor nucleare depinde de prețul combustibilului nuclear, care este mult mai mic decât cel al gazului sau al cărbunelui. Întrucât producția nucleară este substanțială, prețul combustibilului poate fi repartizat pe un volum mare de producție, adică pe o cantitate mare de MWh. Întrucât centralele nucleare nu emit CO2, costurile lor marginale nu includ niciun cost legat de prețurile certificatelor de CO2, ca în cazul energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Din punctul de vedere al reglementării, prețurile energiei electrice pe piața angro a UE sunt determinate în ordinea rezultatelor, în care ultima centrală electrică stabilește prețul. În cele mai multe scenarii de comportament standard, prețul pe o piață la vedere este determinat de gaz sau cărbune. Aceasta înseamnă că energia nucleară nu influențează prețurile energiei pe piața la vedere, cu excepția cazului în care mixul energetic include o proporție mare de surse cu emisii scăzute, care urmează să fie viitorul model european. În prezent, modelul de piață standard a fost distrus de șocul la nivelul ofertei, în special în cazul gazelor, fiind necesară prezența altor surse disponibile care să contribuie la echilibrul pieței și la stabilitatea prețurilor, împreună cu intervenții de reglementare, cum ar fi reducerea cererii în întreaga Uniune (9). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Piața la vedere reprezintă doar o parte a vânzărilor pe piață. Societățile energetice fac adesea livrări fizice de energie electrică pe baza unor contracte bilaterale. În acest caz, diferite modele de finanțare și contracte bilaterale utilizate în statele membre ale UE care au energie nucleară în mixul lor energetic contribuie la stabilizarea prețului energiei pentru client, dar nu neapărat la reducerea acestui preț. De asemenea, trebuie să facem distincție între diversele niveluri ale pieței energiei electrice (cu ridicata și cu amănuntul). Piețele cu amănuntul din UE depind de numeroși factori, cum ar fi nivelul concurenței, dar și de factori care determină prețul final. Prețurile energiei electrice plătite de consumatorii casnici din UE includ impozite și taxe. Conform datelor Eurostat, ponderea medie a taxelor și impozitelor plătite de consumatorii casnici pentru energie electrică în UE este de 36 %. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE este pe deplin conștient de gravitatea situației și ține seama de ea. În condițiile actuale, ca parte a gestionării crizelor și a situațiilor de urgență, aprovizionarea fiabilă cu energie la preț acceptabil reprezintă calea de a supraviețui. Din acest motiv, ar trebui utilizată orice sursă disponibilă care poate fi fiabilă nu doar pentru a satisface cererea, ci și pentru a contribui la stabilitatea prețurilor în această perioadă de timp foarte incertă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE sprijină pe deplin Pactul verde european și trecerea economiei europene la neutralitate climatică până în 2050. În același timp, tranziția climatică trebuie să meargă mână în mână cu cei cinci piloni ai uniunii energetice, și anume cu pilonii privind securitatea aprovizionării și prețuri accesibile la energie. Viitoarele politici ar trebui să vizeze reducerea dependenței puternice de importuri, astfel cum a subliniat CESE în mai multe avize. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Având în vedere principalele obiective ale comunicării REPowerEU a Comisiei Europene, există două etape ale efortului de asigurare a stabilității prețurilor la energie în UE; în prima etapă vom percepe primele rezultate vizibile ale reducerii dependenței UE de Rusia, iar a doua se va fi încheiat cu independența energetică a UE de Rusia. CESE recunoaște că, în prima etapă, în care stabilitatea și securitatea vor juca un rol fundamental, și energia nucleară din sursele existente ale UE va juca un rol [așa cum se subliniază în planul REPowerEU (10)], dat fiind că pregătirea sistemului energetic al UE pentru iarna următoare nu va fi ușoară (a crea stocuri și rezerve suficiente de gaze, a începe diversificarea livrărilor, a utiliza mai mult hidrogen și metan, a realiza investiții suplimentare masive în proiecte cu energie din surse regenerabile și de eficiență energetică), astfel cum indică Agenția Internațională a Energiei în recomandările sale din martie 2022 (11). În al doilea rând, o revenire la integrarea Pactului verde ar putea deveni posibilă când sunt eliminate orice riscuri legate de securitatea aprovizionării. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE subliniază că aprovizionarea cu bare de combustibil a centralelor nucleare din UE cu reactoare cu apă sub presiune (de tipul VVER) exploatate pe teritoriul unor țări (Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, Finlanda și Slovacia) ar putea fi pusă în pericol din cauza războiului din Ucraina. În același timp, Comitetul constată cu satisfacție că sunt posibile (12) livrări din surse alternative și încurajează statele membre relevante să găsească furnizori alternativi cât mai curând posibil. Centralele nucleare nu necesită capacități mari de stocare și pot stoca cu ușurință combustibil timp de trei până la cinci ani, astfel încât este posibil să se treacă la un alt furnizor sau să se cumpere combustibil la un preț favorabil. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE subliniază că, astăzi, stabilitatea pieței energetice a UE este o prioritate absolută, deoarece poate elimina volatilitatea prețurilor la energie. Energia nucleară, ca sursă de energie de bază foarte stabilă (o alternativă de rezervă la energia din surse regenerabile volatile), poate contribui în mod substanțial la aprovizionare stabilă în perioade cu riscuri extraordinare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE subliniază că energia nucleară nu este expusă riscului de volatilitate a prețurilor din schema EU ETS, care a atins un nivel record de 100 EUR pe tonă de CO2 la începutul lunii februarie 2022. Întrucât centralele nucleare nu emit CO2, costurile lor marginale nu includ niciun cost al CO2, ca în cazul energiei din surse regenerabile. Volatilitatea schemei EU ETS afectează în mod semnificativ prețul gazului pe piața UE. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | În mare, energia nucleară are costuri de investiții ridicate, dar costurile sale de exploatare sunt relativ mici. Cu toate acestea, nu pornim de la zero, iar capacitățile nucleare existente (modernizate) pot fi utilizate pentru a stabiliza piața. Politicile ar trebui să permită statelor membre să prelungească funcționarea centralelor existente, deoarece exploatarea în condiții de siguranță pe termen lung a centralelor nucleare este de departe cea mai accesibilă soluție până în 2030 și ulterior, ceea ce va permite o tranziție lină către neutralitatea climatică. Trebuie evitate orice măsuri care ar putea avea efecte negative asupra capacității existente de reducere a emisiilor de dioxid de carbon sau care i-ar descuraja pe investitori să investească în tehnologiile necesare. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE sugerează să se țină seama de rolul energiei nucleare în elaborarea viitoare a normelor privind piața energiei electrice. Centralele nucleare pot oferi energie electrică consumatorilor finali la un preț fix, dat fiind că mai multe țări europene utilizează diferite modele de contracte care asigură stabilitatea pentru consumatori. Un preț de achiziție fix asigură un randament al investiției și costuri de capital mai mici, stabilind în parte prețul energiei electrice pentru consumatorii finali. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Energia nucleară a reprezentat aproximativ 25 % din electricitatea produsă în UE în 2020. O mai mare solidaritate și îmbunătățirea interconexiunilor de transport pe piața energiei va permite să se răspundă eficace pe termen lung la volatilitatea aprovizionării din surse regenerabile de energie și, pe termen scurt, la întreruperile în alimentarea cu gaze. De asemenea, CESE solicită statelor membre să acționeze asupra capacității de stocare și să înlocuiască centralele pe gaz cu energie din surse cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Orice dispoziții ale revizuirii organizării pe piața energiei electrice ar trebui să stimuleze investițiile în tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon, necesare pentru decarbonizarea sectorului energetic într-un mod sigur și accesibil. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE subliniază celălalt element al stabilității prețurilor în cazul energiei nucleare, asigurat de stabilitatea aprovizionării. În comparație cu gazul, centralele nucleare nu necesită capacități mari de stocare și își pot stoca cu ușurință combustibilul timp de trei ani (13). O capacitate mai mare de realimentare și stocare contribuie la achiziții de combustibil în condiții mai favorabile și facilitează schimbarea furnizorilor. Din acest motiv, Comitetul încurajează cele cinci state membre cu tehnologii VVER să caute furnizori alternativi. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Momentul în care dependența energetică a UE de Rusia va scădea va fi un bun punct de plecare nu doar pentru reflecție, ci și pentru a implementa și materializa potențialul de inovare în energie nucleară, și anume utilizarea surselor nucleare pentru a produce hidrogen și reciclarea deșeurilor ca parte a unui lanț al economiei circulare. Utilizarea electricității produse din energie nucleară pentru a produce hidrogen și căldură prezintă noi oportunități, conform Agenției Internaționale a Energiei. Surplusul de energie electrică nucleară ar putea fi utilizat pentru a produce în 2050 circa 20 de milioane de tone de hidrogen, iar căldura cogenerată de centralele nucleare ar putea înlocui sistemele centralizate de termoficare și alte utilizări la temperaturi ridicate (14), deși costurile de construcție ar trebui să scadă pentru a deveni competitive. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE propune ca, în cadrul Forumului european pentru energie nucleară (ENEF), Președinția cehă să discute stabilitatea prețurilor în sectorul nuclear și rolul energiei nucleare în stabilitatea aprovizionării, ca răspuns la reducerea dependenței UE de gazul rusesc. CESE dorește să fie implicat îndeaproape în această dezbatere. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE sugerează consolidarea cooperării bilaterale cu partenerii internaționali din sectorul nuclear, în special cu SUA, pentru a partaja rezultatele în materie de inovare și progres în domeniul noilor tehnologii. CESE recomandă Președinției cehe a Consiliului UE să organizeze o conferință privind reactoarele modulare mici, care ar putea lua forma unui forum la nivel înalt UE-SUA consacrat acestor reactoare și să exploreze acest domeniu promițător de cercetare. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE este pe deplin conștient de anumite riscuri legate de utilizarea energiei nucleare și, pentru ca ea să devină și mai sigură, sprijină necesitatea continuării cercetării. Ar fi imprudent să credem că riscurile nu există. Energia nucleară a fost utilizată pentru a produce energie încă din anii 1950, iar de atunci nivelul de securitate și siguranță a fost consolidat, mai ales pentru a rezista la evenimente externe extreme, atât naturale, cât și provocate de om, cum ar fi accidentele de avion sau exploziile. CESE invită statele membre să desfășoare neîntrerupt cercetări și inovări în acest domeniu și să respecte cerințe stricte privind siguranța și eliminarea deșeurilor. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Situația actuală de pe piața energiei afectează și prețurile uraniului, care pot fi stabilizate printr-o mai bună diversificare a furnizorilor sau, pe termen lung, prin construirea unor centrale electrice care necesită realimentare mai puțin frecventă. Centralele electrice bazate pe reactoare modulare mici (SMR) pot necesita realimentare mai puțin frecventă, la fiecare 3-7 ani, în comparație cu 1-2 ani pentru centralele tradiționale. Unele SMR sunt chiar concepute să funcționeze pentru o perioadă de până la 30 de ani fără a fi realimentate. În plus, construcția de centrale electrice de a treia generație răspunde nevoilor țărilor cu consum mare de energie și cu rețele dezvoltate (după cum arată programele în curs sau planificate în diverse țări). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Proiectele de reactoare modulare de mici dimensiuni sunt, în general, mai simple, iar conceptul de siguranță pentru SMR se bazează adesea mai mult pe sisteme pasive și pe trăsăturile inerente de siguranță ale reactorului, cum ar fi puterea electrică scăzută și presiunea de funcționare scăzută. SMR oferă economii de costuri și ca timp de construcție și pot fi implementate treptat, pentru a răspunde cererii tot mai mari de energie. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Volumul de combustibil necesar centralelor nucleare este mai degrabă mic în comparație cu nevoile centralelor electrice care funcționează pe bază de combustibili fosili. O mică peletă de dioxid de uraniu de cinci grame produce aceeași cantitate de energie ca o tonă de cărbune sau aproximativ 480 de metri cubi de gaze naturale. Centralele nucleare nu necesită capacități mari de stocare și pot stoca cu ușurință combustibil timp de 3 până la 5 ani. Capacitatea de stocare poate fi considerată sursă de stabilitate pentru instalație, dat fiind că reduce dependența de un anumit furnizor și oferă posibilitatea de a cumpăra combustibil atunci când prețul este favorabil. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Investițiile realizate în acest sector înseamnă și că orice modernizare poate fi utilizată în beneficiul tranziției verzi. Tehnologiile și metodele nucleare sunt utilizate pentru a contribui la tranziția către un sistem energetic bazat tot mai mult pe hidrogen în două domenii principale: (i) producția de hidrogen provenit din disocierea termică/chimică a apei, asistată nuclear și (ii) contribuția metodelor și tehnicilor nucleare la îmbunătățirea înțelegerii și la adaptarea ulterioară a materialelor, pentru a îndeplini mai bine cerințele în materie de stocare și conversie a hidrogenului (15). |
| --- | --- |

4.5.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Articolul 194 alineatul (2) din TFUE.

1

(2)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2022/1214 al Comisiei din 9 martie 2022 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2021/2139 în ceea ce privește activitățile economice din anumite sectoare energetice și a Regulamentului delegat (UE) 2021/2178 în ceea ce privește publicarea de informații specifice referitoare la activitățile economice respective (JO L 188, 15.7.2022, p. 1).

3

(4)  Raportul GET este disponibil la adresa: Raportul final GET privind taxonomia UE | Comisia Europeană (europa.eu)

4

(5)  Date Eurostat din februarie 2022 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/edn-20220210-2

5

(6)  Pentru mai multe detalii, cf. avizul TEN/761 (JO C 275, 18.7.2022, p. 80).

6

(7)  AIE/AEN, 2020.

7

(8)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/ae17da3d-e8a5-4163-a3ec-2e6fb0b5677d/Projected-Costs-of-Generating-Electricity-2020.pdf

8

(9)  Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului din 5 august 2022 privind măsuri coordonate de reducere a cererii de gaze (JO L 206, 8.8.2022, p. 1).

9

(10)  Planul REPowerEU – COM(2022) 230 final

10

(11)  IEA 10-Point Plan to European Union for reducing reliance on Russian supplies by over a third while supporting European Green Deal, with emergency options to go further (Planul AIE în 10 puncte către Uniunea Europeană pentru a reduce cu peste o treime dependența de aprovizionarea rusă, sprijinind totodată Pactul verde european, cu opțiuni de urgență pentru a depăși acest obiectiv), martie 2022.

11

(12)  Centrala nucleară de la Temelín (Republica Cehă) a găsit furnizori alternativi.

12

(13)  Conform raportului anual pe 2020 al Agenției de Aprovizionare a Euratom, „stocurile de uraniu pot alimenta reactoarele nucleare de utilități ale UE”, în medie, timp de 2,75 ani.

13

(14)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

14

(15)  IAEA-TECDOC-1676.

15

---

ANEXA I

Următorul contraaviz, care a întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, a fost respins în timpul dezbaterii [articolul 71 alineatul (7) din Regulamentul de procedură]:

| AMENDAMENTUL 7


  TEN/776


  Rolul energiei nucleare în stabilitatea prețurilor la energie în UE


  A se înlocui întregul aviz prezentat de Secțiunea TEN cu următorul text (explicație/expunere de motive la sfârșitul documentului): | Depus de:

  DIRX, Jan
  HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo
  IZVERNICEANU, Ileana
  KATTNIG, Thomas
  KUPŠYS, Kęstutis
  LOHAN, Cillian
  MOSTACCIO, Alessandro
  NABAIS, João
  NIKOLOPOULOU, Maria
  RIBBE, Lutz
  SCHMIDT, Peter
  SCHWARTZ, Arnaud |
| --- | --- |

AMENDAMENTUL 7

TEN/776

Rolul energiei nucleare în stabilitatea prețurilor la energie în UE

A se înlocui întregul aviz prezentat de Secțiunea TEN cu următorul text (explicație/expunere de motive la sfârșitul documentului):

Depus de:

DIRX, Jan

HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo

IZVERNICEANU, Ileana

KATTNIG, Thomas

KUPŠYS, Kęstutis

LOHAN, Cillian

MOSTACCIO, Alessandro

NABAIS, João

NIKOLOPOULOU, Maria

RIBBE, Lutz

SCHMIDT, Peter

SCHWARTZ, Arnaud

| Amendament |
| --- |
| 1.   Concluzii și recomandări







  1.1. | Răspunsul la întrebarea Președinției cehe este – pe scurt – că, dată fiind actuala organizare a pieței energiei electrice, energia nucleară nu poate contribui la stabilitatea prețurilor. Astfel, ordinea de merit se aplică în actuala organizare a pieței (cf. punctul 2.8). O situație de stabilizare a prețurilor prin energia nucleară este posibilă numai atunci când, pe lângă finanțare privată, organizarea pieței este adaptată în urma unui substanțial ajutor financiar de stat. |

Amendament

1.   Concluzii și recomandări

1.1.

Răspunsul la întrebarea Președinției cehe este – pe scurt – că, dată fiind actuala organizare a pieței energiei electrice, energia nucleară nu poate contribui la stabilitatea prețurilor. Astfel, ordinea de merit se aplică în actuala organizare a pieței (cf. punctul 2.8). O situație de stabilizare a prețurilor prin energia nucleară este posibilă numai atunci când, pe lângă finanțare privată, organizarea pieței este adaptată în urma unui substanțial ajutor financiar de stat.

| 1.2. | CESE recomandă Președinției cehe să deschidă un dialog structurat la nivelul UE, pentru a conveni asupra unei noi organizări a pieței energiei electrice care să garanteze stabilitatea prețurilor. |
| --- | --- |

1.2.

CESE recomandă Președinției cehe să deschidă un dialog structurat la nivelul UE, pentru a conveni asupra unei noi organizări a pieței energiei electrice care să garanteze stabilitatea prețurilor.

2.   Note introductive

| 2.1. | Înainte de preluarea Președinției Consiliului UE (în a doua jumătate a anului 2022), Republica Cehă solicitase Comitetului Economic și Social European să elaboreze un aviz exploratoriu pe tema Rolul energiei nucleare în stabilitatea prețurilor la energie în UE. |
| --- | --- |

2.1.

Înainte de preluarea Președinției Consiliului UE (în a doua jumătate a anului 2022), Republica Cehă solicitase Comitetului Economic și Social European să elaboreze un aviz exploratoriu pe tema Rolul energiei nucleare în stabilitatea prețurilor la energie în UE.

| 2.2. | CESE este bucuros să dea curs acestei solicitări a Președinției cehe, deoarece îi oferă posibilitatea de a prezenta o descriere obiectivă și lipsită de ambiguitate a acestui rol. |
| --- | --- |

2.2.

CESE este bucuros să dea curs acestei solicitări a Președinției cehe, deoarece îi oferă posibilitatea de a prezenta o descriere obiectivă și lipsită de ambiguitate a acestui rol.

| 2.3. | Stabilitatea prețurilor este una din condițiile prealabile pentru a oferi pe termen scurt și mediu consumatorilor de electricitate (atât întreprinderi, cât și consumatori), siguranță cu privire la costuri. Prin urmare, prețurile stabile ale energiei joacă un rol esențial pentru ca întreprinderile europene să performeze și să creeze și să mențină locuri de muncă. |
| --- | --- |

2.3.

Stabilitatea prețurilor este una din condițiile prealabile pentru a oferi pe termen scurt și mediu consumatorilor de electricitate (atât întreprinderi, cât și consumatori), siguranță cu privire la costuri. Prin urmare, prețurile stabile ale energiei joacă un rol esențial pentru ca întreprinderile europene să performeze și să creeze și să mențină locuri de muncă.

| 2.4. | De asemenea, stabilitatea prețurilor este le necesară tuturor întreprinderilor, mai ales celor mici și mijlocii, pentru a putea furniza oferte realiste în timp util și pentru a face previziuni realiste. |
| --- | --- |

2.4.

De asemenea, stabilitatea prețurilor este le necesară tuturor întreprinderilor, mai ales celor mici și mijlocii, pentru a putea furniza oferte realiste în timp util și pentru a face previziuni realiste.

| 2.5. | Pentru a putea oferi Președinției cehe un răspuns cât mai concret și fără ambiguitate, în prezentul aviz exploratoriu nu vom discuta alte aspecte care sunt, de asemenea, interesante, dar care nu sunt importante dacă se ține seama de modul în care este formulată întrebarea aflată la originea prezentului aviz exploratoriu. Aceasta înseamnă, în primul rând, că nu aducem atingere dreptului fiecărui stat membru de a face propriile alegeri cu privire la modul în care își produce propria energie electrică. În al doilea rând, NU facem observații cu privire la avantajele și dezavantajele reale și potențiale ale energiei nucleare. |
| --- | --- |

2.5.

Pentru a putea oferi Președinției cehe un răspuns cât mai concret și fără ambiguitate, în prezentul aviz exploratoriu nu vom discuta alte aspecte care sunt, de asemenea, interesante, dar care nu sunt importante dacă se ține seama de modul în care este formulată întrebarea aflată la originea prezentului aviz exploratoriu. Aceasta înseamnă, în primul rând, că nu aducem atingere dreptului fiecărui stat membru de a face propriile alegeri cu privire la modul în care își produce propria energie electrică. În al doilea rând, NU facem observații cu privire la avantajele și dezavantajele reale și potențiale ale energiei nucleare.

| 2.6. | Nici chestiunea securității aprovizionării nu reprezintă o temă de studiu a acestui aviz exploratoriu. Aceasta este un subiect care merită să facă obiectul unui aviz specific. Desigur, este incontestabil că, în situația actuală de război din Europa, când gazele și petrolul sunt utilizate ca arme geopolitice, este important să rămână operaționale cât mai mult centralele electrice existente și să existe flexibilitate în utilizarea temporară a combustibililor fosili și a combustibililor cu emisii scăzute. Și, așa cum s-a menționat deja, Comitetul recunoaște dreptul fiecărui stat membru de a face propriile alegeri cu privire la modul în care își produce propria energie electrică. Comitetul reiterează că sprijină ferm afirmațiile Comisiei Europene din planul său REPowerEU: provocarea constă în reducerea rapidă a dependenței noastre de combustibilii fosili din Rusia, prin accelerarea tranziției către o energie curată și prin unirea tuturor forțelor pentru a realiza un sistem energetic mai rezilient și o veritabilă uniune energetică. |
| --- | --- |

2.6.

Nici chestiunea securității aprovizionării nu reprezintă o temă de studiu a acestui aviz exploratoriu. Aceasta este un subiect care merită să facă obiectul unui aviz specific. Desigur, este incontestabil că, în situația actuală de război din Europa, când gazele și petrolul sunt utilizate ca arme geopolitice, este important să rămână operaționale cât mai mult centralele electrice existente și să existe flexibilitate în utilizarea temporară a combustibililor fosili și a combustibililor cu emisii scăzute. Și, așa cum s-a menționat deja, Comitetul recunoaște dreptul fiecărui stat membru de a face propriile alegeri cu privire la modul în care își produce propria energie electrică. Comitetul reiterează că sprijină ferm afirmațiile Comisiei Europene din planul său REPowerEU: provocarea constă în reducerea rapidă a dependenței noastre de combustibilii fosili din Rusia, prin accelerarea tranziției către o energie curată și prin unirea tuturor forțelor pentru a realiza un sistem energetic mai rezilient și o veritabilă uniune energetică.

| 2.7. | Deși este tentant să discutăm și nivelul prețurilor la energie, nu o vom face, deoarece stabilitatea prețurilor nu depinde de nivelul lor. Stabilitatea se poate aplica sau nu oricărui nivel de preț. |
| --- | --- |

2.7.

Deși este tentant să discutăm și nivelul prețurilor la energie, nu o vom face, deoarece stabilitatea prețurilor nu depinde de nivelul lor. Stabilitatea se poate aplica sau nu oricărui nivel de preț.

| 2.8. | O serie de termeni tehnici sunt explicați în cele ce urmează:
  Organizarea pieței: modul în care este determinat prețul electricității în cadrul pieței.
  Costuri marginale: suma cu care cresc costurile totale în cazul în care o întreprindere realizează un produs suplimentar.
  Piață la vedere: o piață la vedere (spot) este piața pentru schimbul de materii prime, cum ar fi energia electrică, și pe care se efectuează tranzacții pentru o plată imediată și o livrare promptă.
  Ordine de merit: ordinea centralelor electrice bazată pe nivelul costurilor lor marginale, începând cu cele mai mici costuri marginale și terminând cu cele mai mari. Astfel, centralele electrice cu costuri marginale mai mari sunt adăugate până când este satisfăcută cererea. Ordinea este următoarea: energie din surse regenerabile, energie nucleară, cărbune, petrol și gaz. În organizarea actuală a pieței energiei electrice, prețurile sunt stabilite de costurile marginale ale ultimei centrale electrice în ordinea de merit (de cele mai multe ori sunt centrale pe gaz). |
| --- | --- |

2.8.

O serie de termeni tehnici sunt explicați în cele ce urmează:

Organizarea pieței: modul în care este determinat prețul electricității în cadrul pieței.

Costuri marginale: suma cu care cresc costurile totale în cazul în care o întreprindere realizează un produs suplimentar.

Piață la vedere: o piață la vedere (spot) este piața pentru schimbul de materii prime, cum ar fi energia electrică, și pe care se efectuează tranzacții pentru o plată imediată și o livrare promptă.

Ordine de merit: ordinea centralelor electrice bazată pe nivelul costurilor lor marginale, începând cu cele mai mici costuri marginale și terminând cu cele mai mari. Astfel, centralele electrice cu costuri marginale mai mari sunt adăugate până când este satisfăcută cererea. Ordinea este următoarea: energie din surse regenerabile, energie nucleară, cărbune, petrol și gaz. În organizarea actuală a pieței energiei electrice, prețurile sunt stabilite de costurile marginale ale ultimei centrale electrice în ordinea de merit (de cele mai multe ori sunt centrale pe gaz).

3.   Răspunsul la întrebare

| 3.1. | Desigur, fiecare centrală electrică joacă un rol pe piața energiei electrice. De exemplu, este clar că indisponibilitatea din ultimul timp a multor centrale nucleare din Franța și nevoia subsecventă de a importa mai multă energie electrică se reflectă în evoluția prețului. În acest aviz exploratoriu, însă, nu analizăm aceste situații mai mult sau mai puțin temporare, ci aspectul structural al modului în care funcționează piața energiei electrice. |
| --- | --- |

3.1.

Desigur, fiecare centrală electrică joacă un rol pe piața energiei electrice. De exemplu, este clar că indisponibilitatea din ultimul timp a multor centrale nucleare din Franța și nevoia subsecventă de a importa mai multă energie electrică se reflectă în evoluția prețului. În acest aviz exploratoriu, însă, nu analizăm aceste situații mai mult sau mai puțin temporare, ci aspectul structural al modului în care funcționează piața energiei electrice.

| 3.2. | Ne concentrăm asupra pieței la vedere, deoarece aceasta determină în principal prețul pe care consumatorii trebuie să-l plătească. Și, așa cum s-a menționat deja, pe piața la vedere, organizarea pieței este dată de ordinul de merit. |
| --- | --- |

3.2.

Ne concentrăm asupra pieței la vedere, deoarece aceasta determină în principal prețul pe care consumatorii trebuie să-l plătească. Și, așa cum s-a menționat deja, pe piața la vedere, organizarea pieței este dată de ordinul de merit.

| 3.3. | Rolul energiei nucleare în stabilitatea prețurilor la energie în UE depinde de două variabile, și anume dacă ea provine de la centrale nucleare vechi sau noi și dacă este vorba de organizarea actuală a pieței sau de o nouă organizare a pieței? Prin urmare, dacă sunt combinate aceste variabile, se obțin patru situații diferite. |
| --- | --- |

3.3.

Rolul energiei nucleare în stabilitatea prețurilor la energie în UE depinde de două variabile, și anume dacă ea provine de la centrale nucleare vechi sau noi și dacă este vorba de organizarea actuală a pieței sau de o nouă organizare a pieței? Prin urmare, dacă sunt combinate aceste variabile, se obțin patru situații diferite.

| 3.4. | Astfel, pentru a oferi cel mai clar răspuns posibil, este necesar să se delimiteze patru scenarii distincte pentru aceste patru situații diferite, și anume:






  A | : centrale nucleare existente în cadrul organizării actuale a pieței |
| --- | --- | --- |

3.4.

Astfel, pentru a oferi cel mai clar răspuns posibil, este necesar să se delimiteze patru scenarii distincte pentru aceste patru situații diferite, și anume:

A

: centrale nucleare existente în cadrul organizării actuale a pieței

| B | : centrale nucleare existente în cadrul unei noi organizări a pieței |
| --- | --- |

B

: centrale nucleare existente în cadrul unei noi organizări a pieței

| C | : centrale nucleare noi în cadrul organizării actuale a pieței |
| --- | --- |

C

: centrale nucleare noi în cadrul organizării actuale a pieței

| D | : centrale nucleare noi în cadrul unei noi organizări a pieței. |
| --- | --- |

D

: centrale nucleare noi în cadrul unei noi organizări a pieței.

3.5.   A: Centrale nucleare existente în cadrul organizării actuale a pieței

| 3.5.1. | În aproape toate statele membre, energia electrică produsă în centralele nucleare actuale nu joacă și nu poate juca un rol în stabilitatea prețurilor la energia electrică. Motivul este organizarea actuală a pieței în conformitate cu ordinul de merit, centrala cu cele mai ridicate costuri marginale determină prețurile (aproape întotdeauna, chiar și în Franța, este vorba de centrale pe gaz). Există o singură excepție în UE: Suedia, datorită mixului său energetic (aproape 60 % surse regenerabile – în principal hidroenergie – și circa 30 % energie nucleară) (1). |
| --- | --- |

3.5.1.

În aproape toate statele membre, energia electrică produsă în centralele nucleare actuale nu joacă și nu poate juca un rol în stabilitatea prețurilor la energia electrică. Motivul este organizarea actuală a pieței în conformitate cu ordinul de merit, centrala cu cele mai ridicate costuri marginale determină prețurile (aproape întotdeauna, chiar și în Franța, este vorba de centrale pe gaz). Există o singură excepție în UE: Suedia, datorită mixului său energetic (aproape 60 % surse regenerabile – în principal hidroenergie – și circa 30 % energie nucleară) (1).

3.6.   B: Centrale nucleare existente în cadrul unei noi organizări a pieței

| 3.6.1. | În principiu, este posibil ca centralele nucleare să aibă efect stabilizator asupra prețurilor – de exemplu, într-o organizare a pieței în care stabilirea prețurilor se bazează pe costuri medii și/sau energia nucleară este în afara ordinului de merit. Cu toate acestea, este discutabil cum ar trebui să arate o astfel de piață și cum ar trebui ea să funcționeze. Cu titlu de exemplu, însă, în Regatul Unit a fost implementat un nou model, care constă în împărțirea pieței în două segmente: electricitate din surse dispecerizabile și electricitate din surse nedispecerizabile. Segmentul dispecerizabil (în principal gaz cu cărbune rezidual și puțină biomasă) ar urma modelul tarifării marginale, iar cel nedispecerizabil ar fi plătit pe baza costului total (un anumit tip de rentabilitate reglementată a capitalului sub forma unui contract pentru diferență). Regatul Unit a optat deja pentru această soluție în cazul noii sale centrale nucleare Hinkley Point C (2). Aceasta înseamnă că statul va subvenționa centralele nucleare în cauză dacă prețul energiei electrice pe piață este mai mic decât suma convenită pe baza rentabilității reglementate a capitalului. |
| --- | --- |

3.6.1.

În principiu, este posibil ca centralele nucleare să aibă efect stabilizator asupra prețurilor – de exemplu, într-o organizare a pieței în care stabilirea prețurilor se bazează pe costuri medii și/sau energia nucleară este în afara ordinului de merit. Cu toate acestea, este discutabil cum ar trebui să arate o astfel de piață și cum ar trebui ea să funcționeze. Cu titlu de exemplu, însă, în Regatul Unit a fost implementat un nou model, care constă în împărțirea pieței în două segmente: electricitate din surse dispecerizabile și electricitate din surse nedispecerizabile. Segmentul dispecerizabil (în principal gaz cu cărbune rezidual și puțină biomasă) ar urma modelul tarifării marginale, iar cel nedispecerizabil ar fi plătit pe baza costului total (un anumit tip de rentabilitate reglementată a capitalului sub forma unui contract pentru diferență). Regatul Unit a optat deja pentru această soluție în cazul noii sale centrale nucleare Hinkley Point C (2). Aceasta înseamnă că statul va subvenționa centralele nucleare în cauză dacă prețul energiei electrice pe piață este mai mic decât suma convenită pe baza rentabilității reglementate a capitalului.

Aceasta înseamnă că o astfel de nouă organizare a pieței constă în două elemente: un segment de piață în care se aplică organizarea anterioară a pieței (= ordine de merit bazată pe costuri marginale) și un al doilea segment în care există de facto doar contracte pentru diferență. Prin urmare, energia electrică produsă în cadrul contractelor pentru diferență are un preț stabil și, ca atare, se reflectă într-un preț mai stabil pentru consumator. Însă prețul pentru consumator va fluctua în continuare, dat fiind că o parte din energia electrică este încă evaluată pe baza ordinii de merit.

3.7.   C: Centrale nucleare noi în cadrul organizării actuale a pieței

| 3.7.1. | Centralele nucleare pot avea un efect stabilizator asupra prețurilor dacă sunt în număr suficient, astfel încât ele să fie în mod regulat ultimele centrale electrice în ordinea de merit. Ar însemna că ar trebui să înlocuim centralele electrice pe bază de combustibili fosili cu centrale nucleare: așadar, în Europa ar trebui construite cel puțin câteva sute de noi centrale nucleare! În acest scenariu, centralele nucleare ar stabili prețul, cu un nivel al prețului care – ca în cazul centralei Hinkley C – ar fi de circa două ori mai mare decât cel al electricității din surse regenerabile. Cu toate acestea, din cauza prețurilor marginale, consecința inevitabilă ar fi că noile centrale nucleare nu ar putea să se finanțeze pe piață, astfel încât ar avea nevoie de subvenții. |
| --- | --- |

3.7.1.

Centralele nucleare pot avea un efect stabilizator asupra prețurilor dacă sunt în număr suficient, astfel încât ele să fie în mod regulat ultimele centrale electrice în ordinea de merit. Ar însemna că ar trebui să înlocuim centralele electrice pe bază de combustibili fosili cu centrale nucleare: așadar, în Europa ar trebui construite cel puțin câteva sute de noi centrale nucleare! În acest scenariu, centralele nucleare ar stabili prețul, cu un nivel al prețului care – ca în cazul centralei Hinkley C – ar fi de circa două ori mai mare decât cel al electricității din surse regenerabile. Cu toate acestea, din cauza prețurilor marginale, consecința inevitabilă ar fi că noile centrale nucleare nu ar putea să se finanțeze pe piață, astfel încât ar avea nevoie de subvenții.

3.8.   D: centrale nucleare noi în cadrul unei noi organizări a pieței

| 3.8.1. | Centralele nucleare ar trebui să fie în afara ordinii de merit și în cadrul metodei bazate pe cost (suplimentar). Suma suplimentară se explică prin faptul că, pe lângă investițiile financiare publice, este nevoie ca sectorul privat să se implice și să-i revină un randament al investițiilor (Return on Investment – RoI) adecvat și, ca atare, la cost se adaugă profitul (cf. și punctul 3.5.1). |
| --- | --- |

3.8.1.

Centralele nucleare ar trebui să fie în afara ordinii de merit și în cadrul metodei bazate pe cost (suplimentar). Suma suplimentară se explică prin faptul că, pe lângă investițiile financiare publice, este nevoie ca sectorul privat să se implice și să-i revină un randament al investițiilor (Return on Investment – RoI) adecvat și, ca atare, la cost se adaugă profitul (cf. și punctul 3.5.1).

4.   Rezumat

| 4.1. | Răspunsul la întrebarea Președinției cehe este – pe scurt – că, dată fiind actuala organizare a pieței energiei electrice, energia nucleară nu poate contribui la stabilitatea prețurilor. O situație de stabilizare a prețurilor prin energia nucleară este posibilă numai atunci când, pe lângă finanțare privată, organizarea pieței este adaptată în urma unui substanțial ajutor de stat. |
| --- | --- |

4.1.

Răspunsul la întrebarea Președinției cehe este – pe scurt – că, dată fiind actuala organizare a pieței energiei electrice, energia nucleară nu poate contribui la stabilitatea prețurilor. O situație de stabilizare a prețurilor prin energia nucleară este posibilă numai atunci când, pe lângă finanțare privată, organizarea pieței este adaptată în urma unui substanțial ajutor de stat.

| 4.2. | Prin urmare, CESE recomandă Președinției cehe să deschidă un dialog structurat la nivelul UE, pentru a conveni asupra unei noi organizări a pieței energiei electrice care să garanteze stabilitatea prețurilor. |
| --- | --- |

4.2.

Prin urmare, CESE recomandă Președinției cehe să deschidă un dialog structurat la nivelul UE, pentru a conveni asupra unei noi organizări a pieței energiei electrice care să garanteze stabilitatea prețurilor.

| Expunere de motive |
| --- |
| În declarația lor din 8 septembrie, președinta CESE, Christa Schweng, și președinta Secțiunii TEN, Baiba Miltovica, au scris: „CESE solicită o acțiune europeană comună pentru a garanta stabilitatea prețurilor energiei electrice și reformarea urgentă a pieței energiei”. Această cerință face tocmai obiectul acestui amendament, pe care l-am elaborat pentru a oferi un răspuns clar și onest întrebării puse de Președinția cehă.
  Proiectul de aviz TEN/776, în curs de elaborare, nu se concentrează pe răspunsul la solicitarea Președinției cehe (care este rolul energiei nucleare în stabilitatea prețului la energie electrică), ci este un aviz care se referă, mai întâi, la securitatea aprovizionării și, în al doilea rând, la a transmite un mesaj publicitar în favoarea energiei nucleare. Securitatea aprovizionării este, desigur, foarte importantă, dar nu la acest aspect se referea solicitarea Președinției.
  Din păcate, raportoarea a inclus și o serie de inexactități și puncte discutabile în avizul său. Într-un memorandum prezentat înainte de ședința Secțiunii TEN de la începutul acestei luni, am făcut o selecție a 20 dintre aceste puncte.
  Dorim să subliniem că stabilitatea prețurilor este una din condițiile prealabile pentru a oferi pe termen scurt și mediu consumatorilor de electricitate (atât întreprinderi, cât și consumatori), siguranță cu privire la costuri. Prin urmare, prețurile stabile ale energiei joacă un rol esențial pentru ca întreprinderile europene să performeze și să creeze și să mențină locuri de muncă.

  Ca atare, am pregătit acest amendament și solicităm Biroului CESE să îl accepte ca aviz contrar.

  În acest amendament, oferim un răspuns clar și neechivoc la întrebarea căreia ar trebui să-i răspundă prezentul aviz, și anume rolul energiei nucleare în stabilitatea prețurilor la energie în UE. Prin urmare, NU vom discuta despre avantajele și dezavantajele energiei nucleare, nici despre nivelul prețurilor, deoarece este posibil să existe sau nu stabilitate la orice nivel al prețurilor.
  Este important să se înțeleagă că, dacă se dorește să se acționeze asupra prețurilor energiei electrice, este necesar să se modifice sistemul actual al pieței acestor prețuri. Această concluzie este în prezent exprimată în multe locuri în Europa, inclusiv de Ursula von der Leyen și de Consiliul Energie din 9 septembrie. Am introdus această concluzie în mai multe rânduri în procesul de elaborare a acestui aviz.
  Ca atare, am prezentat în prezentul amendament patru scenarii pentru a analiza în ce situații de organizare a pieței poate fi utilizată energia nucleară și în ce situații acest tip de energie nu poate avea un efect stabilizator asupra prețurilor la energie. Concluzia noastră este că energia nucleară nu poate avea un efect stabilizator în două din scenarii, dar – în anumite condiții – poate avea un efect stabilizator în celelalte două.
  Poziția noastră a fost sprijinită de cei trei experți invitați la o ședință a grupului de studiu de președinte și de raportoare:
  Prof. Keppler consideră că: „Energia nucleară nu are un impact real asupra prețurilor energiei electrice, nicio creștere de 10 sau 20 % a producției sale!”
  Dl Cometto (Agenția Internațională pentru Energie Atomică, AIEA): „Pe termen scurt, energia nucleară are impact limitat asupra scăderii prețurilor energiei electrice.”
  Dl Goicea (FORATOM): „În teorie, energia nucleară poate oferi stabilitate prețurilor finale ale energiei electrice, dar aceasta rămâne o chestiune de organizare a pieței.” |

Expunere de motive

În declarația lor din 8 septembrie, președinta CESE, Christa Schweng, și președinta Secțiunii TEN, Baiba Miltovica, au scris: „CESE solicită o acțiune europeană comună pentru a garanta stabilitatea prețurilor energiei electrice și reformarea urgentă a pieței energiei”. Această cerință face tocmai obiectul acestui amendament, pe care l-am elaborat pentru a oferi un răspuns clar și onest întrebării puse de Președinția cehă.

Proiectul de aviz TEN/776, în curs de elaborare, nu se concentrează pe răspunsul la solicitarea Președinției cehe (care este rolul energiei nucleare în stabilitatea prețului la energie electrică), ci este un aviz care se referă, mai întâi, la securitatea aprovizionării și, în al doilea rând, la a transmite un mesaj publicitar în favoarea energiei nucleare. Securitatea aprovizionării este, desigur, foarte importantă, dar nu la acest aspect se referea solicitarea Președinției.

Din păcate, raportoarea a inclus și o serie de inexactități și puncte discutabile în avizul său. Într-un memorandum prezentat înainte de ședința Secțiunii TEN de la începutul acestei luni, am făcut o selecție a 20 dintre aceste puncte.

Dorim să subliniem că stabilitatea prețurilor este una din condițiile prealabile pentru a oferi pe termen scurt și mediu consumatorilor de electricitate (atât întreprinderi, cât și consumatori), siguranță cu privire la costuri. Prin urmare, prețurile stabile ale energiei joacă un rol esențial pentru ca întreprinderile europene să performeze și să creeze și să mențină locuri de muncă.

Ca atare, am pregătit acest amendament și solicităm Biroului CESE să îl accepte ca aviz contrar.

În acest amendament, oferim un răspuns clar și neechivoc la întrebarea căreia ar trebui să-i răspundă prezentul aviz, și anume rolul energiei nucleare în stabilitatea prețurilor la energie în UE. Prin urmare, NU vom discuta despre avantajele și dezavantajele energiei nucleare, nici despre nivelul prețurilor, deoarece este posibil să existe sau nu stabilitate la orice nivel al prețurilor.

Este important să se înțeleagă că, dacă se dorește să se acționeze asupra prețurilor energiei electrice, este necesar să se modifice sistemul actual al pieței acestor prețuri. Această concluzie este în prezent exprimată în multe locuri în Europa, inclusiv de Ursula von der Leyen și de Consiliul Energie din 9 septembrie. Am introdus această concluzie în mai multe rânduri în procesul de elaborare a acestui aviz.

Ca atare, am prezentat în prezentul amendament patru scenarii pentru a analiza în ce situații de organizare a pieței poate fi utilizată energia nucleară și în ce situații acest tip de energie nu poate avea un efect stabilizator asupra prețurilor la energie. Concluzia noastră este că energia nucleară nu poate avea un efect stabilizator în două din scenarii, dar – în anumite condiții – poate avea un efect stabilizator în celelalte două.

Poziția noastră a fost sprijinită de cei trei experți invitați la o ședință a grupului de studiu de președinte și de raportoare:

Prof. Keppler consideră că: „Energia nucleară nu are un impact real asupra prețurilor energiei electrice, nicio creștere de 10 sau 20 % a producției sale!”

Dl Cometto (Agenția Internațională pentru Energie Atomică, AIEA): „Pe termen scurt, energia nucleară are impact limitat asupra scăderii prețurilor energiei electrice.”

Dl Goicea (FORATOM): „În teorie, energia nucleară poate oferi stabilitate prețurilor finale ale energiei electrice, dar aceasta rămâne o chestiune de organizare a pieței.”

| Rezultatul votului: |
| --- |
| Voturi pentru: | 98 |
| Voturi împotrivă: | 135 |
| Abțineri: | 27 |

Rezultatul votului:

Voturi pentru:

98

Voturi împotrivă:

135

Abțineri:

27

---

(1)  https://sweden.se/climate/sustainability/energy-use-in-sweden

(2)  https://www.gov.uk/government/collections/hinkley-point-c

---

ANEXA II

| | MEMBRU | GRUP | MEM | Delegarea votului |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ANDERSEN, Dorthe | II | A | SORGENFREY, Bente |
| 2 | ANDERSSON, Jan Torsten | III | N | |
| 3 | ANDERSSON, Krister | I | D | |
| 4 | ANGELOVA, Milena | I | D | |
| 5 | ANTONIOU, Michalis | I | D | |
| 6 | ARDHE, Christian | I | D | |
| 7 | ATS, Kerli | III | D | |
| 8 | BABRAUSKIENE, Tatjana | II | A | |
| 9 | BACK, Thord Stefan | I | D | |
| 10 | BALDZENS, Egils | II | D | |
| 11 | BARBUCCI, Giulia | II | A | |
| 12 | BARCELÓ DELGADO, Andrés | I | D | |
| 13 | BARRERA CHAMORRO, Maria Del Carmen | II | N | |
| 14 | BARTELS, Holger | II | N | |
| 15 | BÄUMLER, Christian | II | N | |
| 16 | BERNIS CASTELLS, Jaume | III | D | |
| 17 | BERTOLINI, Silvestre | II | D | |
| 18 | BIEGON, Dominika | II | N | |
| 19 | BLANC, Patricia | III | D | |
| 20 | BLIJLEVENS, Réné | I | A | |
| 21 | BOGUSZ, Malgorzata Anna | III | N | |
| 22 | BOLAND, Séamus | III | N | |
| 23 | BOLLON, Pierre | I | D | |
| 24 | BORSANI, Matteo Carlo | I | D | |
| 25 | BRISHOUAL, Rachel | III | A | |
| 26 | BRONIARZ, Wincenty Slawomir | II | A | |
| 27 | BRZOBOHATÁ, Zuzana | III | N | |
| 28 | BYRNE, Peter | I | D | |
| 29 | CABRA DE LUNA, Miguel Ángel | III | D | |
| 30 | CALDERONE, Marina Elvira | III | N | |
| 31 | CALISTRU, Elena-Alexandra | III | A | |
| 32 | CAÑO AGUILAR, Isabel | II | N | |
| 33 | CATSAMBIS, Constantine | I | D | |
| 34 | CHAMPAS, Panagiotis | III | D | |
| 35 | CHARRY, Philippe | II | D | DESIANO, Carole |
| 36 | CHOIX, Bruno | I | D | |
| 37 | CLEVER, Peter | I | D | HEMMERLING, Udo |
| 38 | COMER, John | III | D | |
| 39 | CORAZZA, Chiara | III | D | |
| 40 | COULON, Pierre Jean | II | D | |
| 41 | COUMONT, Raymond | II | D | |
| 42 | CSER, Ágnes | III | D | |
| 43 | DE FELIPE LEHTONEN, Helena | I | D | |
| 44 | DE LEEUW, Rudy | II | N | ULENS, Miranda |
| 45 | DE LOTTO, Pietro Francesco | I | D | |
| 46 | DE MELLO, Vasco | I | D | |
| 47 | DE MÛELENAERE, Robert | I | D | |
| 48 | DEGUARA, Jason | II | N | |
| 49 | DEL RIO, Cinzia | II | N | |
| 50 | DESTOM, Joël | III | D | |
| 51 | DIAMANTOUROS, Konstantinos | I | D | |
| 52 | DIMITRIADOU, Stavroula | II | N | |
| 53 | DIRX, Jan | III | N | NEISINGH, Ody |
| 54 | DOZ ORRIT, Javier | II | D | |
| 55 | DROBINSKI-WEIß, Elvira | III | N | |
| 56 | DUFEK, Bohumír | II | D | |
| 57 | DULEVSKI, Lalko | III | N | |
| 58 | DUTTO, Diego | III | N | |
| 59 | EDELÉNYI, András | I | D | |
| 60 | FELSZEGHI, Sára | II | D | |
| 61 | FORNEA, Dumitru | II | D | |
| 62 | GARAT PÉREZ, Francisco Javier | III | D | |
| 63 | GARCÍA DEL RIEGO, Antonio | I | D | SABATINI, Giovanni |
| 64 | GARCÍA SALGADO, Manuel | II | D | |
| 65 | GARDIAS, Dorota | II | D | |
| 66 | GAVRILOVS, Vitalijs | I | D | |
| 67 | GEISEN, Norbert | III | D | |
| 68 | GKOFAS, Panagiotis | III | D | |
| 69 | GOBINŠ, Andris | III | N | |
| 70 | GONDARD-ARGENTI, Marie-Françoise | I | D | |
| 71 | GRABO, Louise | III | D | KILIM, Irma |
| 72 | HÄGGLUND, Sam | II | A | |
| 73 | HÄGGMAN, Maria | II | A | |
| 74 | HAJNOŠ, Miroslav | II | D | |
| 75 | HAUKANÕMM, Monika | III | N | |
| 76 | HEALY, Joe | III | D | |
| 77 | HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo | III | N | |
| 78 | HOFFMANN, Reiner Gerd | II | N | |
| 79 | HOLST, Sif | III | A | |
| 80 | IOANNIDIS, Athanasios | III | D | |
| 81 | IZVERNICEANU DE LA IGLESIA, Ileana | III | N | |
| 82 | JAHIER, Luca | III | N | |
| 83 | JOHANSSON, Benny | II | A | |
| 84 | JONUŠKA, Alfredas | I | D | |
| 85 | JOÓ, Kinga | III | D | |
| 86 | JUODKAITE, Dovile | III | N | |
| 87 | KÁLLAY, Piroska | II | A | |
| 88 | KATTNIG, Thomas | II | N | BUZEK, Tanja |
| 89 | KIUKAS, Vertti | III | D | |
| 90 | KLIMEK, Jan | I | D | |
| 91 | KOKALOV, Ivan | II | D | |
| 92 | KOLBE, Rudolf | III | N | |
| 93 | KOLYVAS, Ioannis | III | N | |
| 94 | KOMORÓCZKI, István | I | D | |
| 95 | KONTKANEN, Mira-Maria | I | D | |
| 96 | KOUTSIOUMPELIS, Stavros | II | D | |
| 97 | KROPIL, Rudolf | III | D | |
| 98 | KROPP, Thomas | I | D | GERSTEIN, Antje |
| 99 | KRUPAVICIENE, Kristina | II | D | |
| 100 | KÜKEDI, Zsolt | III | D | |
| 101 | KUNYSZ, Maciej Dawid | III | A | |
| 102 | LADEFOGED, Anders | I | D | |
| 103 | LE BRETON, Marie-Pierre | I | D | |
| 104 | LEFÈVRE, Christophe | II | D | |
| 105 | LEITANE, Katrina | III | A | |
| 106 | LOBO XAVIER, Gonçalo | I | A | |
| 107 | LOHAN, Cillian | III | N | |
| 108 | LUSTENHOUWER, Colin | I | N | |
| 109 | MACHYNA, Emil | II | D | |
| 110 | MADSEN, Niels | I | D | |
| 111 | MALLIA, Stefano | I | D | |
| 112 | MANOLOV, Dimitar | II | D | |
| 113 | MARCHIORI, Alberto | I | D | |
| 114 | MARIN, Florian | II | N | |
| 115 | MARTINOVIC DŽAMONJA, Dragica | I | D | |
| 116 | MASCIA, Sandro | I | D | |
| 117 | MASTANTUONO, Alena | I | D | LEMCKE, Freya |
| 118 | MATSAS, Andreas | II | D | |
| 119 | MAVROMMATIS, Manthos | I | D | |
| 120 | MEDINA, Felipe | I | D | |
| 121 | MENSI, Maurizio | III | A | |
| 122 | MERLO, Nicoletta | II | D | |
| 123 | MESKER, August Pierre | I | N | |
| 124 | MEYNENT, Denis | II | N | |
| 125 | MILTOVICA, Baiba | III | D | |
| 126 | MINCHEVA, Mariya | I | D | PANGL, Andreas |
| 127 | MIRA, Luís | I | D | |
| 128 | MISSLBECK-WINBERG, Christiane | I | D | |
| 129 | MITOV, Veselin | II | D | |
| 130 | MONE, Andrea | II | A | |
| 131 | MOOS, Christian | III | A | |
| 132 | MORENO DÍAZ, José Antonio | II | A | |
| 133 | MORKIS, Gintaras | I | D | |
| 134 | MOSTACCIO, Alessandro | III | N | |
| 135 | MUREȘAN, Marinel Dănuț | I | D | |
| 136 | MURGUÍA ESTEVE, Aitor | II | N | |
| 137 | NIKOLOPOULOU, Maria | II | N | |
| 138 | NIKOLOV, Bogomil | III | N | |
| 139 | NOWACKI, Marcin | I | D | |
| 140 | NYGREN, Ellen | II | A | |
| 141 | OCHEDZAN, Justyna Kalina | III | A | |
| 142 | O'CONNOR, Jack | II | A | |
| 143 | ÖNGÖRUR, Berivan | II | A | |
| 144 | OSTROWSKI, Krzysztof | I | A | |
| 145 | PĂDURE, Decebal-Ștefăniță | I | D | HAUNERT, Nora |
| 146 | PAIDAS, Ioannis | II | D | |
| 147 | PALMIERI, Stefano | II | A | |
| 148 | PARTHIE, Sandra | I | A | |
| 149 | PATER, Krzysztof | III | D | |
| 150 | PAVIĆ-ROGOŠIĆ, Lidija | III | A | |
| 151 | PENTTINEN, Markus | II | D | |
| 152 | PETRAITIENE, Irena | II | D | |
| 153 | PIETKIEWICZ, Janusz | I | D | |
| 154 | PILAWSKI, Lech | I | D | |
| 155 | PLOSCEANU, Aurel Laurențiu | I | N | |
| 156 | POCIVAVŠEK, Jakob Krištof | II | A | |
| 157 | POPELKOVÁ, Hana | II | D | VAN KELLE, Lottie |
| 158 | POTTIER, Jean-Michel | I | D | |
| 159 | POTYRALA, Dariusz Miroslaw | II | D | |
| 160 | PREDA, Bogdan | I | D | VUORI, Timo |
| 161 | PROUZET, Emilie | I | D | |
| 162 | PUECH d'ALISSAC, Arnold | I | D | |
| 163 | PUXEU ROCAMORA, Josep | I | D | |
| 164 | QUAREZ, Christophe | II | D | |
| 165 | RAMMO, Alari | III | D | |
| 166 | RAVNIK, Branko | III | D | |
| 167 | REALE, Maurizio | I | D | |
| 168 | REDING, Jean-Claude | II | N | |
| 169 | REISECKER, Sophia | II | A | RUSU, Sabin |
| 170 | RELIC, Danko | III | A | |
| 171 | REPANŠEK, Neža | III | N | |
| 172 | RIBBE, Lutz | III | N | |
| 173 | RISTELÄ, Pekka | II | A | |
| 174 | ROBYNS, Wautier | I | D | |
| 175 | ROCHE RAMO, José Manuel | III | N | |
| 176 | RÖPKE, Oliver | II | N | KLUGE, Norbert |
| 177 | SAKAROVÁ, Dana | II | D | |
| 178 | SALIS-MADINIER, Franca | II | N | |
| 179 | SAMMUT BONNICI, Dolores | I | A | |
| 180 | SCHAFFENRATH, Martin Josef | III | N | |
| 181 | SCHLÜTER, Bernd | III | A | |
| 182 | SCHMIDT, Peter | II | N | |
| 183 | SCHWARTZ, Arnaud | III | N | |
| 184 | SCHWENG, Christa | I | A | |
| 185 | SERRA ARIAS, Ricardo | III | D | |
| 186 | SIBIAN, Ionut | III | N | |
| 187 | SILVA, Carlos | II | N | |
| 188 | SILVA, Francisco | III | N | |
| 189 | SILVA, João | II | N | |
| 190 | SINKEVICIUTE, Elena | III | D | |
| 191 | SIPKO, Juraj | III | A | |
| 192 | ŠIRHALOVÁ, Martina | I | D | |
| 193 | SMOLE, Jože | I | N | |
| 194 | SÕBER, Kristi | I | D | |
| 195 | SOETE, Paul | I | D | |
| 196 | STOEV, Georgi | I | D | |
| 197 | STUDNICNÁ, Lucie | II | A | MILIĆEVIĆ-PEZELJ, Anica |
| 198 | SÜLE, Katalin Elza | I | D | |
| 199 | SVENTEK, David | I | D | |
| 200 | SZALAY, Anton | II | D | |
| 201 | SZYMANSKI, Mateusz | II | D | |
| 202 | TCHOUKANOV, Stoyan | III | N | |
| 203 | TEDER, Reet | I | D | MAJETIĆ, Davor |
| 204 | THURNER, Andreas | III | N | |
| 205 | TIAINEN, Simo | III | D | |
| 206 | TOPOLÁNSZKY, Ákos | III | A | |
| 207 | TRINDADE, Carlos Manuel | II | N | MAURICIO DE CARVALHO, Fernando |
| 208 | TUPILUȘI, Tudorel | III | D | |
| 209 | TZOTZE-LANARA, Zoe | II | N | |
| 210 | ULGIATI, Luigi | Non-insc. | D | |
| 211 | UNGERMAN, Jaroslav | Non-insc. | D | |
| 212 | VADÁSZ, Borbála | I | D | |
| 213 | VARDAKASTANIS, Ioannis | III | N | |
| 214 | VASK, Kaia | II | D | |
| 215 | VERNICOS, George | I | D | |
| 216 | VIIES, Mare | II | D | |
| 217 | VILARES DIOGO, Edgar | III | N | |
| 218 | VON BROCKDORFF, Philip | II | N | |
| 219 | VORBACH, Judith | II | N | |
| 220 | VYYRYLÄINEN, Tiina | III | D | |
| 221 | WAGENER, Marco | II | N | WOLFF, Romain |
| 222 | WAGNSONNER, Thomas | II | N | |
| 223 | WILLEMS, Heiko | I | D | |
| 224 | WILLEMS, Marie Josiane | III | A | |
| 225 | WRÓBLEWSKI, Tomasz Andrzej | I | D | |
| 226 | WYCKMANS, Ferdinand | II | N | |
| 227 | YIAPANIS, Anastasis | III | D | |
| 228 | YILDIRIM, Ozlem | II | D | |
| 229 | YLIKARJULA, Janica | I | D | |
| 230 | ZARINA, Katrina | I | D | |
| 231 | ZIELENIECKI, Marcin Antoni | II | D | |
| 232 | ZORKO, Andrej | II | N | |
| 233 | ZVOLSKÁ, Marie | I | D | HARTMAN RADOVÁ, Jana |
| 234 | ZYCH, Tymoteusz Adam | III | N | |

MEMBRU

GRUP

MEM

Delegarea votului

1

ANDERSEN, Dorthe

II

A

SORGENFREY, Bente

2

ANDERSSON, Jan Torsten

III

N

3

ANDERSSON, Krister

I

D

4

ANGELOVA, Milena

I

D

5

ANTONIOU, Michalis

I

D

6

ARDHE, Christian

I

D

7

ATS, Kerli

III

D

8

BABRAUSKIENE, Tatjana

II

A

9

BACK, Thord Stefan

I

D

10

BALDZENS, Egils

II

D

11

BARBUCCI, Giulia

II

A

12

BARCELÓ DELGADO, Andrés

I

D

13

BARRERA CHAMORRO, Maria Del Carmen

II

N

14

BARTELS, Holger

II

N

15

BÄUMLER, Christian

II

N

16

BERNIS CASTELLS, Jaume

III

D

17

BERTOLINI, Silvestre

II

D

18

BIEGON, Dominika

II

N

19

BLANC, Patricia

III

D

20

BLIJLEVENS, Réné

I

A

21

BOGUSZ, Malgorzata Anna

III

N

22

BOLAND, Séamus

III

N

23

BOLLON, Pierre

I

D

24

BORSANI, Matteo Carlo

I

D

25

BRISHOUAL, Rachel

III

A

26

BRONIARZ, Wincenty Slawomir

II

A

27

BRZOBOHATÁ, Zuzana

III

N

28

BYRNE, Peter

I

D

29

CABRA DE LUNA, Miguel Ángel

III

D

30

CALDERONE, Marina Elvira

III

N

31

CALISTRU, Elena-Alexandra

III

A

32

CAÑO AGUILAR, Isabel

II

N

33

CATSAMBIS, Constantine

I

D

34

CHAMPAS, Panagiotis

III

D

35

CHARRY, Philippe

II

D

DESIANO, Carole

36

CHOIX, Bruno

I

D

37

CLEVER, Peter

I

D

HEMMERLING, Udo

38

COMER, John

III

D

39

CORAZZA, Chiara

III

D

40

COULON, Pierre Jean

II

D

41

COUMONT, Raymond

II

D

42

CSER, Ágnes

III

D

43

DE FELIPE LEHTONEN, Helena

I

D

44

DE LEEUW, Rudy

II

N

ULENS, Miranda

45

DE LOTTO, Pietro Francesco

I

D

46

DE MELLO, Vasco

I

D

47

DE MÛELENAERE, Robert

I

D

48

DEGUARA, Jason

II

N

49

DEL RIO, Cinzia

II

N

50

DESTOM, Joël

III

D

51

DIAMANTOUROS, Konstantinos

I

D

52

DIMITRIADOU, Stavroula

II

N

53

DIRX, Jan

III

N

NEISINGH, Ody

54

DOZ ORRIT, Javier

II

D

55

DROBINSKI-WEIß, Elvira

III

N

56

DUFEK, Bohumír

II

D

57

DULEVSKI, Lalko

III

N

58

DUTTO, Diego

III

N

59

EDELÉNYI, András

I

D

60

FELSZEGHI, Sára

II

D

61

FORNEA, Dumitru

II

D

62

GARAT PÉREZ, Francisco Javier

III

D

63

GARCÍA DEL RIEGO, Antonio

I

D

SABATINI, Giovanni

64

GARCÍA SALGADO, Manuel

II

D

65

GARDIAS, Dorota

II

D

66

GAVRILOVS, Vitalijs

I

D

67

GEISEN, Norbert

III

D

68

GKOFAS, Panagiotis

III

D

69

GOBINŠ, Andris

III

N

70

GONDARD-ARGENTI, Marie-Françoise

I

D

71

GRABO, Louise

III

D

KILIM, Irma

72

HÄGGLUND, Sam

II

A

73

HÄGGMAN, Maria

II

A

74

HAJNOŠ, Miroslav

II

D

75

HAUKANÕMM, Monika

III

N

76

HEALY, Joe

III

D

77

HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo

III

N

78

HOFFMANN, Reiner Gerd

II

N

79

HOLST, Sif

III

A

80

IOANNIDIS, Athanasios

III

D

81

IZVERNICEANU DE LA IGLESIA, Ileana

III

N

82

JAHIER, Luca

III

N

83

JOHANSSON, Benny

II

A

84

JONUŠKA, Alfredas

I

D

85

JOÓ, Kinga

III

D

86

JUODKAITE, Dovile

III

N

87

KÁLLAY, Piroska

II

A

88

KATTNIG, Thomas

II

N

BUZEK, Tanja

89

KIUKAS, Vertti

III

D

90

KLIMEK, Jan

I

D

91

KOKALOV, Ivan

II

D

92

KOLBE, Rudolf

III

N

93

KOLYVAS, Ioannis

III

N

94

KOMORÓCZKI, István

I

D

95

KONTKANEN, Mira-Maria

I

D

96

KOUTSIOUMPELIS, Stavros

II

D

97

KROPIL, Rudolf

III

D

98

KROPP, Thomas

I

D

GERSTEIN, Antje

99

KRUPAVICIENE, Kristina

II

D

100

KÜKEDI, Zsolt

III

D

101

KUNYSZ, Maciej Dawid

III

A

102

LADEFOGED, Anders

I

D

103

LE BRETON, Marie-Pierre

I

D

104

LEFÈVRE, Christophe

II

D

105

LEITANE, Katrina

III

A

106

LOBO XAVIER, Gonçalo

I

A

107

LOHAN, Cillian

III

N

108

LUSTENHOUWER, Colin

I

N

109

MACHYNA, Emil

II

D

110

MADSEN, Niels

I

D

111

MALLIA, Stefano

I

D

112

MANOLOV, Dimitar

II

D

113

MARCHIORI, Alberto

I

D

114

MARIN, Florian

II

N

115

MARTINOVIC DŽAMONJA, Dragica

I

D

116

MASCIA, Sandro

I

D

117

MASTANTUONO, Alena

I

D

LEMCKE, Freya

118

MATSAS, Andreas

II

D

119

MAVROMMATIS, Manthos

I

D

120

MEDINA, Felipe

I

D

121

MENSI, Maurizio

III

A

122

MERLO, Nicoletta

II

D

123

MESKER, August Pierre

I

N

124

MEYNENT, Denis

II

N

125

MILTOVICA, Baiba

III

D

126

MINCHEVA, Mariya

I

D

PANGL, Andreas

127

MIRA, Luís

I

D

128

MISSLBECK-WINBERG, Christiane

I

D

129

MITOV, Veselin

II

D

130

MONE, Andrea

II

A

131

MOOS, Christian

III

A

132

MORENO DÍAZ, José Antonio

II

A

133

MORKIS, Gintaras

I

D

134

MOSTACCIO, Alessandro

III

N

135

MUREȘAN, Marinel Dănuț

I

D

136

MURGUÍA ESTEVE, Aitor

II

N

137

NIKOLOPOULOU, Maria

II

N

138

NIKOLOV, Bogomil

III

N

139

NOWACKI, Marcin

I

D

140

NYGREN, Ellen

II

A

141

OCHEDZAN, Justyna Kalina

III

A

142

O'CONNOR, Jack

II

A

143

ÖNGÖRUR, Berivan

II

A

144

OSTROWSKI, Krzysztof

I

A

145

PĂDURE, Decebal-Ștefăniță

I

D

HAUNERT, Nora

146

PAIDAS, Ioannis

II

D

147

PALMIERI, Stefano

II

A

148

PARTHIE, Sandra

I

A

149

PATER, Krzysztof

III

D

150

PAVIĆ-ROGOŠIĆ, Lidija

III

A

151

PENTTINEN, Markus

II

D

152

PETRAITIENE, Irena

II

D

153

PIETKIEWICZ, Janusz

I

D

154

PILAWSKI, Lech

I

D

155

PLOSCEANU, Aurel Laurențiu

I

N

156

POCIVAVŠEK, Jakob Krištof

II

A

157

POPELKOVÁ, Hana

II

D

VAN KELLE, Lottie

158

POTTIER, Jean-Michel

I

D

159

POTYRALA, Dariusz Miroslaw

II

D

160

PREDA, Bogdan

I

D

VUORI, Timo

161

PROUZET, Emilie

I

D

162

PUECH d'ALISSAC, Arnold

I

D

163

PUXEU ROCAMORA, Josep

I

D

164

QUAREZ, Christophe

II

D

165

RAMMO, Alari

III

D

166

RAVNIK, Branko

III

D

167

REALE, Maurizio

I

D

168

REDING, Jean-Claude

II

N

169

REISECKER, Sophia

II

A

RUSU, Sabin

170

RELIC, Danko

III

A

171

REPANŠEK, Neža

III

N

172

RIBBE, Lutz

III

N

173

RISTELÄ, Pekka

II

A

174

ROBYNS, Wautier

I

D

175

ROCHE RAMO, José Manuel

III

N

176

RÖPKE, Oliver

II

N

KLUGE, Norbert

177

SAKAROVÁ, Dana

II

D

178

SALIS-MADINIER, Franca

II

N

179

SAMMUT BONNICI, Dolores

I

A

180

SCHAFFENRATH, Martin Josef

III

N

181

SCHLÜTER, Bernd

III

A

182

SCHMIDT, Peter

II

N

183

SCHWARTZ, Arnaud

III

N

184

SCHWENG, Christa

I

A

185

SERRA ARIAS, Ricardo

III

D

186

SIBIAN, Ionut

III

N

187

SILVA, Carlos

II

N

188

SILVA, Francisco

III

N

189

SILVA, João

II

N

190

SINKEVICIUTE, Elena

III

D

191

SIPKO, Juraj

III

A

192

ŠIRHALOVÁ, Martina

I

D

193

SMOLE, Jože

I

N

194

SÕBER, Kristi

I

D

195

SOETE, Paul

I

D

196

STOEV, Georgi

I

D

197

STUDNICNÁ, Lucie

II

A

MILIĆEVIĆ-PEZELJ, Anica

198

SÜLE, Katalin Elza

I

D

199

SVENTEK, David

I

D

200

SZALAY, Anton

II

D

201

SZYMANSKI, Mateusz

II

D

202

TCHOUKANOV, Stoyan

III

N

203

TEDER, Reet

I

D

MAJETIĆ, Davor

204

THURNER, Andreas

III

N

205

TIAINEN, Simo

III

D

206

TOPOLÁNSZKY, Ákos

III

A

207

TRINDADE, Carlos Manuel

II

N

MAURICIO DE CARVALHO, Fernando

208

TUPILUȘI, Tudorel

III

D

209

TZOTZE-LANARA, Zoe

II

N

210

ULGIATI, Luigi

Non-insc.

D

211

UNGERMAN, Jaroslav

Non-insc.

D

212

VADÁSZ, Borbála

I

D

213

VARDAKASTANIS, Ioannis

III

N

214

VASK, Kaia

II

D

215

VERNICOS, George

I

D

216

VIIES, Mare

II

D

217

VILARES DIOGO, Edgar

III

N

218

VON BROCKDORFF, Philip

II

N

219

VORBACH, Judith

II

N

220

VYYRYLÄINEN, Tiina

III

D

221

WAGENER, Marco

II

N

WOLFF, Romain

222

WAGNSONNER, Thomas

II

N

223

WILLEMS, Heiko

I

D

224

WILLEMS, Marie Josiane

III

A

225

WRÓBLEWSKI, Tomasz Andrzej

I

D

226

WYCKMANS, Ferdinand

II

N

227

YIAPANIS, Anastasis

III

D

228

YILDIRIM, Ozlem

II

D

229

YLIKARJULA, Janica

I

D

230

ZARINA, Katrina

I

D

231

ZIELENIECKI, Marcin Antoni

II

D

232

ZORKO, Andrej

II

N

233

ZVOLSKÁ, Marie

I

D

HARTMAN RADOVÁ, Jana

234

ZYCH, Tymoteusz Adam

III

N

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 572-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 21.9.2022-22.9.2022

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/123 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/123

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Un spațiu european al datelor privind sănătatea – valorificarea puterii datelor privind sănătatea în sprijinul cetățenilor, al pacienților și al inovării

[COM(2022) 196 final]

și privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la spațiul european al datelor privind sănătatea

[COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)]

(2022/C 486/16)

| Raportor: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Raportor:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Sesizare | Parlamentul European, 6.6.2022
  Consiliu, 13.6.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 8.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 22.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 198/0/1 |

Sesizare

Parlamentul European, 6.6.2022

Consiliu, 13.6.2022

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

8.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

22.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

198/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută Comunicarea Comisiei privind Spațiul european al datelor privind sănătatea. După criza provocată de pandemia de COVID-19 și cu câteva exemple bune de cooperare, cum ar fi certificatul european privind COVID, UE și cetățenii săi pot beneficia de date sigure, armonizate și partajate, care ar putea stimula sistemele de sănătate ale statelor membre în toate dimensiunile lor. CESE este de acord că transformarea digitală este esențială pentru a oferi o asistență medicală de mai bună calitate cetățenilor, pentru a construi sisteme de sănătate mai puternice și mai reziliente, pentru a sprijini competitivitatea și inovarea pe termen lung în ecosistemul medical al UE și pentru a ajuta UE să se redreseze în urma pandemiei. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Din punctul de vedere al CESE, este esențial să se valorifice oportunitățile oferite de inovare și digitalizare pentru a stimula bunăstarea cetățenilor și a îmbunătăți calitatea serviciilor de sănătate. În același timp, societatea civilă organizată și partenerii sociali atrag atenția asupra faptului că, în rândul statelor membre ale UE, există niveluri diferite de alfabetizare digitală, care trebuie abordate în cadrul procesului de punere în aplicare a strategiei. În ceea ce privește acest aspect, deviza „a nu lăsa pe nimeni în urmă” este mai relevantă ca niciodată. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pentru CESE, propunerea privind Spațiul european al datelor privind sănătatea reprezintă o ocazie excelentă de a oferi persoanelor posibilitatea de a-și accesa și controla datele privind sănătatea cu caracter personal. La același nivel, CESE consideră că această strategie ar asigura un cadru coerent pentru utilizarea datelor privind sănătatea persoanelor în contextul politicilor de cercetare și dezvoltare. Pentru a atinge ambele obiective, este foarte important să se garanteze încrederea și siguranța în acest proces. Din acest motiv, CESE sprijină desfășurarea unei campanii de comunicare la scară largă pentru a contribui la consolidarea încrederii în rândul cetățenilor. Cetățenii trebuie să fie conștienți de beneficiile generate de un astfel de proces de utilizare comună. Pentru CESE, ar fi interesant să se sublinieze beneficiile directe pentru cetățeni și consumatori, așa cum s-a întâmplat pentru alte părți interesate, dar trebuie să fie clar că există cerințe obligatorii de calitate, în special referitoare la autorizare și la anonimat. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că, ca atare, Spațiul european al datelor privind sănătatea va avea un impact pozitiv semnificativ asupra drepturilor fundamentale din punctul de vedere al protecției datelor cu caracter personal și al libertății de circulație. Cu condiția unei conectări adecvate la spațiul de date al Cloudului european pentru știința deschisă (EOSC) și la infrastructura europeană relevantă de date (1) în domeniul științelor vieții, acest fapt va permite cercetătorilor, inovatorilor și factorilor de decizie politică să utilizeze datele într-un mod mai eficace, mai sigur și într-un mod care să protejeze viața privată. În această privință, CESE este de acord că prezenta propunere reprezintă un alt efort pozitiv de stimulare a pieței interne și a potențialului său de îmbunătățire a vieții cetățenilor europeni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Deși sprijină această agendă, CESE atrage atenția asupra faptului că UE nu poate solicita cetățenilor să sprijine un spațiu european pentru schimbul de date privind sănătatea în condițiile unei finanțări limitate dedicate asistenței medicale. Pandemia de COVID-19 a dat o lovitură grea sistemelor de sănătate publică, iar UE trebuie să fie conștientă de faptul că trebuie să repare daunele și să consolideze sistemele de sănătate publică cu un buget adecvat înainte de a lua măsuri în direcția acestui proiect, care este, fără îndoială, pozitiv. În opinia CESE, dacă există un buget pentru o „agendă”, atunci UE trebuie să aloce fonduri pentru consolidarea sistemelor de sănătate și doar apoi să treacă la acest proiect interesant. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE subliniază necesitatea de a explica cetățenilor utilizarea datelor primare și secundare. Oamenii trebuie să aibă încredere în sistem pentru a coopera și a înțelege beneficiile, atât pentru indivizi, cât și pentru comunitate. CESE consideră că principalele temeri se referă la utilizarea secundară a datelor. Trebuie să fie foarte clar care este utilitatea, care sunt limitele, ce organism va controla și va valida datele și ce sancțiuni se aplică în caz de neconformitate. CESE este ferm convins că organizațiile societății civile și partenerii sociali pot contribui la explicarea și promovarea acestor mesaje dacă se implică în mod corespunzător. Organizațiile societății civile de pe teren ar putea aduce beneficii reale statelor membre pentru a sprijini comunitatea în aceste chestiuni, pentru a se asigura că nimeni nu pierde din vedere aceste progrese. În aceeași ordine de idei, medicii generaliști și medicii curanți aleși de pacienți reprezintă verigi esențiale ale lanțului de încredere dintre pacienți și utilizatorii datelor privind sănătatea. CESE recomandă ca acești profesioniști să fie implicați în mod special în strategia de comunicare. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Deși este în general în favoarea acestei propuneri, CESE invită Comisia să reflecteze în mod clar asupra avantajelor și dezavantajelor inițiativei de reducere a riscurilor, înainte de a trece la următorii pași. Trebuie să ne dăm seama că există prea multe provocări viitoare atunci când vorbim despre sistemele de sănătate ale statelor membre. Ele avansează în ritmuri diferite și au opinii diferite cu privire la sistemele de sănătate publice și private, iar cetățenii trebuie să înțeleagă că această propunere înseamnă investiții și opțiuni de politici publice. Trebuie să fie clar pentru cetățeni că acestea fac parte dintr-o strategie și sunt factori de progres, care vor aduce valoare adăugată și nu vor submina sistemul. Comunicarea este necesară pentru a evita neînțelegerile din partea publicului larg. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În vederea favorizării unui acces mai bun al tuturor la asigurări, ceea ce presupune ca asiguratorii să înțeleagă mai bine dovezile relevante, CESE solicită să se reflecteze asupra relevanței revizuirii interdicției absolute de utilizare a datelor secundare de către asigurători. Cu toate acestea, având în vedere riscul concomitent de individualizare a primelor de asigurare și de selectare a riscurilor, a considerat preferabil să susțină poziția Comisiei Europene potrivit căreia utilizarea secundară a datelor electronice privind sănătatea ar trebui să fie limitată doar la obiectivele perfect legitime de îmbunătățire și desfășurare a politicilor de sănătate publică și de cercetare. Comitetul solicită, de asemenea, să se ia în considerare posibilitatea de a deschide aceste date asigurătorilor în scopuri de cercetare, cu condiția ca acestea să fie pe deplin compatibile cu RGPD și cu obiectivele de interes public menționate mai sus și să fie monitorizate de autoritățile competente, în cooperare cu societatea civilă. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE este ferm convins că Spațiul european al datelor privind sănătatea va aduce beneficii persoanelor fizice, profesioniștilor din domeniul sănătății, furnizorilor de servicii medicale, cercetătorilor, autorităților de reglementare și factorilor de decizie politică, dar acest lucru se va întâmpla numai dacă, în contextul acestei strategii, cetățenii și părțile interesate participă la investițiile continue în sistemele naționale de sănătate. Implicarea cetățenilor nu este posibilă dacă ei nu vor considera că se află în centrul acestui proces. CESE recomandă Comisiei și statelor membre să implice organizațiile societății civile pentru a asigura succesul punerii în aplicare a strategiei și pentru a beneficia de experiența acestor organizații, care pot difuza informații despre transparența și fiabilitatea inițiativei. Investițiile în aceste domenii sunt esențiale. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE sprijină ideea că o combinație de investiții din programul „Europa digitală”, Mecanismul pentru interconectarea Europei și Orizont Europa poate fi utilizată de statele membre și de organismele implicate în Spațiul european al datelor privind sănătatea pentru a pune în aplicare strategia. În plus, programul „Europa digitală” va sprijini implementarea infrastructurii necesare pentru a face datele privind sănătatea accesibile în condiții de siguranță la nivel transfrontalier și pentru a dezvolta spații comune de date. Cu toate acestea, CESE atrage atenția și asupra faptului că aceste investiții vor necesita timp și nu sunt direct legate de calendarul strategiei. Prin urmare, așteptările cetățenilor trebuie să fie echilibrate în cadrul calendarului acestor investiții, pentru a nu risca ca ei să fie dezamăgiți și să nu își dea acordul pentru strategie și pentru schimbul de date în general. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | În cele din urmă, CESE îndeamnă Comisia să investească în mod consecvent în sistemele de securitate cibernetică, ceea ce poate preveni apariția unor probleme mari în toate statele membre. Cetățenii trebuie să poată avea încredere în aceste chestiuni, iar toate problemele și exemplele recente din multe părți diferite ale UE au creat un sentiment de nesiguranță și teamă în ceea ce privește protecția datelor și securitatea sistemelor. Acest aspect trebuie abordat într-un mod coordonat de UE și poate avea un impact semnificativ atunci când abordăm acest tip de investiții sensibile. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Cadrul general

| 2.1. | Comisia Europeană a lansat Spațiul european al datelor privind sănătatea (European Health Data Space – EHDS), unul dintre elementele centrale ale unei uniuni europene a sănătății puternice. EHDS este un cadru de schimb de date specifice sănătății, care stabilește norme și practici clare, infrastructura și un cadru de guvernanță pentru utilizarea de către pacienți a datelor electronice privind sănătatea, precum și pentru cercetare, inovare, elaborarea politicilor și activități de reglementare, asigurând totodată respectarea deplină a standardelor înalte ale UE în materie de protecție a datelor. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Aceasta va ajuta UE să realizeze un salt semnificativ în ceea ce privește modul în care asistența medicală este furnizată cetățenilor din întreaga Europă și va permite persoanelor să controleze și să utilizeze datele lor privind sănătatea în țara lor de origine sau în alte state membre. Astfel va fi promovată o piață unică autentică pentru serviciile și produsele digitale de sănătate. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Statele membre se vor asigura că fișele pacienților, prescripțiile electronice, rezultatele de laborator și rapoartele de externare din spital sunt întocmite și acceptate într-un format european comun. Interoperabilitatea și securitatea vor deveni cerințe obligatorii. Pentru a se asigura că drepturile cetățenilor sunt protejate, toate statele membre trebuie să desemneze autorități digitale din domeniul sănătății. Aceste autorități vor participa la infrastructura digitală transfrontalieră (MyHealth@EU), care va sprijini pacienții să facă schimb de date la nivel transfrontalier. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHDS se bazează pe RGPD, pe propunerea de Lege privind guvernanța datelor, pe proiectul de lege privind datele și pe Directiva NIS. El completează aceste inițiative și prevede norme mai adaptate pentru sectorul sănătății. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Utilizarea primară a datelor electronice privind sănătatea sprijină utilizarea datelor pentru o asistență medicală mai bună la nivel național și transfrontalier. Datele privind sănătatea sunt, de regulă, stocate în dosare medicale electronice, care conțin segmente din antecedentele medicale ale unui pacient (la nivel central sau implicând diverși furnizori de asistență medicală). Spațiul european al datelor privind sănătatea le va permite cetățenilor să își acceseze datele privind sănătatea și să-și pună datele la dispoziția unui cadru medical la alegerea lor – inclusiv atunci când se află în străinătate – și în limba profesioniștilor din domeniul sănătății. Astfel, pacientul poate obține un diagnostic și un tratament mai bun cu mai puține erori medicale și poate evita diagnosticarea inutilă. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Utilizarea secundară a datelor electronice privind sănătatea are loc atunci când datele privind sănătatea sunt prelucrate pentru a informa și a evalua politicile de sănătate publică sau pentru a desfășura activități de cercetare. Acest lucru poate spori siguranța pacienților și poate stimula dezvoltarea de noi medicamente și dispozitive medicale, precum și a medicinei personalizate și a unor produse care se bazează pe inteligența artificială. În contextul Spațiului european al datelor privind sănătatea, rezultatele acestor cercetări sunt făcute publice în formă agregată, protejând în mod corespunzător confidențialitatea datelor. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Spațiul european al datelor privind sănătatea este un ecosistem specific sănătății, alcătuit din norme, standarde și practici comune, infrastructură și un cadru de guvernanță care vizează:






  (a) | capacitarea persoanelor prin sporirea accesului digital la datele lor privind sănătatea electronice cu caracter personal și controlul acestora, precum și sprijinirea liberei circulații a acestor date; |
| --- | --- | --- |

2.7.

(a)

capacitarea persoanelor prin sporirea accesului digital la datele lor privind sănătatea electronice cu caracter personal și controlul acestora, precum și sprijinirea liberei circulații a acestor date;

| (b) | promovarea unei veritabile piețe unice a sistemelor de dosare electronice de sănătate, a dispozitivelor medicale relevante și a sistemelor de IA cu grad ridicat de risc; |
| --- | --- |

(b)

promovarea unei veritabile piețe unice a sistemelor de dosare electronice de sănătate, a dispozitivelor medicale relevante și a sistemelor de IA cu grad ridicat de risc;

| (c) | asigurarea unui cadru coerent, fiabil și eficient pentru utilizarea datelor privind sănătatea pentru activități de cercetare, inovare, elaborare a politicilor și reglementare. |
| --- | --- |

(c)

asigurarea unui cadru coerent, fiabil și eficient pentru utilizarea datelor privind sănătatea pentru activități de cercetare, inovare, elaborare a politicilor și reglementare.

3.   Puterea datelor privind sănătatea: încrederea, un pilon al strategiei

| 3.1. | CESE salută inițiativa Comisiei privind „Spațiul european al datelor privind sănătatea”, care are potențialul de a crește calitatea vieții cetățenilor, de a stimula inovarea și de a crea un mediu sigur pentru protecția datelor și schimbul de date. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | După criza provocată de pandemia de COVID-19, toate statele membre au fost afectate de presiunea pe care au suportat-o sistemele lor naționale de sănătate, iar această inițiativă a Comisiei a fost prezentată la momentul potrivit. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE este convins că există o neîncredere generală în ceea ce privește soliditatea sistemului, în ciuda unor rezultate pozitive observate în multe țări diferite. Medicii generaliști și medicii curanți aleși de pacienți reprezintă verigi esențiale ale lanțului de încredere dintre pacienți și utilizatorii datelor privind sănătatea. CESE recomandă implicarea activă a acestora în informarea cetățenilor cu privire la valoarea schimburilor de date privind sănătatea pentru ei personal și pentru societate în ansamblu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pentru a valorifica potențialul datelor privind sănătatea, Comisia a prezentat o propunere legislativă de creare a unui spațiu european al datelor privind sănătatea, pentru a permite persoanelor fizice să preia controlul asupra propriilor date privind sănătatea și pentru a permite utilizarea acestora în sensul de a garanta furnizarea unei asistențe medicale mai bune și a permite UE să utilizeze pe deplin potențialul oferit de schimbul, utilizarea și reutilizarea în condiții de siguranță și securitate a datelor medicale, fără obstacolele existente. CESE sprijină această idee generală. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Cetățenii UE vor putea accesa și partaja datele lor în timp real, păstrând în același timp un control mai amplu asupra acestora. Spațiul european al datelor privind sănătatea va permite o asistență medicală mai eficace, mai accesibilă și mai rezilientă și o mai bună calitate a vieții, oferind în același timp persoanelor fizice controlul asupra datelor lor privind sănătatea și valorificând potențialul economiei bazate pe date. Și în acest caz, CESE și societatea civilă organizată consideră că UE trebuie să profite de faptul că cetățenii sunt deschiși la o astfel de inițiativă, atât timp cât înțeleg proiectul și beneficiile conceptului. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Provocări asociate utilizării datelor privind sănătatea: riscuri și oportunități

| 4.1. | CESE consideră că este esențial ca statele membre să înțeleagă că sunt necesare investiții pentru promovarea acestui proiect și că, în prezent, există mai multe alte priorități strategice concurente. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Faptul că Spațiul european al datelor privind sănătatea se bazează pe Regulamentul general privind protecția datelor (RGPD) (2), pe Legea privind guvernanța datelor (3), pe proiectul de Lege privind datele (4) și pe Directiva NIS (5) oferă cetățenilor o dimensiune de încredere și transparență. În calitate de cadre orizontale, acestea prevăd norme (inclusiv măsuri de securitate) care se aplică sectorului sănătății. Cu toate acestea, caracterul deosebit de sensibil al datelor privind sănătatea este un fapt și trebuie abordat în mod corespunzător. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Peste jumătate dintre statele membre nu dispun de o legislație specifică privind reutilizarea datelor electronice privind sănătatea, de exemplu în scopuri de cercetare, de elaborare a politicilor sau de reglementare, și se bazează pe dispozițiile generale ale RGPD, utilizând adesea consimțământul pentru prelucrarea datelor privind sănătatea (6). Această situație are ca rezultat reutilizarea limitată a datelor privind sănătatea. Nu toate statele membre au un organism competent pentru accesul la datele privind sănătatea, dar, în cazul în care există un astfel de organism, numărul de cereri de utilizare a datelor privind sănătatea pentru proiecte de cercetare sau de elaborare a politicilor este în creștere rapidă (7), ceea ce demonstrează interesul pentru un astfel de sistem și nivelul cererii suprimate. CESE înțelege și consideră că acest concept sprijină, de asemenea, necesitatea unei astfel de strategii. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Spațiul european al datelor privind sănătatea va deschide abordări inovatoare în ceea ce privește înregistrarea cancerului, cu posibile alternative pentru a colecta în timp util informații geolocalizate cu privire la diferite tipuri de cancer. Acest lucru ar putea oferi o imagine de ansamblu în timp real asupra tipurilor de cancer din întreaga UE. În același timp, ar putea identifica tendințele, disparitățile și inegalitățile dintre statele membre și regiuni. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Este important de remarcat că acest lucru ar putea facilita identificarea provocărilor și a domeniilor specifice de acțiune care necesită investiții și alte acțiuni la nivelul UE, la nivel național și regional. De asemenea, el va face ca screeningul și tratamentul cancerului să fie mai bine direcționate, mai eficiente și mai accesibile, pentru a da doar un singur exemplu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Securitatea cibernetică este esențială pentru viața oamenilor. Beneficiile tehnologiei sunt uriașe, iar în ceea ce privește datele persoanelor, potențialul este și mai mare, dar crește și riscul de a pierde informații importante și valoroase. CESE este conștient de riscurile implicate și de exemplele recente din diferite state membre, care solicită luarea de măsuri. O strategie coordonată de combatere a „pirateriei cibernetice” și de creștere a nivelurilor de securitate cibernetică este foarte importantă. Fără acest tip de investiții, propunerea este inutilă. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Guvernanța, finanțarea și interacțiunea cu alte politici în domeniul sănătății

| 5.1. | CESE este ferm convins că acest proiect reprezintă o oportunitate de a capacita UE și de a beneficia de drepturi și garanții mai puternice în ceea ce privește datele privind sănătatea din UE. Se presupune că este mai ușor să se acceseze și să se facă schimb de date privind sănătatea cu alți profesioniști din domeniul sănătății, fără a fi necesară repetarea inutilă a anumitor investigații medicale. În același timp, facilitarea accesului la date interoperabile de înaltă calitate va înlesni în același timp inovarea și dezvoltarea de noi tratamente, de noi vaccinuri și de medicină personalizată. Prin urmare, este necesară o coordonare adecvată între toate părțile interesate – sistemele de sănătate publică, guvernele, cetățenii, factorii de decizie și comunicatorii – pentru a atinge aceste obiective. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | CESE este de acord că investițiile în digitalizare înseamnă investiții într-o asistență medicală mai bună și în reziliența sistemelor de sănătate ale statelor membre. Cu toate acestea, CESE înțelege, de asemenea, că există o oportunitate pentru statele membre de a utiliza mai bine resursele oferite de sistemele financiare europene, în special Mecanismul de redresare și reziliență (MRR), ca pilon principal al planului european de redresare, NextGenerationEU, menit să ofere ajutor financiar statelor membre pentru a combate efectele economice și sociale ale pandemiei de COVID-19 și pentru a face economia europeană mai rezistentă la șocurile viitoare. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE atrage atenția asupra beneficiilor combinării investițiilor în infrastructură care permit digitalizarea și progresul pentru toate regiunile. Este inutil să începem un proiect cu o astfel de dimensiune fără o rețea sau infrastructură adecvată sau fără a investi în îmbunătățirea formării și a alfabetizării digitale a cetățenilor. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE sprijină ideea că peste 480 de milioane EUR din programul „Europa digitală”, Mecanismul pentru interconectarea Europei și Orizont Europa pot fi utilizate de statele membre și de organismele implicate în Spațiul european al datelor privind sănătatea, precum și de alte sectoare. Programul Europa digitală va sprijini, de asemenea, implementarea infrastructurii necesare pentru a face datele privind sănătatea accesibile în condiții de siguranță la nivel transfrontalier și pentru a dezvolta spații comune de date. CESE afirmă că aceste investiții vor necesita timp și că așteptările cetățenilor trebuie să fie echilibrate în cadrul calendarului acestor investiții. |
| --- | --- |

5.4.

Bruxelles, 22 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Forumul strategic european privind infrastructurile de cercetare, prin intermediul foilor sale de parcurs strategice, a facilitat crearea unei infrastructuri europene de cercetare dedicate datelor de cercetare în domeniul sănătății, colectării în cadrul unor bănci biologice, datelor de imagistică medicală, etc. Detalii disponibile la adresa: https://roadmap2021.esfri.eu

1

(2)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

2

(3)  JO L 152, 3.6.2022, p. 1.

3

(4)  Propunere de Regulament privind norme armonizate pentru un acces echitabil la date și o utilizare corectă a acestora (Legea privind datele); COM(2022) 68 final.

4

(5)  JO L 194, 19.7.2016, p. 1.

5

(6)  Hansen J. et al., Assessment of the EU Member States’rules on health data in the light of GDPR („Evaluarea normelor statelor membre ale UE privind datele privind sănătatea în lumina RGPD”), disponibilă la adresa https://ec.europa.eu/health/system/files/2021-02/ms_rules_health-data_en_0.pdf

6

et al.

Assessment of the EU Member States’rules on health data in the light of GDPR

(7)  Conform evaluării impactului care însoțește propunerea (p. 15), în curs de elaborare.

7

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/129 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/129

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice pentru produsele artizanale și industriale și de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1001 și (UE) 2019/1753 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei (UE) 2019/1754 a Consiliului

[COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD)]

(2022/C 486/17)

| Raportor: | Paulo BARROS VALE |
| --- | --- |

Raportor:

Paulo BARROS VALE

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 11.5.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 118 alineatul (1) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 8.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 227/2/2 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 11.5.2022

Temei juridic

Articolul 118 alineatul (1) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

8.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

227/2/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută inițiativa Comisiei privind protecția indicațiilor geografice (IG) pentru produsele industriale și artizanale la nivelul UE, care umple vidul legislativ în ce privește aceste tipuri de produse. Identitatea regională și cunoștințele specifice tradiționale ar trebui protejate, iar legislația în acest domeniu este un instrument important pentru dezvoltarea regiunilor, deoarece de pe urma protecției prin indicații geografice beneficiază atât producătorii, cât și consumatorii. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că protecția indicațiilor geografice promovează dezvoltarea regiunilor, în special a regiunilor mai puțin dezvoltate, încurajând producătorii, garantându-le recunoașterea produselor lor și protecția împotriva imitațiilor, atrăgând și menținând populația pe teritoriul respectiv prin oferirea unor oportunități de angajare mai bune și mai bine remunerate și stimulând turismul durabil, în special turismul de nișă, bazat pe reputația regiunii. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Comisia prezintă o propunere de regulament privind protecția indicațiilor geografice pentru produsele artizanale și industriale. CESE nu este sigur că această opțiune este preferabilă opțiunii de a extinde cadrul existent pentru produsele agricole și alimentare, vinuri și băuturi spirtoase la produsele industriale și artizanale. Această a doua opțiune ar putea evita dispersarea legislației, a procedurilor și a autorităților, prin crearea unui sistem unic de protecție pentru fiecare indicație geografică, aplicabil oricărei tipologii a produsului. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că este esențial ca simbolul indicației geografice care trebuie utilizat să fie atractiv și adaptat la toate noile forme de comunicare, de la etichetele tradiționale la formele mai avansate de comunicare digitală. Aceasta ar trebui să transmită consumatorului percepția calității și a încrederii și să îi ajute pe producători în comunicarea lor. CESE consideră că ar putea fi avute în vedere actualizarea actualului simbol al indicației geografice protejate, astfel cum este definit în anexa la Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei din 18 decembrie 2013 (1), precum și crearea unui manual de marcă. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că este esențial ca procesul de tranziție de la protecția indicațiilor geografice la nivel național la protecția la nivelul UE să fie rapid și simplu. Este important să nu se prelungească utilizarea celor două sisteme în paralel, întrucât ea creează confuzie în rândul consumatorilor și al producătorilor. Pe de altă parte, statele membre care utilizează deja protecția geografică în temeiul Acordului de la Lisabona ar trebui să aibă posibilitatea de a afișa rapid simbolul UE și, prin urmare, de a adăuga produselor lor ceea ce este perceput ca o garanție de calitate. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE recomandă Comisiei să monitorizeze îndeaproape conflictele care pot apărea în procesele de certificare, în special cu țările terțe, și să își exercite puterea de negociere. Decizia de acordare a certificării ar trebui să fie luată, fără nicio îndoială, de Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO), o entitate recunoscută ca având competență în materie de proprietate industrială, însă ar trebui instituit un canal de comunicare între ambele părți pentru a examina cazurile care ridică semne de întrebare și care pot da naștere unor litigii. Regiunile transfrontaliere (din interiorul și din afara UE) pot reprezenta o provocare deosebită în ce privește obținerea unui consens esențial pentru protecția producătorilor și a consumatorilor. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Observații generale

| 2.1. | Obiectivul propunerii Comisiei este de a asigura protecția indicațiilor geografice (IG) (2) la nivelul Uniunii pentru produsele artizanale și industriale. Produsele artizanale și industriale sunt excluse din actualul mecanism de protecție a indicațiilor geografice, care acoperă numai produsele agricole și alimentare, vinurile și băuturile spirtoase. În UE există numeroase produse artizanale și industriale, cu caracteristici unice legate de regiunea lor de origine, care sunt imitate și contrafăcute în mod repetat și care trebuie protejate de urgență. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Absența unui mecanism de protecție la nivelul UE și incertitudinea juridică generată de diferențele dintre legislațiile naționale sau chiar de inexistența unei astfel de legislații împiedică protecția produselor artizanale și industriale cu caracteristici unice asociate cu regiunea lor de origine. Aceste lacune pot avea drept consecință dispariția produselor și a competențelor asociate. Produsele care prezintă o identitate regională, care au caracteristici unice și fac parte din tradițiile și identitatea regiunilor trebuie ocrotite și valorificate pentru a stimula dezvoltarea regiunilor, pentru a transmite cunoștințele specifice inerente și pentru a atrage populația și a o menține în teritoriile respective. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | UE a aderat în 2019 la Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona privind denumirile de origine și indicațiile geografice (3). În prezent, se impune crearea unui cadru legislativ în temeiul căruia Uniunea să poată prezenta o listă a indicațiilor sale geografice care urmează să fie plasate sub protecția sistemului, permițând producătorilor europeni să beneficieze de această protecție. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | După cum a afirmat deja cu alte ocazii (4), CESE consideră că protecția indicațiilor geografice este o resursă valoroasă pentru producătorii europeni și sprijină crearea unui sistem armonizat de protecție a indicațiilor geografice pentru produsele neagricole. CESE consideră că acest sistem îi ajută pe producători să își prezinte mai eficient produsele de calitate, pe o piață globalizată, liberalizată și competitivă, cu un impact pozitiv și mai puternic asupra regiunilor mai puțin dezvoltate. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Această poziție a fost deja promovată de CESE în 2015, în avizul său privind indicațiile geografice/produsele neagricole ale UE (5). Pe lângă faptul că se declară în favoarea extinderii protecției indicațiilor geografice la produsele neagricole prin reglementări la nivelul UE, CESE recomandă ca noul sistem să poată defini cât mai amănunțit posibil cadrul în vigoare pentru produsele agricole și alimentare, vinuri și băuturi spirtoase. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE consideră că protecția produselor artizanale și industriale prin intermediul indicațiilor geografice are potențialul de a crea diverse efecte pozitive în ce privește următoarele aspecte: calitatea produselor, necesară pentru a îndeplini criteriile de protecție prin indicații geografice, care oferă siguranță consumatorilor; atragerea și stabilirea persoanelor în regiune prin crearea de locuri de muncă mai calificate și mai bine plătite, precum și pentru a beneficia de mândria și notorietatea care rezultă din sentimentul de apartenență la o regiune cu caracteristici unice; dezvoltarea turismului durabil și protecția împotriva daunelor cauzate de imitație și contrafacere. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații specifice

| 3.1. | Propunerea Comisiei se bazează pe dispozițiile Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) privind proprietatea intelectuală și politica comercială comună (6). Scopul său este de a stabili un sistem comun de protecție a produselor artizanale și industriale (o legislație europeană omogenă privind proprietatea intelectuală) și de a institui mecanisme centralizate de autorizare, coordonare și supraveghere, adaptate la sistemul de la Lisabona, care să pună în aplicare acordul încheiat odată cu semnarea Actului de la Geneva. Instrumentul ales este un regulament autonom, care se înscrie în continuitatea celui existent pentru produsele agricole și alimentare, vinuri și băuturi spirtoase. Părțile interesate au fost consultate și, în general, sprijină crearea unui sistem specific de indicații geografice. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În cadrul evaluării impactului au fost analizate trei opțiuni de politică, precum și menținerea cadrului de reglementare actual (fragmentat și slab protejat la nivel internațional) – opțiunea 1: extinderea sistemului de protecție a indicațiilor geografice pentru produsele agricole la indicațiile geografice pentru produsele artizanale și industriale; opțiunea 2: un regulament autonom al UE pentru a crea o protecție sui generis a indicațiilor geografice; opțiunea 3: reforma sistemului de mărci. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În final, a fost aleasă opțiunea 2, și anume o propunere de regulament privind protecția indicațiilor geografice pentru produsele artizanale și industriale. CESE nu este convins că aceasta este cea mai bună opțiune, deoarece, dacă se dorește ca propunerea să adopte același sistem ca în cazul produselor agricole și alimentare, al vinurilor și băuturilor spirtoase, ar putea fi mai simplu să se extindă cadrul existent la produsele artizanale și industriale (opțiunea 1). Ca parte a revizuirii în curs în sectorul agroalimentar, ar putea fi inclusă această nouă clasă de produse, armonizându-se procedurile de recunoaștere a indicațiilor geografice fără a crea un efect de dispersare a legislației, a procedurilor și a autorităților. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În ceea ce privește legătura teritorială, CESE sprijină opțiunea aleasă, și anume alegerea unei indicații geografice protejate (IGP) în detrimentul denumirii de origine protejate (DOP). Într-adevăr, nu este esențial ca protecția acestui tip de produse să fie limitată la cele în care toate etapele de producție, prelucrare sau preparare au ca origine regiunea definită. Identitatea unui produs artizanal sau industrial se poate menține chiar dacă una dintre aceste etape își are originea într-o altă regiune, deoarece identitatea produsului rezultă din istorie sau din metoda sa de producție. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE consideră că opțiunea de a dispune de un sistem în două etape, mai întâi la nivel național și apoi la nivelul UE, este cea mai potrivită. Statele membre sunt cele care cunosc cel mai bine caracteristicile teritoriului lor și produsele care pot beneficia de sistemul de protecție a indicațiilor geografice, iar în acest caz, bariera lingvistică nu există. CESE dorește numai să atragă atenția asupra faptului că sistemul național ar trebui să fie reactiv, necostisitor și să asigure condiții de concurență echitabile pentru toți producătorii, indiferent de originea acestora. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE sprijină alegerea EUIPO (7) ca responsabil al etapei de înregistrare de la nivelul UE. EUIPO este o instituție cu o amplă experiență în domeniul proprietății industriale, cu capacitate și competență dovedite în îndeplinirea responsabilităților sale și dispune de instrumentele necesare pentru aceste înregistrări. Această alegere este cu atât mai importantă cu cât permite să se verifice incompatibilitatea registrelor indicațiilor geografice cu registrele de mărci și brevete. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE sprijină posibilitatea ca cererile de înregistrare, anulare sau modificare a caietului de sarcini al indicațiilor geografice să poată fi depuse de un grup de producători, direct la EUIPO, atunci când ele provin dintr-un stat membru care solicită o derogare de la desemnarea unei autorități competente pentru gestionarea etapei naționale a înregistrării și a altor proceduri legate de această categorie de produse. Într-adevăr, niciun producător nu ar trebui exclus din sistemul de protecție prin intermediul indicațiilor geografice atunci când includerea sa este posibilă, chiar dacă țara sa de origine nu recunoaște că este important să se investească în acest tip de instrument. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE salută existența unei opțiuni de declarație pe proprie răspundere pentru verificarea respectării caietului de sarcini al indicației geografice. În aceste cazuri, este prevăzut ca statele membre să efectueze controale aleatorii. CESE atrage atenția asupra dificultății unor astfel de controale sau chiar a conflictelor de jurisdicție care pot apărea atunci când delimitarea indicației geografice acoperă mai multe state membre sau, în special, o țară terță. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE salută faptul că produsele artizanale și industriale sunt protejate printr-un titlu european, care înlocuiește sistemele naționale existente. Această opțiune evită coexistența a două sisteme (european și național) și asigură o abordare uniformă. Este deosebit de important să se faciliteze procedura de protecție în regiunile transfrontaliere, prin standardizarea procedurilor. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE subliniază importanța definirii noțiunii de produs artizanal și industrial, astfel cum se menționează la articolul 3 din propunerea de regulament. Această definiție ar trebui să se bucure de un larg consens în rândul părților interesate, astfel încât să nu existe nicio îndoială că produsele pot fi protejate prin indicații geografice. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE susține că factorul de inovare ar trebui inclus în caietul de sarcini, întrucât poate contribui la protejarea și dezvoltarea patrimoniului cultural. O modificare a unei metode de producție prin inovare tehnologică sau proceduri inovatoare, care nu pune sub semnul întrebării calitatea, autenticitatea, reputația sau caracteristicile produsului care pot fi atribuite originii sale geografice, nu trebuie să aibă drept consecință retragerea protecției sau o nouă procedură de solicitare a protecției. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE este îngrijorat de faptul că ar putea apărea conflicte în ce privește alegerea și/sau utilizarea numelui unei regiuni, precum și în cadrul controalelor ulterioare certificării, între statele membre și, în special, cu țările terțe. Este posibil ca o indicație geografică transfrontalieră să nu facă obiectul unui consens cu privire la nomenclatura care urmează să fie adoptată, ceea ce poate împiedica accesul anumitor producători la această protecție, iar Comisiei ar trebui să i se confere la nivel politic competența de a negocia consensul. Această competență a Comisiei este deosebit de importantă în ceea ce privește controalele ulterioare certificării, astfel încât să se definească criterii de evaluare a conformității care să se aplice în mod echitabil de ambele părți ale frontierei. |
| --- | --- |

3.12.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

1

(2)  Indicație geografică (IG) înseamnă orice indicație care se referă la un produs originar dintr-o anumită zonă geografică și a cărui calitate, reputație sau altă caracteristică specifică este legată în mod esențial de originea sa geografică.

2

(3)  Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona, administrat de Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale (OMPI), permite părților contractante să beneficieze de o protecție rapidă la nivel înalt și pe durată nedeterminată a indicațiilor geografice. Actul de la Geneva actualizează Acordul de la Lisabona și îi extinde domeniul de aplicare la toate indicațiile geografice.

3

(4)  JO C 286, 16.7.2021, p. 59.

4

(5)  JO C 251, 31.7.2015, p. 39.

5

(6)  Articolele 188 și 207 din TFUE.

6

(7)  EUIPO – Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală.

7

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/133 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/133

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor de prevenire și combatere a abuzului sexual asupra copiilor

[COM(2022) 209 – 2022/0155 (COD)]

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un deceniu digital pentru copii și tineri: noua strategie europeană „Un internet mai bun pentru copii”

[COM(2022) 212 final]

(2022/C 486/18)

| Raportor: | domnul Veselin MITOV |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Veselin MITOV

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 22.7.2022
  Parlamentul European, 12.9.2022
  Comisia Europeană, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 8.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 233/0/1 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 22.7.2022

Parlamentul European, 12.9.2022

Comisia Europeană, 28.6.2022

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

8.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

233/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută propunerea de regulament „de stabilire a unor norme pentru prevenirea și combaterea abuzului sexual asupra copiilor” (1), precum și strategia intitulată „Un deceniu digital pentru copii și tineri: noua strategie europeană «Un internet mai bun pentru copii»” (2), care sosesc la momentul oportun, având în vedere utilizarea de la vârste mai fragede și aproape zilnică a internetului de către copii și cererea tot mai mare de materiale care conțin abuzuri sexuale asupra copiilor semnalată de Europol. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comitetul susține componenta educațională a strategiei, întrucât este esențial să se consolideze competențele, abilitățile digitale și informarea în ceea ce privește utilizarea datelor cu caracter personal, astfel încât toți copiii, indiferent de situația lor, să utilizeze internetul în cunoștință de cauză, astfel încât să se protejeze de potențialele pericole. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | La rândul său, formarea persoanelor care dețin responsabilitatea legală asupra copiilor a personalului din mediul școlar, educațional, sportiv etc. este primordială, întrucât numeroși adulți nu posedă competențele necesare. CESE apreciază intenția Comisiei de a organiza campanii de educare în utilizarea mass-mediei, destinate copiilor și responsabililor lor legali, prin intermediul rețelelor și al multiplicatorilor menționați anterior. Încurajează puternic extinderea acestor campanii și în rândul altor organizații ale societății civile organizate, pentru a le spori impactul și a dezvolta soluții creative, deoarece, în anumite state membre, ele au o experiență îndelungată pe teren și în prima linie și, prin urmare, ar trebui să beneficieze și de sprijin financiar în activitățile pe care le desfășoară. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comitetul sprijină, în principiu, regulamentul propus, dar își exprimă rezerva în ceea ce privește caracterul disproporționat al măsurilor avute în vedere și riscul de a încălca prezumția de nevinovăție, în măsura în care își propune să oblige întreprinderile tehnologice să examineze mesaje, fotografii sau materiale video publicate online, pentru a detecta posibile abuzuri asupra copiilor și, în caz de „certitudine”, să solicite, a posteriori, intervenția unei „autorități de coordonare” desemnate de statul membru, care are competența de a solicita instanței naționale sau unei autorități administrative independente să emită un ordin de detectare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Combaterea pornografiei infantile în mediul online este legitimă și necesară, însă ideea de a impune un sistem de detecție privat prima facie a unui anumit tip de conținut, oricât ar fi de ilicit, de ilegal și de periculos, riscă să genereze supravegherea generalizată a tuturor interacțiunilor virtuale. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Regulamentul propus prevede ca întreprinderile să detecteze modelele de limbaj asociate abuzurilor sexuale asupra copiilor, utilizând inteligența artificială pentru a analiza interacțiunile în care adulții practică grooming-ul (ademenirea copiilor pe internet în scopuri sexuale). Or, în practica digitală, se poate constata cu ușurință că scanările bazate pe algoritmi nu sunt infailibile. Prin urmare, este esențială utilizarea prudentă și reglementată a acestora. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Intenția CESE este de a proteja interesele tuturor, precum secretul corespondenței și respectarea vieții private, care constituie cerințe constituționale (3). Or, scanarea efectuată de serviciile de găzduire și de comunicații generează un risc în special în ceea ce privește criptarea terminal-terminal a schimburilor online. Comitetul invită Comisia să îmbunătățească și să clarifice textul pentru a păstra secretul corespondenței și respectarea vieții private. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE susține crearea unei noi agenții europene, ale cărei competențe să acopere două domenii esențiale: un centru operațional și un centru de cercetare și analiză, întrucât lupta împotriva pornografiei infantile și a pedofiliei în mediul online, prin amploarea sa internațională, necesită o coordonare a operațiunilor și a analizelor. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE ar percepe favorabil implicarea Eurojust în arhitectura avută în vedere de Comisie, întrucât investigațiile coordonate presupun acțiuni judiciare coordonate. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Sinteză a măsurilor prevăzute de Comisie

| 2.1. | La 11 mai 2022, Comisia a prezentat o propunere de regulament a Parlamentului European și a Consiliului „de stabilire a unor norme pentru prevenirea și combaterea abuzului sexual asupra copiilor” (4), precum și o strategie intitulată „Un deceniu digital pentru copii și tineri: noua strategie europeană «Un internet mai bun pentru copii»” (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Acest „pachet” are la bază rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2019 privind drepturile copilului, publicată cu ocazia celei de a 30-a aniversări a Convenției Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului (6), concluziile Consiliului în ceea ce privește educația în domeniul mass-media și recomandarea Consiliului din 14 iunie 2021 de stabilire a unei Garanții europene pentru copii (7). |
| --- | --- |

2.2.

Strategia inclusă în comunicare

| 2.3. | Strategia europeană din 2012 pentru un internet mai bun pentru copii a jucat un rol central în protejarea și emanciparea copiilor în mediul online, îndeosebi datorită rețelei centrelor pentru un internet mai sigur și portalului „betterinternetforkids.eu”, însă a devenit caducă deoarece copiii utilizează de la vârste mai fragede și mai frecvent dispozitivul smartphone-ul sau calculatorul și depind din ce în ce mai mult de acesta pentru activitățile școlare sau recreative. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pandemia de COVD-19 și măsurile de izolare au evidențiat mizele formării digitale a copiilor, a profesorilor și a formatorilor în ceea ce privește pericolele potențiale de pe internet. Conform Europol, cererea de pornografie infantilă a crescut cu 25 % în anumite state membre. Numărul cazurilor în care s-a încercat ademenirea copiilor pe internet în scopuri sexuale („grooming”) a crescut cu peste 16 % între 2020 și 2021. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Strategia propusă de Comisie în mai 2022 se bazează pe trei piloni:






  — | protejarea copiilor împotriva conținutului online ilegal și periculos și îmbunătățirea stării lor de siguranță în mediul online; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

protejarea copiilor împotriva conținutului online ilegal și periculos și îmbunătățirea stării lor de siguranță în mediul online;

| — | emanciparea digitală, astfel încât copiii să dobândească competențe necesare pentru a naviga în medul online și a se exprima în condiții de siguranță și responsabilitate; |
| --- | --- |

—

emanciparea digitală, astfel încât copiii să dobândească competențe necesare pentru a naviga în medul online și a se exprima în condiții de siguranță și responsabilitate;

| — | participarea activă a copiilor, oferindu-li-se dreptul de a-și exprima opinia și de a participa la mai multe activități inovatoare pentru a-și îmbunătăți experiența în mediul online. |
| --- | --- |

—

participarea activă a copiilor, oferindu-li-se dreptul de a-și exprima opinia și de a participa la mai multe activități inovatoare pentru a-și îmbunătăți experiența în mediul online.

| 2.6. | Aceasta are la bază o consultare amplă (8), #DigitalDecade4YOUth, organizată între lunile martie și august 2021 de către European Schoolnet, cu sprijinul rețelei Insafe a centrelor europene pentru un internet mai sigur, completată de alte consultări vaste, și se întemeiază pe dreptul copiilor de a fi ascultați în orice proces decizional care are impact asupra lor (9). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Aceasta a fost completată printr-un curs MOOC intitulat „Better Internet for Kids” destinat învățătorilor, desfășurat în lunile aprilie și mai 2021 pe tema „Cultura digitală și securitatea online: în ce mod pandemia ne-a pus la încercare competențele?” |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Totodată, cetățenii UE (părinți, învățători, formatori etc.) au avut posibilitatea de a răspunde la un sondaj online care a inclus aceleași întrebări ca și consultarea #DigitalDecade4YOUth. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Concluziile sondajului EU Kids Online (10) din 2020 au evidențiat faptul că majoritatea copiilor utilizează dispozitivul lor digital aproape „în fiecare zi”, de la vârste mai fragede și pentru mai mult timp. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pandemia cauzată de COVID-19 și măsurile de izolare au evidențiat mizele formării digitale a copiilor și a adulților cu responsabilitate legală asupra acestora [a se vedea Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027 (11)]. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Într-adevăr, informațiile colectate evidențiază că, în mod frecvent, copiii sunt expuși la conținuturi, comportamente și contacte nocive, ilicite și chiar ilegale. Utilizarea rețelelor de socializare sau a jocurilor interactive comportă riscuri precum: expunerea la conținuturi inadecvate, hărțuirea, ademenirea, abuzurile sexuale. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Conform Europol (12), în primele luni ale crizei cauzate de COVID-19, cererea de pornografie infantilă a crescut până la 25 % în statele membre. În 2021, National Center for Missing and Exploited Children din Statele Unite a primit aproape 30 de milioane de sesizări de suspiciune de exploatare sexuală a copiilor, iar forțele de ordine au fost alertate cu privire la peste 4 000 de noi victime copii. Numărul cazurilor în care s-a încercat ademenirea copiilor pe internet în scopuri sexuale („grooming”) a crescut cu peste 16 % între 2020 și 2021. Totodată, sunt vizați cu precădere copiii cu handicap: până la 68 % dintre fetele și 30 % dintre băieții cu deficiențe mintale sau fizice vor fi victime ale violenței sexuale înainte de împlinirea vârstei de 18 ani (13). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Or, în legislația comunitară existentă (DSMAV și RGPD), mecanismele de verificare a vârstei și a consimțământului parental sunt deseori ineficiente deoarece, în general, în momentul în care își creează profilul online, utilizatorii nu sunt obligați să își specifice decât data de naștere. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Regulamentul propus impune furnizorilor de servicii de găzduire de date sau de comunicații online obligația de a detecta, semnala și suprima orice material legate de abuzuri sexuale online asupra copiilor. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Prevede, de asemenea, crearea unei agenții europene menite să prevină și să combată abuzul sexual asupra copiilor, să faciliteze detectarea, semnalarea și suprimarea conținutului online care prezintă situații de abuz sexual asupra copiilor, să ofere sprijin victimelor și să constituie un centru de cunoaștere, expertiză și cercetare în ceea ce privește prevenirea și combaterea abuzului sexual asupra copiilor. |
| --- | --- |

2.15.

Comentarii generale referitoare la propunerea de regulament

| 2.16. | Propunerea se bazează pe obligațiile de evaluare și atenuare a riscurilor ale furnizorilor de servicii de găzduire și de servicii de comunicații interpersonale, înainte de orice ordin de detectare emis de instanța națională sau de o autoritate administrativă independentă desemnată de statul membru. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | CESE susține principiul acesteia, care completează măsurile existente și le face mai eficace, datorită sancțiunilor îndreptate împotriva furnizorilor de servicii de găzduire și de servicii de comunicații interpersonale, impunându-le totodată responsabilitatea de a urmări prima facie fotografiile și videoclipurile cu situații de maltratare a copiilor. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Cu toate acestea, își exprimă rezerva cu privire la riscurile legate de respectarea vieții private și criptarea conversațiilor. Posibila supraveghere a interacțiunilor virtuale de către operatori privați și eventualele acuzații nefondate riscă să aducă atingere prezumției de nevinovăție. |
| --- | --- |

2.18.

3.   Observații specifice

Componenta educațională prevăzută în strategie

| 3.1. | Educarea copiilor și a responsabililor lor legali în ceea ce privește utilizarea mijloacelor de comunicare socială și a altor instrumente digitale este fundamentală, deoarece copiii folosesc deseori produse și servicii digitale concepute pentru adulți și, în aceste situații, direcționarea prin tehnici de marketing și algoritmii îi pot incita să deschidă conținuturi menite să abuzeze de naivitatea lor și de cunoașterea insuficientă a instrumentelor digitale, sau chiar să comunice cu persoane periculoase care se ascund în aplicații ludice sau alte instrumente utilizate de copii. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Deseori, nici copiii, nici părinții nu își dau seama de cantitatea de date cu caracter personal pe care le distribuie în cadrul mijloacelor de comunicare socială. Competențele și abilitățile digitale, precum și sensibilizarea în ceea ce privește utilizarea datelor cu caracter personal sunt esențiale pentru a le permite copiilor să utilizeze lumea virtuală în cunoștință de cauză. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | La rândul lor, părinții, formatorii, profesorii, organizatorii de cluburi, structurile de divertisment etc. au nevoie de aceste competențe pentru a ghida copiii. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE consideră că această componentă educativă este foarte importantă pentru a proteja copiii în viața lor digitală și a-i face să devină autonomi în lumea virtuală. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Într-adevăr, numeroși profesori, părinți și formatori nu dispun de competențele necesare și le este dificil să fie în permanență la curent cu evoluțiile tehnologice.
  Aceste programe de formare trebuie, de asemenea, să includă un modul privind drepturile copilului în mediul online, deoarece drepturile copilului sunt aceleași în mediul virtual și în afara acestuia. |
| --- | --- |

3.5.

Aceste programe de formare trebuie, de asemenea, să includă un modul privind drepturile copilului în mediul online, deoarece drepturile copilului sunt aceleași în mediul virtual și în afara acestuia.

| 3.6. | Această componentă a strategiei trebuie să se întemeieze pe o cooperare strânsă la nivel european și internațional și pe intensificarea activităților desfășurate împreună cu societatea civilă organizată și îndeosebi cu școala.
  Este fundamental ca programele naționale de învățământ să includă cursuri practice și obligatorii privind navigarea online și riscurile aferente, acestea trebuind să aibă un caracter incluziv și să respecte diversitatea, în general, și accesibilitatea, în particular. |
| --- | --- |

3.6.

Este fundamental ca programele naționale de învățământ să includă cursuri practice și obligatorii privind navigarea online și riscurile aferente, acestea trebuind să aibă un caracter incluziv și să respecte diversitatea, în general, și accesibilitatea, în particular.

| 3.7. | CESE apreciază intenția Comisiei de a organiza campanii de educare în utilizarea mass-mediei, destinate copiilor și responsabililor lor legali, prin intermediul rețelelor menționate anterior și al multiplicatorilor. Încurajează puternic extinderea acestora și la organizații ale societății civile organizate, pentru a le spori impactul și a dezvolta soluții creative, deoarece, în anumite state membre, au o experiență îndelungată pe teren și în prima linie. CESE consideră că educația joacă un rol esențial în acest context, deoarece este echivalentă cu prevenirea abuzului sexual online asupra copiilor. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE se alătură Comisiei pentru a încuraja rolul activ al copiilor în dezbaterile strategice care îi privesc, oferindu-le dreptul de a se întâlni și de a se asocia pe platformele sociale online, și pentru a-i implica în dezvoltarea Agendei digitale. Prin urmare, Comitetul salută crearea noii platforme europene pentru participarea copiilor și solicită ca opiniile copiilor să fie nu numai auzite, ci și luate în considerare. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Sancțiunile prevăzute în propunerea de regulament

| 4.1. | La momentul de față, furnizorii de servicii de găzduire de date și de servicii de comunicații interpersonale detectează în mod voluntar conținutul ilegal. Comisia deplânge implicit eșecul autoreglementării și propune ca aceștia să fie constrânși să acționeze, în caz contrar fiind pasibile de aplicarea unor sancțiuni în urma unei proceduri de investigare desfășurate de autoritățile naționale. În mod concret, aceasta înseamnă că furnizorii și prestatorii de servicii de găzduire vor trebui să scaneze prima facie tot ceea ce circulă pe serverele lor. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE înțelege că obiectivul Comisiei nu este de a-i priva pe cetățeni de secretul corespondenței, dar este preocupat de utilizarea potențial inadecvată a tehnologiilor intruzive care ar putea afecta negativ protecția vieții private dacă nu sunt concepute sau reglementate suficient de bine. Obiectivul urmărit are două componente: recursul la tehnologie pentru a împiedica abuzul sexual asupra copiilor și evitarea supravegherii generalizate a corespondenței de către operatorii privați prin intermediul algoritmilor. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE consideră că ar trebui reglementate practicile de dezvoltare, testare și utilizare a algoritmilor, încurajând sau chiar obligând părțile interesate să construiască o guvernanță algoritmică adecvată și eficace pentru a asigura buna funcționare a instrumentelor lor. Comitetul este de părere că este necesar ca metodele de calcul al explicabilității să permită o mai bună înțelegere a instrumentelor, pentru a evidenția erorile și deficiențele acestora și, astfel, pentru a remedia problema înainte ca utilizatorii să fie afectați. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE menționează că propunerea prevede desfășurarea de investigații coordonate, sub controlul instanței naționale, însă invită insistent Comisia să o îmbunătățească în scopul protejării libertăților individuale. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE subliniază importanța unei abordări echilibrate, deoarece sistemul avut în vedere prevede analizarea mesajelor, a fotografiilor sau a videoclipurilor pentru a detecta eventuale situații de abuz asupra copiilor și, în caz de „certitudine”, anunțarea autorităților competente. Este necesar ca mecanismul de alertare să includă necesitatea, eficacitatea, proporționalitatea și echilibrul măsurilor avute în vedere. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Reamintește că, în dosarul Schrems I (14), Curtea de Justiție a apreciat că legislația care permite autorităților publice să aibă acces, la modul general, la conținutul comunicărilor compromite esența dreptului la viață privată garantat prin Carta drepturilor fundamentale. Prin urmare, digitalizarea conținutului înregistrat pe un server, ce implică o analiză a tuturor comunicărilor care trec printr-un server, generează îndoieli. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Responsabilitatea depistării va reveni platformelor și mijloacelor de comunicare socială, cărora li s-ar putea solicita, așadar, să depisteze materialele care conțin abuzuri asupra copiilor, sub sancțiunea aplicării unor amenzi în valoare de 6 % din cifra lor mondială de afaceri. Acestea ar trebui să utilizeze inteligența artificială și să detecteze modele de limbaj astfel încât interacțiunile în care adulții se dedau la practici de grooming să poată fi blocate. Prin urmare, utilizarea adecvată a modalităților de scanare pe bază de algoritmi este esențială pentru a evita erori care ar putea da naștere unor acuzații nefondate, dat fiind că aceste modalități de scanare nu sunt infailibile. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | De asemenea, Comisia prevede obligarea platformelor să evalueze riscul ca serviciile pe care le furnizează să fie utilizate pentru difuzarea de pornografie infantilă sau pentru activități de grooming și să faciliteze un „cod de conduită cuprinzător al UE privind proiectarea adecvată vârstei” (15), însoțit de condiții generale cu privire la care CESE are nelămuriri. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Comisia precizează că statele membre vor trebui să desemneze o autoritate independentă însărcinată cu supravegherea îndeplinirii acestei obligații de către platforme. Dacă va fi cazul, autoritatea va fi abilitată să solicite instanței naționale sau unei autorități administrative să emită un ordin de detectare, limitat în timp, vizând un tip de conținut specific în cadrul unui anumit serviciu, și să solicite întreprinderii vizate să caute orice conținut legat de abuzuri sexuale asupra copiilor sau de practici de grooming, adică de ademenirea copiilor în scopuri sexuale. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | În cazul în care consideră că un serviciu este prea riscant pentru copii, aceste autorități independente ar putea solicita furnizorilor de servicii de găzduire și de comunicații interpersonale să își digitalizeze conținutul și interacțiunile pentru o anumită perioadă de timp. CESE ar prefera ca aplicarea acestor măsuri să se afle sub controlul efectiv și prealabil al instanței naționale, în calitate de gardian al libertăților individuale, și consideră că compatibilitatea acestui tip de ordin cu Carta drepturilor fundamentale este discutabilă. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Dacă propunerea ar fi adoptată în forma sa actuală, regulamentul ar forța întreprinderile tehnologice să își supravegheze platformele pentru a detecta abuzul asupra copiilor prin intermediul algoritmilor. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Deși obiectivul urmărit este lăudabil, CESE consideră că există riscul de a împiedica respectarea corespondenței private online, a dreptului la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal, și că ar trebui depuse toate eforturile pentru a evita acest lucru. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Intenția CESE este de a proteja interesele tuturor persoanelor, deoarece este vorba de unele cerințe constituționale, precum secretul corespondenței și respectarea vieții private (16). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Subliniază că perspectiva unei obligații de examinare generală a serviciilor de găzduire și de comunicații generează riscuri pentru toate tehnicile menite să garanteze secretul corespondenței, precum criptarea terminal-terminal. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Totodată, Comisia recunoaște că identificarea interacțiunilor în cadrul cărora persoane adulte practică grooming-ul este „la modul general, cea mai intruzivă pentru utilizatori”, deoarece presupune „citirea automată a comunicărilor interpersonale”. |
| --- | --- |

4.15.

5.   Crearea unei noi agenții europene

| 5.1. | Propunerea de regulament prevede crearea unei agenții europene independente cu sediul la Haga, în apropierea Europol, care să beneficieze de un buget de 26 de milioane de euro, însărcinată cui analizarea semnalărilor de materiale ilegale, coordonarea bazelor de date cu amprente digitale și cu materiale ilegale și ajutarea întreprinderilor să găsească tehnologii fiabile.
  De asemenea, ar juca rolul de intermediar între întreprinderile tehnologice, forțele de ordine și victime. |
| --- | --- |

5.1.

De asemenea, ar juca rolul de intermediar între întreprinderile tehnologice, forțele de ordine și victime.

| 5.2. | CESE salută faptul că competențele acestei agenții vor fi organizate în două direcții esențiale: o componentă operațională și o componentă de cercetare și analiză, întrucât importanța combaterii pornografiei infantile și a pedofiliei în mediul online impune o coordonare a operațiunilor și a analizelor. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Aspectul operațional este fundamental și justifică o cooperare strânsă cu Europolul, a cărui eficacitate nu mai trebuie demonstrată. Anvergura europeană și internațională a delincvenței sexuale în mediul online orientată către copii justifică existența acestei agenții. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE ar percepe favorabil implicarea Eurojust în operațiuni, în arhitectura avută în vedere de Comisie, întrucât investigațiile coordonate presupun acțiuni judiciare coordonate. |
| --- | --- |

5.4.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 209 final.

1

(2)  COM(2022) 212 final.

2

(3)  La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée (Constituționalizarea dreptului la viață privată) (disponibil doar în limba franceză).

3

La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée

(4)  COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD).

4

(5)  COM(2022) 212 final.

5

(6)  JO C 232, 16.6.2021, p. 2.

6

(7)  JO L 223, 22.6.2021, p. 14.

7

(8)  https://europa.eu/!XXv6kx

8

(9)  Articolul 12 din Convenția ONU cu privire la drepturile copilului

9

(10)  EU Kids Online

10

EU Kids Online

(11)  COM(2020) 624 final.

11

(12)  https://europa.eu/!Jh78ux

12

(13)  Children with Disabilities.

13

(14)  Cauza C-362/14, alineatul 94.

14

(15)  COM(2022) 212 final.

15

(16)  La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée (Constituționalizarea dreptului la viață privată) (disponibil doar în limba franceză).

16

La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/139 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/139

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/83/UE în ceea ce privește contractele de servicii financiare încheiate la distanță și de abrogare a Directivei 2002/65/CE

[COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD)]

(2022/C 486/19)

| Raportor: | domnul Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Gonçalo LOBO XAVIER

| Sesizare | Parlamentul European, 18.5.2022
  Consiliul Uniunii Europene, 23.5.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 8.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 229/0/3 |

Sesizare

Parlamentul European, 18.5.2022

Consiliul Uniunii Europene, 23.5.2022

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

8.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

229/0/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută inițiativa Comisiei de a modifica Directiva 2011/83/UE în ceea ce privește contractele de servicii financiare încheiate la distanță și de a abroga Directiva 2001/65/CE. Evoluția societății și a comportamentului acesteia, noile soluții tehnice care apar și consolidarea pieței unice ca mijloc de asigurare a liberei circulații a serviciilor financiare și a normelor de protecție a consumatorilor impun acest lucru. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a fost un test incredibil al rezilienței UE și a impus noi tendințe și idei care trebuie abordate. CESE sprijină această propunere și din această perspectivă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Deși este în favoarea propunerii, CESE insistă asupra necesității de a investi în alfabetizarea digitală și financiară a cetățenilor, pentru a permite consumatorilor să înțeleagă corect drepturile și obligațiile lor legate de contractele financiare încheiate la distanță, în special dreptul de retragere dintr-un contract și dreptul de a obține mai multe informații într-o etapă precontractuală. Statele membre trebuie să investească într-un program de comunicare strategică pentru a stimula potențialul pieței unice, în conformitate cu drepturile fundamentale ale consumatorilor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE afirmă că este esențială o abordare echilibrată între experiența digitală și cea tradițională. CESE sprijină progresele generate de inovarea tehnologică, dar subliniază, de asemenea, că contactul uman este încă esențial în ceea ce privește clarificările și protecția datelor. Având în vedere că digitalizarea și modernizarea sunt foarte importante pentru ameliorarea bunăstării cetățenilor, CESE afirmă, de asemenea, că există încă multe diferențe între statele membre și chiar între regiuni, unele solicitând întreținerea mai multor infrastructuri „fizice” pentru a sprijini comunitatea locală. CESE consideră că implicarea autorităților locale în procesele decizionale ale întreprinderilor financiare, în special în ceea ce privește existența infrastructurii fizice în zonele rurale, ar putea contribui la sprijinirea comunităților locale. CESE solicită garantarea dreptului de a solicita „intervenția umană” în serviciile financiare la distanță. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE și organizațiile societății civile pe care le reprezintă cred în potențialul pieței unice ca instrument de consolidare a proiectului european. Sporirea încrederii în sistemele noastre financiare este un principiu fundamental care sprijină societatea în domeniul serviciilor financiare de consum. În acest sens, CESE atrage atenția și asupra necesității de a investi în securitatea cibernetică într-un mod coerent. Cetățenii trebuie să fie conștienți de riscurile asociate încheierii de contracte la distanță. Cu toate acestea, mai mult decât atât, ei trebuie să aibă încredere în sistem dacă dorim să stimulăm piața unică și libera circulație a serviciilor financiare, care devin din ce în ce mai relevante, în special după situația provocată de pandemia de COVID-19 și, în special, odată cu dezvoltarea activităților de comerț electronic și a serviciilor digitale. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE reamintește Comisiei necesitatea de a armoniza această propunere cu Directiva privind drepturile consumatorilor. După atât de multe realizări legate de Directiva privind drepturile consumatorilor și având în vedere lansarea Noii agende privind consumatorii (1), acest dosar dedicat în mod special serviciilor financiare la distanță reprezintă momentul perfect pentru a consolida respectarea drepturilor consumatorilor și pentru a stimula investițiile întreprinderilor în acest domeniu. CESE solicită implicarea organizațiilor societății civile în vederea unei mai bune pregătiri și monitorizări a viitoarei puneri în aplicare a directivei. Acesta este un bun exemplu de domeniu în care organizațiile societății civile pot sprijini și contribui la un mediu mai bun și la asigurarea unei abordări pozitive. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Mecanismele de inteligență artificială (IA) pot oferi un mediu sigur și fiabil pentru prezenta propunere de directivă. CESE înțelege puterea inovării pentru societate și pledează pentru utilizarea tuturor mijloacelor posibile pentru a oferi consumatorilor și întreprinderilor o experiență sigură și modernă în acest domeniu specific. CESE a lucrat în acest domeniu și recomandă insistent ca IA să fie utilizată pentru a construi o piață unică mai bună și mai integrată, care să sprijine cetățenii și să asigure operațiuni sigure în cadrul sistemului financiar (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE susține că, ținând seama de obiectivele și principiile pieței unice, UE poate stabili bune practici în ceea ce privește reglementarea serviciilor financiare la distanță. Prezenta propunere abordează măsurile relevante pentru întreprinderi și consumatori, dar CESE insistă asupra necesității de a clarifica activitățile întreprinderilor cu sediul în afara UE, care pot avea un impact asupra cetățenilor europeni. În opinia CESE, necesitatea armonizării trebuie, de asemenea, abordată și respectată în mod corespunzător. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE solicită luarea de măsuri în ceea ce privește „regulile și normele în materie de publicitate” care au legătură cu procesul sensibil de furnizare a serviciilor financiare la distanță. Este esențial să se armonizeze normele care reglementează publicitatea acestor servicii pentru a evita concurența neloială și subminarea sistemului. Dacă mesajul este ferm, se preconizează că rezultatele vor aduce beneficii întreprinderilor și cetățenilor și vor avea un impact pozitiv asupra comportamentului consumatorilor, inclusiv în ceea ce privește durabilitatea. CESE insistă, de asemenea, că, pentru a permite un dialog mai bun între întreprinderi și cetățeni, trebuie implicate organizațiile de consumatori. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În cele din urmă, CESE consideră că, pentru o mai bună punere în aplicare a directivei și pentru a beneficia cu adevărat de principiile acesteia, investițiile în infrastructură sunt esențiale pentru obținerea unor rezultate mai bune. Cetățenii pot beneficia, fără îndoială, de servicii mai bune și mai transparente, dar pentru aceasta este necesar să aibă acces la tehnologia 5G, la o rețea cu acoperire completă și la alte facilități de infrastructură, în toate zonele, iar acest lucru este departe de a fi o realitate generală. CESE solicită o utilizare mai bună și mai eficientă a resurselor financiare din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, pentru a aborda aceste investiții și a garanta că nimeni nu este lăsat în urmă. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Observații generale

| 2.1. | Directiva 2002/65/CE privind comercializarea la distanță a serviciilor financiare de consum (DMFSD) urmărește să asigure libera circulație a serviciilor financiare pe piața unică prin armonizarea anumitor norme de protecție a consumatorilor în acest domeniu și să le asigure un nivel ridicat de protecție. Este important de subliniat că există deja o serie de directive și regulamente recente care stabilesc standarde ridicate de protecție a consumatorilor, iar valoarea propunerii privind o nouă directivă este de a oferi o plasă de siguranță în cazurile în care această protecție lipsește sau ar putea să lipsească. Acolo unde nu există o legislație UE specifică produsului sau norme orizontale ale UE care să reglementeze serviciul financiar de consum, directiva se aplică orizontal oricărui serviciu bancar, de credit, de asigurare, de pensii personale, de investiții sau de plăți, prezent sau viitor, contractat printr-un mijloc de comunicare la distanță (și anume, fără prezența fizică simultană a comerciantului și a consumatorului). Directiva stabilește obligații care trebuie furnizate consumatorului înainte de încheierea contractului la distanță (informații precontractuale), acordă consumatorului dreptul de retragere pentru anumite servicii financiare și stabilește norme privind serviciile nesolicitate și comunicarea nesolicitată. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În ultimii 20 de ani, comercializarea la distanță a serviciilor financiare de consum s-a schimbat rapid. Furnizorii de servicii financiare și consumatorii au abandonat faxul și au apărut noi actori (cum ar fi societățile de tehnologie financiară) cu noi modele de afaceri și noi canale de distribuție (de exemplu, servicii financiare vândute online). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Propunerea Comisiei vizează simplificarea și modernizarea cadrului legislativ prin abrogarea DMFSD existente, incluzând, în același timp, aspectele relevante ale drepturilor consumatorilor în ceea ce privește contractele de servicii financiare încheiate la distanță în domeniul de aplicare al Directivei privind drepturile consumatorilor, aplicabilă orizontal. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Obiectivul general al legislației rămâne neschimbat, și anume promovarea furnizării de servicii financiare pe piața unică, asigurând în același timp un nivel ridicat de protecție a consumatorilor. Acest obiectiv este realizat în cinci moduri distincte:






  — | armonizarea deplină: normele vor fi similare pentru toți furnizorii de servicii financiare, iar consumatorilor li se vor garanta aceleași drepturi în toate statele membre ale UE; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

armonizarea deplină: normele vor fi similare pentru toți furnizorii de servicii financiare, iar consumatorilor li se vor garanta aceleași drepturi în toate statele membre ale UE;

| — | informații precontractuale: primirea informațiilor esențiale în timp util și într-un mod clar și inteligibil, fie electronic, fie pe hârtie, asigură transparența necesară și consolidează capacitatea de acțiune a consumatorilor. În acest sens, propunerea urmărește să reglementeze tipurile de informații precontractuale care trebuie furnizate, modul și momentul în care trebuie furnizate acestea; |
| --- | --- |

—

informații precontractuale: primirea informațiilor esențiale în timp util și într-un mod clar și inteligibil, fie electronic, fie pe hârtie, asigură transparența necesară și consolidează capacitatea de acțiune a consumatorilor. În acest sens, propunerea urmărește să reglementeze tipurile de informații precontractuale care trebuie furnizate, modul și momentul în care trebuie furnizate acestea;

| — | dreptul de retragere: dreptul de retragere este un drept fundamental al consumatorilor. El este deosebit de important în domeniul serviciilor financiare, deoarece anumite produse și servicii sunt complexe și ar putea fi dificil de înțeles; |
| --- | --- |

—

dreptul de retragere: dreptul de retragere este un drept fundamental al consumatorilor. El este deosebit de important în domeniul serviciilor financiare, deoarece anumite produse și servicii sunt complexe și ar putea fi dificil de înțeles;

| — | echitatea online: contractele de servicii financiare se încheie electronic, pe o scară din ce în ce mai mare. Din acest motiv, pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, propunerea stabilește norme speciale pentru protecția consumatorilor atunci când încheie contracte pentru servicii financiare prin mijloace electronice; precum și |
| --- | --- |

—

echitatea online: contractele de servicii financiare se încheie electronic, pe o scară din ce în ce mai mare. Din acest motiv, pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, propunerea stabilește norme speciale pentru protecția consumatorilor atunci când încheie contracte pentru servicii financiare prin mijloace electronice; precum și

| — | aplicarea normelor: propunerea extinde normele privind executarea și sancțiunile aplicabile în prezent din Directiva 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor („Directiva privind drepturile consumatorilor”) la contractele de servicii financiare încheiate la distanță. |
| --- | --- |

—

aplicarea normelor: propunerea extinde normele privind executarea și sancțiunile aplicabile în prezent din Directiva 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor („Directiva privind drepturile consumatorilor”) la contractele de servicii financiare încheiate la distanță.

3.   Serviciile financiare și piața unică

| 3.1. | CESE consideră că UE, în ansamblul său, se confruntă cu provocări majore în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, cu agresiunea Rusiei în Ucraina și cu o criză financiară la orizont. Este adevărat că încrederea consumatorilor a fost zdruncinată. În plus, nivelul ridicat al datoriei gospodăriilor este un aspect care trebuie abordat și este departe de a fi fost depășit. Acest lucru trebuie luat în considerare în contextul tuturor măsurilor legate de politicile financiare. Consumatorii trebuie să aibă încredere în sistem, iar acest lucru este esențial pentru a consolida fiabilitatea și a asigura redresarea economiilor și a societății noastre. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE este de acord că este necesară armonizarea. Dar acest lucru nu poate submina sau prejudicia cetățenii. Trebuie înțeles că nu toți cetățenii evoluează în același ritm în ceea ce privește digitalizarea, iar acest proces nu ar trebui să lase pe nimeni în urmă. CESE consideră că investițiile în alfabetizarea financiară ar trebui să fie o prioritate strâns aliniată la propunere. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Este important să se asigure că protecția datelor se află în centrul acestui proces. Cetățenii europeni trebuie să aibă încrederea necesară pentru a face schimb de date în scopuri juridice și legate de drepturile consumatorilor, iar acest lucru poate fi realizat numai printr-un sistem solid și fiabil. Protecția datelor se află în prezent în centrul preocupărilor cetățenilor, iar securitatea cibernetică este esențială pentru stimularea procesului de comunicare în ceea ce privește serviciile financiare la distanță. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Asigurarea armonizării prezentei propuneri cu Directiva privind drepturile consumatorilor este esențială. De asemenea, este esențial să se asigure că principiile Noii agende privind consumatorii (3) se află în centrul acestui concept. CESE consideră că societatea civilă organizată și partenerii sociali pot juca un rol pozitiv în acest proces, în primul rând prin sprijinirea cetățenilor în apărarea drepturilor lor, dar și prin crearea unei atmosfere bune în care întreprinderile pot concura și pot crea servicii mai bune și mai clare pentru consumatori. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Mecanismele de inteligență artificială sunt esențiale pentru prezenta propunere. Ele ar putea facilita operațiunile consumatorilor prin facilitarea proceselor și a cerințelor asociate, în special pentru cetățenii care sunt mai puțin pregătiți sau „digitalizați”. CESE solicită claritate privind aceste instrumente și utilizarea lor pentru ca viitorul proces de punere în aplicare să aibă mai mult succes. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE pledează pentru asigurarea unor condiții de concurență echitabile în acest domeniu, astfel încât fiecare actor (întreprindere) să poată oferi un serviciu fiabil cetățenilor. Prin urmare, este esențial să se investească în transparență și în furnizarea de mesaje clare pentru a evita concurența neloială din afara Europei, care riscă să submineze impactul pozitiv prevăzut în prezenta propunere de directivă. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Impactul asupra consumatorilor și întreprinderilor: operațiunile online și offline

| 4.1. | Digitalizarea este necesară pentru a stimula competitivitatea și a face mai ușoară viața oamenilor. CESE consideră că este esențial să se asigure tuturor condiții adecvate de funcționare, cu același nivel de cunoștințe. Cu toate acestea, acest lucru este departe de a fi o realitate. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE solicită o „digitalizare inteligentă”, în cadrul căreia tehnologia să fie în serviciul cetățenilor, să faciliteze comunicarea și să stimuleze bunăstarea acestora. Însă digitalizarea în sine nu este soluția la toate problemele, ci trebuie aliniată la alte priorități. Nivelul de cunoștințe al cetățenilor cu privire la utilizarea tehnologiei este încă foarte inegal pe teritoriul UE și trebuie făcute investiții în acest sens. În cele din urmă, CESE reamintește Comisiei că, deși utilizarea tehnologiei este importantă, la fel este și dreptul la deconectare, iar acest aspect trebuie luat în considerare în procesul de elaborare a politicilor. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Întreprinderile financiare trebuie să se asigure că toate schimbările sunt bine percepute de piață. Prin urmare, comunicarea este esențială pentru obținerea de rezultate și pentru impulsionarea procesului de transformare. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE este, fără îndoială, în favoarea tehnologiei și inovării care pot oferi o experiență mai bună a consumatorilor și pot face viața cetățenilor mai ușoară. Evoluția comportamentului consumatorilor reprezintă o oportunitate pentru schimbări pozitive și oferă șansa de a promova operațiuni mai reziliente și mai durabile în domeniul contractelor financiare încheiate la distanță. Pentru CESE, normele care reglementează publicitatea trebuie să fie clare și armonizate cu alte operațiuni conexe care pot avea un impact asupra consumatorilor. Drepturile și obligațiile consumatorilor trebuie garantate. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE consideră că această propunere este în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, prin urmare, cu principiul proporționalității în ceea ce privește sancțiunile impuse întreprinderilor și consumatorilor în acest domeniu. CESE consideră că acesta este un aspect foarte pozitiv, care trebuie subliniat. CESE consideră că este un principiu fundamental ca severitatea sancțiunilor să reflecte gravitatea infracțiunii, în acest caz încălcarea protecției consumatorilor, astfel cum este definită în propunerea de directivă. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pentru CESE, necesitatea de a asigura o abordare echilibrată în ceea ce privește dreptul de a solicita sprijin uman în legătură cu contractele financiare încheiate la distanță este esențială. Avem încă o mare parte a populației care are nevoie de acest tip de sprijin, iar băncile și instituțiile trebuie să fie conștiente de aceste limitări. Acest aspect trebuie abordat atunci când instituțiile iau decizii privind investițiile și menținerea anumitor servicii „fizice”. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE consideră că nu numai băncile, ci toate instituțiile financiare trebuie să investească în sisteme de educație și formare pentru a-și sprijini angajații în ce privește furnizarea de asistență pentru clienți. Serviciile financiare la distanță sunt foarte importante, dar și resursele umane care oferă sprijin în acest domeniu. Angajații trebuie să aibă competențele și formarea necesare pentru a ghida clienții. În cele din urmă, chiar și atunci când IA este utilizată pentru a sprijini serviciile, este nevoie de un „contact uman” pentru a interacționa mai eficient cu clienții. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Evaluarea impactului – rolul societății civile

| 5.1. | CESE atrage din nou atenția Comisiei și statelor membre asupra posibilității de a implica partenerii sociali și societatea civilă organizată în procesul de comunicare și punere în aplicare a prezentei directive. Având în vedere nu doar cunoștințele lor, ci în special prezența lor „pe teren”, organizațiile societății civile pot contribui la asigurarea unei comunicări adecvate, de exemplu pentru a ajunge la părțile esențiale ale societății care trăiesc în zone rurale sau care întâmpină dificultăți în accesarea canalelor de informare în masă. Organizațiile societății civile reprezentate în cadrul CESE pot sprijini punerea corectă în aplicare a propunerii, pentru a obține rezultate mai bune și a spori implicarea cetățenilor în acest proces. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Serviciile financiare și Mecanismul de reziliență și redresare – calea de urmat

| 6.1. | Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) este principalul pilon al Planului european de redresare – NextGenerationEU, conceput pentru a oferi ajutor financiar statelor membre pentru a combate efectele economice și sociale ale pandemiei de COVID-19 și pentru a face economia europeană mai rezilientă la șocurile viitoare. De asemenea, CESE consideră că, în ceea ce privește îmbunătățirea sistemului, statele membre ar putea utiliza în mod corespunzător acest mecanism pentru a ușura viața oamenilor în acest domeniu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Necesitatea de a investi în alfabetizarea digitală și financiară pentru a stimula educația și protecția consumatorilor este esențială. Dezvoltarea capacităților digitale și financiare ale consumatorilor este esențială pentru atingerea obiectivelor Agendei digitale, inclusiv dezvoltarea unei piețe performante și sporirea protecției consumatorilor. CESE înțelege valoarea protecției datelor și sprijină dreptul consumatorilor la o garanție deplină a acestei protecții. CESE este convins că o dezvoltare echilibrată a comercializării la distanță a produselor financiare poate avea succes numai dacă statele membre dispun de resurse suficiente pentru a aborda aceste provocări și pentru a promova încrederea în comerțul online cu servicii financiare și dacă acesta evaluează progresele înregistrate în acest domeniu și raportează Comisiei, care va evalua rezultatele și va recomanda cele mai bune practici. |
| --- | --- |

6.2.

Bruxelles, 21 septembrie 2022

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 286, 16.7.2021, p. 45.

1

(2)  JO C 517, 22.12.2021, p. 61.

2

(3)  JO C 286, 16.7.2021, p. 45.

3

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/144 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/144

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) 2021/1060 în ceea ce privește o flexibilitate suplimentară pentru a aborda consecințele agresiunii militare a Federației Ruse FAST (Asistență flexibilă pentru teritorii) – CARE

[COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD)]

(2022/C 486/20)

| Raportoare: | Elena-Alexandra CALISTRU |
| --- | --- |

Raportoare:

Elena-Alexandra CALISTRU

| Sesizare | Parlamentul European, 4.7.2022
  Consiliul Uniunii Europene, 15.7.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 177 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 9.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 189/0/1 |

Sesizare

Parlamentul European, 4.7.2022

Consiliul Uniunii Europene, 15.7.2022

Temei juridic

Articolele 177 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

9.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

189/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Prin propunerea sa privind FAST (Asistență flexibilă pentru teritorii) – CARE, Comisia a adoptat măsuri suplimentare deosebit de necesare pentru a ajuta statele membre, autoritățile locale și partenerii din cadrul societății civile să abordeze consecințele agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei. CESE salută călduros acest nou pachet cuprinzător care extinde sprijinul deja acordat prin Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) prin furnizarea unui sprijin suplimentar și a unei flexibilități suplimentare în cadrul finanțării politicii de coeziune. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE recunoaște, de asemenea, că efectele directe și indirecte ale invaziei neprovocate din 24 februarie au dus la o creștere continuă a numărului de refugiați care sosesc în toate statele membre, dar în special la frontierele UE, și că, prin urmare, sunt necesare măsuri suplimentare. Situația actuală este fără precedent și necesită ca toate măsurile posibile și adaptate situației să fie puse în aplicare în aceste circumstanțe specifice. În acest scop, CESE consideră că FAST-CARE oferă un răspuns la aceste circumstanțe, prin punerea la dispoziție a unor fonduri suplimentare pentru provocările legate de migrație care rezultă din agresiunea militară a Rusiei, dar și prin contribuția adusă la atenuarea întârzierilor în punerea în aplicare a proiectelor – întârzieri cauzate de efectele combinate ale pandemiei de COVID-19 și a costurilor ridicate la energie, precum și a lipsei de materii prime și a deficitului de forță de muncă cauzate de război. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE a subliniat în mod constant necesitatea unui răspuns imediat și eficace, pe toate căile posibile. Eforturile continue pentru a garanta flexibilitatea finanțării ar trebui să asigure cea mai eficientă punere în aplicare a investițiilor aferente politicii de coeziune în cadrul CFM 2014-2020 și, de asemenea, să garanteze un început lin pentru programele pentru perioada 2021-2027. CESE salută posibilitatea temporară de cofinanțare în proporție de 100 % din bugetul UE pentru punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune. Comitetul salută și posibilitatea unor transferuri suplimentare între Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european (FSE) și Fondul de coeziune, precum și între categoriile de regiuni. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută călduros recunoașterea de către Comisie a sarcinii excesive care a revenit autorităților locale și organizațiilor societății civile active în comunitățile locale în contextul provocărilor legate de migrație care au decurs din agresiunea militară a Rusiei. CESE salută dispoziția conform căreia autorităților locale, partenerilor sociali și organizațiilor societății civile ar trebui să li se rezerve un nivel minim de sprijin de 30 % în cadrul priorităților relevante pentru a garanta că aceste tipuri de beneficiari primesc o cotă adecvată din resurse, dat fiind rolul lor activ în acțiunile de primire și integrare a refugiaților. Acest procent ar putea fi însă prea mic pentru țările care găzduiesc un număr mare de refugiați; prin urmare, ar trebui analizată în continuare posibilitatea de a crește acest nivel pentru țările care se învecinează cu Ucraina. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că ONG-urile și partenerii sociali joacă un rol esențial, atât ca organizații de punere în aplicare, cât și ca parteneri valoroși în monitorizarea punerii în aplicare a acestor programe, iar CESE este dispus să faciliteze o discuție suplimentară cu privire la acest angajament pentru organizațiile societății civile și partenerii sociali, fie în UE, fie în Ucraina. Societatea civilă și-a dovedit eficacitatea în furnizarea unui răspuns imediat în primele faze ale războiului și, odată ce va dispune de resurse suficiente, va asigura o legătură puternică între nevoile locale și reflectarea lor la nivel înalt, în cadrul politicilor. CESE continuă să vizeze un angajament mai profund în ceea ce privește răspunsul imediat și o mai bună implicare pe termen lung în stabilirea agendei privind integrarea pe măsură ce războiul continuă. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE salută propunerea Comisiei de a scuti statele membre de necesitatea de a respecta cerințele privind concentrarea tematică pentru cadrul financiar multianual 2014-2020, oferindu-le posibilitatea de a redirecționa fondurile între obiective tematice în cadrul aceleiași priorități a aceluiași fond și a aceleiași categorii de regiuni, date fiind schimbările rapide în ceea ce privește situația de pe teren. CESE salută, de asemenea, dispoziția prin care se permite eligibilitatea cheltuielilor excepționale aferente operațiunilor finalizate sau puse în aplicare pe deplin începând cu data invaziei. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE ia notă de combinația de măsuri cuprinzătoare ce țin seama de nevoile de la nivel micro/individual (de exemplu, prelungirea termenului și o creștere a costului unitar nou stabilit, pentru a acoperi nevoile de bază și sprijinul pentru persoanele care au primit protecție temporară), precum și de nevoile de la nivel macro/național (de exemplu, facilitarea etapizării operațiunilor de la programele pentru perioada 2014-2020 la cele pentru perioada 2021-2027 pentru a extinde această posibilitate la mai multe operațiuni care se confruntă cu întârzieri, fără a afecta în același timp obligațiile statelor membre de a respecta cerințele privind concentrarea tematică și obiectivele privind contribuția la combaterea schimbărilor climatice). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Dispozițiile ce vizează reducerea sarcinii administrative pentru statele membre sunt, de asemenea, luate în considerare în mod corespunzător, la fel ca angajamentele Comisiei Europene de a ajuta beneficiarii și părțile interesate prin oferirea de sprijin și de orientări suplimentare, de exemplu în ceea ce privește gestionarea contractelor de achiziții publice care au de suferit ca urmare a depășirii costurilor, și alte măsuri și orientări fără caracter legislativ. CESE îndeamnă Comisia să colaboreze cu statele membre, cu autoritățile locale și cu societatea civilă pentru a elimina toate eventualele sarcini administrative inutile, oferind totodată o transparență deplină în ceea ce privește alocarea și executarea măsurilor de combatere a consecințelor războiului din Ucraina. În acest context, CESE subliniază și necesitatea de a implica mai activ societatea civilă și partenerii sociali din UE și din Ucraina pentru a asigura planificarea, gestionarea și monitorizarea eficace a resurselor și pentru a garanta că acestea ajung la cei care au cea mai mare nevoie de ele, acolo unde sunt cele mai necesare. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE recunoaște că ar trebui luate toate măsurile posibile în actualul cadru financiar multianual (CFM). În acest context, Comitetul este de acord cu intenția Comisiei de a modifica Regulamentul privind CFM, astfel încât resursele rămase din perioada 2014-2020 să fie optimizate și să permită o tranziție lină către programul pentru perioada 2021-2027. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că, deși CESE a solicitat întotdeauna o flexibilitate maximă (1) la toate nivelurile, de la început până la încheierea programelor, pentru a se asigura că resursele disponibile sunt utilizate în cea mai mare măsură posibilă, pe măsură ce consecințele directe și indirecte ale războiului din Ucraina se acumulează, Comitetul consideră că ar putea fi necesar să se adauge noi instrumente financiare inovatoare (2). O posibilă soluție pe care CESE a recomandat-o anterior este un fond separat al Uniunii Europene pentru reconstrucția și dezvoltarea Ucrainei, care să completeze eforturile depuse pentru a sprijini statele membre afectate de război (3). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE solicită Consiliului și Parlamentului European să aprobe rapid regulamentul, astfel încât acesta să poată fi adoptat cât mai curând posibil. Amploarea provocării necesită un răspuns colectiv și mai bine coordonat, mai ales că sezonul rece se aproprie cu pași repezi. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Observații generale

| 2.1. | Începând cu 24 februarie, Comisia a prezentat o serie de propuneri în cadrul Acțiunii de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE), pentru a garanta că fondurile disponibile în cadrul politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 și al Fondului de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane (FEAD), precum și prefinanțarea din cadrul programelor REACT-EU sunt mobilizate rapid pentru a aborda consecințele imediate ale războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, permițând totodată statelor membre să-și continue eforturile de a asigura o redresare verde, digitală și rezilientă a economiilor lor în urma crizei generate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cu toate acestea, pe măsură ce nevoile continuă să crească, Consiliul European, Parlamentul European și regiunile UE au solicitat Comisiei să prezinte noi inițiative în cadrul financiar multianual pentru a sprijini eforturile statelor membre în acest sens. În prezent, este nevoie de sprijin pentru nevoile pe termen lung ale civililor strămutați, care ar trebui ajutați să se integreze prin furnizarea de cazare și îngrijiri de sănătate, precum și prin asigurarea accesului la locuri de muncă și la educație în timp ce se află în țările membre ale UE. Este demn de remarcat faptul că această problemă a satisfacerii nevoilor pe termen lung ale refugiaților afectează comunități care au fost deja grav afectate de pandemia de COVID-19 (de exemplu, prin povara asupra sistemului de îngrijiri de sănătate), dar ridică și o serie de probleme noi, cum ar fi aspectele sensibile la dimensiunea gen ale intervențiilor politice (de exemplu, prea puțini copii sunt înscriși în școli, ceea ce împiedică în mod semnificativ integrarea profesională a femeilor). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Războiul a cauzat blocaje ale lanțului de aprovizionare și un deficit al forței de muncă. În plus, războiul a exacerbat creșterea prețurilor la produsele de bază, inclusiv la energie și materiale. Această situație se adaugă consecințelor pandemiei, generând o presiune suplimentară asupra bugetelor publice și întârzieri suplimentare ale investițiilor, în special în infrastructură. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pachetul FAST-CARE introduce o serie de modificări semnificative ale legislației privind politica de coeziune 2014-2020 și 2021-2027, pentru a accelera și a simplifica și mai mult sprijinul acordat de statele membre pentru integrarea resortisanților țărilor terțe, contribuind totodată la redresarea regiunilor în urma pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prin următoarele măsuri se va furniza un sprijin suplimentar pentru cei care asigură primirea persoanelor strămutate – statele membre, autoritățile locale și organizațiile societății civile:






  — | majorarea plăților de prefinanțare cu încă 3,5 miliarde EUR care urmează să fie plătite în 2022 și 2023, ceea ce va oferi lichidități suplimentare rapide tuturor statelor membre; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

majorarea plăților de prefinanțare cu încă 3,5 miliarde EUR care urmează să fie plătite în 2022 și 2023, ceea ce va oferi lichidități suplimentare rapide tuturor statelor membre;

| — | posibilitatea de confinanțare în proporție de 100 % de către UE în perioada 2014-2020 se extinde în prezent la măsurile de promovare a integrării socioeconomice a resortisanților țărilor terțe; |
| --- | --- |

—

posibilitatea de confinanțare în proporție de 100 % de către UE în perioada 2014-2020 se extinde în prezent la măsurile de promovare a integrării socioeconomice a resortisanților țărilor terțe;

| — | aceeași posibilitate este extinsă și la programele pentru perioada 2021-2027, urmând să fie revizuită până la jumătatea anului 2024; |
| --- | --- |

—

aceeași posibilitate este extinsă și la programele pentru perioada 2021-2027, urmând să fie revizuită până la jumătatea anului 2024;

| — | cuantumul costului unitar simplificat pentru acoperirea nevoilor de bază ale refugiaților, care a fost stabilit la 40 EUR în cadrul CARE, urmează să fie majorat la 100 EUR pe săptămână pentru fiecare persoană, iar aceste costuri pot fi solicitate pentru o perioadă de până la 26 de săptămâni, în comparație cu perioada de 13 săptămâni prevăzută în prezent; |
| --- | --- |

—

cuantumul costului unitar simplificat pentru acoperirea nevoilor de bază ale refugiaților, care a fost stabilit la 40 EUR în cadrul CARE, urmează să fie majorat la 100 EUR pe săptămână pentru fiecare persoană, iar aceste costuri pot fi solicitate pentru o perioadă de până la 26 de săptămâni, în comparație cu perioada de 13 săptămâni prevăzută în prezent;

| — | extinderea posibilității de subvenții încrucișate între FEDR și FSE, acordată deja în CARE. Aceasta înseamnă că Fondul de coeziune poate mobiliza acum și resurse pentru a aborda consecințele provocărilor legate de migrație; |
| --- | --- |

—

extinderea posibilității de subvenții încrucișate între FEDR și FSE, acordată deja în CARE. Aceasta înseamnă că Fondul de coeziune poate mobiliza acum și resurse pentru a aborda consecințele provocărilor legate de migrație;

| — | cheltuielile pentru operațiunile care abordează provocările legate de migrație pot fi declarate acum retroactiv în vederea rambursării, inclusiv atunci când operațiunea a fost deja finalizată. |
| --- | --- |

—

cheltuielile pentru operațiunile care abordează provocările legate de migrație pot fi declarate acum retroactiv în vederea rambursării, inclusiv atunci când operațiunea a fost deja finalizată.

| 2.6. | Pentru a garanta că investițiile ajung acolo unde sunt cele mai necesare, FAST-CARE introduce două schimbări majore:






  — | Cel puțin 30 % din resursele mobilizate prin flexibilitățile prevăzute ar trebui să fie acordate operațiunilor gestionate de autoritățile locale și de organizațiile societății civile care își desfășoară activitatea în comunitățile locale, astfel încât actorii care suportă cea mai mare parte a eforturilor să beneficieze de un sprijin adecvat. |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

Cel puțin 30 % din resursele mobilizate prin flexibilitățile prevăzute ar trebui să fie acordate operațiunilor gestionate de autoritățile locale și de organizațiile societății civile care își desfășoară activitatea în comunitățile locale, astfel încât actorii care suportă cea mai mare parte a eforturilor să beneficieze de un sprijin adecvat.

| — | Programele pot sprijini operațiuni în afara domeniului de aplicare geografic al programului, dar în interiorul statului membru, recunoscând faptul că refugiații se deplasează adesea în interiorul statelor membre. |
| --- | --- |

—

Programele pot sprijini operațiuni în afara domeniului de aplicare geografic al programului, dar în interiorul statului membru, recunoscând faptul că refugiații se deplasează adesea în interiorul statelor membre.

| 2.7. | În ceea ce privește sprijinul practic pentru rezolvarea problemei punerii în aplicare întârziate, proiectele de peste 1 milion EUR (în special cele pentru infrastructură), sprijinite în cadrul programelor pentru perioada 2014-2020, dar care nu au putut fi finalizate la timp din cauza creșterii prețurilor și a lipsei de materii prime și a deficitului de forță de muncă, pot fi sprijinite în continuare în cadrul programelor pentru perioada 2021-2027, chiar dacă nu ar fi eligibile în temeiul normelor de eligibilitate din cadrul perioadei 2021-2027. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații specifice

| 3.1. | CESE salută eforturile depuse de Comisia Europeană pentru a institui mijloace adaptate și eficace de acordare a unui sprijin financiar care să abordeze consecințele agresiunii militare ruse, devenită tot mai amplă și al cărei impact este tot mai puternic. Ca atare, statele membre se confruntă cu afluxuri continue și semnificative de persoane care fug din calea agresiunii ruse. Această situație se adaugă consecințelor pandemiei de COVID-19, în special perturbării lanțurilor valorice, care reprezintă o provocare pentru bugetele publice axate pe redresarea economiei, dar riscă, de asemenea, să întârzie investițiile, în special în infrastructură. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE recunoaște, de asemenea, că, întrucât efectele directe și indirecte ale războiului din Ucraina continuă să se amplifice în toate statele membre, este esențial să se asigure mijloacele de abordare a provocărilor legate de migrație și a perturbărilor pieței printr-o combinație de finanțare, proceduri și asistență tehnică, însoțită de flexibilitate, agilitate și de o capacitate de reacție rapidă. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE este pe deplin de acord că finanțarea trebuie să fie pusă la dispoziție printr-o revizuire specifică a cadrului financiar actual, pentru a preveni orice întrerupere a finanțărilor necesare pentru măsurile-cheie de atenuare a crizei și de sprijinire a celor aflați în dificultate. CESE a recomandat deja, în avizele sale anterioare (4), ca statelor membre să li se aloce resurse suplimentare ca prefinanțare imediată. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE salută faptul că posibilitatea de a utiliza o cofinanțare de până la 100 % a fost extinsă pentru aceste măsuri până în anul fiscal care se încheie la 30 iunie 2022, pentru a contribui la reducerea sarcinii asupra finanțelor publice ale statelor membre, și că creșterea substanțială a prefinanțării (5) din resursele REACT-EU a oferit statelor membre lichiditățile necesare pentru a acoperi nevoile cele mai presante. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE salută, de asemenea, propunerea Comisiei de a introduce o rată de cofinanțare de până la 100 % pentru prioritățile de promovare a integrării socioeconomice a resortisanților țărilor terțe în cadrul programelor pentru perioada 2021-2027. Chiar dacă aceasta are un termen final – 30 iunie 2024 –, posibilitatea de a o revizui pe baza modului în care a fost utilizată și extinsă, dacă s-a dovedit eficientă, oferă o foaie de parcurs către o mai mare flexibilitate și lichiditate atunci când apar nevoi urgente de finanțare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE apreciază foarte mult dispoziția conform căreia cel puțin 30 % din sprijinul acordat în cadrul priorităților relevante ar trebui direcționat către beneficiarii care sunt autorități locale, parteneri sociali și organizații ale societății civile care își desfășoară activitatea în comunitățile locale, pentru a se garanta că aceste tipuri de beneficiari primesc o cotă adecvată din resursele respective, dat fiind rolul lor activ în acțiunile de primire și integrare a refugiaților. Cu toate acestea, procentul ar putea fi prea mic pentru țările care se învecinează cu Ucraina și care găzduiesc un număr semnificativ mai mare de refugiați. Prin urmare, chiar dacă este vorba de un nivel minim, ar trebui încurajată o alocare mai mare, fiind de dorit ca cel puțin 50 % din sprijinul acordat în cadrul priorității respective să fie oferit beneficiarilor care sunt autorități locale și organizații ale societății civile care își desfășoară activitatea în comunitățile locale. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE înțelege necesitatea de a menține obiectivele inițiale ale politicii de coeziune și faptul că aceasta nu poate deveni un „pansament” universal pentru toate situațiile de urgență care ar putea apărea. În acest sens, dispozițiile care limitează cuantumul total programat în cadrul priorităților de integrare a refugiaților într-un stat membru la 5 % din alocarea națională inițială a statului membru respectiv din FEDR și FSE+ combinate sunt ușor de înțeles. Cu toate acestea, aceste praguri ar trebui să facă obiectul unei revizuiri timpurii pentru a lăsa o marjă suficientă, dacă este necesar, în special pentru țările învecinate. Este clar că provocările pentru țările care găzduiesc marea majoritate a refugiaților care fug din Ucraina sunt mai mari decât cele ale altor state membre ale UE. Prin urmare, limitele procentuale ar trebui să țină seama de realitățile de pe teren și de disparitățile dintre provocările cu care se confruntă diferitele state membre. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE îndeamnă Comisia Europeană să colaboreze strâns cu statele membre, cu autoritățile locale și cu organizațiile societății civile pentru a utiliza într-un mod cât mai eficace și mai rapid posibilitățile de sprijinire a refugiaților ucraineni create prin FAST-CARE. Deși regulamentul solicită statelor membre să prezinte un raport privind îndeplinirea condiției de 30 % în raportul final de implementare, CESE solicită o raportare continuă, precum și implicarea societății civile în monitorizarea punerii în aplicare a acestor dispoziții. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Considerațiile de mai sus se aplică, de asemenea, planificării, punerii în aplicare și monitorizării programelor legate de punerea în aplicare a politicii de coeziune, precum și procesului de selecție a proiectelor care urmează să fie puse în aplicare. În acest context, ar trebui să se acorde atenție riscului de a transforma politica de coeziune într-un set de răspunsuri fragmentate la situațiile de urgență care ne-au zguduit continentul. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Crearea unei sinergii clare între principiile coeziunii și obiectivele de bază ale politicii și noile realități sociale, economice și de mediu privind deficitul de forță de muncă, dificultățile lanțului de aprovizionare și creșterea prețurilor și a costurilor energiei ar trebui să reprezinte o preocupare esențială în ceea ce privește asigurarea unei rate de absorbție corespunzătoare, care să reflecte utilizarea cea mai eficace a resurselor existente. |
| --- | --- |

3.10.

| 4. | CESE ia notă de alegerea Comisiei de a nu prelungi cu încă un an regula „N+3” pentru perioada 2014-2020, precum și de evaluarea sa conform căreia, indiferent de concentrarea la începutul perioadei a creditelor de plată pentru 2022 și 2023 (în principal ca urmare a prefinanțării), FAST-CARE este neutru din punct de vedere bugetar de-a lungul perioadei 2021-2027 și nu necesită modificări ale plafoanelor anuale ale cadrului financiar multianual pentru angajamente și plăți. Cu toate acestea, CESE încurajează insistent Comisia să monitorizeze impactul schimbărilor și să lase loc pentru nevoi sau priorități emergente sau din ce în ce mai ample. |
| --- | --- |

4.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  A se vedea documentul de poziție al CESE pe tema „COVID-19: Fondurile structurale și de investiții europene – Flexibilitate excepțională”.

1

(2)  În avizele sale, CESE a subliniat în permanență necesitatea de a garanta că CFM 2021-2027 oferă posibilitatea de a adăuga noi instrumente financiare inovatoare, depășind Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) (JO C 364, 28.10.2020); COVID-19: Fondurile structurale și de investiții europene – Flexibilitate excepțională; Regulamentul privind Inițiativa pentru investiții în răspunsul la coronavirus; Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane (FEAD)/Criza provocată de COVID-19.

2

Mecanismul de redresare și reziliență (MRR)

(3)  A se vedea Avizul CESE cu privire la cel de-al 8-lea raport privind coeziunea (JO C 323, 26.8.2022, p. 54).

3

(4)  Document de poziție al CESE privind REACT-EU.

4

(5)  CESE a fost consecvent în avizele sale anterioare în ceea ce privește faptul că creșterea procentuală a plăților în avans sau a prefinanțării trebuie salutată, dar că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a asigura o mobilizare cât mai rapidă a resurselor financiare. După cum s-a menționat în Documentul de poziție al CESE pe tema „Asistența financiară acordată statelor membre afectate de o situație de urgență majoră de sănătate publică”.

5

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/149

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Munca decentă la nivel mondial

[COM(2022) 66 final]

(2022/C 486/21)

| Raportoare: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |

Raportoare:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Sesizare | Comisia Europeană, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 6.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 22.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 132/23/33 |

Sesizare

Comisia Europeană, 2.5.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

6.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

22.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

132/23/33

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE subliniază importanța stabilirii de către Comisie a unei strategii de promovare a muncii decente în întreaga lume, nu numai în cadrul UE. CESE observă că Comisia prezintă, alături de o propunere de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor, o Comunicare privind munca decentă la nivel mondial pentru o tranziție justă și o redresare durabilă, care reafirmă angajamentul UE de a promova munca decentă în mod mai eficace, prin norme, politici comerciale și de investiții, precum și un instrument de interzicere a intrării în Uniunea Europeană a produselor fabricate, chiar și în afara pieței interne, prin muncă forțată. CESE apreciază faptul că noul cadru combină interdicția cu un sistem de garanții de bună execuție, bazat pe standarde internaționale și pe obligații de diligență și transparență. Cu toate acestea, consideră că este oportun ca Comisia să efectueze o evaluare a impactului său economic, social și de mediu, în special în ceea ce privește IMM-urile. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE observă că, în ciuda progreselor înregistrate, munca decentă nu este încă o realitate pentru multe persoane din întreaga lume. În contextul acestui scenariu îngrijorător, Comisia semnalează că pandemia de COVID-19 și transformările din lumea muncii, cauzate de evoluțiile tehnologice, de schimbările climatice, de tranziția demografică și de globalizare, pun întreprinderile în fața unor provocări serioase. Aceste provocări pot avea, de asemenea, un impact negativ asupra aplicării efective a standardelor de muncă și de protecție socială pentru lucrătorii din întreaga lume. CESE este convins că UE trebuie să își consolideze în continuare rolul de lider mondial responsabil din punct de vedere social, folosind și dezvoltând toate instrumentele disponibile, inclusiv pe cele de natură legislativă. La fel ca și Comisia, CESE observă că consumatorii solicită din ce în ce mai multe bunuri și servicii produse într-un mod incluziv, durabil și echitabil, vizând și asigurând locuri de muncă decente pentru persoanele care le produc, inclusiv pentru cele care lucrează în economia informală. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută faptul că comunicarea, adoptată de Comisie cu scopul de a promova munca decentă în toate sectoarele și domeniile de acțiune, oferă o abordare cuprinzătoare pentru toți lucrătorii de pe piețele naționale, din țările terțe și din lanțurile de aprovizionare globale. CESE subliniază că UE trebuie să își utilizeze toate politicile, atât interne, cât și externe (inclusiv politica comercială), pentru a promova și a asigura locuri de muncă decente la nivel mondial, plasând acest obiectiv în centrul unei redresări durabile și favorabile incluziunii și al tranziției digitale. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută faptul că UE propune un pachet cuprinzător de acțiuni și instrumente care au un impact asupra promovării celor patru piloni ai conceptului universal de muncă decentă, elaborat de Declarația OIM privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă din 2008, astfel cum a fost modificată în 2022 și reflectată în obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD): promovarea ocupării forței de muncă; standarde care garantează drepturile lucrătorilor, inclusiv eliminarea muncii forțate și a muncii copiilor, o protecție socială adecvată, dialogul social și caracterul tripartit, egalitatea de gen fiind un obiectiv transversal. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE îndeamnă Comisia să dezvolte anumite aspecte ale principiului muncii decente, care, în prezent, au o valoare deosebită – atât socială, cât și economică. De exemplu, CESE subliniază, pe lângă egalitatea de gen și nediscriminarea (promovarea unei perspective a egalității de gen în obiectivul muncii decente), combaterea riscului de excluziune a grupurilor celor mai vulnerabile, cum ar fi persoanele cu handicap, de pe piețele forței de muncă, securitatea și sănătatea în muncă, precum și durabilitatea ocupării forței de muncă în contextul tranziției verzi. Toate acestea sunt obiective transversale ale OIM și ale Agendei 2030. În acest context, CESE salută modificarea Declarației OIM privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă pentru a include dreptul la un mediu de lucru sigur și sănătos. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE apreciază faptul că comunicarea Comisiei propune atât consolidarea conformității cu instrumentele existente, cât și adoptarea instrumentelor viitoare, inclusiv în materie de reglementare, în cadrul celor patru piloni ai Agendei privind munca decentă. În cel dintâi, al politicilor UE cu impact dincolo de granițele UE, CESE salută promovarea de către UE a unor standarde deschizătoare de drumuri la nivel mondial în materie de responsabilitate socială, transparență și durabilitate a activității întreprinderilor. CESE salută, de asemenea, adoptarea de către Parlamentul European a unei rezoluții privind un nou instrument comercial pentru a interzice produsele fabricate prin muncă forțată (1). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ca parte a pachetului său privind o economie echitabilă și durabilă, Comisia a prezentat, de asemenea, o propunere de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor (a se vedea Avizul INT/973). CESE consideră că această propunere reprezintă un pas important în promovarea respectării drepturilor omului ca o obligație a întreprinderilor și a personalului lor de conducere. Consideră, cu toate acestea, că propunerea prezintă încă multe deficiențe (de exemplu, domeniul de aplicare personal limitat, deoarece se aplică în mod direct numai întreprinderilor mari și doar indirect IMM-urilor; prezența scăzută a reprezentării lucrătorilor) și concepte juridice neclare (exemplu: cerința privind partenerii de afaceri „stabili”), care pot fi aplicate în mod diferit de către autoritățile și instanțele naționale, creând insecuritate juridică atât pentru lucrători, cât și pentru întreprinderi. Prin urmare, CESE pledează pentru un proces echilibrat de dialog între Comisie, Parlament și Consiliu, pentru a corecta aceste lacune și a îmbunătăți eficacitatea instrumentului de reglementare aprobat în cele din urmă. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE observă dificultățile cu care se confruntă unele întreprinderi în ceea ce privește controlul întregului lor lanț valoric și asigurarea unor locuri de muncă decente. Totuși, Comitetul consideră că acest deziderat nu ar trebui să fie atins prin reducerea garanțiilor în acest scop, deoarece astfel ar scădea eficacitatea măsurii, s-ar crea incertitudine juridică pentru întreprinderi și s-ar deschide calea pentru concurența neloială. În schimb, CESE este convins că modalitatea adecvată de a aborda aceste dificultăți globale în materie de control fără a genera astfel de efecte negative constă în instituirea unor instrumente adecvate de sprijin și de colaborare pentru a garanta eficacitatea instrumentelor propuse. În acest scop, pe lângă instrumentele publice de sprijin și de orientare, canalele de participare pentru reprezentanții lucrătorilor de-a lungul lanțurilor valorice și în dialogul social, la diferitele niveluri corespondente, pot juca un rol fundamental. CESE este convins că această îmbunătățire a eficacității guvernanței diligenței necesare de-a lungul lanțului valoric, care facilitează activitatea întreprinderilor, reprezintă un motiv puternic pentru a recunoaște și a garanta participarea reprezentanților lucrătorilor. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În domeniul relațiilor bilaterale și regionale ale UE, CESE apreciază în mod special propunerea UE de a folosi politica comercială ca instrument de promovare a respectării standardelor de muncă internaționale de către întreprinderile din țări terțe, promovând munca decentă în toate întreprinderile și țările, inclusiv în țările învecinate. În acest sens, CESE subliniază propunerea de a reforma Regulamentul privind preferințele comerciale ale UE. Comitetul subliniază că unul dintre obiectivele sale este să faciliteze importurile din țări ale căror întreprinderi respectă cerințele sociale, de muncă și de mediu, inclusiv în ceea ce privește munca decentă. CESE este convins că aceasta va îmbunătăți modelul competitivității globale, care se bazează nu numai pe justiție socială, ci și pe o concurență loială între toate întreprinderile. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE sprijină decizia UE de a se implica în mod activ în reformarea Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), pentru a integra dimensiunea socială în creșterea economică globală, în lumina provocărilor enorme cu care se confruntă (tranziția digitală și cea verde, îmbătrânirea, prevenirea pandemiilor viitoare etc.). Optimizarea creșterii, a competitivității și a profiturilor, din perspectiva de a crea mai multă bogăție, mai multe locuri de muncă și o mai mare bunăstare, implică instituirea unor cadre și politici pentru tranziția justă, care să includă garantarea și promovarea muncii decente și sustenabile în întreaga lume, în condițiile unei tranziții juste bazate pe punerea accentului pe dialog social, astfel cum s-a procedat anterior. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE apreciază propunerea de includere a unor mecanisme de evaluare și monitorizare a gradului de respectare a Directivei privind diligența necesară. Cu toate acestea, ia act cu îngrijorare de faptul că aceste mecanisme nu prevăd un dialog social cu partenerii sociali. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să prevadă în mod clar astfel de mecanisme în textul legislativ propus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | În plus, CESE solicită sprijinul UE pentru un tratat cu caracter obligatoriu al Organizației Națiunilor Unite privind întreprinderile și drepturile omului, precum și pentru luarea în considerare a unei convenții a OIM privind munca decentă în lanțurile de aprovizionare. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Introducere și context

| 2.1. | Asigurarea și promovarea muncii decente și a justiției sociale se află în centrul cadrelor normative și al politicilor convenite tripartit prin intermediul Agendei OIM privind munca decentă, în Declarația OIM privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă, adoptată în 1998 (astfel cum a fost modificată în 2022) și reiterată în Declarația centenarului OIM privind viitorul muncii (2019). Asigurarea faptului că munca decentă devine norma la nivel mondial este, de asemenea, esențială pentru angajamentele asumate de întreaga comunitate internațională în contextul obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Agendei 2030 – în special, dar nu numai, în cadrul obiectivului 8. Acest obiectiv promovează o creștere economică susținută, favorabilă incluziunii și durabilă, care generează o ocupare productivă a forței de muncă și muncă decentă pentru toți. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia această strategie de apărare și promovare a muncii decente în întreaga lume este nu numai adecvată, ci și necesară, în cadrul modelului de redresare sustenabil instituit și finanțat în cadrul instrumentului NextGenerationEU. Cifrele furnizate de Comisie și de OIM au evidențiat faptul că, în pofida progreselor înregistrate, munca decentă încă nu reprezintă o realitate pentru numeroase persoane din întreaga lume. Conform estimărilor OIM, 4 miliarde de persoane nu au acces la protecție socială și 205 de milioane de persoane nu au un loc de muncă. Unul din zece copii din întreaga lume (160 de milioane) este exploatat prin muncă, iar 25 de milioane de persoane desfășoară muncă forțată. În medie, aproape una din patru victime ale muncii forțate este exploatată în afara țării sale de origine, cu diferențe pronunțate în funcție de tipul de situație. În plus, deși securitatea și sănătatea în muncă reprezintă un aspect fundamental al muncii decente, peste cinci lucrători mor la fiecare minut undeva în lume, din cauza unui accident de muncă sau a bolilor profesionale, potrivit datelor OIM. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE salută faptul că UE a decis să dea un nou impuls unui model de redresare economică care să reconcilieze crearea de bogăție și oportunitățile de angajare din întreaga lume cu garantarea și promovarea respectării drepturilor omului, a muncii decente și a mediului. Comunicarea comună a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea contribuției UE la multilateralismul bazat pe norme a remarcat dificultățile în înregistrarea de progrese cu privire la aceste obiective în urma crizei provocate de pandemie, care au afectat persoanele, întreprinderile și statele. Prin urmare, pentru a realiza progrese, se propun reglementări, politici și investiții care să garanteze și să promoveze o redresare economică digitală, verde și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În acest context, Comisia a prezentat: 1) o Comunicare către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European privind munca decentă la nivel mondial pentru o tranziție globală justă și o redresare durabilă [COM(2022) 66 final, din 23 februarie 2022]; și 2) o propunere de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor, care face obiectul unui aviz separat al CESE, INT/973, în prezent în curs de examinare. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE a afirmat deja că întreprinderile își desfășoară activitatea din ce în ce mai mult la nivel transfrontalier. Întreprinderile multinaționale, cu lanțurile lor de aprovizionare globale, sunt principalii actori, iar întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) sunt tot mai numeroase printre ele. CESE a propus inițiative de reglementare și politice menite să îmbunătățească durabilitatea, să asigure respectarea drepturilor omului și să promoveze munca decentă în lanțurile valorice ale întreprinderilor (2). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE recunoaște importanța instrumentelor de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) pentru asigurarea unei dezvoltări juste, deoarece RSI stimulează schimbările comportamentale pozitive, în direcția durabilității ecologice și sociale. Cu toate acestea, Comitetul a subliniat, de asemenea, necesitatea unor îmbunătățiri. Prin urmare, invită UE și statele sale membre să asigure o punere în aplicare mai eficientă a instrumentelor internaționale existente pentru o creștere și o redresare durabile, juste și reziliente în urma pandemiei de COVID-19, având în centrul lor munca decentă. CESE a solicitat atât sprijin din partea UE pentru un tratat ONU cu caracter obligatoriu privind afacerile și drepturile omului (3), cât și luarea în considerare a instituirii unei convenții a OIM privind munca decentă în lanțurile de aprovizionare. CESE și-a exprimat, de asemenea, sprijinul pentru un cadru obligatoriu al UE eficace și coerent privind diligența necesară și responsabilitatea întreprinderilor, bazat pe dialogul social cu partenerii sociali și pe o abordare multipartită. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CESE recunoaște beneficiile unui cadru armonizat al UE în materie de reglementare în ceea ce privește diligența necesară și durabilitatea. Printre alte avantaje, acesta impune asigurarea unei concurențe loiale din partea tuturor întreprinderilor, inclusiv a celor din țări terțe care își desfășoară activitatea în UE, dat fiind că sunt supuse unor condiții egale, și oferă o securitate juridică sporită. Un astfel de cadru de reglementare armonizat va facilita tranziția întreprinderilor și a lucrătorilor către o economie neutră din punct de vedere climatic, în condiții de justiție socială și de justiție în domeniul muncii pentru toate lanțurile globale. Prin urmare, CESE solicită un cadru de reglementare coerent și echilibrat la nivelul UE pentru diligența necesară a întreprinderilor, care să fie eficace și proporționat. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | CESE este pe deplin conștient de necesitatea urgentă de a pune în aplicare un mecanism de redresare financiară post-pandemie în toate statele membre și de a sprijini toate procesele de redresare post-pandemie la nivel mondial, precum și diferitele tranziții către o economie verde (neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon și circulară) și inovatoare (digitală), în condiții cuprinzătoare de durabilitate socială și de mediu, în cadrul dialogului social cu partenerii sociali și al modelelor de guvernanță tripartite. CESE speră să vadă acest lucru în noua comunicare și recomandare privind viitorul dialogului social. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE ia notă de investigațiile efectuate de observatorii internaționali pentru drepturile omului, inclusiv Organizația Internațională a Muncii, Consiliul Europei și Confederația Internațională a Sindicatelor (Global Rights Index), care confirmă faptul că lipsa garanțiilor privind drepturile omului (inclusiv garanțiile pentru drepturile individuale și colective ale lucrătorilor) și nerespectarea normelor de mediu continuă să se amplifice la nivel mondial. Pandemia nu a făcut decât să agraveze situația din mai multe țări din întreaga lume, unde condițiile de viață precare și abuzive s-au înrăutățit. De asemenea, s-au intensificat munca copiilor și munca forțată. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | CESE recunoaște că dovezile științifice actuale arată că întreprinderile încorporează din ce în ce mai mult sisteme de gestionare bazate pe RSI și își dezvoltă modelele de afaceri în conformitate cu Agenda 2030 a ONU și cu ODD. Cu toate acestea, la fel ca și Comisia, CESE consideră că se pot aduce îmbunătățiri. În plus, nu numai că progresele se înregistrează într-un ritm mai lent, ci au loc și într-un mod foarte neuniform. CESE este convins că progresele în direcția unor cadre de reglementare armonizate la nivelul UE, completate de sprijin tehnic și de orientări practice din partea Comisiei, sunt pozitive, în special pentru IMM-uri. Astfel, angajamentele vor fi mai eficace și vor aduce beneficii întreprinderilor care își desfășoară activitatea pe piața UE, oferindu-le o mai mare securitate juridică și condiții de concurență echitabile. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Principalele acțiuni propuse de Comisie pentru promovarea muncii decente

| 3.1. | Monitorizarea progreselor în direcția unei munci decente a reprezentat o preocupare de lungă durată pentru OIM, care a promovat indicatori pentru a măsura aceste progrese reale. CESE consideră că acest lucru este important, deoarece Comisia a publicat deja o comunicare pe această temă în urmă cu câțiva ani (4). CESE îndeamnă Comisia să pună în aplicare mai bine o agendă ambițioasă și inovatoare și să garanteze cu adevărat că acest progres corelează competitivitatea cu justiția socială. CESE subliniază, de asemenea, că munca decentă nu este doar o chestiune de ocupare a forței de muncă și de protecție socială, ci și de guvernanță, care trebuie să includă dialogul social cu partenerii sociali la toate nivelurile lanțului global și în toate etapele proceselor de producție. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE salută faptul că UE continuă să își promoveze propria agendă pentru crearea unei comunități de lucru care să ducă la realizarea efectivă a tuturor elementelor care alcătuiesc conceptul universal de muncă decentă al OIM și să fie mai mult decât o simplă declarație oficială. Această viziune este coerentă cu includerea tuturor componentelor standardului internațional privind munca decentă în Declarația OIM privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă (1998) (5). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE consideră inacceptabil faptul că munca decentă este încă o realitate îndepărtată pentru sute de milioane de oameni din întreaga lume, ceea ce îngreunează realizarea de către comunitatea internațională a ODD stabilite în Agenda 2030 a ONU. Deși ODD sunt integrate în conceptul de muncă decentă, recenta serie de crize, împreună cu enormele provocări economice și sociale ale epocii noastre, amenință zilnic munca decentă pentru toți (ODD 8 și celelalte obiective conexe). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Eliminarea muncii copiilor și a muncii forțate se află în centrul acestor eforturi. Numărul minorilor care muncesc a crescut cu peste opt milioane între 2016 și 2020, inversând tendința anterioară de reducere. CESE salută propunerea Comisiei de a elabora măsuri juridice și nejuridice noi și mai eficace în cadrul politicii de toleranță zero față de munca copiilor, inclusiv interzicerea intrării pe piața UE a produselor fabricate sau distribuite prin muncă forțată sau prin munca copiilor. În acest sens, CESE consideră că este necesar să se completeze noul cadru cu o evaluare a impactului economic, social și de mediu al diferitelor măsuri legislative și nelegislative. CESE solicită, de asemenea, ca noua politică comercială a UE să fie consolidată ca unul dintre motoarele creșterii economice, astfel încât să se îndeplinească angajamentul de a respecta drepturile internaționale ale omului, instrumentele sale și de a lupta împotriva muncii copiilor și a muncii forțate de-a lungul întregului lanț de aprovizionare. Astfel, noile măsuri vor fi armonizate cu un model de redresare economică și de competitivitate globală și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE salută atât propunerea de directivă privind obligația de diligență, cât și noile garanții juridice pentru a combate mai eficient munca forțată și munca copiilor în întregul lanț valoric mondial. CESE împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia autoritățile nu pot câștiga de unele singure lupta împotriva muncii forțate. CESE salută, de asemenea, adoptarea de către Parlamentul European a unei rezoluții privind un nou instrument comercial pentru a interzice produsele fabricate prin muncă forțată (6). Multe întreprinderi private și-au asumat deja aceste obiective, dar trebuie să meargă mai departe, în conformitate cu propunerea de directivă privind raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea, care ar trebui să asigure eficacitatea și proporționalitatea acestui cadru coerent al UE în vederea îmbunătățirii competitivității. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE salută promovarea de către Comisie a utilizării unui cadru juridic coerent al UE și a unei politici de achiziții publice responsabile din punct de vedere social ca instrumente puternice de promovare a muncii decente și de combatere a muncii forțate și a muncii copiilor. Cu toate acestea, CESE consideră că, pentru a avansa în această direcție, este necesară o aplicare mai eficace a cadrului de reglementare, pentru a crește eficacitatea reală a clauzelor sociale și de mediu, atât în ceea ce privește achizițiile publice ale UE, cât și în ceea ce privește comerțul echitabil. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE apreciază propunerea referitoare la adoptarea unui nou regulament al UE privind sistemul generalizat de preferințe (Regulamentul SGP) pentru a promova dezvoltarea durabilă în țările cu venituri reduse în perioada 2024-2034. CESE apreciază faptul că noul SGP extinde posibilitățile UE de a utiliza preferințele comerciale pentru a crea oportunități economice și pentru a promova dezvoltarea durabilă în conformitate cu standardul privind munca decentă. Includerea acordurilor privind guvernanța, cum ar fi cel referitor la consultarea tripartită, va îmbunătăți rolul dialogului social cu partenerii sociali. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE ia act de angajamentul asumat în cadrul domeniului de acțiune 2 de a plasa munca decentă printre prioritățile noului program „IVCDCI-Europa globală” (7). Acest program privind drepturile omului și democrația prevede acțiuni specifice de promovare a muncii decente pentru toți, în special la nivel național și regional, inclusiv combaterea muncii forțate și a muncii copiilor. CESE salută faptul că noile acțiuni IVCDCI – Europa globală includ promovarea dialogului social și o mai mare autonomie a partenerilor sociali, precum și dialogul cu țările partenere care contribuie la ratificarea și punerea în aplicare efectivă a convențiilor actualizate ale OIM, în special a convențiilor fundamentale și de guvernanță. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE împărtășește preocuparea OIM cu privire la faptul că întreprinderile și lucrătorii cei mai afectați de criza care a început în 2008 beneficiază mai puțin de condiții economice și tehnologice îmbunătățite, deoarece eforturile de redresare favorizează anumite sectoare economice și ale pieței forței de muncă, în timp ce altele rămân în urmă. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE reiterează faptul că protecția muncii decente la nivel mondial este o cerință de respectare a demnității umane, motiv pentru care consideră că această propunere reprezintă un pas important în respectarea și promovarea drepturilor omului în mediul de afaceri și speră că ea va oferi un impuls semnificativ pentru noi progrese. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Cu toate acestea, este de părere că există încă multe deficiențe și concepte juridice neclare care pot fi interpretate și aplicate în mod diferit de către autoritățile și instanțele naționale, ceea ce creează insecuritate juridică atât pentru lucrători, cât și pentru întreprinderi. De exemplu, utilizarea unor concepte vagi precum „relație de afaceri stabilă” sau simple „garanții contractuale privind respectarea codurilor de conduită” pune în pericol eficacitatea directivei. CESE propune Comisiei, pe de o parte, să clarifice în mod riguros aceste concepte juridice, inclusiv deficiențele regimului de răspundere civilă avut în vedere, și, pe de altă parte, să includă modalități de reprezentare a sindicatelor întreprinderilor la nivelul adecvat, pentru a spori eficacitatea conformității. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE ia notă de abordarea privind participarea părților interesate care stă la baza întregii propuneri. Participarea efectivă a sindicatelor și a reprezentanților lucrătorilor este un factor de succes. Cu toate acestea, Comitetul regretă că acest lucru nu se reflectă suficient în propunere. CESE consideră că acest tip de lacună în materie de protecție, din cauza impactului său colectiv, este în detrimentul atât al lucrătorilor, cât și al întreprinderilor. În acest context, implicarea actuală a reprezentanților lucrătorilor, organizată, de exemplu, pe baza activității comitetelor europene de întreprindere (CEI) sau a acordurilor-cadru internaționale (ACI), ar trebui să ofere orientări și sprijin adecvate pentru noul cadru de reglementare. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE ia act cu satisfacție de abordarea cuprinzătoare în ceea ce privește munca decentă, adoptată de comunicarea Comisiei. Aceasta ține cont de dorința consumatorilor de a favoriza modele de producție și de distribuție a bunurilor și a serviciilor care respectă în mai mare măsură condițiile privind durabilitatea socială și de mediu. Comisia a constatat că majoritatea consumatorilor preferă, inclusiv în comerțul electronic, moduri de consum care privilegiază produsele ce respectă munca decentă și echilibrul ecologic. Prin urmare, CESE solicită să se promoveze acest rol de responsabilitate socială a consumatorilor, printr-o informare și o formare mai bune, pentru a îmbunătăți eficacitatea măsurilor propuse de Comisie în vederea garantării și promovării muncii decente la nivel mondial. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE salută faptul că Comisia a acceptat solicitarea Parlamentului European de a prezenta o propunere de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor (INT/973). CESE observă că propunerea Comisiei restricționează numărul întreprinderilor incluse în propunerea de directivă, limitând astfel domeniul de aplicare al solicitării Parlamentului European. CESE solicită un proces de dialog între cele trei instituții europene în vederea ajungerii la un acord cu privire la acest cadru de reglementare coerent al UE, inclusiv extinderea corespunzătoare a domeniului de aplicare al viitoarei directive, ceea ce va îmbunătăți eficacitatea acesteia, inclusiv în ceea ce privește concurența loială între toate întreprinderile, și va remedia unele dintre deficiențele de reglementare prezentate în textul propus, pentru a oferi întreprinderilor o mai mare securitate juridică. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Observații specifice

| 5.1. | CESE ia act de eforturile propuse de Comisie pentru ca UE pentru să utilizeze fiecare dintre instrumentele, politicile și resursele care țin de competența sa (achiziții publice, acorduri comerciale, politica de dezvoltare, politica de investiții, fonduri etc.) pentru a promova munca decentă în întreaga lume. CESE solicită, în special, dezvoltarea și punerea în aplicare mai eficace a setului de instrumente menite să asigure și să promoveze condiții de muncă decente și ratificarea standardelor internaționale în domeniul muncii, inclusiv întreprinderea reformelor necesare pentru a sprijini redresarea economiei, competitivitatea întreprinderilor europene și capacitatea acestora de a crea locuri de muncă decente în lume. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | CESE observă că propunerea de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor acordă o mare importanță tehnicilor RSI, cum ar fi codurile de conduită unilaterale. Aceste instrumente nu iau în considerare poziția lucrătorilor. CESE consideră adecvat să se includă și tehnici de guvernanță colectivă pentru a promova canale utile pentru participarea reprezentanților lucrătorilor la elaborarea și monitorizarea angajamentelor privind munca decentă de-a lungul întregului lanț valoric. După cum se arată la punctul 4.4, acordurile-cadru internaționale (ACI) ar trebui să ofere orientări și sprijin adecvate. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE împărtășește opinia Comisiei cu privire la necesitatea adoptării unor măsuri mai numeroase și mai adecvate pentru a se combate într-un mod mai eficace munca forțată. În acest scop, CESE sprijină ideea ca Comisia să pună în aplicare, cât mai curând posibil, o interdicție asupra introducerii pe piețele din UE a produselor (atât autohtone, cât și de import) fabricate prin muncă forțată, inclusiv prin munca copiilor. În același timp, CESE recomandă o analiză a diferitelor măsuri și o evaluare completă a impactului economic, social și de mediu al diferitelor scenarii. Această interdicție trebuie să fie în concordanță atât cu condițiile privind comerțul echitabil, cât și cu angajamentele UE față de politica comercială comună și față de competitivitatea globală a Europei. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE este de acord cu Comisia că sunt necesare măsuri suplimentare pentru combaterea în mod eficace a muncii copiilor, având în vedere marea complexitate a factorilor care o cauzează (printre care se numără dificultățile financiare, lipsa unor oportunități educaționale mai bune, obiceiurile locale privind rolul copiilor în societate etc.). În același timp, CESE solicită punerea în aplicare și asigurarea respectării consecvente a instrumentelor internaționale existente. Din acest motiv, pentru eradicarea muncii copiilor, este necesară o abordare cuprinzătoare (globală) a dezvoltării economice durabile, bazată pe standardele referitoare la munca decentă: resurse pentru o educație de calitate, venituri și un nivel adecvat de protecție socială pentru toți. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | De asemenea, CESE acordă o importanță deosebită revizuirii Directivei UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane (8), care obligă statele membre să îl interzică prin lege, cu scopul suplimentar de a proteja împotriva muncii forțate (care afectează în mod disproporționat femeile și fetele, în special imigranții, precum și alte grupuri vulnerabile). CESE a salutat deja abordarea cuprinzătoare și integrată a protecției persoanelor care sunt victime ale traficului de persoane (9). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | CESE subliniază relevanța propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind obligațiunile verzi europene [COM(2021) 391 final], care vizează o mai bună exploatare a potențialului pieței unice și al uniunii piețelor de capital pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și mediu, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (c) din Acordul de la Paris din 2016 privind schimbările climatice și cu Pactul verde european. Încă de la început, CESE a susținut că Pactul verde poate și va avea succes numai dacă este și un pact social, solicitând o definiție mai precisă a conceptului de „investiție socială”, astfel încât să se asigure o mai mare securitate juridică pentru piețe și întreprinderi (10). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | CESE sprijină activitatea Comisiei referitoare la un nou regulament al UE privind sistemul generalizat de preferințe (Regulamentul SGP) pentru perioada 2024-2034. CESE observă că Comisia și-a sporit sprijinul pentru promovarea respectării standardelor internaționale în domeniul muncii în țările care beneficiază de SGP prin adăugarea a două noi convenții privind drepturile lucrătorilor (Convenția OIM nr. 81 privind inspecția muncii și Convenția nr. 144 privind consultarea tripartită) și recunoaște că exportul de bunuri fabricate prin munca copiilor și munca forțată este o cauză a retragerii preferințelor comerciale. CESE recomandă ca proiectul de regulament privind SGP pentru perioada 2024-2034 să includă Declarația OIM din 1998 și modificarea sa din 2022. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | În plus, CESE salută intenția Comisiei de a sprijini reforma OMC, pentru a contribui în continuare la dezvoltarea durabilă, a integra dimensiunea socială a globalizării și a stimula acordurile din cadrul OMC care promovează munca decentă și justiția socială. CESE speră că în cadrul proceselor deschise de negocieri se va ajunge la un echilibru adecvat între obiectivele sociale și cele de îmbunătățire a competitivității economice mondiale. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | CESE apreciază propunerea de includere a unor mecanisme de evaluare și de verificare a gradului de conformitate cu Directiva privind diligența necesară, inclusiv instituirea unei rețele europene a autorităților de supraveghere, care să ajute la punerea ei în aplicare. Cu toate acestea, CESE observă cu îngrijorare că, în primul rând, mandatul (jurisdicția) acestui organism de supraveghere nu este definit în mod clar și, în al doilea rând, că aceste mecanisme nu prevăd dialogul social cu partenerii sociali. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să prevadă în mod clar astfel de mecanisme în textul legislativ propus. |
| --- | --- |

5.9.

Bruxelles, 22 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0245_RO.html

1

(2)  Avizul CESE pe tema „Lanțuri de aprovizionare durabile și locuri de muncă decente în comerțul internațional” (aviz exploratoriu) (JO C 429, 11.12.2020, p. 197).

2

(3)  CESE a tratat deja acest subiect în detaliu în „Un tratat cu caracter obligatoriu al ONU privind afacerile și drepturile omului” (JO C 97, 24.3.2020, p. 9).

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52006DC0249

4

(5)  www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=1000:62:0::NO:62:P62_LIST_ENTRIE_ID:2453911:NO

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0245_RO.html

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/ALL/?uri=CELEX%3A32021R0947

7

(8)  Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (JO L 101, 15.4.2011, p. 1).

8

(9)  JO C 51, 17.2.2011, p. 50.

9

(10)  CESE elaborează în prezent un aviz din proprie inițiativă în domeniu (ECO/581 – „Taxonomia socială – provocări și oportunități”) (a se vedea pagina 15 din prezentul Jurnal Oficial).

10

---

ANEXĂ

Următoarele amendamente, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în timpul dezbaterii [articolul 43 alineatul (2) din Regulamentul de procedură]:

| AMENDAMENTUL 3


  SOC/727


  Munca decentă la nivel mondial


  Punctul 2.6


  Se modifică după cum urmează: | Depus de:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MUREȘAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMENDAMENTUL 3

SOC/727

Munca decentă la nivel mondial

Punctul 2.6

Se modifică după cum urmează:

Depus de:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MUREȘAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Avizul secțiunii | Amendamentul |
| --- | --- |
| CESE recunoaște importanța instrumentelor de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) pentru asigurarea unei dezvoltări juste, deoarece RSI stimulează schimbările comportamentale pozitive, în direcția durabilității ecologice și sociale. Cu toate acestea, Comitetul a subliniat, de asemenea, necesitatea unor îmbunătățiri. Prin urmare, invită UE și statele sale membre să asigure o punere în aplicare mai eficientă a instrumentelor internaționale existente pentru o creștere și o redresare durabile, juste și reziliente în urma pandemiei de COVID-19, având în centrul lor munca decentă. CESE a solicitat atât sprijin din partea UE pentru un tratat ONU cu caracter obligatoriu privind afacerile și drepturile omului (1), cât și luarea în considerare a
  instituirii unei convenții a OIM
  privind munca decentă în lanțurile de aprovizionare. CESE și-a exprimat, de asemenea, sprijinul pentru un cadru obligatoriu al UE eficace și coerent privind diligența necesară și responsabilitatea întreprinderilor, bazat pe dialogul social cu partenerii sociali și pe o abordare multipartită. | CESE recunoaște importanța instrumentelor de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) pentru asigurarea unei dezvoltări juste, deoarece RSI stimulează schimbările comportamentale pozitive, în direcția durabilității ecologice și sociale. Cu toate acestea, Comitetul a subliniat, de asemenea, necesitatea unor îmbunătățiri. Prin urmare, invită UE și statele sale membre să asigure o punere în aplicare mai eficientă a instrumentelor internaționale existente pentru o creștere și o redresare durabile, juste și reziliente în urma pandemiei de COVID-19, având în centrul lor munca decentă. CESE a solicitat atât sprijin din partea UE pentru un tratat ONU cu caracter obligatoriu privind afacerile și drepturile omului (1), cât și luarea în considerare
  de către OIM
  a
  creării și adoptării ulterioare a unor instrumente relevante și adaptate

   (2) privind munca decentă în lanțurile de aprovizionare. CESE și-a exprimat, de asemenea, sprijinul pentru un cadru obligatoriu al UE eficace și coerent privind diligența necesară și responsabilitatea întreprinderilor, bazat pe dialogul social cu partenerii sociali și pe o abordare multipartită. |

Avizul secțiunii

Amendamentul

CESE recunoaște importanța instrumentelor de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) pentru asigurarea unei dezvoltări juste, deoarece RSI stimulează schimbările comportamentale pozitive, în direcția durabilității ecologice și sociale. Cu toate acestea, Comitetul a subliniat, de asemenea, necesitatea unor îmbunătățiri. Prin urmare, invită UE și statele sale membre să asigure o punere în aplicare mai eficientă a instrumentelor internaționale existente pentru o creștere și o redresare durabile, juste și reziliente în urma pandemiei de COVID-19, având în centrul lor munca decentă. CESE a solicitat atât sprijin din partea UE pentru un tratat ONU cu caracter obligatoriu privind afacerile și drepturile omului (1), cât și luarea în considerare a
  instituirii unei convenții a OIM
  privind munca decentă în lanțurile de aprovizionare. CESE și-a exprimat, de asemenea, sprijinul pentru un cadru obligatoriu al UE eficace și coerent privind diligența necesară și responsabilitatea întreprinderilor, bazat pe dialogul social cu partenerii sociali și pe o abordare multipartită.

CESE recunoaște importanța instrumentelor de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) pentru asigurarea unei dezvoltări juste, deoarece RSI stimulează schimbările comportamentale pozitive, în direcția durabilității ecologice și sociale. Cu toate acestea, Comitetul a subliniat, de asemenea, necesitatea unor îmbunătățiri. Prin urmare, invită UE și statele sale membre să asigure o punere în aplicare mai eficientă a instrumentelor internaționale existente pentru o creștere și o redresare durabile, juste și reziliente în urma pandemiei de COVID-19, având în centrul lor munca decentă. CESE a solicitat atât sprijin din partea UE pentru un tratat ONU cu caracter obligatoriu privind afacerile și drepturile omului (1), cât și luarea în considerare
  de către OIM
  a
  creării și adoptării ulterioare a unor instrumente relevante și adaptate

   (2) privind munca decentă în lanțurile de aprovizionare. CESE și-a exprimat, de asemenea, sprijinul pentru un cadru obligatoriu al UE eficace și coerent privind diligența necesară și responsabilitatea întreprinderilor, bazat pe dialogul social cu partenerii sociali și pe o abordare multipartită.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 65 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 97 |
| Abțineri: | 13 |

Voturi pentru:

65

Voturi împotrivă:

97

Abțineri:

13

| AMENDAMENTUL 4


  SOC/727


  Munca decentă la nivel mondial


  Punctul 2.7


  Se modifică după cum urmează: | Depus de:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MUREȘAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMENDAMENTUL 4

SOC/727

Munca decentă la nivel mondial

Punctul 2.7

Se modifică după cum urmează:

Depus de:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MUREȘAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Avizul secțiunii | Amendamentul |
| --- | --- |
| CESE recunoaște beneficiile unui cadru armonizat al UE în materie de reglementare în ceea ce privește diligența necesară și durabilitatea. Printre alte avantaje, acesta impune asigurarea unei concurențe loiale din partea tuturor întreprinderilor, inclusiv a celor din țări terțe care își desfășoară activitatea în UE, dat fiind că sunt supuse unor condiții egale, și oferă o securitate juridică sporită. Un astfel de cadru de reglementare armonizat va facilita tranziția întreprinderilor și a lucrătorilor către o economie neutră din punct de vedere climatic, în condiții de justiție socială și de justiție în domeniul muncii pentru toate lanțurile globale. Prin urmare, CESE solicită un cadru de reglementare coerent și echilibrat la nivelul UE pentru diligența necesară a întreprinderilor, care să fie eficace și proporționat. | CESE recunoaște beneficiile unui cadru armonizat al UE în materie de reglementare în ceea ce privește diligența necesară și durabilitatea. Printre alte avantaje, acesta impune asigurarea unei concurențe loiale
  în domeniul de aplicare vizat
  din partea tuturor întreprinderilor, inclusiv a celor din țări terțe care își desfășoară activitatea în UE, dat fiind că sunt supuse unor condiții egale, și oferă o securitate juridică sporită. Un astfel de cadru de reglementare armonizat va facilita tranziția întreprinderilor și a lucrătorilor către o economie neutră din punct de vedere climatic, în condiții de justiție socială și de justiție în domeniul muncii pentru toate lanțurile globale. Prin urmare, CESE solicită un cadru de reglementare coerent și echilibrat la nivelul UE pentru diligența necesară a întreprinderilor, care să fie eficace și proporționat. |

Avizul secțiunii

Amendamentul

CESE recunoaște beneficiile unui cadru armonizat al UE în materie de reglementare în ceea ce privește diligența necesară și durabilitatea. Printre alte avantaje, acesta impune asigurarea unei concurențe loiale din partea tuturor întreprinderilor, inclusiv a celor din țări terțe care își desfășoară activitatea în UE, dat fiind că sunt supuse unor condiții egale, și oferă o securitate juridică sporită. Un astfel de cadru de reglementare armonizat va facilita tranziția întreprinderilor și a lucrătorilor către o economie neutră din punct de vedere climatic, în condiții de justiție socială și de justiție în domeniul muncii pentru toate lanțurile globale. Prin urmare, CESE solicită un cadru de reglementare coerent și echilibrat la nivelul UE pentru diligența necesară a întreprinderilor, care să fie eficace și proporționat.

CESE recunoaște beneficiile unui cadru armonizat al UE în materie de reglementare în ceea ce privește diligența necesară și durabilitatea. Printre alte avantaje, acesta impune asigurarea unei concurențe loiale
  în domeniul de aplicare vizat
  din partea tuturor întreprinderilor, inclusiv a celor din țări terțe care își desfășoară activitatea în UE, dat fiind că sunt supuse unor condiții egale, și oferă o securitate juridică sporită. Un astfel de cadru de reglementare armonizat va facilita tranziția întreprinderilor și a lucrătorilor către o economie neutră din punct de vedere climatic, în condiții de justiție socială și de justiție în domeniul muncii pentru toate lanțurile globale. Prin urmare, CESE solicită un cadru de reglementare coerent și echilibrat la nivelul UE pentru diligența necesară a întreprinderilor, care să fie eficace și proporționat.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 73 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 100 |
| Abțineri: | 14 |

Voturi pentru:

73

Voturi împotrivă:

100

Abțineri:

14

| AMENDAMENTUL 5


  SOC/727


  Munca decentă la nivel mondial


  Punctul 4.6


  Se modifică după cum urmează: | Depus de:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MUREȘAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMENDAMENTUL 5

SOC/727

Munca decentă la nivel mondial

Punctul 4.6

Se modifică după cum urmează:

Depus de:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MUREȘAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Avizul secțiunii | Amendamentul |
| --- | --- |
| CESE salută faptul că Comisia a acceptat solicitarea Parlamentului European de a prezenta o propunere de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor (INT/973). CESE observă că propunerea Comisiei restricționează numărul întreprinderilor incluse în propunerea de directivă, limitând astfel domeniul de aplicare al solicitării Parlamentului European. CESE solicită un proces de dialog între cele trei instituții europene în vederea ajungerii la un acord cu privire la acest cadru de reglementare coerent al UE, inclusiv
  extinderea corespunzătoare a domeniului de aplicare al viitoarei directive
  , ceea ce va îmbunătăți eficacitatea acesteia, inclusiv în ceea ce privește concurența loială între toate întreprinderile, și va remedia unele dintre deficiențele de reglementare prezentate în textul propus, pentru a oferi întreprinderilor o mai mare securitate juridică. | CESE salută faptul că Comisia a acceptat solicitarea Parlamentului European de a prezenta o propunere de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor (INT/973). CESE observă că propunerea Comisiei restricționează numărul întreprinderilor incluse în propunerea de directivă, limitând astfel domeniul de aplicare al solicitării Parlamentului European. CESE solicită un proces de dialog între cele trei instituții europene în vederea ajungerii la un acord cu privire la acest cadru de reglementare coerent al UE, inclusiv
  luarea în considerare de către responsabilii de elaborarea politicilor a poziției dificile a MIMM-urilor și garantarea faptului că la nivel european și național instrumentele de sprijin vor fi gata de îndată ce va intra în vigoare directiva privind diligența necesară

   (1), ceea ce va îmbunătăți eficacitatea acesteia, inclusiv în ceea ce privește concurența loială între toate întreprinderile,
  în domeniul de aplicare al viitoarei directive,
  și va remedia unele dintre deficiențele de reglementare prezentate în textul propus, pentru a oferi întreprinderilor o mai mare securitate juridică. |

Avizul secțiunii

Amendamentul

CESE salută faptul că Comisia a acceptat solicitarea Parlamentului European de a prezenta o propunere de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor (INT/973). CESE observă că propunerea Comisiei restricționează numărul întreprinderilor incluse în propunerea de directivă, limitând astfel domeniul de aplicare al solicitării Parlamentului European. CESE solicită un proces de dialog între cele trei instituții europene în vederea ajungerii la un acord cu privire la acest cadru de reglementare coerent al UE, inclusiv
  extinderea corespunzătoare a domeniului de aplicare al viitoarei directive
  , ceea ce va îmbunătăți eficacitatea acesteia, inclusiv în ceea ce privește concurența loială între toate întreprinderile, și va remedia unele dintre deficiențele de reglementare prezentate în textul propus, pentru a oferi întreprinderilor o mai mare securitate juridică.

CESE salută faptul că Comisia a acceptat solicitarea Parlamentului European de a prezenta o propunere de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor (INT/973). CESE observă că propunerea Comisiei restricționează numărul întreprinderilor incluse în propunerea de directivă, limitând astfel domeniul de aplicare al solicitării Parlamentului European. CESE solicită un proces de dialog între cele trei instituții europene în vederea ajungerii la un acord cu privire la acest cadru de reglementare coerent al UE, inclusiv
  luarea în considerare de către responsabilii de elaborarea politicilor a poziției dificile a MIMM-urilor și garantarea faptului că la nivel european și național instrumentele de sprijin vor fi gata de îndată ce va intra în vigoare directiva privind diligența necesară

   (1), ceea ce va îmbunătăți eficacitatea acesteia, inclusiv în ceea ce privește concurența loială între toate întreprinderile,
  în domeniul de aplicare al viitoarei directive,
  și va remedia unele dintre deficiențele de reglementare prezentate în textul propus, pentru a oferi întreprinderilor o mai mare securitate juridică.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 68 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 97 |
| Abțineri: | 15 |

Voturi pentru:

68

Voturi împotrivă:

97

Abțineri:

15

| AMENDAMENTUL 1


  SOC/727


  Munca decentă la nivel mondial


  Punctul 1.7


  Se modifică după cum urmează: | Depus de:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MUREȘAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMENDAMENTUL 1

SOC/727

Munca decentă la nivel mondial

Punctul 1.7

Se modifică după cum urmează:

Depus de:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MUREȘAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Avizul secțiunii | Amendamentul |
| --- | --- |
| Ca parte a pachetului său privind o economie echitabilă și durabilă, Comisia a prezentat, de asemenea, o propunere de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor (a se vedea Avizul INT/973). CESE consideră că această propunere reprezintă un pas important în promovarea respectării drepturilor omului ca o obligație a întreprinderilor și a personalului lor de conducere. Consideră, cu toate acestea, că propunerea prezintă încă multe deficiențe (de exemplu,
  domeniul de aplicare personal limitat, deoarece se aplică în mod direct numai întreprinderilor mari și doar
  indirect
  IMM-urilor
  ; prezența scăzută a reprezentării lucrătorilor) și concepte juridice neclare (exemplu: cerința privind partenerii de afaceri „stabili”), care pot fi aplicate în mod diferit de către autoritățile și instanțele naționale, creând insecuritate juridică atât pentru lucrători, cât și pentru întreprinderi. Prin urmare, CESE pledează pentru un proces echilibrat de dialog între Comisie, Parlament și Consiliu, pentru a corecta aceste lacune și a îmbunătăți eficacitatea instrumentului de reglementare aprobat în cele din urmă. | Ca parte a pachetului său privind o economie echitabilă și durabilă, Comisia a prezentat, de asemenea, o propunere de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor (a se vedea Avizul INT/973). CESE consideră că această propunere reprezintă un pas important în promovarea respectării drepturilor omului ca o obligație a întreprinderilor și a personalului lor de conducere. Consideră, cu toate acestea, că propunerea prezintă încă multe deficiențe (de exemplu,
  există temeri că dispozițiile directivei, care nu include în mod explicit MIMM-urile, vor fi extinse de facto în mod
  indirect (1); prezența scăzută a reprezentării lucrătorilor) și concepte juridice neclare (exemplu: cerința privind partenerii de afaceri „stabili”), care pot fi aplicate în mod diferit de către autoritățile și instanțele naționale, creând insecuritate juridică atât pentru lucrători, cât și pentru întreprinderi. Prin urmare, CESE pledează pentru un proces echilibrat de dialog între Comisie, Parlament și Consiliu, pentru a corecta aceste lacune și a îmbunătăți eficacitatea instrumentului de reglementare aprobat în cele din urmă. |

Avizul secțiunii

Amendamentul

Ca parte a pachetului său privind o economie echitabilă și durabilă, Comisia a prezentat, de asemenea, o propunere de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor (a se vedea Avizul INT/973). CESE consideră că această propunere reprezintă un pas important în promovarea respectării drepturilor omului ca o obligație a întreprinderilor și a personalului lor de conducere. Consideră, cu toate acestea, că propunerea prezintă încă multe deficiențe (de exemplu,
  domeniul de aplicare personal limitat, deoarece se aplică în mod direct numai întreprinderilor mari și doar
  indirect
  IMM-urilor
  ; prezența scăzută a reprezentării lucrătorilor) și concepte juridice neclare (exemplu: cerința privind partenerii de afaceri „stabili”), care pot fi aplicate în mod diferit de către autoritățile și instanțele naționale, creând insecuritate juridică atât pentru lucrători, cât și pentru întreprinderi. Prin urmare, CESE pledează pentru un proces echilibrat de dialog între Comisie, Parlament și Consiliu, pentru a corecta aceste lacune și a îmbunătăți eficacitatea instrumentului de reglementare aprobat în cele din urmă.

Ca parte a pachetului său privind o economie echitabilă și durabilă, Comisia a prezentat, de asemenea, o propunere de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor (a se vedea Avizul INT/973). CESE consideră că această propunere reprezintă un pas important în promovarea respectării drepturilor omului ca o obligație a întreprinderilor și a personalului lor de conducere. Consideră, cu toate acestea, că propunerea prezintă încă multe deficiențe (de exemplu,
  există temeri că dispozițiile directivei, care nu include în mod explicit MIMM-urile, vor fi extinse de facto în mod
  indirect (1); prezența scăzută a reprezentării lucrătorilor) și concepte juridice neclare (exemplu: cerința privind partenerii de afaceri „stabili”), care pot fi aplicate în mod diferit de către autoritățile și instanțele naționale, creând insecuritate juridică atât pentru lucrători, cât și pentru întreprinderi. Prin urmare, CESE pledează pentru un proces echilibrat de dialog între Comisie, Parlament și Consiliu, pentru a corecta aceste lacune și a îmbunătăți eficacitatea instrumentului de reglementare aprobat în cele din urmă.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 72 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 107 |
| Abțineri: | 12 |

Voturi pentru:

72

Voturi împotrivă:

107

Abțineri:

12

| AMENDAMENTUL 2


  SOC/727


  Munca decentă la nivel mondial


  Punctul 1.12


  Se modifică după cum urmează: | Depus de:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MUREȘAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMENDAMENTUL 2

SOC/727

Munca decentă la nivel mondial

Punctul 1.12

Se modifică după cum urmează:

Depus de:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MUREȘAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Avizul secțiunii | Amendamentul |
| --- | --- |
| În plus, CESE solicită sprijinul UE pentru un tratat cu caracter obligatoriu al Organizației Națiunilor Unite privind întreprinderile și drepturile omului, precum și
  pentru
  luarea în considerare a
  unei convenții a OIM
  privind munca decentă în lanțurile de aprovizionare. | În plus, CESE solicită sprijinul UE pentru un tratat cu caracter obligatoriu al Organizației Națiunilor Unite privind întreprinderile și drepturile omului, precum și luarea în considerare
  de către OIM
  a
  creării și adoptării ulterioare a unor instrumente relevante și adaptate

   (1) privind munca decentă în lanțurile de aprovizionare. |

Avizul secțiunii

Amendamentul

În plus, CESE solicită sprijinul UE pentru un tratat cu caracter obligatoriu al Organizației Națiunilor Unite privind întreprinderile și drepturile omului, precum și
  pentru
  luarea în considerare a
  unei convenții a OIM
  privind munca decentă în lanțurile de aprovizionare.

În plus, CESE solicită sprijinul UE pentru un tratat cu caracter obligatoriu al Organizației Națiunilor Unite privind întreprinderile și drepturile omului, precum și luarea în considerare
  de către OIM
  a
  creării și adoptării ulterioare a unor instrumente relevante și adaptate

   (1) privind munca decentă în lanțurile de aprovizionare.

Rezultatul votului: acest amendament nu a fost supus la vot, deoarece este identic cu cel de mai sus, referitor la punctul 2.6.

| Voturi pentru: | nu se aplică |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | nu se aplică |
| Abțineri: | nu se aplică |

Voturi pentru:

nu se aplică

Voturi împotrivă:

nu se aplică

Abțineri:

nu se aplică

---

(1)  CESE a abordat deja în detaliu această chestiune în Avizul REX/518, pe tema „Un tratat cu caracter obligatoriu al ONU privind afacerile și drepturile omului”, https://webapi2016.EESC.europa.eu/v1/documents/eesc-2019-01278-00-01-ac-tra-ro.docx/content

(1)  CESE a abordat deja în detaliu această chestiune în Avizul REX/518, pe tema „Un tratat cu caracter obligatoriu al ONU privind afacerile și drepturile omului”, https://webapi2016.EESC.europa.eu/v1/documents/eesc-2019-01278-00-01-ac-tra-ro.docx/content

(2)  
  Avizul REX/462 pe tema „Munca decentă în lanțurile de aprovizionare globale”, punctul 1.9


  https://www.eesc.europa.eu/ro/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-work-global-supply-chains-own-initiative-opinion

(1)  
  Avizul INT/973, intitulat „Guvernanța corporativă durabilă” (


  https://www.eesc.europa.eu/ro/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-corporate-governance


  ), punctul 1.6.

(1)  
  Avizul INT/973, intitulat „Guvernanța corporativă durabilă” (


  https://www.eesc.europa.eu/ro/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-corporate-governance


  ), punctul 4.9.

(1)  
  Avizul REX/462 pe tema „Munca decentă în lanțurile de aprovizionare globale”, punctul 1.9


  https://www.eesc.europa.eu/ro/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-work-global-supply-chains-own-initiative-opinion

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/161 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/161

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

[COM(2022) 241 final]

(2022/C 486/22)

| Raportoare: | Mariya MINCHEVA |
| --- | --- |

Raportoare:

Mariya MINCHEVA

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 14.6.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 6.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 22.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 146/0/2 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 14.6.2022

Temei juridic

Articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

6.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

22.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

146/0/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră că orientările propuse pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre sunt adecvate, deoarece abordează cele mai urgente probleme de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE atrage atenția asupra actualei situații geopolitice din ce în ce mai incerte. Se preconizează că impactul acesteia asupra cererii viitoare va afecta deciziile de investiții ale întreprinderilor și siguranța locurilor de muncă și va întârzia implementarea planurilor de investiții atât de către sectorul privat, cât și de către cel public. Având în vedere inflația ridicată și creșterea prețurilor la energie, care au un impact grav asupra puterii de cumpărare, precum și recesiunea preconizată, este cu atât mai necesar să se asigure o bază competitivă pentru investiții durabile. Statele membre ar trebui să depună eforturi în vederea realizării unei piețe unice cu adevărat integrate și să ajute IMM-urile să se extindă. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În aceste vremuri tulburi, trebuie luate măsuri pentru a consolida atât rolul partenerilor sociali, cât și implicarea acestora în conceperea și punerea în aplicare a reformelor și politicilor sociale, economice și de ocupare a forței de muncă, inclusiv prin consolidarea capacității lor. Acest aspect este important și pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și a planurilor naționale de redresare și reziliență. Organizațiile societății civile active în domeniul ocupării forței de muncă și al chestiunilor sociale, furnizorii de educație și servicii sociale, întreprinderile sociale și organizațiile de asistență socială au nevoie de un mediu propice pentru a-și furniza serviciile grupurilor vulnerabile. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Având în vedere că deficitul de forță de muncă este din nou în creștere, ar trebui puse în aplicare măsuri eficace pentru a încuraja partenerii sociali să abordeze nevoile în materie de competențe la nivel național, cu acțiuni adaptate la fiecare sector și la situațiile locale. Odată cu schimbările tehnologice rapide și cu dubla tranziție, „durata de viață” a aptitudinilor și competențelor dobândite anterior devine din ce în ce mai scurtă, iar dobândirea pe tot parcursul vieții a aptitudinilor și competențelor relevante este din ce în ce mai importantă atât pentru lucrători, cât și pentru întreprinderi. Ar trebui încurajate mobilitatea forței de muncă în cadrul UE și migrația legală a forței de muncă. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că sunt necesare acțiuni combinate prin diferite instrumente de politică și măsuri negociate de partenerii sociali pentru a reduce sărăcia persoanelor încadrate în muncă. Pe lângă salarii decente, inclusiv salarii minime adecvate, aceste instrumente de politică pot include stimulente financiare bine concepute și temporare, însoțite de măsuri specifice și eficace de calificare și perfecționare. Statele membre ar trebui încurajate și sprijinite să le pună în aplicare în mod coordonat. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sprijinul specific este deosebit de important pentru șomerii de lungă durată și/sau persoanele inactive, deoarece le sporește șansele de a (re)intra pe piața forței de muncă și reprezintă un factor important în menținerea locului de muncă. Având în vedere că pandemia a afectat deosebit de puternic tinerii, măsurile de politică specifice tinerilor, favorabile incluziunii și orientate spre viitor sunt esențiale pentru a garanta că tinerii nu sunt lăsați în urmă. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pentru a reduce rata de inactivitate, trebuie depuse eforturi pentru a-i aduce înapoi pe cei care s-au îndepărtat de piața forței de muncă. Dacă ar fi reglementate în mod corespunzător prin legislație sau negocieri colective la nivel național, diversele forme de muncă, flexibilitatea timpului de lucru și telemunca ar putea fi factori importanți care ar permite persoanelor din grupurile vulnerabile să-și găsească un loc de muncă. Serviciile publice de ocupare a forței de muncă ar trebui consolidate, inclusiv prin digitalizarea serviciilor lor și prin stimularea cooperării cu serviciile private de ocupare a forței de muncă și cu alți actori relevanți de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Statele membre, în special cele identificate ca având performanțe slabe în tabloul de bord social, ar trebui încurajate, inclusiv prin utilizarea consecventă a resurselor UE, să faciliteze crearea unui cadru favorabil pentru ca angajatorii să angajeze persoane cu handicap sau să activeze oportunități de desfășurare a unei activități independente, acolo unde este posibil. În acest sens, entitățile din economia socială sunt esențiale pentru sprijinirea și punerea în aplicare a proiectelor de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Măsurile de eliminare a diferenței de remunerare între femei și bărbați rămân importante, iar cauzele profunde ale acestei probleme ar trebui abordate. Propunerea de directivă privind transparența salarială, aflată în prezent în discuție, ar trebui să consolideze aplicarea principiului remunerației egale pentru munca de valoare egală între femei și bărbați, ca una dintre măsurile de combatere a diferenței de remunerare între femei și bărbați, fără a pierde din vedere preocupările legate de sarcinile suplimentare pentru întreprinderi și, în special, pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Având în vedere îmbătrânirea tot mai marcată a populației, creșterea speranței de viață și scăderea forței de muncă, provocările legate de securitatea socială și sistemele de sănătate din statele membre necesită o atenție deosebită pentru a menține caracterul adecvat și viabilitatea financiară a sistemelor de pensii. Sunt necesare măsuri pentru a extinde forța de muncă prin piețe ale forței de muncă mai favorabile incluziunii, inclusiv prin activarea grupurilor care sunt în prezent excluse sau subreprezentate pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | De îndată ce a intrat în vigoare Directiva privind protecția temporară, statele membre au acționat rapid pentru a-și adapta cadrele naționale de reglementare astfel încât să-i poată sprijini pe refugiații ucraineni și pe resortisanții țărilor terțe care trăiau în Ucraina și care au fugit în Europa ca urmare a războiului. Trebuie abordate toate eventualele blocaje. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Observații generale și context

| 2.1. | În cursul ciclului său din 2022, semestrul european și-a reluat coordonarea amplă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă, adaptându-se totodată în continuare în conformitate cu cerințele de punere în aplicare ale Mecanismului de redresare și reziliență. Rapoartele de țară publicate în mai 2022 (1) includ o evaluare a progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și a planului său de acțiune, care stabilește obiective sociale și indicatori care fac parte integrantă din semestrul european și din PNRR. Legătura cu tabloul de bord social asigură o revizuire specifică a punerii în aplicare a planului de acțiune. Recomandările specifice fiecărei țări au fost raționalizate. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În 2021, orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre prevăzute în anexa la Decizia (UE) 2020/1512 a Consiliului au fost menținute fără nicio modificare. În 2022, Comisia Europeană a propus o serie de modificări, reflectând inițiative politice recente și adăugând noi elemente legate de invadarea Ucrainei de către Rusia. CESE salută accentul pus de Comisie pe mediul post-COVID, care urmărește să asigure o creștere durabilă. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Războiul din Ucraina a exacerbat întreruperile aprovizionării și a sporit incertitudinea. Economia UE este, de asemenea, expusă în mod indirect la situația sanitară legată de COVID din alte regiuni. Perspectivele economice ale UE anticipează o creștere mai scăzută și o inflație mai ridicată, în special pentru 2022 (2). Ratele ridicate ale inflației și creșterea puternică a prețurilor la energie și gaze exercită o presiune suplimentară asupra întreprinderilor (și a competitivității acestora) și asupra gospodăriilor (și asupra puterii lor de cumpărare). Acest lucru va afecta în mod inevitabil capacitatea anumitor întreprinderi de a crea noi locuri de muncă și va reprezenta o provocare pentru sistemele de protecție socială în lunile următoare, necesitând politici specifice pentru a sprijini tranzițiile de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Urmărind să asigure incluziunea și echitatea, politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre ar trebui să reflecte totodată și evoluțiile economice și sociale. Ar trebui evaluat cu atenție impactul politicilor privind piața forței de muncă, astfel încât acestea să stimuleze mai curând o redresare durabilă decât o rată redusă de ocupare a forței de muncă, locuri de muncă de calitate inferioară și o putere de cumpărare redusă pentru persoanele fizice. Ar trebui să se acorde mai multă atenție deficitului de forță de muncă și lipsei de personal calificat și să se elaboreze ulterior recomandări și inițiative de politică specifice, în conformitate cu Planul de acțiune al Pilonului european al drepturilor sociale. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații specifice

3.1.   
  Orientarea 5: Stimularea cererii de forță de muncă

| 3.1.1. | Creșterea durabilă, crearea de locuri de muncă de calitate și participarea la ocuparea forței de muncă (inclusiv a persoanelor în vârstă și mai tinere, a femeilor, a persoanelor îndepărtate de piața forței de muncă, a persoanelor inactive etc.) rămân provocări economice și sociale esențiale în Europa. Pentru a le aborda, trebuie asigurată o bază competitivă pentru investiții, exploatând potențialul tranziției verzi și al celei digitale. CESE sprijină încurajarea adresată statelor membre de către Comisia Europeană, de a crea un mediu de afaceri capabil să promoveze antreprenoriatul responsabil și activitățile independente autentice, să reducă birocrația, să depună eforturi pentru o piață unică cu adevărat integrată și funcțională și să ajute IMM-urile să se extindă. CESE recomandă insistent ca microîntreprinderile să facă în continuare parte din domeniul vizat de orientarea 5. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Stimularea cererii de forță de muncă în întreaga UE poate fi realizată prin creșterea investițiilor, în special a celor productive, în sectoare-cheie ale economiei; abordarea impactului împovărător al impozitelor asupra forței de muncă, acolo unde este necesar, fără a diminua protecția socială și asigurarea de venituri pentru sustenabilitatea sistemelor de protecție socială; consolidarea luptei împotriva evaziunii fiscale, a fraudei fiscale și a economiei informale; punerea la dispoziția angajatorilor și a lucrătorilor a unor forme diverse de muncă, reglementate prin legislație sau prin negocieri colective, contribuind în același timp la îmbunătățirea condițiilor de muncă în noile forme de muncă, pentru a le face atractive pentru lucrători. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Se preconizează că situația geopolitică din ce în ce mai incertă și impactul acesteia asupra cererii viitoare vor afecta deciziile de investiții ale întreprinderilor și siguranța locurilor de muncă și vor întârzia implementarea planurilor de investiții atât de către sectorul privat, cât și de către cel public. Din cauza inflației, ratele de creștere sunt în scădere, și se preconizează că salariile reale vor scădea, înainte de a crește moderat în anul următor. CESE constată punctul de vedere al Comisiei, potrivit căruia „este probabil ca preocupările legate de siguranța locului de muncă, mai degrabă decât de creșterile salariale, să continue să aibă întâietate în ceea ce privește acordurile salariale” (3). Inflația pune presiune pe creșterile salariale și pe puterea de cumpărare. Pentru a evita o spirală foarte periculoasă salarii-prețuri și pentru a crește productivitatea, este esențial ca partenerii sociali să aibă oportunitatea de a îmbunătăți acoperirea și practicile negocierii colective la nivel de sector și de întreprindere, acolo unde ar putea fi luate măsuri concrete. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | În același timp, sunt necesare măsuri structurale privind piața forței de muncă pentru a crea oportunități de locuri de muncă de calitate. Mobilitatea forței de muncă în cadrul UE și migrația legală a forței de muncă ar trebui încurajate. CESE se așteaptă ca pachetul Comisiei din 27 aprilie 2022 pe tema „Migrația legală – Atragerea de competențe și de talente în UE” să ofere un sprijin important pieței forței de muncă din UE. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | CESE salută atât accentul pus pe economia circulară ca sector cu potențial de creare de locuri de muncă, cât și sprijinul acordat sectoarelor/regiunilor care sunt afectate în mod special de tranziția verde, ca urmare a specializării sectoriale/concentrării regionale a unui anumit tip de industrie. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | De asemenea, CESE atrage atenția asupra rezoluției adoptate în cadrul celei de-a 110-a Conferințe Internaționale a Muncii privind includerea principiului unui mediu de lucru sigur și sănătos în principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă ale Organizației Internaționale a Muncii și subliniază necesitatea constantă de a investi în cultura prevenirii accidentelor, a bolilor profesionale și a riscurilor la locul de muncă. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | CESE consideră că salariile minime adecvate, stabilite fie prin lege, fie prin negocieri colective, constituie un instrument valoros pentru combaterea sărăciei persoanelor încadrate în muncă. Cu toate acestea, ele nu sunt suficiente în sine și este necesară o acțiune combinată, prin diferite instrumente de politică. Aceste instrumente de politică pot include stimulente financiare bine concepute și temporare, remodelarea efectului redistributiv al sistemului fiscal, după caz etc. Instrumentele financiare ar trebui combinate cu măsuri specifice și eficace de calificare și perfecționare, deoarece lucrătorii slab calificați se confruntă cu un risc mai mare de sărăcie a persoanelor încadrate în muncă decât cei cu un nivel ridicat de calificare (19 % față de 4,9 %) (4). Statele membre ar trebui încurajate și sprijinite să le pună în aplicare în mod coordonat. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Ar trebui respectate autonomia partenerilor sociali și libertatea acestora de a purta negocieri colective, pe o bază voluntară. Negocierile colective și creșterea gradului de acoperire a acestora sunt în continuare cele mai bune instrumente pentru găsirea echilibrului corect la stabilirea salariilor în ceea ce privește echitatea și capacitatea de reacție a salariilor la evoluțiile productivității, îmbunătățirea condițiilor de muncă și a contribuțiilor la asigurările sociale. În cazul în care există un salariu minim garantat, implicarea efectivă a partenerilor sociali este la fel de importantă pentru identificarea soluțiilor potrivite pentru realizarea convergenței socioeconomice ascendente, adaptată la situația națională. În cazul în care acoperirea negocierilor colective este slabă, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a crea condiții favorabile pentru ca partenerii sociali să lucreze la creșterea acesteia. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Implicarea partenerilor sociali s-a dovedit a fi foarte valoroasă în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19. În aceste vremuri tulburi, trebuie luate măsuri pentru a consolida atât rolul partenerilor sociali, cât și implicarea acestora în conceperea și punerea în aplicare a reformelor și politicilor sociale, economice și de ocupare a forței de muncă, inclusiv prin consolidarea capacității lor. Acest aspect este important și pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și a planurilor naționale de redresare și reziliență. De asemenea, ar trebui să se ia în considerare rolul organizațiilor societății civile, legat de domeniile lor de politică respective. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   
  Orientarea 6: Îmbunătățirea ofertei de forță de muncă și ameliorarea accesului la locuri de muncă, dobândirea de aptitudini și competențe pe tot parcursul vieții

| 3.2.1. | CESE salută faptul că titlul orientării a fost modificat pentru a include conceptul de învățare pe tot parcursul vieții. Odată cu schimbările tehnologice rapide și cu dubla tranziție – verde și digitală –, „durata de viață” a competențelor și a aptitudinilor dobândite anterior devine tot mai scurtă, iar dobândirea pe tot parcursul vieții a aptitudinilor și competențelor relevante este din ce în ce mai importantă atât pentru lucrători, cât și pentru întreprinderi. Din acest motiv, este important să se evalueze responsabilitatea partajată pentru învățarea pe tot parcursul vieții la nivelul locului de muncă. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | CESE salută abordarea propusă, care oferă măsuri de sprijin cuprinzătoare ce facilitează gestionarea schimbărilor de pe piața forței de muncă. Oportunitățile de perfecționare și de recalificare (5) sunt esențiale pentru ca cetățenii să poată ține pasul cu schimbările de pe piața forței de muncă, iar ele trebuie să fie garantate și accesibile pe tot parcursul vieții profesionale (Principiul 1 din PEDS). Cu toate acestea, lipsa motivației de a participa la formare rămâne o provocare serioasă și ar trebui explorate soluții în această privință. În ceea ce privește evaluarea nevoilor în materie de competențe, partenerii sociali joacă un rol deosebit. Fondurile pentru formare au un rol important în finanțarea formării legate de locul de muncă, iar bunele practici naționale ar trebui promovate și împărtășite de statele membre (6). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Sprijinul specific este deosebit de important pentru șomerii de lungă durată și/sau persoanele inactive, deoarece le sporește șansele de a (re)intra pe piața forței de muncă și reprezintă un factor important în menținerea locului de muncă. Statele membre ar trebui încurajate să reducă perioada de 18 luni de șomaj stabilită ca referință pentru măsurile specifice destinate șomerilor de lungă durată. Este nevoie urgent de măsuri specifice pentru a atrage tinerii prin parcursuri de cariere profesionale. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Deficitul de forță de muncă este din nou în creștere, după ce a scăzut în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 (7). Lipsa unor previziuni eficace în materie de competențe reprezintă o problemă crucială pentru angajatorii din întreaga UE. Investițiile în învățarea în rândul adulților și în dezvoltarea competențelor, strâns legate de nevoile pieței forței de muncă, pot juca un rol esențial în redresarea economică și în construirea unei Europe sociale. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Acest lucru se aplică și refugiaților care fug de războiul din Ucraina. În afară de formarea lingvistică, trebuie luate măsuri pentru a facilita procesul de recunoaștere a calificărilor care au fost deja dobândite și care sunt necesare pentru integrarea pe piața forței de muncă. În consecință, CESE salută orientările Comisiei privind accesul la piața forței de muncă, la educația și formarea profesională și la învățarea în rândul adulților pentru persoanele care fug de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei (8). |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Investițiile necesare pentru punerea în aplicare a inițiativei RePowerEU vor fi strâns legate de necesitatea unei forțe de muncă instruite. În ceea ce privește conturile personale de învățare pe tot parcursul vieții (9), CESE își reiterează opinia conform căreia decizia de a adopta sau nu conturi personale de învățare pe tot parcursul vieții drept unul dintre mecanismele de furnizare și finanțare a formării trebuie să fie în continuare de competența exclusivă a statelor membre. În orice caz, conturile personale de învățare pe tot parcursul vieții trebuie să sprijine accesul la cursuri de formare recunoscute și validate. Rolul partenerilor sociali în conceperea și/sau gestionarea fondurilor de formare relevante este foarte important. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | CESE este de acord că trebuie depuse eforturi pentru a crește nivelul global al calificărilor în toate statele membre. Acest lucru este deosebit de relevant la începutul procesului de învățare, dar și pe parcursul întregii vieți profesionale. Astfel cum s-a subliniat în mod corect în Raportul comun privind ocuparea forței de muncă din 2022 (10), tendința pozitivă de reducere a procentului de persoane care părăsesc timpuriu școala a încetinit, iar ratele au scăzut cu doar 1,1 puncte procentuale între 2015 și 2020. Consolidarea sistemelor EFP bazate pe muncă în statele membre și relevanța pe piața forței de muncă a învățământului terțiar sunt deosebit de importante, ca de altfel și sporirea numărului de absolvenți STIM din cadrul EFP și al învățământului terțiar, în special în rândul femeilor. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Pandemia i-a afectat deosebit de puternic pe tineri: aceștia au fost unul dintre grupurile cele mai afectate de criza economică și socială generată de pandemie. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a anulat zece ani de progrese în ceea ce privește locurile de muncă pentru tineri. Pentru a se pregăti în mod adecvat pentru o lume a muncii în schimbare (confruntată cu globalizarea, criza climatică, schimbările demografice și progresele tehnologice), administrațiile și instituțiile trebuie să ia în considerare impactul fiecărei megatendințe. Intervențiile politice specifice privind tineretul, favorabile incluziunii și orientate spre viitor sunt esențiale pentru a garanta că tinerii nu sunt lăsați în urmă (11). |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Diferența de remunerare între femei și bărbați rămâne o provocare în UE. Deoarece amploarea ei variază foarte mult de la o țară la alta, ar trebui abordate cauzele profunde ale acestei probleme, cum ar fi segregarea pieței forței de muncă și a educației, stereotipurile de gen, lipsa unor infrastructuri accesibile de îngrijire a copiilor și a altor infrastructuri de îngrijire, precum și distribuția inegală a sarcinilor casnice și de îngrijire. Acolo unde există discriminare salarială (inclusiv în funcție de vârstă), aceasta trebuie să fie eliminată. Propunerea Comisiei Europene de directivă privind transparența salarială, aflată în prezent în discuție, ar trebui să ajute statele membre să consolideze aplicarea principiului remunerației egale pentru munca de valoare egală între femei și bărbați, ca una dintre măsurile de combatere a diferenței de remunerare între femei și bărbați, fără a pierde din vedere preocupările legate de sarcinile suplimentare pentru întreprinderi și, în special, pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

3.2.9.

3.3.   
  Orientarea 7: Îmbunătățirea funcționării piețelor muncii și a eficacității dialogului social

| 3.3.1. | Pentru a îmbunătăți funcționarea piețelor forței de muncă, trebuie revizuite rolurile și responsabilitățile diferiților actori [serviciile publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM) și serviciile sociale]. Trebuie să se ia în considerare potențialul stabilirii de parteneriate între serviciile sociale (pentru a ajunge la cei care s-au îndepărtat de piața forței de muncă și pentru a-i pregăti pentru programe de formare), SPOFM (politici active în domeniul pieței forței de muncă) cu o componentă de reținere, servicii de orientare și consiliere) și serviciile private de ocupare a forței de muncă (acțiuni comune și/sau complementare, și anume partajarea bazei de date a locurilor de muncă vacante). Eficiența măsurilor de politică trebuie evaluată, regândită sau reconcepută, după caz. Ar trebui consolidată capacitatea SPOFM, printre altele prin digitalizarea serviciilor acestora. De asemenea, ar trebui încurajată cooperarea cu serviciile private de ocupare a forței de muncă și cu alți actori relevanți de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Partenerii sociali joacă un rol esențial în acest sens, în special în contextul piețelor locale ale forței de muncă și al sectoarelor aflate în tranziție, unde pot contribui la facilitarea tranziției între sectoare, locuri de muncă și/sau ocupații. Organizațiile societății civile joacă, de asemenea, un rol important, cu expertiza lor specifică în diverse forme de ocupare a forței de muncă (în special pentru grupurile vulnerabile) și în chestiuni sociale, precum și în calitate de furnizori de servicii educaționale și sociale de interes general. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Rata de inactivitate este încă relativ ridicată în întreaga UE (12). Acum este momentul de a-i aduce înapoi pe cei care s-au îndepărtat de piața forței de muncă. Dacă ar fi reglementate în mod corespunzător prin legislație sau prin negocieri colective la nivel național pentru a garanta condiții de muncă echitabile, diversele forme de muncă, flexibilitatea timpului de lucru și telemunca ar putea fi factori importanți care ar permite persoanelor, în special celor din grupurile vulnerabile, să își găsească un loc de muncă. Infrastructurile și serviciile sociale, cum ar fi îngrijirea copiilor sau îngrijirea pe termen lung, permit persoanelor cu responsabilități de îngrijire să aibă în vedere intrarea pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Colaborarea cu partenerii sociali este esențială pentru promovarea unor condiții de muncă echitabile, transparente și previzibile, care să echilibreze drepturile cu obligațiile. CESE împărtășește opinia potrivit căreia ar trebui împiedicată apariția unor raporturi de muncă care duc la condiții de muncă informale și nesigure, inclusiv în ceea ce privește munca pe platforme online, pentru care este în curs de dezbatere un proiect de directivă. CESE subliniază că orice măsuri care reglementează noile modele de lucru, inclusiv lucrul pe platforme online, ar trebui să reglementeze formulele de lucru flexibile, la nivelul european și național corespunzător, oferind, în același timp, garanții esențiale pentru protecția adecvată a lucrătorilor. Rolul partenerilor sociali ar trebui respectat. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   
  Orientarea 8: Promovarea egalității de șanse pentru toți, promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei

| 3.4.1. | Promovarea egalității de șanse pentru toți și a piețelor forței de muncă favorabile incluziunii este deosebit de importantă acum, când Europa trece printr-o serie de crize, atât pentru a atinge obiectivul de ocupare a forței de muncă, de 78 %, stabilit în planul de acțiune pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, cât și pentru a aborda deficitul de forță de muncă. Acest aspect este valabil pentru toți cei care sunt subreprezentați pe piața forței de muncă, dar și în contextul valului masiv de persoane care au fugit de războiul din Ucraina. De îndată ce Directiva privind protecția temporară a intrat în vigoare, statele membre au acționat rapid pentru a-și adapta cadrele naționale de reglementare astfel încât să-i poată sprijini pe refugiații ucraineni și pe resortisanții țărilor terțe care trăiau în Ucraina și care au fugit în Europa ca urmare a războiului. Trebuie abordate toate eventualele blocaje. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Se impune o abordare adaptată diferitelor grupuri vulnerabile [și anume lucrătorii în vârstă, (tinerii) cu handicap, persoanele cu responsabilități de îngrijire, șomerii de lungă durată și persoanele cu un istoric profesional fragmentat, tinerii NEET, migranții etc.]. Ar trebui să se țină seama, de asemenea, de diferențele de ocupare a forței de muncă dintre zonele rurale și cele urbane. Fondurile UE ar trebui utilizate ca pârghie pentru a încuraja statele membre, în special pe cele identificate ca având rezultate slabe în tabloul de bord social, să ofere stimulente angajatorilor pentru a angaja persoane cu handicap sau pentru a promova desfășurarea de activități independente. Munca decentă este cel mai bun instrument de reducere a sărăciei și de recunoaștere a demnității umane. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Prestațiile temporare și măsurile de sprijin pentru venit ar trebui să fie asigurate pe perioada necesară pentru a orienta șomerii sau persoanele cu venituri reduse către noi oportunități, mai bune, de ocupare a forței de muncă. Prestațiile pentru exercitarea unei activități profesionale (13), împreună cu măsurile structurale de facilitare a incluziunii grupurilor vulnerabile, pot facilita intrarea acestora pe piața forței de muncă, dar ar trebui să fie măsuri tranzitorii de urgență și complementare, dat fiind că este de dorit să se încurajeze și să se sprijine o politică adecvată în materie de salarii, care să permită un nivel de trai decent. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Întreprinderile din economia socială sunt importante, în special ca locuri de muncă de început de carieră pentru cei mai vulnerabili și pentru a furniza servicii la nivel regional. CESE salută Planul de acțiune pentru economia socială al Comisiei și îndeamnă Comisia să stabilească proiecte de evaluare a celor mai bune proiecte de la nivel național. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Accentul pus pe copii este deosebit de binevenit. Sărăcia în rândul copiilor ar trebui abordată prin intermediul unor măsuri cuprinzătoare și integrate, iar acțiunile de punere în aplicare a Garanției pentru copii ar trebui încurajate. Comitetul este întru totul de acord cu faptul că disponibilitatea unor servicii de calitate și accesibile, inclusiv din punctul de vedere al prețurilor, precum educația și îngrijirea timpurie, îngrijirea extrașcolară, educația, formarea, beneficierea de o locuință, asistența medicală și îngrijirea pe termen lung, reprezintă o condiție esențială pentru reducerea sărăciei în rândul copiilor și asigurarea egalității de șanse. În sens mai larg, ar trebui consolidat accesul efectiv la servicii sociale de calitate legate de nevoile individuale; criza provocată de pandemia de COVID-19 a adus brusc în prim-plan acest aspect, iar acest subiect nu trebuie uitat odată ce pandemia a luat sfârșit. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | În același timp, tranziția verde care duce la tranziția energetică și, în special, recentele creșteri ale prețurilor la energie îngreunează și mai mult viața grupurilor vulnerabile (14). În pofida angajamentelor politice, mai sunt încă multe de făcut pentru a aborda sărăcia energetică și pentru a garanta că măsurile luate sunt bine orientate și eficace. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Proporția tot mai mare a populației în curs de îmbătrânire, combinată cu creșterea speranței de viață a populației și cu scăderea forței de muncă, înseamnă că un număr tot mai mare de persoane în vârstă vor fi dependente din punct de vedere economic dacă nu reușim să extindem forța de muncă prin piețe ale forței de muncă mai favorabile incluziunii, inclusiv prin activarea unor grupuri care sunt în prezent excluse sau subreprezentate pe piața forței de muncă. Sunt necesare măsuri pentru a aborda provocările cu care se confruntă sistemele de securitate socială și de îngrijiri de sănătate din statele membre. Caracterul adecvat și viabilitatea financiară a sistemelor de pensii pentru toți reprezintă o politică esențială în toate statele membre. CESE salută abordarea cuprinzătoare propusă de Comisie cu privire la egalitatea de șanse pentru bărbați și femei în ceea ce privește dobândirea drepturilor la pensie și necesitatea unor strategii de îmbătrânire activă pentru a facilita participarea pe piața forței de muncă a persoanelor în vârstă și pentru a reduce decalajul de pensii între bărbați și femei. CESE subliniază importanța evitării perioadelor de muncă fragmentate în timpul vieții active a cetățenilor, pentru a sprijini sistemele de securitate socială prin contribuții și pentru a garanta că, în momentul pensionării, cetățenii au dreptul la un venit din pensii adecvat. |
| --- | --- |

3.4.7.

Bruxelles, 22 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Semestrul european 2022: Rapoarte de țară.

1

(2)  European Economic Forecast (Previziuni economice europene).Primăvara anului 2022.

2

European Economic Forecast

(3)  Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience (Previziunile economice din primăvara anului 2022: Invazia rusă pune la încercare reziliența economică a UE).

3

Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience

(4)  Joint Employment report 2022 (Raportul comun privind ocuparea forței de muncă 2022).

4

Joint Employment report 2022

(5)  A se vedea și raportul studiului OPFM cu titlul „The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees” (Munca viitorului – asigurarea învățării pe tot parcursul vieții și a formării angajaților).

5

„The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees”

(6)  Avizul CESE pe tema „Pachetul privind învățarea și capacitatea de inserție profesională” (JO C 323, 26.8.2022, p. 62).

6

(7)  Joint Employment Report 2022 (Raportul comun privind ocuparea forței de muncă 2022).

7

Joint Employment Report 2022

(8)  C(2022) 4050 final.

8

(9)  Recomandarea Consiliului privind conturile personale de învățare.

9

(10)  Adoptat de către Consiliu la 14 martie 2022.

10

(11)  CESE lucrează în prezent la un raport de informare pe tema „Tratamentul egal al tinerilor pe piața forței de muncă”.

11

(12)  Cea mai mare rată de inactivitate se înregistrează în Italia (peste 37 % în 2021). O rată de inactivitate de peste 30 % poate fi găsită și în Croația, România, Grecia și Belgia. Mai multe date privind populația inactivă din punct de vedere economic din Europa pot fi găsite aici.

12

(13)  OCDE definește aceste prestații ca fiind „credite fiscale condiționate de exercitarea unei activități profesionale permanente, deduceri fiscale sau sisteme echivalente de prestații condiționate de exercitarea unei activități profesionale, concepute cu scopul dublu de a reduce sărăcia persoanelor încadrate în muncă și de a spori stimulentele pentru încadrarea în muncă pentru lucrătorii cu venituri mici”.

13

(14)  A se vedea și Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (JO C 152, 6.4.2022, p. 158).

14

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/168 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/168

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Actului privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun

[COM(2022) 349 final]

(2022/C 486/23)

| Raportor general: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Coraportor general: | Jan PIE |

Raportor general:

Maurizio MENSI

Coraportor general:

Jan PIE

| Sesizare | Consiliul, 22.7.2022
  Parlamentul European, 12.9.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 155/1/13 |

Sesizare

Consiliul, 22.7.2022

Parlamentul European, 12.9.2022

Temei juridic

Articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

155/1/13

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea de regulament de instituire a Actului privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun (European defence industry Reinforcement through common Procurement Act – EDIRPA), pentru a consolida rapid industriile de apărare și capabilitățile de apărare ale Europei, în raport cu provocările imediate care decurg din invazia Rusiei asupra Ucrainei. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE sprijină obiectivele EDIRPA de a îmbunătăți baza industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB) din punctul de vedere al eficienței și al răspunsului rapid la urgențe pentru o Uniune mai rezilientă și de a stimula cooperarea și interacțiunea dintre statele membre în ceea ce privește achizițiile publice în domeniul apărării. Ambele obiective sunt mai importante decât oricând într-o situație în care războiul a revenit în Europa și, de asemenea, societatea în general trebuie să fie protejată în mod adecvat în perspectiva unor posibile tensiuni viitoare la nivel strategic. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că EDIRPA este util pentru a structura și a organiza mai bine actualul vârf de cerere de echipamente disponibile urgent, însă nu poate fi considerat precursorul unui viitor program european de investiții în domeniul apărării, fiind un instrument destul de slab din punctul de vedere al politicii industriale. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE este de acord că este nevoie de măsuri pentru a accelera, într-o manieră colaborativă, ajustarea industriei la schimbări structurale, inclusiv prin intensificarea capacităților sale de producție, pentru a ajuta industria europeană să răspundă cererii crescute din partea statelor membre în timp util. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | De asemenea, CESE consideră că este nevoie de achiziții comune pentru a evita o situație în care creșterea investițiilor în apărarea națională accentuează fragmentarea sectorului european al apărării, limitează potențialul de cooperare, intensifică dependențele externe și îngreunează interoperabilitatea, garantând prin urmare că toate statele membre își pot satisface rapid cele mai urgente nevoi în materie de capabilități, evidențiate sau exacerbate de răspunsul la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Totodată, CESE consideră că refacerea stocurilor presupune deseori înlocuirea produselor trimise în Ucraina cu exact aceleași produse. Este posibil ca aceste achiziții să nu aibă un impact important asupra industriei în ceea ce privește structurarea și nici să nu determine inovații tehnologice. Prin urmare, CESE se întreabă dacă logica EDIRPA ar trebui extinsă direct la un viitor program european de investiții în domeniul apărării. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE salută abordarea bazată pe stimularea achizițiilor publice comune prin sprijin financiar direct din bugetul UE, însă are îndoieli că pachetul financiar de 500 de milioane EUR va fi suficient pentru a face o diferență în ceea ce privește deciziile de achiziții ale statelor membre. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE se întreabă cât de eficace este utilizarea sprijinului financiar pentru asistență tehnică și administrativă pentru punerea în aplicare a instrumentului, dar și acordarea de subvenții sub forma unei finanțări necorelate cu costurile; prin urmare, îi invităm pe colegiuitori să clarifice această metodă de a asigura eficiența cheltuielilor UE. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE salută faptul că sprijinul financiar acordat de UE este limitat la achiziția de produse din domeniul apărării fabricate în UE sau în țările asociate, precum și condițiile specifice pentru întreprinderile din UE supuse controlului unor țări terțe. Această limitare este în interesul contribuabililor europeni și este necesară pentru a atinge obiectivul de consolidare a capabilităților industriale de apărare europeană și în conformitate cu obiectivul autonomiei strategice. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Totodată, CESE solicită o interpretare flexibilă a cerinței ca produsul din domeniul apărării să nu fie supus unei restricții aplicate de o țară (entitate) terță neasociată. Întrucât EDIRPA acoperă achizițiile directe și își propune să abordeze cele mai urgente nevoi în materie de produse, CESE consideră că această cerință este mai puțin pertinentă pentru EDIRPA decât pentru Fondul european de apărare (FEA), care vizează dezvoltarea unor capabilități viitoare. Prin urmare, ar trebui pus în aplicare cu grijă, asigurând un echilibru între dorința de autonomie sporită și caracterul urgent al achizițiilor și nevoia de interoperabilitate cu echipamentele existente. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE sprijină proiectul de punere în aplicare în gestiune directă, însă subliniază nevoia de a garanta că serviciile competente ale Comisiei obțin în timp util resursele umane necesare pentru a face față volumului de muncă pe care îl presupune această activitate. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE invită statele membre să coopereze îndeaproape cu Grupul operativ pentru achiziții publice comune în domeniul apărării, instituit de Comisia Europeană, și cu Înaltul Reprezentant/șeful Agenției Europene de Apărare, pentru a garanta punerea cu succes în aplicare a EDIRPA. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Contextul

| 2.1. | La întâlnirea lor de la Versailles, din 11 martie 2022, șefii de stat sau de guvern din UE s-au angajat să „consolideze capacitățile europene de apărare”, având în vedere agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei. Declarația de la Versailles precizează că statele membre ar trebui să își mărească cheltuielile pentru apărare, să intensifice cooperarea prin proiecte comune, să elimine lacunele și să îndeplinească obiectivele în materie de capabilități, să stimuleze inovarea inclusiv prin sinergii civile/militare și să consolideze industria apărării din UE. În plus, Consiliul European a invitat „Comisia, în coordonare cu Agenția Europeană de Apărare, să prezinte, până la jumătatea lunii mai, o analiză a deficitelor de investiții în domeniul apărării și să propună eventualele inițiative suplimentare necesare pentru a consolida baza industrială și tehnologică de apărare europeană”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ca răspuns la această invitație, Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant au prezentat, la 18 mai 2022, o comunicare comună privind analiza deficitelor de investiții în domeniul apărării și calea de urmat. Comunicarea comună constată că anii de investiții extrem de reduse în domeniul apărării au condus la deficite la nivel industrial și în materie de capabilități în UE și la actualele niveluri scăzute ale stocurilor de echipamente de apărare. Transferurile de echipamente de apărare către Ucraina, împreună cu un nivel al stocurilor adaptat pentru perioadele de pace, au condus la apariția unor deficite urgente și critice în ceea ce privește echipamentele militare. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Comunicarea comună reamintește că statele membre trebuie să își restabilească de urgență gradul de pregătire de luptă în domeniul apărării, având în vedere situația în materie de securitate și transferurile deja efectuate către Ucraina. Refacerea stocurilor de materiale le-ar permite, de asemenea, să furnizeze asistență suplimentară Ucrainei. Totodată, comunicarea comună invită statele membre să achiziționeze echipamentele și materialele de apărare necesare într-o manieră colaborativă. Achizițiile comune de produse necesare de urgență ar oferi o valoare economică sporită, ar îmbunătăți interoperabilitatea și ar evita situația în care statele membre expuse ar fi în imposibilitatea de a obține ceea ce au nevoie, din cauza cererilor contradictorii cu care se confruntă industria apărării, care nu poate răspunde la o astfel de creștere a cererii pe termen scurt. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În acest context, comunicarea comună propune stimularea achizițiilor comune prin intermediul bugetului UE, printr-un instrument pe termen scurt dedicat. Sprijinul financiar acordat de UE prin acest instrument ar trebui să stimuleze procesul de achiziții publice în domeniul apărării bazat pe cooperare din partea statelor membre și să aducă beneficii EDTIB, asigurând totodată capacitatea de acțiune a forțelor armate europene, securitatea aprovizionării și o interoperabilitate îmbunătățită. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ca răspuns la situația de urgență, Comisia a prezentat, la 19 iulie 2022, o propunere privind un astfel de instrument, sub forma unui regulament de instituire a Actului privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun (EDIRPA). Comisia mizează pe adoptarea rapidă a regulamentului și pe intrarea sa în vigoare până la sfârșitul anului 2022. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | După crearea instrumentului, Comisia intenționează să propună un regulament privind un program european de investiții în domeniul apărării (EDIP). Potrivit Comisiei, Regulamentul EDIP ar putea servi drept ancoră pentru viitoarele proiecte comune de dezvoltare și de achiziții de mare interes comun pentru securitatea statelor membre și a Uniunii, și, prin extinderea logicii instrumentului pe termen scurt, pentru o posibilă intervenție financiară a Uniunii aferentă acestora, în vederea consolidării bazei industriale europene de apărare, mai ales pentru proiecte pe care niciun stat membru nu le-ar putea dezvolta sau achiziționa singur. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | Contextul geopolitic al Uniunii s-a modificat dramatic, având în vedere agresiunea militară a Rusiei asupra Ucrainei. Revenirea conflictelor teritoriale și a războiului de mare intensitate pe teritoriul european impune statelor membre să își regândească planurile și capacitățile de apărare. Aceste demersuri trebuie să fie însoțite de o ajustare a bazei industriale și tehnologice aferente, care ar trebui să poată sprijini și consolida forțele armate ale statelor membre, care constituie un instrument fundamental pentru o democrație matură, protejând libertatea cetățenilor europeni. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE salută anunțul de majorare a cheltuielilor cu apărarea ale statelor membre, pentru a elimina rapid lacunele militare urgente. Totuși, în absența coordonării și a cooperării, aceste majorări riscă să agraveze fragmentarea sectorului european al apărării, limitează potențialul de cooperare pe parcursul ciclului de viață al echipamentelor achiziționate și îngreunează interoperabilitatea. În plus, alegerile făcute în ceea ce privește achizițiile pe termen scurt au, deseori, un impact pe termen mai lung asupra puterii de piață a EDTIB și a oportunităților pentru următoarele decenii. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Prin urmare, CESE sprijină inițiativa de stimulare a achizițiilor comune pentru satisfacerea celor mai urgente nevoi în materie de produse din domeniul apărării. Achizițiile comune par deosebit de importante în situația actuală, când o creștere subită a cererii de produse similare se întâlnește cu o ofertă industrială care încă este adaptată pentru perioade de pace și, prin urmare, nu reușește să satisfacă cererea. Așadar, este nevoie de cooperare în ceea ce privește achizițiile în domeniul apărării pentru a asigura solidaritatea între statele membre, a îmbunătăți interoperabilitatea, a preveni efectele de excludere și a îmbunătăți eficacitatea cheltuielilor publice. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | La fel de important este ca industria să fie ajutată să se adapteze la schimbările structurale ale noului mediu de securitate. Întrucât consolidarea necesară a capabilităților militare ale Europei este un efort pe termen lung și este posibil ca sprijinul continuu pentru Ucraina să devină necesar pentru o perioadă mai îndelungată, EDTIB va trebui să își extindă capacitățile de producție. Acest lucru este necesar pentru a face față actualului vârf de cerere, dar și ulterior. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În acest sens, CESE este de părere că propunerea de EDIRPA prezintă o abordare, un domeniu de aplicare și un pachet financiar prea limitate pentru a putea face o diferență în ceea ce privește consolidarea capacităților industriale ale Europei. Refacerea stocurilor limitează prin definiție opțiunile în materie de produse și de furnizori, iar 500 de milioane EUR pentru 27 de state membre timp de doi ani reprezintă o investiție destul de modestă. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pe scurt, CESE este de părere că propunerea de regulament poate avea o contribuție utilă pentru a structura și a organiza mai bine actualul vârf de cerere de echipamente disponibile urgent, însă reprezintă un instrument destul de slab din punctul de vedere al politicii industriale. Prin urmare, CESE nu crede că EDIRPA ar trebui să fie considerat neapărat precursorul unui viitor program european de investiții în domeniul apărării, care este anunțat drept un instrument de sprijinire a achizițiilor comune de și pentru sisteme dezvoltate în comun pe parcursul întregului lor ciclu de viață. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Potrivit propunerii, EDIRPA va lua în considerare activitatea Grupului operativ pentru achiziții publice comune în domeniul apărării, instituit de Comisie și de Înaltul Reprezentant/șeful Agenției Europene de Apărare. Grupul operativ ar trebui să faciliteze coordonarea între nevoile de achiziții pe termen foarte scurt ale statelor membre și să colaboreze cu statele membre și cu producătorii din domeniul apărării din UE pentru a sprijini achizițiile comune în vederea refacerii stocurilor. Prin urmare, activitatea acestui grup operativ este fundamentală pentru succesul EDIRPA, iar CESE invită statele membre să o valorifice la maximum. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE se îndoiește că alocarea bugetară propusă este suficient de mare pentru a influența substanțial deciziile de achiziții ale statelor membre. Totodată, suntem pe deplin conștienți de presiunea financiară asupra actualului CFM și de necesitatea unei finanțări suplimentare pentru un viitor program european de investiții în domeniul apărării. În aceste condiții, va fi extrem de important ca finanțarea limitată prevăzută de EDIRPA să fie direcționată către cele mai relevante achiziții publice. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | În ceea ce privește constrângerile bugetare și selecția proiectelor, CESE se întreabă cum se poate aplica în practică, în cazul achizițiilor vizate de EDIRPA, conceptul finanțării nelegate de cost. De asemenea, CESE se întreabă cât de eficace este ca bugetul destinat asistenței tehnice și administrative să fie folosit pentru punerea în aplicare a instrumentului. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE sprijină proiectul de punere în aplicare în gestiune directă, însă subliniază nevoia de a garanta că serviciile competente ale Comisiei obțin în timp util resursele umane necesare pentru a face față volumului de muncă pe care îl presupune această activitate. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE este de acord cu criteriile de eligibilitate din propunerea de regulament, în special cu posibilitatea de a extinde contractele de achiziții deja existente. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | De asemenea, CESE sprijină condiția suplimentară de a limita finanțarea oferită de UE la achizițiile de echipamente fabricate în UE sau în țările asociate, inclusiv de către întreprinderi aflate sub controlul unor țări (entități) terțe, care pot oferi garanții de securitate prin statul membru în care se află. Această condiție reproduce dispozițiile relevante ale FEA și asigură îndeplinirea obiectivului de consolidare a EDTIB. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Totodată, CESE pune sub semnul întrebării importanța cerinței ca produsul din domeniul apărării să nu fie supus unei restricții aplicate de o țară (entitate) terță neasociată. Întrucât instrumentul propus acoperă achizițiile directe și își propune să abordeze nevoile cele mai urgente în materie de produse, această cerință pare mai puțin pertinentă pentru EDIRPA decât pentru FEA, care vizează dezvoltarea de capabilități viitoare și pentru care suveranitatea tehnologică este un obiectiv declarat. Prin urmare, CESE solicită o interpretare flexibilă a acestei dispoziții, lăsând la latitudinea statelor membre decizia de a echilibra libertatea operațională cu urgența achiziției și interoperabilitatea cu echipamentele existente. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | În final, CESE se întreabă dacă anumite criterii de atribuire propuse sunt adecvate, și anume acelea care se referă la impactul pozitiv al achizițiilor asupra EDTIB. Întrucât se pune accentul pe nevoile cele mai urgente și pe achizițiile directe de echipamente disponibile rapid, acest impact nu reprezintă, probabil, un criteriu major pentru statele membre, cu excepția cazului în care contractantul se află pe teritoriul acestora. În plus, statelor membre cumpărătoare ar putea să le fie greu să demonstreze impactul pozitiv asupra EDTIB, mai ales atunci când urgența este principala preocupare. |
| --- | --- |

4.8.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/172 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/172

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind

propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului privind conectivitatea securizată pentru Europa pentru perioada 2023-2027

[COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)]

și

Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu: O abordare a UE privind managementul traficului spațial – O contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale

[JOIN(2022) 4 final]

(2022/C 486/24)

| Raportor: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |

Raportor:

Pierre Jean COULON

| Sesizare | Comisia Europeană, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 189 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 7.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 222/0/1 |

Sesizare

Comisia Europeană, 2.5.2022

Temei juridic

Articolul 189 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

7.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

222/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră că atât comunicarea, cât și propunerea – dat fiind că marchează începutul elaborării unui pachet spațial european – sunt necesare și indispensabile în perioada actuală. Comitetul recomandă ca în comunicarea comună să se promoveze cu fermitate, printr-o diplomație activă, managementul multilateral al traficului spațial în cadrul Organizației Națiunilor Unite, în special în cadrul Comitetului pentru utilizarea pașnică a spațiului cosmic (COPUOS) și al Conferinței pentru Dezarmare, deoarece nu avem suficiente norme în domeniu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prioritatea absolută reprezentată de gestionarea traficului spațial, inclusiv a deșeurilor, necesită implicarea, la nivel european, a tuturor actorilor. Astfel cum se constată în comunicarea comună și în prezentul aviz, principala problemă asociată mozaicului de programe de management a traficului spațial (STM) constă în absența standardizării internaționale. Ca atare, este clar că trebuie să se elaboreze norme, linii directoare și practici internaționale exemplare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE face apel la o punere în aplicare concretă a unui sistem de monitorizare spațială pentru a garanta sustenabilitatea pe termen lung a spațiului pentru toate statele membre.
  Într-adevăr, al doilea principiu central al dreptului spațial îl reprezintă responsabilitatea diverșilor actori pentru activitățile spațiale. Aceasta se transpune într-o responsabilitate internațională privind controlul activităților și o responsabilitate pentru prejudiciile cauzate de aceste activități în spațiul extraatmosferic. Comunicarea comună se înscrie în direcția responsabilității internaționale privind controlul activităților. |
| --- | --- |

1.3.

Într-adevăr, al doilea principiu central al dreptului spațial îl reprezintă responsabilitatea diverșilor actori pentru activitățile spațiale. Aceasta se transpune într-o responsabilitate internațională privind controlul activităților și o responsabilitate pentru prejudiciile cauzate de aceste activități în spațiul extraatmosferic. Comunicarea comună se înscrie în direcția responsabilității internaționale privind controlul activităților.

| 1.4. | CESE regretă lipsa standardizării internaționale și recomandă adoptarea unor standarde, inclusiv pentru gestionarea deșeurilor satelitare, și a unor orientări la nivel european care să implice și participarea societății civile organizate.
  Lupta între actorii spațiali care, până de curând, erau în mare parte instituții de stat, și cei care aspiră să devină actori privați sau publici majori, evidențiază necesitatea unei reforme aprofundate a normelor internaționale care au fost adoptate în perioada în care spațiul era de competența unui grup restrâns de puteri tehnologice și industriale. |
| --- | --- |

1.4.

Lupta între actorii spațiali care, până de curând, erau în mare parte instituții de stat, și cei care aspiră să devină actori privați sau publici majori, evidențiază necesitatea unei reforme aprofundate a normelor internaționale care au fost adoptate în perioada în care spațiul era de competența unui grup restrâns de puteri tehnologice și industriale.

| 1.5. | După cum se subliniază în avizul complementar CCMI/196 pe tema „Noul spațiu”,






  — | ar trebui dezvoltate sinergii cu Fondul european de apărare, consolidând interacțiunile dintre industriile civile, sectorul apărării și cel spațial; |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

ar trebui dezvoltate sinergii cu Fondul european de apărare, consolidând interacțiunile dintre industriile civile, sectorul apărării și cel spațial;

| — | programul-cadru Orizont Europa ar trebui să fie utilizat pentru a stimula piața spațială, sprijinind crearea de soluții de piață inovatoare pentru segmentele din amonte și din aval ale sectorului spațial al UE și accelerând disponibilitatea tehnologiilor-cheie necesare; |
| --- | --- |

—

programul-cadru Orizont Europa ar trebui să fie utilizat pentru a stimula piața spațială, sprijinind crearea de soluții de piață inovatoare pentru segmentele din amonte și din aval ale sectorului spațial al UE și accelerând disponibilitatea tehnologiilor-cheie necesare;

| — | activitățile de educație și formare sunt esențiale pentru dezvoltarea competențelor avansate în domenii legate de spațiu, în timp ce experiența dobândită din proiecte de constelații anterioare, cum ar fi Galileo și Copernicus, ar putea fi folosită pentru a îmbunătăți sistemul de conectivitate spațială; |
| --- | --- |

—

activitățile de educație și formare sunt esențiale pentru dezvoltarea competențelor avansate în domenii legate de spațiu, în timp ce experiența dobândită din proiecte de constelații anterioare, cum ar fi Galileo și Copernicus, ar putea fi folosită pentru a îmbunătăți sistemul de conectivitate spațială;

| — | în ceea ce privește guvernanța, atribuirea de responsabilități celor mai buni actori, pe baza competențelor lor dovedite, în conformitate cu normele privind achizițiile publice, ar asigura implementarea eficace a programului, promovând în același timp apariția unui „Nou spațiu”; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește guvernanța, atribuirea de responsabilități celor mai buni actori, pe baza competențelor lor dovedite, în conformitate cu normele privind achizițiile publice, ar asigura implementarea eficace a programului, promovând în același timp apariția unui „Nou spațiu”;

| — | în plus, promovarea progresului științific și tehnic stă la baza competitivității și a capacității de inovare, în beneficiul IMM-urilor, al întreprinderilor nou-înființate și al întreprinderilor inovatoare. |
| --- | --- |

—

în plus, promovarea progresului științific și tehnic stă la baza competitivității și a capacității de inovare, în beneficiul IMM-urilor, al întreprinderilor nou-înființate și al întreprinderilor inovatoare.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | La ora actuală, spațiul reprezintă din numeroase puncte de vedere un teritoriu economic suplimentar. Accelerarea investițiilor publice și private generează o înmulțire a activităților spațiale și transformă spațiul într-o miză geostrategică majoră. Concurența tehnologică și apariția întreprinderilor nou înființate destinate sectorului spațial, deschiderea de noi piețe și servicii, voința statelor și a operatorilor privați de a consolida activitățile de pe orbită intensifică exploatarea spațiului. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În pofida amplorii strategice a spațiului, nu există o autoritate globală sau legi cu caracter obligatoriu aplicabile orbitelor joase și geostaționare, nici reglementări sau sisteme de gestionare a traficului spațial, deși numărul de sateliți aflați pe orbită este în creștere. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | La momentul actual, managementul traficului spațial se bazează exclusiv pe bune practici opționale, fără caracter obligatoriu, care nu sunt întotdeauna bine gestionate sau aplicate și care au ca scop limitarea riscurilor statistice de coliziune între sateliți și deșeuri spațiale. Acestea prevăd că nu trebuie să se producă în mod intenționat deșeuri spațiale pe orbită și solicită ca sateliții să intre în stare pasivă la finalul vieții consumând carburantul rezidual, să se respecte „regula celor 25 de ani” pentru sateliții de pe orbita joasă (sateliții aflați la sfârșitul perioadei de viață utilă trebuie să reintre în atmosferă în următorii 25 de ani) și ca sateliții geostaționari neutilizați să fie plasați pe o „orbită cimitir”. Însă aceste norme nu mai sunt suficiente pentru a limita riscurile de coliziune. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | La aceasta se adaugă apariția unor noi concepte operaționale: supravegherea spațiului și monitorizarea obiectelor aflate pe orbită (Space Surveillance and Tracking sau SST), coordonarea traficului spațial (Space Traffic Coordination sau STC), coordonarea și managementul traficului spațial (Space Traffic Coordination and Management sau STCM) (1). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | O legislație veritabilă privind activitățile spațiale și traficul sateliților se dovedește a avea un caracter nu doar urgent, ci și strategic, pentru a garanta durabilitatea pe termen lung a spațiului, la fel ca și recursul la inteligența artificială pentru a evita riscurile de coliziune. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | La începutul anului, Comisia Europeană a oferit primul impuls proiectului Spaceways, al cărui scop este să contureze un sistem de gestionare a traficului spațial pentru „a defini un cod de circulație și a determina în ce condiții vor putea fi emise permise și autorizații de zbor”. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Obiectivul proiectelor Spaceways și EUSTM, acesta din urmă lansat în ianuarie 2021, constă în a oferi Comisiei Europene, până în iunie, respectiv august 2022, recomandări și orientări privind „managementul traficului spațial, precum și o evaluare juridică, politică și economică aptă să conducă la recomandări finale și la linii directoare pentru punerea în aplicare” (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant recunoaște că este necesară o abordare la nivelul Uniunii și prevede o consultare, discuții și dialoguri periodice purtate cu toate părțile interesate civile și militare vizate de o uniune a transporturilor, în special din domeniul aviației și al industriei spațiale europene, luând în același timp în considerare nevoile de apărare și de securitate, cu sprijinul Agenției Europene de Apărare. CESE dorește ca întreaga comunitate socială, nu doar industria, să fie implicată în acest proces. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Comunicarea presupune recursul la consorțiul EU SST (3), pentru a crea capacitatea operațională esențială pentru viitoarea gestionare a traficului spațial al Uniunii, ceea ce presupune îmbunătățirea performanțelor sale, punerea la punct a serviciilor de supraveghere a spațiului și de monitorizare a obiectelor aflate pe orbită (SST), precum și noi tehnologii datorită inteligenței artificiale și tehnologiilor cuantice, sprijinirea operațiunilor de reducere a deșeurilor spațiale și de întreținere pe orbită și stabilirea unor sinergii de finanțare între Uniune, fondurile naționale, Agenția Spațială Europeană (ESA), Orizont Europa și Programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Îmbunătățirea acoperirii spațiale în afara continentului european este un aspect major al agendei Uniunii pentru o conectivitate securizată pentru perioada 2023-2027. Uniunea va trebui să se bazeze îndeosebi pe Biroul pentru afaceri spațiale din cadrul Organizației Națiunilor Unite (UNOOSA) și pe organisme naționale pentru elaborarea normelor care se vor aplica în privința gestionării teritoriului spațial, încurajând în același timp elaborarea unor norme comune în cadrul unui forum specific, precum și promovarea unei abordări integrate în cadrul organizațiilor internaționale de standardizare. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ambițiile enunțate presupun, pe termen scurt, ca industria să adopte anumite obligații și, pe termen mediu, ca statele membre să elaboreze o propunere legislativă pentru a remedia fragmentarea abordărilor naționale și a evita denaturarea concurenței cu operatorii din afara Uniunii, impunând principiul egalității de tratament între operatori. Sunt, de asemenea, luate în considerare măsuri fără caracter juridic obligatoriu, precum orientările.
  Propunerea legislativă va constitui prima etapă. Ulterior, organizațiile europene vor trebui să adopte cerințe tehnice, sub formă de norme sau de orientări aplicabile tuturor. |
| --- | --- |

2.11.

Propunerea legislativă va constitui prima etapă. Ulterior, organizațiile europene vor trebui să adopte cerințe tehnice, sub formă de norme sau de orientări aplicabile tuturor.

| 2.12. | Comunicarea menționează că Uniunea va da prioritate unei abordări multilaterale în cadrul Organizației Națiunilor Unite, favorizând dialogul cu Comitetul pentru utilizarea pașnică a spațiului cosmic (COPUOS) și cu Conferința pentru Dezarmare. Dat fiind că este vorba de viitorul omenirii, ea va trebui să identifice organele ONU competente pentru a-și pune în aplicare acțiunile, fără a omite Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI).
  Metoda avută în vedere în comunicare este ascendentă: ea va porni de la contribuțiile naționale și regionale, urmărind ajungerea la un consens între regulile și normele vizate, urmând a integra ulterior componentele regionale în managementul la nivel mondial, a cărui guvernanță urmează a fi definită. |
| --- | --- |

2.12.

Metoda avută în vedere în comunicare este ascendentă: ea va porni de la contribuțiile naționale și regionale, urmărind ajungerea la un consens între regulile și normele vizate, urmând a integra ulterior componentele regionale în managementul la nivel mondial, a cărui guvernanță urmează a fi definită.

3.   Observații generale

| 3.1. | Comunicarea Comisiei evaluează nevoile în materie de management al traficului spațial și propune o abordare europeană a utilizării spațiului la nivel mondial, inclusiv din perspectivă civilă. Dezvoltarea activităților spațiale, multiplicarea și diversificarea actorilor implicați în exploatarea spațiului extraatmosferic, precum și dependența ansamblului sectoarelor de activitate de tehnologiile satelitare și de servicii au condus la o supraexploatare progresivă a orbitelor și la o saturare a spectrului de frecvențe, ceea ce impune o raționalizare a acestora din urmă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În dreptul internațional (Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor sau UIT) orbitele terestre sunt considerate resurse naturale limitate. Principiile libertății și non-aproprierii, care reglementează utilizarea orbitelor terestre, se confruntă cu cereri de atribuire de frecvențe și cu proliferarea sistemelor satelitare din țări și întreprinderi care eludează uneori normele UIT. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lupta între actorii spațiali care, până de curând, erau în mare parte instituții de stat, și cei care aspiră la acest statut, inclusiv actorii privați, evidențiază necesitatea unei reforme aprofundate a normelor internaționale care au fost adoptate în perioada în care spațiul era de competența unui grup restrâns de puteri tehnologice și industriale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pe lângă chestiunile juridice, utilizarea teritoriului spațial se înscrie într-un context marcat de revenirea tensiunilor geopolitice internaționale, fapt demonstrat de situația actuală, în special de operațiunile coorbitale de intimidare, de demonstrațiile de supralicitare tehnologică sau de testarea armelor antisatelit, toate acestea contribuind la instalarea unui climat de neîncredere între state. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Provocările generate de saturarea orbitelor și a spectrului frecvențelor, precum și amenințarea creată de înmulțirea deșeurilor spațiale, au motivat statele membre, ESA și consorțiul EU SST (4) să ia în considerare o mai bună coordonare a instrumentelor și a tehnologiilor de supraveghere. În condițiile proliferării constelațiilor private și a eventualelor „zone interzise” (unde nu se respectă normele), CESE solicită adoptarea unor reglementări stricte. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Comunicarea comună ilustrează relansarea prudentă a dialogului internațional în favoarea unui cod de conduită și a unor măsuri, inclusiv legislative, destinate garantării perenității utilizării spațiului extraatmosferic. |
| --- | --- |

3.6.

Considerente juridice și politice

| 3.7. | CESE susține obiectivele operaționale enunțate în comunicare și în propunerea de regulament și dorește să atragă atenția asupra unor considerente juridice și politice care nu ar putea fi omise, date fiind mizele respective. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Noțiunea de drept spațial nu este ușor de definit. Chestiunea delimitării spațiului nu face obiectul unui consens, însă, cu toate acestea, se admite că dreptul spațial se caracterizează în special în raport cu principiile sale directoare. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Deși au fost adoptate principii majore, după cinci tratate internaționale și opt rezoluții internaționale (5), chestiunea definirii dreptului spațial a rămas în suspensie, deoarece preocupările de la începutul explorării spațiului urmăreau cu precădere să împiedice primele puteri spațiale să-și aproprieze corpurile cerești și nu definirea explicită a obiectului acestui domeniu de drept. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Principiile dreptului spațial au fost stabilite odată cu rezoluția 1962 (XVIII) Organizației Națiunilor Unite din 13 decembrie 1963 și reiterate în primul Tratat privind spațiul, din 1967.
  Acestea prevedeau următoarele aspecte:






  — | explorarea și utilizarea spațiului extraatmosferic în beneficiul întregii umanități; |
| --- | --- | --- |

3.10.

Acestea prevedeau următoarele aspecte:

—

explorarea și utilizarea spațiului extraatmosferic în beneficiul întregii umanități;

| — | libertatea de utilizare și de explorare; |
| --- | --- |

—

libertatea de utilizare și de explorare;

| — | interzicerea aproprierii; |
| --- | --- |

—

interzicerea aproprierii;

| — | utilizarea pașnică; |
| --- | --- |

—

utilizarea pașnică;

| — | responsabilitatea statelor pentru activitățile lor spațiale; |
| --- | --- |

—

responsabilitatea statelor pentru activitățile lor spațiale;

| — | cooperare și asistență reciprocă; |
| --- | --- |

—

cooperare și asistență reciprocă;

| — | jurisdicție și control la nivel național asupra obiectelor spațiale; |
| --- | --- |

—

jurisdicție și control la nivel național asupra obiectelor spațiale;

| — | responsabilitatea statelor pentru prejudicii; |
| --- | --- |

—

responsabilitatea statelor pentru prejudicii;

| — | statutul astronauților de ambasadori ai umanității. |
| --- | --- |

—

statutul astronauților de ambasadori ai umanității.

| 3.11. | Două alte principii ale dreptului spațial stau mărturie a orientării sale pașnice.
  Primul constă în obligația de cooperare și asistență reciprocă impusă tuturor statelor care au participat la explorarea și la utilizarea spațiului extraatmosferic. Aceasta implică un dialog efectiv și transparent între puterile spațiale în scopul de a asigura perenitatea și securitatea activităților desfășurate. Astăzi, acest dialog este orientat în special către problematica deșeurilor spațiale, astfel cum ilustrează comunicarea. |
| --- | --- |

3.11.

Primul constă în obligația de cooperare și asistență reciprocă impusă tuturor statelor care au participat la explorarea și la utilizarea spațiului extraatmosferic. Aceasta implică un dialog efectiv și transparent între puterile spațiale în scopul de a asigura perenitatea și securitatea activităților desfășurate. Astăzi, acest dialog este orientat în special către problematica deșeurilor spațiale, astfel cum ilustrează comunicarea.

| 3.12. | Al doilea principiu central al dreptului spațial îl reprezintă responsabilitatea statelor și a noilor actori pentru propriile activități spațiale. Aceasta se transpune într-o responsabilitate internațională privind controlul activităților și o responsabilitate pentru prejudiciile cauzate de aceste activități în spațiul extraatmosferic. Comunicarea comună tinde să se înscrie în direcția responsabilității internaționale privind controlul activităților. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | La momentul elaborării principalelor tratate spațiale, tema deșeurilor spațiale și cea a saturării orbitelor și a frecvențelor nu figurau pe ordinea de zi, însă, în ziua de astăzi, dependența societăților noastre de resursele oferite de sateliți a generat o puternică intensificare a lansării de obiecte în spațiu, astfel încât chestiunea orbitelor și a alocărilor de frecvențe a devenit o veritabilă miză strategică. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Așadar, am fost martori, după șaizeci de ani de exploatare a spațiului, la o creștere fără precedent a mizelor de securitate asociate orbitelor. Începând cu testul ASAT desfășurat de China în ianuarie 2007, demonstrațiile de forță din spațiu s-au înmulțit, sub diverse forme. De asemenea, se remarcă și chestiunea problemei reprezentate de înarmarea spațiului cosmic.
  În dreptul internațional, această chestiune se află într-un con de umbră, deoarece nu există încă nicio definiție a ceea ce constituie un mijloc de atac în spațiu, nici a ceea ce reprezintă o agresiune, în schimb metodele de atac din spațiu sunt diverse și variate, incluzând lovirea cu rachete, atacuri cu raze laser, atacurile cibernetice asupra releelor de comunicații, manevre coorbitale etc. |
| --- | --- |

3.14.

În dreptul internațional, această chestiune se află într-un con de umbră, deoarece nu există încă nicio definiție a ceea ce constituie un mijloc de atac în spațiu, nici a ceea ce reprezintă o agresiune, în schimb metodele de atac din spațiu sunt diverse și variate, incluzând lovirea cu rachete, atacuri cu raze laser, atacurile cibernetice asupra releelor de comunicații, manevre coorbitale etc.

| 3.15. | Orbita geostaționară se confruntă cu o dificultate de natură diferită: congestia frecvențelor și riscul de interferențe. Orbita geostaționară reprezintă o zonă critică pentru continuitatea serviciilor de telecomunicații pentru toate statele de pe planetă. Această evoluție implică o serie de dificultăți juridice, deoarece dezvoltarea orbitei geostaționare a condus la crearea unei piețe economice și chiar la speculă. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Ținând seama de cele de mai sus, Comitetul consideră că în comunicarea comună trebuie să fie promovat cu fermitate, printr-o diplomație activă, managementul multilateral al traficului spațial în cadrul Organizației Națiunilor Unite, în special în Comitetul pentru utilizarea pașnică a spațiului cosmic (COPUOS) și al Conferinței pentru Dezarmare, deoarece nu avem suficiente norme în domeniu. |
| --- | --- |

3.16.

Managementul traficului spațial – o provocare pentru guvernanța europeană

| 3.17. | Managementul traficului spațial nu reprezintă un concept nou. Cu toate acestea, date fiind natura și amploarea provocărilor la adresa securității, a siguranței și a durabilității activităților spațiale, managementul traficului spațial (STM) a căpătat o prioritate fără precedent în rândul actorilor spațiali și al statelor conștiente de dependența lor de resursele spațiale. De altfel, numai statele care dispun de capacități tehnologice au programe de supraveghere și de monitorizare spațială (SST) și de cunoaștere a situației spațiale (Space Situational Awareness sau SSA). |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Ministerul Apărării din Statele Unite ale Americii exploatează la ora actuală sistemul cel mai avansat. Rețeaua sa Space Surveillance Network (SSN), bazată pe radare terestre și spațiale, furnizează Statelor Unite o capacitate unică de detecție și de identificare, pe care acest stat o utilizează și ca instrument de influență pe lângă aliații și partenerii săi.
  Alte state, precum Rusia, China, Japonia, India și unele state europene (Franța, Germania) au elaborat, la rândul lor, programe de supraveghere spațială. Ținând cont de funcția lor strategică, marea majoritate a acestor programe sunt controlate militar, cu sprijinul agențiilor spațiale.
  În UE, Franța, Germania, Italia, Polonia, Portugalia, România și Spania au creat consorțiul EU SST pentru a evalua gratuit riscul de coliziuni pe orbită și de intrare necontrolată a deșeurilor spațiale în atmosfera terestră și pentru a detecta fragmentările din interiorul orbitei. În 2023, EU SST va deveni un parteneriat care va include și alte state membre, menit să furnizeze operatorilor sateliților europeni și internaționali un serviciu de evaluare a riscurilor de coliziune.
  Unele întreprinderi private au stabilit, la rândul lor, propriile sisteme de SST/SSA pentru a furniza date și servicii comerciale. |
| --- | --- |

3.18.

Alte state, precum Rusia, China, Japonia, India și unele state europene (Franța, Germania) au elaborat, la rândul lor, programe de supraveghere spațială. Ținând cont de funcția lor strategică, marea majoritate a acestor programe sunt controlate militar, cu sprijinul agențiilor spațiale.

În UE, Franța, Germania, Italia, Polonia, Portugalia, România și Spania au creat consorțiul EU SST pentru a evalua gratuit riscul de coliziuni pe orbită și de intrare necontrolată a deșeurilor spațiale în atmosfera terestră și pentru a detecta fragmentările din interiorul orbitei. În 2023, EU SST va deveni un parteneriat care va include și alte state membre, menit să furnizeze operatorilor sateliților europeni și internaționali un serviciu de evaluare a riscurilor de coliziune.

Unele întreprinderi private au stabilit, la rândul lor, propriile sisteme de SST/SSA pentru a furniza date și servicii comerciale.

| 3.19. | Astfel cum se constată în comunicarea comună și cum se demonstrează în prezentul aviz, principala problemă asociată mozaicului de programe STM constă în absența standardizării internaționale. Cu toate acestea, este clar că trebuie să se elaboreze norme, linii directoare și practici internaționale exemplare. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Inițiativele și deciziile globale privitoare la STM pot crea un mediu dificil pentru Europa și actorii săi spațiali. Politica americană a preluat inițiativa, afirmând că Statele Unite ar trebui să deschidă calea restului lumii, elaborând norme mai bune privind datele și cunoașterea situației spațiale, să creeze un ansamblu de tehnici standardizate pentru a atenua riscurile de coliziune și să promoveze pe scară internațională o serie întreagă de norme tehnice, de practici și de standarde în materie de securitate a operațiunilor în spațiu. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Uniunea a conștientizat dimensiunile strategică, comercială și geopolitică ale gestionării traficului spațial, care nu se limitează la durabilitatea spațiului extraatmosferic, ci sunt relevante și pentru viitorul autonomiei Europei în ceea ce privește accesarea și utilizarea spațiului.
  Actorii spațiali europeni au dezvoltat deja anumite politici și inițiative care își propun să răspundă direct sau indirect la preocupările privind managementul traficului spațial. Cu toate acestea, întârzierea înregistrată de Europa în privința abordării chestiunii prin proiecte comune are consecințe. |
| --- | --- |

3.21.

Actorii spațiali europeni au dezvoltat deja anumite politici și inițiative care își propun să răspundă direct sau indirect la preocupările privind managementul traficului spațial. Cu toate acestea, întârzierea înregistrată de Europa în privința abordării chestiunii prin proiecte comune are consecințe.

| 3.22. | Într-adevăr, competitivitatea viitoare a fabricării sateliților europeni ar putea fi amenințată dacă întreprinderile ar fi silite să recurgă la datele americane de management al traficului spațial sau să solicite o licență din partea STM american, fiind posibil ca aceasta să le fie refuzată. Totodată, riscuri considerabile există și pentru prestatorii europeni de servicii de lansare.
  Mulți actori europeni se bazează în mare măsură pe acordurile privind schimbul de date semnate cu SUA, în legătură cu noul sistem de cunoaștere a situației spațiale europene (SSA) 2021. Printre acestea se numără ministere și armate (6), organizații interguvernamentale europene (ESA, EUMETSAT), operatori comerciali de sateliți și prestatori de servicii de lansare. |
| --- | --- |

3.22.

Mulți actori europeni se bazează în mare măsură pe acordurile privind schimbul de date semnate cu SUA, în legătură cu noul sistem de cunoaștere a situației spațiale europene (SSA) 2021. Printre acestea se numără ministere și armate (6), organizații interguvernamentale europene (ESA, EUMETSAT), operatori comerciali de sateliți și prestatori de servicii de lansare.

| 3.23. | În opinia CESE, Uniunea trebuie să adopte dispoziții care să aibă ca scop garantarea nu numai a unui nivel de performanță certificat, ci și a disponibilității pe termen lung a serviciilor bazate în spațiu. Totodată, în timp ce încearcă să pună în aplicare o politică de securitate și de apărare comună, credibilă, la care resursele spațiale aduc o contribuție esențială, dacă nu chiar vitală, Europa trebuie să satisfacă exigențele cele mai stricte în materie de securitate și de siguranță pentru utilizatorii guvernamentali și din domeniul apărării. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | CESE menționează că, deși abordarea UE din trecut a fost orientată cu precădere asupra protecției fizice a resurselor spațiale – care are la bază o strategie rigidă și costisitoare –, inițiativele recente ale Uniunii sugerează o tranziție către o abordare axată în mai mare măsură pe reziliență. Astăzi, UE pledează în favoarea unei strategii de anticipare în materie de securitate a infrastructurilor spațiale. În acest scop, a lansat două inițiative importante: propunerea de elaborare a unui cod internațional de conduită pentru activitățile spațiale și programul european de supraveghere spațială. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Cu toate acestea, CESE deplânge o primă lacună, care constă în dificultatea coordonării capacităților anumitor state membre care dispun de propriile mijloace de supraveghere și control. Astăzi, este dificil să se ajungă la un consens privind obiectivele ce trebuie atinse în cadrul unui program european STM. Chestiunea managementului traficului spațial este, în mare măsură, o ilustrare perfectă a dificultății de a crea o guvernanță europeană veritabilă în sectorul spațial, chiar dacă sustenabilitatea chestiunilor spațiale și referitoare la securitatea spațiului extraatmosferic sunt comune pentru toate statele membre, indiferent dacă ele desfășoară capacități spațiale sau utilizează resurse spațiale. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Aceste dificultăți constituie tot atâtea obstacole în calea competitivității industriei spațiale europene pe scară internațională. Pe termen lung, absența normelor stabilite de Europa și de compatibilitate cu alte standarde ar putea compromite libertatea de acces la spațiu. Faptul de a dispune de propria capacitate de lansare nu este suficient. De asemenea, este necesar ca – independent de standardele definite în afara Europei – să poată fi desfășurați sateliți, pentru a menține competitivitatea europeană în domeniul spațial, după cum a putut-o demonstra, la 22 iunie 2022, succesul primei misiuni Ariane 5, al cărei scop a fost plasarea pe orbită a doi sateliți, unul malaysian și unul indian. În plus, următorul pas – lansarea Ariane 6 – nu va întârzia să devină o realitate; mai flexibilă și mai ieftină decât Ariane 5 (și, ca atare, mai competitivă în fața concurenței americane reprezentate de SpaceX), primul său zbor este planificat pentru 2023. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | CESE profită de ocazia oferită de această comunicare pentru a reaminti:






  — | angajamentul său în favoarea aplicațiilor civile ale programului Galileo în domeniul transportului feroviar, maritim și rutier; |
| --- | --- | --- |

3.27.

—

angajamentul său în favoarea aplicațiilor civile ale programului Galileo în domeniul transportului feroviar, maritim și rutier;

| — | dorința sa de a fi implementată rapid infrastructura critică propusă de comisarul european Breton. |
| --- | --- |

—

dorința sa de a fi implementată rapid infrastructura critică propusă de comisarul european Breton.

| 3.28. | Deși existența unor norme și standarde elaborate la nivel național de anumite state membre se poate dovedi utilă pentru dezvoltarea unor dispoziții comune, va fi imperativ ca Europa să se impună ca arbitru final al măsurilor de standardizare. Aceasta necesită ca statele membre ale UE și ESA să ajungă la un consens asupra obiectivelor și a principiilor eforturilor europene în domeniul STM, să definească mecanisme de consultare și de coordonare și să determine o delimitare clară a rolurilor, o împărțire fără echivoc a responsabilităților și o repartizare transparentă a activităților între statele membre și părțile interesate europene, fără ca aceasta să intre în contradicție cu sistemele existente în alte țări. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | În opinia CESE, comunicarea comună constituie o recunoaștere tardivă, însă totuși binevenită, a importanței de a răspunde provocărilor de la mai multe niveluri care decurg din intensificarea activităților spațiale care, în lipsa unei încadrări cu efecte juridice obligatorii, riscă să compromită echilibrul mondial. |
| --- | --- |

3.29.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JOIN(2022) 4 final.

1

(2)  Proiectul Spaceways, finanțat prin programul-cadru al Uniunii Europene pentru cercetare și inovare „Orizont 2020”, se compune din 13 actori europeni importanți: producători și lansatori de sateliți, operatori și furnizori de servicii, precum și centre și institute de cercetare în domeniul politic și juridic.

2

Spaceways

La EUSTM participă 20 de actori europeni importanți.

(3)  Franța, Germania, Italia, Polonia, Portugalia, România și Spania.

3

(4)  https://www.eusst.eu.

4

(5)  I. Chalaye, „Le statut des orbites terrestres et leur utilisation à la lumière des principes du droit spatial”, Institutul de Studii de Geopolitică Aplicată (IEGA), Paris, octombrie 2021.

5

(6)  https://www.esa.int/Safety_Security/SSA_Programme_overview..

6

---

ANEXĂ

Avizul complementar al Comisiei consultative pentru mutații industriale – CCMI/196 – „Noul spațiu” poate fi consultat în paginile următoare:

Avizul Comisiei consultative pentru mutații industriale pe tema „Conectivitate spațială securizată și noul spațiu: o cale industrială europeană către suveranitate și inovare”

(aviz complementar la avizul INT/775)

| Raportor: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Coraportor: | Franck UHLIG |

Raportor:

Maurizio MENSI

Coraportor:

Franck UHLIG

| Decizia Adunării Plenare | 22.2.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 56 alineatul (1) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz complementar |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale |
| Data adoptării în secțiune | 24.6.2022 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 21/0/1 |

Decizia Adunării Plenare

22.2.2022

Temei juridic

Articolul 56 alineatul (1) din Regulamentul de procedură

Aviz complementar

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale

Data adoptării în secțiune

24.6.2022

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

21/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE sprijină inițiativele Comisiei Europene privind conectivitatea securizată spațială și „noul spațiu” pentru a consolida suveranitatea industrială și operațională a statelor membre. Asigurarea autonomiei este esențială nu numai pentru competitivitatea industrială viitoare, ci și pentru asigurarea independenței strategice și a rezilienței (1) , după cum o demonstrează recent deficitul de componente electronice, în special în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 și a războiului din Ucraina, care au afectat grav industria spațială europeană. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că conectivitatea sigură, accesibilă și la prețuri abordabile nu este doar un instrument esențial pentru funcționarea democrației participative, ci și o condiție prealabilă pentru punerea în aplicare corespunzătoare a drepturilor fundamentale și o oportunitate pentru o mai mare responsabilizare a cetățenilor și a societății civile. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE recunoaște importanța spațiului pentru economia și societatea noastră, precum și relevanța sa strategică din perspectiva securității și apărării, după cum o demonstrează războiul ruso-ucrainean. CESE subliniază că securitatea fizică și securitate cibernetică atât ale infrastructurilor terestre, cât și ale celor spațiale, alături de datele conexe, sunt esențiale pentru a asigura continuitatea serviciului și funcționarea adecvată a sistemelor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că stimularea ecosistemului spațial european este esențială pentru promovarea dublei tranziții și pentru abordarea provocărilor globale majore, cum ar fi schimbările climatice. Recunoaște, de asemenea, avantajele potențiale ale implicării întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor din domeniul spațial în programele spațiale ale UE, inclusiv ale contribuției acestora la reziliența și autonomia strategică a UE. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că, întrucât guvernanța unui sistem de conectivitate spațială securizat și autonom („programul”) necesită colaborarea dintre diverse organisme, trebuie garantat un grad adecvat și eficient al coordonării. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE consideră că programul-cadru Orizont Europa, deja în vigoare, ar trebui utilizat pentru a stimula piața spațială, pentru a sprijini crearea de soluții comerciale inovatoare pentru sectoarele spațiale din aval și din amonte ale UE și pentru a accelera disponibilitatea tehnologiilor-cheie necesare pentru program, împreună cu inițiativele EuroQCI (2) și ENTRUSTED (3). În special, un sistem european al componentelor, al sistemelor și al subsistemelor ar necesita eforturi uriașe și pe termen lung pentru a restabili o industrie europeană puternică. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE recomandă dezvoltarea de sinergii cu Fondul european de apărare și prin intermediul planului de acțiune al Comisiei privind interacțiunile între industria civilă, cea spațială și cea de apărare. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că pentru a asigura competitivitatea industriei spațiale europene, inițiativele Comisiei ar trebui să contribuie la dezvoltarea unor competențe avansate în domenii legate de spațiu și ar trebui să sprijine activitățile de educație și de formare, pentru a realiza deplinul potențial al cetățenilor Uniunii în acest domeniu. Acest lucru ar îmbunătăți dimensiunea socială importantă a programului. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE subliniază necesitatea de a lua în considerare toate capacitățile spațiale pentru modernizarea activelor spațiale existente (Galileo (4), Copernicus (5)), precum și pentru dezvoltarea viitoarelor constelații și servicii. Acest lucru va spori reziliența sistemelor spațiale ale UE și va stimula competitivitatea industriei sale. Atribuirea responsabilităților pe baza competenței demonstrate ar trebui să asigure realizarea eficientă a programului. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE consideră că UE trebuie să încurajeze progresele științifice și tehnologice și să sprijine competitivitatea și capacitatea de inovare ale sectorului spațial, în special în ceea ce privește IMM-urile, startup-urile și întreprinderile inovatoare, stimulând astfel activitățile economice din amonte și din aval. De fapt, programele de cercetare și inovare joacă un rol fundamental în creșterea capacităților tehnologice ale Uniunii și ale membrilor săi. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Contextul avizului, inclusiv propunerea legislativă supusă examinării

| 2.1. | Propunerea Comisiei Europene are ca scop elaborarea unui program pentru furnizarea de comunicații prin satelit garantate și reziliente. Comisia s-a angajat să promoveze inovarea în sectorul spațial și să contribuie în continuare la dezvoltarea unui ecosistem prosper al „Noului Spațiu” al UE, incluzându-l printre prioritățile-cheie ale programului său spațial. În acest scop, Comisia a lansat inițiativa CASSINI (6). În special, aceasta ar asigura disponibilitatea pe termen lung pentru utilizatorii guvernamentali din întreaga lume a unor servicii de comunicații prin satelit fiabile, securizate și eficiente din punctul de vedere al costurilor care să sprijine protecția infrastructurilor esențiale, supravegherea, acțiunile externe și gestionarea crizelor, sporind astfel reziliența statelor membre. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1. | Inițiativa ar trebui să beneficieze de expertiza industriei spațiale europene, atât din partea actorilor consacrați din industrie, cât și din partea ecosistemului Noului Spațiu. Astfel, conectivitatea globală prin satelit a devenit în prezent un activ strategic pentru securitatea, siguranța și reziliența UE și a statelor sale membre. Scopul propunerii este, de asemenea, să permită disponibilitatea comercială a benzii largi de mare viteză în întreaga Europă, eliminând zonele fără acoperire și asigurând coeziunea dintre teritoriile statelor membre, și să asigure conectivitatea în zone geografice de interes strategic, precum Africa și regiunea arctică. După Galileo și Copernicus, a treia constelație propusă se va baza pe trei noi elemente de diferențiere: integrarea dimensiunii securității încă din stadiul conceperii (prin utilizarea de noi tehnologii, cum ar fi tehnologia cuantică) pentru comunicații sensibile (apărare); o constelație multiorbitală; o arhitectură bazată pe parteneriate public-private (pentru stimularea în continuare a dimensiunii comerciale). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Propunerea este coerentă cu o serie de alte politici și inițiative legislative în curs ale Uniunii privind datele [cum ar fi Directiva Inspire (7) și Directiva privind datele deschise (8)], cu cloud computingul și cu securitatea cibernetică. În special, furnizarea serviciilor guvernamentale ar asigura o coeziune și mai mare în acord cu strategiile Uniunii în domeniul digital și al securității cibernetice prin asigurarea integrității și rezilienței infrastructurilor, rețelelor, comunicațiilor și datelor europene. Propunerea va sprijini, de asemenea, competitivitatea și capacitatea de inovare a industriilor din sectorul spațial din cadrul Uniunii și va contribui într-o mare măsură la asigurarea pentru Europa a accesului spațial autonom și la prețuri abordabile în anii următori, producând totodată un impact esențial și profund pozitiv asupra competitivității modelelor de exploatare a lansatoarelor europene (9). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Concluziile Consiliului European din 21-22 martie 2019 au subliniat că Uniunea trebuie să continue să dezvolte o economie digitală competitivă, sigură, incluzivă și etică cu o conectivitate de calibru mondial (10). În special, Planul de acțiune privind realizarea de sinergii între industria civilă, cea de apărare și cea spațială al Comisiei din 22 februarie 2021 afirmă că vizează să „permită accesul la conectivitate de mare viteză pentru toți cetățenii Europei și va oferi un sistem de conectivitate rezilient grație căruia Europa va putea rămâne conectată în orice moment” (11). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Programul ar completa mecanisme GOVSATCOM existente ale UE (12) privind punerea în comun și partajarea actualelor capacități guvernamentale de comunicații prin satelit. Dată fiind durata de viață limitată a unui satelit, mai multe infrastructuri deținute de guverne care vor face parte din punerea în comun și partajarea GOVSATCOM vor trebui să fie reconstruite în deceniile viitoare (13). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Intensificarea nivelurilor de amenințare hibridă și cibernetică și propensiunea dezastrelor naturale stau la baza nevoilor în schimbare ale actorilor guvernamentali către soluții de comunicații prin satelit proporționale cu un nivel mai ridicat de securitate, fiabilitate și disponibilitate. În plus, evoluția computerelor cuantice aduce o amenințare suplimentară, întrucât aceste computere vor putea decripta conținuturi criptate în prezent. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Constatăm apariția a diverse megaconstelații din afara UE sprijinite sau subvenționate de stat în SUA, China și Rusia. Cuplată cu deficitul de cereri de frecvențe și de poziții nominale pe orbită disponibile și cu durata de viață limitată a capacității GOVSATCOM, aceasta creează nevoia urgentă a unui sistem de conectivitate spațială securizată al UE. Programul ar acoperi capacitatea și deficitul de capabilitate pentru serviciile guvernamentale de comunicații prin satelit. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Programul ar trebui să permită, de asemenea, furnizarea de servicii comerciale de comunicații prin satelit de către sectorul privat. În cadrul evaluării impactului, parteneriatul public-privat a fost evaluat ca fiind cel mai potrivit model de punere în aplicare pentru a asigura faptul că obiectivele Programului ar putea fi atinse. Acesta ar stimula în special inovarea la nivelul tuturor componentelor industriei spațiale europene (mari integratori de sisteme, întreprinderi cu capitalizare medie, IMM-uri și startup-uri). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pe măsură ce guvernele, cetățenii și instituțiile UE devin tot mai dependente de conectivitate, nevoile lor necesită soluții cu o securitate mai ridicată, latență scăzută (14) și o bandă largă mai mare, de unde și nevoia de a dispune de un acces garantat la soluții reziliente printr-o tehnologie inovatoare și noile tendințe și abordări industriale. Sistemul avut în vedere va fi, astfel, un pionier în domeniul tehnologic, după cum se evidențiază în propunere. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pentru a fi eficient din punctul de vedere al costurilor și pentru a capitaliza economiile de scară, Programul ar trebui să optimizeze corelarea dintre oferta și cererea de servicii guvernamentale. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | În fapt, comunicațiile prin satelit oferă o acoperire ubicuă, complementară rețelelor terestre. Acestea sunt tratate din ce în ce mai mult ca un atu strategic, ceea ce evidențiază nevoia tot mai mare la nivel mondial de servicii guvernamentale care să asigure o conectivitate rezilientă, nu numai pentru a sprijini operațiunile lor de securitate, ci și pentru a conecta infrastructurile critice, a facilita interacțiunea electronică transfrontalieră sau transsectorială eficientă și eficace dintre administrațiile publice europene, întreprinderi și cetățeni, a contribui la dezvoltarea unei administrații electronice mai eficace, mai simplificate și mai ușor de utilizat la nivel național, regional și local (15) și a gestiona crizele, precum și pentru a sprijini supravegherea frontierelor și supravegherea maritimă. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Crearea Programului va urma o abordare graduală depunând eforturi pentru calitate. Dezvoltarea și implementarea inițială ar putea începe în 2023, furnizarea serviciilor inițiale și a testării pe orbită a criptografiei cuantice ar putea fi realizate până în 2025 și implementarea deplină a criptografiei cuantice integrate care să permită servicii depline ar putea fi realizată până în 2028. Costul aferent total este estimat la 6 miliarde EUR și finanțarea va proveni din diferite surse ale sectorului public (bugetul UE, contribuții ale statelor membre și ale ESA) și din investițiile sectorului privat. În ceea ce privește finanțarea UE, aceasta nu subminează punerea în aplicare a componentelor spațiale existente ale Regulamentului UE privind spațiul, și anume Galileo și Copernicus. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE consideră că în lumea digitală de astăzi, conectivitatea spațială este un activ esențial și strategic pentru societățile moderne. Aceasta favorizează puterea economică, poziția de lider în domeniul digital și suveranitatea tehnologică, competitivitatea economică și progresul societal. Atribuindu-le actorilor din domeniul spațial un rol mai proeminent, programul vizează asigurarea unor date și servicii spațiale de înaltă calitate și securizate, care pot genera beneficii socioeconomice pentru cetățenii și întreprinderile Europei, care pot promova securitatea și autonomia UE și pot consolida rolul UE în calitate de lider în sectorul spațial, permițându-i să concureze cu alte economii spațiale de top și cu națiuni emergente cu capacități spațiale. În plus, ea este un important instrument tehnic care permite libertatea de exprimare și libera circulație a ideilor. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE consideră că o conectivitate sigură, accesibilă și la prețuri abordabile nu este doar o condiție prealabilă pentru funcționarea democrației participative, ci și o condiție prealabilă pentru punerea în aplicare rezilientă a drepturilor fundamentale și o oportunitate pentru o mai mare responsabilizare a cetățenilor și a societății civile. Cetățenii europeni se bazează din ce în ce mai mult pe tehnologia, datele și serviciile spațiale. Acest lucru implică, în special, respectarea normelor privind protecția datelor cu caracter personal. În plus, spațiul joacă un rol din ce în ce mai important în creșterea economică, securitatea și ponderea geopolitică a UE. În acest sens, o conectivitate fiabilă și securizată poate fi considerată un bun public pentru guverne și cetățeni. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE încurajează utilizarea unui parteneriat public-privat (PPP) ca model adecvat de punere în aplicare, pentru a garanta că obiectivele programului pot fi urmărite. Implicarea directă a sectorului privat creează un mediu favorabil dezvoltării în continuare a benzii largi de mare viteză și a conectivității neîntrerupte în întreaga Europă. Acest lucru este realizat prin eliminarea zonelor fără acoperire și prin asigurarea coeziunii la nivelul teritoriilor statelor membre, precum și prin asigurarea conectivității în zonele geografice de interes strategic. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Printr-un proces de achiziții publice competitiv, Comisia poate încheia un contract de concesiune pentru a livra soluțiile necesare și a proteja interesele Uniunii și ale statelor membre. Implicare industriei prin astfel de concesiuni ar trebui să permită partenerului privat să completeze infrastructura Programului cu capabilități suplimentare prin propriile investiții suplimentare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În această privință, CESE subliniază că rolul sectorului public ar trebui să se reflecte în mod adecvat în viitoarea guvernanță a Programului, cu o atenție specială acordată securității infrastructurii și cu un control atent al costului, al calendarului și al performanței. Comisia va fi managerul de program pentru instituirea și supravegherea concesiunii. Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial i se va încredința furnizarea serviciilor guvernamentale, iar Agenției Spațiale Europene i se va încredința supravegherea activităților de dezvoltare și validare. CESE consideră că IMM-urile sunt, de asemenea, esențiale pentru inovare și pentru ecosistemul din economia emergentă a noului spațiu. Prin urmare, dezvoltarea serviciilor spațiale la nivelul IMM-urilor ar trebui încurajată în mod activ, la fel ca achiziționarea respectivelor servicii de către autoritățile publice și de către sectorul privat deopotrivă. Aceasta ar contribui la crearea de locuri de muncă, la îmbunătățirea competențelor tehnologice și la stimularea competitivității Europei, care sunt tot mai importante pentru tranzițiile duble ale UE către o economie durabilă și digitală. S-ar asigura, de asemenea, o competiție eficientă și transparentă, consolidând autonomia tehnologică a UE, prin cerințe specifice legate de securitate, continuitatea serviciului și fiabilitate. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE consideră că în cadrul procedurilor de achiziții publice, ar trebui elaborate criterii specifice pentru atribuirea contractelor de concesiune, asigurând participarea startup-urilor și a IMM-urilor alături de întregul lanț valoric al concesiunii, stimulând astfel dezvoltarea de tehnologii inovatoare și disruptive. În cazul în care angajarea furnizorilor din afara UE ar putea ridica probleme din punct de vedere strategic și de securitate, ar trebui instituite norme de participare adecvate. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE consideră că IMM-urile ar trebui să fie încurajate să valorifice multiplele instrumente de finanțare aflate la dispoziția UE pentru a revigora ecosistemul spațiului, întrucât acest lucru ar contribui la crearea de locuri de muncă, ar îmbunătăți competențele tehnologice și ar stimula competitivitatea industrială a Europei. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE consideră că suveranitatea strategică a UE și a statelor membre se bazează în principal pe autonomia și capabilitatea tehnologică a industriei europene și pe securitatea comunicațiilor prin satelit, în special în contextul tensiunilor geopolitice în creștere. Prin urmare, CESE sprijină ferm inițiativele menite să consolideze suveranitatea industrială și tehnologică a statelor membre ale UE. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE sprijină propunerea și consideră că potențialele sinergii dintre activitățile guvernamentale și activitățile civile comerciale reprezintă o importantă oportunitate din punct de vedere economic și pentru serviciile suplimentare oferite cetățenilor europeni, în contextul unei creșteri, la nivel mondial, a investițiilor publice și private în activitățile spațiale. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE subliniază importanța sprijinirii competitivității și a capacității de inovare a industriilor din sectorului spațial din cadrul Uniunii. Astfel se va contribui într-o mare măsură la asigurarea pentru Europa a accesului spațial autonom și la prețuri abordabile în următorii ani, producând totodată un impact esențial și profund pozitiv asupra competitivității modelelor de exploatare a lansatoarelor europene. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE subliniază că Programul ar trebui să permită operatorilor din domeniul telecomunicațiilor să beneficieze de capacitatea crescută și de serviciile fiabile și securizate. În plus, dimensiunea comercială ar permite serviciilor cu amănuntul să ajungă la mai mulți utilizatori privați din întreaga UE. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | În ceea ce privește guvernanța Programului (capitolul V din propunerea de regulament), este clar că rolurile principale din cadrul Programului vor fi jucate de patru actori principali, și anume Comisia, Agenția Uniunii Europene pentru Programul spațial („agenția”), statele membre și Agenția Spațială Europeană (ESA). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În această privință, CESE crede cu fermitate că este imperativ să existe o repartizare clară a sarcinilor, a rolurilor și a responsabilităților, alături de o coordonare adecvată între diverși actori, pentru buna funcționare a programului. Prin urmare, o alocare precisă a responsabilităților, pe baza competențelor aferente demonstrate, ar trebui să asigure și executarea eficientă a programului din punctul de vedere al costurilor și al termenelor-limită. Gestionarea eficientă a traficului spațial este, de asemenea, esențială pentru îmbunătățirea siguranței, având în vedere cantitatea tot mai mare de deșeuri din spațiu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE subliniază că securitatea cibernetică a infrastructurilor terestre și spațiale reprezintă elementul esențial pentru a asigura exploatarea și reziliența sistemelor. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE consideră că pentru a asigura competitivitatea industriei spațiale europene, Programul ar trebui să contribuie la dezvoltarea unor competențe avansate în domenii legate de spațiu și ar trebui să sprijine activitățile de educație și de formare, promovând egalitatea de șanse, egalitatea de gen și capacitarea femeilor, pentru a realiza deplinul potențial al cetățenilor Uniunii în acest domeniu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE subliniază că instituirea și modernizarea infrastructurilor pot implica mulți actori industriali din mai multe țări, a căror activitate trebuie să fie coordonată în mod eficient pentru a dezvolta sisteme care să fie fiabile și complet integrate, cu o trimitere specială la securitate și la securitatea cibernetică. |
| --- | --- |

4.9.

Bruxelles, 24 iunie 2022.

Președintele Comisiei consultative pentru mutații industriale

Pietro Francesco DE LOTTO

---

(1)  Europa dispune de a doua cea mai mare industrie spațială din lume, ce numără peste 231 000 de profesioniști angajați și a cărei valoare se estimează la 53-62 de miliarde EUR; studiul „Piața spațială” (Space Market), Parlamentul European, noiembrie 2021.

1

Space Market

(2)  Inițiativa privind infrastructura europeană de comunicații cuantice (EuroQCI).

2

(3)  Un proiect de cercetare în domeniul comunicațiilor securizate prin satelit (SatCom) pentru actorii guvernamentali din UE. ENTRUSTED: European Networking for satellite Telecommunication Roadmap for the governmental Users requiring Secure, inTeroperable, innovativE and standardiseD services

3

European Networking for satellite Telecommunication Roadmap for the governmental Users requiring Secure, inTeroperable, innovativE and standardiseD services

(4)  Sistemul european global de navigație prin satelit, operațional din decembrie 2016, când a început să ofere servicii autorităților publice, întreprinderilor și cetățenilor.

4

(5)  Programul Uniunii Europene de observare a Pământului, furnizor de date de observare a Pământului, care este utilizat pentru furnizorii de servicii, autoritățile publice și organizațiile internaționale.

5

(6)  Competitive Space Start-ups for Innovation („Întreprinderi nou-înființate competitive în domeniul spațial pentru inovare”) este inițiativa Comisiei Europene privind antreprenoriatul în domeniul spațial, al cărei obiectiv principal este sprijinirea întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor aflate în diferite etape ale creșterii lor cu un set de instrumente și fonduri.

6

Competitive Space Start-ups for Innovation

(7)  Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (JO L 108, 25.4.2007, p. 1).

7

(8)  Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind datele deschise și reutilizarea informațiilor din sectorul public (JO L 172, 26.6.2019, p. 56).

8

(9)  Cu 18 sateliți aflați în prezent pe orbită și peste 30 de sateliți planificați în următorii 10-15 ani, UE este și cel mai mare client instituțional pentru serviciile de lansare din Europa. Lansatoarele sunt al doilea cel mai mare domeniu de producție spațială din Europa, după sateliții comerciali, stimulând industria europeană. Comisia va agrega nevoile de servicii de lansare ale programelor UE și va acționa în calitate de client inteligent al unor soluții europene de lansare fiabile și eficiente din punctul de vedere al costurilor. Este, de asemenea, esențial ca Europa să dispună în continuare de infrastructuri de lansare moderne, eficiente și flexibile.

9

(10)  Începând din iunie 2019, statele membre au semnat Declarația privind infrastructura europeană de comunicații cuantice (EuroQCI), fiind de acord să colaboreze între ele și cu Comisia și cu sprijin din partea ESA, pentru a dezvolta o infrastructură de comunicații cuantice care să acopere întreaga UE.

10

(11)  COM(2021) 70 final.

11

(12)  UE a adoptat componenta GOVSATCOM a Regulamentului (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului la 28 aprilie 2021 pentru a asigura disponibilitatea pe termen lung a unor servicii de comunicații prin satelit fiabile, securizate și eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru utilizatorii GOVSATCOM. Regulamentul (UE) 2021/696 are în vedere ca într-o primă fază a componentei GOVSATCOM, până aproximativ în 2025, să fie utilizată capacitatea existentă. În acest context, Comisia trebuie să achiziționeze capacități GOVSATCOM din partea statelor membre cu sisteme naționale și capacități spațiale și din partea furnizorilor comerciali de comunicații sau servicii prin satelit, ținând cont de interesele esențiale în materie de securitate ale Uniunii.

12

(13)  În fapt, GOVSATCOM reprezintă un activ strategic, strâns legat de securitatea națională, utilizat de cele mai multe state membre. Utilizatorii publici tind să favorizeze soluțiile deținute la nivel guvernamental (deținătorii componentei guvernamentale SATCOM includ Franța, Germania, Grecia, Italia, Luxemburg, Spania), soluțiile public-private (cum ar fi Satcom BW în Germania sau GovSat în Luxemburg) sau utilizarea unor furnizori privați acreditați specifici. Componenta GOVSATCOM a fost identificată încă din 2013 (Concluziile Consiliului European din 19-20 decembrie 2013) drept un domeniu promițător, cu posibilitatea unei contribuții tangibile la obiectivele vizând o Uniune Europeană puternică, securizată și rezilientă. În prezent, aceasta face parte din strategia spațială pentru Europa [O strategie spațială pentru Europa, COM(2016) 705 final], din planul de acțiune european în domeniul apărării [Planul de acțiune european în domeniul apărării, COM(2016) 950 final] și din strategia globală a Uniunii Europene.

13

(14)  Latența scăzută se referă la o întârziere minimă în prelucrarea datelor informatice printr-o conexiune la rețea. Cu cât timpul de procesare este mai scăzut, cu atât se apropie mai mult accesul în timp real. O conexiune la rețea cu latență mai scăzută este o conexiune cu întârzieri foarte scurte.

14

(15)  Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu. Rezultatele evaluării interimare a programului ISA (soluții de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene), 23 septembrie 2019, COM(2019) 615 final.

15

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/185 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/185

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – REPowerEU Plan (Planul REPowerEU)

[COM(2022) 230 final]

și

propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/241 în ceea ce privește capitolele privind REPowerEU din planurile de redresare și reziliență și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/1060, a Regulamentului (UE) 2021/2115, a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814

[COM(2022) 231 final – 2022/0164 (COD)]

(2022/C 486/25)

| Raportori: | Stefan BACK


  Thomas KATTNIG


  Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Raportori:

Stefan BACK

Thomas KATTNIG

Lutz RIBBE

| Sesizare | Parlamentul European, 6.6.2022
  Consiliul European, 3.6.2022
  Comisia Europeană, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 și articolul 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Adunării Plenare | 21.9.2022 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 7.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 220/01/07 |

Sesizare

Parlamentul European, 6.6.2022

Consiliul European, 3.6.2022

Comisia Europeană, 28.6.2022

Temei juridic

Articolul 304 și articolul 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Adunării Plenare

21.9.2022

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

7.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

220/01/07

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Înainte de a intra în conținutul Planului REPowerEU, CESE, în calitate de reprezentant al societății civile, afectată în mod nejustificat de actualele creșteri dramatice ale prețurilor, subliniază că multe dintre problemele care trebuie rezolvate în prezent ar fi putut fi evitate sau cel puțin limitate dacă dependența de importurile de energie ar fi fost redusă, așa cum a propus Comisia în ultimii ani. CESE reamintește declarațiile din Strategia UE pentru securitate energetică din 2014 și din Strategia privind uniunea energetică din 2015, conform cărora UE rămâne vulnerabilă la șocurile energetice externe, solicitând factorilor de decizie de la nivel național și de la nivelul UE să clarifice cetățenilor opțiunile pe care le implică reducerea dependenței noastre de anumiți combustibili, furnizori și rute de energie. Cu toate acestea, majoritatea politicienilor și o mare parte a societății noastre au fost duși în eroare de aprovizionarea ieftină cu combustibili fosili și nu au reușit să ia nicio măsură de precauție. Situația actuală se datorează acestei neglijențe. CESE regretă că războiul din Ucraina și denaturările în aprovizionarea cu energie a Rusiei au scos în evidență această problemă fundamentală a securității energetice și a declanșat măsurile propuse în Planul REPowerEU pentru a asigura independența de importurile de energie rusă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE salută obiectivul Planului REPowerEU de a face ca UE să fie independentă de aprovizionarea cu gaze și petrol din Rusia și este de acord cu abordarea bazată pe patru piloni, axată pe economisirea energiei, diversificarea importurilor de gaze și înlocuirea combustibililor fosili prin accelerarea surselor regenerabile de energie și a soluțiilor de finanțare. CESE ia notă de distincția dintre măsurile pe termen scurt și mediu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE subliniază necesitatea de a asigura securitatea aprovizionării la un cost „cât mai accesibil cu putință”, atât pentru consumatori, cât și pentru industrie, și subliniază că o aprovizionare cu energie bazată în principal pe surse europene de energie regenerabilă și cu emisii scăzute de dioxid de carbon ar contribui în mod semnificativ la o securitate energetică general acceptată. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În acest context, CESE atrage atenția asupra posibilităților de sprijin oferite de Fondul social pentru climă planificat și – în ceea ce privește întreprinderile – de orientările temporare privind ajutoarele de stat pentru situații de criză. Obiectivul trebuie să fie facilitarea tranziției. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că nivelul efortului prevăzut în cadrul planului trebuie considerat adecvat, având în vedere caracterul urgent al situației aprovizionării și, prin urmare, este de acord cu nevoia de flexibilitate în ceea ce privește utilizarea tranzitorie a combustibililor fosili și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, a cărbunelui și a energiei nucleare. Această perioadă trebuie să fie cât mai scurtă posibil, nu trebuie să conducă la noi dependențe și nu ar trebui să afecteze eforturile de realizare a neutralității climatice cât mai curând posibil, cel târziu până în 2050, ținând seama de faptul că problema statutului energiei nucleare rămâne deschisă și, în prezent, rămâne la latitudinea fiecărui stat membru. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Având în vedere caracterul urgent al situației și riscul unor perturbări neprevăzute în furnizarea de energie din Rusia, CESE acordă importanță măsurilor care pot fi puse în aplicare imediat, în special economisirii foarte puternice de energie, sprijinite de acorduri de parteneriat și de punerea în aplicare în timp util a noilor inițiative. CESE atrage atenția asupra riscului ca efectele economice și sociale combinate ale crizei actuale să pună sub presiune sistemul democratic, dacă nu se găsesc soluții adecvate. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE sprijină propunerea de creștere a obiectivului de eficiență energetică de la 9 %, astfel cum s-a propus în pachetul „Pregătiți pentru 55” la 14 % până în 2030, precum și eforturile generale de economisire a gazelor, estimate la 30 % până în 2030. CESE salută, de asemenea, Regulamentul recent adoptat al Consiliului privind reducerea coordonată cu 15 % a utilizării gazelor în iarna 2022-2023 și subliniază că capacitatea de economisire variază de la un stat membru la altul. Nivelul crescut al noilor propuneri demonstrează, de asemenea, că a luat în considerare urgența provocată de războiul din Ucraina de a trece la un nou nivel. CESE sprijină în special măsurile timpurii de economisire a energiei, cum ar fi economisirea energiei prin intermediul utilizatorilor individuali, inițiate de Comisie în parteneriat cu AIE, măsuri orientate către piață, cum ar fi licitațiile inverse și măsurile de răspuns la cerere. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | De asemenea, CESE îndeamnă colegiuitorii să dea curs solicitării Comisiei de a include obiectivul consolidat de economisire a energiei pe care l-a propus ca parte a planului din pachetul „Pregătiți pentru 55” pentru a câștiga timp, ceea ce este esențial în situația actuală. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În ceea ce privește diversificarea importurilor, CESE atrage atenția asupra perspectivelor oferite de achizițiile comune voluntare prin intermediul Platformei UE pentru energie și al noilor parteneriate energetice, care sunt opțiuni care pot fi puse în aplicare imediat. Cu toate acestea, CESE solicită Comisiei să elaboreze o strategie geopolitică privind importul de energie, ținând seama și de urgența energetică și climatică, înainte de a încheia parteneriate cu țări nedemocratice sau instabile din punct de vedere politic. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE sprijină creșterea ponderii surselor regenerabile de energie în mixul energetic al UE și sprijină ferm solicitarea Comisiei de a include cota de 45 % propusă în plan în pachetul „Pregătiți pentru 55”. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pentru a atinge aceste obiective mai ambițioase, trebuie importate o serie de echipamente tehnice, deoarece UE nu mai dispune de capacități de producție. De exemplu, panourile solare sunt importate în principal din China. Astfel, energiile fosile depind nu numai de importuri, ci și de echipamentele necesare. CESE solicită tuturor factorilor de decizie politică să promoveze masiv extinderea siturilor de producție pentru echipamente de producere a energiei din surse regenerabile, inclusiv stocarea în baterii, în Europa. Alianța industriei energiei solare fotovoltaice din UE ar putea fi un prim pas în acest sens. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | În orice caz, sunt necesare investiții masive pentru a crește ponderea energiei din surse regenerabile în mixul energetic al UE. Acestea fiind spuse, ponderea investițiilor publice în cercetarea și dezvoltarea tehnologiilor de decarbonizare este mai mică în UE decât în alte economii majore, punând în pericol competitivitatea UE în ceea ce privește tehnologiile viitoare esențiale. CESE observă că tranziția verde și securitatea aprovizionării presupune energie suficientă dintr-un mix adecvat de surse regenerabile de energie pentru electrificare și pentru ca producția de hidrogen ecologic să aibă succes, pentru a dezvolta tehnologii de stocare și a exploata pe deplin oportunitățile oferite de digitalizare. Prin urmare, există încă o nevoie semnificativă de investiții în cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE subliniază valoarea adăugată a propunerilor referitoare la procedurile rapide de autorizare pentru proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile și definirea zonelor pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile pentru astfel de proiecte. Din nou, CESE subliniază valoarea adăugată a respectării recomandărilor de aplicare timpurie a acestor principii. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | În acest context, CESE atrage atenția asupra importanței producției interne de energie din surse regenerabile, inclusiv de hidrogen, dar subliniază, de asemenea, că este posibil ca unele dintre sursele regenerabile prioritare, cum ar fi hidrogenul, să nu fie disponibile imediat în cantitate suficientă și/sau la prețuri accesibile. Pentru a putea renunța pe termen mediu la soluțiile de tranziție stabilite la punctul 1.3 de mai sus, este important să se elaboreze o politică europeană de decarbonizare, cu un accent special pe sectoarele în care consumul este greu de redus (industriile dependente de căldură ridicată, dar și chiriașii din clădirile cu mai multe apartamente sau transporturile). Sunt deja disponibile instrumente convenabile (de exemplu, contracte pe diferență de carbon și autoconsum colectiv). Aceste instrumente trebuie utilizate cât mai rapid posibil, ținând seama de efectele sociale și de necesitatea de a asigura competitivitatea internațională a întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | În ceea ce privește potențialul de dezvoltare a surselor regenerabile de energie, CESE atrage atenția asupra potențialului autoconsumului, al comunităților de energie din surse regenerabile și al partajării energiei, care se reflectă în plan, dar, din păcate, fără a explica modul în care trebuie eliminate obstacolele relevante din calea acestor întreprinderi. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE subliniază, de asemenea, importanța modelelor naționale de comportament și a tradițiilor care influențează alegerile în ceea ce privește mixurile energetice durabile. CESE sprijină utilizarea pe scară mai largă a resurselor disponibile pentru dezvoltarea energiilor regenerabile. Având în vedere opțiunile naționale divergente, ar trebui încurajată versatilitatea și, prin urmare, ar trebui utilizată o gamă largă de surse de energie regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, care să se integreze din punct de vedere economic și ecologic într-un nou sistem energetic bazat în principal pe surse de energie europene. CESE ia act de faptul că situația energiei nucleare rămâne încă deschisă și este lăsată în prezent la aprecierea fiecărui stat membru. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | CESE este de acord cu faptul că energia din surse regenerabile, rețelele de stocare și de distribuție ar trebui să fie tratate cu prioritate în interesul public, dar ar fi dorit ca implicațiile concrete ale acestui lucru să fie mai bine explicate. În avizele sale anterioare, CESE a subliniat deja potențialul ridicat al automobilelor electrice pentru „stocarea strategică a energiei electrice”. Din păcate, planul nu abordează nici acest aspect. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | În ceea ce privește investițiile, CESE subliniază necesitatea de a se concentra mai mult asupra posibilelor efecte pozitive pentru ocuparea forței de muncă și economiile regionale, precum și asupra importanței corelării aspectelor legate de energie și climă cu coeziunea socială și regională. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | CESE regretă că planul nu abordează în mod adecvat refinanțarea finanțării publice, care ar putea servi drept capital de pornire pentru a atrage investiții private în independența energetică. O posibilitate ar putea fi alocarea unei taxe specifice pentru așa-numitele „profituri excepționale” generate de prețurile ridicate la petrol și gaze. CESE ia notă de caracterul sensibil al unei astfel de măsuri, având în vedere necesitatea de a evita descurajarea investițiilor în surse de energie regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Deși recentul Regulament al Consiliului privind măsurile coordonate de reducere a cererii de gaze și comunicarea care o însoțește, „Să economisim gazul pentru a trece iarna cu bine”, reprezintă un pas în direcția cea bună pentru îmbunătățirea pregătirii pentru situații de criză, CESE ar dori să vadă un cadru mai general pentru situații de criză, adecvat pentru a face față unei crize de amploarea celei cu care UE se confruntă în prezent ca urmare a războiului din Ucraina. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | CESE ia notă de observațiile recente ale președintei Comisiei cu privire la caracterul inadecvat al structurii actuale a pieței energetice a UE și la necesitatea de a reforma piața energiei electrice. Comitetul salută intenția de a explora opțiunile de optimizare a pieței energiei electrice, dar subliniază că orice propunere trebuie să fie precedată de o evaluare exhaustivă a impactului. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Planul, care, în orice caz, va necesita o finanțare substanțială, va fi foarte dificil de finanțat în cadrul financiar actual. În acest sens, CESE subliniază importanța introducerii unei reguli de aur pentru investițiile în comportamentul social/ecologic al societății noastre (1). |
| --- | --- |

1.22.

2.   Context

| 2.1. | În comunicarea sa „REPowerEU” (2), Comisia Europeană propune un set cuprinzător de instrumente menite să reducă dependența noastră de combustibilii fosili din Rusia, prin accelerarea tranziției către o energie curată și printr-un efort comun pentru a realiza un sistem energetic mai rezilient și o veritabilă uniune energetică. Planul se bazează pe patru piloni. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Primul pilon vizează economia de energie: o reducere suplimentară de 5 % a consumului de energie până în 2030, peste reducerea de 9 % propusă în pachetul „Pregătiți pentru 55”, prin îmbunătățirea eficienței energetice (3). Referitor la consumul de gaze, pachetul „Pregătiți pentru 55” va realiza o reducere globală de 30 % până în 2030. Comisia a solicitat colegiuitorilor să includă această propunere în pachetul „Pregătiți pentru 55” înainte de a fi adoptată. Ca măsură imediată pe termen scurt, Comisia inițiază o campanie de economisire a energiei împreună cu Agenția Internațională a Energiei (AIE), care vizează alegerile individuale ale persoanelor fizice și ale întreprinderilor și sugerează ca statele membre să utilizeze pe deplin instrumentele disponibile, inclusiv o mai bună punere în aplicare și actualizarea planurilor naționale privind energia și clima (PNEC) (4). CESE ia notă de recent adoptatul regulament al Consiliului care prevede o reducere colectivă de 15 % a utilizării gazelor în iarna 2022-2023, pe baza mediei ultimilor cinci ani (5). Regulamentul este însoțit de o comunicare cu propuneri de punere în aplicare (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Al doilea pilon se referă la reducerea dependenței de gazul din Rusia cu până la două treimi până la sfârșitul acestui an și eliminarea completă a acestuia până în 2027 prin diversificarea importurilor de gaze; importuri sporite de GNL (+50 bcm) provenind din SUA, Egipt, Israel și țările din Africa Subsahariană și importuri prin gazoducte de la alți furnizori decât Rusia (+10 bcm). În plus, platforma UE în domeniul energiei, înființată în aprilie, va reuni cererea, va facilita achizițiile comune voluntare, va optimiza utilizarea infrastructurii și va stabili parteneriate internaționale pe termen lung. Producția internă de gaze naturale din UE va fi sporită; pe termen mediu, vor fi utilizate soluții de înlocuire, cum ar fi biometanul și hidrogenul din surse regenerabile. Diversificarea include, de asemenea, combustibilii nucleari, unele state membre depinzând în prezent de sursele rusești. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Al treilea pilon propune înlocuirea combustibililor fosili și accelerarea tranziției Europei către o energie curată: în primul rând, obiectivul Directivei privind energia din surse regenerabile crește de la 40 la 45 % până în 2030. Vizate sunt principalele tehnologii, cum ar fi energia solară [obiectiv al capacității de energie solară fotovoltaică instalată de peste 320 GW până în 2025 (dublând capacitățile instalate în 2022), 600 GW până în 2030; Strategia UE privind energia solară, noua Inițiativă europeană privind acoperișurile solare; înființarea Alianței solare din UE], vântul [accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor, de exemplu prin așa-numitele „go-to-areas” (zone pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei)], pompele de căldură (implementarea la scară largă, dublarea ratei de instalare la 10 milioane de unități în următorii cinci ani) și electrolizoarele. Colegiuitorii sunt invitați să alinieze obiectivele secundare pentru combustibilii din surse regenerabile de origine nebiologică prevăzute în Directiva privind energia din surse regenerabile (RED) (75 % pentru industrie, 5 % pentru transporturi), să accelereze hidrogenul prin dublarea numărului de „văi de hidrogen” și să finalizeze evaluarea proiectelor importante de interes european comun (PIIEC) privind hidrogenul (H2), până în vară, pentru a construi infrastructura respectivă cu scopul de a produce, a importa și a transporta 20 de milioane de tone de H2 până în 2030 (7). Vor fi stabilite noi parteneriate pentru hidrogen (cu țările din spațiul mediteraneean, Ucraina). Producția de biometan va fi extinsă la 35 bcm până în 2030. Conversia instalațiilor de biogaz existente va necesita investiții de 37 de miliarde EUR pe parcursul perioadei. Pentru a stimula electrificarea și implementarea H2 în industrie, Comisia va implementa contracte privind emisiile de dioxid de carbon pentru diferență și componente REPowerEU specifice în cadrul Fondului pentru inovare și va institui o alianță a industriei solare a UE. De asemenea, se pune accentul pe biomasă și utilizarea reziduurilor agricole și forestiere. Comisia invită colegiuitorii să adopte rapid propunerile privind combustibilii alternativi care au fost supuse spre aprobare și alte dosare legate de transport care sprijină mobilitatea verde; Inițiativa privind ecologizarea transportului de mărfuri este planificată pentru 2023. Comisia subliniază necesitatea de a accelera procedurile de autorizare și prin aplicarea timpurie a propunerilor în curs. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ultimul pilon abordează investițiile inteligente: investiția necesară se ridică la 210 miliarde EUR până în 2027, pe lângă cele necesare pentru realizarea pachetului „Pregătiți pentru 55”. Finanțarea GNL și a gazelor transportate prin gazoducte de la alți furnizori necesită 10 miliarde EUR până în 2030. Alte investiții de 29 miliarde EUR sunt necesare în rețeaua electrică, care ar trebui realizate până în 2030. Pentru a contribui la finanțarea acestor investiții, Comisia se concentrează asupra planurilor de redresare și reziliență, licitarea certificatelor în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii, fondurile din politica de coeziune, politica agricolă comună, Mecanismul pentru interconectarea Europei, programul InvestEU, Fondul pentru inovare și măsuri fiscale. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Comisia a prezentat un regulament de modificare a Regulamentului (UE) 2021/241 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență, precum și a Deciziei (UE) 2015/1814, a Directivei 2003/87/CE și a Regulamentului (UE) 2021/1060 pentru a permite utilizarea mecanismului în sensul obiectivelor planului REPowerEU. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În general, poate fi necesar să se continue utilizarea petrolului, a altor combustibili fosili și a cărbunelui pentru o perioadă de tranziție. Energia nucleară joacă, de asemenea, un rol. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații generale

| 3.1. | Înainte de a intra în conținutul Planului REPowerEU, CESE, în calitate de reprezentant al societății civile, afectată în mod nejustificat de actualele creșteri dramatice ale prețurilor, subliniază că multe dintre problemele care trebuie rezolvate în prezent ar fi putut fi evitate sau cel puțin limitate dacă dependența de importurile de energie ar fi fost redusă, așa cum a propus Comisia de mai multe ori în ultimii ani. CESE reamintește declarațiile din Strategia UE pentru securitate energetică din 2014 și din Strategia privind uniunea energetică din 2015, conform cărora UE rămâne vulnerabilă la șocurile energetice externe, solicitând factorilor de decizie de la nivel național și de la nivelul UE să clarifice cetățenilor opțiunile pe care le implică reducerea dependenței noastre de anumiți combustibili, furnizori și rute de energie. Cu toate acestea, majoritatea politicienilor și o mare parte a societății noastre au fost duși în eroare de aprovizionarea ieftină cu combustibili fosili și nu au reușit să ia nicio măsură de precauție. Situația actuală se datorează acestei neglijențe. CESE regretă că războiul din Ucraina și denaturările în aprovizionarea cu energie a Rusiei au scos în evidență această problemă fundamentală a securității energetice și a declanșat măsurile propuse în Planul REPowerEU pentru a asigura independența de importurile de energie rusă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Unul dintre efectele atrocităților Rusiei împotriva poporului ucrainean îl reprezintă sancțiunile împotriva importurilor de petrol și gaze rusești și reducerea exporturilor de energie ale Rusiei către unele state membre ale UE. Prin urmare, este necesar să se reducă cu celeritate importurile de energie din Rusia. CESE sprijină pe deplin toate inițiativele care urmăresc acest obiectiv. Obiectivul trebuie să fie eliminarea treptată a tuturor importurilor de energie din Rusia cât mai curând posibil, în mod ideal în următorii trei ani. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Prin urmare, în principiu, CESE sprijină pe deplin planul REPowerEU. El stabilește obiectivul potrivit – de a pune capăt cât mai curând posibil dependenței Europei de importurile de energie din Rusia, inclusiv un set adecvat de acțiuni pe termen scurt și mediu pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Situația este foarte dramatică, în special dintr-o perspectivă internațională. Importând gaze și petrol din Rusia, Europa contribuie la războiul de agresiune al lui Vladimir Putin. Câtă vreme Europa are nevoie de gazele din Rusia pentru a-și menține industria funcțională și locuințele cetățenilor europeni încălzite, poziția diplomatică a UE este slăbită. Atât timp cât Rusia poate utiliza livrările către Europa pentru a manipula prețurile cu ridicata pentru gaze, cetățenii europeni și industria vor suferi de pe urma prețurilor ridicate; trebuie să ne temem de repercusiunile economice fundamentale în cazul în care aprovizionarea cu gaze din Rusia este complet întreruptă. Prin urmare, situația actuală are efecte negative atât asupra prețurilor, cât și asupra securității aprovizionării, ceea ce înseamnă că atât întreprinderile, cât și consumatorii devin prizonierii acestei probleme. Într-adevăr, unele întreprinderi au fost deja obligate să reducă sau să oprească producția din cauza prețurilor ridicate la energie, cu un efect negativ și asupra ocupării forței de muncă. În același timp, se întâmplă adeseori ca gospodăriile să aibă dificultăți în a plăti facturile la energie. Această situație complicată pune, de asemenea, presiune asupra sistemului democratic al UE și trebuie rezolvată cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Trebuie să ne întrebăm dacă planul REPowerEU este suficient de ambițios. Având în vedere că obiectivul principal este eliminarea treptată a dependenței de importurile de gaze și petrol rusești și atingerea independenței energetice a UE față de Rusia, în principal prin creșterea ponderii surselor regenerabile de energie, a eficienței energetice îmbunătățite și a importurilor alternative, dar și, dacă este necesar, prin utilizarea energiei fosile, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și a cărbunelui ca soluții tranzitorii pentru o perioadă foarte scurtă de timp, efortul trebuie considerat adecvat. În orice caz, trebuie să ne întrebăm: Europa – în special statele membre – face tot posibilul pentru a pune capăt, cât mai curând posibil, furnizării de gaze din Rusia? Din perspectiva planului REPowerEU numai, și având în vedere ceea ce știm până acum despre rezultatele procesului legislativ privind pachetul „Pregătiți pentru 55”, acest aspect pare discutabil. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Există doar două opțiuni pe deplin convingătoare care vor contribui imediat la înlocuirea gazelor naturale pe termen lung și vor fi în deplină conformitate cu obiectivele strategice ale pachetului „Pregătiți pentru 55”: stimularea energiilor din surse regenerabile la o scară uriașă și reducerea masivă a cererii. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Având în vedere costurile și timpul necesar pentru dezvoltarea principalelor soluții pe termen mediu și lung, CESE subliniază importanța măsurilor care pot fi luate imediat, cum ar fi alegerile persoanelor fizice și ale întreprinderilor, achizițiile comune voluntare prin intermediul Platformei energetice a UE, crearea de noi parteneriate energetice cu suporteri fiabili, stocarea gazelor, ca urmare a recomandărilor pentru aplicarea rapidă a procedurilor de autorizare rapidă, introducerea unor zone pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile și creșterea producției de biometanol. Colegiuitorii ar putea acționa imediat la solicitarea Comisiei de a include obiectivele de creștere a nivelurilor de energie din surse regenerabile de la 40 la 45 %, de creștere a eficienței energetice cu încă 5 % și de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor – stabilite în propuneri separate – în pachetul „Pregătiți pentru 55” pentru a câștiga timp. Colegiuitorii ar putea, de asemenea, să acționeze la cererea de adoptare rapidă a propunerilor relevante. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE salută, de asemenea, recentul Regulament al Consiliului privind reducerea coordonată a utilizării gazelor în iarna 2022-2023. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Având în vedere urgența extremă a situației, CESE sprijină, de asemenea, modul în care planul REPowerEU ține seama de posibila necesitate de a recurge la combustibili fosili și cu emisii scăzute de dioxid de carbon și la cărbune pentru o perioadă de tranziție, care trebuie să fie cât mai scurtă posibil pentru a evita epuizarea acestor surse. De asemenea, CESE ia notă cu satisfacție de faptul că, până în prezent, problema energiei nucleare este lăsată la latitudinea fiecărui stat membru. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE salută instituirea unui fond pentru atenuarea impactului social și economic pentru atenuarea impactului social și economic negativ și pentru a oferi finanțare statelor membre pentru a sprijini măsurile acestora de abordare a impactului social asupra gospodăriilor vulnerabile din punct de vedere financiar, a microîntreprinderilor și a utilizatorilor transportului rutier. În același timp, CESE subliniază că pachetul financiar propus pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice nu va oferi un sprijin financiar suficient pentru a aborda în mod responsabil impactul socioeconomic în cursul realizării obiectivelor climatice și de mobilitate. Prin urmare, este necesar un buget ridicat corespunzător. CESE subliniază, de asemenea, că capacitatea statelor membre de a atrage și gestiona fonduri private variază. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Statele membre ar trebui, de asemenea, să sprijine cetățenii și, în special, gospodăriile sărace din punct de vedere financiar, atât pe termen scurt, pentru următoarele două ierni, cât și pe termen lung. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | În ceea ce privește economia de energie, Comisia vizează o reducere imediată cu 5 % a consumului de gaze (aproximativ 13 bcm) și de petrol (aproximativ 16 mto). Acest obiectiv este departe de a fi ambițios și nu corespunde amplorii crizei declanșate de războiul împotriva Ucrainei. Cu toate acestea, realitatea politică este aceea că Consiliul Energie din 27 iunie 2022 a acceptat nivelul de reducere cu 9 % propus de Comisie în 2021, fără a acorda atenție sugestiilor din Planul REPowerEU de a include propunerea în pachetul „Pregătiți pentru 55”. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | În Germania, deja în perioada ianuarie-mai 2022, consumul de gaze a fost redus cu aproape 15 % (8), deși potrivit studiilor de piață, consumatorii casnici ar putea chiar să economisească mai mult. Acest lucru arată în mod clar că situația și disponibilitatea sau capacitatea de a acționa pot fi foarte diferite în diferite state membre și că eventualele măsuri care lasă loc acestui fapt au cea mai mare șansă de a reuși, după cum o demonstrează Regulamentul Consiliului privind măsurile coordonate de reducere a cererii de gaze naturale, adoptat la 26 iulie 2022, care ține seama, de asemenea, în mod corespunzător de nevoile industriei. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Campaniile energetice nu ar trebui să fie simple apeluri privind economia de energie, ci ar trebui să cuprindă măsuri cu impact direct, cum ar fi licitațiile inverse; ceea ce înseamnă că o autoritate centrală – fie autoritatea de reglementare, fie operatorul de sistem – organizează o licitație pentru consumatorii industriali care își pot plasa oferta pentru reducerea voluntară a gazelor pe baza costurilor lor specifice. Acest lucru ar putea contribui la atingerea nivelurilor respective de depozitare a gazelor și la creșterea probabilității ca, într-un scenariu fără o aprovizionare cu gaze rusești, UE să treacă peste iernă fără daune sociale și economice prea mari. CESE atrage atenția asupra potențialului de economisire al consumatorilor ca mijloc de reducere a cererii. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | În ceea ce privește energiile din surse regenerabile, obiectivul general stabilit de Comisie, și anume un nivel sporit de 45 % energie din surse regenerabile, în loc de 40 % propus în 2021, pare să fi rămas neluat în considerare până în prezent, cel puțin de către Consiliul Energie din 27 iunie 2022, în pofida solicitării Comisiei de a-l include în pachetul „Pregătiți pentru 55”. CESE regretă acest lucru, deoarece întârzie impactul dezvoltării dorite. Cu toate acestea, CESE salută propunerea separată prezentată în mai 2022 de a accelera procedurile de autorizare pentru proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile și de a introduce zone pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile pentru astfel de proiecte, cu scopul de a elimina un obstacol major în calea dezvoltării rapide a surselor regenerabile de energie, în special a proiectelor de energie solară și eoliană. Prin urmare, CESE salută, de asemenea, recomandarea formulată în comunicarea REPowerEU, conform căreia procedurile de autorizare și definirea zonelor pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile trebuie puse în aplicare imediat, până la acceptarea propunerii Comisiei. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Pentru a atinge aceste obiective mai ambițioase, trebuie importate o serie de echipamente tehnologice, deoarece UE nu mai dispune de capacități de producție; de exemplu, panourile solare sunt importate în principal din China. Astfel, energiile fosile depind nu numai de importuri, ci și de echipamentele necesare. CESE solicită tuturor factorilor de decizie politică să promoveze masiv extinderea siturilor de producție pentru echipamente de producere a energiei din surse regenerabile în Europa. Alianța industriei energiei solare fotovoltaice din UE ar putea fi un prim pas în acest sens. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | În orice caz, sunt necesare investiții masive pentru a crește ponderea energiei din surse regenerabile în mixul energetic al UE. Acestea fiind spuse, ponderea investițiilor publice în cercetarea și dezvoltarea tehnologiilor de decarbonizare este mai mică în UE decât în alte economii majore, punând în pericol competitivitatea UE în ceea ce privește tehnologiile viitoare esențiale. CESE observă că tranziția verde și securitatea aprovizionării necesită o combinație suficientă de surse regenerabile de energie pentru electrificare și pentru ca producția de hidrogen ecologic să aibă succes, pentru dezvoltarea tehnologiilor de stocare și exploatarea deplină a oportunităților oferite de digitalizare, astfel încât concepte precum centralele electrice virtuale să devină în cele din urmă disponibile. Prin urmare, există încă o nevoie semnificativă de investiții în cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Concepte precum autoconsumul, comunitățile de energie din surse regenerabile și partajarea energiei, recunoscute la scară largă în pachetul privind energia curată și sprijinite întotdeauna de CESE, sunt importante pentru intensificarea utilizării surselor regenerabile de energie. Trebuie acoperite nevoile masive de investiții. Cetățenii sunt dispuși să investească în autoconsum sau în consumul comunitar, dacă înțeleg că acest lucru este benefic și pentru ei. Ei ar trebui să se simtă încurajați, mai degrabă decât descurajați. În multe state membre, acest lucru se întâmplă în continuare. Strategia UE privind energia solară, adiacentă planului REPowerEU, recunoaște acest lucru și replică în acest sens RED 2, fără a detalia cum pot fi forțate statele membre, în cele din urmă, să elimine barierele relevante. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Definirea energiei din surse regenerabile și a stocării ca fiind de interes public major are sens, însă implicarea directă rămâne neclară. Rețeaua de distribuție care conectează instalațiile respective la consumator trebuie, de asemenea, să fie recunoscută ca fiind un interes public major. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Chiar și în cazul unor îmbunătățiri masive în ceea ce privește reducerea cererii de energie (a se vedea punctele 3.7-3.9) și creșterea energiei din surse regenerabile (a se vedea punctele 3.10-3.12), este evident că UE nu va putea atinge autarhia energetică nici pe termen scurt, nici pe termen mediu. Autarhia pare posibilă pe termen lung, dar dacă acest lucru este sau nu este de dorit rămâne încă sub semnul întrebării. Experiența proastă în ceea ce privește dependența de Rusia necesită o abordare bine gândită în alegerea țărilor/regiunilor care vor fi partenere în viitor. În timp ce urgența necesită decizii rapide cu privire la importurile de GNL și H2 (verde), deciziile cu caracter obligatoriu de lungă durată trebuie evitate înainte de a efectua o analiză cuprinzătoare a riscurilor. CESE solicită Comisiei să elaboreze o strategie geopolitică privind importul de energie înainte de a propune parteneriate energetice cu țări nedemocratice sau instabile din punct de vedere politic, luând în considerare și criteriul atenuării schimbărilor climatice și al urgențelor energetice. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | GNL pare a fi o soluție pentru multe state membre, dar având în vedere amprenta sa de CO2, aceasta trebuie să fie considerată o tehnologie de tranziție, iar tranziția trebuie să fie cât mai scurtă posibil. În următorii 20 de ani, întreaga infrastructură GNL nou construită trebuie fie eliminată, fie capabilă să transporte și să distribuie H2 verde. Acesta trebuie să fie un principiu fundamental pentru toate deciziile de investiții care vor fi luate în următoarele luni. Nivelul de pregătire pentru H2 este adesea folosit ca clasificare, dar în realitate, este foarte neclar ce înseamnă aceasta cu adevărat. Similar cu abordarea privind definirea conceptului de „hidrogen verde” în actul delegat respectiv, Comisia trebuie să definească nivelul de pregătire pentru H2 pentru a combina securitatea investițiilor cu o orientare clară a obiectivelor climatice. Taxonomia ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Acest lucru demonstrează importanța luării în considerare a modelelor naționale de comportament și a abordărilor naționale atunci când se iau în considerare mixurile energetice durabile. CESE ia notă de faptul că Comisia menționează pe scurt rolul energiei nucleare în planul său REPowerEU, ținând seama de faptul că această opțiune este responsabilitatea exclusivă a statelor membre. CESE sprijină utilizarea sporită a resurselor disponibile în UE, inclusiv, astfel cum a propus Comisia, prioritizarea extinderii rapide și masive a energiilor regenerabile. Opțiunile polivalente de producție a energiei contribuie la securitatea aprovizionării cu energie. Pe lângă energia eoliană și solară, ar trebui, prin urmare, să se utilizeze varietatea de surse de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon care să se integreze într-un nou sistem energetic bazat în principal pe surse de energie europene fluctuante. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Pilonul privind investițiile inteligente stabilește prioritățile potrivite. Cu toate acestea, CESE reiterează faptul că, printr-o abordare corectă, o structură de aprovizionare cu energie fără emisii de dioxid de carbon, descentralizată și digitalizată poate avea efecte pozitive masive asupra locurilor de muncă și a economiilor regionale (a se vedea TEN/660). În contextul crizei actuale, Uniunea Europeană are nevoie de o abordare energetică generală, care să combine temele specifice legate de energie și climă cu obiectivele politicii de coeziune socială și regională. Acest aspect este în mare măsură ignorat în Strategia privind energia solară pe care Comisia a prezentat-o împreună cu planul REPowerEU. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Comisia subliniază, pe bună dreptate, că investițiile publice pot și trebuie să genereze fonduri private. Comunicarea „REPowerEU” nu acoperă refinanțarea respectivelor fonduri publice. Eliminarea subvențiilor pentru resursele fosile ar fi o abordare pentru organizarea acesteia; impozitarea profiturilor excepționale, care își au originea în criza majoră a petrolului și gazelor și își găsesc expresia în profituri suplimentare enorme, mai ales pentru marile companii petroliere, ar fi o altă abordare. CESE propune ca aceste profituri să fie reduse cu ajutorul taxelor și să fie transferate sub formă de compensație financiară consumatorilor de energie, de exemplu gospodăriile mai slabe din punct de vedere financiar sau întreprinderile mari consumatoare de energie, și să fie utilizate pentru extinderea producției de energie din surse regenerabile și a infrastructurii de rețea necesare, în special deoarece aceasta este deja discutată sau pusă în aplicare în unele state membre. CESE consideră că, pentru a nu descuraja întreprinderile energetice să investească în soluții cu emisii scăzute de dioxid de carbon, o astfel de impozitare ar trebui să fie definită cu multă sensibilitate. CESE solicită Comisiei să propună fără întârziere măsurile necesare. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | În acord cu utilitatea probabilă a promovării unor soluții adaptate la circumstanțele locale, CESE sprijină pe deplin propunerea Comisiei de a utiliza planurile de redresare și reziliență și Mecanismul de redresare și reziliență pentru a contribui la punerea în aplicare a planului REPowerEU. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Planul, care, în orice caz, va necesita o finanțare substanțială, va fi foarte dificil de finanțat în cadrul financiar actual. În acest sens, CESE subliniază importanța introducerii unei reguli de aur pentru investițiile în comportamentul social/ecologic al societății noastre (9). |
| --- | --- |

3.26.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Biometanul poate juca un rol esențial în reducerea/încetarea dependenței Europei de gazul din Rusia. Cu toate acestea, pentru producția sa, inclusiv în încercarea de a evita conflictele cu biodiversitatea, instalațiile de biogaz existente ar trebui, mai ales, să fie modernizate. În prezent, instalațiile de biogaz sunt adesea utilizate doar pentru acoperirea sarcinii de bază la producerea de energie electrică, adică în continuu. Căldura rezultată este rareori utilizată. Astfel de concepte sunt ineficiente. Fie biogazul obținut ar trebui prelucrat și introdus direct în rețeaua de gaze, fie ar trebui utilizat și pentru furnizarea de energie termică sub formă de centrale locale de cogenerare de energie termică și electrică. Instalațiile mai mici de stocare a gazelor ar putea contribui la producerea de energie electrică în lipsa vântului sau a soarelui. Sunt necesare investiții în modernizarea sistemelor existente. Comunicarea menționează stimulentele respective, dar lipsesc detaliile, care ar fi trebuit adăugate imediat. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | După cum s-a subliniat la punctul 3.14, GNL va trebui să joace un rol pe termen scurt și mediu. Planul REPowerEu promite evaluări și o planificare, achiziții comune voluntare și o mai bună coordonare. Între timp, însă, fiecare stat membru a început să depună eforturi. Este nevoie de solidaritate europeană, iar Comisia trebuie să se asigure că niciun stat membru nu acționează împotriva intereselor oricărui alt stat, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2017/1938 privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Regulamentul privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze prevede, de asemenea, un regim european de solidaritate cuprinzător în caz de urgență în domeniul gazelor. Deși recentul Regulament al Consiliului privind măsurile coordonate de reducere a cererii de gaze și comunicarea care o însoțește „Să economisim gazul pentru a trece iarna cu bine” reprezintă un pas în direcția cea bună pentru îmbunătățirea pregătirii pentru situații de criză, CESE ar dori să existe un cadru mai general pentru situații de criză, orientat către abordarea crizelor de amploarea celei pe care UE o traversează acum din cauza războiului din Ucraina. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Energia electrică și termică și pompele de căldură, inclusiv în contextul încălzirii centralizate, par să devină cea mai promițătoare abordare de înlocuire a gazelor naturale în sectorul încălzirii. Cu toate acestea, există numeroase bariere (pornind de la lucrătorii calificați care sunt necesari și sfârșind cu întrebări sociale, în special în cartierele cu o cotă ridicată de chiriași). Comunicarea nu ia în considerare aceste puncte. Este necesară o analiză mai detaliată și, de asemenea, mai critică, care să implice societatea civilă. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Creșterea masivă a creșterea prețurilor la energie a expus punctele slabe ale pieței energiei. Președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, a declarat că actualul sistem de piață a energiei electrice nu mai funcționează și trebuie reformat. Trebuie să formulăm întrebări fundamentale cu privire la viitorul energetic, asigurând o aprovizionare care să respecte mediul și care să fie accesibilă și fiabilă, precum și cu privire la dreptul la energie. Proiectarea și reglementarea sa trebuie adaptate la noile realități ale energiei din surse regenerabile predominante și trebuie să creeze condițiile necesare pentru fiecare actor, precum și să consolideze protecția adecvată a consumatorilor. CESE salută intenția Comisiei de a explora opțiunile de optimizare a proiectării pieței energiei electrice și sprijină ferm evaluările pieței care analizează comportamentul tuturor actorilor potențiali ai pieței energiei și ai organizării pieței energiei. În orice caz, CESE subliniază importanța unei evaluări exhaustive a impactului înainte de prezentarea oricăror propuneri. Comitetul atrage atenția asupra necesității urgente de a aborda problema prețurilor ridicate la energie electrică, inclusiv corelarea între ele ale prețurilor la energie electrică și gaze, cu un impact negativ asupra economiilor statelor membre. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În plus, CESE subliniază că previziunea sistematică a creșterii cererii de energie în funcție de domenii și de tipuri de energie, ținând seama de transformarea tipurilor de energie, precum și de planificarea conceptuală a arhitecturii viitorului sistem energetic, sunt tot mai necesare pentru a se asigura plasarea corespunzătoare a investițiilor și garantarea securității aprovizionării. Comisia ar trebui să elaboreze o imagine de ansamblu corespunzătoare și să o comunice le scară largă, deoarece adesea există o lipsă de claritate în societate cu privire la măsura în care Europa își poate furniza energie. |
| --- | --- |

4.6.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Avizul CESE JO C 105, 4.3.2022, p. 11.

1

(2)  COM(2022) 230 final.

2

(3)  COM(2022) 222 final.

3

(4)  COM(2022) 240 final.

4

(5)  Documentul 11625/22 al Consiliului.

5

(6)  COM(2022) 360 final.

6

(7)  COM(2022) 230 final, p. 7, și SWD(2022), p. 26.

7

(8)  Industrie spart Gas, Sparpotenzial bei Verbrauchern nicht gehoben (handelsblatt.com) („Industria economisește gaze, potențialul de economisire al consumatorilor privați rămâne neexploatat”, Handelsblatt).

8

(9)  Avizul CESE JO C 105, 4.3.2022, p. 11.

9

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/194 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/194

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Reducerea temporară a obligațiilor de utilizare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare ca urmare a pandemiei de COVID-19”

[COM(2022) 334 final]

(2022/C 486/26)

| Raportor general: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Raportor general:

Thomas KROPP

| Sesizare | Comisia Europeană, 12.7.2022
  Parlamentul European, 19.7.2022
  Consiliu, 4.8.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 100 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 143/1/2 |

Sesizare

Comisia Europeană, 12.7.2022

Parlamentul European, 19.7.2022

Consiliu, 4.8.2022

Temei juridic

Articolul 100 alineatul (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

143/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE observă că aviația asigură conectivitatea în interiorul UE și pe plan internațional, care este o condiție prealabilă esențială pentru comerț și turism și, prin urmare, și pentru prosperitatea economică europeană. Sectorul aviației continuă să se relanseze în contextul efectelor combinate ale mai multor crize globale, cum ar fi pandemia de COVID-19, închiderea spațiului aerian al mai multor parteneri comerciali europeni (în special China), războiul în curs din Ucraina, creșterea inflației, probabilitatea tot mai mare a unei recesiuni globale și lipsa de forță de muncă în mai multe sectoare economice, nu în ultimul rând chiar în sectorul aviației. Alte regiuni ale lumii monitorizează cu atenție modul în care aviația europeană gestionează aceste provocări. Nodurile învecinate din Istanbul, Dubai, Doha și Londra vor beneficia de competitivitatea redusă a nodurilor europene și a transportatorilor din rețelele internaționale europene. Prin urmare, CESE a susținut în mod constant că niciuna dintre măsurile de reglementare care afectează sectorul aviației nu trebuie să submineze competitivitatea Europei pe plan internațional. Ar fi dăunător pentru mediu și pentru forța de muncă angajată în Europa ca fluxurile de pasageri să fie redirecționate dinspre conexiunile internaționale din Europa către destinații internaționale prin noduri din afara UE. Modificările propuse la Regulamentul privind sloturile orare trebuie, de asemenea, privite în acest context mai larg. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Regulamentul (CEE) nr. 95/93 (1) stabilește procedurile și normele de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile din UE. Articolul 10 din acest regulament precizează că transportatorii aerieni trebuie să utilizeze cel puțin 80 % din sloturile alocate în cadrul unei perioade date de planificare orară, păstrându-le pentru perioada de planificare orară corespunzătoare din anul următor (Regulamentul privind sloturile orare). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Având în vedere extinderea și durata neașteptat de mari ale pandemiei, de la izbucnirea acesteia, Comisia a modificat de două ori Regulamentul privind sloturile orare pentru a suspenda efectiv dispoziția „folosești sau pierzi” și a acorda Comisiei competențe delegate pentru ca să facă față evoluțiilor viitoare neprevăzute. Aceste măsuri de reducere a obligațiilor privind sloturile orare vor expira la 29 octombrie 2022, competențele delegate ale Comisiei expirând deja la 21 februarie 2022. O nouă revizuire și ajustări suplimentare sunt acum necesare în regim de urgență, pentru a reflecta realitatea pieței. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pe baza previziunilor EUROCONTROL, Comisia presupune că piața aviației se va redresa treptat la nivelurile anterioare pandemiei, însă această ipoteză ar putea fi excesiv de optimistă (2). CESE consideră că propunerea, deși bine intenționată, nu dispune de garanțiile necesare pentru a evita regresele nedorite în raport cu competitivitatea Europei. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE salută orientarea acestei noi propuneri a Comisiei de a menține o competitivitate maximă pe piața aviației. Cu toate acestea, analiza de piață efectuată de Comisie și evoluția preconizată a pieței în următoarele trei sezoane nu oferă date suficient de solide pentru a explica sau chiar a justifica revenirea sugerată la regula 80:20. CESE nu împărtășește argumentația Comisiei potrivit căreia piața aviației revine la „normal”. Având în vedere datele Comisiei, un prag mai scăzut, cum ar fi – de exemplu – 70:30, ar fi mai adecvat până la stabilizarea pieței. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE salută propunerea Comisiei de a extinde domeniul de aplicare al regulii de neutilizare justificată a sloturilor orare (JNUS) pentru a include și tulburările politice și dezastrele naturale, în cazul în care aceste circumstanțe conduc la restricții clare asupra aviației. Cu toate acestea, CESE nu este convins că modificările propuse la actuala regulă JNUS sunt justificate. Procedurile avute în vedere de Comisie adaugă un nivel inutil de complexitate. De fapt, abaterile de la procedurile actuale nu mai pot fi calificate drept măsuri de urgență și, prin urmare, creează incertitudini juridice într-un moment în care întregul sector are nevoie acută de un cadru de reglementare stabil. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE sprijină propunerea de a spori transparența alocării sloturilor orare prin consolidarea rolului Asociației europene a coordonatorilor de aeroporturi și prin introducerea unei obligații pentru coordonatori de a publica destinațiile pentru care se aplică excepțiile. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE salută măsurile propuse pentru a atenua efectele actuale și previzibile ale agresiunii militare ruse în Ucraina asupra aviației europene. Cu toate acestea, ipotezele Comisiei potrivit cărora dispozițiile normale pot fi puse în aplicare la patru luni de la încetarea ostilităților par excesiv de optimiste. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În pofida sprijinului deplin al CESE față de intențiile Comisiei, CESE consideră că, în ciuda constrângerilor de timp evidente, ar fi fost necesară o evaluare a impactului pentru a evalua mai bine implicațiile modificărilor propuse la actualul Regulament privind sloturile orare. În absența unei astfel de justificări prin intermediul unei evaluări a impactului, Comisia se bazează pe previziunile EUROCONTROL care nu reflectă în mod necesar complexitatea evoluțiilor actuale ale pieței. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | O evaluare a impactului nu este necesară doar pentru a justifica modificările aduse regulamentului existent privind sloturile orare. După cum a subliniat deja CESE (3), măsurile UE ar trebui să fie strâns coordonate cu Consiliul mondial al sloturilor orare pentru aviație (WASB), pentru a evita abordări diferite ale aceleiași chestiuni în diferite regiuni ale lumii. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Crizele mondiale actuale trebuie privite în contextul efectului lor cumulativ asupra aviației internaționale. Având în vedere dificultățile întâmpinate deocamdată în limitarea acestor efecte, CESE consideră că Comisia ar trebui să revizuiască propunerea cu scopul de a reduce la minimum modificările aduse dispozițiilor existente, pentru a le păstra caracterul de „legislație de urgență”. Situația de urgență actuală nu s-a schimbat sub nicio formă și, prin urmare, dispozițiile de urgență ar trebui prelungite cel puțin pentru perioada avută în vedere de Comisie, însă pare prematur să se planifice modificări precum cele sugerate de Comisie. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Observații generale

| 2.1. | Astfel cum subliniază Comisia în expunerea sa de motive, provocarea în materie de reglementare în contextul Regulamentului privind sloturile orare este de a asigura utilizarea sloturilor care își păstrează drepturile obținute. Comisia a modificat regulamentul de două ori pentru a adapta regula „folosești sau pierzi”. De asemenea, Comisia a primit competențe delegate pentru a modifica pragul de utilizare a sloturilor orare în funcție de scăderea persistentă a cererii. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Aceste măsuri de reducere a obligațiilor privind sloturile orare vor expira la 29 octombrie 2022, competențele delegate ale Comisiei expirând deja la 21 februarie 2022. În ceea ce privește regula de bază „folosești sau pierzi”, Comisia propune acum restabilirea ratei standard de utilizare a sloturilor orare de 80 % începând cu 29 octombrie 2022. Argumentația prezentată a fost că, în iunie 2022, EUROCONTROL a estimat că, în sezonul de iarnă 2022-2023, volumele de trafic vor reveni la 90 % din nivelurile din 2019. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE nu este convins de această argumentație. Ca urmare a agresiunii militare ruse împotriva Ucrainei, zborurile militare au crescut în mod semnificativ, la fel ca și zborurile de survolare redirecționate, niciunul dintre aceste aspecte nefiind relevant pentru alocarea sloturilor orare. În plus, este necesar să se facă distincția între mișcările de transport aerian de mărfuri, care nu au scăzut în mod semnificativ în perioada de criză, și mișcările traficului de pasageri, care au scăzut. În cadrul acestei piețe a transportului de călători, este necesară o diferențiere suplimentară: ca urmare a permisului UE COVID-19, traficul intraeuropean a revenit mult mai rapid la nivelurile anterioare pandemiei, însă traficul aerian intern și traficul pe distanțe lungi se află în diferite stadii de redresare. Se preconizează că traficul de afaceri se va redresa mult mai lent decât traficul de agrement (4). Nu există nicio garanție că traficul de agrement se va redresa în mod constant; o parte din această creștere poate fi atribuită creșterii cererii de vacanțe după doi ani de COVID-19. Marii transportatori europeni din rețea nu și-au reintrodus încă în flotele lor aeronavele mari pe distanțe lungi, Airbus 380, tocmai pentru că companiile aeriene se confruntă cu costuri ridicate la combustibil și pentru că nu se așteaptă la creșteri semnificative și constante ale cererii de trafic. Datele furnizate de părțile interesate arată că mișcările de trafic se preconizează să crească la 90 % față de nivelurile din 2019, dar că cererea din partea pasagerilor va ajunge la doar 78 %. În cazul în care rata de ocupare a aeronavelor este mai scăzută, se poate preconiza că companiile aeriene vor combina, de exemplu, mai multe zboruri pe zi pentru a menține zboruri profitabile (5). Cererea va fi afectată de creșterea ratelor inflației și de riscurile tot mai mari de recesiune în mai multe țări. Prin urmare, previziunile nu ar trebui să se bazeze pe regiunile cu cea mai bună redresare, ci ar trebui să reflecte și subpiețele deosebit de afectate. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Acești factori determină CESE să creadă că redresarea pieței aviației poate fi mai dificilă decât a presupus Comisia. Segmentele de piață continuă să se redreseze în ritmuri diferite: transportul de marfă cu 6 % față de nivelurile din 2019; în cazul transportatorilor low-cost, cifra este de 9 %, iar în cel al transportatorilor de rețea de 21 %. Acest lucru este cu atât mai relevant cu cât pragurile se referă la o întreagă serie de sloturi, ceea ce înseamnă că seria de sloturi (cum ar fi perioadele de vârf) trebuie să depășească pragul de 80 %. În perioadele anterioare pandemiei, rata de utilizare a sloturilor a fost de 95 %, cea mai scăzută rată de utilizare a sloturilor fiind de 80 %. Dacă EUROCONTROL prevede o rată medie de utilizare a sloturilor de 90 %, trebuie să se presupună că seria de sloturi nu va atinge (în medie) 80 %. Din aceste motive, este mult prea prematur să se revină la pragurile de 80:20. Pare mai adecvat să se adopte un raport de 70:30 până când vor fi disponibile date mai solide pentru a confirma o redresare durabilă a pieței. De asemenea, ar trebui remarcat că problemele cu care se confruntă aeroporturile europene demonstrează în mod clar că efectele pandemiei de COVID-19 nu au fost încă absorbite. Principalele noduri aeriene din UE, cum ar fi Frankfurt, și nodurile aeriene din afara UE, cum ar fi London Heathrow, au plafonat zborurile către și dinspre aceste aeroporturi, ceea ce a dus la anulări masive ale zborurilor în încercarea de a reduce presiunea asupra operațiunilor companiilor aeriene în aceste aeroporturi. Astfel de presiuni au fost cauzate de o serie de variabile diferite, cum ar fi deficitul de personal. Acest lucru arată că pragurile anterioare pandemiei pentru rata de utilizare a sloturilor orare nu pot fi încă atinse (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Un nivel de 70:30 ar fi în conformitate cu pragurile și raționamentul adoptate de guvernul Regatului Unit (7). Deși a fost puternic criticat de sectorul transportului aerian, CESE consideră că s-ar asigura un echilibru bine fundamentat între revenirea la statu quo ante, recunoscând în același timp că un nivel (chiar redus) de protecție a sloturilor orare este încă necesar, având în vedere provocările grave cu care se confruntă în prezent sectorul. În plus, acesta aliniază pragul Regulamentului UE privind sloturile orare la cel al politicilor țărilor învecinate și asigură condiții de concurență echitabile pentru nodurile aeriene din UE și pentru aeroportul Heathrow din Londra, cel mai mare nod internațional din Europa. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În plus, Comisia propune ca, în perioada 29 octombrie 2022-26 martie 2024, să poată, în orice moment, să ajusteze în mod independent rata de utilizare a sloturilor orare pentru fiecare act delegat între 0 % și 70 %, cu condiția ca datele EUROCONTROL să arate că traficul aerian săptămânal pe patru săptămâni consecutive scade sub 80 % în comparație cu săptămânile corespunzătoare din 2019 și că este probabil ca reducerea traficului să se mențină. Comisia propune, de asemenea, ca, în cazul în care autoritățile publice introduc restricții menite să abordeze orice situație epidemiologică, tulburări politice sau dezastre naturale și numai atunci când acestea au un efect negativ asupra traficului aerian, companiile aeriene să poată beneficia de regula „neutilizării justificate a sloturilor orare” (JNUS). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CESE sprijină eforturile Comisiei de a se asigura că poate utiliza în mod flexibil și transparent actele delegate în circumstanțe excepționale clar definite, pentru a adapta calculul ratelor de utilizare a sloturilor orare și, astfel, pentru a ajusta pragurile de protecție a sloturilor orare. Cu toate acestea, noul proiect nu îndeplinește acest obiectiv în mai multe privințe. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.7.1. | Spre deosebire de Comisie, CESE consideră că companiile aeriene ar trebui să poată beneficia de excepțiile JNUS în cazul recomandărilor publice împotriva călătoriilor. Chiar dacă avertismentele de călătorie nu au un impact juridic imediat, ele afectează, fără îndoială, cererea de transport aerian, iar acest lucru ar trebui reflectat în mod corespunzător. |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | În plus, CESE consideră că cerința de a monitoriza fluxurile săptămânale de trafic aerian timp de patru săptămâni consecutive înainte de a se putea lua orice măsură de remediere reprezintă o sarcină inutilă și ar putea întârzia inutil intervenții de reglementare. O fază de monitorizare nefondată de patru săptămâni pare arbitrară. Este mult mai important să se asigure transparența procesului decizional. |
| --- | --- |

2.7.2.

| 2.7.3. | CESE recomandă ca norma JNUS să fie aplicabilă la aeroportul de plecare și de sosire; cele două sunt intrinsec legate ca pereche de aeroporturi în restabilirea portofoliului anterior de sloturi orare pe anumite rute. În prezent, Comisia nu prevede acest lucru ca cerință obligatorie. |
| --- | --- |

2.7.3.

| 2.7.4. | Comisia nu a justificat suficient motivul pentru care ar trebui modificat calculul ratei de utilizare a sloturilor orare: articolul 10 alineatul (4) din Regulamentul privind sloturile orare prevede ca sloturile protejate să fie calculate ca sloturi orare utilizate, în timp ce Comisia propune acum ca acestea să fie ignorate. Comisia presupune, fără dovezi suplimentare, că regulile normale privind sloturile orare pot fi reinstituite la 16 săptămâni de la redeschiderea spațiului aerian ucrainean. Acest lucru pare excesiv de optimist, având în vedere ostilitățile în curs, gradul de distrugere a infrastructurii și incertitudinile legate de conținutul și soliditatea unui acord între cele două părți. Termenul de 16 săptămâni pare a fi ales arbitrar, iar acest element nu ar trebui să constituie baza unei decizii de reglementare de „revenire la normal”. |
| --- | --- |

2.7.4.

| 2.8. | CESE a susținut în mod constant intenția Comisiei de a alinia – în cea mai mare măsură posibilă – Regulamentul privind sloturile orare la practicile și politicile internaționale. Toate părțile interesate relevante participă la consultări cu privire la modul de adaptare a reglementărilor privind sloturile orare la crizele cu care se confruntă piața. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE salută îmbunătățirile sugerate de Comisie cu privire la modul în care coordonatorii de sloturi orare cooperează. O mai mare transparență a procesului evită confuzia inutilă în rândul tuturor actorilor de pe piață. |
| --- | --- |

2.9.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Regulamentul (CEE) nr. 95/93 al Consiliului din 18 ianuarie 1993 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare (JO L 14, 22.1.1993, p. 1).

1

(2)  Compania aeriană germană Lufthansa și-a făcut cunoscută intenția de a-și reduce și mai mult capacitățile, având în vedere criza actuală: https://www.airliners.de/lufthansa-streicht-winterflugplan/65956.

2

(3)  JO C 123, 9.4.2021, p. 37, cf. punctul 1.5.

3

(4)  https://www.airliners.de/prognose-globaler-geschaeftsreiseverkehr-erholt-deutlich/65958.

4

(5)  Publicarea numărului de pasageri și a previziunilor pe aeroportul din München arată că redresarea la volumele de trafic anterioare pandemiei va dura mai mult decât s-a presupus anterior: https://www.airliners.de/wachsendes-passagieraufkommen-bayerns-flughaefen-weit-entfernt-corona-niveau/65950.

5

(6)  Deficitul de forță de muncă în principalele aeroporturi este menționat de Comisie în expunerea de motive; cu toate acestea, Comisia consideră că acesta este un fenomen pe termen scurt. Acest lucru este discutabil, deoarece deficitul de forță de muncă afectează multe sectoare economice, nu doar aviația. Nu există niciun motiv să se creadă că această problemă se va rezolva în sectorul aviației în viitorul apropiat.

6

(7)  La 24 ianuarie 2022, guvernul Regatului Unit a ajustat rata de utilizare a sloturilor orare la 70:30, începând cu 27 martie 2022, ca un pas către normele normale, protejând în același timp sectorul împotriva viitoarelor incertitudini, astfel cum a declarat ministrul britanic al transporturilor, Grant Shapps.

7

---

| 21.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 486/198 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 486/198

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Impactul geopolitic al tranziției energetice

[JOIN(2022) 23 final]

(2022/C 486/27)

| Raportor: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI (PL-GR I) |
| --- | --- |
| Coraportor: | Ioannis VARDAKASTANIS (EL-GR III) |

Raportor:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI (PL-GR I)

Coraportor:

Ioannis VARDAKASTANIS (EL-GR III)

| Sesizare | 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Adunării Plenare | 21.9.2022 |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Secțiunea |
| competentă | Secțiunea pentru relații externe |
| Data adoptării în secțiune | 14.9.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 21.9.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 572 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 229/1/6 |

Sesizare

28.6.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Adunării Plenare

21.9.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Secțiunea

competentă

Secțiunea pentru relații externe

Data adoptării în secțiune

14.9.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

21.9.2022

Sesiunea plenară nr.

572

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

229/1/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Anul 2022 va intra în istorie drept anul unor profunde schimbări geopolitice și legate de energie înregistrate la nivel mondial. CESE salută eforturile depuse de Comisia Europeană și de fiecare stat membru, eforturi care au accelerat procesul de dobândire a independenței față de aprovizionarea cu energie din Rusia. CESE consideră că, dată fiind dinamica războiului din Ucraina, este totuși necesară accelerarea procesului prin impunerea unui embargo strict, care trebuie să implice dezvoltarea rapidă a unor surse de energie curată alternative. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prezentul aviz ține seama de sesizarea referitoare la Comunicarea JOIN (2022) 23: Strategia externă a UE în domeniul energiei într-o lume în schimbare, document publicat în comun de Direcția Generală Energie a Comisiei Europene și de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, la 18 mai 2022. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE își exprimă satisfacția că Europa rămâne în avanpostul tranziției energetice, dar subliniază că schimbările de la nivelul UE nu sunt suficiente pentru a compensa efectele emisiilor globale și că este în interesul nostru clar, atât din punctul de vedere al schimbărilor climatice, cât și al expansiunii economice menite să asigure dezvoltarea globală durabilă, ca măsurile să fie luate la nivel internațional. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută o serie de inițiative ale UE care fie consolidează reziliența internă a UE, cum ar fi REPowerEU, fie facilitează stabilitatea politică, cum ar fi Parteneriatul pentru o tranziție energetică justă, Global Gateway și Agenda verde pentru Balcanii de Vest. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În același timp, CESE atrage atenția că actualele tensiuni politice ar necesita o cooperare chiar mai activă cu unele țări care sunt în măsură să asigure aprovizionarea cu gaz și petrol a Europei. Printre altele, Statele Unite și, într-o măsură diferită, țările din America de Sud și Africa, ale căror exporturi de combustibili fosili ar trebui completate cu transferuri de cunoștințe și tehnologii regenerabile care le-ar putea accelera tranziția climatică. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE salută inițiativa de a conecta Moldova și Ucraina la rețeaua energetică europeană, dar solicită, de asemenea, revizuiri periodice ale situației geopolitice care rezultă din schimbările dinamice din cadrul structurii energetice din țări precum Armenia, Georgia și Kazahstan. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE atrage atenția asupra necesității de a construi relații speciale cu țări care sunt furnizori principali de metale grele și de materii prime necesare pentru realizarea de tehnologii energetice curate și care ar putea fi amenințate. Acest lucru presupune dezvoltarea unui nou sector în domeniul relațiilor internaționale: diplomația energetică europeană. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Având în vedere experiența recentă a dependenței excesive a Europei de materii prime din surse nesigure, CESE îndeamnă UE să fie cât mai flexibilă posibil în planurile sale ambițioase pentru tranziția energetică, acordând timp pentru a analiza impactul geopolitic al deciziilor selectate și pentru a le ajusta dacă provoacă tensiuni nedorite și neașteptate în lume. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Introducere

| 2.1. | Timp de mulți ani, chestiunile legate de tranziția energetică au rămas în prim-planul agendei politice de la nivel mondial. Uniunea Europeană cu Pactul verde european este un pionier în tranziția energetică, bazată pe valorile sale de durabilitate, solidaritate și cooperare internațională. Cu toate acestea, deși UE este singura responsabilă pentru o cotă de aproximativ 8 % (și în scădere) din emisiile globale, politica internă, indiferent de nivelul de ambiție, nu este suficientă. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | După cum se subliniază în concluziile conferinței pe tema Geopolitica Pactului verde european (1), multilateralismul este esențial pentru a combate aceste amenințări climatice comune transfrontaliere și tocmai prin multilateralism, mai degrabă decât printr-o geopolitică conflictuală, poate fi abordată criza planetară. Cele de mai sus s-au reflectat, de asemenea, în avizul CESE pe tema „Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (2), în care CESE a susținut necesitatea „intensificării acțiunilor internaționale pentru reziliența la schimbările climatice”, așa cum afirmă Comisia, fiind de acord cu declarația Comisiei potrivit căreia „[a]mbiția noastră de adaptare la schimbările climatice trebuie să corespundă poziției noastre de lider mondial în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Întrucât schimbările climatice și acțiunile conexe întreprinse generează schimbări majore în materie de geopolitică și industrie, declanșate de o creștere a energie din surse regenerabile, cu un puternic impact asupra relațiilor internaționale, CESE a decis că axarea pe efectele geopolitice ar fi esențială pentru un aviz-umbrelă cuprinzător pe tema schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Deși există un consens științific privind nevoia de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră din atmosferă, politica privind clima nu poate ignora legăturile pozitive și negative tot mai mari dintre provocările economice, sociale și de mediu conexe. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Funcționarea și parametrii pieței energiei sunt direct legați de situația politică din fiecare regiune. La cele de mai sus contribuie faptul că aprovizionarea cu combustibili fosili este marcată de dependența ridicată de puținele țări producătoare. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | După cum se arată în avizul CESE pe tema „Dimensiunea externă a politicii energetice a UE” (3), poziția dominantă a anumitor surse de import, care nu respectă aceleași norme politice și de piață ca și UE, au ridicat chestiunea securității energetice printre prioritățile agendei UE. În același timp, au fost abordate consecințele agresiunii militare desfășurate în Georgia în 2008, dar contextul rămâne deosebit de relevant dată fiind actuala situație din Ucraina, care este transpusă într-o foarte mare măsură în percepția chestiunilor legate de securitatea energetică și geopolitică. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pe termen mediu, scena energetică a lumii nu va arăta deloc ca în prezent. Tranziția energetică va avea un impact fundamental asupra geopoliticii și va genera atât amenințări, cât și oportunități. Natura acestui impact va depinde de mulți factori. Un exemplu este că decarbonizarea poate conduce la o dependență mai mare de importurile de gaze, care ar putea face ca relațiile UE-Rusia să fie și mai complexe. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pe măsură ce sistemul energetic se va schimba, se va schimba și politica energetică. În lumea energiei curate, va apărea un nou grup de învingători și de învinși. Unii consideră aceasta drept o cursă pentru un spațiu al energiei curate. Țările sau regiunile care gestionează cu succes tehnologia curată, exportă energie verde sau importă mai puțin combustibili fosili au doar de câștigat de pe urma noului sistem, în timp ce țările și regiunile care se bazează pe exportul de combustibili fosili ar putea asista la declinul propriei lor puteri. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Observații generale

| 3.1. | Dacă transformarea energetică este înțeleasă ca însemnând adoptarea unor acțiuni și măsuri sistemice menite să reducă emisiile de carbonați în atmosferă accelerând procesul schimbărilor climatice, atunci, în afară de transformarea energetică, ar trebui să se încerce și implementarea unor soluții optime în domeniul agriculturii durabile și al administrării pădurilor, al biosechestrării, al creșterii sau utilizării animalelor și al oportunităților generate de dezvoltarea tehnologiei de captare și de stocare a dioxidului de carbon. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ținând seama de nivelul emisiilor de gaze cu efect de seră generate de țările UE, în comparație cu alte economii ale lumii, pentru a obține rezultatele dorite, este necesar să se depună eforturi pentru a aduce alte țări în coaliție, cu scopul de a contracara schimbările climatice. UE trebuie să acorde o atenție deosebită cooperării internaționale în diversele sale forme, inclusiv investițiilor, parteneriatelor comerciale și în materie de inovare, cu scopul de a îmbunătăți măsurile de adaptare la nivel global și mai ales în țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Activitățile comerciale desfășurate de statele membre ale UE lasă o importantă amprentă de carbon în restul lumii. Este responsabilitatea UE să abordeze dimensiunea externă a punerii în aplicare a Pactului verde european, printre altele, prin promovarea tranziției în cadrul cooperării bilaterale și regionale pentru dezvoltare și prin abordarea externalităților negative în cadrul politicilor sale comerciale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Geopolitica este esențială pentru a garanta succesul Pactului verde european, deoarece tranziția verde va avea în mod evident un impact dramatic asupra relațiilor internaționale. Prioritățile divergente dintre țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare vor constitui o provocare semnificativă, întrucât Pactul verde european va afecta țările în mod disproporționat. Pentru abordarea acestor provocări, lumea dezvoltată ar trebui să depună toate eforturile necesare pentru a aborda impactul asupra țărilor cu venituri reduse pentru a arăta că Pactul verde european nu le va neglija. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Un exemplu de activități axate pe implicarea partenerilor globali este Parteneriatul pentru o tranziție energetică justă, lansat în cadrul summitului liderilor mondiali, COP 26, de administrațiile din Africa de Sud, Franța, Germania, Regatul Unit, SUA și UE. Inițiativa vizează sprijinirea Africii de Sud pentru a-și decarboniza economia, a renunța la cărbune și a se îndrepta către o economie cu emisii scăzute și rezilientă, bazată pe energie și tehnologii curate și verzi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Un alt exemplu este Global Gateway, noua strategie europeană axată pe stimularea legăturilor inteligente, curate și securizate în domeniul digital, energetic și al transporturilor și pe consolidarea sistemelor de sănătate, de educație și de cercetare din lume. Global Gateway vizează să mobilizeze până la 300 de miliarde EUR în investiții între 2021 și 2027, pentru a sprijini o redresare globală durabilă, ținând seama de nevoile partenerilor noștri și de propriile interese ale UE. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Un alt exemplu de o importanță deosebită în contextul geopoliticii este Agenda verde pentru Balcanii de Vest, care vizează să sprijine o transformare ecologică cuprinzătoare către o economie circulară cu emisii scăzute și durabilă în Balcanii de Vest. În special, Agenda verde pentru Balcanii de Vest poate debloca potențialul economiei circulare, creând mai multe locuri de muncă și deschizând perspective pentru o nouă creștere. Finanțarea adecvată din partea UE, a administrațiilor naționale și a sectorului privat va fi esențială pentru a sprijini această tranziție verde. În conformitate cu avizul CESE pe tema „Energia – factor de dezvoltare și de aprofundare a procesului de aderare în Balcanii de Vest” (4), energia ar trebui să fie un factor de dezvoltare și interconectivitate a regiunii, iar cetățenilor din Balcanii de Vest ar trebui să li se arate în mod clar beneficiile economice și de mediu ale aderării la UE. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | După cum se subliniază în concluziile conferinței menționate anterior,
  Geopolitica Pactului verde european
  , tranziția energetică va fi însoțită de o volatilitate considerabilă a prețurilor la energie. Cele de mai sus constituie o provocare geopolitică la a cărei atenuare ar trebui să contribuie UE și partenerii săi globali, prin diminuarea riscurilor asociate promovării și extinderii utilizării energiei curate și prin evitarea exacerbării inegalităților care există deja. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Cele de mai sus au fost deja exprimate în avizul CESE pe tema „Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (5), în care Comitetul a invitat Comisia să urmărească o mai bună aliniere a politicilor de ajustare la schimbările climatice cu justiția climatică în cadrul viitoarelor politici de adaptare. Comitetul a recunoscut că schimbările climatice pot avea diferite efecte sociale, economice, de sănătate publică și alte efecte negative asupra comunităților și a susținut abordarea directă a inegalităților existente, prin strategii de atenuare și de adaptare pe termen lung, astfel încât nimeni să nu fie neglijat. CESE a îndemnat Comisia să clarifice cum anume va debloca barierele din calea accesării finanțării pentru țările, comunitățile și sectoarele cele mai vulnerabile din întreaga lume și în ce mod va include propunerile privind integrarea perspectivei de gen și abordarea inegalităților la nivel regional și local. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Politica externă a UE de combatere a schimbărilor climatice ar trebui să se bazeze nu numai pe statele UE pentru a furniza argumente „externe” și a sprijini punerea în aplicare a unei strategii exigente de transformare a climei, ci și pe atragerea de know-how din țări din afara UE [de exemplu, colaborarea cu American Natural Conservation Resource Service (Serviciul american pentru conservarea resurselor naturale) (NCRS)]. Ar trebui reamintit că nu este mai puțin important să se aibă grijă de schimbul intern de bune practici și de elaborarea unei abordări sistemice a provocărilor legate de transformare, în cadrul inițiativelor cum ar fi construcția unei piețe comune a energiei. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Dezvoltarea dinamică a surselor regenerabile de energie necesită o modernizare paralelă a infrastructurii de transport și integrarea sistemului energetic, precum și pornirea de la metoda centralizată de generare și de aprovizionare cu energie electrică. Este necesar să se promoveze în mod coerent inițiative locale pentru a îndeplini nevoile de energie în acord cu principiul subsidiarității. După cum se menționează în avizul CESE pe tema „O strategie a UE pentru integrarea sistemului energetic” (6), Comisia ar trebui să încurajeze vecinii Uniunii Europene, în primul rând țările din cadrul Parteneriatului estic, să urmeze planul de integrare în sistem, care este important nu numai pentru realizarea neutralității climatice, ci și pentru securitatea stabilă a aprovizionării și prețuri accesibile pentru consumatorii privați și pentru economie, și să își elaboreze propria politică. Trebuie examinat în continuare dacă o taxă pe CO2 la frontiere este utilă în acest scop. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Nu este posibilă punerea în aplicare credibilă și eficientă a strategiei constând în prezentarea nevoii de a pune în aplicare o politică privind clima în afara UE dacă provocările sociale care însoțesc procesele de transformare nu sunt abordate în mod adecvat în cadrul statelor membre ale UE. După cum se arată în avizul CESE pe tema „Să nu lăsăm pe nimeni în urmă la punerea în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă” (7), „a nu lăsa pe nimeni în urmă” înseamnă că toți membrii societății și în special cei care sunt mult mai în urmă primesc o șansă reală de a valorifica oportunitățile și sunt bine pregătiți pentru a face față riscurilor. În acest context, trebuie să se țină seama în special de grupurile cele mai vulnerabile din societate, precum și de regiunile și de teritoriile cele mai defavorizate. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Abordarea eficientă și acceptabilă din punct de vedere social a chestiunilor legate de impactul diversificat al politicii privind clima asupra fiecărei țări din UE ar oferi UE credibilitatea de a acționa în calitate de lider în materie de durabilitate. În același timp, un angajament față de durabilitate la nivel global ajută la îndeplinirea obiectivelor de politică ale UE în alte domenii (cum ar fi, din perspectiva politicii externe, abordarea cauzelor migrației, comerțul global echitabil și reducerea dependenței de țările bogate în petrol). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | După cum s-a precizat în avizul menționat anterior, Comisia Europeană a adoptat deja o abordare bazată pe internalizarea mai serioasă a efectelor externe, confirmând, de exemplu, că energia din surse regenerabile este dezavantajată atât timp cât costurile externe ale resurselor fosile nu sunt reflectate integral în prețul pieței sau străduindu-se să țină seama de externalitățile negative în sectorul transporturilor. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Educația și transferul de cunoștințe sunt esențiale, atât la nivelul învățământului obligatoriu universal, cât și la nivelul comunicării adresate publicului larg, cu o atenție specială acordată grupurilor sociale direct afectate de transformare. Este necesar să se prezinte în mod clar alternativa civilizațională cu care ne confruntăm, pentru a apăra în mod eficient teza potrivit căreia actualul efort de transformare al unei părți a societății va evita costuri mult mai ridicate care, în eventualitatea inacțiunii, vor trebui plătite de întreaga comunitate internațională. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Transformarea energetică și dezvoltarea de noi tehnologii verzi contribuie la dezvoltarea de cunoștințe și competențe unice și la crearea de locuri de muncă de înaltă calificare. Această direcție a dezvoltării economiilor europene reprezintă o ocazie unică de dezvoltare și permite statelor membre ale UE să-și consolideze poziția de lider tehnologic în domeniul transformării înțelese ca reducere a emisiilor. Aderarea mai multor țări din afara UE la alianță cu scopul de a combate efectele negative ale schimbărilor climatice va permite crearea de piețe pentru tehnologiile derivate ale economiilor europene. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Eliminarea treptată a combustibililor fosili va încuraja escaladarea tensiunilor dintre țările UE – în calitate de importatori ai acestor materii prime, și țările din afara UE – în calitate de furnizori. În acest caz, în special, ar trebui avută în vedere Rusia – în calitate de furnizor local de combustibili, ale cărei venituri din vânzarea acestor materii prime constituie o parte semnificativă a veniturilor bugetare. În plus, țările din Orientul Mijlociu și Africa de Nord (MENA) și regiunile din Africa Subsahariană ale căror venituri depind în mare măsură de exporturile de combustibili fosili se pot confrunta cu repercusiuni politice și sociale semnificative care ar putea declanșa valuri de refugiați și migrație către Europa. Desigur, schimbarea modelului de cooperare poate fi privită din perspectivă politică ca o amenințare la adresa poziției unei țări ale cărei economie și guvernanță sunt dependente de veniturile provenite din aprovizionarea cu combustibili fosili. Investițiile și soluțiile colaborative pentru promovarea energiei ecologice ar putea fi concepute ca o oportunitate de a sprijini tranziția acestor economii. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Experiența războiului care are loc în secolul XXI în Europa încurajează reflecția asupra utilizării responsabile a energiei nucleare și revizuirea normelor în materie de taxonomie care nu contribuie la efectele negative ale schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Posibilul embargo asupra importurilor de petrol, gaze și cărbune din Rusia, ca sancțiuni impuse Rusiei în contextul agresiunii împotriva Ucrainei, sau o retragere din importuri ca urmare a nevoii de a suspenda transferurile financiare care sprijină regimul lui Putin vor contribui la accelerarea efectelor geopolitice preconizate ale suspendării importurilor de combustibili din Rusia. În același timp, ar putea fi necesar să se reconsidere ritmul renunțării la combustibilii disponibili în țările UE. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Integrarea menită să creeze o uniune a gazelor a țărilor UE pare justificată. O astfel de abordare ar permite procese de achiziții comune și ar contribui la realizarea unor condiții economice favorabile, permițând totodată coordonarea deciziilor de a suspenda importul acestei materii prime din est. Dată fiind dimensiunea politică a unei astfel de decizii, această abordare s-ar traduce într-o politică externă coerentă a țărilor UE. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Provocări și oportunități

| 4.1. | Politica Uniunii Europene privind clima va avea un impact diversificat, în funcție de regiunea pe care o vizează și de activitățile întreprinse în domeniul politicii externe pentru a atenua riscul identificat și a consolida procesele de tranziție. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În ceea ce privește Balcanii de Vest, există mari speranțe preconizate în domeniul activităților pieței energiei în legătură cu procesul de aderare la UE. Cele de mai sus pot juca un rol semnificativ și pozitiv în conturarea condițiilor geopolitice în această regiune. Prin semnarea Declarației de la Sofia privind Agenda verde, administrațiile țărilor din Balcanii de Vest s-au angajat să atingă neutralitatea climatică până în 2050 și să se alinieze pe deplin la Pactul verde european. În special, Agenda verde pentru Balcanii de Vest ar putea debloca potențialul economiei circulare, creând mai multe locuri de muncă și deschizând mai multe perspective pentru o nouă creștere. Finanțarea adecvată din partea UE, a administrațiilor naționale și a sectorului privat va fi esențială pentru a sprijini această tranziție verde. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | În ceea ce privește Africa, mai întâi, ar trebui subliniat că politicile de atenuare a schimbărilor climatice nu reprezintă o prioritate pentru țările acestui continent. Prin urmare, UE ar trebui să colaboreze cu țările africane, ca în cazul altor țări în curs de dezvoltare, pentru a se asigura că toate inițiativele sunt acceptate la nivel local și sunt coerente cu prioritățile țărilor partenere prin aplicarea unei abordări ascendente. Altfel, acțiunile întreprinse în domeniul politicii privind clima se pot confrunta cu o lipsă de înțelegere din partea comunităților locale care se luptă cu probleme fundamentale și cu opoziția acestor comunități. Astfel cum se arată în avizul CESE pe tema „UE și Africa: realizarea unui parteneriat echitabil pentru dezvoltare bazat pe durabilitate și valori comune” (8), provocările cu care se confruntă țările în curs de dezvoltare din Africa sunt foarte complexe și necesită o abordare sensibilă și multidimensională. În plus, se estimează că cererea de energie a continentului se va dubla până în 2050, însă rata sărăciei rămâne în continuare ridicată. Această situație ar perpetua, chiar ar exacerba, problemele legate de durabilitate în ceea ce privește aspectele de mediu și socioeconomice. Cu toate acestea, ar putea să apară oportunități, țările africane jucând un rol marcant în tehnologia fotovoltaică solară și în producția pe scară largă a combustibililor sintetici. Posibilitățile specifice de dezvoltare a proiectelor, a activităților comerciale și a politicilor comune ar putea da naștere unei noi abordări socio-ecologice a economiei de piață. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În ceea ce privește Parteneriatul estic, strânsa cooperare cu țări care, la fel ca UE, sunt deosebit de dependente de combustibili fosili și, astfel, sunt expuse unei puternice volatilități a prețurilor, este deosebit de importantă, mai ales ținând seama de actualele ostilități din Ucraina. În ceea ce privește Ucraina, Moldova și Georgia, ar trebui depuse eforturi pentru a sprijini aceste țări în procesul care vizează independența de aprovizionarea cu combustibili fosili din Rusia și favorizarea integrării rețelelor lor de energie electrică în rețeaua europeană. Activitățile menționate mai sus sunt reflectate în recenta declarație privind integrarea rapidă în rețeaua de energie electrică a UE, fiind necesar un efort comun al organelor de decizie și al operatorilor rețelelor electrice de transport. |
| --- | --- |

4.4.

Bruxelles, 21 septembrie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/ro/agenda/our-events/events/geopolitics-european-green-deal

1

(2)  JO C 374, 16.9.2021, p. 84.

2

(3)  JO C 264, 20.7.2016, p. 28.

3

(4)  JO C 32, 28.1.2016, p. 8.

4

(5)  JO C 374, 16.9.2021, p. 84.

5

(6)  JO C 123, 9.4.2021, p. 22.

6

(7)  JO C 47, 11.2.2020, p. 30.

7

(8)  JO C 429, 11.12.2020, p. 105.

8

---