# Euroopan unionin C 493/27.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 493 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta27. joulukuuta 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 493

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta27. joulukuuta 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2022–2023Istunnot 6.–9. kesäkuuta 2022HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2022–2023Istunnot 6.–9. kesäkuuta 2022HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 7. kesäkuuta 2022 |
| 2022/C 493/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 Turkkia koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2250(INI)) | 2 |
| 2022/C 493/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 ilmastonmuutosta ja puolustusta koskevasta EUH:n etenemissuunnitelmasta (2021/2102(INI)) | 19 |
| 2022/C 493/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 EU:sta ja indopasifisen alueen turvallisuushaasteista (2021/2232(INI)) | 32 |
| 2022/C 493/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 EU:n saarista ja koheesiopolitiikasta: nykytilanne ja tulevat haasteet (2021/2079(INI)) | 48 |
| 2022/C 493/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen 17 artiklan täytäntöönpanosta (2021/2168(INI)) | 62 |
| | Keskiviikko 8. kesäkuuta 2022 |
| 2022/C 493/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2022 turvallisuudesta itäisen kumppanuuden alueella ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan roolista (2021/2199(INI)) | 70 |
| | Torstai 9. kesäkuuta 2022 |
| 2022/C 493/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 Xinjiangin ihmisoikeustilanteesta, mukaan lukien Xinjiangin poliisirekisteriin kerätyt tiedot (2022/2700(RSP)) | 96 |
| 2022/C 493/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 oikeuden käyttämisestä sorron välineenä Nicaraguassa (2022/2701(RSP)) | 100 |
| 2022/C 493/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvista loukkauksista ja toimittajien turvallisuudesta Georgiassa (2022/2702(RSP)) | 104 |
| 2022/C 493/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 oikeusvaltioperiaatteesta ja mahdollisesta Puolan kansallisen elpymissuunnitelman hyväksymisestä (2022/2703(RSP)) | 108 |
| 2022/C 493/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 parlamentin aloiteoikeudesta (2020/2132(INI)) | 112 |
| 2022/C 493/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 aborttioikeuksia koskevista uhista maailmassa: aborttioikeuksien mahdollinen kumoaminen Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa (2022/2665(RSP)) | 120 |
| 2022/C 493/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 valmistelukunnan ehdottamisesta perussopimusten tarkistamiseksi (2022/2705(RSP)) | 130 |
| 2022/C 493/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 uudesta kaupan välineestä pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltämiseksi (2022/2611(RSP)) | 132 |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 8. kesäkuuta 2022 |
| 2022/C 493/15 | Euroopan parlamentin suositus 8. kesäkuuta 2022 neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan jälkeen (2022/2039(INI)) | 136 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 7. kesäkuuta 2022

2022/C 493/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 Turkkia koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2250(INI))

2

2022/C 493/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 ilmastonmuutosta ja puolustusta koskevasta EUH:n etenemissuunnitelmasta (2021/2102(INI))

19

2022/C 493/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 EU:sta ja indopasifisen alueen turvallisuushaasteista (2021/2232(INI))

32

2022/C 493/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 EU:n saarista ja koheesiopolitiikasta: nykytilanne ja tulevat haasteet (2021/2079(INI))

48

2022/C 493/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen 17 artiklan täytäntöönpanosta (2021/2168(INI))

62

Keskiviikko 8. kesäkuuta 2022

2022/C 493/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2022 turvallisuudesta itäisen kumppanuuden alueella ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan roolista (2021/2199(INI))

70

Torstai 9. kesäkuuta 2022

2022/C 493/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 Xinjiangin ihmisoikeustilanteesta, mukaan lukien Xinjiangin poliisirekisteriin kerätyt tiedot (2022/2700(RSP))

96

2022/C 493/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 oikeuden käyttämisestä sorron välineenä Nicaraguassa (2022/2701(RSP))

100

2022/C 493/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvista loukkauksista ja toimittajien turvallisuudesta Georgiassa (2022/2702(RSP))

104

2022/C 493/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 oikeusvaltioperiaatteesta ja mahdollisesta Puolan kansallisen elpymissuunnitelman hyväksymisestä (2022/2703(RSP))

108

2022/C 493/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 parlamentin aloiteoikeudesta (2020/2132(INI))

112

2022/C 493/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 aborttioikeuksia koskevista uhista maailmassa: aborttioikeuksien mahdollinen kumoaminen Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa (2022/2665(RSP))

120

2022/C 493/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 valmistelukunnan ehdottamisesta perussopimusten tarkistamiseksi (2022/2705(RSP))

130

2022/C 493/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 uudesta kaupan välineestä pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltämiseksi (2022/2611(RSP))

132

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 8. kesäkuuta 2022

2022/C 493/15

Euroopan parlamentin suositus 8. kesäkuuta 2022 neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan jälkeen (2022/2039(INI))

136

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 7. kesäkuuta 2022 |
| 2022/C 493/16 | Euroopan parlamentin päätös 7. kesäkuuta 2022 Margreet Fröbergin nimittämisestä tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun valintalautakuntaan (2022/2043(INS)) | 148 |
| 2022/C 493/17 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Amerikan yhdysvaltojen välisen Galileo- ja GPS-satelliittinavigointijärjestelmien ja niihin liittyvien sovellusten edistämistä, tarjontaa ja käyttöä koskevan sopimuksen uusimisesta (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE)) | 149 |
| | Keskiviikko 8. kesäkuuta 2022 |
| 2022/C 493/18 | P9_TA(2022)0227Europolin toimeksiannon vahvistaminen: SIS-järjestelmään tallennetut kuulutukset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä annetun asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta Europolin tallentamien kuulutusten osalta (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS) | 150 |
| 2022/C 493/19 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanosta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE)) | 151 |
| 2022/C 493/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 8. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja kyseisen sopimuksen täytäntöönpanosta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE)) | 152 |
| 2022/C 493/21 | Euroopan parlamentin tarkistukset 8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilmailun osuudesta unionin koko talouden laajuisen päästövähennystavoitteen edistämisessä ja maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen asianmukaisesta toteuttamisesta (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD)) | 158 |
| 2022/C 493/22 | Euroopan parlamentin tarkistukset 8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päästöhyvitysmäärän ilmoittamisesta unioniin sijoittautuneille ilma-alusten käyttäjille maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen osalta (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) | 198 |
| 2022/C 493/23 | Euroopan parlamentin tarkistukset 8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, annetun asetuksen (EU) 2018/842 muuttamisesta (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD)) | 202 |
| 2022/C 493/24 | Euroopan parlamentin tarkistukset 8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2018/841 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse soveltamisalasta, vaatimusten noudattamista koskevien sääntöjen yksinkertaistamisesta, jäsenvaltioiden tavoitteiden asettamisesta vuodelle 2030 ja sitoutumisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen yhteisesti vuoteen 2035 mennessä maankäytön, metsätalouden ja maatalouden sektorilla sekä asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta seurannan, raportoinnin, edistymisen seurannan ja uudelleentarkastelun osalta (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD)) | 232 |
| 2022/C 493/25 | Euroopan parlamentin tarkistukset 8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2019/631 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien kiristämisestä unionin kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden mukaisesti (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD)) | 295 |
| | Torstai 9. kesäkuuta 2022 |
| 2022/C 493/26 | P9_TA(2022)0241Kansainvälisten julkisten hankintojen väline ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kolmansien maiden tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin sisämarkkinoille julkisten hankintojen alalla sekä unionin tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI) | 332 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 7. kesäkuuta 2022

2022/C 493/16

Euroopan parlamentin päätös 7. kesäkuuta 2022 Margreet Fröbergin nimittämisestä tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun valintalautakuntaan (2022/2043(INS))

148

2022/C 493/17

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Amerikan yhdysvaltojen välisen Galileo- ja GPS-satelliittinavigointijärjestelmien ja niihin liittyvien sovellusten edistämistä, tarjontaa ja käyttöä koskevan sopimuksen uusimisesta (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE))

149

Keskiviikko 8. kesäkuuta 2022

2022/C 493/18

P9_TA(2022)0227Europolin toimeksiannon vahvistaminen: SIS-järjestelmään tallennetut kuulutukset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä annetun asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta Europolin tallentamien kuulutusten osalta (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)

150

2022/C 493/19

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanosta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE))

151

2022/C 493/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 8. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja kyseisen sopimuksen täytäntöönpanosta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE))

152

2022/C 493/21

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilmailun osuudesta unionin koko talouden laajuisen päästövähennystavoitteen edistämisessä ja maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen asianmukaisesta toteuttamisesta (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD))

158

2022/C 493/22

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päästöhyvitysmäärän ilmoittamisesta unioniin sijoittautuneille ilma-alusten käyttäjille maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen osalta (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

198

2022/C 493/23

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, annetun asetuksen (EU) 2018/842 muuttamisesta (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD))

202

2022/C 493/24

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2018/841 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse soveltamisalasta, vaatimusten noudattamista koskevien sääntöjen yksinkertaistamisesta, jäsenvaltioiden tavoitteiden asettamisesta vuodelle 2030 ja sitoutumisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen yhteisesti vuoteen 2035 mennessä maankäytön, metsätalouden ja maatalouden sektorilla sekä asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta seurannan, raportoinnin, edistymisen seurannan ja uudelleentarkastelun osalta (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD))

232

2022/C 493/25

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2019/631 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien kiristämisestä unionin kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden mukaisesti (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))

295

Torstai 9. kesäkuuta 2022

2022/C 493/26

P9_TA(2022)0241Kansainvälisten julkisten hankintojen väline ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kolmansien maiden tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin sisämarkkinoille julkisten hankintojen alalla sekä unionin tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)

332

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

27.12.2022

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2022–2023

Istunnot 6.–9. kesäkuuta 2022

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 7. kesäkuuta 2022

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/2

---

P9_TA(2022)0222

Turkkia koskeva vuoden 2021 kertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 Turkkia koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2250(INI))

(2022/C 493/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon EU:n laajentumispolitiikasta (COM(2021)0644) ja siihen liittyvän Turkkia koskevan vuoden 2021 kertomuksen (SWD(2021)0290), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon EU:n laajentumispolitiikasta (COM(2021)0644) ja siihen liittyvän Turkkia koskevan vuoden 2021 kertomuksen (SWD(2021)0290),

| — | ottaa huomioon liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta 15. syyskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta 15. syyskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 (1),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2005 hyväksytyn Turkin neuvottelukehyksen ja sen, että kaikkien muiden liittymisneuvotteluja käyvien maiden tavoin Turkin liittyminen EU:hun edellyttää Kööpenhaminan arviointiperusteiden noudattamista kaikilta osin sekä Turkin tarvetta normalisoida suhteensa kaikkiin EU:n jäsenvaltioihin, myös Kyproksen tasavaltaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2005 hyväksytyn Turkin neuvottelukehyksen ja sen, että kaikkien muiden liittymisneuvotteluja käyvien maiden tavoin Turkin liittyminen EU:hun edellyttää Kööpenhaminan arviointiperusteiden noudattamista kaikilta osin sekä Turkin tarvetta normalisoida suhteensa kaikkiin EU:n jäsenvaltioihin, myös Kyproksen tasavaltaan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 21. syyskuuta 2005 antaman julistuksen, joka annettiin Turkin annettua julistuksen sen jälkeen, kun se oli allekirjoittanut Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirjan 29. heinäkuuta 2005, jonka mukaan kaikkien jäsenvaltioiden antama hyväksyntä on välttämätön osatekijä neuvotteluissa ja että Turkin on edistyttävä suhteidensa normalisoimisessa kaikkiin jäsenvaltioihin sekä pantava täytäntöön Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirja kaikkien jäsenvaltioiden osalta poistamalla kaikki tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteet, myös liikennevälineitä koskevat rajoitukset, ilman ennakkoluuloja tai syrjintää, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 21. syyskuuta 2005 antaman julistuksen, joka annettiin Turkin annettua julistuksen sen jälkeen, kun se oli allekirjoittanut Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirjan 29. heinäkuuta 2005, jonka mukaan kaikkien jäsenvaltioiden antama hyväksyntä on välttämätön osatekijä neuvotteluissa ja että Turkin on edistyttävä suhteidensa normalisoimisessa kaikkiin jäsenvaltioihin sekä pantava täytäntöön Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirja kaikkien jäsenvaltioiden osalta poistamalla kaikki tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteet, myös liikennevälineitä koskevat rajoitukset, ilman ennakkoluuloja tai syrjintää,

| — | ottaa huomioon 18. maaliskuuta 2016 ja 29. marraskuuta 2015 annetut EU:n ja Turkin julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. maaliskuuta 2016 ja 29. marraskuuta 2015 annetut EU:n ja Turkin julkilausumat,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Turkin tasavallan välisen sopimuksen luvattomasti maassa oleskelevien henkilöiden takaisinottamisesta (2) (EU:n ja Turkin takaisinottosopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Turkin tasavallan välisen sopimuksen luvattomasti maassa oleskelevien henkilöiden takaisinottamisesta (2) (EU:n ja Turkin takaisinottosopimus),

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2018, 18. kesäkuuta 2019 ja 14. joulukuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät laajentumisesta sekä vakautus- ja assosiaatioprosessista, 15. heinäkuuta ja 14. lokakuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät Turkin laittomasta poraustoiminnasta itäisellä Välimerellä, 12. joulukuuta 2019, 1.–2. ja 15.–16. lokakuuta 2020 sekä 24. kesäkuuta 2021 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, kaikki muut asiaan liittyvät neuvoston ja Eurooppa-neuvoston päätelmät, 15. toukokuuta 2020 annetut EU:n ulkoministerien lausunnot ja niiden 14. elokuuta 2020 pitämän videokonferenssin tärkeimmät lopputulemat itäisen Välimeren tilanteesta, 27.-28. elokuuta 2020 Gymnichissä pidetyn EU:n epävirallisen ulkoministerikokouksen tulokset ja 25. maaliskuuta 2021 annetun Eurooppa-neuvoston jäsenten julkilausuman itäisestä Välimerestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2018, 18. kesäkuuta 2019 ja 14. joulukuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät laajentumisesta sekä vakautus- ja assosiaatioprosessista, 15. heinäkuuta ja 14. lokakuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät Turkin laittomasta poraustoiminnasta itäisellä Välimerellä, 12. joulukuuta 2019, 1.–2. ja 15.–16. lokakuuta 2020 sekä 24. kesäkuuta 2021 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, kaikki muut asiaan liittyvät neuvoston ja Eurooppa-neuvoston päätelmät, 15. toukokuuta 2020 annetut EU:n ulkoministerien lausunnot ja niiden 14. elokuuta 2020 pitämän videokonferenssin tärkeimmät lopputulemat itäisen Välimeren tilanteesta, 27.-28. elokuuta 2020 Gymnichissä pidetyn EU:n epävirallisen ulkoministerikokouksen tulokset ja 25. maaliskuuta 2021 annetun Eurooppa-neuvoston jäsenten julkilausuman itäisestä Välimerestä,

| — | ottaa huomioon Turkin itäisellä Välimerellä harjoittaman laittoman poraustoiminnan johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 11. marraskuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2019/1894 (3), sellaisena kuin se on uusittuna 6. marraskuuta 2020 annetulla neuvoston päätöksellä (YUTP) 2020/1657 (4) ja 11. marraskuuta 2021 annetulla neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/1966 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Turkin itäisellä Välimerellä harjoittaman laittoman poraustoiminnan johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 11. marraskuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2019/1894 (3), sellaisena kuin se on uusittuna 6. marraskuuta 2020 annetulla neuvoston päätöksellä (YUTP) 2020/1657 (4) ja 11. marraskuuta 2021 annetulla neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/1966 (5),

| — | ottaa huomioon Turkin jäsenyyden Euroopan neuvostossa ja Natossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Turkin jäsenyyden Euroopan neuvostossa ja Natossa,

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen viidennestä vuosikertomuksesta (COM(2021)0255), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen viidennestä vuosikertomuksesta (COM(2021)0255),

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2021 päivätyn Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun kirjeen kansalaisjärjestöjen toiminnan ja yhdistymisvapauden rajoittamisesta terrorismin torjunnan nimissä ja 17. kesäkuuta 2021 päivätyn Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun kirjeen hlbti-henkilöiden ihmisoikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2021 päivätyn Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun kirjeen kansalaisjärjestöjen toiminnan ja yhdistymisvapauden rajoittamisesta terrorismin torjunnan nimissä ja 17. kesäkuuta 2021 päivätyn Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun kirjeen hlbti-henkilöiden ihmisoikeuksista,

| — | ottaa huomioon asiaan liittyvät Euroopan neuvoston ministerikomitean päätöslauselmat, mukaan lukien 2. helmikuuta 2022 ja 2. joulukuuta 2021 annetut väliaikaiset päätöslauselmat Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Kavala vastaan Turkki antaman tuomion täytäntöönpanosta, 2. joulukuuta 2021 annettu väliaikainen päätöslauselma Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Selahattin Demirtaș vastaan Turkki (nro 2) antaman tuomion täytäntöönpanosta, 16. syyskuuta 2021 annettu väliaikainen päätöslauselma Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Kypros vastaan Turkki antaman tuomion täytäntöönpanosta ja 17. lokakuuta 2007 annettu päätöslauselma ja 9. maaliskuuta 2009 annettu väliaikainen päätöslauselma sekä niitä seuranneet yhdeksän päätöstä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Ülke vastaan Turkki antaman tuomion täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiaan liittyvät Euroopan neuvoston ministerikomitean päätöslauselmat, mukaan lukien 2. helmikuuta 2022 ja 2. joulukuuta 2021 annetut väliaikaiset päätöslauselmat Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Kavala vastaan Turkki antaman tuomion täytäntöönpanosta, 2. joulukuuta 2021 annettu väliaikainen päätöslauselma Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Selahattin Demirtaș vastaan Turkki (nro 2) antaman tuomion täytäntöönpanosta, 16. syyskuuta 2021 annettu väliaikainen päätöslauselma Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Kypros vastaan Turkki antaman tuomion täytäntöönpanosta ja 17. lokakuuta 2007 annettu päätöslauselma ja 9. maaliskuuta 2009 annettu väliaikainen päätöslauselma sekä niitä seuranneet yhdeksän päätöstä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Ülke vastaan Turkki antaman tuomion täytäntöönpanosta;

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen 46 artiklan, jossa todetaan, että sopimuspuolet sitoutuvat noudattamaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen lopullista tuomiota kaikissa tapauksissa, joissa ne ovat osapuolia, ja seuraamaan Turkin velvollisuutta panna täytäntöön kaikki Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen 46 artiklan, jossa todetaan, että sopimuspuolet sitoutuvat noudattamaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen lopullista tuomiota kaikissa tapauksissa, joissa ne ovat osapuolia, ja seuraamaan Turkin velvollisuutta panna täytäntöön kaikki Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätökset,

| — | ottaa huomioon asiaan liittyvät YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat Kyproksesta, mukaan lukien 4. maaliskuuta 1964 annettu päätöslauselma 186 (1964), jossa vahvistetaan Kyproksen tasavallan suvereniteetti, 11. toukokuuta 1984 annettu päätöslauselma 550(1984) separatistisista toimista Kyproksessa ja 25. marraskuuta 1992 annettu päätöslauselma 789(1992), jossa kehotettiin kaikkia Kypros-kysymyksen asianosaisia sitoutumaan päätöslauselmassa esitettyihin luottamusta lisääviin toimiin; ottaa huomioon, että tässä päätöslauselmassa todetaan, että pyrkimyksiä asuttaa mikä tahansa Varoshan osa muilla kuin sen asukkailla ei voida hyväksyä, ja kehotetaan siirtämään tämä alue Yhdistyneiden kansakuntien hallinnon alaisuuteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiaan liittyvät YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat Kyproksesta, mukaan lukien 4. maaliskuuta 1964 annettu päätöslauselma 186 (1964), jossa vahvistetaan Kyproksen tasavallan suvereniteetti, 11. toukokuuta 1984 annettu päätöslauselma 550(1984) separatistisista toimista Kyproksessa ja 25. marraskuuta 1992 annettu päätöslauselma 789(1992), jossa kehotettiin kaikkia Kypros-kysymyksen asianosaisia sitoutumaan päätöslauselmassa esitettyihin luottamusta lisääviin toimiin; ottaa huomioon, että tässä päätöslauselmassa todetaan, että pyrkimyksiä asuttaa mikä tahansa Varoshan osa muilla kuin sen asukkailla ei voida hyväksyä, ja kehotetaan siirtämään tämä alue Yhdistyneiden kansakuntien hallinnon alaisuuteen,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2020 annetun joukkotuhoaseiden leviämisen rahoituksen estämisestä annetun lain N:o 7262, joka antaa mahdollisuuden käyttää terrorismin vastaisia toimenpiteitä aseena kansalaisyhteiskuntaa vastaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2020 annetun joukkotuhoaseiden leviämisen rahoituksen estämisestä annetun lain N:o 7262, joka antaa mahdollisuuden käyttää terrorismin vastaisia toimenpiteitä aseena kansalaisyhteiskuntaa vastaan,

| — | ottaa huomioon 6. tammikuuta 2021 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen oikeudellisten ja ihmisoikeusasiain komitean kertomuksen kansalaisjärjestöjen toiminnan rajoittamisesta Euroopan neuvoston jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. tammikuuta 2021 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen oikeudellisten ja ihmisoikeusasiain komitean kertomuksen kansalaisjärjestöjen toiminnan rajoittamisesta Euroopan neuvoston jäsenvaltioissa,

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 annetun Unescon julkilausuman Istanbulissa sijaitsevasta Hagia Sofiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 annetun Unescon julkilausuman Istanbulissa sijaitsevasta Hagia Sofiasta,

| — | ottaa huomioon Toimittajat ilman rajoja -järjestön julkaiseman vuoden 2022 lehdistönvapausindeksin, jossa Turkki on 149. sijalla 180 maan joukossa, sekä Amnesty Internationalin raportin 2020/21 ja Human Rights Watchin World Report -raportin 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Toimittajat ilman rajoja -järjestön julkaiseman vuoden 2022 lehdistönvapausindeksin, jossa Turkki on 149. sijalla 180 maan joukossa, sekä Amnesty Internationalin raportin 2020/21 ja Human Rights Watchin World Report -raportin 2022,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, erityisesti 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Turkkia koskevista komission vuosien 2019 ja 2020 kertomuksista (6), 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman oppositioon ja erityisesti Kansojen demokraattiseen puolueeseen (HDP) kohdistetuista tukahduttamistoimista Turkissa (7), 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Turkin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti Selahattin Demirtașin ja muiden mielipidevankien tapauksesta (8), 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman jännitteiden lisääntymisestä Varoshassa Turkin laittomien toimien johdosta ja tarpeesta käynnistää neuvottelut pikaisesti uudelleen (9), 15. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman armenialaisten kansanmurhan satavuotismuistopäivästä (10), 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman unionin erityisrahastoja ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälinettä koskevasta täytäntöönpanokertomuksesta (11) ja 24. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2021 varainhoitovuodeksi 2021 – humanitaarinen apu Turkissa oleville pakolaisille (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, erityisesti 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Turkkia koskevista komission vuosien 2019 ja 2020 kertomuksista (6), 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman oppositioon ja erityisesti Kansojen demokraattiseen puolueeseen (HDP) kohdistetuista tukahduttamistoimista Turkissa (7), 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Turkin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti Selahattin Demirtașin ja muiden mielipidevankien tapauksesta (8), 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman jännitteiden lisääntymisestä Varoshassa Turkin laittomien toimien johdosta ja tarpeesta käynnistää neuvottelut pikaisesti uudelleen (9), 15. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman armenialaisten kansanmurhan satavuotismuistopäivästä (10), 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman unionin erityisrahastoja ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälinettä koskevasta täytäntöönpanokertomuksesta (11) ja 24. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2021 varainhoitovuodeksi 2021 – humanitaarinen apu Turkissa oleville pakolaisille (12),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0149/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0149/2022),

| A. | ottaa huomioon, että Turkki on ehdokasvaltiona talouden kannalta keskeinen kumppani ja EU:n tärkeä naapuri ja strateginen kumppani keskeisillä yhteistä etua koskevilla aloilla, kuten kauppa, muuttoliike, kansanterveys, ilmasto, vihreä siirtymä, turvallisuus ja terrorismin torjunta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Turkki on ehdokasvaltiona talouden kannalta keskeinen kumppani ja EU:n tärkeä naapuri ja strateginen kumppani keskeisillä yhteistä etua koskevilla aloilla, kuten kauppa, muuttoliike, kansanterveys, ilmasto, vihreä siirtymä, turvallisuus ja terrorismin torjunta;

| B. | toteaa, että Turkin taloudellinen yhdentyminen EU:n kanssa pysyi huomattavana vuonna 2020 ja että Turkki oli EU:n kuudenneksi suurin kauppakumppani, kun taas EU on edelleen selvästi suurin Turkin kauppakumppani ja suurin ulkomaisten suorien sijoitusten lähde; ottaa huomioon, että Turkki on tällä hetkellä talous- ja rahoitusvaikeuksissa, mikä pahentaa pandemian taloudellisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Turkin taloudellinen yhdentyminen EU:n kanssa pysyi huomattavana vuonna 2020 ja että Turkki oli EU:n kuudenneksi suurin kauppakumppani, kun taas EU on edelleen selvästi suurin Turkin kauppakumppani ja suurin ulkomaisten suorien sijoitusten lähde; ottaa huomioon, että Turkki on tällä hetkellä talous- ja rahoitusvaikeuksissa, mikä pahentaa pandemian taloudellisia vaikutuksia;

| C. | ottaa huomioon, että EU:n turvallisuusulottuvuutta koskeva työ on edistynyt viime aikoina ja että sen rakenne ja sisältö ovat parantuneet ja että Turkki on erittäin arvokas kumppani Nato-liittolaisena ja strategisena kumppanina, jolla on keskeinen asema Euroopassa ja jolla on keskeinen geostrateginen rooli Mustanmeren turvallisuusarkkitehtuurissa ja erityisesti Venäjän hyökkäyksen kohteena olevan Ukrainan turvallisuudessa; ottaa huomioon, että Turkki on osoittanut vastahakoisuutta ja esittänyt poliittisia edellytyksiä Suomen ja Ruotsin toivottamiselle tervetulleiksi Natoon; pitää tärkeänä, että nykyisissä vakavissa olosuhteissa kaikki Nato-liittolaiset toimivat ennakoiden ja ratifioivat nopeasti Suomen ja Ruotsin liittymispöytäkirjat; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n turvallisuusulottuvuutta koskeva työ on edistynyt viime aikoina ja että sen rakenne ja sisältö ovat parantuneet ja että Turkki on erittäin arvokas kumppani Nato-liittolaisena ja strategisena kumppanina, jolla on keskeinen asema Euroopassa ja jolla on keskeinen geostrateginen rooli Mustanmeren turvallisuusarkkitehtuurissa ja erityisesti Venäjän hyökkäyksen kohteena olevan Ukrainan turvallisuudessa; ottaa huomioon, että Turkki on osoittanut vastahakoisuutta ja esittänyt poliittisia edellytyksiä Suomen ja Ruotsin toivottamiselle tervetulleiksi Natoon; pitää tärkeänä, että nykyisissä vakavissa olosuhteissa kaikki Nato-liittolaiset toimivat ennakoiden ja ratifioivat nopeasti Suomen ja Ruotsin liittymispöytäkirjat;

| D. | ottaa huomioon, että Turkissa on maailman suurin pakolaisväestö ja lähes neljä miljoonaa Syyriasta, Irakista ja Afganistanista tullutta rekisteröityä pakolaista ja että näille yhteisöille myönnetty EU:n rahoitus on osoittautunut hyödylliseksi, kun Turkkia autetaan vastaamaan nopeasti pakolaisten ja heitä vastaanottavien yhteisöjen välittömiin humanitaarisen avun ja kehitysyhteistyön tarpeisiin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Turkissa on maailman suurin pakolaisväestö ja lähes neljä miljoonaa Syyriasta, Irakista ja Afganistanista tullutta rekisteröityä pakolaista ja että näille yhteisöille myönnetty EU:n rahoitus on osoittautunut hyödylliseksi, kun Turkkia autetaan vastaamaan nopeasti pakolaisten ja heitä vastaanottavien yhteisöjen välittömiin humanitaarisen avun ja kehitysyhteistyön tarpeisiin;

| E. | ottaa huomioon, että EU:n ja Turkin välisten jännitteiden lievittämiseksi sekä Turkin ja eräiden itäisellä Välimerellä sijaitsevien EU:n jäsenvaltioiden välisten jännitteiden lievittämiseksi toteutettujen toimien jälkeen Eurooppa-neuvosto tarjoutui edistämään myönteisempää dynamiikkaa EU:n ja Turkin suhteissa edellyttäen, että tähän vastataan edelleen rakentavilla toimilla; ottaa erityisesti huomioon, että Eurooppa-neuvosto ilmaisi valmiutensa toimia Turkin kanssa vaiheittaisella, oikeasuhteisella ja peruutettavissa olevalla tavalla monilla yhteisen edun mukaisilla aloilla, mikäli EU:n ja Turkin väliset viimeaikaiset jännitteet erityisesti itäisen Välimeren alueella lievenevät edelleen ja mikäli Turkki toimii rakentavasti ja aiemmissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä asetettujen vahvistettujen ehtojen mukaisesti, jotka koskevat erityisesti hyviä naapurisuhteita, ihmisoikeuksien kunnioittamista ja kansainvälistä oikeutta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n ja Turkin välisten jännitteiden lievittämiseksi sekä Turkin ja eräiden itäisellä Välimerellä sijaitsevien EU:n jäsenvaltioiden välisten jännitteiden lievittämiseksi toteutettujen toimien jälkeen Eurooppa-neuvosto tarjoutui edistämään myönteisempää dynamiikkaa EU:n ja Turkin suhteissa edellyttäen, että tähän vastataan edelleen rakentavilla toimilla; ottaa erityisesti huomioon, että Eurooppa-neuvosto ilmaisi valmiutensa toimia Turkin kanssa vaiheittaisella, oikeasuhteisella ja peruutettavissa olevalla tavalla monilla yhteisen edun mukaisilla aloilla, mikäli EU:n ja Turkin väliset viimeaikaiset jännitteet erityisesti itäisen Välimeren alueella lievenevät edelleen ja mikäli Turkki toimii rakentavasti ja aiemmissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä asetettujen vahvistettujen ehtojen mukaisesti, jotka koskevat erityisesti hyviä naapurisuhteita, ihmisoikeuksien kunnioittamista ja kansainvälistä oikeutta;

| F. | ottaa huomioon, että ehdokasmaan asema edellyttää halukkuutta lähestyä asteittain EU:n säännöstöä ja mukautua niihin kaikilta osin, mukaan lukien arvot, edut, normit ja politiikat, noudattaa ja vaalia Kööpenhaminan kriteerejä, mukautua EU:n politiikkoihin ja tavoitteisiin sekä kehittää ja ylläpitää hyviä naapuruussuhteita EU:n ja sen kaikkien jäsenvaltioiden kanssa ilman syrjintää; ottaa huomioon, että EU:n viime vuosina antamien kertomusten analyysit paljastavat, että Turkin etäisyys EU:n arvoista ja sen normatiivisesta kehyksestä on erittäin suuri ja itse asiassa kasvamassa tietyillä perustavaa laatua olevilla aloilla, kuten kansainvälisen oikeuden kunnioittaminen, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeudet, yksilönvapaudet, kansalaisoikeudet ja sananvapaus sekä hyvät suhteet naapurustoon ja alueellinen yhteistyö; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan ja demokratiaa edistävien voimien ja EU:n väliset yhteydet ovat edelleen vahvat, koska EU on syvästi sitoutunut tukemaan Turkin kansalaisia sekä eurooppalaisia normeja ja arvoja edistäviä järjestöjä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ehdokasmaan asema edellyttää halukkuutta lähestyä asteittain EU:n säännöstöä ja mukautua niihin kaikilta osin, mukaan lukien arvot, edut, normit ja politiikat, noudattaa ja vaalia Kööpenhaminan kriteerejä, mukautua EU:n politiikkoihin ja tavoitteisiin sekä kehittää ja ylläpitää hyviä naapuruussuhteita EU:n ja sen kaikkien jäsenvaltioiden kanssa ilman syrjintää; ottaa huomioon, että EU:n viime vuosina antamien kertomusten analyysit paljastavat, että Turkin etäisyys EU:n arvoista ja sen normatiivisesta kehyksestä on erittäin suuri ja itse asiassa kasvamassa tietyillä perustavaa laatua olevilla aloilla, kuten kansainvälisen oikeuden kunnioittaminen, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeudet, yksilönvapaudet, kansalaisoikeudet ja sananvapaus sekä hyvät suhteet naapurustoon ja alueellinen yhteistyö; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan ja demokratiaa edistävien voimien ja EU:n väliset yhteydet ovat edelleen vahvat, koska EU on syvästi sitoutunut tukemaan Turkin kansalaisia sekä eurooppalaisia normeja ja arvoja edistäviä järjestöjä;

| G. | ottaa huomioon, että EU:n ja Turkin suhteet ovat kuluneen vuoden aikana pysyneet keskimäärin vakaina, sillä niillä on ollut sekä tiiviimpää yhteistyötä ja vuoropuhelua tietyissä kysymyksissä että säännöllisiä jännitteitä; toteaa, että tämä tilanne otetaan huomioon tässä päätöslauselmassa, jossa suhtaudutaan myönteisesti positiiviseen kehitykseen ja tuodaan esille mahdollisuuksia kehittää suhteita edelleen ja samalla kiinnitetään huomiota jäljellä oleviin ongelmiin, erityisesti niihin, joilla rikotaan oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia Kööpenhaminan kriteerien vastaisesti, kansainvälisen oikeuksien loukkauksiin tai meneillään oleviin, Kyproksen tasavallan vastaisiin provokaatioihin; katsoo, että jos tässä päätöslauselmassa arvioidaan kunnolla Turkin edistymistä tai edistymisen puutetta ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen suhteen liittymisprosessin ytimenä, on tärkeää kuvata konkreettisia vapauksien rapautumismekanismeja, jotka yhdessä johtavat tähän eurooppalaisten normien yleiseen taantumiseen; katsoo, että tällainen lähestymistapa tarkoittaa, että mennään pidemmälle kuin pelkästään pitkän luettelon laatimiseen näistä päätöksistä kärsivistä kansalaisista ja ryhmistä siihen, että tosiasiallisesti tunnistetaan toimijat ja viranomaiselimet, jotka ovat vastuussa tästä huolestuttavasta tilanteesta omalla toiminta-alueellaan; katsoo, että kritiikin on oltava kohdistettua eikä yleistä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU:n ja Turkin suhteet ovat kuluneen vuoden aikana pysyneet keskimäärin vakaina, sillä niillä on ollut sekä tiiviimpää yhteistyötä ja vuoropuhelua tietyissä kysymyksissä että säännöllisiä jännitteitä; toteaa, että tämä tilanne otetaan huomioon tässä päätöslauselmassa, jossa suhtaudutaan myönteisesti positiiviseen kehitykseen ja tuodaan esille mahdollisuuksia kehittää suhteita edelleen ja samalla kiinnitetään huomiota jäljellä oleviin ongelmiin, erityisesti niihin, joilla rikotaan oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia Kööpenhaminan kriteerien vastaisesti, kansainvälisen oikeuksien loukkauksiin tai meneillään oleviin, Kyproksen tasavallan vastaisiin provokaatioihin; katsoo, että jos tässä päätöslauselmassa arvioidaan kunnolla Turkin edistymistä tai edistymisen puutetta ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen suhteen liittymisprosessin ytimenä, on tärkeää kuvata konkreettisia vapauksien rapautumismekanismeja, jotka yhdessä johtavat tähän eurooppalaisten normien yleiseen taantumiseen; katsoo, että tällainen lähestymistapa tarkoittaa, että mennään pidemmälle kuin pelkästään pitkän luettelon laatimiseen näistä päätöksistä kärsivistä kansalaisista ja ryhmistä siihen, että tosiasiallisesti tunnistetaan toimijat ja viranomaiselimet, jotka ovat vastuussa tästä huolestuttavasta tilanteesta omalla toiminta-alueellaan; katsoo, että kritiikin on oltava kohdistettua eikä yleistä;

Yleisarvio ja viimeisin kehitys

| 1. | toistaa huolensa siitä, että Turkin ja EU:n välinen arvo- ja normikuilu on säilynyt ja että Turkilta puuttuu edelleen poliittista tahtoa toteuttaa tarvittavat uudistukset, joilla puututtaisiin erityisesti oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia koskeviin vakaviin huolenaiheisiin, jotka vaikuttavat edelleen negatiivisesti liittymisprosessiin, huolimatta EU-jäsenyystavoitetta koskevista Turkin toistuvista julistuksista; korostaa, että Turkin liittymisprosessiin liittyvät sitoumukset ovat taantuneet jatkuvasti kahden viime vuoden aikana; katsoo, että ilman selvää ja merkittävää edistymistä tällä alalla parlamentti ei näe mahdollisuutta jatkaa Turkin kanssa liittymisneuvotteluja, jotka ovat käytännössä olleet pysähdyksissä vuodesta 2018; muistuttaa, että liittymisprosessi on nyt ja vastaisuudessakin ansioperusteinen prosessi, joka riippuu kunkin maan saavuttamasta objektiivisesta edistyksestä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille, että vaikka EU:n ja Turkin yleiset suhteet ovat parantuneet hieman viime vuoden aikana ja erityisesti viime kuukausina, Turkin hallitus on omaksunut yhteistyöhön perustuvan asenteen ja tehostettu yhteistyö ja vuoropuhelu useissa kysymyksissä ovat jatkuneet samaan aikaan, kun säännölliset konfliktit ja suhteet naapureina oleviin EU:n jäsenvaltioihin, erityisesti Kreikkaan ja Kyproksen tasavaltaan, ovat edelleen haastavia; tuo julki toiveensa, että nykyiset vaikeudet voidaan voittaa ja korvata ne kestävämmällä ja aidommalla myönteisemmällä dynamiikalla; suhtautuu myönteisesti 16. syyskuuta 2021 pidettyyn EU:n ja Turkin korkean tason ilmastonmuutoskeskusteluun, siihen, että Turkki on laatinut oman vihreän kehityksen ohjelmansa ja ottanut käyttöön kunnianhimoisia kansallisia ilmastopolitiikkoja ja ratifioinut Turkin Pariisin sopimuksen 6. lokakuuta 2021; suhtautuu myönteisesti 12. lokakuuta 2021 käytyyn muuttoliikettä ja turvallisuutta koskevaan korkean tason vuoropuheluun, jossa keskityttiin muuttoliikkeen hallintaa, ihmiskaupan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa ja terrori-iskujen ehkäisemistä koskevan yhteistyön vahvistamiseen; pitää myönteisenä 1. joulukuuta 2021 käytyä kansanterveyttä koskevaa korkean tason vuoropuhelua, jonka keskusteluissa keskityttiin rajatylittäviä terveysuhkia koskevan yhteistyön tehostamiseen, myös lyhyellä aikavälillä covid-19-pandemian torjunnan yhteydessä; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti covid-19-todistusten vastavuoroiseen tunnustamiseen elokuussa 2021; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille, että vaikka liittymisneuvottelut ovat edelleen pysähdyksissä, Turkki on päivittänyt EU:hun liittymistä koskevaa kansallista toimintasuunnitelmaansa kattamaan vuodet 2021–2023; panee lisäksi merkille Turkin edistymisen lainsäädännön lähentämisessä EU:n säännöstöön sellaisilla aloilla kuin kilpailulainsäädäntö, sen kansallinen tutkintojärjestelmä ja eurooppalainen tutkimusalue sekä Turkin parempi suorituskyky Horisontti 2020 -puiteohjelmassa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toistaa vakaan näkemyksensä, että Turkki on yleisen toimintapolitiikan sekä talous- ja ulkopolitiikan kannalta strategisesti merkittävä maa, laajemman alueen vakauden kannalta keskeinen kumppani sekä liittolainen myös Natossa ja että EU haluaa palauttaa vuoropuheluun, kunnioitukseen ja keskinäiseen luottamukseen perustuvat Turkin-suhteet; suhtautuu sen vuoksi myönteisesti Turkin viranomaisten korkeimmalla tasolla viime aikoina antamiin lausumiin, jotka koskivat Turkin hallituksen uutta sitoutumista edetä kohti EU:n jäsenyyttä, mutta kehottaa Turkin viranomaisia siirtymään sanoista tekoihin ja osoittamaan tämän sitoutumisen erityisillä tosiseikoilla ja päätöksillä; katsoo, että jos olosuhteet sallivat, vuoropuhelua Turkin viranomaisten ja muiden asianomaisten kanssa kaikilla tasoilla olisi edelleen vahvistettava, jotta voidaan helpottaa luottamuksen uudelleenrakentamista ja vähentää tulevien vastakkainasettelujen mahdollisuuksia noudattaen Eurooppa-neuvoston kantaa, joka koskee vaiheittaista, oikeasuhteista ja peruutettavissa olevalla tavalla yhteistyötä Turkin kanssa; kehottaa tässä yhteydessä neuvostoa käynnistämään uudelleen keskeytetyn korkean tason poliittisen vuoropuhelun ja taloutta, energiaa ja liikennettä koskevat korkean tason alakohtaiset vuoropuhelut sekä EU:n ja Turkin assosiaationeuvoston, jotka liittyvät myös perusvapauksien ja oikeusvaltioperiaatteen tilanteen parantamiseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ilmaisee syvän huolensa Turkin tämänhetkisestä taloustilanteesta, joka valuutan nykyisen arvonalenemisen, kiihtyvän inflaation ja jatkuvasti kohoavien elinkustannusten myötä ajaa yhä useampia ihmisiä taloudelliseen ahdinkoon ja köyhyyteen; toteaa, että vaikka nykyinen tilanne on kehittynyt useiden vuosien aikana, siitä tuli joulukuussa 2021 valuuttakriisi, joka pahensi nykyisiä pandemiaan liittyviä vaikutuksia taloudessa; on huolissaan presidentin välintuloista ja sitä seuranneesta luottamuspulasta oletettavasti riippumattomia elimiä, kuten keskuspankkia ja Turkin tilastolaitosta (TÜIK), kohtaan; panee tässä yhteydessä merkille, että molempien elinten toiminnallinen riippumattomuus on keskeinen kriteeri EU:n liittymiselle; korostaa lisäksi, että Turkin heikko suoriutuminen oikeusvaltioperiaatteen noudattamisessa vaikuttaa voimakkaasti myös maan maineeseen ja että oikeusvarmuuden puute voi vaikuttaa vakavasti maan kykyyn houkutella ulkomaisia investointeja; katsoo, että vahvempi ja tiiviimpi suhde EU:hun auttaisi lievittämään joitakin vaikeuksia ja auttaisi parantamaan Turkin väestön elintasoa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille, että rahanpesun vastainen toimintaryhmä lisäsi lokakuussa 2021 Turkin luetteloon lainkäyttöalueista, joiden katsotaan olevan kykenemättömiä torjumaan rahanpesun ja joukkotuhoaseiden leviämisen rahoitusta; tuo julki toiveensa, että Turkki voi osoittaa nopeasti tarvittavaa edistystä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien asiaankuuluvien toimenpiteiden täytäntöönpanon parantamisessa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ilmaisee halunsa vahvistaa ja syventää Turkin ja EU:n jäsenvaltioiden yhteiskuntien keskinäistä tuntemusta ja ymmärrystä edistämällä kulttuurista kasvua ja sosiokulttuurista vaihtoa ja torjumalla kaikkia yhteiskunnallisten, uskonnollisten, etnisten tai kulttuuristen ennakkoluulojen ilmenemismuotoja; ilmaisee olevansa täysin sitoutunut tukemaan edelleen Turkin riippumatonta kansalaisyhteiskuntaa kaikissa olosuhteissa ja tilanteissa, jotka tulevaisuus tuokin tullessaan; |
| --- | --- |

7.

Oikeusvaltioperiaate ja perusoikeudet

| 8. | pitää valitettavana, että Turkin ihmisoikeustilanne on jatkuvasti heikentynyt ja perusvapauksissa, demokratiassa ja oikeusvaltioperiaatteessa on tapahtunut taantumista; katsoo, että nykyinen sortava hallintotapa, jonka pääpilareina ovat oikeudellisen kehyksen väärinkäyttö, erityisesti soveltamalla terrorismisyytteitä ja rajoittamalla sananvapautta, ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden puute, on tietoista, jatkuvaa ja järjestelmällistä hallituspolitiikkaa, joka on suunniteltu tukahduttamaan kriittinen toiminta joko suoraan tai lamaannuttavan vaikutuksen kautta; on tyrmistynyt siitä, että Turkin valtion viranomaiset ovat tätä politiikkaa harjoittaakseen valmiita räikeästi ja itsepintaisesti lyömään laimin kansainväliset ja sisäiset oikeudelliset velvoitteensa, kuten Turkin jäsenyydestä Euroopan neuvostossa johtuvat velvoitteet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että tätä liittymisprosessin ytimessä olevaa keskeistä perusoikeuksien ja -vapauksien alaa ei voida irrottaa ja eristää yleisistä EU-suhteista, ja korostaa, että parlamentin mielestä se on edelleen vakava este Turkille mahdollisesti tarjottavan myönteisen toimintaohjelman edistymiselle jatkossa ja että siihen olisi liityttävä kansainvälisen oikeuden ja hyvien naapuruussuhteiden ja alueellisen yhteistyön perusperiaatteen täysimääräinen kunnioittaminen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Turkkia panemaan täysimääräisesti täytäntöön kaikki Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot Euroopan ihmisoikeussopimuksen 46 artiklan mukaisesti, joka on ehdoton velvoite, joka johtuu Turkin liittymisestä Euroopan neuvostoon ja on kirjattu sen perustuslakiin; tuomitsee mitä jyrkimmin Istanbulin 13. rikostuomioistuimen äskettäisen tuomion, jossa Osman Kavalalle määrättiin kovennettu elinkautinen vankeusrangaistus yli neljän ja puolen vuoden perusteettoman, laittoman ja laittoman pidätyksen jälkeen; katsoo, että Kavala on tuomittu sellaisten perusteettomien syytteiden pohjalta, joiden tarkoituksena on hiljentää ja pelotella kriittisiä ääniä Turkissa; toistaa Turkin viranomaisille esittämänsä kehotuksen toimia kansainvälisten ja kansallisten velvoitteidensa mukaisesti ja noudattaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen lopullista tuomiota tässä asiassa ja vapauttamaan Kavala välittömästi; tuomitsee ja pitää valitettavina jatkuvia pyrkimyksiä ja yrityksiä pidentää Kavalan vankeusrangaistusta monimutkaisten evasiivisten oikeudellisten taktikkojen avulla, mukaan lukien tapausten yhdistäminen ja erottelu sekä jatkuvat sääntöjenvastaisuudet; on tyrmistynyt siitä, että tuomioistuimen määräämä kovennettu vankeustuomio perustui Turkin rikoslain 312 pykälään (pyrkimys syrjäyttää hallitus voimakeinoin ja väkivalloin), vaikka Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on nimenomaisesti hylännyt tämän syytöksen päätöksissään; panee merkille Euroopan neuvoston ministerikomitean toistuvat päätökset, joissa kehotettiin vapauttamaan Kavala ja jotka huipentuivat rikkomismenettelyjen historialliseen käynnistämiseen väliaikaisilla päätöslauselmilla joulukuussa 2021 ja helmikuussa 2022 Turkin kieltäydyttyä noudattamasta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen lopullista tuomiota; panee merkille, että rikkomusmenettelyt osoittavat, miten Turkki on vakavasti rikkonut velvoitteitaan Euroopan neuvoston jäsenenä ja EU:n ehdokasvaltiona; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toistaa tuomitsevansa jyrkästi ja pahoittelevansa sitä, että Turkki vetäytyi presidentin asetuksella naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevasta Euroopan neuvoston yleissopimuksesta (Istanbulin yleissopimus), mikä on erityisen hälyttävä päätös, koska maassa on jatkuvasti paljon naismurhia ja muita väkivallan muotoja, mikä on merkittävä takaisku naisten oikeuksien edistämispyrkimyksille maassa; kehottaa jälleen Turkin hallitusta kumoamaan tämän käsittämättömän päätöksen, joka loukkaa räikeästi eurooppalaisia perusarvoja ja on osa Turkin liittymisprosessin arviointia; kehottaa tässä yhteydessä Turkin viranomaisia noudattamaan nollatoleranssipolitiikkaa ja ehkäisemään ja torjumaan kaikkiin naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa, tukemaan väkivallan uhreiksi joutuneita ja saattamaan hyväksikäyttäjät vastuuseen panemalla sillä välin täysimääräisesti täytäntöön Turkin lain nro 6284 perheen suojelemisesta ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemisestä sekä kaikki Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiaa koskevassa oikeuskäytännössä yksilöidyt toimenpiteet; on erittäin huolissaan Istanbulin pääsyyttäjän viraston tekijänoikeus- ja teollisuusrikoksista vastaavan viraston syytekirjelmästä, jossa pyritään lakkauttamaan naismurhien torjuntafoorumi (KCDP), joka on yksi Turkin suurimmista ja merkittävimmistä naisten oikeuksia ajavista ryhmistä ja joka torjuu sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, ja syyttää sitä julkisen moraalin rikkomisesta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että on tärkeää puolustaa Turkissa kokoontumisvapautta, joka on kirjattu Turkin perustuslakiin ja joka on positiivinen Turkin liittymisestä Euroopan ihmisoikeussopimukseen johtuva velvoite; pitää valitettavana kokoontumis- ja mielenosoitusvapauden vakavaa taantumista ja siihen kohdistuvia voimistuvia paineita, kun otetaan huomioon, että maakuntien kuvernöörit käyttävät ja laajentavat mielenosoituksia ja mielenosoituksia koskevia kieltoja rutiininomaisesti, että rauhanomaisia mielenosoittajia ja toimittajia vastaan on käytetty liiallista voimaa kun samalla lainvalvontaviranomaisiin sovelletaan yleistä rankaisemattomuutta, ja että mielenosoittajille on määrätty hallinnollisia sakkoja ja syytteitä terrorismiin liittyvistä teoista; on erityisen huolissaan Vanin maakunnan kuvernöörin asettamasta kiellosta, joka on ollut voimassa yli viisi vuotta Vanissa; pitää valitettavana, että Turkin poliisi on ottanut toimittajia maalitauluiksi julkisissa mielenosoituksissa, muun muassa noudattamalla Turkin turvallisuuspääosaston (EGM) huhtikuussa 2021 allekirjoittamaa toimintaohjetta, jossa Turkin poliisivoimia ohjeistetaan estämään protesteista ja mielenosoituksista kertovat lehdistön kuva- tai äänitallenteet ja jonka soveltamisen ylin hallintotuomioistuin myöhemmin keskeytti viittaamalla perusoikeuksien rajoittamiseen; kehottaa jälleen viranomaisia luopumaan syytteistä Boğaziçin yliopiston opiskelijoita vastaan, joita syytetään heidän harjoitettuaan oikeuttaan rauhanomaiseen kokoontumiseen, ja korostaa, että on tärkeää varmistaa yliopistojen akateeminen vapaus ja riippumattomuus; on tältä osin huolissaan äskettäisestä päätöksestä erottaa kolme valittua dekaania Boğaziçin yliopistosta, jonka nykyinen rehtori nimitettiin presidentin asetuksella elokuussa 2021; suhtautuu myönteisesti Euroopan ulkoasiainhallinnon (EUH) 4. helmikuuta 2021 antamaan lausuntoon, jossa muistutettiin, että covid-19-pandemiaa ei saa käyttää kriittisten äänien vaientamisen keinona, ja jossa tuomittiin korkean tason virkamiesten hlbti-opiskelijoita vastaan käyttämä vihapuhe; tuomitsee jyrkästi poliisin viimeaikaiset väkivaltaiset tukahduttamistoimet, jotka kohdistettiin Boğaziçin yliopistolla järjestettyyn Pride-kulkueeseen ja joiden yhteydessä opiskelijoita vastaan käytettiin laitonta liiallista voimaa ja useita osallistujia pidätettiin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuo jälleen esille vakavan huolensa suhteettomista ja mielivaltaisista toimenpiteistä, joilla on rajoitettu sananvapautta; panee merkille, että toimittajien määrä Turkin vankiloissa on edelleen vähentynyt ja että vapauttavien päätösten määrä on viime aikoina noussut toimittajia vastaan nostetuissa asioissa; vaatii vapauttamaan kaikki toimittajat, kirjailijat, media-alan työntekijät ja sosiaalisen median käyttäjät, jotka ovat edelleen laittomasti pidätettyinä pelkästään ammattinsa ja kansalaisoikeuksiensa harjoittamisen vuoksi, ja hylkäämään heitä vastaan nostetut syytteet; suhtautuu myönteisesti ylimmän hallinto-oikeuden hiljattain antamiin tuomioihin, joilla keskeytettiin joidenkin lehdistökortteja koskevien asetusten artiklojen täytäntöönpano ja kiellettiin levittämästä poliisin kiertokirjettä, jossa kiellettiin audiovisuaaliset tallenteet julkisissa mielenosoituksissa; ilmaisee samalla vakavan huolensa toimittajien, tiedotusvälineiden työntekijöiden ja sosiaalisen median käyttäjien jatkuvista mielivaltaisista pidätyksistä, epämääräisten terrorismirikosten järjestelmällisestä käytöstä heidän vaientamiseensa, sosiaalisen median alustoille asetetuista kasvavista rajoituksista ja sensuurista sekä käytännöstä tutkia ihmisiä ja asettaa heidät syytteeseen esimerkiksi islamilaisten arvojen väitetystä loukkaamisesta; on erityisen tyrmistynyt Turkin rikoslain 299 pykälän karkeasta väärinkäytöstä; toteaa, että kyseinen pykälä koskee presidentin solvaamista, josta voidaan tuomita 1–4 vuodeksi vankeuteen; pitää täysin suhteettomana sitä, että vuodesta 2014, eli presidentti Erdoğanin ensimmäisestä toimikaudesta alkaen, on käynnistetty yli 160 000 tutkintaa, nostettu yli 35 000 kannetta ja annettu yli 12 800 tuomiota presidentin solvaamisesta; kehottaa Turkin viranomaisia muuttamaan presidentin solvaamista koskevaa lakia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätösten mukaiseksi ja noudattamaan Venetsian komission suosituksia Turkin lainsäädännön saattamiseksi tässä asiassa Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaiseksi; on erityisen järkyttynyt toimittaja Sedef Kabaşin tapauksesta, jonka Istanbulin 36. rikostuomioistuin on äskettäin tuominnut kahdeksi vuodeksi ja neljäksi kuukaudeksi vankeuteen väitetystä ”presidentin solvaamisesta” TELE1-televisionkanavan suorassa lähetyksessä 14. tammikuuta 2022; pitää valitettavana Kabaşin kohtelua siitä lähtien, kun hänet pidätettiin 22. tammikuuta 2022 keskiyöllä jouduttuaan julkisesti hallituksen korkeiden virkamiesten kohteeksi, ja ollessaan 49 päivää tutkintavankeudessa, ja tuomitsee sen, että Istanbulin pääsyyttäjän laatimassa syytekirjelmässä vaadittiin jopa 12 vuoden ja 10 kuukauden vankeusaikaa eri rikoksista; pitää tätä tapausta selkeänä esimerkkinä 299 artiklan väärinkäytöstä, jonka tarkoituksena on vaikuttaa lamaannuttavasti kaikkiin toimittajiin ja kansalaisiin, jotka mahdollisesti esittävät arvostelua presidenttiä tai hallitusta kohtaan; on huolestunut 28. tammikuuta 2022 julkaistun lehdistö- ja yleisradiotoimintaa koskevan presidentin kiertokirjeen johdosta, koska se saattaa merkitä perusoikeuksien ja -vapauksien laitonta rajoittamista; on huolissaan siitä, että kaikista Euroopan neuvoston jäsenistä Turkilla oli eniten sananvapauden loukkauksiin liittyviä tuomioita Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa vuonna 2021, ja pitää valitettavana, että Turkki kuuluu edelleen maihin, joissa eniten hyökätään lehdistönvapautta vastaan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että toimittajien ja riippumattomien tiedotusvälineiden jatkuva syytteeseenpano, sensurointi ja häirintä aiheuttavat yhä huolta Turkissa ja että tähän on puututtava viipymättä, koska se murentaa Turkin yhteiskunnan demokraattista luonnetta; on lisäksi huolissaan toimittajiin ja oppositioon kohdistetuista toimista Euroopan unionissa; kehottaa Turkin radio- ja televisioneuvostoa (RTÜK), lopettamaan turkkilaisten toimittajien ja radio- ja televisioyhtiöiden oikeutettua sananvapautta rajoittavien sakkojen ja lähetyskieltojen liiallisen määräämisen; on huolissaan RTÜK:n esittämästä uhasta kieltää kansainvälisten tiedotusvälineiden Deutsche Wellen, Euronewsin ja Voice of American lähetykset, jos ne eivät hae lähetyslisenssejä, jotka mahdollistavat tiedotusvälineiden valvojan harjoittaman sisällönvalvonnan; kehottaa RTÜK:tä lopettamaan riippumattomiin lähetystoiminnan harjoittajiin kohdistetut syrjivät rangaistustoimensa; pitää valitettavana, että hallituksen taholta käytetään yhä enemmän taloudellista vaikutusvaltaa, mukaan lukien julkisten varojen jakautumista (mainonta, julkiset tarjouskilpailut) koskeva avoimuuden puute, mikä antaa hallitukselle mahdollisuuden joukkotiedotusvälineiden lähes täydelliseen valvontaan; on huolissaan valtion propagandasta, jota levitetään valtion johtamista ja hallitusta tukevista tiedotusvälineistä; kehottaa lehdistömainontavirastoa (BİK) varmistamaan, että julkista mainontaa koskevia kieltoja ei käytetä tukahduttamaan riippumattomien tiedotusvälineiden raportointia, kuten tapahtui päivälehti Evrenselille; katsoo, että kyseessä oli Turkin lehdistöhistorian pohjanoteeraus; kehottaa Turkin presidentin viestintäjohtajaa varmistamaan, että lehdistökorttihakemukset käsitellään nopeasti ja lopetetaan rikosilmoitusten käyttö ja vihamielinen retoriikka toimittajia vastaan; kehottaa Turkin kansalliskokousta toteuttamaan jatkotoimia Turkin perustuslakituomioistuimen tammikuussa 2022 antamassa tuomiossa, jossa pyydetään muotoilemaan uudelleen internetiä koskevan lain 9 artikla sanan- ja lehdistönvapauden suojelemiseksi; on erityisen huolissaan kyproksenturkkilaisen toimittajan Ali Kişmirin tapauksesta, sillä häntä kiellettiin äskettäin pääsemästä Turkkiin ja häntä vastaan nostetaan syytteitä Turkin hallituksen arvostelemisesta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee merkille, että Turkki hyväksyi vuonna 2021 neljännen ja viidennen oikeudellisen paketin, jotka ovat oikeansuuntaisia mutta vaatimattomia toimia, joilla ei puututa tärkeimpiin huolenaiheisiin; toteaa kuitenkin, että tämänhetkiset ongelmat eivät johdu pelkästään ongelmallisesta lainsäädännöstä vaan ovat usein tulosta siitä, ettei voimassa olevia asianmukaisia säännöksiä ole pantu täytäntöön eikä sitä varten ole poliittista tahtoa; on edelleen huolissaan oikeusvaltion ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja puolueettomuuden jatkuvasta rapautumisesta Turkissa sekä hallituksen viime vuosina toteuttamien joukkoirtisanomisten lamaannuttavasta vaikutuksesta sekä hallituksen meneillään olevista oikeustapauksista antamista julkisista lausunnoista, mikä heikentää oikeuslaitoksen riippumattomuutta, puolueettomuutta ja yleisiä valmiuksia tarjota tehokkaita oikeussuojakeinoja ihmisoikeusrikkomuksia vastaan; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että oikeuslaitoksen uudistuksilla ei korjata näitä perustavanlaatuisia puutteita; korostaa pitävänsä tätä äärimmäisen huolestuttavana, koska kyseessä on toimivan demokraattisen järjestelmän kulmakivi, joka toimii väestön palveluksessa ja hyväksi; panee merkille, että Turkin perustuslakituomioistuimeen nimitettiin tammikuussa 2021 tuomari, joka oli toiminut vain 20 päivää kassaatiotuomioistuimessa ja aiemmin Istanbulin pääsyyttäjänä, jolloin hän osallistui muun muassa Osman Kavalaa, Gezi-puiston mielenosoittajia ja toimittajana toimivia Can Dündaria ja Erdem Gülia vastaan nostettuihin kiistanalaisiin kanteisiin; huomauttaa, että tuomareiden ja syyttäjien neuvosto (HSK) aiheuttaa suurta huolta siitä, että oikeuslaitos ei ole täysin riippumaton; kehottaa jälleen korjaamaan kyseisen neuvoston rakenteelliset puutteet ja puutteet sen jäsenten valintaprosessissa, jotta voidaan varmistaa sen riippumattomuus ja lopettaa sen mielivaltaiset päätökset; tuomitsee jyrkästi useiden turkkilaisten tuomareiden ja syyttäjien irtisanomiset ja pakkosiirrot; muistuttaa, että kaikkia oikeuslaitoksessa tapahtuvia irtisanomisia ja nimityksiä olisi valvottava erityisen tiukasti, että toimeenpanovallan käyttäjää on kiellettävä puuttumasta oikeuslaitoksen toimintaan tai pyrkimästä vaikuttamaan siihen ja että tuomarien nimittämisessä on noudatettava riippumattomuuden ja puolueettomuuden periaatteita; on kauhistunut raporteista, joiden mukaan terrorismista syytettyjä henkilöitä edustavia asianajaja on vainottu siten, että heitä on syytetty samasta rikoksesta kuin heidän asiakastaan tai siihen liittyvästä rikoksesta, mikä on muodostanut selkeän esteen oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja oikeussuojan saatavuutta koskevan oikeuden toteutumiselle; kehottaa Turkin hallitusta takaamaan asianajajien itsenäisen työskentelyn ja vapauttamaan kaikki ne, jotka on pidätetty laittomasti pelkästään oikeudellisten tehtäviensä hoitamisen vuoksi; panee erittäin huolestuneena merkille, että vaikka poikkeustila kumottiin virallisesti heinäkuussa 2018, sen vaikutukset demokratiaan ja perusoikeuksiin tuntuvat edelleen voimakkaasti, ja se vaikuttaa edelleen moniin henkilöihin, muun muassa yli 152 000 virkamieheen, kuten opettajiin, lääkäreihin, (rauhan-)tutkijoihin, asianajajiin, tuomareihin ja syyttäjiin, jotka erotettiin mielivaltaisesti ja joita kiellettiin pysyvästi työskentelemästä julkisella sektorilla tai jopa ammatissaan ylipäätään; korostaa, että monilla näistä irtisanomisista on edelleen tuhoisia vaikutuksia irtisanottuihin ja heidän perheisiinsä, mukaan lukien pysyvä sosiaalinen ja ammatillinen leima; suhtautuu erittäin epäilevästi hätätoimenpiteiden tilaa käsittelevän tutkintakomission toimintaan sisäisenä oikeussuojamekanismina sen riippumattomuuden ja puolueettomuuden puutteen vuoksi; panee merkille, että mielivaltaiset passien peruutukset ovat edelleen merkittävä vapaan liikkuvuuden loukkaus huolimatta joistakin asteittaisista parannuksista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ilmaisee huolensa siitä, että perustuslakituomioistuimessa on pantu vireille suuri ja kasvava määrä hakemuksia, jotka koskevat perustuslaillisten oikeuksien loukkauksia, sekä siitä, ettei tällaisten loukkausten paljastuttua ole tehty mitään muutoksia; panee merkille perustuslakituomioistuimen presidentin hiljattain antamat lausunnot, joissa todetaan, että yli 73 prosenttia vuonna 2021 vastaanotetuista yli 66 000 kanteesta koski oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, ja joissa tilannetta kuvataan huonoksi; kyseenalaistaa niiden tuomioistuimen menettelysääntöihin tehtyjen muutosten laillisuuden, joiden nojalla päätöksiä voidaan lykätä vuodella; |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille, että Turkin viranomaiset hyväksyivät maaliskuussa 2021 uuden ihmisoikeuksia koskevan toimintasuunnitelman, joka on periaatteessa myönteinen asia; panee kuitenkin merkille, että siinä jätetään ratkaisematta useita taustalla olevia kysymyksiä ja että hallituksen sitoutumista mitataan sen mukaan, miten laajasti se toteuttaa suunnitelman ja missä määrin toteutetaan uudistuksia, joilla varmistetaan suunnitelman sen soveltaminen kaikkiin kansalaisiin ilman syrjintää; kehottaa Turkin viranomaisia tehostamaan pyrkimyksiään puuttua tehokkaasti kurdien, armenialaisten, assyrialaisten ja erityisesti romaniyhteisön asunto- ja koulutustilanteeseen, sillä romaniyhteisö kärsii edelleen suhteellisesti suuremmasta köyhyydestä, työttömyydestä, syrjinnästä ja syrjäytymisestä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa panemaan täysimääräisesti täytäntöön Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot ja Euroopan neuvoston ministerikomitean väliaikaiset päätöslauselmat asepalveluksesta omantunnon syistä kieltäytymisestä; panee tässä yhteydessä merkille Turkin viranomaisten ministerikomitealle esittämän toimintasuunnitelman ja kannustaa niitä laatimaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan tarvittavan lainsäädännön avulla oikeudenmukainen ja esteetön asepalveluksesta kieltäytymisen käyttö; on huolissaan siitä, että perustuslakituomioistuimessa vuonna 2017 tehdyn ensimmäisen aseistakieltäytymistä koskevan kanteen jälkeen kanteiden määrä on kasvanut ja että kanteet ovat olleet vireillä ilman olennaista yhteydenpitoa kanteiden esittäjiin; kehottaa tekemään tarvittavat oikeudelliset muutokset, jotta voidaan lopettaa syytteiden nostaminen ja rankaiseminen sekä kaikki rajoitukset, jotka koskevat asepalveluksesta kieltäytyneitä henkilöitä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa Turkin viranomaisia edistämään myönteisiä ja vaikuttavia uudistuksia ajatuksen, vakaumuksen ja uskonnon vapauden alalla mahdollistamalla sen, että uskonnolliset yhteisöt voivat saada oikeushenkilöllisyyden ja opetusoikeudet, ja noudattamalla Venetsian komission suosituksia uskonnollisten yhteisöjen asemasta sekä kaikkia asiaa koskevia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksiä ja Euroopan neuvoston päätöslauselmia, myös niitä, jotka koskevat kreikkalais-ortodoksista väestöä Gökçeadan (Imbros) ja Bozcaadan (Tenedos) saarilla; kehottaa Turkin hallitusta tehostamaan käynnissä olevia toimia, jotka liittyvät muun muassa aleviittien identiteetin julkiseen tunnustamiseen ja palvontapaikkojen (cemevi) oikeudelliseen asemaan ja niiden rahoitukseen, noudattaen asiaankuuluvia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioita pakollisista uskonnon- ja etiikanopetuksesta sekä aleviittien pyhätöistä; kehottaa Turkin viranomaisia kunnioittamaan täysimääräisesti kulttuuristen ja uskonnollisten monumenttien ja symbolien historiallista ja kulttuurista luonnetta, erityisesti niiden, jotka on luokiteltu Unescon maailmanperintökohteiksi; panee huolestuneena merkille viimeaikaisen kehityksen historiallisessa Panagia Soumelan luostarissa, joka sisältyy Unescon maailmanperintöluetteloon; painottaa, että on poistettava rajoitukset, jotka koskevat pappien koulutusta, virkaan nimittämistä ja virassa seuraamisen järjestystä, sallittava Halkin seminaarin uudelleen avaaminen ja poistettava kaikki esteet sen asianmukaiselta toiminnalta; kehottaa uudelleen Turkkia kunnioittamaan ortodoksikristittyjen ekumeenisen patriarkaatin roolia kaikkialla maailmassa sekä tunnustamaan sen oikeushenkilöyden ja kirkollisen ”ekumeeninen patriarkka” -arvonimen julkisen käytön; pitää valitettavana, että sen jälkeen, kun muita kuin islamilaisia säätiöitä koskeva vaalilaki kumottiin vuonna 2013, uutta vaalilakia ei ole vielä julkaistu, mistä on aiheutunut vakavia ongelmia näiden säätiöiden asianmukaisen hallinnon kannalta, koska vaaleja ei voida järjestää; panee huolestuneena merkille, että uskonnollisiin vähemmistöihin, pääasiassa alevisteihin, kristittyihin ja juutalaisiin, kohdistuvasta vihapuheesta ja viharikoksista raportoidaan edelleen ja että tutkimukset ovat pysyneet tehottomina; kehottaa Turkin viranomaisia asettamaan rikoksentekijöitä tehokkaasti syytteeseen ja suojelemaan asianmukaisesti kaikkia uskonnollisia vähemmistöjä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää valitettavana Turkin hallituksen kansalaisyhteiskuntaan, ihmisoikeuksien puolustajiin, asianajajiin, toimittajiin, tutkijoihin, ammattiyhdistysaktiiveihin, etnisiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin ja lukuisiin Turkin kansalaisiin kohdistuvaa jatkuvaa oikeudellista ja hallinnollista painostusta sekä sitä, että heidän vapaata toimintatilaansa on koko ajan kavennettu Turkissa; tuomitsee kansalaisjärjestöjen, myös merkittävien ihmisoikeusjärjestöjen ja tiedotusvälineiden, mielivaltaisen sulkemisen; kehottaa Turkkia pitämään kriittisiä tai eriäviä ääniä, mukaan lukien ihmisoikeuksien puolustajat, lakimiehet, tutkijat ja toimittajat, arvokkaina osapuolina yhteiskunnallisessa vuoropuhelussa sen sijaan, että heidän asemaansa horjutetaan, jotta he voivat toimia tehtäviensä mukaisesti ja toimintakenttänsä puitteissa ja harjoittaa ammattiaan vapaasti, koska tämä mahdollistaa terveemmän demokratian ja yhteiskunnan yleisesti; toistaa Turkin hallitukselle esittämänsä kehotuksen tarkistaa joukkotuhoaseiden leviämisen rahoituksen estämisestä joulukuussa 2020 annetun uuden lain, jossa Turkin sisäministeriölle ja presidentille annetaan laajat valtuudet rajoittaa valtiosta riippumattomien järjestöjen, liikekumppanuuksien, riippumattomien ryhmien ja yhdistysten toimintaa ja jolla ilmeisesti pyritään edelleen rajoittamaan, suitsimaan ja valvomaan kansalaisyhteiskuntaa; on huolissaan Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun ja Euroopan neuvoston parlamentaarisen edustajakokouksen huomautuksista, joissa todettiin, että ihmisoikeusjärjestöt tarkastettiin ensimmäisenä tämän lain nojalla; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita painostamaan enemmän Turkin hallitusta ja lisäämään tukeaan ihmisoikeuksien puolustajille ja riippumattomalle kansalaisyhteiskunnalle Turkissa, myös asiaankuuluvien rahoitusvälineiden avulla; kehottaa komissiota tarjoamaan liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) ja naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline – Globaali Eurooppa -välineen asiaankuuluvien ohjelmien kautta riittävästi rahoitusta kansalaisyhteiskunnalle, valtiosta riippumattomille toimijoille ja ihmisten välisille yhteyksille, jotta demokratiaa edistävät toimet voidaan asettaa etusijalle, mikä auttaisi luomaan poliittista tahtoa, jota tarvitaan EU:n ja Turkin suhteiden vahvistamiseksi; kehottaa komissiota tutkimaan paikallishallintojen rahoitusta yhteistä etua koskevissa hankkeissa; korostaa, että IPA III -välineestä myönnettävä rahoitustuki perustuu ”perusasiat ensin” -lähestymistapaan liittyviin ehtoihin, ja toistaa tässä yhteydessä vaatimuksensa, että Turkin uudistusten IPA-rahoitus on maksettava täysin avoimesti ja että sitä hallinnoi suoraan EU tai tunnustettu kansainvälinen instituutio; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ilmaisee syvän huolensa hlbti-henkilöiden ihmisoikeustilanteen valtion ajamasta heikentämisestä ja etenkin fyysisistä hyökkäyksistä ja viharikoksista, jotka ovat kohdistuneet varsinkin transihmisiin, pitkään jatkuneesta Pride-kulkueiden kiellosta eri puolilla maata, kokoontumis-, yhdistymis- ja sananvapauksien rajoituksista ja sensuurista tiedotusvälineissä ja internetissä, ja kehottaa Turkin hallitusta suojelemaan näiden henkilöiden yhdenvertaisia ja laillisia oikeuksia; muistuttaa, että on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kaikki kansalaiset voivat nauttia kyseisistä vapauksista turvallisesti; pitää valitettavana Turkin hallituksen yhä homofobisempaa asennetta ja sitä, että korkean tason virkamiehet käyttävät hlbti-henkilöihin kohdistuvaa vihapuhetta, jolla pyritään leimaamaan ja kriminalisoimaan hlbti-yhteisö ja joka voi toimia kasvualustana viharikoksille ja voimakkaana kimmokkeena lisääntyvälle häirinnälle, syrjinnälle ja mahdollisesti väkivallalle; muistuttaa, että Turkin Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaisiin velvoitteisiin kuuluu velvollisuus torjua hlbti-henkilöihin kohdistuvaa syrjintää ja väkivaltaa, ja kehottaa viranomaisia noudattamaan sitoumuksiaan; kehottaa lisäämään työlainsäädännön syrjinnän kieltävään määräykseen suojelun perusteiksi sukupuolinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti ja sukupuoliominaisuudet; korostaa, että oikeudenkäyntimenettelyjä käytetään ihmisoikeuksien puolustajien, kansalaisjärjestöjen ja lakimiesten vaientamiseen ja aktivismin, erityisesti hlbti-henkilöiden oikeuksien puolustajien, rajoittamiseen; on huolissaan Istanbulin, Ankaran ja Diyarbakirin asianajajaliittoja koskevasta rikostututkinnasta ja Lähi-idän teknillisen yliopiston vuoden 2019 Pride-marssin osallistujia koskevasta oikeusjutusta; suhtautuu myönteisesti jälkimmäistä tapausta koskevaan vapauttavaan päätökseen; seuraa erittäin huolestuneena Ankaran asianajajaliiton johtokuntaa ja puheenjohtajaa vastaan meneillään olevaa oikeudenkäyntiä, jossa Ankaran yleisen syyttäjän virasto pyrkii langettamaan syytetyille jopa kahden vuoden vankilatuomion ”julkisen virkamiehen loukkaamisesta” heidän kritisoituaan uskontoasioiden viraston (Diyanet) johtajaa tämän 14. huhtikuuta 2020 antamista avoimen homofobisista lausunnoista, joiden mukaan ”islam kiroaa homoseksuaalisuuden [...] sillä se tuo mukanaan sairautta ja mädättää sukupolvia”; kehottaa Turkin viranomaisia ottamaan käyttöön tarvittavat oikeudelliset toimenpiteet seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän lopettamiseksi EU:n perusoikeuskirjan 21 artiklan mukaisesti; kehottaa viranomaisia yhdenmukaistamaan homofobisia ja transfobisia viharikoksia koskevan rikoslainsäädäntönsä Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission yleisen poliittisen suosituksen nro 7 kanssa; kehottaa Turkkia luopumaan kaikista rauhanomaisiin hlbti-tapahtumiin osallistuneihin henkilöihin kohdistuvista syytteistä ja poistamaan Pride-tapahtumia koskevat pitkittyneet kiellot; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on syvästi huolissaan oppositiopuolueisiin, erityisesti HDP:hen ja muihin, erityisesti tasavaltalaiseen kansanpuolueeseen (CHP), kohdistuvista jatkuvista hyökkäyksistä, kuten painostuksesta, pakottamisesta niitä lopettamaan toimintansa ja niiden jäsenten vangitsemisesta, jotka horjuttavat demokraattisen järjestelmän asianmukaista toimintaa; korostaa, että demokratia edellyttää ilmapiiriä, jossa puolueet, kansalaisyhteiskunta ja tiedotusvälineet voivat toimia ilman niihin kohdistuvia uhkia tai mielivaltaisia rajoituksia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee erittäin huolestuneena merkille, että HDP, sen valitut pormestarit ja sen puoluejärjestöt, myös sen nuorisojärjestöt, ovat joutuneet nimenomaisesti ja jatkuvasti Turkin viranomaisten silmätikuiksi ja kriminalisoimiksi ja että tämä on johtanut tilanteeseen, jossa vankilassa on tällä hetkellä yli 4 000 HDP:n jäsentä; tuomitsee edelleen jyrkästi HDP:n entisten yhteispuheenjohtajien Selahattin Demirtașin ja Figen Yüksekdağin marraskuusta 2016 jatkuneen pidätyksen ja pyytää vapauttamaan heidät välittömästi; on tyrmistynyt siitä, että Turkin viranomaiset jättävät Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot, jotka velvoittavat Turkin vapauttamaan Selahattin Demirtașin välittömästi, jatkuvasti huomiotta eivätkä noudata niitä; tuomitsee jyrkästi syytteen, jonka Turkin kassaatiotuomioistuimen yleinen syyttäjä nosti ja Turkin perustuslakituomioistuin hyväksyi yksimielisesti kesäkuussa 2021, joka koski HDP:n lakkauttamista ja 451 henkilön poliittisen toiminnan kieltoa, mukaan lukien suuren osan puolueen nykyisestä johtajistosta, ja jolla heitä estetään harjoittamasta minkäänlaista poliittista toimintaa seuraavien viiden vuoden aikana; palauttaa mieliin, että perustuslakituomioistuin on aiemmin kieltänyt kuusi kurdimyönteistä puoluetta; panee erittäin huolestuneena merkille, että HDP:n lakkauttamista koskeva tapaus on monen vuoden ajan käynnissä olleen puolueen tukahduttamisen huipentuminen, ja toistaa, että puolueen kieltäminen olisi vakava poliittinen virhe, koska se olisi peruuttamaton isku moniarvoisuudelle ja demokraattisille periaatteille; korostaa lisäksi Ankaran 22. rikostuomioistuimen roolia niin kutsutussa Kobanen asiassa 108:aa henkilöä vastaan, mukaan lukien lukuisat HDP:n poliitikot; panee merkille yleisen syyttäjän erityisen roolin ja vaatii selkeyttä erityisesti väitettyyn poliittiseen puuttumiseen, josta asian yhteydessä on dokumentoitu; kyseenalaistaa myös sen, että miten tuomioistuin onnistui käsittelemään ja hyväksymään 530-sivuisen asiakirjan viikossa kuulematta vastaajia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on huolestunut CHP:n varapuheenjohtajaa Gökçe Gökçeniä vastaan vireillä olevasta oikeusjutusta osana puoleen koko johtokuntaa koskevia tutkimuksia erään pamfletin julkaisemisesta ja jakelusta; on järkyttynyt siitä, että yhdessä Gökçeniä vastaan nostetuista kolmesta kanteesta Ankaran yleisen syyttäjän virasto syytti häntä kyseisen pamfletin julkaisemiseen liittyen fyysisestä hyökkäyksestä presidenttiä vastaan, josta vankeustuomio olisi vähintään viiden vuoden mittainen; panee merkille, että vaikka Ankaran 18. korkein rikostuomioistuin on hylännyt tämän kanteen, herjausta, vihaan yllyttämistä ja presidenttiin kohdistuvaa kunnianloukkausta koskevat kaksi muuta oikeudenkäyntiä jatkuvat edelleen; on edelleen vakavasti huolissaan CHP:n Istanbulin maakuntajohtajan Canan Kaftancıoğlun jatkuvasta poliittisesta ja oikeudellisesta häirinnästä, jossa häntä vastaan nostetaan yhä useampia kanteita; tuomitsee kassaatiotuomioistuimen viimeaikaisen päätöksen pitää voimassa kolme viidestä hänelle annetusta tuomiosta, joiden kesto on neljä vuotta ja 11 kuukautta vankeutta, ja asettaa Kaftancıoğlulle politiikkaan osallistumista koskevan kiellon; on huolissaan Turkin Yeșiller-puolueen rekisteröintiprosessin pitkittämisen mielivaltaisesta luonteesta: puolue haki Turkin sisäministeriöltä todistusta puolueen muodostamisesta sen perustamispäivänä syyskuussa 2020, mutta sille ei ole tähän mennessä myönnetty tällaista todistusta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuomitsee toistuvasti tapahtuneen oppositioon kuuluvien kansanedustajien parlamentaarisen aseman kumoamisen, joka vahingoittaa vakavasti kuvaa Turkin parlamentista demokraattisena instituutiona; muistuttaa tässä yhteydessä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 1. helmikuuta 2022 antamasta tuomiosta, jossa todettiin, että HDP:n 40 parlamentin jäsenen parlamentaarisen koskemattomuuden poistaminen vuonna 2016 loukkasi heidän sananvapauttaan ja kokoontumisvapauttaan; seuraa huolestuneena HDP:n jäsenen Diyarbakır Semra Güzelin tapausta, jota viisi vuotta sitten otettujen valokuvien perusteella syytetään väitetystä ”terroristijärjestön jäsenyydestä” ja jonka parlamentaarinen koskemattomuus poistettiin 1. maaliskuuta 2022; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuomitsee jälleen Turkin viranomaisten päätöksen erottaa yli 150 demokraattisesti valittua pormestaria virasta kyseenalaisten todisteiden perusteella ja mielivaltaisesti korvata heidät uskotuilla miehillä, joita ei ole valittu vaaleilla vaan jotka keskushallinto on nimittänyt; tuomitsee sen, että pelkästään viimeisimpien 31. maaliskuuta 2019 pidettyjen paikallisvaalien jälkeen hallitus on erottanut demokraattisesti valituista 65:stä HDP:n pormestarista 48 Kaakkois-Turkissa ja korvannut monet heistä uskotuilla miehillä; uskoo vahvasti, että nämä laittomat päätökset heikentävät demokratiaa paikallistasolla ja loukkaavat suoraan sen perustavanlaatuisimpia periaatteita ja vievät miljoonilta äänestäjiltä demokraattisesti valitun edustuksen; kehottaa Turkkia palauttamaan syrjäytetyt kaupunginjohtajat virkoihinsa; arvostelee voimakkaasti Turkin hallituksen poliittisia, lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia toimenpiteitä oppositiopuolueita edustavien pormestarien johtamien kaupunkien toiminnan lamaannuttamiseksi Istanbulissa, Ankarassa ja İzmirissä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille viimeaikaiset vaaliuudistukset, jotka on hyväksytty ilman puolueiden välistä yksimielisyyttä, ja vaalikynnyksen alentamisen 10 prosentista 7 prosenttiin, mikä on edelleen liian korkea; panee huolestuneena merkille muutokset ääntenlaskennasta ja muutoksenhakumenettelyistä vastaavien maakuntavaalilautakuntien valintamenettelyssä, ja toteaa, että lautakunnat koostuivat tähän asti korkeimmista tuomareista mutta nyt niiden jäsenet valitaan arvalla; kehottaa jälleen Turkkia parantamaan vaaliympäristöä koko maassa kaikilla tasoilla varmistamalla vapaat ja oikeudenmukaiset toimintaedellytykset kaikille ehdokkaille ja puolueille ja noudattamalla Venetsian komission ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön suosituksia; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tunnustaa, että Turkilla on oikeutettuja turvallisuushuolenaiheita ja oikeus torjua terrorismia; korostaa kuitenkin, että tämä on tehtävä oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia täysin kunnioittaen; toistaa tuomitsevansa jyrkästi ja yksiselitteisesti EU:n terroristijärjestöjen luetteloon vuodesta 2002 kuuluneen Kurdistanin työväenpuolueen (PKK) väkivaltaiset terrori-iskut; pitää tärkeänä, että Turkki, Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot tekevät tiivistä yhteistyötä terrorismin torjunnassa, mukaan lukien Da'eshin torjunta; kannustaa Turkin viranomaisia edelleen jatkamaan tiivistä yhteistyötä EU:n kanssa terrorismin, rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjunnassa ja mukauttamaan terrorismia koskevaa lainsäädäntöään ja siihen liittyviä käytäntöjään eurooppalaisten normien mukaisiksi; panee merkille käynnissä olevat neuvottelut henkilötietojen vaihtamista Europolin ja rikollisuuden ja terrorismin alalla toimivaltaisten Turkin viranomaisten välillä koskevasta kansainvälisestä sopimuksesta; toivoo, että näissä neuvotteluissa pidetään kiinni tietosuojaa ja perusoikeuksia koskevista eurooppalaisista normeista; pyytää jälleen Turkkia mukauttamaan tietosuojalainsäädäntönsä EU:n normeihin, jotta olisi mahdollista tehdä yhteistyötä Europolin kanssa ja parantaa rahanpesun, terrorismin rahoituksen ja kyberrikollisuuden torjuntaa koskevaa sääntelykokonaisuutta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että Turkin terrorismin torjuntaa koskevat säännökset ovat yhä liian laajoja ja niitä käytetään harkinnanvaraisesti ihmisoikeuksien ja minkä tahansa kriittisten äänten, kuten toimittajien, aktivistien ja poliittisen vastustajien, vaientamiseen maassa, ja painottaa, että viranomaiset vähättelevät jatkuvasti tämän uhan vakavaa luonnetta käyttämällä väärin terrorismin torjuntaa koskevaa lainsäädäntöä; toteaa, että tahdonvastaisia katoamisia esiintyy edelleen tässä yhteydessä; on erittäin huolestunut sisäasiainministerin päätöksestä käynnistää Istanbulin kaupunginhallintoa koskeva erityistutkimus yli 550:n kunnan työntekijän väitetyistä terroriyhteyksistä, ja jatkuvasta oikeudellisesta häirinnästä, joka kohdistuu merkittävään ihmisoikeusasianajajaan ja Turkin ihmisoikeusyhdistyksen yhteispuheenjohtajaan Öztürk Türkdoğaniin, jota tutkittiin Ankaran 19:ssä rikostuomioistuimessa syytettynä ”jäsenyydestä laittomassa aseellisessa järjestössä” sen jälkeen, kun Ankaran yleisen syyttäjä virasto oli nostanut häntä vastaan syytteen, mutta joka lopulta vapautettiin syytteistä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on edelleen syvästi huolissaan maan kurdiväestön tilanteesta ja Turkin kaakkoisosan tilanteesta ihmisoikeuksien suojelun, sananvapauden ja poliittisen osallistumisen osalta; on erityisen huolestunut lukuisista tiedoista, joiden mukaan lainvalvontaviranomaiset osallistuvat vankien kidutukseen ja huonoon kohteluun samalla kun ne vastaavat Turkin kaakkoisosassa koettuihin ja väitettyihin turvallisuusuhkiin; tuomitsee poliisitoimenpiteet, joita toteutettiin Kaakkois-Turkissa näkyviä kansalaisyhteiskunnan toimijoita ja poliittisia vastustajia vastaan, ja kehottaa Turkkia varmistamaan ihmisoikeuksien puolustajien suojelun ja turvallisuuden ja käynnistämään pikaisesti näitä tapauksia koskevat riippumattomat tutkimukset; tuomitsee etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen sorron, myös sen, että Turkin perustuslaissa kielletään kurdiyhteisön kaltaisten ryhmien kielet äidinkielenä koulutuksessa ja kaikilla julkisen elämän aloilla; muistuttaa, että tämä rikkoo kansainvälistä oikeutta, jolla suojellaan henkilöiden oikeuksia puolustaa jäsenyyttään etnisessä tai uskonnollisessa vähemmistössä ja ilmaista itseään vähemmistöryhmänsä perinteisellä kielellä; korostaa, että on kiireesti aloitettava uudelleen uskottava poliittinen prosessi, johon osallistuvat kaikki asianomaiset osapuolet ja demokraattiset voimat ja joka johtaa kurdikysymyksen rauhanomaiseen ratkaisemiseen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuomitsee jyrkästi Turkin ulkopuolella asuvien Turkin kansalaisten pakkoluovutukset, kidnappaukset ja kaappaukset, sillä ne ovat oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien vastaisia; kehottaa EU:ta puuttumaan tähän huolestuttavaan käytäntöön omissa jäsenvaltioissaan sekä ehdokasmaissa ja assosioituneissa maissa; on huolissaan Turkin hallituksen pyrkimyksistä vaikuttaa EU:ssa asuviin turkkilaisiin maahanmuuttajiin esimerkiksi YTB-instituutin (Presidency for Turks Abroad and Related Communities) ja DITIB-toimiston (Turkish-Islamic Union for Religious Affairs), sillä tällainen vaikuttaminen voisi häiritä eräiden jäsenvaltioiden poliittisia prosesseja; tuomitsee tässä yhteydessä Turkin hallitusta kannattavien tiedotusvälineiden viimeaikaiset hyökkäykset, joita ei voida hyväksyä, useita ruotsalaisia poliitikkoja vastaan, mukaan lukien Euroopan parlamentin jäsen Evin Incir; toteaa, että hyökkäyksiin sisältyi muun muassa disinformaatiota ja perusteettomia syytöksiä, kuten syytöksiä terrorismiyhteyksistä; on yhä huolestunut siitä, että rasistinen äärioikeistolainen Ülkü Ocakları -liike, joka tunnetaan myös nimellä ”Harmaat sudet” ja joka on läheisessä yhteydessä hallitsevaan Kansallismieliseen toimintapuolueeseen (MHP), leviää paitsi Turkissa myös EU:n jäsenvaltioissa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita selvittämään mahdollisuutta kieltää liikkeen yhdistykset EU:n jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita seuraamaan tiiviisti tämän järjestön rasistisia toimia ja rajoittamaan sen vaikutusvaltaa; kehottaa EUH:n strategisen viestinnän osastoja dokumentoimaan epäilyt, jotka koskevat Turkin disinformaatiota erityisesti Afrikassa, Länsi-Balkanilla, Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa, ja raportoimaan havainnoistaan Euroopan parlamentille; ilmaisee huolensa siitä, että Turkissa asuvat uiguurit ovat yhä alttiita vangitsemiselle ja karkotukselle muihin maihin, jotka voisivat sitten mahdollisesti luovuttaa heidät Kiinaan, missä he todennäköisesti joutuvat vakavan vainon kohteiksi; kehottaa Turkin viranomaisia jättämään Kiinan kanssa tekemänsä luovutussopimuksen ratifioimatta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toistaa olevansa huolestunut siitä, että Turkki ei suostu panemaan täytäntöön Euroopan neuvoston kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi toimivan komitean vuonna 2018 antamia suosituksia; kehottaa Turkkia harjoittamaan nollatoleranssia kidutuksen suhteen ja tutkimaan asianmukaisesti jatkuvat ja uskottavat tiedot kidutuksesta, pahoinpitelystä ja epäinhimillisestä tai halventavasta kohtelusta pidätyksen, kuulustelun tai vankina pitämisen aikana, jotta voidaan lopettaa rankaisemattomuus ja saattaa asiasta vastuussa olevat tilille teoistaan; suhtautuu myönteisesti vankiloita koskevaan asetukseen hiljattain tehtyyn muutokseen, jolla korvataan ruumiintarkastus, jossa kohde joutuu ottamaan vaatteet pois, eli ns. ”strip search”, ”yksityiskohtaisella tarkastuksella”, ja kehottaa vankiloiden ja säilöönottokeskusten pääosaston johtajaa varmistamaan, että se pannaan täysimääräisesti täytäntöön ”ihmisarvoa ja kunniaa kunnioittaen”, kuten muutetussa asetuksessa todetaan, koska tämän käytännön jatkamisesta, myös vankiloissa vierailevia alaikäisiä henkilöitä kohtaan, esitetään edelleen uskottavia syytöksiä; on syvästi huolissaan siitä, että Turkin vankilat ovat täysiä, mikä pahentaa covid-19-pandemian aiheuttamaa tappavaa uhkaa vangeille; on erittäin huolissaan myös mielivaltaisista rajoituksista, jotka koskevat vankien oikeuksia sairaanhoitoon ja vierailuihin; korostaa, että IHD-järjestön (Turkin ihmisoikeusjärjestö) tietojen mukaan vankiloissa on tällä hetkellä 1 605 sairastavaa vankia, joista 604 on vakavasti sairaita; pitää valitettavana entisen parlamentin jäsenen Aysel Tuğlukin vangitsemisen jatkumista huolimatta hänen huonosta terveydentilastaan, joka on todettu lääketieteellisissä raporteissa, jotka valtion johtama rikoslääketieteen laitos (ATK) on sittemmin hylännyt; vaatii Aysel Tuğlukin välitöntä vapauttamista; on järkyttynyt raportoidusta käytännöstä pidättää raskaana olevia ja vastikään synnyttäneitä naisia ja kehottaa Turkkia vapauttamaan kaikki kyseiset naiset ja lopettamaan käytännön, jossa raskaana olevia naisia pidätetään juuri ennen synnytystä tai heti sen jälkeen; on huolestunut HDP:hen kuuluvan parlamentin jäsenen Ömer Faruk Gergerlioğlun häirinnästä, jota hiljattain estettiin matkustamasta ulkomaille ja jota Kandıran yleisen syyttäjän virasto parhaillaan tutkiin – asia, joka äskettäin raukesi – ”valtion ja sen elinten loukkaamisesta”, ”asiantuntijaan vaikuttamisesta” ja ”rikoksen ja rikollisen ylistämisestä”, koska hän on vaatinut Aysel Tuğlukin vapauttamista; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on tyrmistynyt Turkin oikeusasiamiehen syvästä hiljaisuudesta edellä kuvatun maan perusoikeuksien vakavan tilanteen edessä; kehottaa Turkin pääoikeusasiamiestä varmistamaan, että hänen toimielimestään tulee hyödyllinen väline Turkin kansalaisille ja että se vahvistaa aktiivisesti oikeussuojakeinojen hakemisen kulttuuria, kuten toimielin on todennut tavoitteissaan; pitää valitettavana, että maan kaksi tärkeintä ihmisoikeusinstituutiota eli oikeusasiamies ja Turkin ihmisoikeus- ja tasa-arvoinstituutti eivät ole toiminnallisesti, rakenteellisesti tai taloudellisesti riippumattomia; kehottaa Turkin viranomaisia toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, jotta nämä toimielimet noudattavat tarpeen mukaan Pariisin periaatteita ja komission suositusta tasa-arvoelimiä koskevista normeista (13); pitää valitettavana, että tietyt Turkin ihmisoikeus- ja tasa-arvoinstituutin jäsenet ovat osoittaneet suhtautuvansa negatiivisesti perusihmisoikeuksiin, kuten sukupuolten tasa-arvoon, naisten oikeuksiin ja hlbtiq-henkilöiden oikeuksiin, ja ovat ilmaisseet tukensa Turkin vetäytymiselle Istanbulin yleissopimuksesta; kehottaa ihmisoikeustutkintavaliokuntaa käyttämään täysimääräisesti laajaa toimivaltaansa Turkin kansalliskokouksessa tutkiakseen Turkin ihmisoikeusrikkomuksia ja vaatiakseen niistä vastuuseen asettamista ja ehdottaakseen lainsäädäntömuutoksia, joilla varmistetaan kansallisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen niiden kansainvälisten ihmisoikeussopimusten kanssa, joiden osapuolina Turkki on; |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa, että ammattiyhdistysten vapaus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ovat ratkaisevan tärkeitä moniarvoisen yhteiskunnan kehitykselle ja vauraudelle; pitää tässä yhteydessä valitettavana työntekijöiden ja ammattiliittojen oikeuksia koskevia jatkuvia lainsäädännöllisiä puutteita ja korostaa, että järjestäytymisoikeus, kollektiivinen neuvotteluoikeus ja lakko-oikeus ovat työntekijöiden perusoikeuksia; on lisäksi huolissaan siitä, että työnantajat harjoittavat edelleen vahvaa ammattiyhdistysten vastaista syrjintää sekä irtisanomisia, häirintää ja vangitsemista, joita joidenkin ammattiyhdistysten johtajat ja jäsenet edelleen kohtaavat; on myös huolissaan järjestäytyneiden työntekijöiden järjestelmällisestä irtisanomisesta; kehottaa Turkin viranomaisia mukautumaan Kansainvälisen työjärjestön keskeisiin normeihin, joihin maa on sitoutunut, poistamaan ammattiyhdistysoikeuksien käyttöä rajoittavat esteet ja hyödyntämään tehokkaasti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, myös covid-19-pandemian sosioekonomisissa elvytystoimissa; |
| --- | --- |

34.

EU:n ja Turkin yleisemmät suhteet ja Turkin ulkopolitiikka

| 35. | arvostaa suuresti Turkin viranomaisten selkeää tukea Ukrainan itsenäisyydelle, suvereniteetille ja alueelliselle koskemattomuudelle ja sitä, että Turkki on tuominnut Venäjän perusteettoman sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaa vastaan; korostaa EU:n ja Turkin vahvan yhteistyön olennaista merkitystä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa näinä haastavina aikoina ja pitää tässä mielessä myönteisenä sitä, että Turkki on yhdenmukaistanut lainsäädäntöään Naton ja EU:n kanssa; korostaa, että Turkki on Naton liittolainen ja strateginen kumppani, jonka kanssa meillä on merkittäviä yhteisiä etuja; kiittää Turkkia sen päätöksestä vedota vuoden 1936 Montreuxin yleissopimukseen, jossa vaaditaan, että kaikki Mustanmeren valtiot ja muut valtiot pysäyttävät Mustanmeren salmien läpi kulkemisen; suhtautuu lisäksi myönteisesti Turkin jatkuvaan taloudelliseen ja humanitaariseen apuun Ukrainalle sekä Turkin hallituksen avoimeen päätökseen toimia välittäjänä konfliktin osapuolten välillä; kehottaa Turkkia mukauttamaan toimiaan EU:n asettamiin pakotteisiin ja rajoittaviin toimenpiteisiin niitä Venäjän ja Valko-Venäjän viranomaisia ja yksityishenkilöitä vastaan, jotka ovat vastuussa laittomasta hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan ja monista kansainvälisen oikeuden rikkomisista, joita on tapahtunut sodan syttymisestä lähtien; korostaa tässä yhteydessä odottavansa, että Turkki välttää Venäjän Ukrainaan kohdistamaa hyökkäystä koskevan kantansa mukaisesti tulemasta turvasatamaksi Venäjän pääomalle ja investoinneille ja siten kiertämästä selvästi EU:n pakotteita; kannustaa Turkkia sulkemaan ilmatilansa venäläisiltä ilma-aluksilta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | antaa Turkille tunnustusta sen ponnisteluista siinä, että maassa asuu yhä maailman suurin pakolaisväestö; pitää tältä osin myönteisenä, että pakolaisille ja heitä vastaanottaneille yhteisöille tarjotaan edelleen EU:n rahoitusta, ja toteaa sitoutuneensa säilyttämään tämän tuen tulevaisuudessa; kehottaa komissiota varmistamaan Turkin pakolaisavun koordinointivälineen seuraajan nojalla jaettujen varojen jakamisessa täysimittaisen avoimuuden ja täsmällisyyden ja pyytää komissiota varmistamaan, että nämä varat annetaan ensisijaisesti suoraan pakolaisille ja vastaanottaville yhteisöille ja että niitä hallinnoivat vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden takaavat järjestöt; kannattaa EU:n ja Turkin välisen yhteistyön objektiivista arviointia pakolais- ja muuttoliikeasioissa ja korostaa, että molempien osapuolten on tärkeää noudattaa EU:n ja Turkin vuonna 2016 antaman yhteisen julkilausuman ja EU:n ja Turkin takaisinottosopimuksen mukaisia sitoumuksiaan kaikkien jäsenvaltioiden osalta, mukaan lukien maaliskuussa 2020 keskeytetyn Kreikan saarilta palaavien henkilöiden takaisinoton uudelleen aloittaminen tai vapaaehtoisen humanitaarisen maahanpääsyn järjestelmän aktivointi; toteaa painokkaasti, että perusvapauksien kunnioittamisen on oltava EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanoprosessin keskiössä; on erittäin tyytyväinen Turkin kansalaisyhteiskunnan ja paikallisviranomaisten olennaiseen panokseen pakolaisten kotouttamisessa; kannattaa suojelupalvelujen parempaa ja laajempaa saatavuutta tietyille heikossa asemassa oleville ryhmille; kehottaa Turkin hallitusta parantamaan syyrialaispakolaisten pääsyä työmarkkinoille ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla vältetään kansalaisuudettomuuden riski Turkissa syntyneiden syyrialaislasten sukupolvelta; tunnustaa Turkin maahanmuuttopaineet, mutta vastustaa voimakkaasti kaikkea Turkin hallituksen toteuttamaa maahanmuuttajien välineellistämistä; on huolissaan jatkuvista tiedoista, joiden mukaan afganistanilaiset ja muut pidätetyt henkilöt ovat pyrkineet ylittämään rajan ja karkotettu mielivaltaisesti Syyriaan; pitää valitettavina ihmissalakuljetustapauksia ja ihmisoikeusloukkauksia, joiden kohteiksi pakolaiset ovat Turkissa joutuneet; vaatii, että pakolaisten palauttamisen olisi tapahduttava vain vapaaehtoiselta pohjalta ja turvallisesti, ja kehottaa Turkkia tarjoamaan kansainvälisille ja kansallisille järjestöille laajemman pääsyn karkotuskeskuksiin, jotta voidaan seurata palautettavia henkilöitä ja tarjota heille apua; panee huolestuneena merkille merkit lisääntyvästä rasistisista ja muukalaisvihamielisistä hyökkäyksistä ulkomaalaisia vastaan sekä pakolaisvastaisen narratiivin käytöstä ja lisääntyvästä muuttoliikkeen vastaisesta mielialasta Turkin politiikassa ja yhteiskunnassa; panee merkille, että turvapaikkahakemusten määrä kasvoi edelleen Kyproksessa vuonna 2021, ja muistuttaa Turkin velvoitteesta toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet estääkseen uusien meri- tai maareittien luomisen Turkista suuntautuvaa laitonta muuttoliikettä varten; |
| --- | --- |

36.

| 37. | toistaa tukevansa nykyistä tulliliittoa ja kehottaa Turkkia noudattamaan velvoitteitaan ja muun muassa poistamaan vapaan liikkuvuuden esteet, jotka eivät liity tulleihin; katsoo, että kauppasuhteiden vahvistaminen voisi tuoda konkreettisia etuja kansalaisille Turkissa ja EU:ssa, ja tukee siksi komission ehdotusta neuvottelujen aloittamisesta molempia osapuolia hyödyttävästä paremmasta tulliliitosta, johon liittyy tehokas ja vaikuttava riidanratkaisumekanismi; varoittaa kuitenkin, että tulliliiton nykyaikaistamisen olisi perustuttava ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskeviin tiukkoihin ehtoihin, kansainvälisen oikeuden ja hyvien naapurisuhteiden kunnioittamiseen ja että sen voidaan odottaa toteutuvan vain, jos Turkki panee lisäpöytäkirjan täysimääräisesti täytäntöön Ankaran sopimuksen ulottamiseksi kaikkiin jäsenvaltioihin ilman ennakkoluuloja ja syrjintää; korostaa, että molempien osapuolten on oltava täysin tietoisia tästä demokraattisesta ehdollisuudesta heti neuvottelujen alusta lähtien, koska parlamentti ei anna suostumustaan lopulliseen sopimukseen ilman tuloksia tällä alalla; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että viisumivapaus olisi tärkeä askel ihmisten välisten yhteyksien helpottamisessa, ja että se on erittäin tärkeää Turkin kansalaisille, erityisesti opiskelijoille, tutkijoille, liike-elämän edustajille ja henkilöille, joilla on perhesiteitä EU:n jäsenvaltioissa; toistaa tukevansa viisumivapauteen tähtäävää prosessia, kunhan asetetut ehdot on pantu täytäntöön, ja kannustaa Turkin hallitusta toteuttamaan toimia, joilla se yhdenmukaistaa viisumipolitiikkaansa EU:n viisumipolitiikkaan, ja noudattamaan täysimääräisesti viisumivapautta koskevassa etenemissuunnitelmassa esitettyjä 72 kriteeriä syrjimättä mitään jäsenvaltiota; korostaa, että Turkin vielä täyttämättä olevien kuuden vertailuarvon osalta on tapahtunut hyvin vähän todellista edistystä; toteaa, että uudessa ihmisoikeuksia koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetään, että täyttämättä olevien vertailuarvojen täyttämistä nopeutetaan; korostaa, että Turkin terrorismin vastaisen lainsäädännön ja tietosuojalainsäädännön tarkistaminen ovat keskeisiä edellytyksiä perusoikeuksien ja -vapauksien varmistamiselle; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pitää valitettavana, että komission jäsen Várhelyi muutti äskettäin naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosastoa (NEAR) siten, että Turkista vastaava yksikkö yhdistettiin eteläisestä naapuruudesta vastaaviin yksiköihin; katsoo, että tämä väitetysti sisäisen organisaation tehostamiseksi ja järkeistämiseksi tehty toimenpide on vakava poliittinen virhe, jota Turkin hallitus ja kaikki Eurooppa-myönteiset turkkilaiset toimijat ovat arvostelleet voimakkaasti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | suhtautuu myönteisesti Turkin hallituksen päätökseen ratifioida Pariisin ilmastosopimus, sen lupaukseen tulla hiilineutraaliksi vuoteen 2053 mennessä ja sen ilmoitukseen mukautua Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan; katsoo, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpano on EU:lle ja Turkille tärkeä tilaisuus yhdenmukaistaa kauppa- ja ilmastopolitiikkojaan, ja kehottaa EU:ta koordinoimaan ja tukemaan Turkkia tässä yhteydessä kunnianhimoisten ilmastonsuojelutoimenpiteiden toteuttamiseksi; panee merkille, että EU:n virastoilla ja EU:n talousliitoilla voi olla myönteinen rooli EU:n ja Turkin välisessä vihreää muutosta koskevassa yhteistyössä; kehottaa Turkkia jatkamaan edistymistä ympäristö- ja ilmastotoimiin liittyvien EU:n direktiivien ja säännöstön yhdenmukaistamisessa; kehottaa Turkin hallitusta seuraamaan ilmoitustaan ja laatimaan kansallisen strategian ja toimintasuunnitelman hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi mielekkäällä tavalla; antaa tunnustusta ympäristöoikeuksien puolustajien työlle ja varoittaa suurten julkisten infrastruktuurihankkeiden vakavista ympäristövaikutuksista; panee merkille, että Istanbulin kanavan rakentaminen alkoi vuonna 2021, ja korostaa ympäristönsuojelijoiden ja ympäristöinsinöörikamarin varoituksia siitä, että kanava vaarantaa Istanbulin niukat vesivarat ja tuhoaa ympäröivän ekosysteemin, mukaan lukien Mustanmeren ja Marmaranmeren välisen luonnollisen tasapainon; kehottaa Turkin viranomaisia ryhtymään välittömiin toimiin Marmaranmeren suojelemiseksi ja kieltämään kaikki infrastruktuurihankkeet, jotka lisäisivät kyseisen vesistön pilaantumista; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti Turkin hallituksen päätökseen myöntää Marmaranmerelle erityinen ympäristönsuojeluasema; kehottaa jälleen Turkin hallitusta keskeyttämään suunnitelmansa Akkuyun ydinvoimalan rakentamisesta ja kuulemaan naapurimaiden hallituksia Akkuyun hankkeen mahdollisesta lisäkehittämisestä, sillä voimala sijoitetaan erittäin maanjäristysherkälle alueelle ja olisi siten vakava uhka Turkin lisäksi myös koko Välimeren alueelle; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että Turkki voi harjoittaa omaa ulkopolitiikkaansa omien etujensa ja päämääriensä mukaisesti, mutta odottaa, että tätä politiikkaa puolustetaan diplomatialla ja vuoropuhelulla kansainvälisen oikeuden pohjalta ja että Turkki ehdokasmaana sovittaa sen yhä paremmin yhteen EU:n politiikan kanssa; katsoo, että EU:n ja Turkin yhteistyö ulko- ja turvallisuuspolitiikassa on erittäin tärkeää ja että EU:n tulevat turvallisuusrakenteet erityisesti sen naapurustossa edellyttävät strategista yhteistyötä ja parempaa viestintää Turkin kanssa, jotta ne olisivat tehokkaita; katsoo, että EU:n ja Turkin välistä yhteistyötä voidaan lisätä useilla ulkopolitiikan aloilla, esimerkiksi Ukrainassa ja Afganistanissa; muistuttaa lisäksi, että EU ja Nato ovat edelleen Turkin luotettavimmat pitkäaikaiset kumppanit kansainvälisessä turvallisuusyhteistyössä, ja kehottaa Turkkia säilyttämään poliittisen johdonmukaisuuden ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla, kun otetaan huomioon sen rooli Naton jäsenenä ja asema EU:n ehdokasvaltiona; kehottaa Turkin hallitusta käsittelemään Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyshakemuksia vilpittömin mielin, osallistumaan rakentavalla tavalla toimiin, joilla pyritään ratkaisemaan jäljellä olevat ongelmat EU:n arvojen ja oikeudellisten vaatimusten mukaisesti ja pidättymään minkäänlaisen epäasianmukaisen painostuksen käyttämisestä tässä prosessissa; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että kaikista ehdokasmaista Turkki on vähiten mukautunut (14 prosenttia) yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP) ja yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan (YTPP), ja kehottaa jälleen Turkkia kääntämään tämän suuntauksen ensi tilassa, kun otetaan huomioon suuret mahdollisuudet yhteisiin toimiin alueella ja maailmanlaajuisesti; panee tässä yhteydessä huolestuneena merkille, että Turkin ulkopolitiikka on viime vuosina ollut törmäyskurssilla EU:n YUTP:n mukaisten painopisteiden kanssa, myös Kaukasian, Syyrian, Libyan ja Irakin osalta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on tyytyväinen Turkin ja Armenian äskettäiseen lähentymiseen ottaen huomioon kahdenvälisen yhteydenpidon aloittamista koskevan päätöksen, erityisedustajien nimittämisen ja kyseisten kahden maan välisten lentojen jatkamisen; katsoo, että tämä yritys on erittäin myönteinen kehitys, jolla on myönteinen vaikutus alueen vaurauteen ja turvallisuuteen; kannustaa molempia osapuolia jatkamaan näitä toimia suhteidensa täydelliseksi normalisoimiseksi ja kehottaa EU:ta tukemaan aktiivisesti tätä prosessia; kannustaa Turkkia pohjustamaan tietä Turkin ja Armenian kansojen väliselle aidolle sovinnolle, mukaan lukien Armenian kansanmurhaa koskevan kiistan ratkaiseminen, ja noudattamaan täysimääräisesti velvoitteitaan suojella armenialaista ja muuta kulttuuriperintöä; toivoo, että tämä johtaisi suhteiden normalisoitumiseen Etelä-Kaukasiassa; suhtautuu lisäksi myönteisesti Turkin diplomaattisiin ponnisteluihin suhteiden normalisoimiseksi Lähi-idän eri maiden, erityisesti Israelin, kanssa; kannustaa Turkkia jälleen kerran tunnustamaan armenialaisten kansanmurhan; |
| --- | --- |

42.

| 43. | panee merkille, että vaikka itäisellä Välimerellä on havaittavissa joitakin merkkejä jännitteiden lieventymisestä edellisen Turkkia koskevan kertomuksen jälkeen, äskettäin on havaittu jännityksen lisääntyneen uudestaan; on edelleen täysin tietoinen siitä, että mahdollinen myönteinen dynamiikka voi helposti muuttua milloin tahansa, sillä taustalla olevia kysymyksiä ei ole vieläkään ratkaistu; pitää tässä yhteydessä valitettavina Turkin viranomaisten hiljattain antamia lausuntoja, joissa Kreikan suvereniteetti kyseenalaistetaan joillakin sen saarilla, mikä on haitallista ja heikentää alueen turvallisuusympäristöä; kehottaa edelleen Turkkia ja kaikkia sidosryhmiä sitoutumaan vilpittömästi kiistojen rauhanomaiseen ratkaisuun ja pidättymään yksipuolisista ja toimista ja uhkailuista; kehottaa edelleen erityisesti kaikkia osapuolia osoittamaan aitoa yhteistä sitoutumista vilpittömässä mielessä tapahtuvaan neuvottelemiseen talousvyöhykkeiden ja mannerjalustan rajojen määrittämisestä kansainvälisten sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti; tuomitsee tässä yhteydessä sen, että Turkin sota-aluksen häiritsevät tutkimusaluksia, jotka suorittavat tutkimuksia Kyproksen tasavallan rajaamalla talousvyöhykkeellä; tuomitsee lisäksi sen, että Turkki loukkaa Kreikan kansallista ilmatilaa, mukaan lukien lennot asuttujen ja muiden alueiden yli, koska tällaiset toimet loukkaavat kansainvälisen oikeuden vastaisesti sekä EU:n jäsenvaltioiden suvereniteettia että niiden täysivaltaisia oikeuksia; ilmaisee täyden solidaarisuutensa Kreikalle ja Kyproksen tasavallalle; vahvistaa, että Kyproksen tasavallalla on oikeus tehdä kahdenvälisiä sopimuksia talousvyöhykkeellään sekä etsiä ja hyödyntää luonnonvarojaan kansainvälisen oikeuden mukaisesti; pitää valitettavana, että Turkin kansalliskokouksen Kreikalle vuonna 1995 osoittamaa ”casus belli” -vaatimusta ei ole vielä kumottu; pitää myönteisenä Kreikan ja Turkin välisen tunnustelevan neuvottelukierroksen jatkamista, jossa pyritään käsittelemään mannerjalustan ja talousvyöhykkeen rajaamista kansainvälisen oikeuden mukaisesti; kehottaa jälleen Turkin hallitusta allekirjoittamaan ja ratifioimaan YK:n merioikeusyleissopimuksen, joka on osa EU:n säännöstöä; tukee tältä osin Kyproksen tasavallan hallituksen Turkille esittämää kutsua neuvotella vilpittömässä mielessä maiden rannikkojen välisistä merirajoista tai turvautua kansainväliseen tuomioistuimeen, ja kehottaa Turkkia hyväksymään Kyproksen kutsun; pitää myönteisenä Turkin panosta kaasunsaannin varmuuteen liittämällä Trans Anatolian Pipeline -kaasuputken (TANAP) Adrianmeren kaasuputkeen (TAP); toistaa tukevansa Eurooppa-neuvoston ehdotusta itäistä Välimerta koskevasta monenvälisestä konferenssista ja korostaa, että vihreän kehityksen ohjelma ja energiasiirtymä voisivat tarjota tärkeitä mahdollisuuksia yhteistyöhön perustuvien, kestävien ja osallistavien energiaratkaisujen saavuttamiseksi itäisellä Välimerellä; kehottaa tekemään itäisestä Välimerestä todellisen katalysaattorin vihreän kehityksen ohjelman ulkoisessa ulottuvuudessa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää valitettavana, että Kyproksen ongelmaa ei ole ratkaistu, ja korostaa, että asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien ja sovittujen puitteiden mukainen ratkaisu vaikuttaa myönteisesti Turkin suhteisiin EU:hun; vahvistaa näkemyksensä, että ainoa kestävä ratkaisu Kyproksen kysymykseen, myös sen ulkoisiin näkökohtiin, on oikeudenmukainen, kattava ja toteuttamiskelpoinen YK:n kehyksessä saavutettava ratkaisu, joka perustuu sellaiseen kahden yhteisön ja kahden alueen liittovaltioon, jolla on yksi kansainvälinen oikeushenkilöys, yksi suvereniteetti ja yksi kansalaisuus ja joka on poliittisesti yhdenvertainen, kuten YK:n asiaankuuluvissa turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa on säädetty, kansainvälisen oikeuden mukaisesti ja unionin perustana olevia periaatteita kunnioittaen; pitää valitettavana, että Turkin hallitus on luopunut ratkaisulle sovitusta perustasta ja YK:n kehyksestä puolustaa yksin kahden valtion ratkaisua Kyproksessa; kehottaa Turkkia luopumaan tästä kahden valtion ratkaisua koskevasta ehdotuksesta, jota ei voida hyväksyä; kehottaa lisäksi Turkkia vetämään joukkonsa Kyproksesta ja pidättäytymään kaikista yksipuolisista toimista, jotka vahvistaisivat saaren pysyvää jakautumista, ja pidättymään toimista, joilla muutetaan demografista tasapainoa; tuomitsee Turkin ja Kyproksen alueiden, jotka eivät ole hallituksen valvonnassa, välisen niin kutsutun talous- ja rahoituspöytäkirjan allekirjoittamisen; tuomitsee sen, että Turkki rikkoo edelleen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia 550 (1984) ja 789 (1992), joissa Turkkia kehotetaan siirtämään Varoshan alue laillisille asukkailleen YK:n väliaikaisen hallinnon alaisuudessa tukemalla Varoshan kaupungin avaamista yleisölle; katsoo, että tämä tilanne heikentää keskinäistä luottamusta ja siten mahdollisuutta aloittaa uudelleen suorat neuvottelut kokonaisvaltaisesta ratkaisusta Kyproksen ongelmaan; ilmaisee tässä yhteydessä vakavan huolensa viimeaikaisista uusista laittomista toimista Varoshan edustalla olevalla aidatulla alueella, jossa avataan uusi osa rantaa, sekä edellämainitusta äskettäin allekirjoitetusta talous- ja rahoituspöytäkirjasta, jonka avulla Turkki rahoittaa Varoshan jälleenrakennushankkeita; kehottaa Turkin hallitusta palaamaan vuoropuheluun, joka perustuu YK:n malliin, joka on ainoa toteuttamiskelpoinen tie kohti sovintoa; kehottaa käynnistämään uudelleen neuvottelut Kyproksen yhdistymisestä YK:n pääsihteerin suojeluksessa mahdollisimman pian ja jatkamaan siitä, mihin neuvottelut jäivät Crans-Montanan prosessissa vuonna 2017; kehottaa jälleen Turkkia noudattamaan velvoitettaan soveltaa rajoituksitta ja ilman syrjintää Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirjan määräyksiä kaikkiin jäsenvaltioihin, kuten Kyproksen tasavaltaan; pitää valitettavana, että Turkki ei edelleenkään ole edistynyt suhteidensa normalisoinnissa Kyproksen tasavallan kanssa; korostaa, että yhteistyö on edelleen olennaisen tärkeää oikeus- ja sisäasioiden sekä ilmailulainsäädännön ja lentoliikennettä koskevan viestinnän aloilla kaikkien EU:n jäsenvaltioiden, myös Kyproksen tasavallan, kanssa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa Turkkia antamaan Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle tältä osin tarvittavaa tilaa toimia asemansa mukaisesti yhtenä saaren laillisena yhteisönä, joka on Kyproksen tasavallan perustuslain heille takaama oikeus; kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan ottaa Kyproksen turkkilainen yhteisö mukaan muistuttaen, että he ovat Euroopan unionissa; kehottaa kaikkia osapuolia osoittamaan rohkeampaa lähestymistapaa yhteisöjen tuomiseksi yhteen; korostaa, että EU:n säännöstö on pantava täytäntöön koko saarella Kyproksen ongelman kokonaisvaltaisen ratkaisun jälkeen, ja korostaa samalla, että Kyproksen tasavalta on vastuussa sen toimien tehostamisesta, joilla helpotetaan kyproksenturkkilaisten yhteistyötä EU:n kanssa; antaa tunnustusta kateissa olevien henkilöiden kahden yhteisön komitean tärkeälle työlle ja toistaa arvostavansa sitä, että pandemian pahimman vaiheen jälkeen Turkki tarjoaa komitealle asteittain pääsyn asiaankuuluviin paikkoihin, myös sotilasalueille; kehottaa Turkkia tehostamaan toimiaan keskeisten tietojen toimittamiseksi sotilaallisista arkistoistaan sekä todistajien kuulemiseksi suljetuilla alueilla; kehottaa Turkkia tekemään yhteistyötä asianomaisten kansainvälisten organisaatioiden, erityisesti Euroopan neuvoston, kanssa, jotta ehkäistään ja torjutaan kulttuuriperinnön laitonta kauppaa ja tarkoituksellista tuhoamista; |
| --- | --- |

45.

| 46. | toistaa tuomitsevansa Turkin sotilaalliset väliintulot Syyriassa, sillä ne loukkaavat kansainvälistä oikeutta ja heikentävät koko alueen vakautta ja turvallisuutta; kehottaa Turkin hallitusta lopettamaan Pohjois-Syyrian ja Afrinin laittoman miehityksen ja toistaa, että turvallisuuskysymykset eivät voi oikeuttaa yksipuolisia sotilaallisia toimia vieraassa maassa; tuomitsee sen, että Turkki ja paikalliset syyrialaiset ryhmittymät polkevat siviilien oikeuksia ja rajoittavat heidän vapauksiaan Turkin miehittämillä alueilla ilman seurauksia; tuomitsee sen, että syyrialaisia pakolaisia siirretään laittomasti Pohjois-Syyriaan, jotta voidaan muuttaa kurdialueen väestörakennetta Syyriassa; tuomitsee sen, että Turkki jatkaa Syyrian kansalaisten laitonta siirtämistä Turkkiin, jotta heitä vastaan voidaan nostaa syyte terrorismista, joka voi johtaa elinkautiseen vankeuteen; tuomitsee meneillään olevat Turkin hyökkäykset Irakin alueelle ja jatkuvan sotilaallisen läsnäolon Irakin alueella, erityisesti hyökkäykset jesidienemmistöiselle Sinjarin alueelle, jotka estävät Da'eshia vuonna 2014 paenneiden jesidien ja kristittyjen paluun alueelle; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa Turkkia täysin sitoutumaan Libyan konfliktin rauhanomaiseen ratkaisemiseen YK:n johdolla; panee merkille, että jatkuva ulkomainen puuttuminen Libyaan vaikeuttaa yhä vakavasti YK:n johtaman Berliinin prosessin täytäntöönpanoa; kehottaa Turkkia noudattamaan täysimääräisesti YK:n turvallisuusneuvoston asettamaa aseidenvientikieltoa, tekemään täysimääräistä yhteistyötä Välimerellä toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation (EUNAVFOR MED IRINI) kanssa ja mahdollistamaan tehokkaan yhteistyön viimeksi mainitun ja Naton Sea Guardian -operaation välillä; toistaa tuomitsevansa Turkin ja Libyan kahden yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisen kattavasta turvallisuusyhteistyöstä ja sotilaallisesta yhteistyöstä ja merialueiden rajaamisesta, sillä ne ovat yhteydessä toisiinsa ja rikkovat selvästi sekä kansainvälistä oikeutta että asiaa koskevia YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia ja EU:n jäsenvaltioiden suvereeneja oikeuksia; kehottaa Turkkia omaksumaan rakentavamman lähestymistavan Somalian vakauttamiseksi ja lisäämään poliittista ja operatiivista koordinointiaan EU:n kanssa tässä asiassa; |
| --- | --- |

47.

Tie eteenpäin EU:n ja Turkin suhteissa

| 48. | painottaa, että demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien on pysyttävä EU:n ja Turkin suhteiden keskiössä missä tahansa kehyksessä, jonka olisi perustuttava kansainvälisen oikeuden, monenvälisyyden ja hyvien naapuruussuhteiden periaatteisiin; toistaa, että liittymisprosessi ja sen arvopohjainen lähestymistapa ovat olleet pääasiallisena kehyksenä EU:n ja Turkin suhteille, että tämä kehys on tehokkain väline harjoittaa normatiivista painostusta ja paras kehys Turkin yhteiskunnan demokraattisten ja Eurooppa-myönteisien pyrkimyksien ylläpitämiselle ja lähentymisen edistämiselle EU:n kanssa; toteaa, että se ei tässä vaiheessa löydä perusteita muuttaa ehtoihin perustuvaa kantaansa Turkin kanssa käytävien liittymisneuvottelujen muodollisesta keskeyttämisestä; toteaa, että päättäessään avoimesti rikkoa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen sitovia tuomioita, jotka koskevat Osman Kavalan ja muiden tapausta, Turkin nykyinen hallitus on tarkoituksellisesti kumonnut kaikki pyrkimykset avata liittymisprosessi uudelleen nykyisissä olosuhteissa; kannustaa molempia osapuolia tarkastelemaan suhteidensa nykytilaa kattavan korkean tason vuoropuhelun avulla ja tutkimaan liittymisprosessin rinnalla toisiaan täydentäviä tapoja, kuten uudistetun assosiaatiosopimuksen käyttöä, jotta voidaan palata uudistettuun, tasapainoiseen ja vastavuoroiseen kumppanuuteen, joka on vahvasti riippuvainen demokratiasta, oikeusvaltioperiaatteesta sekä perusoikeuksista ja -vapauksista; |
| --- | --- |

48.

| 49. | huomauttaa, että EU:n ja Turkin suhteiden tämänhetkinen tila saattaa johtaa epätyydyttäviin tuloksiin; kehottaa tasapainottamaan suhteen uudelleen yhteiseen etuun nojaavan yhteistyön muodostamalta vakaalta pohjalta ja myös lisäämällä luottamusta samalla kun pidättäydytään yksipuolisista toimista ja provosoivista lausunnoista; |
| --- | --- |

49.

| 50. | katsoo, että EU:n olisi yhä hyödynnettävä kaikki mahdollisuudet vuoropuheluun, yhteisymmärrykseen ja kantojen lähentymiseen Turkin kanssa; kehottaa Turkkia aloittamaan rakentavan ja vilpittömän vuoropuhelun – myös ulkopoliittisista kysymyksistä, joissa Turkki ja EU ovat olleet vastakkain – jotta se ja EU voisivat jälleen löytää yhteisen sävelen ja yhteisymmärryksen, aloittaa jälleen hyviä naapuruussuhteita edistävän vuoropuhelun ja yhteistyön ja jotta uudistusprosessi voitaisiin polkaista uudelleen käyntiin Turkissa; huomauttaa, että EU:n toimielimillä on vaihtelevia painopisteitä EU:n ja Turkin suhteita koskevissa olemassa olevissa kehyksissä, minkä vuoksi on hyvin vaikea löytää toimivaa tietä eteenpäin; pahoittelee Turkkia koskevan pitkän aikavälin strategian, johdonmukaisen politiikan ja yhtenäisen johtajuuden puutetta EU:ssa; kehottaa komission ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajia sekä komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa osoittamaan vahvempaa, strategista ja arvoihin perustuvaa johtajuutta, johon liittyy asianmukainen vastuuvelvollisuus parlamenttia kohtaan; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita laatimaan johdonmukaisen ja virtaviivaistetun lähestymistavan tähän asiaan, koska se koskee yhtä EU:n suurimmista naapureista ja tärkeimmistä kumppaneista, mukaan lukien kaikkien EU:n toimielinten tiivis yhteistyö; kehottaa EUH:ta tehostamaan transatlanttista vuoropuhelua ja yhteistyötä Bidenin hallinnon kanssa sen Turkki-suhteiden osalta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | katsoo, että suhteiden yleisen tilan parantamiseksi kummankin osapuolen on käytettävä kunnioittavaa kieltä, ponnisteltava vallitsevien ennakkoluulojen ja väärinkäsitysten torjumiseksi ja mahdollistettava toisen osapuolen julkisessa keskustelussaan esittämän näkökulman objektiivisempi ja kattavampi tarkastelu ja kumottava osapuolten heikkenevät käsitykset toisistaan; kehottaa tässä yhteydessä komissiota käynnistämään Turkin yhteiskuntaan suunnatun viestintäpolitiikan, jonka tavoitteena on lisätä tietoisuutta EU:sta; korostaa, että räikeä, revisionistinen ja aggressiivinen retoriikka vain vahvistaa molempien osapuolten äärimmäisiä kantoja ja että pelkästään vastakkainasetteluihin perustuva lähestymistapa hyödyttää niitä, jotka pyrkivät erottamaan Turkin ja EU:n; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa sisällyttämään Turkin naapurimaana edelleen EU:n tulevaisuuteen suuntautuviin pitkän aikavälin poliittisiin suunnitelmiin, jotka koskevat ratkaisevan tärkeitä vihreää ja digitaalista siirtymää sekä terveyttä, ja kehottaa komissiota pysymään avoimena niillä muilla politiikan aloilla, joita voidaan pitää molempia osapuolia kiinnostavina, esimerkiksi tavoille, joilla Turkki voitaisiin integroida edelleen EU:n arvoketjuihin; panee tyytyväisenä merkille Turkin yhteiskunnan jatkuvan aktiivisen osallistumisen EU:n ohjelmiin, erityisesti koulutuksen, innovoinnin, nuorison ja urheilun aloilla, sillä ne luovat ihmisten välille lähempiä kumppanuuksia ja auttavat vihreän ja digitaalisen siirtymän synkronoimisessa EU:n ja Turkin välillä; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti sopimuksiin, joilla Turkille myönnetään assosioituneen maan asema Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, Erasmus+-ohjelmaan ja Euroopan solidaarisuusjoukkoihin vuosiksi 2021–2027; panee merkille, että komissio on perustanut Turkin investointifoorumin; kehottaa sovittamaan tämän foorumin täysin yhteen EU:n poliittisten painopisteiden ja ehdollisuuden kanssa äskettäin perustetun Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR+) puitteissa, jotta voidaan määrittää ja koordinoida eurooppalaisten ja kansainvälisten rahoituslaitosten välillä asianmukaisia investointimahdollisuuksia sekä kansallisella että paikallisella tasolla vihreää ja digitaalista siirtymää silmällä pitäen; korostaa, että parlamentin tiivis osallistuminen EKKR+:n strategiseen johtokuntaan, joka vastaa investointien ohjaamisesta ja hyväksyy EKKR+:n investointien ikkunoiden perustamisen, on ratkaisevan tärkeää tämän prosessin demokraattisen valvonnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Turkin kansalliskokous sopi lopulta EU:n ja Turkin parlamentaarisen sekavaliokunnan kokouksesta, joka pidettiin maaliskuussa 2022 ja oli ensimmäinen tällainen kokous joulukuun 2018 jälkeen; on edelleen sitä mieltä, että parlamentaarinen vuoropuhelu on yhä keskeinen osa EU:n ja Turkin suhteita, ja toivoo, että EU:n ja Turkin parlamentaarinen sekavaliokunta jatkaa asianmukaista toimintaansa; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle sekä Turkin tasavallan presidentille, hallitukselle ja parlamentille ja pyytää kääntämään tämän päätöslauselman turkiksi. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  EUVL L 330, 20.9.2021, s. 1.

(2)  EUVL L 134, 7.5.2014, s. 3.

(3)  EUVL L 291, 12.11.2019, s. 47.

(4)  EUVL L 372 I, 9.11.2020, s. 16.

(5)  EUVL L 400, 12.11.2021, s. 157.

(6)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 81.

(7)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 209.

(8)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 247.

(9)  EUVL C 425, 20.10.2021, s. 143.

(10)  EUVL C 328, 6.9.2016, s. 2.

(11)  EUVL C 132, 24.3.2022, s. 88.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0466.

(13)  Komission suositus (EU) 2018/951, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2018, tasa-arvoelimiä koskevista normeista (EUVL L 167, 4.7.2018, s. 28).

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/19

---

P9_TA(2022)0223

Ilmastonmuutosta ja puolustusta koskeva EUH:n etenemissuunnitelma

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 ilmastonmuutosta ja puolustusta koskevasta EUH:n etenemissuunnitelmasta (2021/2102(INI))

(2022/C 493/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) V osaston ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) V osaston ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuosille 2030 ja 2050 asetetut unionin hiilineutraaliutta koskevat tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosille 2030 ja 2050 asetetut unionin hiilineutraaliutta koskevat tavoitteet,

| — | ottaa huomioon 9. marraskuuta 2020 päivätyn ilmastonmuutosta ja puolustusta koskevan etenemissuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. marraskuuta 2020 päivätyn ilmastonmuutosta ja puolustusta koskevan etenemissuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 5. lokakuuta 2021 annetun ilmastonmuutosta ja turvallisuutta koskevan yhdennetyn lähestymistavan toimintamallin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. lokakuuta 2021 annetun ilmastonmuutosta ja turvallisuutta koskevan yhdennetyn lähestymistavan toimintamallin,

| — | ottaa huomioon EU:n johtamissa sotilasoperaatioissa sovellettavan ympäristönsuojelua ja energiankäytön optimointia koskevan unionin toimintamallin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n johtamissa sotilasoperaatioissa sovellettavan ympäristönsuojelua ja energiankäytön optimointia koskevan unionin toimintamallin,

| — | ottaa huomioon Euroopan puolustusrahaston perustamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/697 (1) ja erityisesti sen johdanto-osan 60 kappaleen, jossa mainitaan tavoite tukea 30 prosentilla ilmastotavoitteita, ja johdanto-osan 61 kappaleen, jossa mainitaan tavoite osoittaa ensin 7,5 prosenttia ja sitten 10 prosenttia vuotuisista menoista luonnon monimuotoisuuden vähenemisen torjumiseen vuoteen 2027 mennessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan puolustusrahaston perustamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/697 (1) ja erityisesti sen johdanto-osan 60 kappaleen, jossa mainitaan tavoite tukea 30 prosentilla ilmastotavoitteita, ja johdanto-osan 61 kappaleen, jossa mainitaan tavoite osoittaa ensin 7,5 prosenttia ja sitten 10 prosenttia vuotuisista menoista luonnon monimuotoisuuden vähenemisen torjumiseen vuoteen 2027 mennessä,

| — | ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (2) (NDICI-asetus) ja erityisesti sen johdanto-osan 49 kappaleen, jossa mainitaan tavoite 30 prosentin osoittamisesta ilmastotavoitteisiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (2) (NDICI-asetus) ja erityisesti sen johdanto-osan 49 kappaleen, jossa mainitaan tavoite 30 prosentin osoittamisesta ilmastotavoitteisiin,

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle” (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle” (COM(2020)0301),

| — | ottaa huomioon Naton ilmastonmuutosta ja turvallisuutta koskevan toimintasuunnitelman (Climate Change and Security Action Plan), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Naton ilmastonmuutosta ja turvallisuutta koskevan toimintasuunnitelman (Climate Change and Security Action Plan),

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun EUH:n strategia-asiakirjan ”Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia” ja sen seurantakertomukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun EUH:n strategia-asiakirjan ”Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia” ja sen seurantakertomukset,

| — | ottaa huomioon 22. tammikuuta 2018 hyväksytyt neuvoston päätelmät ulkoisiin konflikteihin ja kriiseihin sovellettavasta yhdennetystä lähestymistavasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. tammikuuta 2018 hyväksytyt neuvoston päätelmät ulkoisiin konflikteihin ja kriiseihin sovellettavasta yhdennetystä lähestymistavasta,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät naisista, rauhasta ja turvallisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät naisista, rauhasta ja turvallisuudesta,

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ilmastodiplomatiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ilmastodiplomatiasta,

| — | ottaa huomioon 25. tammikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ilmasto- ja energiadiplomatiasta – Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ulkoisen ulottuvuuden toteuttaminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. tammikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ilmasto- ja energiadiplomatiasta – Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ulkoisen ulottuvuuden toteuttaminen,

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 ja 10. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 ja 10. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta,

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” (JOIN(2017)0021),

| — | ottaa huomioon puolustusteollisuutta ja avaruutta koskevan komission vuotuisen toimintakertomuksen 2020 (Annual Activity Report 2020 – Defence Industry and Space), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puolustusteollisuutta ja avaruutta koskevan komission vuotuisen toimintakertomuksen 2020 (Annual Activity Report 2020 – Defence Industry and Space),

| — | ottaa huomioon 24. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2021)0082),

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon 21. kesäkuuta 2021 julkistetun ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston tutkimusraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. kesäkuuta 2021 julkistetun ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston tutkimusraportin,

| — | ottaa huomioon Naton johtajien kesäkuussa 2021 tekemät ilmastoa ja turvallisuutta koskevat päätökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Naton johtajien kesäkuussa 2021 tekemät ilmastoa ja turvallisuutta koskevat päätökset,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2021 julkaistun ilmastoa ja turvallisuutta käsittelevän kansainvälisen sotilasneuvoston (International Military Council on Climate and Security) maailman ilmastoa ja turvallisuutta koskevan kertomuksen (World Climate and Security Report), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2021 julkaistun ilmastoa ja turvallisuutta käsittelevän kansainvälisen sotilasneuvoston (International Military Council on Climate and Security) maailman ilmastoa ja turvallisuutta koskevan kertomuksen (World Climate and Security Report),

| — | ottaa huomioon Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) vuosina 2016–2020 rahoittaman BIOSEC-hankkeen vuonna 2021 julkistetun luonnon monimuotoisuutta ja turvallisuutta käsittelevän loppuraportin (Biodiversity and Security), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) vuosina 2016–2020 rahoittaman BIOSEC-hankkeen vuonna 2021 julkistetun luonnon monimuotoisuutta ja turvallisuutta käsittelevän loppuraportin (Biodiversity and Security),

| — | ottaa huomioon ilmastoa ja turvallisuusriskejä käsittelevän Adelphi-hankkeen ”Weathering Risk: A Climate and Security Risk and Foresight Assessment”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastoa ja turvallisuusriskejä käsittelevän Adelphi-hankkeen ”Weathering Risk: A Climate and Security Risk and Foresight Assessment”,

| — | ottaa huomioon EU:n yhteisrahoittamat hankkeet, kuten Sahelin alueella toteuttavan, turvallisuuden ja ilmastokestävyyden parantamista koskevan hankkeen ”FREXUS: Improving security and climate resilience in a fragile context through the water-energy-food security Nexus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n yhteisrahoittamat hankkeet, kuten Sahelin alueella toteuttavan, turvallisuuden ja ilmastokestävyyden parantamista koskevan hankkeen ”FREXUS: Improving security and climate resilience in a fragile context through the water-energy-food security Nexus”,

| — | ottaa huomioon YK:n asiakirjat ihmisten turvallisuudesta ja suojeluvastuusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n asiakirjat ihmisten turvallisuudesta ja suojeluvastuusta,

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton yhteistyöstä transatlanttisten suhteiden puitteissa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton yhteistyöstä transatlanttisten suhteiden puitteissa (3),

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman ilmastodiplomatiasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman ilmastodiplomatiasta (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0084/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0084/2022),

| A. | ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan haastaa Euroopan turvallisuusjärjestyksen ennennäkemättömällä tavalla ja aiheuttaa kaikille unionin ja sen jäsenvaltioiden sektoreille paineita kehittyä vahvemmiksi, kriisinkestävämmiksi ja riippumattomammiksi, erityisesti puolustuksen, turvallisuuden, kyberturvallisuuden ja kriittisen infrastruktuurin aloilla mutta myös energia-alalla ja energiatehokkuudessa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan haastaa Euroopan turvallisuusjärjestyksen ennennäkemättömällä tavalla ja aiheuttaa kaikille unionin ja sen jäsenvaltioiden sektoreille paineita kehittyä vahvemmiksi, kriisinkestävämmiksi ja riippumattomammiksi, erityisesti puolustuksen, turvallisuuden, kyberturvallisuuden ja kriittisen infrastruktuurin aloilla mutta myös energia-alalla ja energiatehokkuudessa;

| B. | ottaa huomioon, että ympäristötekijät voivat vaikuttaa ihmisten ja valtioiden turvallisuuteen erilaisilla suorilla ja välillisillä tavoilla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ympäristötekijät voivat vaikuttaa ihmisten ja valtioiden turvallisuuteen erilaisilla suorilla ja välillisillä tavoilla;

| C. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja ilmastoon liittyvät vaikutukset, kuten ympäristön tilan heikkeneminen, luonnon monimuotoisuuden väheneminen, metsäkato, aavikoituminen, äärimmäiset sääilmiöt, ruoka- ja vesipula, ilman saastuminen ja luonnonkatastrofit, saavat aikaan konflikteja tai kriisejä ja uhkaavat jo nyt paikallista, alueellista ja kansainvälistä turvallisuutta, vakautta ja rauhaa; toteaa, että ilmastonmuutoksesta, jolla jo on ilmeisiä seurauksia, joiden ennustetaan nopeutuvan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, on tullut yhä merkittävämpi riskejä moninkertaistava tekijä, koska se voi osaltaan voimistaa jo olemassa olevia kriisitekijöitä (kuten taloudellisen eriarvoisuuden lisääntymistä tai voimakasta poliittista sortoa), ja että se muodostaa yhdessä hybridi- ja kyberuhkien kanssa uuden turvallisuusuhan, johon vastaaminen edellyttää asianmukaisia resursseja; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja ilmastoon liittyvät vaikutukset, kuten ympäristön tilan heikkeneminen, luonnon monimuotoisuuden väheneminen, metsäkato, aavikoituminen, äärimmäiset sääilmiöt, ruoka- ja vesipula, ilman saastuminen ja luonnonkatastrofit, saavat aikaan konflikteja tai kriisejä ja uhkaavat jo nyt paikallista, alueellista ja kansainvälistä turvallisuutta, vakautta ja rauhaa; toteaa, että ilmastonmuutoksesta, jolla jo on ilmeisiä seurauksia, joiden ennustetaan nopeutuvan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, on tullut yhä merkittävämpi riskejä moninkertaistava tekijä, koska se voi osaltaan voimistaa jo olemassa olevia kriisitekijöitä (kuten taloudellisen eriarvoisuuden lisääntymistä tai voimakasta poliittista sortoa), ja että se muodostaa yhdessä hybridi- ja kyberuhkien kanssa uuden turvallisuusuhan, johon vastaaminen edellyttää asianmukaisia resursseja;

| D. | toteaa, että ilmastonmuutoksen ja konfliktien väliset yhteydet voivat olla monimutkaisia ja että ilmastonmuutoksen konkreettiset vaikutukset konflikteihin ovat useimmiten tilannekohtaisia; katsoo, että on tuettava ilmaston ja turvallisuuden välisen yhteyden parissa työskentelevien tiedeyhteisöjen välistä järjestelmällisempää ja laajempaa keskustelua ja vuorovaikutusta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että ilmastonmuutoksen ja konfliktien väliset yhteydet voivat olla monimutkaisia ja että ilmastonmuutoksen konkreettiset vaikutukset konflikteihin ovat useimmiten tilannekohtaisia; katsoo, että on tuettava ilmaston ja turvallisuuden välisen yhteyden parissa työskentelevien tiedeyhteisöjen välistä järjestelmällisempää ja laajempaa keskustelua ja vuorovaikutusta;

| E. | toteaa, että ilmastonmuutos on edelleen keskeisellä sijalla rauhaa ja turvallisuutta koskevassa toimintaohjelmassa äärimmäisenä uhkatekijöitä moninkertaistavana tekijänä, joka pahentaa jo olemassa olevia sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä riskejä, jotka voivat lisätä levottomuutta ja mahdollisesti johtaa väkivaltaisiin konflikteihin; ottaa huomioon, että ympäristön- ja ilmastonmuutos ja niiden seuraukset lisäävät yhdessä muiden tekijöiden kanssa jo olemassa olevia haavoittuvuuksia, jännitteitä ja riskejä sen sijaan, että ne olisivat aina itsessään alullepanevia tekijöitä tai suora syy valtioiden välisiin tai kansainvälisiin aseellisiin konflikteihin; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos voi vaikuttaa ihmisten turvallisuuteen eri tavoin muun muassa sukupuolen, sosioekonomisen aseman, iän, seksuaalisen suuntautumisen, etnisen alkuperän, uskonnollisen vakaumuksen (tai sen puutteen), toimintakyvyn tai vammaisuuden perusteella; toteaa, että ilmastonmuutoksesta aiheutuu yleensä suhteetonta haittaa erityisesti marginalisoituneille väestöryhmille; ottaa huomioon, että ilmastonmuutokseen liittyvät turvallisuusriskit kohdistuvat erityisesti taloudellisesti huonommassa asemassa oleviin väestönosiin ja että niillä on sosioekonomisia vaikutuksia; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella on kielteisiä vaikutuksia sen koettelemien alueiden kulttuuri- ja luonnonperintöön; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että ilmastonmuutos on edelleen keskeisellä sijalla rauhaa ja turvallisuutta koskevassa toimintaohjelmassa äärimmäisenä uhkatekijöitä moninkertaistavana tekijänä, joka pahentaa jo olemassa olevia sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä riskejä, jotka voivat lisätä levottomuutta ja mahdollisesti johtaa väkivaltaisiin konflikteihin; ottaa huomioon, että ympäristön- ja ilmastonmuutos ja niiden seuraukset lisäävät yhdessä muiden tekijöiden kanssa jo olemassa olevia haavoittuvuuksia, jännitteitä ja riskejä sen sijaan, että ne olisivat aina itsessään alullepanevia tekijöitä tai suora syy valtioiden välisiin tai kansainvälisiin aseellisiin konflikteihin; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos voi vaikuttaa ihmisten turvallisuuteen eri tavoin muun muassa sukupuolen, sosioekonomisen aseman, iän, seksuaalisen suuntautumisen, etnisen alkuperän, uskonnollisen vakaumuksen (tai sen puutteen), toimintakyvyn tai vammaisuuden perusteella; toteaa, että ilmastonmuutoksesta aiheutuu yleensä suhteetonta haittaa erityisesti marginalisoituneille väestöryhmille; ottaa huomioon, että ilmastonmuutokseen liittyvät turvallisuusriskit kohdistuvat erityisesti taloudellisesti huonommassa asemassa oleviin väestönosiin ja että niillä on sosioekonomisia vaikutuksia; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella on kielteisiä vaikutuksia sen koettelemien alueiden kulttuuri- ja luonnonperintöön;

| F. | ottaa huomioon, että ilmastokriisi vaikuttaa sekä ihmisten että valtioiden turvallisuuteen; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella on monenlaisia yhteyksiä poliittiseen, etniseen ja sosioekonomiseen dynamiikkaan ja että se vaikuttaa suoraan konflikteihin lisäämällä katastrofiriskejä ja ekosysteemeihin kohdistuvia paineita, ja katsoo, että tämän vuoksi se on uhka ihmisten toimeentulolle, vedensaannille ja elintarviketurvalle sekä kriittisille infrastruktuureille, sillä se aiheuttaa muun muassa maankäytön muutoksia ja ympäristön tilan heikkenemistä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ilmastokriisi vaikuttaa sekä ihmisten että valtioiden turvallisuuteen; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella on monenlaisia yhteyksiä poliittiseen, etniseen ja sosioekonomiseen dynamiikkaan ja että se vaikuttaa suoraan konflikteihin lisäämällä katastrofiriskejä ja ekosysteemeihin kohdistuvia paineita, ja katsoo, että tämän vuoksi se on uhka ihmisten toimeentulolle, vedensaannille ja elintarviketurvalle sekä kriittisille infrastruktuureille, sillä se aiheuttaa muun muassa maankäytön muutoksia ja ympäristön tilan heikkenemistä;

| G. | toteaa, että merenpintojen nousu on jo aiheuttanut tulvia ja suolaantumista muodostaen merkittävän turvallisuusriskin ja uhan alavien rannikkoseutujen ja saarten olemassaololle; toteaa, että Maailmanpankin vuoden 2021 päivitetyn Groundswell-raportin mukaan ilmastonmuutos voisi pakottaa 216 miljoonaa ihmistä siirtymään maan sisäisesti vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että raportissa todetaan lisäksi, että välittömät ja konkreettiset toimet voivat merkittävästi pienentää ilmastonmuutoksesta johtuvan muuttoliikkeen laajuutta; ottaa huomioon, että veden puutteella on monitahoisia vaikutuksia ihmisten turvallisuuteen ja sosiopoliittiseen vakauteen; toteaa, että ilmastonmuutoksesta johtuen vedensaanti vaikeutuu erityisesti kehitysmaissa samalla, kun veden maailmanlaajuinen kysyntä kasvaa; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos lisää kuivuuden ja tulvien riskiä; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutus elintarvikkeiden hintaan heikentää toimeentuloa aiheuttaen pakkomuuttoa, sairauksia ja nälänhätää, mistä seuraa ennennäkemättömän laaja muuttoliike; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että merenpintojen nousu on jo aiheuttanut tulvia ja suolaantumista muodostaen merkittävän turvallisuusriskin ja uhan alavien rannikkoseutujen ja saarten olemassaololle; toteaa, että Maailmanpankin vuoden 2021 päivitetyn Groundswell-raportin mukaan ilmastonmuutos voisi pakottaa 216 miljoonaa ihmistä siirtymään maan sisäisesti vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että raportissa todetaan lisäksi, että välittömät ja konkreettiset toimet voivat merkittävästi pienentää ilmastonmuutoksesta johtuvan muuttoliikkeen laajuutta; ottaa huomioon, että veden puutteella on monitahoisia vaikutuksia ihmisten turvallisuuteen ja sosiopoliittiseen vakauteen; toteaa, että ilmastonmuutoksesta johtuen vedensaanti vaikeutuu erityisesti kehitysmaissa samalla, kun veden maailmanlaajuinen kysyntä kasvaa; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos lisää kuivuuden ja tulvien riskiä; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutus elintarvikkeiden hintaan heikentää toimeentuloa aiheuttaen pakkomuuttoa, sairauksia ja nälänhätää, mistä seuraa ennennäkemättömän laaja muuttoliike;

| H. | ottaa huomioon, että muuttuvien ilmasto-olosuhteiden vaikutus luonnonvarojen saatavuuteen yhdessä sellaisten tekijöiden, kuten väestönkasvu, hallinnon heikkous ja maanhallinnan haasteet, on johtanut Sahelin alueella lisääntyneeseen kilpailuun rajallisista luonnonvaroista, erityisesti hedelmällisestä maaperästä ja vedestä, mikä on aiheuttanut jännitteitä ja konflikteja yhteisöjen ja samaa elinkeinoa harjoittavien ryhmien välillä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että muuttuvien ilmasto-olosuhteiden vaikutus luonnonvarojen saatavuuteen yhdessä sellaisten tekijöiden, kuten väestönkasvu, hallinnon heikkous ja maanhallinnan haasteet, on johtanut Sahelin alueella lisääntyneeseen kilpailuun rajallisista luonnonvaroista, erityisesti hedelmällisestä maaperästä ja vedestä, mikä on aiheuttanut jännitteitä ja konflikteja yhteisöjen ja samaa elinkeinoa harjoittavien ryhmien välillä;

| I. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos on strategista ympäristöä muokkaava tekijä, koska se voimistaa riskejä ja asettaa rajoituksia; ottaa huomioon, että ilmastokriisi on vaikuttanut kansainväliseen järjestelmään, jossa se voi lisätä geopoliittisia jännitteitä ja muuttaa suurvaltojen välistä tasapainoa; toteaa, että pahantahtoiset toimijat käyttävät ilmastonmuutoskysymyksiä hyväkseen parantaakseen omaa vaikutusvaltaansa tai kannustaakseen vihamielisyyteen; ottaa huomioon, että napajäätiköiden sulaminen lisää geopoliittisia jännitteitä erityisesti Pohjoisnavan alueella; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos on strategista ympäristöä muokkaava tekijä, koska se voimistaa riskejä ja asettaa rajoituksia; ottaa huomioon, että ilmastokriisi on vaikuttanut kansainväliseen järjestelmään, jossa se voi lisätä geopoliittisia jännitteitä ja muuttaa suurvaltojen välistä tasapainoa; toteaa, että pahantahtoiset toimijat käyttävät ilmastonmuutoskysymyksiä hyväkseen parantaakseen omaa vaikutusvaltaansa tai kannustaakseen vihamielisyyteen; ottaa huomioon, että napajäätiköiden sulaminen lisää geopoliittisia jännitteitä erityisesti Pohjoisnavan alueella;

| J. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltain asevoimat ovat menettäneet enemmän sotilaskalustoa ja -infrastruktuuria luonnonkatastrofien kuin Afganistanin ja Irakin aseellisten selkkausten vuoksi yhteensä; ottaa huomioon, että Bidenin hallinto on tehnyt myönteisiä toimia ilmastonmuutoksen torjunnassa muun muassa liittymällä uudelleen Pariisin sopimukseen ja sisällyttämällä ilmastonmuutoksen sen kansallisen turvallisuuden väliaikaisiin strategisiin suuntaviivoihin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltain asevoimat ovat menettäneet enemmän sotilaskalustoa ja -infrastruktuuria luonnonkatastrofien kuin Afganistanin ja Irakin aseellisten selkkausten vuoksi yhteensä; ottaa huomioon, että Bidenin hallinto on tehnyt myönteisiä toimia ilmastonmuutoksen torjunnassa muun muassa liittymällä uudelleen Pariisin sopimukseen ja sisällyttämällä ilmastonmuutoksen sen kansallisen turvallisuuden väliaikaisiin strategisiin suuntaviivoihin;

| K. | ottaa huomioon, että asevoimat kuuluvat maailman suurimpiin fossiilisten polttoaineiden kuluttajiin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että asevoimat kuuluvat maailman suurimpiin fossiilisten polttoaineiden kuluttajiin;

| L. | ottaa huomioon, että unionin oma öljy- ja kaasutuotanto laskee tasaisesti; ottaa huomioon, että unioni on voimakkaasti ja yhä enenevässä määrin riippuvainen energiasta ja että kaikki sen jäsenvaltiot ovat energian nettotuojia ja tuovat energiaa rajoitetusta määrästä kolmansia maita; toteaa, että energiariippuvuus on vuosien 2000 ja 2019 välillä noussut 56 prosentista 61 prosenttiin; toteaa, että tuoreessa tutkimuksessa jäsenvaltioiden puolustusalan, joka käsittää sekä kansalliset asevoimat että EU:ssa toimivat sotilasteknologian teollisuudenalat, hiilijalanjäljen arvioitiin olleen vuonna 2019 noin 24,8 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia; ottaa huomioon, että energian muuntaminen ja kehittyneet asejärjestelmät tarvitsevat kriittisiä raaka-aineita, joiden toimitusketjut aiheuttavat joissakin tapauksissa haavoittuvuuksia myös EU:n puolustusalalla toimiville erikoistuneille pk-yrityksille erityisesti, jos toimitusketjuja hallitsee vain pieni määrä kolmansia maita; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että unionin oma öljy- ja kaasutuotanto laskee tasaisesti; ottaa huomioon, että unioni on voimakkaasti ja yhä enenevässä määrin riippuvainen energiasta ja että kaikki sen jäsenvaltiot ovat energian nettotuojia ja tuovat energiaa rajoitetusta määrästä kolmansia maita; toteaa, että energiariippuvuus on vuosien 2000 ja 2019 välillä noussut 56 prosentista 61 prosenttiin; toteaa, että tuoreessa tutkimuksessa jäsenvaltioiden puolustusalan, joka käsittää sekä kansalliset asevoimat että EU:ssa toimivat sotilasteknologian teollisuudenalat, hiilijalanjäljen arvioitiin olleen vuonna 2019 noin 24,8 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia; ottaa huomioon, että energian muuntaminen ja kehittyneet asejärjestelmät tarvitsevat kriittisiä raaka-aineita, joiden toimitusketjut aiheuttavat joissakin tapauksissa haavoittuvuuksia myös EU:n puolustusalalla toimiville erikoistuneille pk-yrityksille erityisesti, jos toimitusketjuja hallitsee vain pieni määrä kolmansia maita;

| M. | ottaa huomioon, että Euroopan puolustusviraston (EDA) mukaan liikennepolttoaineiden osuus energiankulutuksesta oli 52 prosenttia niissä 22 jäsenvaltiossa, jotka toimittivat vuosien 2016 ja 2017 tiedot (maat, jotka edustavat 96,9:ää prosenttia Euroopan puolustusviraston jäsenvaltioiden kokonaispuolustusmenoista); ottaa huomioon, että EDAn saman kartoituksen mukaan myös sotilasinfrastruktuurit ja -rakennukset kuluttavat paljon energiaa ja että vuonna 2017 pelkästään lämmityksen osuus jäsenvaltioiden asevoimien energiankulutuksesta oli keskimäärin 32 prosenttia ja 75 prosenttia tästä energiasta tuotettiin polttoöljyllä ja maakaasulla; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Euroopan puolustusviraston (EDA) mukaan liikennepolttoaineiden osuus energiankulutuksesta oli 52 prosenttia niissä 22 jäsenvaltiossa, jotka toimittivat vuosien 2016 ja 2017 tiedot (maat, jotka edustavat 96,9:ää prosenttia Euroopan puolustusviraston jäsenvaltioiden kokonaispuolustusmenoista); ottaa huomioon, että EDAn saman kartoituksen mukaan myös sotilasinfrastruktuurit ja -rakennukset kuluttavat paljon energiaa ja että vuonna 2017 pelkästään lämmityksen osuus jäsenvaltioiden asevoimien energiankulutuksesta oli keskimäärin 32 prosenttia ja 75 prosenttia tästä energiasta tuotettiin polttoöljyllä ja maakaasulla;

| N. | toteaa, että Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan vuoksi unioni ja sen jäsenvaltiot haluavat lopettaa fossiilisten polttoaineiden tuonnin Venäjältä; toteaa, että Venäjän Euroopan turvallisuusjärjestykseen kohdistaman hyökkäyksen vuoksi myös eurooppalaisten asevoimien on vähennettävä riippuvuuttaan fossiilisten polttoaineiden tuonnista ja lisättävä samalla sotilaallista vahvuuttaan ja operaatioidensa tehokkuutta; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan vuoksi unioni ja sen jäsenvaltiot haluavat lopettaa fossiilisten polttoaineiden tuonnin Venäjältä; toteaa, että Venäjän Euroopan turvallisuusjärjestykseen kohdistaman hyökkäyksen vuoksi myös eurooppalaisten asevoimien on vähennettävä riippuvuuttaan fossiilisten polttoaineiden tuonnista ja lisättävä samalla sotilaallista vahvuuttaan ja operaatioidensa tehokkuutta;

| O. | ottaa huomioon, että jotkut EU:n jäsenmaat käyttävät laajoja sotilaalliseen käyttöön tarkoitettuja alueitaan suojellakseen luonnon monimuotoisuutta esimerkiksi estämällä helikopterilennot pesimispaikkojen yllä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että jotkut EU:n jäsenmaat käyttävät laajoja sotilaalliseen käyttöön tarkoitettuja alueitaan suojellakseen luonnon monimuotoisuutta esimerkiksi estämällä helikopterilennot pesimispaikkojen yllä;

| P. | ottaa huomioon, että ympäristörikokset ovat maailmanlaajuisesti hyvin yleistä rikollista toimintaa ja aiheuttavat merkittävää huolta turvallisuudesta; katsoo, että EU:n ja kumppanimaiden on tehtävä tässä asiassa tehokkaampaa yhteistyötä tukemalla valtioita ympäristörikosten torjunnassa tarvittavien valmiuksien kehittämisessä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että ympäristörikokset ovat maailmanlaajuisesti hyvin yleistä rikollista toimintaa ja aiheuttavat merkittävää huolta turvallisuudesta; katsoo, että EU:n ja kumppanimaiden on tehtävä tässä asiassa tehokkaampaa yhteistyötä tukemalla valtioita ympäristörikosten torjunnassa tarvittavien valmiuksien kehittämisessä;

| Q. | toteaa, että ympäristörikoksista on tullut maailman neljänneksi tuottoisin rikollisuuden ala, joka kasvaa kolme kertaa maailmantaloutta nopeammin; ottaa huomioon, että Interpolin ja Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman raportissa vuodelta 2016 arvioitiin ympäristörikoksista vuosittain saatavan hyödyn olevan arvoltaan jopa 258 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mukaan lukien luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa, metsiin ja kalastukseen kohdistuvat rikokset, laiton jätekauppa ja laiton kaivostoiminta; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että ympäristörikoksista on tullut maailman neljänneksi tuottoisin rikollisuuden ala, joka kasvaa kolme kertaa maailmantaloutta nopeammin; ottaa huomioon, että Interpolin ja Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman raportissa vuodelta 2016 arvioitiin ympäristörikoksista vuosittain saatavan hyödyn olevan arvoltaan jopa 258 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mukaan lukien luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa, metsiin ja kalastukseen kohdistuvat rikokset, laiton jätekauppa ja laiton kaivostoiminta;

| R. | ottaa huomioon, että Interpolin, RHIPTO:n ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen maailmanlaajuisen aloitteen raportissa todettiin, että ympäristörikokset ovat suurin konflikteja aiheuttava taloudellinen tekijä ja aseellisten valtiosta riippumattomien ryhmien ja terroristijärjestöjen suurin tulonlähde jopa perinteisiin laittomiin toimiin, kuten lunnaita vastaan tapahtuviin kaappauksiin ja huumausaineiden laittomaan kauppaan, verrattuna; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Interpolin, RHIPTO:n ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen maailmanlaajuisen aloitteen raportissa todettiin, että ympäristörikokset ovat suurin konflikteja aiheuttava taloudellinen tekijä ja aseellisten valtiosta riippumattomien ryhmien ja terroristijärjestöjen suurin tulonlähde jopa perinteisiin laittomiin toimiin, kuten lunnaita vastaan tapahtuviin kaappauksiin ja huumausaineiden laittomaan kauppaan, verrattuna;

| S. | ottaa huomioon, että puolustusalaa ei mainita vuoden 2015 Pariisin sopimuksessa, minkä vuoksi kansalliset hallitukset voivat päättää, sisällyttävätkö ne puolustusalan toteuttamia ilmastonmuutoksen hillitsemistoimia ilmastonmuutosta koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimukseen (UNFCCC) liittyviin kansallisiin sitoumuksiinsa; katsoo, että kaikkien alojen on osallistuttava päästöjen vähentämiseen ja mukauduttava samalla ilmastonmuutokseen, jotta voidaan saavuttaa unionin hiilineutraaliustavoitteet ja ylläpitää operatiivista tehokkuutta; ottaa huomioon, että Ranska julkaisi syyskuussa 2020 puolustustoiminnan uuden energiastrategiansa, jossa on 34 suositusta siitä, kuinka vähentää ja optimoida maan asevoimien energiankulutusta ja parantaa niiden energiaturvallisuutta; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että puolustusalaa ei mainita vuoden 2015 Pariisin sopimuksessa, minkä vuoksi kansalliset hallitukset voivat päättää, sisällyttävätkö ne puolustusalan toteuttamia ilmastonmuutoksen hillitsemistoimia ilmastonmuutosta koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimukseen (UNFCCC) liittyviin kansallisiin sitoumuksiinsa; katsoo, että kaikkien alojen on osallistuttava päästöjen vähentämiseen ja mukauduttava samalla ilmastonmuutokseen, jotta voidaan saavuttaa unionin hiilineutraaliustavoitteet ja ylläpitää operatiivista tehokkuutta; ottaa huomioon, että Ranska julkaisi syyskuussa 2020 puolustustoiminnan uuden energiastrategiansa, jossa on 34 suositusta siitä, kuinka vähentää ja optimoida maan asevoimien energiankulutusta ja parantaa niiden energiaturvallisuutta;

| T. | toteaa, että pienelläkin ydinselkkauksella olisi vakavia humanitaarisia seurauksia ja se vaikuttaisi myös ilmastoon erittäin kielteisesti aiheuttaen nälänhätää ja lyhyempiä kasvukausia useiksi vuosiksi; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että pienelläkin ydinselkkauksella olisi vakavia humanitaarisia seurauksia ja se vaikuttaisi myös ilmastoon erittäin kielteisesti aiheuttaen nälänhätää ja lyhyempiä kasvukausia useiksi vuosiksi;

| U. | katsoo, että turvallisuuden on oltava ympäristöajattelun ytimessä, jotta voidaan kehittää kestävän kehityksen mukaisia realistisia, pitkäaikaisia ja tehokkaita ratkaisuja ihmisten turvallisuuden ja maailmanlaajuisen vakauden edistämiseksi; katsoo, että tämän vuoksi unionin ulkoisessa toiminnassa on yhä enenevässä määrin otettava huomioon ilmastonmuutos ja ympäristönäkökohdat merkittävänä turvallisuusriskinä ja mukautettava vastaavasti strategioita, toimintamalleja, menettelyjä, siviili- ja sotilaskalustoa ja -infrastruktuuria, voimavarojen (mukaan lukien koulutuksen) kehittämistä ja tarvittaessa myös toimien institutionaalista kehystä ja vastuumekanismeja; ottaa huomioon, että unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikan ja siihen kuuluvien välineiden olisi autettava omalta osaltaan estämään ja vähentämään ilmastokriisin aiheuttamia kielteisiä turvallisuusvaikutuksia; katsoo, että kaikissa hallinnon ja rauhan ylläpitämisen välineissä on otettava huomioon ilmaston ja turvallisuuden välinen yhteys; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että turvallisuuden on oltava ympäristöajattelun ytimessä, jotta voidaan kehittää kestävän kehityksen mukaisia realistisia, pitkäaikaisia ja tehokkaita ratkaisuja ihmisten turvallisuuden ja maailmanlaajuisen vakauden edistämiseksi; katsoo, että tämän vuoksi unionin ulkoisessa toiminnassa on yhä enenevässä määrin otettava huomioon ilmastonmuutos ja ympäristönäkökohdat merkittävänä turvallisuusriskinä ja mukautettava vastaavasti strategioita, toimintamalleja, menettelyjä, siviili- ja sotilaskalustoa ja -infrastruktuuria, voimavarojen (mukaan lukien koulutuksen) kehittämistä ja tarvittaessa myös toimien institutionaalista kehystä ja vastuumekanismeja; ottaa huomioon, että unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikan ja siihen kuuluvien välineiden olisi autettava omalta osaltaan estämään ja vähentämään ilmastokriisin aiheuttamia kielteisiä turvallisuusvaikutuksia; katsoo, että kaikissa hallinnon ja rauhan ylläpitämisen välineissä on otettava huomioon ilmaston ja turvallisuuden välinen yhteys;

| V. | katsoo, että ilmastonmuutoksen ja ilmastoon liittyvien vaikutusten turvallisuusseurausten vuoksi ilmastoturvallisuutta koskevia toimenpiteitä, toisin sanoen ilmastonmuutoksen seurauksien ennakointia ja niihin sopeutumista strategisen ympäristön ja sotilaallisten operaatioiden kannalta, sekä niiden rahoitusta on pidettävä myös puolustuksen ja turvallisuuden edistämisenä; ottaa huomioon, että NDICI – Globaali Eurooppa -välineen seitsemän vuoden ja 80 miljardin euron talousarviosta ohjataan ilmastotoimien tukemiseen 30 prosenttia ja ympäristön ja luonnon monimuotoisuuden suojeluun vuosittain 7,5–10 prosenttia; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että ilmastonmuutoksen ja ilmastoon liittyvien vaikutusten turvallisuusseurausten vuoksi ilmastoturvallisuutta koskevia toimenpiteitä, toisin sanoen ilmastonmuutoksen seurauksien ennakointia ja niihin sopeutumista strategisen ympäristön ja sotilaallisten operaatioiden kannalta, sekä niiden rahoitusta on pidettävä myös puolustuksen ja turvallisuuden edistämisenä; ottaa huomioon, että NDICI – Globaali Eurooppa -välineen seitsemän vuoden ja 80 miljardin euron talousarviosta ohjataan ilmastotoimien tukemiseen 30 prosenttia ja ympäristön ja luonnon monimuotoisuuden suojeluun vuosittain 7,5–10 prosenttia;

Strategia ja toimintamalli

| 1. | panee merkille, että SEU 21 artiklalla luodaan asianmukainen oikeusperusta sen takaamiseksi, että unionin ulkoisella toiminnalla ja yhteisellä turvallisuus- ja puolustuspolitiikalla (YTPP) voidaan vastata 2000-luvun suurimpiin haasteisiin, ja toteaa, että ilmastonmuutos ja ilmastoon liittyvät tekijät ovat merkittäviä näitä haasteita aiheuttavia tekijöitä; palauttaa mieliin, että SEU 21 artiklan mukaan unionin on c) säilytettävä rauha, estettävä konfliktit ja lujitettava kansainvälistä turvallisuutta [...]; f) kehitettävä toimenpiteitä ympäristön laadun ja maapallon luonnonvarojen kestävän hoidon ylläpitämiseksi ja parantamiseksi [...]; [ja] g) autettava kansoja, maita ja alueita selviytymään luonnon tai ihmisen aiheuttamista suuronnettomuuksista; korostaa, että on pikaisesti nopeutettava ilmastonmuutoksen konfliktisensitiivisen hillitsemisen ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen sisällyttämistä unionin ulkoisen toiminnan politiikkaan, ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan ja erityisesti yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan ja syvennettävä sitä; toteaa, että YTPP-operaatioiden ensisijaisena tarkoituksena on SEU 42 artiklan 1 kohdan ja 43 artiklan 1 kohdan mukaan rauhan turvaaminen, konfliktien estäminen ja kansainvälisen turvallisuuden lujittaminen toiminta-alueillaan samalla, kun on varmistettava niiden täysi operatiivinen tehokkuus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että on kiireesti otettava opiksi Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan vuoksi muuttuneesta Euroopan turvallisuustilanteesta ja nopeutettava sotilaallisten voimavarojen kehittämisprosesseja sekä hankkeita, joilla vähennetään sotilasteknologian riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja lisätään samalla operaatioiden tehokkuutta ja taisteluvahvuutta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että Euroopan mantereella meneillään olevan sodan vuoksi on kaikkina aikoina taattava eurooppalaisten asevoimien energiahuolto, jotta varmistetaan unionin alueen ja kansalaisten asianmukainen puolustus; toteaa, että toimitusvarmuus saattaa edellyttää joustavia lyhyen aikavälin toimenpiteitä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on vahvasti sitä mieltä, että sotilaallisella toiminnalla ja teknologialla on edistettävä unionin hiilineutraaliutta koskevia tavoitteita, jotta voidaan tukea ilmastonmuutoksen torjuntaa vaarantamatta operaatioiden turvallisuutta ja heikentämättä asevoimien toiminnallisia valmiuksia; korostaa tässä yhteydessä, että unionin ulkoisen toiminnan ja jäsenvaltioiden asevoimien olisi pyrittävä pienentämään hiilijalanjälkeään ja niiden toiminnasta luonnonvaroihin ja luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | painottaa tarvetta parantaa ennakointia, jotta voidaan ehkäistä ekosysteemi- ja ilmastonmuutoksen seurauksia ottaen huomioon, että ne voivat lisätä asevoimiin kohdistuvaa painetta tai aiheuttaa alueellisia jännitteitä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että on kiireellisesti investoitava älykkäisiin, yhdennettyihin, koko yhteiskunnan kattaviin ratkaisuihin merkittävien päästövähennysten saavuttamiseksi ja ilmastonmuutoksen pahimpien vaikutusten välttämiseksi ja että lisäksi on tehtävä suuria investointeja niiden kansakuntien ilmastonmuutoksen sietokyvyn parantamiseksi, joille se on tarpeen, jotta voidaan välttää epävakaisuus, konfliktit ja merkittävät humanitaariset katastrofit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa varmistamaan, että ympäristönsuojelu sekä ilmastonmuutoksen ja ilmastoon liittyvien vaikutusten torjunta sisällytetään asianmukaisesti kaikkeen unionin ulkoiseen toimintaan ja valtavirtaistetaan siinä NDICI-asetuksen antaman esimerkin mukaisesti; kehottaa kehittämään ilmastoon liittyviä strategioita, toimintapolitiikkoja, menettelyjä, toimenpiteitä ja valmiuksia; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa varmistamaan, että ilmastoturvallisuutta ja puolustusta koskevan unionin politiikan laatimisessa otetaan huomioon ihmisten turvallisuuteen liittyvän lähestymistavan toteuttaminen; suhtautuu myönteisesti EUH:n aikomukseen toimia siten, että YTPP:n siviili- ja sotilasoperaatioissa kehitetään ja niihin sisällytetään toimia, joilla ympäristönäkökohdat otetaan tehokkaasti huomioon niiden toiminnassa; kannattaa jäsenvaltioiden valmiuksien parantamista sisällyttämällä ympäristönäkökohdat siviili- ja sotilasoperaatioiden koulutusohjelmiin ja vaihtamalla parhaita käytäntöjä ja asiantuntemusta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa kehittämään konkreettisia vertailuarvoja, joiden avulla mitataan edistymistä ilmastonmuutoksen ja konfliktien välisten yhteyksien käsittelemisessä; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa raportoimaan parlamentille puolivuosittain siitä, miten näiden vertailuarvojen ja indikaattoreiden käytössä ja niiden saavuttamisessa on edistytty; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään tietoa ilmaston turvallisuuteen liittyvistä seurauksista ulkomaille annettavan sotilaallisen avun ohjelmiin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että strategisessa kompassissa on tärkeää käsitellä ilmastonmuutoksen, turvallisuuden ja puolustuksen välisiä yhteyksiä, jotta jäsenvaltioille voidaan määrittää selkeät tavoitteet ja konkreettiset toimenpiteet asevoimien energiatehokkuuden vahvistamiseksi ja ilmastonmuutoksen kokonaisvaltaisiin turvallisuusvaikutuksiin sopeutumiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä EU:n toimintakehyksessä tapahtuvan strategisen ennakoinnin, koulutuksen, innovoinnin ja valmiuksien kehittämisen avulla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa, että turvattomuuteen on useita toisiinsa liittyviä perimmäisiä syitä, muun muassa köyhyys, valtion hauraus, julkisen infrastruktuurin ja palvelujen puute, perushyödykkeiden erittäin rajallinen saatavuus, koulutuksen puute ja korruptio, ja että ilmastonmuutos on yksi näistä syistä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palauttaa mieliin, että Afrikassa ja erityisesti Sahelin alueella ilmastonmuutos pahentaa yhdessä tavanomaisten konfliktitekijöiden, kuten valtion toimintakyvyttömyyden ja turvallisuusympäristön heikentymisen, kanssa väkivaltaan ja terrorismiin liittyviä ongelmia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa lisäämään tukea toimille, joilla tehostetaan ilmastonmuutoksen torjuntaa ja ilmastoneutraaleja vaihtoehtoja EU:n välittömässä läheisyydessä Länsi-Balkanilla, itäisen kumppanuuden maissa ja eteläisissä naapurimaissa, jotta ehkäistään mahdolliset turvallisuusuhat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että ilmastonmuutoksesta johtuen arktinen alue on lämmennyt kolme kertaa niin nopeasti kuin maapallo viimeisten 50 vuoden aikana keskimäärin; korostaa, että ilmastonmuutos on muuttanut arktisen alueen geopoliittista tilannetta ja että se on luomassa EU:lle geopoliittisen haasteen; korostaa, että arktisella alueella on strateginen ja poliittinen merkitys EU:lle, ja painottaa EU:n sitoumusta olla vastuullinen toimija, joka pyrkii alueen pitkän aikavälin kestävään ja rauhanomaiseen kehitykseen; korostaa, että arktisen alueen on säilyttävä rauhanomaisen yhteistyön alueena, ja vaatii toimenpiteitä, joilla vältetään lisääntyvä militarisointi; muistuttaa, että EU:n jäsenvaltioista Suomi, Ruotsi ja Tanska ovat Arktisen neuvoston jäseniä; |
| --- | --- |

13.

Ilmastonmuutosta ja puolustusta koskeva etenemissuunnitelma

| 14. | pitää ilmastonmuutosta ja puolustusta koskevaa etenemissuunnitelmaa myönteisenä ja kehottaa EUH:ta varmistamaan, tarvittaessa komission asiasta vastaavien yksiköiden ja EDAn kanssa, kolmen osa-alueen, eli toiminnallisen ulottuvuuden, valmiuksien kehittämisen ja kumppanuuksien, kattavan täytäntöönpanon; kehottaa harkitsemaan uudelleen etenemissuunnitelman tarkistamisen määräaikoja ja erityisesti tarkistamaan sen yleistavoitteita huomattavasti vuotta 2030 aikaisemmin; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään näitä tavoitteita tukevia kansallisia rakenteita; kehottaa kaikkia toimijoita asettamaan tämän prosessin yhdeksi painopisteekseen ja kehittämään ja panemaan täytäntöön aloitteita yhdennetyn lähestymistavan mukaisesti; korostaa asevoimien tärkeää roolia sekä ilmastonmuutokseen sopeutumisessa että niiden toiminnasta ilmastonmuutokseen ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten lieventämisessä muun muassa asevoimien ympäristöjalanjäljen perusteellisella laskemisella ja kartoittamisella, kuten etenemissuunnitelmassa ehdotetaan; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ehdottamaan jäsenvaltioille välitöntä toimintaohjelmaa, joka koostuu etenemissuunnitelmassa esitetyistä ensisijaisista toimista, jotka voidaan panna täytäntöön lyhyellä aikavälillä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää myönteisenä erityisesti etenemissuunnitelman vuosien 2020–2021 välittömiin ja lyhyen aikavälin vaikutuksiin liittyviä toimenpiteitä ja erityisesti mittausvalmiuksien kehittämiseen liittyvää yksinkertaista raportointiprosessia, joka perustuu YTPP:n operaatioiden ympäristöjalanjälkeen liittyvää edistymistä osoittaviin indikaattoreihin, kuten energian- ja vedenkulutukseen sekä jätehuoltoon; painottaa, että vuoteen 2024 mennessä on laadittava tarkempia arviointeja, joissa otetaan huomioon saadut kokemukset ja parhaimmat käytännöt, ja että hankinnoissa on asianmukaisiin teknisiin eritelmiin sisällytettävä tiukempia vaatimuksia elinkaariajattelun huomioimiseksi, kuten EU:n johtamissa sotilasoperaatioissa sovellettavassa ympäristönsuojelua ja energiatehokkuutta koskevassa vuoden 2012 sotilaallisessa toimintamallissa on esitetty; korostaa, että ilmasto- ja ympäristönäkökulmat on järjestelmällisesti sisällytettävä sotilasteknologiaan, -tutkimukseen, -hankintoihin ja -infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää myönteisenä komission, neuvoston ja EUH:n viimeaikaisia ilmastodiplomatiaan, turvallisuuteen ja puolustukseen liittyviä aloitteita, erityisesti ilmastodiplomatian politiikkakehystä, etenemissuunnitelmaa ja ilmastonmuutosta ja turvallisuutta koskevan yhdennetyn lähestymistavan toimintamallia; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa varmistamaan, että kaikki erilaiset toimintamallit on liitetty asianmukaisesti toisiinsa ja yhdenmukaistettu yhtenäisessä ja johdonmukaisessa kehyksessä; korostaa, että asia on asetettava etusijalle ja kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa raportoimaan edistymisestä kesäkuuhun 2023 mennessä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää valitettavana, että etenemissuunnitelmassa ei painoteta unionin odotettavissa olevaa suurta tarvetta hinnaltaan kilpailukykyisestä uusiutuvasta energiasta ja vaihtoehtoisista polttoaineista, jotka voisivat hyödyttää kaikkia osapuolia tarjoten uusia mahdollisuuksia yhteistyölle ja vuoropuhelulle, yhteistä taloudellista hyötyä, parempaa huoltovarmuutta ja kansainvälistä vakautta; korostaa, että puhdas vety on ominaispiirteidensä ansiosta yksi vaihtoehto fossiilisten polttoaineiden korvaamiselle ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle asevoimissa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa esittämään vuoden 2023 puoliväliin mennessä arvioinnin unionin ulkoisen toiminnan hiilijalanjäljestä ja ympäristövaikutuksista, jotta voidaan pohjustaa ilmastonmuutoksen hillinnän edistämistä; korostaa, että vuoteen 2023 mennessä on kehitettävä tehokas menetelmä, jotta voidaan kvantifioida kaikista unionin turvallisuus- ja puolustusalan toimista aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt, valmistusteollisuuden, hallussapidon ja purkutoimien päästöt mukaan lukien, ja jotta samalla voidaan korjata nykyinen luotettavan ja kansainvälisesti vertailukelpoisen tiedon puute ottaen samanaikaisesti huomioon YTPP:n operaatioista saatavan arvioitavan tiedon arkaluonteisuus; katsoo, että etenemissuunnitelmalla olisi kannustettava laatimaan strategia ja antamaan selkeitä kansallisia sitoumuksia puolustusalan päästöjen vähentämiseksi, mukaan lukien velvoite raportoida puolustusalan päästöistä YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen yhteydessä ja kansallisille parlamenteille, sillä ilman raportointia ja avoimuutta ei ole painetta vähentää päästöjä eikä keinoja määritellä sitoumusten vaikutuksia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa asettamaan vapaaehtoisia tavoitteita sotilasoperaatioista aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen määrän vähentämiseksi ja sitoutumaan tavoitteeseen saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä parantamalla siten operatiivista tehokkuutta entisestään; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ehdottaa, että käynnistetään pilottihanke YTPP-operaatioiden kasvihuonekaasupäästöjen mittaamiseksi ja kartoittamiseksi; katsoo, että EUFOR Althea -operaatio olisi tähän hyvä vaihtoehto; |
| --- | --- |

20.

Kattava ja johdonmukainen toimintamalli

| 21. | kehottaa koordinoituihin toimiin ilmastonmuutoksen mittakaavan ja kattavuuden pienentämiseksi nopeasti vähentämällä päästöjä huomattavasti, jotta tulevaisuudessa vältyttäisiin merkittäviltä, vakavilta tai tuhoisilta turvallisuuteen liittyviltä maailmanlaajuisilta seurauksilta; korostaa, että on varmistettava, että kaikki turvallisuuteen liittyvät tekijät, kuten infrastruktuuri, instituutiot ja toimintapolitiikat, ovat ilmastokestäviä, ja että ilmastonmuutoksen vaikutuksiin on sopeuduttava nopeasti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pitää erittäin myönteisenä, että unionin uudessa NDICI – Globaali Eurooppa -välineessä on otettu hyvin huomioon nopeiden, tehokkaiden ja kattavien ulkoisten ilmastotoimien kiireellisyys ja merkitys; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että NDICI – Globaali Eurooppa -välineessä virtaviivaistetaan ilmastotoimet ja varmistetaan, että 30 prosenttia sen seitsemän vuoden ja 80 miljardin euron talousarviosta ohjataan ilmastotoimien tukemiseen; kehottaa komissiota noudattamaan näitä tavoitteita kaikilta osin ja sisällyttämään laskelmiinsa vain tavoitteet, joilla on selkeä ilmastollinen ulottuvuus; pitää myönteisenä, että investoinnit fossiilisiin polttoaineisiin ja menetelmiin, joilla on haitallisia vaikutuksia tai vakavia haittavaikutuksia luontoon ja ympäristöön, eivät voi saada rauhoitusta; pitää NDICI – Globaali Eurooppa -välineen ilmastoturvallisuutta koskevaa toimintatapaa myönteisenä (ks. välineestä annetun asetuksen liitteessä III olevan 3.1 kohdan d alakohta); kehottaa komissiota asettamaan etusijalle toimet, joiden avulla pyritään saamaan aikaan kattavia ja osallistavia tuloksia kytkemällä ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen konfliktien ehkäisyyn ja rauhanrakentamiseen; pitää myönteisenä NDICI – Globaali Eurooppa -välineen ympäristöä ja ilmastonmuutosta koskevaa ohjelmaa, mutta korostaa tarvetta tukea epävakaita ja konflikteista kärsiviä valtioita enemmän ympäristöhallinnassa, myös institutionaalisten rakenteiden kehittämisessä; kehottaa hyödyntämään ympäristöön liittyvän rauhanrakentamisen koko potentiaalia NDICI – Globaali Eurooppa -välineen rauhaa, vakautta ja konfliktinestoa koskevan ohjelman yhteydessä; katsoo, että NDICI – Globaali Eurooppa -välineen lähestymistavan ilmastoturvallisuuteen pitäisi toimia vertailukohtana kaikelle unionin ulkoiselle toiminnalle, ja kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa varmistamaan, että erityisesti YTPP:ssä sovelletaan tätä lähestymistapaa; kehottaa komissiota ja EUH:ta hyödyntämään kehittymässä olevista ilmastoturvallisuuden haavoittuvuuksista jo saatuja tutkimustuloksia erityisesti Sahelin alueella, Lähi-idässä ja Itä-Afrikassa, |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo, että ilmastoturvallisuus olisi sisällytettävä täysimittaisesti unionin konfliktinehkäisyn ja kriisinhallinnan välineistöön hauraiden valtioiden ja asiaankuuluvien väestönosien selviytymiskyvyn vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että strategista ennakointia, varhaisvaroitusta, tilannetietoisuutta ja konfliktien analysointia koskevia unionin valmiuksia on vahvistettava hyödyntäen eri lähteistä peräisin olevia kvalitatiivisia ja kvantitatiivisia tietoja ja innovatiivisia menetelmiä; korostaa, että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa tehtävän järjestelmällisen yhteistyön lisäksi tarvitaan myös unionin avaruusohjelmien, Euroopan unionin satelliittikeskuksen ja EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen, EUH:n konfliktinestoyksikön, kansallisten tutkimuskeskusten, ajatushautomoiden, kansallisten tiedustelupalvelujen ja yhteisen tutkimuskeskuksen panosta strategisessa ennakoinnissa, rauhanrakentamisessa sekä ilmasto- ja konfliktintutkimuksessa; katsoo, että tällaisen tiedon hyödyntäminen on äärimmäisen tärkeää, jotta tulevat toimet ja operaatiot voidaan suunnitella asianmukaisesti ottaen huomioon erilaiset tekijät, kuten vaihtelevat sääolosuhteet ja paikalliset poliittiset viitekehykset; antaa tunnustusta Euroopan avaruusohjelmille, kuten Copernicukselle, niiden tärkeästä roolista ilmastonmuutoksen ymmärtämisessä ja kasvihuonekaasupäästöjen seuraamisessa; palauttaa mieliin, että EU:n erillisvirastoilla, erityisesti Euroopan unionin satelliittikeskuksella, on ainutlaatuiset valmiudet kerätä tietoja ilmastonmuutoksesta ja siihen liittyvistä turvallisuusnäkökohdista maailmanlaajuisesti; toteaa, että EU:n avaruusohjelma on myös keskeisessä asemassa ilmastonmuutokseen liittyviin turvallisuusnäkökohtiin puuttumiseksi; suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin satelliittikeskuksen asian yhteydessä toteuttamiin jatkuviin toimiin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että datavetoisen politiikan ja datavetoisten ohjelmien periaatteen on oltava keskeisessä asemassa ilmastoturvallisuutta koskevissa ohjelmissa; panee samalla kuitenkin merkille massadataan perustuvien lähestymistapojen ja ympäristökuormituksen määrällisten indeksien rajoitukset konfliktien ennakoinnissa, sillä niissä saatetaan kiinnittää liian vähän huomiota paikalliseen yhteiskunnalliseen toimintaympäristöön; palauttaa mieliin, ettei joissakin hauraissa maissa ole saatavilla luotettavia tietoja muun muassa korruption ja heikkojen hallintorakenteiden vuoksi, ja katsoo, että tällaisissa tapauksissa voitaisiin käyttää epäsuoria tietoja; katsoo, että paikallisen väestön ja kansalaisyhteiskunnan tietämyksellä ja aloitteilla on tärkeä rooli unionin pyrkimyksissä puuttua vaikutuksiin, joita ilmastonmuutoksella on konflikteihin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa EUH:ta ja komissiota varmistamaan, että varhaisvaroitus ja konfliktien analysointi ovat asianmukaisesti yhteydessä varhaiseen toimintaan ja reagointiin ja että käytössä on tehokkaat strategiset valmiudet; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille EUH:n meneillään olevan konfliktianalyysin, joka koskee noin 60:tä valtiota; muistuttaa olevan olennaisen tärkeää, että ilmastotoimet ovat konfliktisensitiivisiä, jotta vältetään tahatonta haittaa ja edistetään rauhaa aina kun mahdollista; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että tarvitaan tapauskohtaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon aluekohtaiset erityisanalyysit ja paikallisvetoiset aloitteet ja joka on mukautettu kullakin alueella vallitsevaan ominaistilanteeseen; korostaa, että on tärkeää vahvistaa yhteisöjen häiriönsietokykyä ja että paikallisen vastuun ja osallistavien paikallisten hallintorakenteiden tukeminen on olennaisen tärkeää kestävien toimien varmistamiseksi; korostaa, että lähestymistapa, joka on osallistava ja vastuullinen paikallista väestöä kohtaan, ja tehokkaammat ympäristönsuojelutoimet, kuten elintärkeiden resurssien saatavuuden varmistaminen, lisäävät myös EU:n joukkojen ja henkilöstön turvallisuutta (operaatioiden turvallisuus); antaa täyden tukensa ympäristönsuojelijoille, sillä he kohtaavat lisääntyvässä määrin sortoa eri puolilla maailmaa; korostaa, että valtiot, jotka rajoittavat ympäristönsuojelijoiden toimintakykyä, vaikuttavat haitallisesti moniin sellaisiin henkilöihin, joiden osaamista tarvitaan eniten, ja vahingoittavat samalla EU:n etuja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kannustaa kansainväliseen yhteistyöhön ympäristösyistä johtuvaa muuttoliikettä koskeviin haasteisiin vastaamiseksi ja yhteisten ratkaisujen löytämiseksi; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota asianmukaisen tuen antamiseen lapsille ja nuorille; |
| --- | --- |

28.

| 29. | katsoo, että ympäristöön liittyvää rauhanrakentamista olisi vahvistettava, sillä se on yksi yleisesti ottaen kestävä ja oikeudenmukainen ratkaisu ilmastonmuutoksen vaikutuksiin puuttumiseksi ja voi myös tarjota mahdollisuuksia rakentaa rauhaa ja samalla edistää paikallista, kansallista ja kansainvälistä vuoropuhelua ja yhteistyötä (muun muassa luonnonvarojen hallinnan, maankäytön ja vedensaannin, ympäristönsuojelun, katastrofiriskin vähentämisen, ilmastopakolaisten vastaanottamisen suhteen) ja tarjota mahdollisuuksia soveltaa käänteentekevää lähestymistapaa, jotta voidaan puuttua konfliktien perimmäisiin syihin ja syrjäytymistä aiheuttaviin rakenteellisiin tekijöihin; korostaa, että konflikteja edeltävää välitystoimintaa koskevia aloitteita on lisättävä muun muassa osoittamalla niille enemmän rahoitusta NDICI – Globaali Eurooppa -välineen avulla; korostaa, että ympäristönäkökohdat on huomioitava konfliktin kaikissa vaiheissa ja että myös konfliktin jälkeiseen tilanteeseen on puututtava asiaankuuluvalla tavalla, sillä se voi tehdä väestöstä ympäristöriskien kannalta entistä haavoittuvamman tai johtaa ympäristörikosten lisääntymiseen tai tuhoihin (kuten metsäkatoon) hallintoa vailla olevilla alueilla; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että unionin ilmastotoimien olisi oltava osallistavia, niillä olisi pyrittävä edistämään sukupuolten tasa-arvoa, soveltamaan ihmisoikeuksiin perustuvaa EU:n lähestymistapaa, edistämään hyvää hallintotapaa ja panemaan täytäntöön nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta sekä naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevat toimintaohjelmat sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan kolmannen EU:n toimintasuunnitelman mukaisesti; kehottaa erityisesti tukemaan ruohonjuuritason nais- ja nuorisojärjestöjen sekä alkuperäiskansojen järjestöjen aloitteita ja hyödyntämään niistä saatuja kokemuksia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa lisäksi, että YTPP:n operaatioihin olisi lähetettävä ilmastoturvallisuusalan asiantuntijoita ja jäsenvaltioita olisi kannustettava tukemaan näitä toimia tarjoamalla tarvittavia asiantuntijoita; ehdottaa, että unionin edustustojen tehtäväksi annetaan nimenomaisesti tehostaa raportointia maanhallinnasta ja luonnonvaroista sekä niihin liittyvistä sosioekonomisista ja poliittisista kehityssuuntauksista; korostaa, että on myös tärkeää antaa asiaankuuluville EU:n toimijoille tehtäväksi seurata tiiviisti tilannetta alueilla, joihin ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikkeneminen ovat vaikuttaneet voimakkaimmin, kuten Sahelin, Afrikan sarven ja Tyynenmeren alueilla, ja kehittää mekanismeja, joilla voidaan seurata, arvioida ja dokumentoida vaikutuksia, saatuja kokemuksia ja parhaita käytäntöjä ja tiedottaa niistä julkisesti, jotta voidaan saavuttaa kattavia tuloksia yhdistämällä ilmastonmuutokseen sopeutuminen rauhanrakentamisen kanssa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää myönteisenä aiempaa suurempaa keskittymistä ilmaston ja turvallisuuden väliseen yhteyteen sekä Naton pääsihteerin Jens Stoltenbergin osallistumista YK:n ilmastosopimuksen osapuolten 26. konferenssiin Glasgow’ssa (COP 26) ja kehottaa tähän liittyen EU:ta ja Natoa konkreettiseen yhteistyöhön; |
| --- | --- |

32.

Toiminnallisen ulottuvuuden käsitteleminen

| 33. | toteaa, että monia YTPP:n operaatioita suoritetaan ilmastonmuutoksesta erityisen vakavasti kärsineillä alueilla, mikä moninkertaistaa näiden operaatioiden haasteet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että ilmastonmuutos voi myös saada aikaan väestön pakkomuuttoa ja asettaa haasteita operaatioalueilla; toteaa, että on tiedostettava hyvin, että ilmastonmuutokseen liittyvät turvallisuusnäkökohdat muodostavat kriittisen tekijän, joka asevoimien on otettava huomioon siitä sotilasoperaatioille koituvan vaikutuksen lisäksi myös sen vuoksi, että voidaan ennakoida yhä lisääntyvää ilmastosta johtuvaa pakkomuuttoa, joka on jo yleisempää kuin konfliktien aiheuttama pakkomuutto; huomauttaa kuitenkin, että asevoimat eivät ole tarpeeksi varautuneet muuttuvan ilmaston turvallisuusvaikutuksiin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tukee ilmaston huomioon ottavan lähestymistavan yhdentämistä ja on vahvasti sitä mieltä, että jäsenvaltioiden on kiireellisesti varmistettava, että kaikissa operaatioissa ja Euroopan rauhanrahaston toimissa edistetään tehokkaammin yhdennettyä lähestymistapaa ilmastoturvallisuushaasteisiin vastaamisessa erityisesti Sahelin ja Afrikan sarven alueilla ja vähennetään siten myös operaatioiden kustannuksia (energiankulutusta vähentämällä ja käyttämällä uusia energialähteitä) parantaen samanaikaisesti operaatioiden toiminnallista tehokkuutta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että YTPP:n operaatioilla ja Euroopan rauhanrahaston toimilla voidaan parantaa niiden kohteena olevien maiden ilmastokestävyyttä, ja painottaa, että olisi saavutettava paikallista jalanjälkeä koskevat pitkäaikaiset myönteiset vaikutukset ilman, että tällä on vaikutusta operaatioiden tärkeimpiin turvallisuus- ja puolustustoimiin, toteuttamiskelpoisuuteen ja tehokkuuteen ja sotilas- ja siviilihenkilöstön turvallisuuteen poistumisstrategioissa; korostaa, että operatiivisen riippuvuuden vähentäminen fossiilisista polttoaineista on hyödyksi toiminnan tehokkuudelle ja vaikuttavuudelle, kuten operaatiohenkilöstön turvallisuuden parantamiselle, kun logistisia toimitusketjuja vähennetään, ja YTPP:n toiminnan uskottavuuden vahvistamiselle, kun otetaan huomioon EU:n globaali johtoasema ilmastokysymyksissä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palauttaa mieliin, että kaikkien YTPP:n siviili- ja sotilasoperaatioiden ja Euroopan rauhanrahaston toimien olisi oltava osa laajempaa poliittista strategiaa, joka on suunniteltu edistämään ihmisten turvallisuutta, ja niillä olisi pyrittävä lisäämään turvallisuutta ja vakautta paikallisesti; painottaa, että ilmastoturvallisuus ja ympäristöön liittyvä rauhanrakentaminen olisi sisällytettävä turvallisuusalan uudistusta sekä aseistariisuntaa, demobilisaatiota ja yhteiskuntaan sopeuttamista koskeviin EU:n päivitettyihin toimintamalleihin, joilla vahvistetaan asiaankuuluvien paikallisten hallintorakenteiden häiriönsietokykyä erityisesti turvallisuuspalvelujen laadun sekä osallistavuuden (erityisesti naisten, nuorten ja moninaisten marginalisoituneiden ryhmien osallistumisen ja oikeuksien suhteen), vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden kannalta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että ilmastonmuutoksen pääasialliset vaikutukset edellyttävät tällä hetkellä siviiliturvallisuuden operaatioiden laajentamista, ja toteaa, että ne eivät ole asevoimien ydintehtäviä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa EUH:ta takaamaan, että siviili- ja sotilasoperaatioissa otetaan lähtökohtaisesti huomioon ilmastokysymykset; korostaa, että hauraissa kolmansissa maissa on kiireellisesti estettävä se, että unionin toimet pahentavat resurssien niukkuutta, nostavat elintärkeiden resurssien hintoja tai heikentävät ympäristön tilaa ja lisäävät saastumista; painottaa, että operaatioiden infrastruktuurit ja toimitusketjut on suunniteltava siten, että niissä otetaan huomioon ilmasto ja ympäristö, niiden häiriönsietokyky ilmaston ja ympäristön suhteen on hyvä ja että ne ovat energiankulutuksen kannalta optimaalisia ja mahdollisimman hiilineutraaleja; pitää välttämättömänä, että sotilaskäytössä olevien maa-, ilma- ja vesikulkuneuvojen hiilineutraaleiden polttoaineiden ja käyttövoimajärjestelmien tutkimiseen ja kehittämiseen investoidaan kattavasti ja hyödynnetään uutta teknologiaa, kuten siirrettäviä aurinkoenergiajärjestelmiä, erityisesti kiinteiden komponenttien osalta, jotta voidaan vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja samalla varmistaa operaatioiden tehokkuuden ja ympäristötehokkuuden sovittaminen yhteen parhaalla mahdollisella tavalla ilman, että luodaan uutta riippuvuutta ulkomaisista toimijoista; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ehdottaa, että luodaan Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian kouluttajakurssin opetussuunnitelma, jossa ilmasto- ja ympäristökysymykset sisällytetään tavanomaiseen sotilaskoulutukseen taktisella ja strategisella tasolla; katsoo, että tällaisten kurssien olisi oltava pakollisia ilmastoturvallisuuden neuvonantajille ennen komennusta YTPP:n operaatioihin sekä unionin edustustoille; |
| --- | --- |

40.

| 41. | katsoo, että sotilasinfrastruktuurin hiilijalanjälkeä olisi mahdollista optimoida pyrkimällä lisäämään energiatehokkuutta perusparannusten ja uusiutuvan energian mukautetun käytön avulla; |
| --- | --- |

41.

| 42. | suhtautuu myönteisesti uudistustoimiin, joita on toteutettu laitteistojen mukauttamiseksi ilmastonmuutoksen aiheuttamiin äärimmäisiin lämpötilan vaihteluihin, kuten erityisesti ekologisesti suunnitellut kennot, ja joilla varmistetaan laitteistojen kestävyys; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että EU:n ympäristöön liittyvää rauhanrakentamista ja ilmastoturvallisuutta on vahvistettava sisällyttämällä niihin välitystoimintaan, vuoropuheluun, siviilien suojeluun, konfliktinratkaisuun ja sovinnon rakentamiseen liittyviä tehtäviä ja tukitoimia, jotta voidaan lievittää ilmastosta johtuvia jännitteitä, joita on viljelysmaan tai veden kaltaisista niukoista resursseista kilpailevien eri yhteisöjen välillä ja jotka helposti voimistavat väkivaltaisia aseistettuja ryhmiä ja ääriryhmiä tai muuttuvat aseellisiksi selkkauksiksi tai jopa valtioiden välisiksi sodiksi; korostaa tässä yhteydessä, että mukautettujen operaatioiden olisi muun muassa keskityttävä yhdennettyyn rauhanrakentamiseen, ympäristöön liittyvään rauhanrakentamiseen ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeviin toimenpiteisiin sekä siviilikonfliktien ehkäisyvalmiuksien tehostamiseen; ehdottaa, että mukautetuissa operaatioissa voitaisiin keskittyä seuraaviin:






  (a) | ilmastonmuutoksesta johtuva resurssien niukkuus, joka saa aikaan konflikteja ja epävakautta; |
| --- | --- | --- |

43.

(a)

ilmastonmuutoksesta johtuva resurssien niukkuus, joka saa aikaan konflikteja ja epävakautta;

| (b) | hauraiden maiden kriittiset infrastruktuurit ja miten ne voidaan saada turvallisuuden kannalta häiriönsietokykyisiksi; |
| --- | --- |

(b)

hauraiden maiden kriittiset infrastruktuurit ja miten ne voidaan saada turvallisuuden kannalta häiriönsietokykyisiksi;

| (c) | luonnon monimuotoisuuden suojelu konfliktisensitiivisellä tavalla erityisesti hauraiden ja sodan runtelemien maiden ekosysteemeissä; |
| --- | --- |

(c)

luonnon monimuotoisuuden suojelu konfliktisensitiivisellä tavalla erityisesti hauraiden ja sodan runtelemien maiden ekosysteemeissä;

Ilmastonmuutoksen valtavirtaistaminen sotilaallisten voimavarojen kehittämiseen

| 44. | toteaa, että kaikilla unionin ja sen jäsenvaltioiden käyttämillä sotilaallisilla voimavaroilla ja palveluilla olisi edistettävä unionin ilmastotavoitteiden saavuttamista ja että niiden olisi mukauduttava yhä haastavampiin ilmasto-olosuhteisiin, jotta voidaan muun muassa taata, että ne pystyvät suorittamaan tehtävänsä unionissa ja sen ulkopuolella; katsoo ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyen, että jäsenvaltioiden asevoimien on kiireellisesti mukautettava voimavaransa yhä haastavampiin ilmasto-olosuhteisiin; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa laatimaan arvion siitä, minkälainen vaikutus ilmastonmuutoksen aiheuttamilla muuttuvilla sääolosuhteilla ja aiempaa useammin esiintyvillä äärimmäisillä sääilmiöillä on asevoimien operatiiviseen tehokkuuteen ja mahdollisesti valmiutta koskeviin vaatimuksiin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että puolustusmenojen lisäämisen ei pitäisi johtaa päästöjen lisääntymiseen samalla kuitenkin huomioiden, että on pystyttävä ylläpitämään asevoimien tavoitetaso, ja että osa puolustusmenoista olisi kohdennettava sellaisiin teknologioihin ja valmiuksiin tehtäviin investointeihin, joilla päästöjä voidaan vähentää merkittävästi, kuten sähköistämiseen ja hiilineutraalien polttoaineiden käyttöön; korostaa lisäksi, että ilmastoon ja ympäristöön liittyvistä näkökohdista on tullut avaintekijöitä; palauttaa mieliin, että EU:n ja Naton sotilaallisten strategioiden ja suunnitelmien laatijat ovat pohtineet jo yli vuosikymmenen ajan, miten asevoimat voisivat pienentää hiilijalanjälkeään; kehottaa EU:ta ja Natoa kehittämään yhteisen menetelmän, joka auttaa liittolaisia mittaamaan sotilastoimista ja sotilaskäyttöön tarkoitetuista laitteista aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt ja ottamaan käyttöön päästövähennystavoitteet; palauttaa mieliin, että pienemmällä energiajalanjäljellä ja polttoainetarpeella on myös myönteinen vaikutus operaatioiden turvallisuuteen ja tehokkuuteen; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille EDAn toimet ja erityisesti sen Go Green -toimintapolitiikan, Military Green -toimintamallin, energia- ja ympäristökysymyksiä käsittelevän työryhmän, puolustus- ja turvallisuusalan kestävää energiaa käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän ja eurooppalaisen puolustuksen kiertotaloutta käsittelevän ajatushautomoryhmän; kehottaa nopeuttamaan ja laajentamaan tällaisia hankkeita ja toteuttamaan niitä koskevia ulkoisia arviointeja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | panee merkille EDAn todenneen, että tästä seuraava fossiilisten polttoaineiden käytön väheneminen pienentää kuluja ja vähentää päästöjä ja riippuvuutta muista kuin eurooppalaisista lähteistä, että uhrien määrä voi vähentyä merkittävästi, kun tarvitaan huomattavasti vähemmän polttoainekuljetuksia, jotka voivat joutua vastapuolen iskujen kohteeksi, minkä seurauksena vapautuu kuljetusten suojelussa käytettäviä resursseja, ja että kestävyyden, liikkuvuuden ja riippumattomuuden parantuminen tehostaa yleisiä valmiuksia; palauttaa mieliin, että hiilettömien polttoaineiden osuuden lisääminen sotilastoimissa voi ilmastoneutraaliuden lisäksi parantaa toimitusvarmuutta ja strategista riippumattomuutta; korostaa, että suuri fossiilisten polttoaineiden kysyntä ja pitkät toimitusreitit nostavat operaatioiden kustannuksia ja lisäävät operaation henkilöstön ja sopimuskumppaneiden turvallisuusriskejä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa puolustusteollisuuden ja avaruusasioiden pääosastoa, jäsenvaltioita, EUH:ta ja EDAa ottamaan asiaankuuluvan unionin rahoituksen täytäntöönpanon yhteydessä lähtökohtaisesti huomioon pienen energia-, hiili- ja ympäristöjalanjäljen ja raportoimaan edistymisestä säännöllisesti; korostaa, että käynnistettäessä tutkimusta, kehitystyötä, nykyaikaistamista tai yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevia aloitteita, erityisesti sotilaalliseen kaksikäyttöteknologiaan ja voimavaroihin liittyen, on erityisen tärkeää noudattaa koordinoitua EU-tason lähestymistapaa; muistuttaa, että on strategisesti merkittävää kehittää kaikkia teknisiä näkökohtia ja käsitellä koko elinkaaren kustannuksia EU-tason standardoinnin ja sertifioinnin mukaisesti sen varmistamiseksi, että kalusto soveltuu torjumaan ilmastokriisin vaikutuksia; pitää myönteisenä sitä, että Euroopan puolustusrahaston avulla edistetään ilmastotoimien sisällyttämistä unionin toimintapolitiikkoihin ja sen yleistavoitteen saavuttamista, jonka mukaan 30 prosenttia unionin talousarvion menoista olisi kohdennettava ilmastotavoitteiden saavuttamiseen, mikä on EU:n vuosien 2021–2027 talousarvion tavoite; muistuttaa, että tutkimus- ja kehitystoimet voidaan kohdentaa ratkaisuihin, joilla parannetaan tehokkuutta, pienennetään hiilijalanjälkeä ja saadaan aikaan parhaita kestäviä käytäntöjä; pitää myönteisenä ensimmäisessä vuotuisessa työohjelmassa esitettyjä asiaankuuluvia 133 miljoonan euron investointeja, mutta toteaa, että nämä ovat vain 11 prosenttia Euroopan puolustusrahaston vuotuisista kokonaismäärärahoista; palauttaa mieliin NextGenerationEU-välineen aseman ilmastotoimissa ja kehottaa jäsenvaltioita käyttämään kansallisten elvytyssuunnitelmien resursseja investoidakseen sotilasinfrastruktuurinsa vihreään siirtymään; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa, että ”vihreään” puolustukseen kohdistettavia investointeja on lisättävä erityisesti siten, että suurempi osuus unionin talousarvion määrärahoista, joilla rahoitetaan sotilasalan ja kaksikäyttötekniikan innovointia (kuten kalusto ja energia) koskevaa tutkimusta ja kehitystä, osoitetaan sotilasilma-alusten, sotalaivojen ja muiden ajoneuvojen hiilineutraaleihin polttoaineisiin ja käyttövoimajärjestelmiin, erityisesti tulevien merkittävien asejärjestelmien (kuten tulevaisuuden ilmataistelujärjestelmä (FCAS) ja eurooppalainen taistelupanssarivaunu) ja muiden EU:n asettamassa kehyksessä kehitettävien järjestelmien osalta; korostaa, että tällaisilla investoinneilla on kaksitahoisen luonteensa vuoksi voimakkaita myönteisiä heijastusvaikutuksia siviilialaan ja erityisesti vaikeuksissa olevaan siviili-ilmailualaan, joka etsii vähemmän energiaa kuluttavia ja kustannustehokkaampia liiketoimintamalleja ja teknologioita; katsoo, että ekosuunnittelu voitaisiin asettaa etusijalle sotilaskaluston ympäristövaikutusten rajoittamiseksi niiden elinkaaren aikana pyrkien samanaikaisesti varmistamaan mahdollisimman hyvän yhteensovittamisen operatiivisen suorituskyvyn ja ympäristötehokkuuden välillä; katsoo, että sotilasteknologian ja erityisesti asejärjestelmien mutta myös asumusten, kasarmien ja niihin liittyvien lämmitys- tai jäähdytysjärjestelmien sähköistämistä sekä jäsenvaltioissa että sotilasleireissä olisi entisestään edistettävä ja rahoitettava laajalti Euroopan puolustusrahastosta myönnettävillä määrärahoilla; muistuttaa, että puolustusvälineiden ja niiden käytön mukauttaminen ilmaston muutoksiin on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla eikä EU:lla sinällään ole vielä omia valmiuksia; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että EU:n on jatkuvasti seurattava ja lievennettävä kaikkia haavoittuvuuksia ja/tai riippuvuussuhteita, joita asevoimien ”sähköistäminen” saattaisi aiheuttaa, erityisesti, kun pyritään hankkimaan keskeisiä raaka-aineita; korostaa, että eurooppalaisten asevoimien ”viherryttämisen” ja digitalisoinnin ei pidä missään tapauksessa luoda uusia haavoittuvuuksia tai heikentää Euroopan tai sen kansalaisten turvallisuutta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa valtavirtaistamaan energiatehokkuusvaatimukset ja kiertotalouden periaatteet valmiuksien kehittämisohjelmiin ja hankintoja koskeviin ohjeisiin jäsenvaltioissa ja EDAn toiminnan puitteissa saatujen kokemusten perusteella; pyytää jäsenvaltioita edistämään prosessien optimointia, ympäristöystävällisten järjestelmien suunnittelua, rakentamista ja käyttöä kiertotalouden periaatteiden mukaisesti erityisesti operaatioesikuntien ja kenttätoimipisteiden osalta; kehottaa vahvistamaan EDAn, Euroopan puolustusrahaston ja pysyvän rakenteellisen yhteistyön asemaa jäsenvaltioiden tukemisessa, kansallisten parhaiden käytäntöjen levittämisessä ja säännöllisen vertaisperiaatteella tapahtuvan tiedonvaihdon järjestämisessä vihreästä puolustuksesta ja ilmastonmuutoksen hillinnästä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | katsoo, että on aika kehittää uusia pysyvän rakenteellisen yhteistyön hankkeita, joilla pyritään asettamaan energiatehokkuutta koskevat normit ja kriteerit, luomaan uusia valmiuksia tai yhdistämään ja nykyaikaistamaan jo olemassa olevia valmiuksia; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan, voitaisiinko pysyvän rakenteellisen yhteistyön puitteissa perustaa pioneeritoimintajoukot, jotka keskittyisivät ilmastonmuutoksesta johtuvien luonnonkatastrofien torjumiseen ja infrastruktuurin suojeluun hauraissa maissa; korostaa, että on tärkeää suorittaa säännöllisiä tarkastuksia tällaisten hankkeiden edistymisen arvioimiseksi ja puuttua mahdollisiin puutteisiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa; antaa tunnustusta siviilejä luonnonkatastrofeissa pelastaville yhteisoperaatioille, kuten ranskalais-hollantilaiselle katastrofinhallinnan HUREX-harjoituksille Karibialla; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että YTPP-siviilialan sopimuksen tulevassa tarkistuksessa olisi käsiteltävä ilmastonmuutosta ja ympäristön tilan heikkenemistä erityisesti siltä osin kuin on kyse ilmasto- ja ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisesta operatiivisiin tehtäviin ja koulutuspolitiikkaan; |
| --- | --- |

53.

Kansainvälisen yhteistyön lisääminen ja monenvälisyyden vahvistaminen

| 54. | muistuttaa yhteistyön tärkeästä merkityksestä EU:n ilmastonmuutoksen torjunnassa omaksuman johtavan roolin kulmakivenä, kuten etenemissuunnitelmassa todetaan; pitää myönteisinä YK:n ja Naton henkilöstön parhaillaan käymiä keskusteluja ja korostaa, että tällä saralla on tehtävä tiiviimpää yhteistyötä; kehottaa EUH:ta ja asiaankuuluvia komission yksiköitä lisäämään vuoropuhelua Afrikan unionin, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön, Kanadan ja Yhdysvaltojen kaltaisten muiden kumppanien kanssa; toteaa, ettei puolustusalan energiankulutuksesta ja kasvihuonekaasupäästöistä ole tällä hetkellä saatavilla luotettavia ja kansainvälisesti vertailukelpoisia tietoja, ja korostaa, että myös tätä on käsiteltävä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa, että ilmastoturvallisuutta koskevien toimintatapojen ei pidä keskittyä ainoastaan häiriöihin, resurssien rajallisuuteen ja ennakoinnin vaikeuteen sopeutumiseen vaan myös ekologisen tasapainon ja vakauden palauttamiseen tarvittavien perusteellisempien muutosten edistämiseen maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa sisällyttämään ilmaston ja turvallisuuden välisen yhteyden EU:n ja YK:n rauhanoperaatioita ja kriisinhallintaa koskevan strategisen kumppanuuden uudeksi painopistealueeksi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | panee merkille Naton tavoitteen saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2050 mennessä; korostaa, että 22 jäsenvaltiota on Naton jäseniä, ja kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa varmistamaan, että päästövähennystavoitteet, vertailuarvot ja menetelmät yhdenmukaistetaan jäsenvaltioiden välillä, sillä niillä on vain yhteinen joukkopooli; katsoo, että Naton ja EU:n olisi päätettävä, että ne pitävät ilmastoturvallisuutta uutena yhteistyön ja konkreettisten toimien alana; kehottaa erityisesti sisällyttämään ilmastonmuutoksen ja -turvallisuuden uudeksi ja erittäin konkreettiseksi yhteistyön alaksi EU:n ja Naton kolmanteen yhteiseen julistukseen; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa parlamentaarisen diplomatian tärkeää asemaa kansainvälisten suhteiden lujittamisessa ilmastonmuutoksen torjumiseksi myös parlamentin valiokuntien ja valtuuskuntien työn kautta ja kehottaa keskittymään nykyistä enemmän ilmaston ja turvallisuuden väliseen yhteyteen; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että ilmastorahoituksen puute on merkittävä este tarkoituksenmukaisessa ilmastonmuutoksen torjunnassa ja ilmastoturvallisuuden rakentamisessa; toteaa, että vuonna 2009 kansainvälinen yhteisö lupasi kehitysmaille 100 miljardia Yhdysvaltain dollaria ilmastorahoitukseen, mutta pitää valitettavana, että lupausta ei ollut vielä COP26-kokoukseen mennessä täytetty; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUVL L 170, 12.5.2021, s. 149.

(2)  EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1.

(3)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 105.

(4)  EUVL C 118, 8.4.2020, s. 32.

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/32

---

P9_TA(2022)0224

EU ja indopasifisen alueen turvallisuushaasteet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 EU:sta ja indopasifisen alueen turvallisuushaasteista (2021/2232(INI))

(2022/C 493/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n uudesta Kiina-strategiasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n uudesta Kiina-strategiasta (1),

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan (2),

| — | ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2022 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman ES-11/L.1, jossa tuomitaan Venäjän hyökkäys Ukrainaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2022 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman ES-11/L.1, jossa tuomitaan Venäjän hyökkäys Ukrainaan,

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2022 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman ES-11/L.2 Ukrainaa vastaan tehdyn hyökkäyksen humanitaarisista seurauksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2022 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman ES-11/L.2 Ukrainaa vastaan tehdyn hyökkäyksen humanitaarisista seurauksista,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 24. maaliskuuta 2022 hyväksymän EU:n strategisen kompassin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 24. maaliskuuta 2022 hyväksymän EU:n strategisen kompassin,

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2022 annetun Venäjän federaation ja Kiinan kansantasavallan yhteisen julkilausuman uuteen aikakauteen siirtymisestä kansainvälisissä suhteissa ja maailmanlaajuisesta kestävästä kehityksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2022 annetun Venäjän federaation ja Kiinan kansantasavallan yhteisen julkilausuman uuteen aikakauteen siirtymisestä kansainvälisissä suhteissa ja maailmanlaajuisesta kestävästä kehityksestä,

| — | ottaa huomioon 22. helmikuuta 2022 pidetyn indopasifisen alueen yhteistyön ministerifoorumin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. helmikuuta 2022 pidetyn indopasifisen alueen yhteistyön ministerifoorumin,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman monenvälisiin joukkotuhoaseiden asevalvonta- ja aseidenriisuntajärjestelmiin liittyvistä haasteista ja näkymistä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman monenvälisiin joukkotuhoaseiden asevalvonta- ja aseidenriisuntajärjestelmiin liittyvistä haasteista ja näkymistä (3),

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa suosituksen komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Taiwanin poliittisista suhteista ja yhteistyöstä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa suosituksen komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Taiwanin poliittisista suhteista ja yhteistyöstä (4),

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2020 antamansa suosituksen neuvostolle sekä komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ydinsulkusopimuksen (NPT) uudelleentarkastelua, ydinasevalvontaa ja ydinaseriisuntamahdollisuuksia koskevan kymmenennen prosessin valmistelemiseksi (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2020 antamansa suosituksen neuvostolle sekä komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ydinsulkusopimuksen (NPT) uudelleentarkastelua, ydinasevalvontaa ja ydinaseriisuntamahdollisuuksia koskevan kymmenennen prosessin valmistelemiseksi (5),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n ja Aasian yhteyksistä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n ja Aasian yhteyksistä (6),

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian välisen puitesopimuksen tekemisestä unionin puolesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian välisen puitesopimuksen tekemisestä unionin puolesta (7),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n poliittisista suhteista Kaakkois-Aasian maiden liittoon (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n poliittisista suhteista Kaakkois-Aasian maiden liittoon (8),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Intian suhteista (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Intian suhteista (9),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin välisen strategisen kumppanuussopimuksen tekemisestä unionin puolesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin välisen strategisen kumppanuussopimuksen tekemisestä unionin puolesta (10),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n kyberpuolustuskyvyn tilasta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n kyberpuolustuskyvyn tilasta (11),

| — | ottaa huomioon 21. ja 22. lokakuuta 2021 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. ja 22. lokakuuta 2021 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 annetun komission ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 annetun komission ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella (JOIN(2021)0024),

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2021 päivitetyn Ranskan indopasifista aluetta koskevan strategian ”Indopasifinen alue: yksi Ranskan painopisteistä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2021 päivitetyn Ranskan indopasifista aluetta koskevan strategian ”Indopasifinen alue: yksi Ranskan painopisteistä”,

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2021 pidetyt EU:n ja Yhdysvaltain väliset indopasifista aluetta koskevat korkean tason neuvottelut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2021 pidetyt EU:n ja Yhdysvaltain väliset indopasifista aluetta koskevat korkean tason neuvottelut,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2021 annetun komission ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Global Gateway” (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2021 annetun komission ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Global Gateway” (JOIN(2021)0030),

| — | ottaa huomioon 25.–26. marraskuuta 2021 pidetyn Aasia–Eurooppa-kokouksen (ASEM) 13. huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25.–26. marraskuuta 2021 pidetyn Aasia–Eurooppa-kokouksen (ASEM) 13. huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon 5. lokakuuta 2021 annetun ilmastonmuutosta ja turvallisuutta koskevan yhdennetyn lähestymistavan toimintamallin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. lokakuuta 2021 annetun ilmastonmuutosta ja turvallisuutta koskevan yhdennetyn lähestymistavan toimintamallin,

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella,

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2021 hyväksytyn turvallisuus- ja puolustusyhteistyötä koskevan AUKUS-sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2021 hyväksytyn turvallisuus- ja puolustusyhteistyötä koskevan AUKUS-sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 14. kesäkuuta 2021 pidetyn Naton huippukokouksen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 14. kesäkuuta 2021 pidetyn Naton huippukokouksen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 ja 10. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 ja 10. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta,

| — | ottaa huomioon 8. toukokuuta 2021 solmitun EU:n ja Intian yhteenliitettävyyskumppanuuden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. toukokuuta 2021 solmitun EU:n ja Intian yhteenliitettävyyskumppanuuden,

| — | ottaa huomioon 22. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/2188 Euroopan unionin sotilasoperaatiosta, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä, hyväksytyn yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP muuttamisesta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/2188 Euroopan unionin sotilasoperaatiosta, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä, hyväksytyn yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP muuttamisesta (12),

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2020 annetun EU:n ja ASEANin yhteisen ministeritason julkilausuman yhteenliitettävyydestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2020 annetun EU:n ja ASEANin yhteisen ministeritason julkilausuman yhteenliitettävyydestä,

| — | ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2022 pidetyn EU:n ja Kiinan huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2022 pidetyn EU:n ja Kiinan huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin 24.–25. huhtikuuta 2022 tekemän vierailun Intiaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin 24.–25. huhtikuuta 2022 tekemän vierailun Intiaan,

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2022 pidetyn EU:n ja Kiinan huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2022 pidetyn EU:n ja Kiinan huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon G7-maiden ulkoministerien 14. toukokuuta 2022 antaman yhteisen tiedonannon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G7-maiden ulkoministerien 14. toukokuuta 2022 antaman yhteisen tiedonannon,

| — | ottaa huomioon Alankomaiden 13. marraskuuta 2020 julkaiseman indopasifista aluetta koskevan strategian ”Indopasifinen alue: suuntaviivat Alankomaiden ja EU:n yhteistyön vahvistamiseksi Aasian kumppaneiden kanssa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Alankomaiden 13. marraskuuta 2020 julkaiseman indopasifista aluetta koskevan strategian ”Indopasifinen alue: suuntaviivat Alankomaiden ja EU:n yhteistyön vahvistamiseksi Aasian kumppaneiden kanssa”,

| — | ottaa huomioon 9. marraskuuta 2020 päivätyn ilmastonmuutosta ja puolustusta koskevan etenemissuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. marraskuuta 2020 päivätyn ilmastonmuutosta ja puolustusta koskevan etenemissuunnitelman,

| — | ottaa huomioon Saksan liittohallituksen indopasifista aluetta koskevat poliittiset suuntaviivat syyskuulta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Saksan liittohallituksen indopasifista aluetta koskevat poliittiset suuntaviivat syyskuulta 2020,

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2019 hyväksytyn EU:n ja Japanin välisen kestäviä yhteyksiä ja laadukasta infrastruktuuria koskevan kumppanuuden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2019 hyväksytyn EU:n ja Japanin välisen kestäviä yhteyksiä ja laadukasta infrastruktuuria koskevan kumppanuuden,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan selvityksen Eurooppa-neuvostolle ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan selvityksen Eurooppa-neuvostolle ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin”,

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2018 julkaistun EU:n disinformaation torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2018 julkaistun EU:n disinformaation torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon EU:n ja ASEANin ministerikokouksessa 21. tammikuuta 2019 tehdyn päätöksen perustaa EU:n ja ASEANin strateginen kumppanuus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja ASEANin ministerikokouksessa 21. tammikuuta 2019 tehdyn päätöksen perustaa EU:n ja ASEANin strateginen kumppanuus,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 19. lokakuuta 2018 allekirjoitetun EU:n ja Singaporen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 19. lokakuuta 2018 allekirjoitetun EU:n ja Singaporen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen,

| — | ottaa huomioon 19. syyskuuta 2018 annetun komission ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Euroopan ja Aasian yhteydet – EU:n strategian perusta” (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. syyskuuta 2018 annetun komission ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Euroopan ja Aasian yhteydet – EU:n strategian perusta” (JOIN(2018)0031),

| — | ottaa huomioon 28. toukokuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät EU:n tehostetusta yhteistyöstä Aasiassa ja Aasian kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. toukokuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät EU:n tehostetusta yhteistyöstä Aasiassa ja Aasian kanssa,

| — | ottaa huomioon ASEAN-maiden ja EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2018–2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ASEAN-maiden ja EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2018–2022,

| — | ottaa huomioon 5. lokakuuta 2016 hyväksytyn EU:n ja Uuden-Seelannin välisen suhteita ja yhteistyötä koskevan kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. lokakuuta 2016 hyväksytyn EU:n ja Uuden-Seelannin välisen suhteita ja yhteistyötä koskevan kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2016 annetun yhteisen ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian välisen puitesopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (JOIN(2016)0008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2016 annetun yhteisen ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian välisen puitesopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (JOIN(2016)0008),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2014 julkaistun Euroopan unionin merellisen turvallisuusstrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2014 julkaistun Euroopan unionin merellisen turvallisuusstrategian,

| — | ottaa huomioon 23. tammikuuta 2013 tehdyn Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen puitesopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. tammikuuta 2013 tehdyn Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen puitesopimuksen,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 14. kesäkuuta 2021 pidettyyn Pohjois-Atlantin neuvoston kokoukseen osallistuneiden valtion- ja hallitusten johtajien antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 14. kesäkuuta 2021 pidettyyn Pohjois-Atlantin neuvoston kokoukseen osallistuneiden valtion- ja hallitusten johtajien antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Etelä-Kiinan meren välimiesmenettelystä 12. heinäkuuta 2016 annetun pysyvän välitystuomioistuimen päätöksen (Filippiinien tasavalta v. Kiinan kansantasavalta), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etelä-Kiinan meren välimiesmenettelystä 12. heinäkuuta 2016 annetun pysyvän välitystuomioistuimen päätöksen (Filippiinien tasavalta v. Kiinan kansantasavalta),

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltain, Australian, Japanin ja Intian poliittisten johtajien QUAD-turvallisuusvuoropuhelun 24. syyskuuta 2021 järjestetyn ensimmäisen kasvokkain pidetyn johtajien huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltain, Australian, Japanin ja Intian poliittisten johtajien QUAD-turvallisuusvuoropuhelun 24. syyskuuta 2021 järjestetyn ensimmäisen kasvokkain pidetyn johtajien huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0085/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0085/2022),

| A. | ottaa huomioon, että EU määrittelee indopasifisen alueen alueeksi, joka ulottuu Afrikan itärannikolta Tyynenmeren saarivaltioihin; ottaa huomioon, että indopasifinen alue on monimuotoinen alue, jolla asuu 60 prosenttia maailman väestöstä ja jolla on seitsemän G20-maata, ja että se on keskeinen kansainvälisen järjestyksen alan toimija ja sillä sijaitsee EU:n yhä tärkeämpiä poliittisia, kauppa- ja turvallisuuskumppaneita; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU määrittelee indopasifisen alueen alueeksi, joka ulottuu Afrikan itärannikolta Tyynenmeren saarivaltioihin; ottaa huomioon, että indopasifinen alue on monimuotoinen alue, jolla asuu 60 prosenttia maailman väestöstä ja jolla on seitsemän G20-maata, ja että se on keskeinen kansainvälisen järjestyksen alan toimija ja sillä sijaitsee EU:n yhä tärkeämpiä poliittisia, kauppa- ja turvallisuuskumppaneita;

| B. | ottaa huomioon, että noin 90 prosenttia EU:n ulkomaankaupasta tapahtuu meriteitse; ottaa huomioon, että indopasifisella alueella on merkittäviä EU:n kaupallisen toiminnan kannalta elintärkeitä vesiväyliä, kuten Malakansalmi, Etelä-Kiinan meri ja Bab el Mandebin salmi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että noin 90 prosenttia EU:n ulkomaankaupasta tapahtuu meriteitse; ottaa huomioon, että indopasifisella alueella on merkittäviä EU:n kaupallisen toiminnan kannalta elintärkeitä vesiväyliä, kuten Malakansalmi, Etelä-Kiinan meri ja Bab el Mandebin salmi;

| C. | ottaa huomioon, että EU:lla ja indopasifisen alueen mailla on yhä enemmän samanlaisia turvallisuushaasteita ja muita kuin perinteisiä haasteita; toteaa, että EU:n katsaus alueeseen kuvastaa sitä, että on tunnustettu poliittisesti tarve ottaa enemmän vastuuta maailmanlaajuisiin turvallisuushaasteisiin vastaamisesta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:lla ja indopasifisen alueen mailla on yhä enemmän samanlaisia turvallisuushaasteita ja muita kuin perinteisiä haasteita; toteaa, että EU:n katsaus alueeseen kuvastaa sitä, että on tunnustettu poliittisesti tarve ottaa enemmän vastuuta maailmanlaajuisiin turvallisuushaasteisiin vastaamisesta;

| D. | ottaa huomioon, että Kiinan ja Venäjän presidentit allekirjoittivat presidentti Xi Jinpingin pyynnöstä 4. helmikuuta 2022 yhteisen tekstin ennen Pekingin talviolympialaisten avajaisseremoniaa; ottaa huomioon, että yhteisessä julkilausumassa todettiin muun muassa, että näiden kahden valtion ystävyys on ”rajatonta”, ja toteaa, että tämän julkilausuman välityksellä Kiina yhtyi ensimmäistä kertaa virallisesti Venäjän vaatimukseen Naton laajentumisen pysäyttämisestä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Kiinan ja Venäjän presidentit allekirjoittivat presidentti Xi Jinpingin pyynnöstä 4. helmikuuta 2022 yhteisen tekstin ennen Pekingin talviolympialaisten avajaisseremoniaa; ottaa huomioon, että yhteisessä julkilausumassa todettiin muun muassa, että näiden kahden valtion ystävyys on ”rajatonta”, ja toteaa, että tämän julkilausuman välityksellä Kiina yhtyi ensimmäistä kertaa virallisesti Venäjän vaatimukseen Naton laajentumisen pysäyttämisestä;

| E. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineissä esiintyneiden tietojen mukaan Kiinan viranomaiset esittivät 4. helmikuuta 2022 pidetyssä huippukokouksessa Venäjän johtaville virkamiehille pyynnön, ettei Ukrainaan hyökättäisi ennen Pekingin talviolympialaisten päättymistä; toteaa, että tämä tarkoittaisi sitä, että Kiinan johtavilla virkamiehillä olisi ollut jonkinasteista suoraa tietoa Venäjän sotasuunnitelmista tai -aikomuksista ennen kuin hyökkäys alkoi 24. helmikuuta 2022; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineissä esiintyneiden tietojen mukaan Kiinan viranomaiset esittivät 4. helmikuuta 2022 pidetyssä huippukokouksessa Venäjän johtaville virkamiehille pyynnön, ettei Ukrainaan hyökättäisi ennen Pekingin talviolympialaisten päättymistä; toteaa, että tämä tarkoittaisi sitä, että Kiinan johtavilla virkamiehillä olisi ollut jonkinasteista suoraa tietoa Venäjän sotasuunnitelmista tai -aikomuksista ennen kuin hyökkäys alkoi 24. helmikuuta 2022;

| F. | ottaa huomioon, että 1. huhtikuuta 2022 pidetyssä EU:n ja Kiinan huippukokouksessa EU muistutti Kiinalla maailmanlaajuisena toimijana olevasta velvollisuudesta työskennellä rauhan ja vakauden puolesta ja kehotti Kiinaa tukemaan pyrkimyksiä lopettaa välittömästi verenvuodatus Ukrainassa, mikä vastaa Kiinan roolia maailmassa YK:n turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenenä ja sen ainutlaatuisen läheisiä suhteita Venäjään; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 1. huhtikuuta 2022 pidetyssä EU:n ja Kiinan huippukokouksessa EU muistutti Kiinalla maailmanlaajuisena toimijana olevasta velvollisuudesta työskennellä rauhan ja vakauden puolesta ja kehotti Kiinaa tukemaan pyrkimyksiä lopettaa välittömästi verenvuodatus Ukrainassa, mikä vastaa Kiinan roolia maailmassa YK:n turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenenä ja sen ainutlaatuisen läheisiä suhteita Venäjään;

| G. | ottaa huomioon, että 24. helmikuuta 2022 sotilaallisella hyökkäyksellä alkaneeseen Venäjän sotaan Ukrainaa vastaan reagoitiin YK:n yleiskokouksessa antamalla 2. maaliskuuta 2022 Venäjän hyökkäyksen Ukrainaan tuominnut päätöslauselma ES-11/1, joka hyväksyttiin äänin 141 puolesta, 5 vastaan ja 35 tyhjää 12 maan jättäessä äänestämättä; ottaa huomioon, että yksikään indopasifisen alueen maa ei äänestänyt päätöslauselmaa vastaan ja että vain Kiina, Intia, Madagaskar, Mosambik, Laos, Etelä-Afrikka, Sri Lanka, Tansania ja Vietnam pidättyivät äänestämästä lopullisesta tekstistä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että 24. helmikuuta 2022 sotilaallisella hyökkäyksellä alkaneeseen Venäjän sotaan Ukrainaa vastaan reagoitiin YK:n yleiskokouksessa antamalla 2. maaliskuuta 2022 Venäjän hyökkäyksen Ukrainaan tuominnut päätöslauselma ES-11/1, joka hyväksyttiin äänin 141 puolesta, 5 vastaan ja 35 tyhjää 12 maan jättäessä äänestämättä; ottaa huomioon, että yksikään indopasifisen alueen maa ei äänestänyt päätöslauselmaa vastaan ja että vain Kiina, Intia, Madagaskar, Mosambik, Laos, Etelä-Afrikka, Sri Lanka, Tansania ja Vietnam pidättyivät äänestämästä lopullisesta tekstistä;

| H. | ottaa huomioon, että hiljattain hyväksytty yhteinen tiedonanto indopasifista aluetta koskevasta EU:n yhteistyöstrategiasta, joka perustuu periaatteelliseen pitkän aikavälin sitoutumiseen, heijastaa syvää ja välttämätöntä kehitystä sen suhteen, miten EU tarkastelee etujaan, mahdollisuuksiaan ja haasteitaan indopasifisella alueella, ja sen tavoitetta toimia merkittävämmin omien arvojensa ja etujensa vaalimiseksi tällä niin geopoliittisesti kuin taloudellisesti yhä tärkeämmällä alueella; ottaa huomioon, että avoimen, vakaan ja sääntöpohjaisen alueellisen turvallisuusarkkitehtuurin edistäminen ja vahvojen suhteiden, kestävien kauppayhteyksien ja turvallisuusyhteistyön luominen indopasifisen alueen alueellisten järjestöjen ja maiden kanssa on keskeisessä asemassa strategiassa; ottaa huomioon, että 22. helmikuuta 2022 pidetty indopasifisen alueen yhteistyön ministerifoorumi kokosi yhteen EU:n jäsenvaltioiden ja noin 30 indopasifisen alueen maan ulkoministerit, ja toteaa, että EU ja sen jäsenvaltiot korostivat kokouksessa tukevansa tehostettua pitkän aikavälin sitoutumista indopasifiseen alueeseen konkreettisin toimin ja tehostamalla turvallisuus- ja puolustusvuoropuhelua ja kahdenvälisiä suhteita alueen kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että hiljattain hyväksytty yhteinen tiedonanto indopasifista aluetta koskevasta EU:n yhteistyöstrategiasta, joka perustuu periaatteelliseen pitkän aikavälin sitoutumiseen, heijastaa syvää ja välttämätöntä kehitystä sen suhteen, miten EU tarkastelee etujaan, mahdollisuuksiaan ja haasteitaan indopasifisella alueella, ja sen tavoitetta toimia merkittävämmin omien arvojensa ja etujensa vaalimiseksi tällä niin geopoliittisesti kuin taloudellisesti yhä tärkeämmällä alueella; ottaa huomioon, että avoimen, vakaan ja sääntöpohjaisen alueellisen turvallisuusarkkitehtuurin edistäminen ja vahvojen suhteiden, kestävien kauppayhteyksien ja turvallisuusyhteistyön luominen indopasifisen alueen alueellisten järjestöjen ja maiden kanssa on keskeisessä asemassa strategiassa; ottaa huomioon, että 22. helmikuuta 2022 pidetty indopasifisen alueen yhteistyön ministerifoorumi kokosi yhteen EU:n jäsenvaltioiden ja noin 30 indopasifisen alueen maan ulkoministerit, ja toteaa, että EU ja sen jäsenvaltiot korostivat kokouksessa tukevansa tehostettua pitkän aikavälin sitoutumista indopasifiseen alueeseen konkreettisin toimin ja tehostamalla turvallisuus- ja puolustusvuoropuhelua ja kahdenvälisiä suhteita alueen kumppaneiden kanssa;

| I. | ottaa huomioon, että yhteisen tiedonannon ”Global Gateway” tavoitteena on saada aikaan jopa 300 miljardin euron arvosta investointeja, joilla edistetään älykkäitä, puhtaita ja turvallisia yhteyksiä digitaali-, energia- ja liikennealalla ja vahvistetaan terveydenhuolto-, koulutus- ja tutkimusjärjestelmiä kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että yhteisen tiedonannon ”Global Gateway” tavoitteena on saada aikaan jopa 300 miljardin euron arvosta investointeja, joilla edistetään älykkäitä, puhtaita ja turvallisia yhteyksiä digitaali-, energia- ja liikennealalla ja vahvistetaan terveydenhuolto-, koulutus- ja tutkimusjärjestelmiä kaikkialla maailmassa;

| J. | ottaa huomioon, että viime vuosina alueen ja erityisesti Kiinan kansantasavallan toimista juontuva dynamiikka on synnyttänyt voimakkaita geopoliittisia jännitteitä ja kilpailua, mikä näkyy myös sotilasmenojen kasvuna, sotilaallisen voiman kasvattamisena ja aggressiivisempana retoriikkana ja uhkaa siten sääntöpohjaista kansainvälistä järjestystä; ottaa huomioon, että indopasifiselle alueelle on näin ollen kehittynyt uusi alueellisen ja maailmanlaajuisen kilpailun keskus; toteaa, että asiaan liittyvien haasteiden ja jännitteiden lieventämiseksi ei ole olemassa kattavaa alueellista turvallisuusjärjestystä eikä luottamusta lisäävää mekanismia; toteaa, että tällainen dynamiikka uhkaa vakavasti alueen ja globaalin yhteisön vakautta ja turvallisuutta ja vaikuttaa suoraan EU:n strategisiin etuihin alueen maiden keskeisenä poliittisena ja taloudellisena kumppanina; ottaa huomioon, että autoritaarisuuden ja demokratian välinen ideologinen kamppailu alueella voi vaikuttaa vastaavanlaisten kamppailujen tuloksiin muualla maailmassa, myös Euroopan unionin läheisyydessä; toteaa, että vakaa, rauhanomainen, kansainvälisen oikeuden noudattamiseen perustuva indopasifinen alue on ratkaisevan tärkeä EU:n turvallisuuden ja etujen takaamisen kannalta; ottaa huomioon, että epävakauden perimmäisiin syihin, kuten köyhyyteen, sosiaaliseen epäoikeudenmukaisuuteen ja ihmisoikeusloukkauksiin, puuttuminen on ennakkoedellytys rauhan ja turvallisuuden varmistamiselle indopasifisella alueella; ottaa huomioon, että EU on sitoutunut inhimilliseen turvallisuuteen, rauhaan, kansainväliseen oikeuteen ja ihmisoikeuksiin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että viime vuosina alueen ja erityisesti Kiinan kansantasavallan toimista juontuva dynamiikka on synnyttänyt voimakkaita geopoliittisia jännitteitä ja kilpailua, mikä näkyy myös sotilasmenojen kasvuna, sotilaallisen voiman kasvattamisena ja aggressiivisempana retoriikkana ja uhkaa siten sääntöpohjaista kansainvälistä järjestystä; ottaa huomioon, että indopasifiselle alueelle on näin ollen kehittynyt uusi alueellisen ja maailmanlaajuisen kilpailun keskus; toteaa, että asiaan liittyvien haasteiden ja jännitteiden lieventämiseksi ei ole olemassa kattavaa alueellista turvallisuusjärjestystä eikä luottamusta lisäävää mekanismia; toteaa, että tällainen dynamiikka uhkaa vakavasti alueen ja globaalin yhteisön vakautta ja turvallisuutta ja vaikuttaa suoraan EU:n strategisiin etuihin alueen maiden keskeisenä poliittisena ja taloudellisena kumppanina; ottaa huomioon, että autoritaarisuuden ja demokratian välinen ideologinen kamppailu alueella voi vaikuttaa vastaavanlaisten kamppailujen tuloksiin muualla maailmassa, myös Euroopan unionin läheisyydessä; toteaa, että vakaa, rauhanomainen, kansainvälisen oikeuden noudattamiseen perustuva indopasifinen alue on ratkaisevan tärkeä EU:n turvallisuuden ja etujen takaamisen kannalta; ottaa huomioon, että epävakauden perimmäisiin syihin, kuten köyhyyteen, sosiaaliseen epäoikeudenmukaisuuteen ja ihmisoikeusloukkauksiin, puuttuminen on ennakkoedellytys rauhan ja turvallisuuden varmistamiselle indopasifisella alueella; ottaa huomioon, että EU on sitoutunut inhimilliseen turvallisuuteen, rauhaan, kansainväliseen oikeuteen ja ihmisoikeuksiin;

| K. | ottaa huomioon, että EU on suurin ulkomainen sijoittaja ja kehitysaputoimija indopasifisella alueella; muistuttaa, että EU on tärkeä kauppakumppani ja on jo tehnyt alueen maiden kanssa vapaakauppasopimuksia ja neuvottelee parhaillaan sellaisista; ottaa huomioon, että EU voi jo hyödyntää laajaa kumppanuus- ja sopimusverkostoa erinäisten maiden, kuten Japanin, Korean tasavallan, Australian, Intian, Uuden-Seelannin, Vietnamin ja Singaporen, sekä alueellisten järjestöjen, kuten Kaakkois-Aasian valtioiden liiton (ASEAN) ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestön (AKT), kanssa; ottaa huomioon, että EU on läsnä alueella oman jäsenvaltionsa Ranskan kautta, erityisesti Ranskan merentakaisten departementtien Réunionin ja Mayotten sekä Ranskan eteläisten ja antarktisten alueiden kautta Intian valtamerellä sekä Tyynenmeren alueella Uuden-Kaledonian kautta ja Ranskan merentakaisten yhteisöjen (Ranskan Polynesia sekä Wallis ja Futuna) kautta; ottaa huomioon, että näillä Ranskan alueilla asuu noin 1,6 miljoonaa EU:n kansalaista, muun muassa yli 7 000 sotilashenkilöstöön kuuluvaa; toteaa, että näin ollen EU on indopasifisella alueella sijaitseva toimija; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU on suurin ulkomainen sijoittaja ja kehitysaputoimija indopasifisella alueella; muistuttaa, että EU on tärkeä kauppakumppani ja on jo tehnyt alueen maiden kanssa vapaakauppasopimuksia ja neuvottelee parhaillaan sellaisista; ottaa huomioon, että EU voi jo hyödyntää laajaa kumppanuus- ja sopimusverkostoa erinäisten maiden, kuten Japanin, Korean tasavallan, Australian, Intian, Uuden-Seelannin, Vietnamin ja Singaporen, sekä alueellisten järjestöjen, kuten Kaakkois-Aasian valtioiden liiton (ASEAN) ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestön (AKT), kanssa; ottaa huomioon, että EU on läsnä alueella oman jäsenvaltionsa Ranskan kautta, erityisesti Ranskan merentakaisten departementtien Réunionin ja Mayotten sekä Ranskan eteläisten ja antarktisten alueiden kautta Intian valtamerellä sekä Tyynenmeren alueella Uuden-Kaledonian kautta ja Ranskan merentakaisten yhteisöjen (Ranskan Polynesia sekä Wallis ja Futuna) kautta; ottaa huomioon, että näillä Ranskan alueilla asuu noin 1,6 miljoonaa EU:n kansalaista, muun muassa yli 7 000 sotilashenkilöstöön kuuluvaa; toteaa, että näin ollen EU on indopasifisella alueella sijaitseva toimija;

| L. | ottaa huomioon, että yli puolet maailman kalastusaluksista toimii Etelä-Kiinan merellä ja että alueella harjoitettavan kalastuksen osuus on yksinään noin 12 prosenttia maailman kalastuksesta; ottaa huomioon, että EU on tehnyt useita kestävää kalastusta koskevia kumppanuussopimuksia indopasifisen alueen maiden (Mikronesian liittovaltio, Cookinsaaret, Salomonsaaret, Kiribati, Madagaskar, Mauritius, Mosambik ja Seychellit) kanssa ja että EU:n kalastuslaivasto on läsnä sekä Intian valtamerellä että Tyynellä valtamerellä; ottaa huomioon, että EU on useiden indopasifisen alueen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen (Intian valtameren tonnikalakomissio, Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen osapuolet, läntisen ja keskisen Tyynenmeren kalastuskomissio ja Eteläisen Tyynenmeren alueellinen kalastusjärjestö) aktiivinen jäsen; ottaa huomioon, että EU:n jäsenyyshakemus pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomissioon hyväksyttiin 25. helmikuuta 2021 ja että EU käy korkean tason vuoropuhelua valtameriin ja kalastukseen liittyvistä asioista Australian, Indonesian, Japanin ja Uuden-Seelannin kanssa; ottaa huomioon, että EU on allekirjoittanut Kiinan kanssa valtameriä koskevan kumppanuussopimuksen; ottaa huomioon, että se käy myös vuoropuhelua laittomasta, ilmoittamattomasta ja sääntelemättömästä kalastuksesta ja sillä on sitä käsitteleviä työryhmiä Etelä-Korean, Thaimaan ja Taiwanin kanssa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että yli puolet maailman kalastusaluksista toimii Etelä-Kiinan merellä ja että alueella harjoitettavan kalastuksen osuus on yksinään noin 12 prosenttia maailman kalastuksesta; ottaa huomioon, että EU on tehnyt useita kestävää kalastusta koskevia kumppanuussopimuksia indopasifisen alueen maiden (Mikronesian liittovaltio, Cookinsaaret, Salomonsaaret, Kiribati, Madagaskar, Mauritius, Mosambik ja Seychellit) kanssa ja että EU:n kalastuslaivasto on läsnä sekä Intian valtamerellä että Tyynellä valtamerellä; ottaa huomioon, että EU on useiden indopasifisen alueen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen (Intian valtameren tonnikalakomissio, Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen osapuolet, läntisen ja keskisen Tyynenmeren kalastuskomissio ja Eteläisen Tyynenmeren alueellinen kalastusjärjestö) aktiivinen jäsen; ottaa huomioon, että EU:n jäsenyyshakemus pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomissioon hyväksyttiin 25. helmikuuta 2021 ja että EU käy korkean tason vuoropuhelua valtameriin ja kalastukseen liittyvistä asioista Australian, Indonesian, Japanin ja Uuden-Seelannin kanssa; ottaa huomioon, että EU on allekirjoittanut Kiinan kanssa valtameriä koskevan kumppanuussopimuksen; ottaa huomioon, että se käy myös vuoropuhelua laittomasta, ilmoittamattomasta ja sääntelemättömästä kalastuksesta ja sillä on sitä käsitteleviä työryhmiä Etelä-Korean, Thaimaan ja Taiwanin kanssa;

| M. | toteaa, että vakauden ja merenkulun vapauden ylläpitäminen indopasifisen alueen vesillä on ratkaisevan tärkeää globaalin ja alueellisen kestävyyden ja rauhan sekä EU:n strategisten etujen turvaamisen kannalta; ottaa huomioon, että EU on mukana tukemassa alueellista meriturvallisuutta yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaation, EUNAVFOR Atalantan, kautta; ottaa huomioon, että indopasifisen alueen kumppanit ovat suhtautuneet myönteisesti Atalanta-operaatioon ja siihen, että operaatiossa keskitytään merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen sekä ase- ja huumekaupan valvontaan; ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet lisäämään pysyvää merivoimien läsnäoloa alueella muun muassa koordinoitu läsnäolo merialueilla -konseptin avulla; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että vakauden ja merenkulun vapauden ylläpitäminen indopasifisen alueen vesillä on ratkaisevan tärkeää globaalin ja alueellisen kestävyyden ja rauhan sekä EU:n strategisten etujen turvaamisen kannalta; ottaa huomioon, että EU on mukana tukemassa alueellista meriturvallisuutta yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaation, EUNAVFOR Atalantan, kautta; ottaa huomioon, että indopasifisen alueen kumppanit ovat suhtautuneet myönteisesti Atalanta-operaatioon ja siihen, että operaatiossa keskitytään merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen sekä ase- ja huumekaupan valvontaan; ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet lisäämään pysyvää merivoimien läsnäoloa alueella muun muassa koordinoitu läsnäolo merialueilla -konseptin avulla;

| N. | ottaa huomioon, että Ranskalla on Aasian ja Tyynenmeren alueella pysyviä sotilaallisia voimavaroja; toteaa, että saattaisi olla aiheellista pohtia, miten näitä pysyviä ranskalaisia asemia voitaisiin käyttää mahdollisten EU:n operaatioiden yhteydessä, erityisesti Ranskan Polynesian ja Uuden Kaledonian asevoimien avulla; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Ranskalla on Aasian ja Tyynenmeren alueella pysyviä sotilaallisia voimavaroja; toteaa, että saattaisi olla aiheellista pohtia, miten näitä pysyviä ranskalaisia asemia voitaisiin käyttää mahdollisten EU:n operaatioiden yhteydessä, erityisesti Ranskan Polynesian ja Uuden Kaledonian asevoimien avulla;

| O. | ottaa huomioon, että Kiinan nopea sotilaallisen voiman kasvattaminen, sen yhä määrätietoisempi ja laajentumiseen tähtäävä toiminta indopasifisella alueella, sen sotilaallinen toiminta Taiwaninsalmessa ja Itä- ja Etelä-Kiinan merellä, mukaan lukien Kiinan merivartioston ja merimiliisin toimet merenkulun vapauden estämiseksi, samoin kuin sen tahalliset ja toistuvat Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykkeen loukkaukset, sen toimet Hongkongin riippumattoman ja autonomisen aseman lakkauttamiseksi, sen sotilaallisen voiman kasvattaminen Kiinan ja Intian rajalla, sen yhä aggressiivisempi retoriikka ja sen manipuloivat disinformaatio- ja mediakampanjat kiristävät jännitteitä indopasifisella alueella; kehottaa EU:ta laatimaan alueen käytännön realiteetteihin perustuvan strategian, joka mahdollistaisi sen reagoinnin tarvittaessa; varoittaa kiihtyvän kilpavarustelun vaarasta alueella; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Kiinan nopea sotilaallisen voiman kasvattaminen, sen yhä määrätietoisempi ja laajentumiseen tähtäävä toiminta indopasifisella alueella, sen sotilaallinen toiminta Taiwaninsalmessa ja Itä- ja Etelä-Kiinan merellä, mukaan lukien Kiinan merivartioston ja merimiliisin toimet merenkulun vapauden estämiseksi, samoin kuin sen tahalliset ja toistuvat Taiwanin ilmapuolustuksen tunnistusvyöhykkeen loukkaukset, sen toimet Hongkongin riippumattoman ja autonomisen aseman lakkauttamiseksi, sen sotilaallisen voiman kasvattaminen Kiinan ja Intian rajalla, sen yhä aggressiivisempi retoriikka ja sen manipuloivat disinformaatio- ja mediakampanjat kiristävät jännitteitä indopasifisella alueella; kehottaa EU:ta laatimaan alueen käytännön realiteetteihin perustuvan strategian, joka mahdollistaisi sen reagoinnin tarvittaessa; varoittaa kiihtyvän kilpavarustelun vaarasta alueella;

| P. | ottaa huomioon, että Kiinan määrätietoisuus alueella ei rajoitu sotilaalliseen toimintaan, vaan se on toteutunut myös diplomaattiseen pakottamiseen perustuvina aggressiivisina kaupallisina käytäntöinä ja hyökkäävänä velkadiplomatiapolitiikkana; ottaa huomioon, että Kiina levittäytyy indopasifisella alueella ja Euroopassa niin talouden kuin rahoituksen alalla ja että tähän sisältyy investointeja kriittiseen infrastruktuuriin; ottaa huomioon, että Kiina pyrkii taloudellisten etujensa kautta saamaan poliittista vaikutusvaltaa; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on osoittanut, kuinka tärkeitä ovat luotettavat toimitusketjut ja tasapainoisemmat taloudelliset siteet Kiinaan; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Kiinan määrätietoisuus alueella ei rajoitu sotilaalliseen toimintaan, vaan se on toteutunut myös diplomaattiseen pakottamiseen perustuvina aggressiivisina kaupallisina käytäntöinä ja hyökkäävänä velkadiplomatiapolitiikkana; ottaa huomioon, että Kiina levittäytyy indopasifisella alueella ja Euroopassa niin talouden kuin rahoituksen alalla ja että tähän sisältyy investointeja kriittiseen infrastruktuuriin; ottaa huomioon, että Kiina pyrkii taloudellisten etujensa kautta saamaan poliittista vaikutusvaltaa; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on osoittanut, kuinka tärkeitä ovat luotettavat toimitusketjut ja tasapainoisemmat taloudelliset siteet Kiinaan;

| Q. | ottaa huomioon, että pysyvä välitystuomioistuin totesi 12. heinäkuuta 2016 merkittävässä oikeustapauksessa, että ei ollut näyttöä siitä, että Kiina olisi käyttänyt historiallisesti yksinomaista määräysvaltaa alueilla, joita se vaatii Etelä-Kiinan merellä; ottaa huomioon, että Kiina on jättänyt tämän tuomion huomiotta ja muun muassa perustanut sotilastukikohtia keinotekoisille saarille; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että pysyvä välitystuomioistuin totesi 12. heinäkuuta 2016 merkittävässä oikeustapauksessa, että ei ollut näyttöä siitä, että Kiina olisi käyttänyt historiallisesti yksinomaista määräysvaltaa alueilla, joita se vaatii Etelä-Kiinan merellä; ottaa huomioon, että Kiina on jättänyt tämän tuomion huomiotta ja muun muassa perustanut sotilastukikohtia keinotekoisille saarille;

| R. | ottaa huomioon, että Kiinan toiminta ei ole ollut avointa ja se on ollut haluton ryhtymään neuvotteluihin mahdollisesta osallistumisestaan monenvälisiin ydinaseiden valvontavälineisiin, minkä vuoksi se on pystynyt esteettä luomaan suuren arsenaalin erilaisia teknisesti kehittyneitä keskipitkän matkan ballistisia ohjuksia, kuten Dong-Feng 26; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Kiinan toiminta ei ole ollut avointa ja se on ollut haluton ryhtymään neuvotteluihin mahdollisesta osallistumisestaan monenvälisiin ydinaseiden valvontavälineisiin, minkä vuoksi se on pystynyt esteettä luomaan suuren arsenaalin erilaisia teknisesti kehittyneitä keskipitkän matkan ballistisia ohjuksia, kuten Dong-Feng 26;

| S. | korostaa, että digitaalinen muutos vaikuttaa yhä enemmän kansainvälisen järjestelmän rakenteeseen; ottaa huomioon, että kansainväliset standardointialoitteet ja läpimurtoinnovaatiot pioneeriteknologioissa, kuten tekoälyssä, kvanttilaskennassa, 5G:ssä ja 6G:ssä, ovat strategisesti tärkeitä EU:n ja sen digitaalisen tulevaisuuden kannalta ja että maailmassa käydään yhä enemmän kilpailua teknologisesta valta-asemasta, johon Kiina panostaa merkittävästi; |
| --- | --- |

S.

korostaa, että digitaalinen muutos vaikuttaa yhä enemmän kansainvälisen järjestelmän rakenteeseen; ottaa huomioon, että kansainväliset standardointialoitteet ja läpimurtoinnovaatiot pioneeriteknologioissa, kuten tekoälyssä, kvanttilaskennassa, 5G:ssä ja 6G:ssä, ovat strategisesti tärkeitä EU:n ja sen digitaalisen tulevaisuuden kannalta ja että maailmassa käydään yhä enemmän kilpailua teknologisesta valta-asemasta, johon Kiina panostaa merkittävästi;

| T. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltain, Australian, Intian ja Japanin johtajat korostivat äskettäin pidetyssä QUAD-liittouman huippukokouksessa 24. toukokuuta 2022 annetussa yhteisessä julkilausumassa jälleen, että vapaan ja avoimen indopasifisen alueen periaatteita ovat vapaus, oikeusvaltioperiaate, demokraattiset arvot, suvereniteetti ja alueellinen koskemattomuus; ottaa huomioon, että johtajat ilmoittivat joukosta uusia aloitteita, joiden tarkoituksena on syventää yhteistyötä koko alueella, mukaan lukien indopasifisen alueen kumppanuus merellisen tilannetietoisuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltain, Australian, Intian ja Japanin johtajat korostivat äskettäin pidetyssä QUAD-liittouman huippukokouksessa 24. toukokuuta 2022 annetussa yhteisessä julkilausumassa jälleen, että vapaan ja avoimen indopasifisen alueen periaatteita ovat vapaus, oikeusvaltioperiaate, demokraattiset arvot, suvereniteetti ja alueellinen koskemattomuus; ottaa huomioon, että johtajat ilmoittivat joukosta uusia aloitteita, joiden tarkoituksena on syventää yhteistyötä koko alueella, mukaan lukien indopasifisen alueen kumppanuus merellisen tilannetietoisuuden edistämiseksi;

| U. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltain presidentti Biden totesi 23. toukokuuta 2022, että Yhdysvallat puuttuisi asiaan sotilaallisesti, jos Kiina yrittäisi ottaa Taiwanin voimakeinoin; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltain presidentti Biden totesi 23. toukokuuta 2022, että Yhdysvallat puuttuisi asiaan sotilaallisesti, jos Kiina yrittäisi ottaa Taiwanin voimakeinoin;

| V. | ottaa huomioon, että 24. toukokuuta 2022 neljä kiinalaista H-6-pommikonetta ja kaksi venäläistä Tu-95-pommikonetta suorittivat yhdessä partiolentoja Japanin ja Korean tasavallan tuntumassa, minkä seurauksena nämä lähettivät taistelulentokoneita seuraamaan lentoja; ottaa huomioon, että yhteiset lennot tapahtuivat samana päivänä, jona Yhdysvaltain presidentti Biden tapasi QUAD-kumppaninsa Tokiossa; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että 24. toukokuuta 2022 neljä kiinalaista H-6-pommikonetta ja kaksi venäläistä Tu-95-pommikonetta suorittivat yhdessä partiolentoja Japanin ja Korean tasavallan tuntumassa, minkä seurauksena nämä lähettivät taistelulentokoneita seuraamaan lentoja; ottaa huomioon, että yhteiset lennot tapahtuivat samana päivänä, jona Yhdysvaltain presidentti Biden tapasi QUAD-kumppaninsa Tokiossa;

| W. | ottaa huomioon, että Yhdysvallat, Australia, Brunei Darussalam, Intia, Indonesia, Japani, Korean tasavalta, Malesia, Uusi-Seelanti, Filippiinien tasavalta, Singapore, Thaimaa ja Vietnam käynnistivät 23. toukokuuta 2022 prosessin, jonka tarkoituksena on luoda Indo-Pacific Economic Framework for Prosperity -nimellä kulkevat taloudelliset toimintapuitteet, joilla pyritään edistämään yhteistyötä, vakautta, vaurautta, kehitystä ja rauhaa tällä alueella; toteaa, että nämä toimintapuitteet tarjoavat vaihtoehdon Kiinan kasvavalle taloudelliselle läsnäololle alueella; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Yhdysvallat, Australia, Brunei Darussalam, Intia, Indonesia, Japani, Korean tasavalta, Malesia, Uusi-Seelanti, Filippiinien tasavalta, Singapore, Thaimaa ja Vietnam käynnistivät 23. toukokuuta 2022 prosessin, jonka tarkoituksena on luoda Indo-Pacific Economic Framework for Prosperity -nimellä kulkevat taloudelliset toimintapuitteet, joilla pyritään edistämään yhteistyötä, vakautta, vaurautta, kehitystä ja rauhaa tällä alueella; toteaa, että nämä toimintapuitteet tarjoavat vaihtoehdon Kiinan kasvavalle taloudelliselle läsnäololle alueella;

| X. | ottaa huomioon, että Kiina ja Salomonsaaret allekirjoittivat huhtikuussa 2022 turvallisuusyhteistyösopimuksen, joka herätti kansainvälistä huomiota ja johti diplomaattisen läsnäolon ja yhteistyön vahvistamiseen Tyynenmeren saarivaltioiden kanssa; ottaa huomioon, että Kiina ilmoitti Kiinan ulkoministerin Wang Yin kymmeneen Tyynenmeren saarivaltioon tekemän vierailun aikana ja näissä maissa heränneen yhä lisääntyvän huolen seurauksena 30. toukokuuta 2022 keskeyttävänsä suunnitelman Tyynenmeren saarivaltioiden kanssa tehtävästä alueellisesta sopimuksesta (”China-Pacific Island Countries Common Development Vision”), johon oli tarkoitus sisällyttää vapaakauppa ja turvallisuusyhteistyö, mukaan lukien poliisikoulutus, kyberturvallisuus, merikartoitus ja resurssien saatavuus; ottaa huomioon, että Mikronesian liittovaltion presidentti David Panuelo luonnehti ehdotusta ”elinaikamme käänteentekevimmäksi Tyynenmeren aluetta koskevaksi sopimusehdotukseksi” ja totesi, että se ”uhkaa parhaimmillaan johtaa uuteen kylmän sodan aikakauteen ja pahimmillaan maailmansotaan”; ottaa huomioon, että vaikka Kiina ei onnistunut varmistamaan tätä kauaskantoista sopimusta, se allekirjoitti Wangin alueelle tekemien vierailujen aikana erinäisiä pienimuotoisempia kahdenvälisiä sopimuksia Tyynenmeren alueen valtioiden kanssa; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Kiina ja Salomonsaaret allekirjoittivat huhtikuussa 2022 turvallisuusyhteistyösopimuksen, joka herätti kansainvälistä huomiota ja johti diplomaattisen läsnäolon ja yhteistyön vahvistamiseen Tyynenmeren saarivaltioiden kanssa; ottaa huomioon, että Kiina ilmoitti Kiinan ulkoministerin Wang Yin kymmeneen Tyynenmeren saarivaltioon tekemän vierailun aikana ja näissä maissa heränneen yhä lisääntyvän huolen seurauksena 30. toukokuuta 2022 keskeyttävänsä suunnitelman Tyynenmeren saarivaltioiden kanssa tehtävästä alueellisesta sopimuksesta (”China-Pacific Island Countries Common Development Vision”), johon oli tarkoitus sisällyttää vapaakauppa ja turvallisuusyhteistyö, mukaan lukien poliisikoulutus, kyberturvallisuus, merikartoitus ja resurssien saatavuus; ottaa huomioon, että Mikronesian liittovaltion presidentti David Panuelo luonnehti ehdotusta ”elinaikamme käänteentekevimmäksi Tyynenmeren aluetta koskevaksi sopimusehdotukseksi” ja totesi, että se ”uhkaa parhaimmillaan johtaa uuteen kylmän sodan aikakauteen ja pahimmillaan maailmansotaan”; ottaa huomioon, että vaikka Kiina ei onnistunut varmistamaan tätä kauaskantoista sopimusta, se allekirjoitti Wangin alueelle tekemien vierailujen aikana erinäisiä pienimuotoisempia kahdenvälisiä sopimuksia Tyynenmeren alueen valtioiden kanssa;

| Y. | ottaa huomioon, että ilmastokriisi vaikuttaa kansainväliseen järjestelmään, johon liittyviä geopoliittisia jännitteitä se voi lisätä; katsoo, että unionin ulkoisissa toimissa on yhä enemmän otettava huomioon ilmastonmuutos ja ympäristön turmeltuminen riskejä lisäävinä tekijöinä ja unionin on vastaavasti mukautettava strategioitaan, periaatteitaan ja menettelyjään, myös indopasifisella alueella; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että ilmastokriisi vaikuttaa kansainväliseen järjestelmään, johon liittyviä geopoliittisia jännitteitä se voi lisätä; katsoo, että unionin ulkoisissa toimissa on yhä enemmän otettava huomioon ilmastonmuutos ja ympäristön turmeltuminen riskejä lisäävinä tekijöinä ja unionin on vastaavasti mukautettava strategioitaan, periaatteitaan ja menettelyjään, myös indopasifisella alueella;

| Z. | ottaa huomioon, että ASEANin jäsenvaltiot allekirjoittivat 15. joulukuuta 1995 sopimuksen Kaakkois-Aasian ydinaseettomasta vyöhykkeestä (SEANWFZ) sitoumuksena säilyttää Kaakkois-Aasia alueena, jolla ei ole ydinaseita eikä muita joukkotuhoaseita; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että ASEANin jäsenvaltiot allekirjoittivat 15. joulukuuta 1995 sopimuksen Kaakkois-Aasian ydinaseettomasta vyöhykkeestä (SEANWFZ) sitoumuksena säilyttää Kaakkois-Aasia alueena, jolla ei ole ydinaseita eikä muita joukkotuhoaseita;

EU vastaus indopasifisen alueen turvallisuushaasteisiin

| 1. | suhtautuu myönteisesti hiljattain hyväksyttyyn yhteiseen tiedonantoon EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella; tunnustaa strategian lisäarvon aluetta koskevan EU:n yhtenäisen lähestymistavan ensimmäisenä kulmakivenä ja kiittää strategian osallistavasta ja moniulotteisesta luonteesta sekä turvallisuuden ja puolustuksen sisällyttämisestä yhdeksi sen seitsemästä painopistealueesta; kehottaa EU:ta käyttämään strategiaa välineenä, jolla se voi tehokkaasti lisätä läsnäoloaan ja vaikutusvaltaansa alueella edistämällä strategisia siteitä ja syventämällä kaikenkattavaa vuoropuhelua ja yhteistyötä turvallisuus- ja puolustusasioissa alueen samanmielisten maiden ja järjestöjen kanssa; katsoo, että jos EU lisäisi arvoihin perustuvaa toimintaansa alueella, se edistäisi alueellista turvallisuutta ja hyvinvointia ja auttaisi purkamaan alueellisia jännitteitä ja luomaan tasapainoisemmat suhteet alueellisten toimijoiden välille; muistuttaa, että strategia on Team Europe -hanke ja että kahdenvälisten sopimusten olisi edistettävä EU:n lähestymistapaa sekä EU:n valmiuksia esittää yhteisiä vastauksia turvallisuushaasteisiin; korostaa, että rauhan ja vakauden sekä merenkulun vapauden säilyttäminen indopasifisella alueella on ratkaisevan tärkeää EU:n ja sen jäsenvaltioiden kannalta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että indopasifinen alue on erittäin monimuotoinen ja ettei siihen voida soveltaa vain yhdenlaista lähestymistapaa; arvostaa EU:n strategiassa esitettyä kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja myönteistä toimintaohjelmaa ja korostaa, että strategian on jatkuvasti mukauduttava nopeasti muuttuvaan voimatasapainoon mutta pohjauduttava kuitenkin tiukasti eurooppalaisiin arvoihin, periaatteisiin ja normeihin ja etenkin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklaan, jonka olisi muodostettava normatiivinen kehys EU:n toiminnalle indopasifisella alueella; korostaa turvallisuuden, kehityksen ja humanitaarisen avun yhteyden merkitystä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että 24. helmikuuta 2022 alkaneella Venäjän laittomalla ja provosoimattomalla hyökkäyssodalla Ukrainaa vastaan on syvällinen ja pitkäaikainen vaikutus kansainvälisiin suhteisiin; korostaa, että EU:n on siksi vahvistettava edelleen kansainvälisiä sitoumuksiaan strategisessa kompassissa määrätyllä tavalla myös erityisesti strategisesti keskeisellä indopasifisella alueella; panee merkille Venäjän ja Kiinan entistä tiiviimmän suhteen, josta on osoituksena muun muassa niiden 4. helmikuuta 2022 antama yhteinen julkilausuma, ja ilmaisee samalla vakavan huolensa siitä, ettei Kiinan johto ole tuominnut selkeästi tätä laitonta sotaa, joka rikkoo kaikkia kansainvälisiä normeja ja lakeja ja jonka seurauksena on jo kuollut tuhansia sotilashenkilöstöön kuuluvia ja tuhansia viattomia siviilejä; kehottaa painokkaasti Kiinaa täyttämään velvollisuutensa YK:n turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenenä ja paitsi tuomitsemaan tämän Venäjän federaation tekemän räikeän loukkauksen myös käyttämään tiiviitä yhteyksiään Venäjän presidenttiin kehottaakseen häntä välittömästi lopettamaan tämän väkivaltaisen hyökkäyssodan, vetämään kaikki joukot Ukrainan alueelta ja kunnioittamaan täysimääräisesti Ukrainan itsenäisyyttä ja sen kansan tahtoa elää rauhassa ja vapaana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee tyytyväisenä merkille indopasifisen alueen maiden YK:n yleiskokouksessa 2. maaliskuuta toimitetussa äänestyksessä antaman laajan tuen päätöslauselmalle ES-11/L.1, jossa tuomittiin Venäjän hyökkäys Ukrainaan, sekä 24. maaliskuuta toimitetussa äänestyksessä päätöslauselmalle ES-11/L.2 Ukrainaan kohdistuvan hyökkäyksen humanitaarisista seurauksista; palauttaa mieliin, että yksikään alueen maa ei äänestänyt päätöslauselmaa vastaan; uskoo tämän lähettävän erittäin vahvan viestin siitä, että alueella kannatetaan laajasti kansainvälistä oikeutta, rauhaa ja kansainvälistä yhteistyötä; pitää kuitenkin valitettavana, että Kiinan ohella, Intia, Madagaskar, Mosambik, Laos, Etelä-Afrikka, Sri Lanka, Tansania ja Vietnam päättivät pidättyä äänestämästä lopullisesta tekstistä; kannustaa näitä maita olemaan sulkematta silmiään Ukrainan todellisuudelta, kansainvälisen oikeuden räikeältä rikkomiselta ja viattomien siviilien järkyttävältä kärsimykseltä ja surmaamiselta ja täten tarkistamaan kantojaan ja liittymään kansainvälisen yhteisön ylivoimaiseen enemmistöön, joka tuomitsee selkeästi Venäjän hyökkäyssodan, ja osallistumaan kansainvälisiin ponnisteluihin rauhan aikaansaamiseksi Ukrainaan ja viattomien siviilien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa tarvetta varmistaa EU:n yhtenäisyys, sillä se on edellytys EU:n tavoitteena olevan avoimen strategisen suvereniteetin saavuttamiselle tilanteessa, jota leimaavat Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan ja yhä lisääntyvät monitahoiset uhat ja erityisesti Yhdysvaltain, Venäjän ja Kiinan kaltaisten valtojen keskinäinen kilpailu; kehottaa Euroopan unionin neuvostoa toimimaan yhtenäisemmin sellaisten toimenpiteiden hyväksymisessä, joilla puututaan Kiinan demokratian vastaiseen politiikkaan ja aggressiiviseen käyttäytymiseen, joka vaarantaa sen naapurien suvereniteetin ja indopasifisen alueen vakauden; muistuttaa, että EU:n yhtenäistä lähestymistapaa on tuettava käytännönläheisellä, periaatteille rakentuvalla ja arvopohjaisella ulko- ja turvallisuuspolitiikalla, jossa pyritään mahdollisuuksien mukaan tekemään yhteistyötä kumppaneiden kanssa ja toimimaan tarvittaessa yksin unionin strategisen solidaarisuuden ja suvereniteetin saavuttamiseksi, ja sitä on täydennettävä uskottavilla ulkopoliittisilla välineillä sekä päätöksentekomenettelyn uudistuksella, johon kuuluu erityisesti siirtyminen määräenemmistöpäätöksiin, mikä helpottaisi nopeaa reagointia vakaviin turvallisuushaasteisiin ja auttaisi varmistamaan rauhan, ihmisten turvallisuuden, kestävän kehityksen ja demokratian; huomauttaa, että Yhdysvaltain kasvava sitoutuminen indopasifiseen alueeseen vaikuttaa Euroopan turvallisuuteen, ja muistuttaa siksi, että tarvitaan toimintakykyistä Euroopan puolustusunionia; korostaa, että voidakseen työskennellä indopasifisen alueen kumppaneiden kanssa ja ottaen huomioon Venäjän hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan EU:n on vahvistettava strategista riippumattomuuttaan, jotta se voi olla tehokas globaali kumppani; kannattaa siksi nopean toimintakyvyn luomista koskevaa tavoitetta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa EU:n määrätietoista pyrkimystä edistää avointa, vakaata ja sääntöpohjaista alueellista turvallisuusarkkitehtuuria, joka perustuu demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja kansainvälisen oikeuden kunnioittamiseen ja johon kuuluvat turvalliset viestiyhteydet merellä, valmiuksien kehittäminen ja merivoimien läsnäolon tehostaminen YK:n merioikeusyleissopimuksessa (UNCLOS) vahvistetun oikeudellisen kehyksen mukaisesti; kehottaa EU:ta pitämään yllä hedelmällisiä kahdenvälisiä suhteita alueen kumppaneihin, muun muassa indopasifisen alueen afrikkalaisiin maihin, ja myös toimimaan tiiviisti muiden liberaalien demokratioiden ja perinteisten liittolaisten, kuten Naton, Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, erityisesti kun on kyse Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan ja yhä määrätietoisemmaksi ja aggressiivisemmaksi käyvästä Kiinasta, jotta voidaan ratkoa paremmin yhteisiä alueellisia ja globaaleja turvallisuushaasteita; korostaa tarvetta edistää kestävyyttä ja hyvinvointia koskevaa yhteistä tavoitetta ja vahvistaa monenvälisyyttä YK:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen kautta; muistuttaa, että näiden arvojen ja periaatteiden noudattamatta jättäminen tai niiden nimenomainen loukkaaminen vaikuttaisi kielteisesti EU:n elintärkeisiin taloudellisiin ja turvallisuusetuihin sekä sen sitoutumiseen kahdenvälisiin ja alueellisiin kumppanuuksiin ja voisi johtaa seuraamuksiin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa EU:ta hyödyntämään täysimääräisesti asemaansa ja mainettaan uskottavana, luotettavana ja itsenäisenä maailmanlaajuisena rauhan edistäjänä indopasifisen alueen globaalien ja alueellisten valtojen välisen kasvavan geopoliittisen kilpailun keskellä; muistuttaa, että EU:n toiminnasta indopasifisella alueella saatava lisäarvo perustuu sen kattaviin siviili- ja sotilasalan avustustoimenpiteisiin, mukaan lukien pitkälle kehitetyt ei-sotilaalliset toimet; muistuttaa, että EU:lla on laaja verkosto diplomaattisia resursseja, joilla voidaan helpottaa vuoropuhelua, sovittelua, konfliktinestoa, konfliktinratkaisua, asevalvontaa, aseriisuntaa, ydinaseiden leviämisen estämistä ja ydinaseriisuntaa, sekä oikeudellisia ratkaisuja ja asiantuntemusta monenvälisyyden alalla ja luottamusta lisäävien toimenpiteiden käyttöönotossa samoin kuin korruption torjuntatoimenpiteitä, joita voidaan jakaa myös vilpittömin mielin toimivien kumppaneiden kanssa; katsoo, että jäsenvaltioiden tämän alueen diplomaatti- ja konsuliverkostoa on vahvistettava ja että EU:n ja sen jäsenvaltioiden arvoja ja etuja on puolustettava; kehottaa EU:ta kytkemään alueen maille antamansa tuen ja diplomaattiset ponnistelunsa entistä tiiviimmin arvoihinsa ja etuihinsa; kehottaa EU:ta tehostamaan indopasifista aluetta koskevaan strategiaan liittyviä viestintätoimia sekä ottamaan kumppanimaat mukaan täytäntöönpanoprosessiin, jotta voidaan vahvistaa turvallisuussuhteita ja edistää strategiaan sisältyvien tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa EU:ta vahvistamaan indopasifisen alueen kumppaneidensa kanssa sitoutumistaan naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 täytäntöönpanoon sekä nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta koskeviin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin 2250, 2419 ja 2535 ja huolehtimaan asianmukaisista määrärahoista niiden tehokasta täytäntöönpanoa varten; korostaa, että naisten osallistuminen rauhanturvaamiseen ja rauhanrakentamiseen, mukaan lukien neuvotteluihin ja operaatioihin, on tärkeää ja siitä saadaan myönteistä lisäarvoa; |
| --- | --- |

8.

Monenvälisyyteen ja sääntöpohjaiseen kansainväliseen järjestykseen perustuva strateginen suvereniteetti

| 9. | katsoo, että kansainvälistä oikeutta räikeästi rikkova Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan sekä Venäjän kieltäytyminen sovittelusta ja rehellisten neuvottelujen käymisestä merkitsevät vakavaa uhkaa globaalille turvallisuudelle, rauhalle ja vakaudelle sekä vapaalle ja avoimelle viestinnälle mereen, ilmaan, avaruuteen ja kyberympäristöön liittyvillä aloilla, joilla on olennainen merkitys rauhan sekä alueellisten ja maailmanlaajuisten kauppareittien ylläpitämisen kannalta; kannustaa asiasta vastaavia Euroopan ulkosuhdehallinnon yksiköitä analysoimaan, mikä vaikutus Venäjän hyökkäyssodalla Ukrainaa vastaan on EU:n indopasifisen alueen politiikkaan ja mitä mahdollisia vaikutuksia alueellisella konfliktilla olisi EU:n taloudellisiin ja turvallisuusetuihin, ja arvioimaan samalla, miten EU voisi reagoida turvallisuustilanteen heikkenemiseen indopasifisella alueella; ilmaisee syvän huolensa Ukrainan sodan vaikutuksista indopasifisen alueen maiden kansantalouksiin ja erityisesti viljan, energian ja lannoitteiden hintojen noususta; muistuttaa, että EU:lla voisi olla vakauttava rooli tällä alueella; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ilmaisee syvän huolensa Kiinan nopeasta sotilaallisen voiman kasvattamisesta, mukaan lukien sen äskettäin paljastunut hypersoonisen ohjuksen testaus, ja sen yhä määrätietoisemmasta toiminnasta, jolla pyritään muun muassa edistämään sen aluevaatimuksia Itä- ja Etelä-Kiinan merellä; korostaa, että turvallisuusongelmakohdat ja ratkaisemattomat kysymykset, kuten Korean demokraattisen kansantasavallan ydinohjelma, viimeaikaiset pattitilanteet Kiinan ja Intian rajalla, demokratian tukahduttaminen Hongkongissa ja Macaossa, se, että Kiina ei ole noudattanut kansallisen lainsäädännön ja kansainvälisen oikeuden mukaisia velvoitteitaan kunnioittaa ihmisoikeuksia, mukaan lukien Xinjiangin, Tiibetin ja Sisä-Mongolian vähemmistöjen oikeudet, ja Kiinan Taiwanin alueelliselle koskemattomuudelle sotilaallisilla toimilla aiheuttamat uhat, rasittavat entisestään alueellista turvallisuutta ja vakautta; tuomitsee Kiinan uhkailudiplomatian ja manipuloivat disinformaatiokampanjat; ilmaisee lisäksi huolensa Kiinan lisääntyneestä läsnäolosta muilla strategisilla areenoilla, kuten Intian valtamerellä, eteläisen Tyynenmeren ja Oseanian alueella sekä Arabianmerellä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että aiemmat erimielisyydet ovat heikentäneet EU:n mahdollisuuksia saada aikaan Kiinaa koskeva yhteinen kanta; korostaa, että EU:n Kiinaa koskevan lähestymistavan on oltava yhtenäinen, käytännönläheinen, moniulotteinen ja periaatteille rakentuva ja siihen on sisällyttävä ihmisoikeuksiin ja kansainväliseen oikeuteen pohjautuva yhteistyö yhteisen edun piiriin kuuluvissa asioissa, joilla on globaalia vaikutusta, kuten ilmastonmuutoksen torjunta, samoin kuin kilpailu Kiinan kanssa taloudellisten, poliittisten ja strategisten vaihtoehtojen tarjoamisessa kolmansille maille sekä Kiinan haastaminen ja mahdollisesti seuraamusten asettaminen sille asioissa, joissa näkemyksemme eroavat toisistaan merkittävästi, kuten esimerkiksi demokratian ja ihmisoikeuksien kaltaisten EU:n arvojen suojaaminen ja itsenäisiin maihin kohdistuvien väkivaltaisten hyökkäysten vastustaminen ja tällaisiin loukkauksiin syyllistyneiden tuomitseminen, mukaan lukien ne, jotka ovat vastuussa viattomien siviilien surmaamisesta sotatoimin, jollaista kansainvälinen yhteisö on voinut tällä hetkellä todistaa Venäjän Ukrainaan kohdistamien toimien yhteydessä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä erittäin ajankohtaista uutta EU:n ja Yhdysvaltain välistä Kiinaa koskevaa vuoropuhelua ja EU:n ja Yhdysvaltain välisten indopasifista aluetta koskevien neuvottelujen aloittamista ja kehottaa laatimaan koordinoidun lähestymistavan turvallisuusyhteistyön syventämiseksi muun muassa käynnistämällä transatlanttisen parlamentaarisen vuoropuhelun monenvälisten instituutioiden ja alueellisten järjestöjen vahvistamiseksi, demokratian edistämiseksi ja demokraattisen kriisinsietokyvyn parantamiseksi indopasifisella alueella ja sen ulkopuolella; panee tyytyväisenä merkille Yhdysvaltain aikeen vahvistaa alueellista vakautta, selviytymiskykyä ja turvallisuutta; on erittäin tyytyväinen transatlanttisen yhteisön vahvaan yhtenäisyyteen reagoinnissa Venäjän hyökkäyssotaan Ukrainaa vastaan ja pitää sitä erittäin vahvana signaalina koko maailmalle siitä, että olemme sitoutuneet arvoihimme ja valmiita puolustamaan niitä, jos ne pannaan koetukselle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille hiljattain tehdyn kolmenvälisen AUKUS-turvallisuussopimuksen; pitää valitettavana, että tähän prosessiin ei liittynyt ennakkokuulemista, ja toistaa solidaarisuutensa Ranskaa kohtaan; on vakaasti sitä mieltä, että EU:n ja Australian väliset vahvat keskinäiseen luottamukseen ja kuulemiseen perustuvat suhteet ovat tärkeät alueen vakauden kannalta ja että niitä olisi edistettävä edelleen eikä AUKUS-sopimuksen tekemisen pitäisi vaikuttaa niihin; katsoo, että AUKUS ja QUAD ovat alueellisen turvallisuusarkkitehtuurin tärkeitä osia, ja korostaa, että tehokas alueellinen turvallisuus edellyttää avointa ja osallistavaa vuoropuhelua, johon osallistuvat asiaankuuluvat alueelliset ja alueen ulkopuoliset ja myös kansainväliset toimijat; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa tutkimaan asiaankuuluvien kumppaneiden kanssa mahdollisuuksia aloittaa pysyvä vuoropuhelu AUKUSin kanssa ja saada edustus QUAD-vuoropuhelun jäsenten kokouksiin myös ei-sotilaallisilla aloilla, kuten ilmastonmuutos, teknologia, terveys tai kauppa, jotta voidaan yhdenmukaistaa indopasifisen alueen strategioita ja vahvistaa synergioita; korostaa tarvetta kehittää ja vahvistaa EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistyökehystä myös ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla; panee merkille, että Yhdistynyt kuningaskunta ei ole toistaiseksi ilmaissut kiinnostusta siihen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että yhteyksillä on keskeinen rooli EU:n ja sen jäsenvaltioiden geopoliittisissa suhteissa, ja pitää myönteisenä komission sekä varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteistä tiedonantoa joulukuussa 2021 esitellystä Global Gateway -strategiasta, jonka tavoitteena on lisätä kestävää yhteistyötä samanmielisten valtioiden kanssa sekä käyttää pehmeää valtaa eurooppalaisten arvojen edistämiseen ja vahvojen ja kestävien kumppanuuksien turvaamiseen; katsoo, että tämä aloite voisi olla houkutteleva vaihtoehto Kiinan yhteyksien strategialle EU:n kumppaneille indopasifisella alueella ja sen ulkopuolella; korostaa EU:n ja indopasifisen alueen välisen yhteyksiä koskevan yhteistyön merkitystä, jotta voidaan vastata menestyksekkäästi uusiin turvallisuushaasteisiin, mukaan lukien kyberturvallisuus, digitaalinen yhteenliitettävyys ja kriittinen infrastruktuuri, ja katsoo, että tämän tulisi myös sisältää pyrkimykset varmistaa maailmanlaajuisen internetinfrastruktuurin turvallisuus, merikaapelit mukaan luettuina; korostaa, että on tärkeää vahvistaa ilmastoturvallisuutta ja kestävää kehitystä yhteyksiä koskevilla investoinneilla; kehottaa panemaan tämän strategian nopeasti täytäntöön indopasifisella alueella muun muassa toteuttamalla konkreettisia ja näkyviä hankkeita; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että EU:n strategisessa kompassissa määritellään indopasifinen alue EU:n kannalta strategisesti keskeisen tärkeäksi alueeksi ja määritellään samalla konkreettiset tavoitteet, jotka alueella on saavutettava, sekä tarvittavat valmiudet niiden saavuttamiseksi yhteisen uhkakuva-arvion pohjalta; korostaa, että voidakseen toimia uskottavana turvallisuustoimijana alueella sekä kansainvälisesti EU:n on lisättävä entisestään yhteisiä toimiaan valmiuksien kehittämiseksi erityisesti merenkulun alalla keskittyen strategisesti merkittäviin hankkeisiin; suosittelee lisäämään EU:n ja Naton yhteistyötä indopasifiseen alueeseen liittyviin turvallisuushaasteisiin vastaamiseksi, kuten EU:n strategisessa kompassissa on hahmoteltu; |
| --- | --- |

15.

Kumppanuuksien vahvistaminen alueellisten järjestöjen ja demokraattisten maiden kanssa

| 16. | toistaa, että nykyisten kumppanuuksien vahvistaminen ja uusien rakentaminen alueen toimijoiden kanssa on strategian keskeinen piirre; korostaa, että EU:n ja sen perinteisten liittolaisten yhtenäinen toiminta alueella on avainasemassa vakauden saavuttamisessa; suhtautuu myönteisesti siihen, että EU aikoo tiivistää kumppaneidensa kanssa käymiään turvallisuus- ja puolustusvuoropuheluja, jotka koskevat muun muassa terrorismin torjuntaa, kyberturvallisuutta, asesulkua ja aseriisuntaa, valmiuksien kehittämistä, hybridiuhkia, merenkulun turvallisuutta sekä sekaantumisen ja disinformaation torjuntaa, erityisesti jakamalla parhaita käytäntöjä, parantamalla strategista viestintää ja keräämällä näyttöä, jotta voidaan parantaa yhteistä attribuutiota ja seuraamuksia, tehostaa ilmastoturvallisuutta ja kriisitoimia sekä varmistaa tehokkaat monenväliset toimet covid-19-kriisiin ja tuleviin maailmanlaajuisiin terveyskriiseihin vastaamiseksi avaruus- ja meriturvallisuusvuoropuhelujen lisäksi; pitää lisäksi myönteisenä, että EU lähettää sotilaallisia neuvonantajia alueella sijaitseviin EU:n edustustoihin, kuten se on tehnyt Kiinassa ja Indonesiassa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa EU:n ja ASEANin pitkäaikaista yhteistyötä turvallisuus- ja puolustusasioissa ja pitää myönteisenä kahdenvälisten suhteiden viimeaikaista vahvistamista strategiseksi kumppanuudeksi; muistuttaa olevansa vahvasti sitoutunut tukemaan ASEANin keskeistä asemaa ja osallistavaa monenvälistä arkkitehtuuria; kehottaa EU:ta vakiinnuttamaan ja laajentamaan läsnäoloaan alueella syventämällä yhteistyötä ASEANin ja sen jäsenten kanssa; kehottaa ASEANia ottamaan EU:n mukaan ASEANin puolustusministerien laajennettuun kokoukseen ja Itä-Aasian huippukokoukseen; korostaa parlamentaarisen diplomatian perustavanlaatuista roolia demokratian vahvistamisessa ja ihmisoikeuksien edistämisessä alueella ja kannustaa näin ollen perustamaan EU:n ja ASEANin parlamentaarisen edustajakokouksen sekä järjestämään useammin ja säännöllisemmin parlamentaarista vaihtoa alueen kanssa, mukaan luettuna Brysselissä vuonna 2022 pidettävä 45-vuotishuippukokous; korostaa, että EU:n olisi tarkasteltava mahdollisuutta osallistua valmiuksien kehittämistä koskeviin toimenpiteisiin ASEANin kanssa sellaisilla aloilla kuin siviilipuolen konfliktintorjunta, välitystoiminta, rauhanrakentaminen ja sovittelu, mukaan lukien tällaisia toimenpiteitä koskeva yhteistyö muiden alueellisten kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | suhtautuu erittäin myönteisesti tiiviiseen koordinointiin Australian, Japanin, Korean tasavallan ja Uuden-Seelannin kanssa vastauksena Venäjän sotaan Ukrainaa vastaan ja pitää myönteisenä EU:n ja näiden neljän maan toimien tiivistä yhteensovittamista Venäjän ja Valko-Venäjän rankaisemiseksi niiden laittomista ja epäinhimillisistä toimista; pitää myönteisenä vuoropuhelun vahvistamista Naton ja sen neljän indopasifisen kumppanin eli Australian, Japanin, Korean tasavallan ja Uuden-Seelannin välillä, jotta voidaan puuttua monialaisiin turvallisuuskysymyksiin ja maailmanlaajuisiin haasteisiin ja lisätä yhteistä tilannetietoisuutta turvallisuuskehityksestä euroatlanttisella ja indopasifisella alueella erityisesti Naton Pohjois-Atlantin neuvoston (NAC) ja näiden neljän Aasian ja Tyynenmeren maan suurlähettiläiden tapaamisissa ns. ”NAC+4”-muodossa; kehottaa EU:ta kehittämään vastaavaa vuoropuhelua kyseisten neljän Aasian ja Tyynenmeren alueen kumppanin kanssa; korostaa, että kumppanien kanssa tehtävän yhteistyön painopisteisiin olisi kuuluttava valmiuksien kehittäminen, hybridiuhat, asesulku ja kriisintorjunta, kyberturvallisuus, siviilivalmiudet sekä YK:n naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskeva toimintaohjelma; kehottaa Natoa käyttämään vuoteen 2030 ulottuvaa mietintäprosessiaan parantaakseen yhteistyötään kumppaneidensa kanssa yhteisten arvojen puolustamiseksi, demokratian lujittamiseksi alueella, selviytymiskyvyn vahvistamiseksi ja sääntöpohjaisen kansainvälisen järjestyksen ylläpitämiseksi samalla kun varmistetaan Kiinaa koskevien politiikkojen parempi johdonmukaisuus kunnioittaen täysin Euroopan unionin päätöksenteon ja toimien itsenäisyyttä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä hanketta ”Turvallisuusyhteistyön tehostaminen Aasiassa ja Aasian kanssa” ja kannustaa toteuttamaan sen täytäntöönpanon tueksi säännöllistä upseerivaihtoa ja opintomatkoja keskinäisen ymmärryksen helpottamiseksi ja yhteisen strategisen lähestymistavan edistämiseksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toistaa pitävänsä tärkeänä EU:n ja Japanin vakiintunutta strategista kumppanuutta ja korostaa kumppanuuttamme turvallisuuden, puolustuksen ja yhteyksien alalla; toteaa, että Japani on ainoa EU:n strategisessa kompassissa nimenomaisesti mainittu indopasifinen kumppani; panee tyytyväisenä merkille 12. toukokuuta 2022 pidetyn EU:n ja Japanin 28. huippukokouksen tulokset ja toteaa, että johtajat vahvistivat siellä olevansa sitoutuneita tehostamaan yhteistyötä vapaan ja avoimen indopasifisen alueen toteuttamiseksi yhteisten arvojen ja aluetta koskevien täydentävien strategioiden pohjalta; toteaa, että Japanille on perinteisesti karttunut asiantuntemusta ja tietämystä yhteistyöstä indopasifisen alueen maiden kanssa; kehottaa EU:ta siksi lisäämään yhteistyötä Japanin kanssa, jotta voidaan tehokkaasti vahvistaa meriturvallisuusyhteistyötä alueella ja erityisesti ASEANin kanssa; pitää erittäin myönteisenä Japanin osallistumista kansainvälisiin ponnisteluihin merirosvouksen torjunnassa Adeninlahdella yhteisillä toimilla EUNAVFOR Atalanta -operaation kanssa; kehottaa molempia kumppaneita tehostamaan yhteistyötä merellisen turvallisuuden alalla ja kehittämään edelleen yhteistyötä YTPP:n puitteissa tiedustelun, valmiuksien kehittämisen ja kyberturvallisuuden kaltaisilla aloilla; pitää myönteisenä EU:n ja Japanin sitoumusta lisätä neuvotteluja aseriisuntaan ja asesulkuun liittyvistä asioista ja Ukrainan sodan muodostamaa taustaa vasten edistämään vielä vahvemmin ydinsulkusopimuksen lujittamista; kehottaa EU:ta ja Japania laajentamaan vielä neuvotteluja hybridiuhkiin liittyvistä asioista ja myös vuoropuheluja disinformaation torjunnasta sekä valtiollisten ja muiden toimijoiden harjoittaman sekaantumisen torjunnasta; pitää erittäin myönteisenä, että Japani on tehnyt tiivistä yhteistyötä EU:n ja Yhdysvaltain kanssa ja toteuttanut vastaavia toimenpiteitä, kun on reagoitu Venäjän Ukrainaa vastaan käymään sotaan ja määrätty pakotteita vastauksena tähän kansainvälisen oikeuden räikeään rikkomiseen; panee tyytyväisenä merkille, että EU ja Japani ovat käynnistäneet nopeasti yhteistyön ja koordinointitoimet globaalien energiamarkkinoiden vakauden ylläpitämiseksi, ja arvostaa Japanin osoittamaa solidaarisuutta sen tarjotessa EU:lle kohtuuhintaisia nesteytetyn maakaasun toimituksia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa EU:ta edelleen vahvistamaan strategista kumppanuuttaan Intian kanssa; suhtautuu siksi myönteisesti EU:n ja Intian sitoumuksiin turvallisuuden ja puolustuksen alalla ja niiden hiljattain käynnistämään merellistä turvallisuutta koskevaan vuoropuheluun; kehottaa molempia osapuolia vahvistamaan edelleen operatiivista yhteistyötään merellä, mukaan lukien yhteiset merivoimien harjoitukset ja laivastovierailut sekä toimet, joilla suojellaan ja edistetään turvallisia viestiyhteyksiä merellä myös osana äskettäin perustettua EU:n ja Intian yhteenliitettävyyskumppanuutta; kehottaa lisäksi EU:ta ja Intiaa tehostamaan keskinäistä koordinointia ja vaihtoa meritilannetietoisuuden lisäämiseksi indopasifisella alueella; panee tyytyväisenä merkille komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin vierailun Intiaan 24. ja 25. huhtikuuta; korostaa, että tämä on myönteinen askel kohti tulevien kumppanuuksien vahvistamista ja kahdenvälisen yhteistyön syventämistä indopasifisella alueella; toteaa, että Intia on keskeinen kumppani meriturvallisuusympäristön kehittämisessä; muistuttaa, että Keski- ja Etelä-Aasian vakauttamisen olisi oltava EU:n ja Intian välisen yhteistyön ensisijainen tavoite; pitää valitettavana, että Intian hallitus ei ole selvästi tuominnut Venäjän laitonta sotaa Ukrainaa vastaan, ja kehottaa Intian hallitusta tarkistamaan kantaansa ottaen huomioon selvästi todistetut kansainvälisen oikeuden rikkomukset, joihin Venäjä on syyllistynyt; vaatii, että Intia ei maailman suurimpana demokratiana seiso joutilaana, kun Ukraina, joka on yksi Euroopan suurimmista demokratioista, joutuu raa’an hyökkäyksen kohteeksi, ja kehottaa Intian hallitusta vastustamaan viattomien siviilien surmaamista ja Vladimir Putinin revisionistista ja raakaa toimintaa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että Euroopan unionin ja Australian välisellä suhteella on syvät historialliset juuret ja inhimilliset siteet ja että se perustuu yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin, kuten rauhaan ja turvallisuuteen sekä demokratian, ihmisoikeuksien, sukupuolten tasa-arvon ja oikeusvaltioperiaatteen, myös kansainvälisen oikeuden, kunnioittamiseen; panee tyytyväisenä merkille myönteisen kehityksen EU:n ja Australian välisessä turvallisuus- ja puolustusyhteistyössä viime vuosikymmenen aikana ja Australian osallistumisen EU:n kriisinhallintaoperaatioihin; kehottaa molempia kumppaneita parantamaan edelleen koordinointia ja synergiaa, jotta voidaan edistää turvallisuutta ja vakautta indopasifisella alueella myös merenkulun vapauden osalta, ja osallistumaan keskusteluihin, jotta voidaan tunnistaa yhteistä etua koskevia aloja turvallisuus- ja puolustusasioita koskevaa tulevaa yhteistyötä varten; panee kuitenkin merkille, että AUKUS-sopimusta koskevan kuulemisen ja tiedon puute on vaikuttanut keskinäiseen luottamukseen; toteaa toivovansa hyvää keskinäistä yhteistyötä puolustuksen alalla tulevaisuudessa; pitää erittäin myönteisenä, että Australia on tehnyt tiivistä yhteistyötä EU:n ja Yhdysvaltain kanssa ja toteuttanut vastaavia toimenpiteitä, kun on reagoitu Venäjän Ukrainaa vastaan käymään sotaan ja määrätty pakotteita vastauksena tähän kansainvälisen oikeuden räikeään rikkomiseen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on huolissaan Kiinan äskettäin Salomonsaarten kanssa tekemästä turvallisuussopimuksesta, joka saattaa vaikuttaa indopasifisen alueen turvallisuuteen; korostaa, että Kiinan laivaston mahdollinen läsnäolo Salomonsaarilla voisi johtaa siihen, että Australian pääsy meriväylille sekä kaupallisissa että sotilaallisissa tarkoituksissa estyy; korostaa, että merenkulun vapaus indopasifisen alueen vesillä on olennaisen tärkeää maailmanlaajuisen ja alueellisen rauhan kannalta ja että sillä varmistetaan EU:n ja sen kumppaneiden strategiset edut; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää myönteisenä EU:n ja Korean tasavallan hyvää yhteistyötä muun muassa turvallisuuden ja puolustuksen alalla ja varoittaa, että Korean demokraattisen kansantasavallan ydinalan toimet ovat vakava uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle sekä maailmanlaajuisille aseriisunta- ja asesulkutoimille; tuomitsee jyrkästi Korean demokraattisen kansantasavallan vuoden 2022 alusta lähtien voimistuneet provokaatiot, mukaan lukien kolmen lyhyen kantaman ballistisen ohjuksen laukaisu Sunanin alueelta Pjongjangista 12. toukokuuta sekä kolmen ballistisen ohjuksen laukaisu 25. toukokuuta Yhdysvaltain presidentin Bidenin poistuttua Korean tasavallasta; pitää valitettavana, että kyseinen ohjuskoe oli jo 17. mittava koelaukaisu tänä vuonna; korostaa, että Korean tasavallalla on ratkaiseva asema Korean demokraattisen kansantasavallan ydinohjelmien ja ballististen ohjusten ohjelmien täydelliseen, todennettavissa olevaan ja peruuttamattomaan lakkauttamiseen tähtäävien toimien tukemisessa; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita hyödyntämään uskottavuuttaan ja asiantuntemustaan edistääkseen vaikuttavalla tavalla näitä toimia muun muassa tukemalla rauhanomaisen ja diplomaattisen ratkaisun aikaansaamista Korean demokraattisen kansantasavallan kanssa tiiviissä yhteistyössä kansainvälisten kumppaniemme kanssa; tuomitsee jyrkästi Korean demokraattisen kansantasavallan toteuttamat ballististen ohjusten kokeet ja ydinkokeet sekä sen harjoittaman muun ydinaseiden leviämiseen liittyvän toiminnan; vaatii Pohjois-Koreaa pikaisesti allekirjoittamaan ja ratifioimaan täydellisen ydinkoekieltosopimuksen ja ryhtymään jälleen noudattamaan ydinsulkusopimusta ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ydinmateriaalivalvontasopimusta sekä saattamaan voimaan sen lisäpöytäkirjan; korostaa, että EU:n ja Korean tasavallan yhteistyö kyberturvallisuuden alalla on osoittautunut tehokkaaksi välineeksi Korean demokraattisesta kansantasavallasta ja muista alueen maista peräisin olevista kyberhyökkäyksistä aiheutuvien uhkien torjunnassa; kehottaa sekä EU:ta että Korean tasavaltaa tehostamaan edelleen yhteisiä toimia verkkorikollisuuden torjumiseksi ja kestävän infrastruktuurin rakentamiseksi; kehottaa EU:ta ja Korean tasavaltaa syventämään yhteistyötään avaruuspolitiikan ja teknologian alalla; pitää erittäin myönteisenä, että Korean tasavalta on tehnyt tiivistä yhteistyötä EU:n ja Yhdysvaltain kanssa ja toteuttanut vastaavia toimenpiteitä, kun on reagoitu Venäjän Ukrainaa vastaan käymään sotaan ja määrätty pakotteita vastauksena tähän kansainvälisen oikeuden räikeään rikkomiseen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää Taiwania keskeisenä kumppanina ja demokraattisena liittolaisena indopasifisella alueella ja tukee voimakkaasti sen demokraattista polkua; korostaa EU:n vahvaa tukea ja ystävyyttä Taiwanin kanssa ja torjuu myös Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan valossa jyrkästi kaikki Kiinan propagandan yritykset yhdistää Venäjän sota Ukrainassa ja Taiwanin yleinen turvallisuustilanne, koska nämä tilanteet eroavat merkittävästi toisistaan sekä historiallisesti että analysoitaessa Taiwanin roolia alueellisessa ja maailmanlaajuisessa kontekstissa; pitää myönteisenä Taiwanin myönteistä roolia rauhan ja turvallisuuden edistämisessä indopasifisella alueella ja erityisesti Taiwaninsalmessa; korostaa, että tarvitaan tiiviimpää koordinointia samanmielisten kumppaneiden kanssa rauhan ja vakauden ylläpitämiseksi Taiwanin salmessa; toistaa, että Kiinan ja Taiwanin välistä suhdetta olisi kehitettävä rakentavasti vuoropuhelulla ilman pakottamista tai kummankaan osapuolen harjoittamaa vakautta horjuttavaa taktiikkaa; painottaa vastustavansa kaikkia yksipuolisia toimia, jotka voisivat heikentää Taiwanin salmen vallitsevaa tilaa, ja painottaa, että Manner-Kiinan ja Taiwanin välisiin suhteisiin ei pidä tehdä muutoksia Taiwanin kansalaisten tahdon vastaisesti; kehottaa EU:ta vahvistamaan olemassa olevia kumppanuuksia Taiwanin kanssa, jotta voidaan edistää yhteisiä arvoja, kuten demokratiaa, ihmisoikeuksia, oikeusvaltioperiaatetta ja hyvää hallintoa indopasifisella alueella, ja tekemään yhteistyötä sellaisilla aloilla kuin merten turvalliset viestintäyhteydet ja avoin ja turvallinen ilmatila sekä toteuttamaan yhteisiä ponnisteluja ilmastonmuutoksen torjumiseksi; kannattaa tiiviimpää yhteistyötä asiaankuuluvien eurooppalaisten ja taiwanilaisten virastojen, kansalaisjärjestöjen ja ajatushautomoiden välillä ja toistaa tukevansa Taiwanin osallistumista tarkkailijana kansainvälisiin järjestöihin, myös Maailman terveysjärjestöön; pitää erittäin myönteisenä, että Taiwan on tehnyt tiivistä yhteistyötä EU:n ja Yhdysvaltain kanssa ja toteuttanut vastaavia toimenpiteitä, kun on reagoitu Venäjän Ukrainaa vastaan käymään sotaan ja määrätty pakotteita vastauksena tähän kansainvälisen oikeuden räikeään rikkomiseen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suhtautuu myönteisesti Uuden-Seelannin myönteiseen rooliin alueen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisessä; antaa tunnustusta siitä, että EU:n ja Uuden-Seelannin välisiä suhteita ja yhteistyötä koskevassa kumppanuussopimuksessa painotetaan voimakkaasti joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan torjumista, mukaan luettuna puuttuminen taloudellisen selviytymiskyvyn heikkenemiseen, joka on keskeinen riskitekijä; antaa tunnustusta Uuden-Seelannin osallistumiselle EU:n operaatioihin, kuten EUNAVFOR Atalanta; pitää myönteisenä sekakomitean äskettäin tekemää päätöstä tutkia uusia mahdollisuuksia tehostaa yhteistyötä indopasifisella alueella, erityisesti merellisen turvallisuuden alalla, ja lisätä terrorismin, väkivaltaisten ääriliikkeiden ja terroristisen verkkosisällön sekä ulkomaisen sekaantumisen ja disinformaation torjuntaa koskevaa tiedonvaihtoa; odottaa innokkaasti yhteistyötä kansainvälisen oikeuden ylläpitämiseksi alueella; pitää erittäin myönteisenä, että Uusi-Seelanti on tehnyt tiivistä yhteistyötä EU:n ja Yhdysvaltain kanssa ja toteuttanut vastaavia toimenpiteitä, kun on reagoitu Venäjän Ukrainaa vastaan käymään sotaan ja määrätty pakotteita vastauksena tähän kansainvälisen oikeuden räikeään rikkomiseen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa EU:ta tehostamaan yhteistyötä Tyynenmeren valtioiden kanssa sekä Tyynenmeren saarten foorumin että EU:n ja AKT:n uuden sopimuksen avulla; ehdottaa, että EU:n ja AKT:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous ja erityisesti sen EU:n ja Tyynenmeren alueen alueellinen parlamentaarinen edustajakokous olisi otettava mukaan indopasifista aluetta koskevaan EU:n strategiaan; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa indopasifisen alueen kumppaneiden tärkeää osallistumista ja sen mahdollista laajentamista EU:n YTPP-operaatioihin Australian, Uuden-Seelannin, Korean tasavallan ja Vietnamin kanssa tehtyjen osallistumista koskevien puitesopimusten avulla ja kehottaa tekemään uusia osallistumista koskevia puitesopimuksia kumppanimaiden kanssa; tukee indopasifisen alueen kumppaneiden pyrkimyksiä kehittää omia rauhanturvavalmiuksiaan; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa EU:ta kutsumaan samanmielisiä indopasifisia kumppaneita osallistumaan valittuihin pysyvän rakenteellisen yhteistyön hankkeisiin edellyttäen, että kolmansien maiden osallistuminen on poikkeuksellista ja tapauskohtaisesti päätettyä sovittujen poliittisten, aineellisten ja oikeudellisten edellytysten perusteella; korostaa, että tällainen yhteistyö voisi olla EU:n strategisen edun mukaista, kun on kyse teknisen asiantuntemuksen tai lisävalmiuksien tarjoamisesta ja kun se voisi parantaa yhteentoimivuutta ja johdonmukaisuutta erityisesti indopasifisen alueen demokratioiden kaltaisten strategisten kumppaneiden tapauksessa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee tyytyväisenä merkille G7-ryhmän ulkoministerien 14. toukokuuta 2022 antaman julkilausuman, jossa korostetaan, että on tärkeää säilyttää vapaa ja avoin indopasifinen alue, joka on osallistava ja jonka ohjaavina arvoina ovat perusvapaudet, oikeusvaltioperiaate, demokratian periaatteet, alueellinen koskemattomuus sekä riitojen rauhanomainen ja osallistava ratkaiseminen; antaa voimakkaan tukensa G7-maiden sitoumukselle pyrkiä kohti tätä päämäärää suojelemalla ja edistämällä sääntöpohjaista kansainvälistä järjestystä, parantamalla alueellisia yhteyksiä ja parantamalla kansallista selviytymiskykyä; |
| --- | --- |

30.

Globaalien yhteisresurssien vapaus: EU:n ja indopasifisen alueen välisten suhteiden perusta

Merellinen turvallisuusulottuvuus

| 31. | korostaa, että merellinen turvallisuus ja merenkulun vapaus, jotka on varmistettava kansainvälisen oikeuden ja erityisesti UNCLOSin mukaisesti, ovat indopasifisen alueen keskeisiä haasteita; kehottaa toteuttamaan lisää EU:n ulkoisia toimia, erityisesti diplomaattisia ponnisteluja oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi EU:n ulkopuolella sekä myös tehostamaan merialan yhteistyötä indopasifisen alueen maiden kanssa; kannustaa kaikkia valtioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet UNCLOSia, ratifioimaan sen pikaisesti; pitäisi myös suotavana, että luodaan järjestelmälliset ja koordinoidut kehykset, mukaan lukien yhteiset harjoitukset ja laivastovierailut sekä merirosvouksen torjunta, joilla edistetään meridiplomatiaa ja alueellista meriturvallisuutta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään omia merivoimien valmiuksiaan alueella koordinoidusti ja itsenäisesti muun muassa tutkimalla keinoja, joilla varmistetaan Euroopan merivoimien pysyvä ja uskottava läsnäolo Intian valtamerellä; korostaa tarvetta lisätä EU:n valmiuksia tehokkaana meriturvallisuuden tarjoajana ja korostaa tarvetta keskustella ja päättää joukosta kaikkein merkityksellisimpiä ja kiireellisimpiä haasteita, joita voidaan realistisesti käsitellä EU:n avulla tiiviissä yhteistyössä alueen kumppanien kanssa, mukaan luettuna sen alusten ja miehistöjen suojelu; korostaa, että Ranska on ainoa jäsenvaltio, joka on pysyvästi sotilaallisesti läsnä Intian valtamerellä; suhtautuu myönteisesti siihen, että Alankomaat ja Saksa ovat lähettäneet fregatteja alueelle; korostaa, että voitaisiin toteuttaa ja tulevaisuudessa tarvitaan enemmän merioperaatioita, myös EU:n tason operaatioita, jotka liitetään osaksi koordinoitua ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa alueelliseen turvallisuuteen; suhtautuu myönteisesti EUNAVFOR Atalantan tähän mennessä Japanin, Korean tasavallan, Intian, Vietnamin, Omanin ja Djiboutin kanssa toteuttamiin yhteisiin merivoimien harjoituksiin ja kannustaa tehostamaan tällaisia yhteisiä harjoituksia; korostaa, että EUNAVFOR Atalantalla on merkittävä tehtävä laivastodiplomatiassa; panee tyytyväisenä merkille, että sillä on vahva panos Intian valtameren alueellisessa turvallisuudessa erityisesti suojeltaessa menestyksekkäästi Maailman elintarvikeohjelman aluksia ja torjuttaessa merirosvousta, ja antaa tunnustusta EUCAP Somalian ja EUTM Somalian kanssa luoduille synergioille; antaa myös tunnustusta Uuden-Seelannin ja Yhdysvaltain laivaston kanssa tehdylle yhteistyölle sekä työlle, jota on tehty yhdessä Naton Ocean Shield -operaation ja Euroopan johtaman Hormuzinsalmen meritilannetietoisuutta (EMASOH) koskevan aloitteen sotilaallisen osan AGENORin kanssa; pyytää rannikkojäsenvaltioita vahvistamaan merivoimiaan, jotta parannetaan EU:n maailmanlaajuista läsnäoloa ja näkyvyyttä merialalla, ja kehottaa EU:ta laajentamaan EUNAVFOR Atalanta -operaation maantieteellistä aluetta pidemmälle Intian valtamerellä; kehottaa jäsenvaltioita, jotka ovat jo lisänneet merivoimiensa läsnäoloa indopasifisella alueella, koordinoimaan lähestymistapaansa EU:n foorumeilla; pitää tässä yhteydessä myönteisenä ulkoasiainneuvoston äskettäistä päätöstä aloittaa koordinoitu läsnäolo merialueilla -konseptin täytäntöönpano Intian valtameren luoteisosassa perustamalla merellinen intressialue, joka kattaa merialueen Hormuzinsalmesta Kauriin kääntöpiirille ja Punaisenmeren pohjoisosasta Intian valtameren keskelle ja joka perustuu jäsenvaltioiden omiin resursseihin; kehottaa toteuttamaan vahvoja synergioita EUNAVFOR Atalantan kanssa; pitää myönteisenä EUTM Mozambiquen nopeaa käynnistämistä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että tehokas meriturvallisuus edellyttää merenkulun vakautta koskevaa laajempaa näkemystä, jossa otetaan huomioon korruptio, oikeusvaltioperiaate, laittoman kalastuksen perimmäiset syyt, laiton huume-, ase- ja ihmiskauppa ja merirosvous sekä kaupallisen ja teollisen meritoiminnan ympäristövaikutukset, fossiilisten energialähteiden poraustoiminta mukaan luettuna; kehottaa EU:ta puuttumaan näihin ongelmiin rinnakkain perinteisempien meriturvallisuustoimenpiteiden kanssa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | suhtautuu myönteisesti merivoimien yhteiseen toimintaan ja kehottaa EU:ta ja indopasifisen alueen kumppaneita kehittämään edelleen nykyisiä merialan yhteistyökehyksiä; kehottaa EU:ta arvioimaan kumppaneidensa kanssa tarvetta perustaa indopasifisella alueella tapahtuvia kansainvälisen merioikeuden rikkomisia koskeva seurantajärjestelmä; korostaa, että EU:lle koituu lisäarvoa osallistumisesta alueellisiin yhteistyöfoorumeihin, kuten EU:n ja ASEANin väliseen meriturvallisuusyhteistyötä koskevaan korkean tason vuoropuheluun, Aasia–Eurooppa-kokoukseen ja ASEANin alueelliseen foorumiin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa EU:ta täydentämään läsnäoloaan merialueella parannetuilla merivoimien valmiuksien kehittämisohjelmilla samanmielisiä kumppaneita varten muun muassa jatkamalla hankkeiden CRIMARIO I ja II täytäntöönpanoa osana EU:n kriittisiä merireittejä koskevaa ohjelmaa ja laajentamalla yhteistyötä merellisen tilannetietoisuuden ja tiedonjaon lisäämiseksi toteutettavissa toimissa; kehottaa EU:ta arvioimaan mahdollisuutta laajentaa CRIMARIOn maantieteellistä soveltamisalaa eteläiselle Tyynellemerelle; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että kalastuksenhoito on olennainen osa meriympäristöä; kehottaa unionia jatkamaan valtamerten hallinnoinnin ja meriluonnonvarojen kestävän hoidon edistämistä alueella soveltamalla kestävää kalastusta koskevia kumppanuussopimuksia ja osallistumalla alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen toimintaan; kehottaa EU:ta vahvistamaan yhteistyötään samanmielisten kansainvälisten kumppaneiden kanssa liikakalastuksen, liikakapasiteetin sekä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi Intian ja Tyynenmeren alueella ja sisällyttämään kalastuksenhoidon järjestelmällisesti merellistä turvallisuutta koskeviin vuoropuheluihin indopasifisen alueen kumppaneidensa kanssa; kehottaa EU:ta jatkamaan kalastajien elin- ja työolojen parantamista indopasifisella alueella Kansainvälisen työjärjestön määräysten ja yleissopimusten mukaisesti; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota turvallisuutta ja puolustusta koskeviin näkökohtiin kansainvälisestä valtamerten hallinnoinnista annetun tiedonantonsa tulevassa päivityksessä, joka on määrä tehdä vuonna 2022; |
| --- | --- |

36.

Teknologia-, kyber-, ilma- ja avaruusulottuvuus

| 37. | korostaa tiedon ja kyberturvallisuuden merkitystä osana maailmantalouden kriittistä infrastruktuuria ja demokratioiden suojelemisessa disinformaatiolta ja vihamielisiltä hyökkäyksiltä; suhtautuu myönteisesti EU:n pyrkimyksiin vahvistaa entisestään yhteistyötä kyberrikollisuuteen ja kyberuhkien sietokykyyn liittyvien valmiuksien kehittämiseksi alueen kumppaneita varten; kannustaa EU:ta ja indopasifisen alueen kumppaneita tiivistämään yhteistyötä hybridiuhkien ja myös disinformaatiokampanjoiden torjunnassa; pitää tarpeellisena, että EU koordinoi indopasifisen alueen samanmielisten kumppaneiden kanssa kollektiivista attribuutiota ja mekanismeja, joilla pyritään jakamaan todisteita ja tiedustelutietoja, joita voitaisiin käyttää kyberpakotteiden perustana; kehottaa EU:ta ja Natoa lähentämään strategioitaan, joilla pyritään vastaamaan asianmukaisesti alueelta peräisin oleviin kyberhyökkäyksiin; kehottaa neuvostoa ja komissiota vastaamaan disinformaation haasteeseen samalla tavalla kuin EU:n itäpuolelta peräisin olevaan disinformaatioon; ehdottaa, että indopasifiselle alueelle perustetaan itsenäinen EU:n strateginen viestintäkeskus, jolla on oma henkilöstönsä ja omat resurssinsa ja joka sijoitetaan alueella sijaitsevaan EU:n edustustoon; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää myönteisenä EU:n ja eräiden indopasifisen alueen maiden välisen kyberturvallisuutta ja puolustusta koskevan yhteistyön käynnistämistä; kehottaa EU:ta nopeuttamaan aikeitaan perustaa EU:n kyberdiplomatiaverkosto, jolla pyritään edistämään kyberturvallisuusstandardeja ja oikeuskehyksiä alueella; kehottaa EU:ta ja indopasifisen alueen samanmielisiä maita edistämään sääntöpohjaista, vapaata, avointa ja turvallista kyberavaruutta ja vahvistamaan kyberalan kansainvälistä sääntelyä muun muassa Budapestin yleissopimuksen avulla ja edistämään aloitteita YK:n puitteissa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa EU:ta kehittämään alueellisia ja globaaleja kumppanuuksia kriittisten teknologioiden alueellisten demokraattisten valmistajamaiden kanssa tavoitteenaan teknologiademokratioiden maailmanlaajuinen yhteenliittymä, jotta voidaan asettaa oikeudenmukaisia, avoimia ja arvoihin perustuvia normeja ja standardeja sääntöihin pohjautuvalle, eettiselle ja ihmiskeskeiselle teknologioiden käytölle, joka kunnioittaa yksityisten käyttäjien yksityisyyttä erityisesti tekoälyn ja internetin hallinnon yhteydessä; kehottaa EU:ta ja indopasifisen alueen maita tekemään tiivistä yhteistyötä ja koordinoimaan toimia, jotta voidaan torjua ja lieventää maailmanlaajuisiin toimitusketjuihin mahdollisesti kohdistuvia paineita, jotka johtuvat venäläisiin yrityksiin ja talouden aloihin kohdistuvista kansainvälisistä pakotteista; kehottaa vahvistamaan yhteistyötä indopasifisen alueen demokraattisten kumppanien kanssa kehitettäessä maailmanlaajuisia normeja, jotka koskevat tekoälyn sotilaallista käyttöä sekä täysin autonomisten asejärjestelmien maailmanlaajuista kieltämistä; vaatii koordinoitua Euroopan laajuista strategista lähestymistapaa alueella kriittisten teknologioiden ja materiaalien tarjonnan turvaamiseksi ja demokraattisten kumppaneiden tuotantovalmiuksien vahvistamiseksi; vaatii sekä poliittisia että teknisiä tiukkoja edellytyksiä sille, että tällaista teknologiaa ostetaan alueen epädemokraattisilta valtioilta, kuten Kiinasta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vaatii tasavertaista ja esteetöntä pääsyä ilmatilaan kansainvälistä oikeutta täysimääräisesti noudattaen; kannattaa sitoutumista avoimeen ja vapaaseen liikkuvuuteen EU:n ja ASEANin välisen kattavan lentoliikennesopimuksen kaltaisilla aloitteilla; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa avaruusulottuvuuden kasvavaa merkitystä kansainvälisessä yhteistyössä ja turvallisuudessa; on huolestunut avaruusaseiden kehittämisen ja leviämisen lisääntymisestä, mikä lisää kilpavarustelun vaaraa; korostaa, että avaruusasioita koskevaa alueellista ja maailmanlaajuista yhteistyötä ja vuoropuhelua on tehostettava myös YK:n ulkoavaruustoimiston kautta, jotta voidaan vähentää jännitteitä ja estää avaruuden aseistaminen; kehottaa EU:ta kehittämään menestyksekästä yhteistyötä avaruuspolitiikan ja -teknologian alalla Korean tasavallan ja Japanin kanssa ja käynnistämään avaruustaitoja ja -teknologiaa koskevan yhteistyön muiden alueellisten kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

41.

Muut kuin perinteiset turvallisuushaasteet

| 42. | korostaa, että väkivaltaisen ääriliikehdinnän ja propagandan torjunta on EU:n ja indopasifisen alueen maiden sekä yleisesti ottaen koko kansainvälisen yhteisön yhteinen intressi; kehottaa EU:ta perustamaan väkivaltaisten ääriliikkeiden ennaltaehkäisyn ja torjunnan hankkeen, johon sisältyvillä toimilla pyritään vahvistamaan kykyä vastustaa väkivaltaista ääriliikehdintää, kuten esimerkiksi yhtenäinen foorumi, jolla torjutaan ääriliikkeitä indopasifisella alueella; kehottaa EU:ta ja indopasifisen alueen samanmielisiä kumppaneita vahvistamaan terrorisminvastaisten tiedustelupalvelujen välistä yhteistyötä muun muassa tehostamalla tutkijavaihtoa; korostaa tarvetta edistää edelleen Europolin ja Aseanopolin sekä Europolin ja kansallisten lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä hyvien käytäntöjen ja asiantuntemuksen vaihdon helpottamiseksi keskeisillä aloilla, kuten terrorismin, kansainvälisen rikollisuuden, ihmiskaupan ja laittomien aseiden kaupan ja muuttajien salakuljetuksen torjunnassa; muistuttaa, että ihmiskauppa on edelleen haaste koko indopasifisella alueella; kehottaa EU:ta tukemaan alueellisia kumppaneita pantaessa täytäntöön YK:n ihmiskauppaa koskeva lisäpöytäkirjaa ja alueellisia aloitteita, kuten ihmiskaupan, erityisesti nais- ja lapsikaupan vastainen ASEANin yleissopimus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa tiiviimpään sitoutumiseen indopasifisen alueen maiden kanssa vastattaessa turvallisuushaasteisiin, jotka ovat peräisin Afganistanista talebanin valtaantulon jälkeen, mukaan lukien terrorismi, huume- ja ihmiskauppa, samalla kun puututaan humanitaariseen kriisiin ja inhimilliseen terveyteen kohdistuvaan uhkaan; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että ydinaseiden leviämisen riski ja uusien teknisesti edistyneiden ydinvoimavarojen ja ohjusteknologioiden nopea kehittyminen ja käyttöönotto indopasifisella alueella ovat edelleen merkittäviä alueellisia ja maailmanlaajuisia turvallisuusongelmia; on hyvin huolissaan aseriisunta- ja asevalvontarakenteiden jatkuvasta heikkenemisestä; kehottaa EU:ta ja samanmielisiä kumppanimaita parantamaan yhteistyötä ydinturvallisuuden alalla ja ydinaseiden, kemiallisten aseiden ja biologisten aseiden leviämisen ehkäisemiseksi sekä tukemaan asekauppasopimuksen täytäntöönpanoa ja maailmanlaajuista soveltamista indopasifisella alueella; kehottaa EU:ta koordinoimaan toimiaan samanmielisten kumppanien kanssa, jotta voidaan ryhtyä intensiiviseen diplomatiaan Kiinan kanssa ottaen huomioon maan ydinarsenaalin, mukaan lukien ydinasekäyttöön soveltuvat hypersooniset ohjukset, meneillään oleva nykyaikaistaminen, jotta voidaan saavuttaa yleismaailmallinen uusi asevalvontajärjestelmä ja tehokas aseriisunta- ja asesulkurakenne, erityisesti mitä tulee keskipitkän kantaman ydinaseita koskevan sopimuksen ja vuonna 2026 päättyvän uuden strategisten aseiden vähentämistä koskevan sopimuksen mahdolliseen seuraajaan, jotta voidaan suojella EU:n ja kansainvälisiä turvallisuusetuja; kehottaa säilyttämään ja pitämään voimassa olemassa olevat kansainväliset aseriisunta- ja asesulkusopimukset ja -välineet; kehottaa ydinsulkusopimuksen ulkopuolisia valtioita, joilla on hallussaan ydinaseita, pidättymään levittämästä mitään sotilaskäyttöön tarkoitettua ydinteknologiaa ja liittymään ydinsulkusopimukseen; antaa tunnustusta naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä rahoitetulle EU:n kemiallisiin, biologisiin, säteileviin ja ydinaineisiin (CBRN) liittyvän puolustuksen osaamiskeskusta koskevalle aloitteelle ja kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa jatkamaan indopasifisen alueen kumppaneiden koulutuksen ja valmiuksien kehittämistä; tukee Kaakkois-Aasian ydinaseetonta vyöhykettä (SEANWFZ) alueena, jolla ei ole ydinaseita eikä muita joukkotuhoaseita, ja etenkin ydinaseriisunnan edistämisen tavoitetta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | muistuttaa, että indopasifinen alue on hyvin altis ilmastonmuutokselle, joka aiheuttaa vakavia turvallisuusuhkia; kannustaa EU:n kumppaneita indopasifisella alueella tehostamaan toimiaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi Pariisin sopimuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti ja kannustaa EU:ta tukemaan näitä kumppaneita päästöjen vähentämisessä ja ilmastonmuutoksen hillitsemistoimenpiteiden täytäntöönpanossa ja lisäämään niiden valmiuksia arvioida, ennakoida ja hallita ilmastoon liittyviä turvallisuusriskejä; kehottaa EU:ta asettamaan ilmastoon liittyvät turvallisuusriskit EU:n ja indopasifisen alueen strategisen yhteistyön keskiöön ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön ilmastonmuutosta ja puolustusta koskevan etenemissuunnitelman aluetta koskevissa toimissaan; |
| --- | --- |

45.

| 46. | suhtautuu myönteisesti EU:n suunnitelmaan vahvistaa sitoutumistaan indopasifiseen alueeseen humanitaarisen avun ja katastrofivalmiuksien osalta; kehottaa EU:ta ja sen indopasifisen alueen kumppaneita asettamaan katastrofien ehkäisemisen ja selviytymiskyvyn etusijalle ja nopeuttamaan katastrofiriskien vähentämistä koskevan Sendain kehyksen 2015–2030 täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUVL C 117, 11.3.2022, s. 40.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0052.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0504.

(4)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 170.

(5)  EUVL C 404, 6.10.2021, s. 240.

(6)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 117.

(7)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 172.

(8)  EUVL C 346, 27.9.2018, s. 44.

(9)  EUVL C 506, 15.12.2021, s. 109.

(10)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 341.

(11)  EUVL C 132, 24.3.2022, s. 102.

(12)  EUVL L 435, 23.12.2020, s. 74.

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/48

---

P9_TA(2022)0225

EU:n saaret ja koheesiopolitiikka

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 EU:n saarista ja koheesiopolitiikasta: nykytilanne ja tulevat haasteet (2021/2079(INI))

(2022/C 493/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174, 175 ja 349 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174, 175 ja 349 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (1),

| — | ottaa huomioon oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056 (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan perifeeristen merellisten alueiden liiton (CPMR) saarikomission 40. vuotuisessa yleiskokouksessa 15. huhtikuuta 2021 annetun loppujulkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan perifeeristen merellisten alueiden liiton (CPMR) saarikomission 40. vuotuisessa yleiskokouksessa 15. huhtikuuta 2021 annetun loppujulkilausuman,

| — | ottaa huomioon seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman ja siinä vahvistetut käsitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman ja siinä vahvistetut käsitteet,

| — | ottaa huomioon 16. lokakuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. lokakuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan teettämän tutkimuksen ”Islands of the European Union: State of play and future challenges”, joka julkaistiin maaliskuussa 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan teettämän tutkimuksen ”Islands of the European Union: State of play and future challenges”, joka julkaistiin maaliskuussa 2021,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan tutkimuksen ”Cohesion Policy and Climate Change” (maaliskuu 2021) koheesiopolitiikasta ja ilmastonmuutoksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan tutkimuksen ”Cohesion Policy and Climate Change” (maaliskuu 2021) koheesiopolitiikasta ja ilmastonmuutoksesta,

| — | ottaa huomioon Next Generation EU -elpymisvälineen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Next Generation EU -elpymisvälineen,

| — | ottaa huomioon syrjäisimpien alueiden johtajien 26. kokouksen loppujulkilausuman, joka allekirjoitettiin Ponta Delgadassa 18. marraskuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syrjäisimpien alueiden johtajien 26. kokouksen loppujulkilausuman, joka allekirjoitettiin Ponta Delgadassa 18. marraskuuta 2021,

| — | ottaa huomioon Euroopan alueiden komitean 10. joulukuuta 2020 antaman lausunnon aiheesta ”Euroopan komission kertomus tiedonannon ’Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa’ täytäntöönpanosta” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan alueiden komitean 10. joulukuuta 2020 antaman lausunnon aiheesta ”Euroopan komission kertomus tiedonannon ’Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa’ täytäntöönpanosta” (3),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2021 saavutetun neuvoston yhteisymmärryksen yleisnäkemyksestä EU:n arvonlisäverokantoja koskeviin päivitettyihin sääntöihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2021 saavutetun neuvoston yhteisymmärryksen yleisnäkemyksestä EU:n arvonlisäverokantoja koskeviin päivitettyihin sääntöihin,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin solidaarisuusrahaston uudelleentarkastelusta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin solidaarisuusrahaston uudelleentarkastelusta (4),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta Euroopan unionissa: Euroopan komission seitsemäs raportti (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta Euroopan unionissa: Euroopan komission seitsemäs raportti (5),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (6),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (7),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman kumppanuuden vahvistamisesta EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman kumppanuuden vahvistamisesta EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa (8),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (9),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon Euroopan alueiden komitean 14. lokakuuta 2020 antaman lausunnon luonnonvarojen kestävästä käytöstä Välimeren saarilla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan alueiden komitean 14. lokakuuta 2020 antaman lausunnon luonnonvarojen kestävästä käytöstä Välimeren saarilla,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0144/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0144/2022),

| A. | ottaa huomioon. että EU:n saarialueiden väestömäärä on arviolta yli 20 000 000 asukasta (4,6 prosenttia unionin kokonaisväestöstä); ottaa huomioon, että EU:n saarialueiden väestö jakautuu noin 2 400 saarelle, jotka kuuluvat 13 jäsenvaltioon; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon. että EU:n saarialueiden väestömäärä on arviolta yli 20 000 000 asukasta (4,6 prosenttia unionin kokonaisväestöstä); ottaa huomioon, että EU:n saarialueiden väestö jakautuu noin 2 400 saarelle, jotka kuuluvat 13 jäsenvaltioon;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan saaret, joilla on useita merkittäviä rakenteellisia ongelmia, on tilastollisesti jo nyt suurelta osin luokiteltu tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistössä NUTS 2- tai NUTS 3 -alueiksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan saaret, joilla on useita merkittäviä rakenteellisia ongelmia, on tilastollisesti jo nyt suurelta osin luokiteltu tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistössä NUTS 2- tai NUTS 3 -alueiksi;

| C. | ottaa huomioon, että saarilla yhdistyy usein monia luontaisia ja pysyviä haittoja, kuten pieni koko, suurelta osin alhainen väestötiheys, kausittaisen väestöpaineen kaltaisia väestörakenteen haasteita, markkinoiden suppeus, kaksinkertainen saaristoluonne (saari ja saaristo), vuoristoalueiden maastoa muistuttava hankala pinnanmuodostus, riippuvuus meri- ja ilmakuljetuksista ja riippuvuus vain muutamasta harvasta tuotteesta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että saarilla yhdistyy usein monia luontaisia ja pysyviä haittoja, kuten pieni koko, suurelta osin alhainen väestötiheys, kausittaisen väestöpaineen kaltaisia väestörakenteen haasteita, markkinoiden suppeus, kaksinkertainen saaristoluonne (saari ja saaristo), vuoristoalueiden maastoa muistuttava hankala pinnanmuodostus, riippuvuus meri- ja ilmakuljetuksista ja riippuvuus vain muutamasta harvasta tuotteesta;

| D. | ottaa huomioon, että väestörakenteen muutos ei vaikuta yhtenäisesti kaikkiin maihin ja alueisiin, vaan sillä on suurempi vaikutus jo ennestään kehityksen vauhdista pudonneisiin alueisiin, mikä pahentaa nykyistä alueellista ja sosiaalista eriarvoisuutta; ottaa huomioon, että maaseutualueet, syrjäseudut ja syrjäisimmät alueet, saaret mukaan luettuina, kärsivät eniten väestökadosta ja että näiltä alueilta lähtevät henkilöt ovat pääasiassa nuoria ja naisia, mikä johtaa siihen, että yhä suurempi osa näillä alueilla asuvista henkilöistä on ikääntyneitä ihmisiä, mikä voi lisätä sosiaalisen eristyneisyyden riskiä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että väestörakenteen muutos ei vaikuta yhtenäisesti kaikkiin maihin ja alueisiin, vaan sillä on suurempi vaikutus jo ennestään kehityksen vauhdista pudonneisiin alueisiin, mikä pahentaa nykyistä alueellista ja sosiaalista eriarvoisuutta; ottaa huomioon, että maaseutualueet, syrjäseudut ja syrjäisimmät alueet, saaret mukaan luettuina, kärsivät eniten väestökadosta ja että näiltä alueilta lähtevät henkilöt ovat pääasiassa nuoria ja naisia, mikä johtaa siihen, että yhä suurempi osa näillä alueilla asuvista henkilöistä on ikääntyneitä ihmisiä, mikä voi lisätä sosiaalisen eristyneisyyden riskiä;

| E. | ottaa huomioon, että saarten erityispiirteet tunnustetaan SEUT 174 artiklassa ja että tämän artiklan konkreettinen soveltaminen EU:n saarialueisiin on edelleen puutteellista; katsoo, että nämä erityispiirteet olisi otettava huomioon EU:n politiikoissa erityisesti laatimalla asiaa koskeva strategia, eurooppalainen toimintasuunnitelma ja saaripolitiikkaa koskeva ohjelma, jossa määritellään selkeästi toiminnan painopisteet; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että saarten erityispiirteet tunnustetaan SEUT 174 artiklassa ja että tämän artiklan konkreettinen soveltaminen EU:n saarialueisiin on edelleen puutteellista; katsoo, että nämä erityispiirteet olisi otettava huomioon EU:n politiikoissa erityisesti laatimalla asiaa koskeva strategia, eurooppalainen toimintasuunnitelma ja saaripolitiikkaa koskeva ohjelma, jossa määritellään selkeästi toiminnan painopisteet;

| F. | ottaa huomioon, että saarialueet ovat kaikki vähemmän kehittyneitä kuin sen jäsenvaltion manneralueet, joihin ne kuuluvat, ja että niiden asukaskohtainen BKT on alhaisempi kuin kyseisillä manneralueilla; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että saarialueet ovat kaikki vähemmän kehittyneitä kuin sen jäsenvaltion manneralueet, joihin ne kuuluvat, ja että niiden asukaskohtainen BKT on alhaisempi kuin kyseisillä manneralueilla;

| G. | ottaa huomioon, että kolme EU:n jäsenvaltiota on saaria; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kolme EU:n jäsenvaltiota on saaria;

| H. | ottaa huomioon, että saarten fyysinen eristyneisyys ja niiden etäisyys mantereesta luovat lisärajoitteita, jotka koskevat erityisesti työmarkkinoita, kestäviä liikenneyhteyksiä ja liikkuvuutta, raaka-aineiden ja kulutushyödykkeiden tuontia, saarten tuotteiden pääsyä naapurimaiden ulkomaisille markkinoille, koulutusta, terveydenhuoltoa, taloudellista toimintaa, veden saantia ja sanitaatiota, energianhankintaa sekä jätehuoltolaitoksia; katsoo, että tämä maantieteellinen eristyneisyys vaikeuttaa merkittävästi näiden alueiden vihreää siirtymää kohti ilmastoneutraalia taloutta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että saarten fyysinen eristyneisyys ja niiden etäisyys mantereesta luovat lisärajoitteita, jotka koskevat erityisesti työmarkkinoita, kestäviä liikenneyhteyksiä ja liikkuvuutta, raaka-aineiden ja kulutushyödykkeiden tuontia, saarten tuotteiden pääsyä naapurimaiden ulkomaisille markkinoille, koulutusta, terveydenhuoltoa, taloudellista toimintaa, veden saantia ja sanitaatiota, energianhankintaa sekä jätehuoltolaitoksia; katsoo, että tämä maantieteellinen eristyneisyys vaikeuttaa merkittävästi näiden alueiden vihreää siirtymää kohti ilmastoneutraalia taloutta;

| I. | katsoo, että kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymiskyvyn kannalta on ratkaisevan tärkeää, että kaikilla ihmisillä, myös harvaan asutuilla ja väestökadosta kärsineillä maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla ja saarilla asuvilla ihmisillä, on yhtäläinen pääsy laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen, täydennys- ja uudelleenkoulutukseen sekä mahdollisuus saada tietoa osaamisresursseista, neuvonnasta, koulutuksesta ja ammatillisesta koulutuksesta; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymiskyvyn kannalta on ratkaisevan tärkeää, että kaikilla ihmisillä, myös harvaan asutuilla ja väestökadosta kärsineillä maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla ja saarilla asuvilla ihmisillä, on yhtäläinen pääsy laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen, täydennys- ja uudelleenkoulutukseen sekä mahdollisuus saada tietoa osaamisresursseista, neuvonnasta, koulutuksesta ja ammatillisesta koulutuksesta;

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 349 artiklan mukaisesti EU toteuttaa syrjäisimmillä alueilla, joista valtaosa on saaria, erityistoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vahvistaa EU:n yhteisen politiikan soveltamisedellytykset kyseisillä alueilla erityisesti tulli- ja kauppapolitiikan, veropolitiikan, vapaa-alueiden, maatalous- ja kalastuspolitiikan, raaka-aineiden ja keskeisten kulutustavaroiden toimitusedellytysten, valtiontukien sekä rakennerahastojen tuen saamisen ja laaja-alaisiin unionin ohjelmiin pääsyn edellytysten osalta; ottaa huomioon, että kaikilla näillä aloilla toteutettavilla erityistoimilla vahvistetaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta EU:ssa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 349 artiklan mukaisesti EU toteuttaa syrjäisimmillä alueilla, joista valtaosa on saaria, erityistoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vahvistaa EU:n yhteisen politiikan soveltamisedellytykset kyseisillä alueilla erityisesti tulli- ja kauppapolitiikan, veropolitiikan, vapaa-alueiden, maatalous- ja kalastuspolitiikan, raaka-aineiden ja keskeisten kulutustavaroiden toimitusedellytysten, valtiontukien sekä rakennerahastojen tuen saamisen ja laaja-alaisiin unionin ohjelmiin pääsyn edellytysten osalta; ottaa huomioon, että kaikilla näillä aloilla toteutettavilla erityistoimilla vahvistetaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta EU:ssa;

| K. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aikana kausityöntekijöillä ja lähetetyillä työntekijöillä ei usein ollut perusterveydenhuoltoa, kunnollista majoitusta tai henkilönsuojaimia eivätkä he saaneet riittävästi tietoa; toteaa, että usein he jäivät joko kokonaan ilman vastaanottavan jäsenvaltion sosiaalista suojelua, kuten sairauspäivärahaa ja lyhytaikaisesta työttömyydestä maksettavaa korvausta, tai saivat sitä vain riittämättömästi; ottaa huomioon, että työntekijöiden liikkuvuus on erittäin riippuvaista käytettävissä olevista liikennevälineistä ja että vaikutukset kohdistuvat erityisesti saarilta ja unionin syrjäisimmiltä alueilta tuleviin työntekijöihin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aikana kausityöntekijöillä ja lähetetyillä työntekijöillä ei usein ollut perusterveydenhuoltoa, kunnollista majoitusta tai henkilönsuojaimia eivätkä he saaneet riittävästi tietoa; toteaa, että usein he jäivät joko kokonaan ilman vastaanottavan jäsenvaltion sosiaalista suojelua, kuten sairauspäivärahaa ja lyhytaikaisesta työttömyydestä maksettavaa korvausta, tai saivat sitä vain riittämättömästi; ottaa huomioon, että työntekijöiden liikkuvuus on erittäin riippuvaista käytettävissä olevista liikennevälineistä ja että vaikutukset kohdistuvat erityisesti saarilta ja unionin syrjäisimmiltä alueilta tuleviin työntekijöihin;

| L. | ottaa huomioon, että unionin saarialueisiin kohdistuvat covid-19-kriisin yhteiskunnalliset ja taloudelliset sekä ympäristöön ja kulttuuriin liittyvät pitkän aikavälin seuraukset ovat erityisen huolestuttavia ja että Euroopan elpymisen olisi katettava myös saaret eikä se saa synnyttää uutta alueellista eriarvoisuutta; panee merkille, että covid-19-kriisi on osoittanut saarten talouksien erittäin suuren haavoittuvuuden tällaisissa tilanteissa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että unionin saarialueisiin kohdistuvat covid-19-kriisin yhteiskunnalliset ja taloudelliset sekä ympäristöön ja kulttuuriin liittyvät pitkän aikavälin seuraukset ovat erityisen huolestuttavia ja että Euroopan elpymisen olisi katettava myös saaret eikä se saa synnyttää uutta alueellista eriarvoisuutta; panee merkille, että covid-19-kriisi on osoittanut saarten talouksien erittäin suuren haavoittuvuuden tällaisissa tilanteissa;

| M. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on pahentanut huomattavasti saarten usein korkeaa työttömyysastetta, joka on tavallisesti korkeampi kuin mantereella, ja vaikuttanut erityisesti nuoriin; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on pahentanut huomattavasti saarten usein korkeaa työttömyysastetta, joka on tavallisesti korkeampi kuin mantereella, ja vaikuttanut erityisesti nuoriin;

| N. | ottaa huomioon, että saaret ja syrjäisimmät alueet ovat ilmastonmuutoksen eturintamassa ja kärsivät merenpinnan noususta ja rannikoiden eroosiosta, merten ja valtamerten lämpenemisestä ja happamoitumisesta sekä luonnonkatastrofien, kuten hirmumyrskyjen, tulivuorenpurkausten, metsäpalojen ja myrskyjen, tulvien, kuivuuden ja aavikoitumisongelmien lisääntymisestä, joilla voi olla kielteisiä vaikutuksia maatalouteen ja elintarvikehuoltoon ja jotka voivat aiheuttaa monenlaisia taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövahinkoja; ottaa huomioon, että ne voivat toimia erinomaisina laboratorioina erilaisille ekologisen siirtymän prosesseille ja että monet niistä pyrkivät energiaomavaraisuuteen uusiutuvien energialähteiden avulla; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että saaret ja syrjäisimmät alueet ovat ilmastonmuutoksen eturintamassa ja kärsivät merenpinnan noususta ja rannikoiden eroosiosta, merten ja valtamerten lämpenemisestä ja happamoitumisesta sekä luonnonkatastrofien, kuten hirmumyrskyjen, tulivuorenpurkausten, metsäpalojen ja myrskyjen, tulvien, kuivuuden ja aavikoitumisongelmien lisääntymisestä, joilla voi olla kielteisiä vaikutuksia maatalouteen ja elintarvikehuoltoon ja jotka voivat aiheuttaa monenlaisia taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövahinkoja; ottaa huomioon, että ne voivat toimia erinomaisina laboratorioina erilaisille ekologisen siirtymän prosesseille ja että monet niistä pyrkivät energiaomavaraisuuteen uusiutuvien energialähteiden avulla;

| O. | katsoo, että saarilla on useita etuja, joita on hyödynnettävä paremmin; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että saarilla on useita etuja, joita on hyödynnettävä paremmin;

| P. | ottaa huomioon saarten ekosysteemien ja biodiversiteetin poikkeuksellisen monimuotoisuuden; katsoo, että ilmastonmuutoksen vaikutukset uhkaavat erityisesti saarten ekosysteemejä ja että näitä ekosysteemejä on suojeltava; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon saarten ekosysteemien ja biodiversiteetin poikkeuksellisen monimuotoisuuden; katsoo, että ilmastonmuutoksen vaikutukset uhkaavat erityisesti saarten ekosysteemejä ja että näitä ekosysteemejä on suojeltava;

| Q. | ottaa huomioon, että monilla saarilla sisämaa-alueet ovat jääneet rannikkoalueista jälkeen talouskehityksessä ja palvelujen saatavuudessa; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että monilla saarilla sisämaa-alueet ovat jääneet rannikkoalueista jälkeen talouskehityksessä ja palvelujen saatavuudessa;

| R. | toteaa, että syrjäinen sijainti, saariasema, ympäristöolosuhteet, riippuvuus mantereen energiasta, paikallisista olosuhteista ja ilmasto-olosuhteista johtuva tuotannon vähäinen monimuotoisuus, suuri riippuvuus paikallismarkkinoista, ilmastokriisi, ympäristön tilan heikentyminen, biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen sekä perusinfrastruktuurin, kuten teiden, vesihuollon, jätehuollon sekä digitaalisen ja terveysinfrastruktuurin puute, luovat haittoja saarilla sijaitseville maatiloille, joista suurin osa on kooltaan pieniä; toteaa, että näitä rakenteellisia vaikeuksia pahentaa usein kehittyneiden yleishyödyllisten palvelujen puuttuminen; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että syrjäinen sijainti, saariasema, ympäristöolosuhteet, riippuvuus mantereen energiasta, paikallisista olosuhteista ja ilmasto-olosuhteista johtuva tuotannon vähäinen monimuotoisuus, suuri riippuvuus paikallismarkkinoista, ilmastokriisi, ympäristön tilan heikentyminen, biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen sekä perusinfrastruktuurin, kuten teiden, vesihuollon, jätehuollon sekä digitaalisen ja terveysinfrastruktuurin puute, luovat haittoja saarilla sijaitseville maatiloille, joista suurin osa on kooltaan pieniä; toteaa, että näitä rakenteellisia vaikeuksia pahentaa usein kehittyneiden yleishyödyllisten palvelujen puuttuminen;

| S. | ottaa huomioon, että saaret ja erityisesti syrjäisimmät alueet ovat erittäin alttiita sosioekonomisille kriiseille ja luonnonkatastrofeille, kuten äärimmäisille sääilmiöille ja vulkaaniselle toiminnalle; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian kaltaiset ilmiöt vaikuttavat ankarammin saariin, koska ne ovat maantieteellisesti eristyksissä ja koska mantereelta on vaikeaa kuljettaa tarvikkeita, kuten polttoainetta tai vettä, mikä aiheuttaa viljelijöille erityisiä vaikeuksia; ottaa huomioon, että unionin saarialueilla on 80 prosenttia Euroopan luonnon monimuotoisuudesta, niillä on monia Euroopan kotoperäisiä lajeja ja ne voivat jopa toimia suojana lajeille, jotka ovat vaarassa kuolla sukupuuttoon, samalla kun ne ovat myös elintärkeitä talvehtimisalueita, pysähdyspaikkoja tai kapeikkoja vaeltaville linnuille, nisäkkäille ja selkärangattomille, minkä lisäksi niiden maisemalliset ja ympäristölliset aarteet edellyttävät erityissuojelua; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että saaret ja erityisesti syrjäisimmät alueet ovat erittäin alttiita sosioekonomisille kriiseille ja luonnonkatastrofeille, kuten äärimmäisille sääilmiöille ja vulkaaniselle toiminnalle; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian kaltaiset ilmiöt vaikuttavat ankarammin saariin, koska ne ovat maantieteellisesti eristyksissä ja koska mantereelta on vaikeaa kuljettaa tarvikkeita, kuten polttoainetta tai vettä, mikä aiheuttaa viljelijöille erityisiä vaikeuksia; ottaa huomioon, että unionin saarialueilla on 80 prosenttia Euroopan luonnon monimuotoisuudesta, niillä on monia Euroopan kotoperäisiä lajeja ja ne voivat jopa toimia suojana lajeille, jotka ovat vaarassa kuolla sukupuuttoon, samalla kun ne ovat myös elintärkeitä talvehtimisalueita, pysähdyspaikkoja tai kapeikkoja vaeltaville linnuille, nisäkkäille ja selkärangattomille, minkä lisäksi niiden maisemalliset ja ympäristölliset aarteet edellyttävät erityissuojelua;

| T. | ottaa huomioon, että huomattava osa saarten sosioekonomisesta kehityksestä perustuu erittäin kausiluonteisiin aloihin, kuten maatalouteen ja matkailuun; ottaa huomioon, että saarialueiden viljelijöillä on erityisvaikeuksia heikentyneen kilpailukyvyn kanssa, mikä johtuu siitä, että viljelijöiden on vastattava korkeista kuljetuskustannuksista, ja siitä, että he eivät voi hyötyä mittakaavaeduista, koska monilla saarilla maa-alaa on tarjolla niukasti; katsoo, että EU:n saarten on noudatettava Pellolta pöytään -strategiaa olennaisena osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, jotta voidaan kehittää oikeudenmukaisia, terveellisiä ja ympäristöystävällisiä elintarvikehuoltojärjestelmiä; ottaa huomioon, että nämä alueet voivat jäädä hyvin epäedulliseen asemaan verrattaessa kilpailuun EU:n ulkopuolisista maista, joissa ei useinkaan noudata samoja ympäristönormeja ja elintarviketurvallisuutta koskevia tuotantonormeja ja joissa työvoimakustannukset ovat huomattavasti alhaisemmat; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että huomattava osa saarten sosioekonomisesta kehityksestä perustuu erittäin kausiluonteisiin aloihin, kuten maatalouteen ja matkailuun; ottaa huomioon, että saarialueiden viljelijöillä on erityisvaikeuksia heikentyneen kilpailukyvyn kanssa, mikä johtuu siitä, että viljelijöiden on vastattava korkeista kuljetuskustannuksista, ja siitä, että he eivät voi hyötyä mittakaavaeduista, koska monilla saarilla maa-alaa on tarjolla niukasti; katsoo, että EU:n saarten on noudatettava Pellolta pöytään -strategiaa olennaisena osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, jotta voidaan kehittää oikeudenmukaisia, terveellisiä ja ympäristöystävällisiä elintarvikehuoltojärjestelmiä; ottaa huomioon, että nämä alueet voivat jäädä hyvin epäedulliseen asemaan verrattaessa kilpailuun EU:n ulkopuolisista maista, joissa ei useinkaan noudata samoja ympäristönormeja ja elintarviketurvallisuutta koskevia tuotantonormeja ja joissa työvoimakustannukset ovat huomattavasti alhaisemmat;

| U. | toteaa, että Pellolta pöytään -strategian vaikutuksilla EU:n maataloustuotantoon voi olla vakavia seurauksia näillä alueilla, koska niiden kyky kilpailla ulkomailta tulevan tuonnin kanssa on heikko ja koska niillä on haasteita tuotantonsa monipuolistamisessa; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että Pellolta pöytään -strategian vaikutuksilla EU:n maataloustuotantoon voi olla vakavia seurauksia näillä alueilla, koska niiden kyky kilpailla ulkomailta tulevan tuonnin kanssa on heikko ja koska niillä on haasteita tuotantonsa monipuolistamisessa;

| V. | ottaa huomioon, että saarten merten ja maa-alueiden biologinen monimuotoisuus on suurelta osin endeemistä ja on siksi hauraampaa; pitää saarten kannalta huolestuttavana, että merten ja rannikoiden saastumisen sekä liikakalastuksen ja laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen vaikutukset saarten ympäristöön lisääntyvät jatkuvasti, millä on erittäin vakavia seurauksia työllisyydelle, pienimuotoisen kalastuksen alalle ja paikallisyhteisöille; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että saarten merten ja maa-alueiden biologinen monimuotoisuus on suurelta osin endeemistä ja on siksi hauraampaa; pitää saarten kannalta huolestuttavana, että merten ja rannikoiden saastumisen sekä liikakalastuksen ja laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen vaikutukset saarten ympäristöön lisääntyvät jatkuvasti, millä on erittäin vakavia seurauksia työllisyydelle, pienimuotoisen kalastuksen alalle ja paikallisyhteisöille;

| W. | ottaa huomioon, että syrjäisimmät alueet ja saaret voivat auttaa varmistamaan Euroopan kestävän tulevaisuuden strategisilla aloilla, kuten puhtaan energian, biologisen monimuotoisuuden ja ekomatkailun aloilla; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että syrjäisimmät alueet ja saaret voivat auttaa varmistamaan Euroopan kestävän tulevaisuuden strategisilla aloilla, kuten puhtaan energian, biologisen monimuotoisuuden ja ekomatkailun aloilla;

Euroopan unionin saarten ominais- ja erityispiirteet

| 1. | toteaa, että saaristoasema on pysyvä rakenteellinen haitta; toteaa siksi tarpeen kehittää integrointistrategioita, joilla saaret voivat vastata haasteisiin ja ylittää saaristoasemaansa liittyvät esteet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että SEUT 174 artiklassa määrätään, että unionin on kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan saariin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että vaikka Euroopan saarilla on yhteisiä haasteita, niillä on erilaisia maantieteellisiä piirteitä ja institutionaalisia perusrakenteita, minkä vuoksi on tärkeää hyväksyä joustavia ratkaisuja, joissa nämä erityispiirteet otetaan huomioon; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää valitettavana, että EU:lla ei ole Euroopan saaria koskevaa visiota ja kehottaakin laatimaan saaria koskevan eurooppalaisen vision ja tuomaan esiin saarten vahvuuksia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa, että SEUT349 artiklassa tunnustetaan saaristoluonne myös yhdeksän syrjäisimmän alueen kehitystä rajoittavaksi olosuhteeksi ja että siinä mainitaan saaristoluonne yhtenä olosuhteena, joka pahentaa niiden rakenteellisesti haurasta sosiaalista ja taloudellista tilannetta; muistuttaa, että SEUT349 artiklassa määrätään näitä syrjäisimpiä alueita koskevista erityistoimenpiteistä; kehottaa laatimaan syrjäisimmille alueille yhteistä markkinajärjestelyä koskevan erityisen asetuksen, jotta SEUT349 artiklassa tarkoitettujen alueiden ympäristöön liittyvät, maantieteelliset ja sosiaaliset erityispiirteet voidaan ottaa huomioon; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että Euroopan saarten BKT ja kehityksen taso ovat unionin keskiarvon alapuolella ja myös alhaisemmat kuin maissa, joihin ne kuuluvat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että yksi saarten merkittävimmistä haitoista liittyy niiden pinnanmuotoihin ja luonnonolosuhteisiin; toteaa, että saaret kärsivät usein kaksin- tai kolminkertaisesta luonnonhaitasta, nimittäin saaristoasemasta, vuoristoisesta pinnanmuodostuksesta sekä sijainnista saaristossa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että saaristoasema aiheuttaa rakenteellisia ongelmia, kuten riippuvuutta meri- ja ilmakuljetuksista, jotka ovat välttämätön julkinen palvelu saarilla asuvien Euroopan kansalaisten arjen kannalta ja jotka aiheuttavat tavaroiden tuontiin ja vientiin, raaka-aineisiin, kuten energiahyödykkeisiin, ja kuluttajatuotteisiin sekä henkilökuljetuksiin liittyviä lisäkustannuksia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että saaristojen kohdalla kaksinkertainen ja joskus kolminkertainen saaristoluonne lisää vaikeuksia entisestään; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa saarten väestörakenteeseen, raaka-aineisiin sekä kaikenlaisiin resursseihin liittyviä puutteita ja muistuttaa, että hyvin monilla saarilla kaikkien kotitalouksien juomaveden ja sanitaation saatavuutta koskeva kysymys on keskeisen tärkeä väestön elämän, maatalouden kehityksen, energiantuotannon, saaren kestävyyden ja matkailuelinkeinon harjoittamisen kannalta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että saaristoasemaan liittyvä eristyneisyys tarkoittaa riippuvuutta mantereen ja manneralueiden markkinoista ja lisää tiettyjen palvelujen, kuten jätehuollon, sekä tiettyjen tavaroiden, kustannuksia, etenkin tuonnista vahvasti riippuvaisilla pienillä tai syrjäisillä saarilla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että saarten taloudet ovat keskittyneet alkutuotantoon ja palveluelinkeinoihin ja että liiallinen erikoistuminen heikentää talouden rakennetta ja tekee siitä alttiimman taantumille ja kriiseille; on huolissaan pitkän aikavälin kehityskuluista, jotka voivat johtaa siihen, että useiden EU:n saarten taloudellinen toiminta keskittyy pelkästään matkailuun, mikä johtaa kausiluonteisiin haavoittuvuuksiin, kuten taloudellisten resurssien eroihin matkailusesongin aikana ja sen ulkopuolella; korostaa siksi tarvetta monipuolistaa saarten taloutta vahvistamalla niiden teollisuussektoreita, jotta saavutetaan hyvä tasapaino ja monipuoliset työmarkkinat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee huolestuneena merkille covid-19-pandemian tämänhetkiset ja pitkän aikavälin vaikutukset, jotka pahentavat entisestään useiden alojen jo valmiiksi epävarmaa tilannetta EU:n saarilla; panee huolestuneena merkille, että mielenterveyden heikentyminen on merkittävä epävarmuustekijä saarialueiden eristyneisyyden ja rajallisten vaihtoehtojen vuoksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että monilla saarilla ja syrjäisimmillä alueilla covid-19-kriisin vaikutukset ovat vielä suuremmat kuin mantereella, mistä on osoituksena merirahtikuljetusten jyrkkä hinnannousu, ja että ne pahentavat ennestään näille alueille ominaisia rakenteellisia, sosiaalisia ja taloudellisia vaikeuksia; toteaa, että nykyiset hinnankorotukset vain lisäävät näitä vaikeuksia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että elpymis- ja palautumistukivälineellä on pyrittävä kaventamaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista kehitystasoa koskevia eroja saarten ja syrjäisimpien alueiden sekä kehittyneempiin alueiden välillä; kehottaa komissiota tarkastelukertomuksensa esittelyn yhteydessä raportoimaan Euroopan parlamentille tämän määräyksen noudattamisesta kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa; |
| --- | --- |

15.

Euroopan saarten mahdollisuudet ja haasteet

Ilmastonmuutos ja biologinen monimuotoisuus

| 16. | korostaa, että saarten biologiselle monimuotoisuudelle ovat luonteenomaisia ainutlaatuiset luonnonmaantieteelliset, fylogeneettiset ja toiminnalliset ominaisuudet, että saarilla on huomattava määrä maailman biologista monimuotoisuutta ja että saarilla on merkittäviä tärkeiden lajien lisääntymisyhteisöjä, mutta ne ovat myös kärsineet suhteettoman paljon biologisen monimuotoisuuden köyhtymisestä; korostaa, että on tarpeen toteuttaa kohdennettuja aluepolitiikkoja ja -toimia, kuten koordinoidumpaa teknistä apua saarten ainutlaatuisen biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja ennallistamiseksi ja niiden niukkojen luonnonvarojen, kuten maaperän ja veden, säilyttämiseksi, jotta voidaan turvata niiden maatalouden tuottavuus, erityisesti kestävät perinteiset tuotteet, ja turvata ihmisten toimeentulo ja samalla auttaa saavuttamaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan tukeaan biologista monimuotoisuutta edistäviä käytäntöjä käyttäville viljelijöille, myös lisäämällä rahoitusta ja yhteisrahoitusosuuksia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että useilla saarilla ympäristö on hauras, että niiden meren ja maa-alueiden biologinen monimuotoisuus on endeeminen ja että matkailun kehitys, erityisesti tietyillä Välimeren saarilla, lisää biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvaa ihmisperäistä painetta entisestään; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa toteuttamaan saaria koskevia kohdennettuja, kestäviä ja tehokkaita aluepolitiikkoja ja -toimia, joilla pyritään vahvistamaan niiden kykyä suojella ja ennallistaa ainutlaatuista biologista monimuotoisuuttaan, edistämään kestävää matkailua ja kalastusta painottavaa sinistä taloutta ja tukemaan merenpohjan tutkimusta; kehottaa lisäksi komissiota arvioimaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia saariin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että saaret ovat ilmastonmuutoksen etulinjassa ja kärsivät erityisesti merenpinnan kohoamisesta sekä merten ja valtamerten lämpenemisestä ja happamoitumisesta, aavikoitumisen lisääntyvistä vaikutuksista sekä luonnonkatastrofien lisääntymisestä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota tutkimaan tarvetta parantaa Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa ja mukauttaa sitä uuteen todellisuuteen ja uusiin uhkiin, kuten luonnonkatastrofeihin tai ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, jotta näiden ilmiöiden seurauksia voidaan käsitellä realistisemmin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota käsittelemään kiireellisesti nykyisten hätämekanismien mukauttamista, jotta voidaan vastata yhä vakavampiin luonnonkatastrofeihin, kuten La Palman saarella (Espanja) tapahtunut tulivuorenpurkaus; toteaa, että tämä on luonut ennennäkemättömän yhteiskunnallisen ja taloudellisen haasteen, johon on vastattava oikeassa suhteessa aiheutuneeseen vahinkoon nähden; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee huolestuneena merkille liikakalastukseen sekä merten ja rannikoiden saastumiseen liittyvät riskit; kehottaa ottamaan Pariisin sopimuksen sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja ilmastolain puitteissa käyttöön saarille suunnatun erityistuen, joka vaikuttaa olennaisesti saarten kykyyn sopeutua ilmastonmuutokseen, ennakoida sitä ja sietää sen vaikutuksia asianmukaisella tavalla; vaatii, että EU:n saarilla otetaan käyttöön välineitä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kielteisten sosiaalisten vaikutusten tasapainottamiseksi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa arvioimaan luonnonkatastrofeja koskevien riskien ehkäisystrategioita, ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia toimenpiteitä ja maankäytön suunnittelupolitiikkoja, jotta voidaan välttää asutuksen ja infrastruktuurin lisääntyminen tulvivilla rannikkoalueilla tai maanvyörymille alttiilla alueilla; |
| --- | --- |

23.

Veden saanti ja vesihuolto

| 24. | katsoo, että saaret voivat toimia valtavana laboratoriona kestävyyskäytännöille puhtaan energian, kiertotalouden, älykkään liikkuvuuden, jätehuollon ja sinisen talouden kaltaisilla aloilla; pitää erityisen tarpeellisena lyhentää jakeluketjuja raaka-aineiden kuljetuksesta aiheutuvien päästöjen vähentämiseksi ja kiertotalouden edistämiseksi, mikä on erittäin tärkeää saarten kilpailukyvyn ja omavaraisuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että ympäristöresurssit, erityisesti vesivarat, vähenevät koko ajan lähes kaikilla saarilla; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ottamaan käyttöön lisärahoitusta tukemaan paremmin veden saantia ja vesihuoltoa saarialueilla ja laatimaan saarille yhteisen vesihuoltopolitiikan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa tarvetta edistää vesien, erityisesti jätevesien, puhdistamista ja varmistaa kestävä veden kierto; muistuttaa, että suolanpoisto on usein kallista ja tehotonta saaren koko vesihuoltoa ajatellen; palauttaa mieliin myös jätehuoltoon liittyvät haasteet saarialueilla, joilla on rajalliset resurssit jätteiden varastointiin ja käsittelyyn erityisesti matkailun huippukausilla, joiden aikana jätteen muodostuminen kasvaa; korostaa lisäksi kiertotalouden strategista roolia ja toteaa, että sen piiriin olisi sisällytettävä myös merten jätteen keruu ja taloudellinen kierrätys; |
| --- | --- |

26.

Energiasiirtymä

| 27. | kehottaa ottamaan käyttöön erityisiä sääntöjä ja erityisen rahoitustuen, joilla pyritään auttamaan saaria saavuttamaan ilmastoneutraaliustavoitteet, ottaen huomioon muun muassa energia- ja liikennealaan liittyvät ylimääräiset kustannukset sekä siirrettävän teknologian vaikutukset saarten energiajärjestelmiin; toteaa, että jaksoittaisen uusiutuvan energian hallintaan tarvitaan suhteellisesti erittäin suuria investointeja; kehottaa ottamaan nämä kustannukset huomioon 55-valmiuspaketissa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa 55-valmiuspaketin tarvetta ja sen tarjoamia mahdollisuuksia; katsoo kuitenkin, että näiden lainsäädäntötoimenpiteiden konkreettisen täytäntöönpanon ohella olisi edistettävä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, sillä saaret ovat riippuvaisia yksinomaan lento- ja meriliikenteestä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa toteuttamaan konkreettisia korvaavia toimenpiteitä, joilla kompensoidaan niitä kielteisiä vaikutuksia, joita voi aiheutua saarten taloudelliselle, sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle puhtaampaan talouteen ja yhteiskuntaan siirryttäessä sen vuoksi, että saaret ovat riippuvaisia ilmailu- ja merenkulkualoista; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää tärkeänä toteuttaa tiivistä seurantaa, jotta saaret voidaan liittää täysin vihreän meriliikenteen infrastruktuurin kehitykseen; pyytää asettamaan saaret etusijalle sellaisen infrastruktuurin kehittämisessä, jonka tarkoituksena on saavuttaa lentoliikenteen ja merenkulun hiilestä irtautuminen; korostaa, että saarten rakenteellisten ongelmien vuoksi niiden kansalaiset ja yritykset ovat alttiimpia hintojen nousulle; |
| --- | --- |

30.

| 31. | muistuttaa, että pienen kokonsa ja erillisten energiajärjestelmiensä vuoksi saaret joutuvat kohtaamaan merkittäviä haasteita energiantoimituksissa, koska yleensä ne ovat riippuvaisia fossiilisten polttoaineiden tuonnista sähkön tuottamisessa, liikenteessä ja lämmityksessä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että uusiutuvan energian, mukaan lukien vuorovesienergian, käytön olisi oltava painopiste, joka tuo merkittäviä etuja saarille ja ottaa samalla huomioon paikallisten yhteisöjen tarpeet, kuten saarten paikallisen arkkitehtuurin ja paikallisten elinympäristöjen suojelun; kehottaa siksi tukemaan monien erilaisten uusiutuvien energialähteiden kehittämistä saarten maantieteellisten erityispiirteiden mukaisesti; on tyytyväinen saarilla käynnistettyihin vihreän vedyn ohjelmiin; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa asettamaan kaikille Euroopan saarille uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa energiaomavaraisuutta koskevan tavoitteen, jota tuetaan riittävillä taloudellisilla resursseilla, poistamalla fossiiliset polttoaineet käytöstä vaiheittain ja ottamalla käyttöön toimenpiteitä, joilla lisätään kestävien ja uusiutuvien energialähteiden potentiaalia; kehottaa tekemään lisätutkimuksia, jotta merellä tuotettavasta uusiutuvasta energiasta tulee edullisempaa ja jotta se soveltuu eri merialueiden maantieteellisiin erityispiirteisiin; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että tehokkaan ympäristösiirtymän saavuttamiseksi on tärkeää parantaa Euroopan saarten paikallistason elinten hallinnollisia valmiuksia ja kehittää niiden potentiaalia sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kilpailukyvyn mahdollistajina että kansalaisten ilmastoystävällisen käyttäytymisen edistäjinä; muistuttaa, että tämä siirtymä riippuu myös vankasta tutkimus- ja innovointipolitiikasta ja -aloitteista, jotka edistävät paikallisten sidosryhmien välistä yhteistyötä ja edistävät samalla tutkimuslaitosten laajempaa käyttöönottoa saarialueilla; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että oikeudenmukaisen siirtymän rahastossa edellytettyihin kansallisiin siirtymäsuunnitelmiin on sisällyttävä jäsenvaltion jokaista saarta koskeva tutkimus ja erillinen analyysi; |
| --- | --- |

35.

Taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys

| 36. | korostaa, että on tärkeää tukea Euroopan saarten paikallista talousrakennetta, erityisesti mikroyrityksiä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä); |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) ja Euroopan aluekehitysrahaston varoja laadukkaiden työpaikkojen luomisen tukemiseen, työ- ja yksityiselämän tasapainon edistämiseen ja työllistymismahdollisuuksien tarjoamiseen väestökadon uhkaamilla alueilla pyrkien erityisesti parantamaan naisten osallistumista työmarkkinoille; korostaa neuvontapalvelujen, elinikäisen oppimisen ja kaikenikäisille työntekijöille tarkoitettujen uudelleenkoulutus- ja täydennyskoulutusohjelmien merkitystä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa toteuttamaan kiireellisesti toimenpiteitä, joilla rajoitetaan saarten väestökatoa sekä aivo- ja osaamisvuotoa ja parannetaan asukkaiden elämänlaatua parantamalla esimerkiksi haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien esteettömyyttä, tuetaan paikallisia yrityksiä, suojellaan työpaikkoja sekä puututaan väestön ikääntymiseen; kehottaa myös edistämään saarten asukkaiden koulutuksen, osaamisen, täydennyskoulutuksen sekä innovatiivisen ja kestävän yrittäjyyden kehittämiseen ja työllistymiseen keskittyvien laitosten kehittämistä etenkin naisille ja nuorille, joiden työllisyysaste on miehiä alhaisempi miltei kaikilla EU:n saarilla; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa tarvetta laajentaa neuvoston 7. joulukuuta 2021 saavuttamaa yhteisymmärrystä koskemaan soveltuvin osin kaikkien EU:n saarialueiden arvonlisäverokantoja koskevien EU-sääntöjen päivittämistä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | muistuttaa, että covid-19-kriisi on tuonut esiin terveydenhuollon heikkoudet monilla Euroopan saarilla; korostaa siksi, että on tärkeää kehittää ja parantaa terveydenhuollon infrastruktuuria ja hoidon saatavuutta sekä tukea terveydenhuollon ammattilaisten sijoittautumista erityisesti syrjäisimmillä saarialueilla; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että paikallistasolla on edistettävä tiivistä yhteistyötä, liikkuvuutta ja tietämyksen vaihtoa muun muassa koulutus- ja tutkimuslaitosten sekä teknologisten innovaatioinstituuttien, yritysten ja yksittäisten kansalaisten välillä; kehottaa komissiota siksi varmistamaan, että Euroopan saarten asukkaat, erityisesti kaikkein kauimpana mantereesta sijaitsevien saarten asukkaat, voivat osallistua täysimääräisesti ja tasa-arvoisesti eurooppalaisiin liikkuvuusohjelmiin, kuten Erasmus+, Euroopan solidaarisuusjoukot, DiscoverEU tai tuleva ALMA-ohjelma; |
| --- | --- |

41.

| 42. | muistuttaa nuorisotakuun kaltaisten EU:n ohjelmien merkityksestä; kehottaa jäsenvaltioita panemaan tämän ohjelman nopeasti täytäntöön tiiviissä yhteistyössä ESF+:n kaltaisten EU:n rahastojen kanssa, jotta voidaan puuttua ilman työ- tai opiskelupaikkaa olevien nuorten tilanteeseen ja kiinnittää erityistä huomiota niihin, jotka asuvat maaseudulla ja alueilla, joilla on luonnonoloista tai väestörakenteesta johtuvia rajoitteita työmarkkinoilla, jotta varmistetaan, että kaikille alle 30-vuotiaille nuorille tarjotaan laadukas työ-, jatkokoulutus- tai ammattikoulutustarjous, annetaan mahdollisuus kehittää taitoja, joita tarvitaan työllistymiseen monilla eri aloilla, tai tarjotaan oppisopimus- tai harjoittelupaikkaa neljän kuukauden sisällä työttömäksi jäämisestä tai virallisen koulutuksen lopettamisesta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin tehdä nuorisotakuusta osallistavampi ja välttää kaikenlainen syrjintä, mukaan lukien nuoret, jotka asuvat syrjäisillä alueilla, maaseudulla tai epäsuotuisilla kaupunkialueilla tai merentakaisilla alueilla ja saarialueilla; |
| --- | --- |

43.

Kulttuuri

| 44. | katsoo, että saarten kulttuuri ja niiden kulttuurialan kehittäminen on olennaisen tärkeää; katsoo, että saarten kulttuuri- ja kieli-identiteettejä on suojeltava ja edistettävä myös koulutuksen puitteissa, sillä ne lisäävät saarten ja koko EU:n arvostamista kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota tekemään vuodesta 2024 saaria koskevan eurooppalaisen teemavuoden. |
| --- | --- |

45.

Maatalous ja kalastus

| 46. | kehottaa komissiota arvioimaan, onko tarpeen antaa asetus maatalousalan erityistoimenpiteistä kaikilla NUTS 2- ja NUTS 3 -tason saarilla elintarvikeomavaraisuuden saavuttamiseksi ja niiden tuotteiden kilpailukyvyn lisäämiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta olemassa olevien välineiden, kuten syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskeva ohjelman (POSEI) ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (10) soveltamista; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa toteuttamaan toimia, joilla pyritään kuromaan umpeen saarialueita hyvin usein sitkeästi vaivaavia sisämaan ja rannikkoalueiden välisiä taloudellisia eroja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | panee merkille saarten maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden ainutkertaisen laadun, joka johtuu saarten erityisistä mikroilmasto- ja maasto-olosuhteista; korostaa tarvetta edistää saarilta ja syrjäisiltä alueilta peräisin olevien maataloustuotteiden kulutusta koheesiopolitiikan avulla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään kestäviä ratkaisuja maataloustuotteiden kuljettamiseksi useimpien saarten ja mantereen välillä; katsoo, että tämä parantaa erityisesti pienten saarten kilpailukykyä ja lisää pienviljelijöiden vaikutusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa tarvetta lisätä tukea saarten kestävälle kehitykselle, maataloudelle, metsänhoidolle ja -suojelulle, karjanhoidolle, vesiviljelylle, kestävälle kalastukselle sekä paikallistuotannolle ja siniselle taloudelle myös eurooppalaisten yhteistyöohjelmien kautta ekologisten rajojen puitteissa ja tervettä meriympäristöä kunnioittaen; katsoo, että on tarpeen vahvistaa EU:n tukea saarten maataloustoiminnan nykyaikaistamiselle, myös täsmäviljelyn edistämisen kautta, jotta näitä alueita voidaan auttaa saavuttamaan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet; |
| --- | --- |

49.

| 50. | huomauttaa, että saarien maaseutualueiden kehityskuilua pahentaa entisestään se, että useimmilla saarilla ei ole elinvoimaisia kaupunkeja, joten ne eivät voi hyötyä kaupunkien taloudellisista heijastusvaikutuksista; toteaa, että tämä heikentää kilpailukykyä, erityisesti kun on kyse pk-yritysten kyvystä hyödyntää mittakaavaetuja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että aluesuunnittelussa on keskityttävä tehokkaaseen ja vaikuttavaan maankäyttöön; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että on tärkeää tavoittaa maaseudulla ja syrjäisillä alueilla asuvat ihmiset ja tehdä täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksista maataloudessa, kalastuksessa, metsätaloudessa ja muissa mainituilla alueilla sijaitsevissa työpaikoissa työskenteleville ihmisille helpommin saatavia ja suunnitella ne heitä varten sekä antaa heille kaikki tarvittavat taidot, myös vihreät ja digitaaliset taidot, jotta he voivat hyödyntää paremmin vihreän ja sinisen talouden nyt ja tulevaisuudessa tarjoamia mahdollisuuksia ja jotta he voivat omalta tärkeältä osaltaan edistää ympäristön suojelua; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että maataloustuotteiden kuljettamiseen useimpien saarten ja mantereen välillä sekä maataloustuotteiden vientiin ja tuontiin saarilta ja saarille ei ole olemassa kestäviä ratkaisuja, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan EU:n saaria koskevissa kehittämissuunnitelmissaan innovatiivisia hankkeita vihreämpien yhteyksien kehittämiseksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään kaikkia saatavilla olevia koheesiopolitiikan välineitä, jotta voidaan tunnistaa ja edistää mahdollisuuksia unionin eri politiikkojen ja rahastojen väliselle täydentävyydelle ja synergialle elintarviketurvallisuuden ja saarten omavaraisuuden vahvistamiseksi esimerkiksi käyttämällä uusiutuvista lähteistä saatavaa energiaa, ja jotta niistä tulisi olennainen osa kestäviin ja kiertäviin elintarvikejärjestelmiin siirtymistä ja älykkäitä maaseutualueita, jolloin maantieteelliset haitat muutettaisiin mahdollisuuksiksi; katsoo, että saarten roolin edistäminen kestävässä elintarvikeketjussa myös koheesiopolitiikan kaltaisilla EU:n politiikan välineillä voisi luoda uusia työmahdollisuuksia ja pysäyttää saarialueiden väestökatosuuntauksen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa tarvetta tukea kannattavia ja ympäristöystävällisiä lyhyitä toimitusketjuja sekä sellaisen maatalousalan kehittämistä, jossa etusijalla ovat korkean lisäarvon perinteiset tuotteet, paikallinen kulutus ja vihreät ratkaisut ja jolla myötävaikutetaan elintarvikeomavaraisuuden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että parempaa elämää maaseutualueilla koskevan Cork II -julkilausuman täytäntöönpanoa on jatkettava, jotta voidaan pohtia Euroopan saarten nykyisiä haasteita ja mahdollisuuksia; kehottaa nimenomaisesti huomioimaan syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren saarten erityispiirteet EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisiossa; kehottaa komissiota edistämään saaripolitiikkaa alueellisten suunnitteluprosessien aikana kestävän maatalouden, elintarviketuotannon, maatilamatkailun, sinisen talouden ja yhteenliitettävyyden tukemiseksi, myös maaseuturahastoa täydentävällä rahoituksella, ilmastonmuutokseen puuttumisella, biologisen monimuotoisuuden suojelulla, kiertotalouden käyttöönotolla ja siirtymisellä uusiutuvaan energiaan; kehottaa komissiota myös arvioimaan saaristoalueiden saaristoasemasta ja syrjäisestä saaristoasemasta johtuvia todellisia kustannuksia ottamalla huomioon saarten ja etenkin syrjäisimpien alueiden heikkoudet ja vahvuudet; katsoo, että saaristoasemasta saaristoalueille aiheutuvat todelliset kustannukset olisi otettava huomioon EU:n koheesiopolitiikassa samalla, kun olisi tehtävä ajantasaisten ja yhdenmukaistettujen tietojen perusteella vaikutustenarviointi saaria koskevista EU:n aloitteista ja toimista; korostaa, että maaseudun seurantakeskus tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden tuottaa saarialueille riittävää ja ajantasaista korkealaatuista tietoa, jossa keskitytään muun muassa maan saatavuuteen ja määritetään perusteet saarten kokonaisvaltaisen maatalous- ja talouskehitykselle; |
| --- | --- |

56.

| 57. | katsoo, että eläviä eläimiä olisi edelleen kuljetettava meritse, koska joidenkin saarten ja varsinkin pienimpien saarten maataloussektorit ovat erittäin riippuvaisia viennistä eikä niiltä voi kuljettaa eläinten ruhoja saarten pienen koon ja puutteellisen infrastruktuurin vuoksi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | katsoo, että on tarpeen vahvistaa EU:n tukea saarten maataloustoiminnan nykyaikaistamiselle, myös täsmäviljelyn edistämisen kautta, jotta näitä alueita voidaan auttaa saavuttamaan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet; |
| --- | --- |

58.

| 59. | toteaa kuitenkin, että kun otetaan huomioon, että Pellolta pöytään -strategiassa rajoitetaan entisestään kasvinsuojeluaineiden käyttöä unionissa, on myös samalla otettava huomioon syrjäisimpien alueiden trooppisen ja subtrooppisen maatalouden erityispiirteet ja rajoitettava unionin markkinoille pääsyä sellaisten tuotteiden osalta, jotka eivät täytä unionin normeja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | toteaa, että syrjäisimpien alueiden osalta EU:n yhteenkuuluvuutta olisi edistettävä erityisesti seuraavilla tavoilla: vahvistetaan SEUT349 artiklaa erityisesti lujittamalla kyseisillä alueilla sovellettavaa EU:n säännöstöä; ylläpidetään ja vahvistetaan POSEI-ohjelmaa ja sen talousarviota erityisesti soveltamalla sitä maatalouden lisäksi muihin aloihin, kuten kalastukseen, liikenteeseen, matkailuun; varmistetaan syrjäisimpien alueiden tuotteiden eriytetty kohtelu kaikissa talouskumppanuussopimusten ja vapaakauppasopimusten uudelleenneuvotteluissa ja suojellaan näissä neuvotteluissa täysimääräisesti herkkiä maataloustuotteita, kuten banaaneja, tomaatteja, sokeria ja maitoa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pyytää vahvistamaan YMP:n erityismekanismeja POSEI-ohjelman kautta, jotta voidaan vähentää syrjäisimpien alueiden riippuvuutta maatalous- ja elintarviketuonnista, vahvistaa kyseisten alueiden elintarviketurvaa ja parantaa niiden pääsyä sekä omien alueidensa että muille unionin markkinoille; kehottaa tämän vuoksi lisäämään POSEI-ohjelman talousarviota vuodesta 2027 lähtien, jotta voidaan täyttää näiden merkittävistä tuotannon lisäkustannuksista kärsivien syrjäisten alueiden ja saaristoalueiden kasvavat tarpeet ja kehittää niiden paikallista tuotantoa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa komissiota säilyttämään maaseuturahaston osalta syrjäisimpien alueiden pitkän aikavälin yhteisrahoitusosuuden 85 prosentissa, jotta voidaan turvata näiden alueiden sosioekonominen kehitys ja tätä kautta lieventää niiden syrjäisestä sijainnista aiheutuvia ongelmia; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa vaatimaan EU:n ulkopuolisista maista peräisin oleviin trooppisiin kauppatavaroihin sovellettavien unionin ympäristö- ja sosiaalinormien tiukkaa noudattamista ja asettamaan järjestelmällisesti tuontikiintiöitä kyseisistä maista peräisin oleville trooppisille tuotteille olemassa olevien tavaravirtojen perusteella; kehottaa myös valvomaan näiden ehtojen noudattamista ottamalla käyttöön erityisiä valvonta- ja seuraamusmekanismeja; suosittelee soveltamaan vaatimustenmukaisuusperiaatetta EU:n ulkopuolisista maista peräisin oleviin tuontitavaroihin, erityisesti luomutuotteisiin; |
| --- | --- |

63.

| 64. | toteaa, että rannikkoalueet ja syrjäisimmät alueet ovat perinteisesti olleet riippuvaisia kalastuksesta ja että niiden olisi saatava taloudellista tukea kalastusalan työpaikkojen lujittamiseksi ja uusien alojen kehittämiseksi sekä uusien työpaikkojen luomiseksi erityisesti pienimuotoisessa kalastuksessa; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kohdennettuja toimia, joilla suojellaan olemassa olevia työpaikkoja, luodaan erilaisia uusia työpaikkoja ja edistetään digitalisaatiota; pitää tärkeänä estää kaikenlaista syrjintää työmarkkinoilla ja suojella ja tukea haavoittuvia ja heikommassa asemassa olevia ryhmiä; kannattaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteiskäyttöä synergioiden luomiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | on erittäin huolissaan kalastusalan työntekijöiden fyysisestä ja henkisestä terveydestä, jolle aiheutuu vaaraa paitsi avomerellä työskentelystä myös sellaisten alusten käyttämisestä, jotka eivät täytä nykyisiä turvallisuusmääräyksiä, mikä lisää heidän altistumistaan työtapaturmille ja vakaville onnettomuuksille; kehottaa siksi toimivaltaisia viranomaisia varmistamaan turvalliset ja kunnolliset työolot kaikille alan työntekijöille sekä tasapuoliset toimintaedellytykset ja oikeudenmukaisen kilpailun kalastusyritysten välillä maailmanlaajuisesti eurooppalaisia normeja heikentämättä; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan asianmukaisesti kalastuslaivastojen turvallisuuden ja työolojen parantamista ympäristön kestävyyttä koskevien vaatimusten mukaisesti ja kiinnittämään erityistä huomiota pienimuotoiseen kalastukseen erityisesti saarialueilla ja syrjäisimmillä alueilla, joilla alusten keski-ikä on huomattavasti korkeampi kuin teollisessa kalastuksessa; suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen pyrkiä sopimukseen kalastusalusten turvallisuudesta; |
| --- | --- |

65.

Matkailu

| 66. | toteaa, että matkailuala on saarialueiden talouskasvun pääasiallinen edistäjä tuloilla ja työpaikoilla mitattuna; kehottaa siksi komissiota tarjoamaan erityistä ylimääräistä rahoitustukea saarten kestävälle matkailulle ratkaisemalla näin kausiluonteisen matkailun ongelman ja tukemalla innovatiivisia pilottihankkeita, joilla edistetään ekologisempia ja digitaalisia ratkaisuja vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti, ja auttamaan matkailusta erittäin riippuvaisia saaria monipuolistamaan talouttaan; kehottaa lisäksi komissiota luomaan kestävän matkailun eurooppalaisen laatumerkin, jonka avulla voitaisiin tuoda esiin saarten ja saarialueiden vahvuuksia ja ponnisteluja tällä alalla; |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa tarvetta vahvistaa sekä yhdennettyä alueellista kehitystä koskevaa lähestymistapaa saariin, kuten yhdennettyjä alueellisia investointeja ja yhteisölähtöistä paikallista kehitystä, että aloitteita, jotka koskevat esimerkiksi saarten älykkäitä kyliä ja eurooppalaisia digitaalisia innovaatiokeskittymiä, jotta voidaan tukea kestävää maataloutta ja elintarviketuotantoa sekä erityisesti ympäristöystävällisiä käytäntöjä ja kestävää maatilamatkailua; korostaa, että on tärkeää edistää energian ja veden älykästä käyttöä sen varmistamiseksi, että saaret voivat hyödyntää niukkoja resursseja mahdollisimman tehokkaasti; |
| --- | --- |

67.

Julkisten palvelujen saatavuus

| 68. | kehottaa kehittämään ja parantamaan saarten liikenneinfrastruktuuria kestävän liikenteen edistämiseksi sekä tukemaan tie-, lentoasema- ja satamainfrastruktuurin nykyaikaistamista ja viherryttämistä, samalla kun varmistetaan sosiaalisesti oikeudenmukainen siirtymä; kehottaa erityisesti tukemaan ympäristöystävällistä julkista ja yksityistä liikennettä; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa asettamaan etusijalle perusinfrastruktuuriin tehtävät investoinnit, joilla parannetaan kaikkien kotitalouksien juomaveden ja saniteettipalvelujen saatavuutta; |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa tarvetta varmistaa kaikkien saarten alueellinen jatkuvuus kestävän meri- ja lentoliikenteen avulla huolehtien tarkasti monopolitilanteiden välttämisestä, lukuun ottamatta tapauksia, joissa säännöllisistä liikennepalveluista on pulaa vapaan kilpailun tilanteessa, minkä vuoksi on turvauduttava julkisia palveluja koskeviin sopimuksiin; pitää erityisen tärkeänä alentaa matkustajien ja tavaroiden kuljettamisen kustannuksia muun muassa tarjoamalla alennettuja hintoja asukkaille, ja taata maasiltojen ja tieyhteyksien turvallisuus ja asianmukaisuus; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa komissiota varmistamaan, että Verkkojen Eurooppa -välineen vuosien 2021–2023 työohjelmalla ja EU:n yhteistyöohjelmilla edistetään saarten alueellista saavutettavuutta; toteaa, että saarille pääsyn parantaminen ja kestävien liikenneyhteyksien kehittäminen niihin ja niiden välillä ovat ratkaisevan tärkeitä niiden kehitykselle ja keskeisten julkisten palvelujen, kuten koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaalipalvelujen, tarjoamiselle; katsoo, että tällaisia parannuksia ei pitäisi rajoittaa Manner-Eurooppaan tai soveltuvin osin EU:n jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

71.

| 72. | korostaa erityisesti covid-19-pandemiakriisin yhteydessä, että on tärkeää parantaa Euroopan saarten terveydenhuoltoinfrastruktuuria, tehostaa etälääketieteen ja etäpsykiatrian palveluja sekä parantaa perusterveydenhuoltoa ja lääkkeiden saatavuutta; |
| --- | --- |

72.

| 73. | korostaa, että yhtäläiset mahdollisuudet kaikille ovat keskeisiä, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan etusijalle digitaalisten taitojen puutteen korjaamisen varmistamalla, että haavoittuvassa asemassa olevilla alueilla, mukaan lukien maaseutu ja syrjäiset alueet, sekä heikommassa asemassa olevilla kansalaisilla, on mahdollisuus digitaaliseen koulutukseen, vaadittavat vähimmäislaitteet, laaja pääsy internetiin sekä digitaalinen tuki ja muut tekniset oppimisvälineet; korostaa, että näille ryhmille on annettava tukea, jotta voidaan kehittää digitaalisia taitoja, joita ne tarvitsevat menestyäkseen, ja välttää eriarvoisuuden syveneminen ja varmistaa, että ketään ei jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

73.

| 74. | korostaa, että digitalisaatio ja tehokkaat digitaaliset yhteydet saarilla ovat ensisijaisen tärkeitä, jotta voidaan erityisesti auttaa poistamaan niiden kohtaamat maantieteelliset haitat ja parantaa digitaaliteknologian ja -infrastruktuurien, koulutuspalvelujen sekä sähköisten terveyspalvelujen, mukaan lukien etälääketieteen ja etäpsykiatrian, tarjontaa ja muita kansalaisille ja pk-yrityksille tarkoitettuja keskeisiä viranomaispalveluja, joilla on myönteisiä vaikutuksia liiketoimintastrategioihin ja -toimintoihin; |
| --- | --- |

74.

| 75. | korostaa, että on tärkeää ylläpitää digitaalisia infrastruktuureja, jotka yhdistävät EU:n saaret muuhun maailmaan, varaamalla riittävä unionin rahoitus vanhentuneiden merenalaisten kaapeleiden korvaamiseen; |
| --- | --- |

75.

| 76. | katsoo, että erityisesti pienillä saarilla pk-yritysten on vaikea saada helposti kaikkea tietoa, joka liittyy yrittäjyyden edistämiseen, osaamisen kehittämiseen ja EU:n rahoittamiin mahdollisuuksiin; kehottaa tältä osin lisäämään rahoitustukea sekä tarjoamaan tehostettuja tiedotustilaisuuksia, neuvontapalveluja ja räätälöityä koulutusta; |
| --- | --- |

76.

Muuttoliike

| 77. | toteaa, että eräillä saarilla muuttajien määrä ylittää usein selvästi paikallisväestön määrän, eivätkä ne pysty tarjoamaan tarvittavaa majoitusta ja apua; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kiinnittää huomiota turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmiin kohdistuviin erityisiin ja suhteettomiin paineisiin saarilla, syrjäisillä saarilla ja syrjäisimmillä alueilla; kehottaa tunnustamaan saaria koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa edellä mainitun turvapaikka- ja muuttoliiketodellisuuden, joka edellyttää koordinoituja Euroopan tason ratkaisuja, joissa kunnioitetaan yksilön hyvinvointia ja ihmisarvoa ja puututaan paineisiin; |
| --- | --- |

78.

Valtiontukijärjestelmien uudelleenarviointi ja toimenpiteet kehitysvajeiden vähentämiseksi

| 79. | kehottaa komissiota tekemään analyysin EU:n saarille sijoittautuneille yrityksille myönnettyjen valtiontukien määrästä; katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden toteuttamista toimista huolimatta on välttämätöntä selvittää, ovatko saarialueilla sijaitsevat yritykset hyötyneet tällaisista toimenpiteistä, ja jos ovat, missä määrin, ja arvioida valtiontukisääntöjä uudelleen sen mukaisesti; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää myöntää näiden saarialueiden lento- ja meriliikenneyrityksille joustavampaa valtiontukea, koska ne ovat täysin riippuvaisia näistä liikennemuodoista; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pyytää, että kaikista valtiontukia koskevan lainsäädäntökehyksen tulevista tarkistamisista tehdään vaikutustutkimus, joka perustuu erityisiin indikaattoreihin, joiden avulla voidaan arvioida saarialueiden talouksien kilpailukyvyn jälkeenjääneisyyttä, myös suhteessa 55-valmiuspaketin vaikutuksiin näillä alueilla, ja luoda saarialueille erityinen asteittain aleneva järjestelmä sitten, kun tilapäisissä valtiontukipuitteissa säädetyt poikkeustoimenpiteet päättyvät 31. joulukuuta 2021; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kehottaa luomaan saarten erityispiirteet huomioon ottavan ”saarten” alaluokan, jota sovelletaan alueellisia valtiontukia koskeviin sääntöihin kaudella 2021–2027, ja poistamaan Euroopan saarten ja syrjäisimpien alueiden vähämerkityksisen tuen enimmäismäärät, joiden ylittämiseen vaaditaan komission hyväksyntä; |
| --- | --- |

81.

| 82. | korostaa, että tarvitaan joustavampaa lähestymistapaa, jolla varmistetaan EU:n rahoituksen tehokkaampi käyttö saarialueilla ja syrjäisimmillä alueilla vaarantamatta kuitenkaan asiaankuuluvia laatuvaatimuksia ja seurantamenettelyjä; |
| --- | --- |

82.

| 83. | toteaa, että nykyinen de minimis -sääntö rajoittaa kilpailukykyä ja aiheuttaa vaikeuksia Euroopan saarilla ja syrjäisimmillä alueilla; toteaa, että de minimis -säännön enimmäismääriä ei pitäisi soveltaa mihinkään EU:n saariin niihin liittyvien haittatekijöiden vähentämiseksi; kehottaa lisäksi komissiota mukauttamaan valtiontukisääntöjä sen varmistamiseksi, että saaristoaseman kompensoimiseen tarkoitettuja tukia ei pidetä valtiontukena vaan korvauksena, jolla Euroopan saaret ja syrjäisimmät alueet asetetaan yhdenvertaiseen asemaan mantereella sijaitsevien vastaavien alueiden kanssa; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kehottaa arvioimaan uudelleen etäisyyskriteerejä (150 km), kun saaria luokitellaan reuna-alueiksi, jotka ovat oikeutettuja rajat ylittävien yhteistyöohjelmien rahoitukseen koheesiopolitiikkaan kuuluvan Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen tai Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä saarten tilanteen huomioon ottamiseksi; katsoo, että jos jokin raja pitäisi määritellä, saarialueiden kannalta olisi asianmukaisempaa, jos rajat ylittävän alueen ehtoa sovellettaisiin merikohtaisesti; |
| --- | --- |

84.

Erityinen saarten tarpeisiin mukautettu EU-politiikka

| 85. | korostaa, että saaria koskevien tilastotietojen puuttuminen haittaa kohdennettujen politiikkojen laatimista; kehottaa komissiota perustamaan SEUT174 artiklaan liittyvän epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden eurooppalaisen instituutin, jonka tehtävänä on kerätä luotettavaa ja koostettua tilastotietoa, myös sukupuolittain eriteltyä tietoa, jota päivitetään säännöllisesti käyttämällä yhdenmukaistettuja kriteerejä kaikilla hallinnon tasoilla; korostaa, että komission olisi parannettava Euroopan saaria koskevan tilastotiedon keräämistä ja otettava ehdotustensa vaikutustenarvioinneissa huomioon myös alueulottuvuus, jotta voidaan kehittää kohdennettua politiikkaa ja arvioida, miten ehdotettu lainsäädäntö vaikuttaisi eri alueilla asuviin kansalaisiin ja eri alueille sijoittuneisiin yrityksiin; |
| --- | --- |

85.

| 86. | korostaa, että tällä hetkellä kaikki saaret eivät kuulu EU:n alueluokituslainsäädännön piiriin; kehottaa komissiota aloittamaan tätä koskevat keskustelut, jotta saaret voidaan sisällyttää yhteiseen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöön, ja harkitsemaan eurooppalaisen kaupunkialoitteen kaltaisen ohjelman perustamista Euroopan saarten välisten kumppanuuksien tukemiseksi, jotta voidaan luoda innovatiivisia lähestymistapoja saarikohtaisiin ongelmiin ja jakaa parhaita käytäntöjä ja toteuttaa ratkaisuja, joista on hyötyä kansalaisille ja yrityksille; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kehottaa komissiota tutustumaan Euroopan saarten jo tekemiin tutkimuksiin, jotka koskevat saaristoasemaan liittyviä haasteita ja ylimääräisiä kustannuksia, ja toteuttamaan tieteidenvälisiä analyysejä, jotka kattavat saarialueiden väestölliset, maantieteelliset, taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät ominaispiirteet, jotta varmistetaan, että nämä alueet eivät kärsi maantieteelliseen asemaansa liittyvästä epäedullisesta kilpailuasemasta; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kehottaa ottamaan käyttöön tulevan koheesiopolitiikan puitteissa lisämäärärahoja, joiden tarkoituksena on auttaa Euroopan saaria vastaamaan omiin haasteisiinsa ja eroavaisuuksiinsa ja kattamaan Euroopan saariin liittyvät ylimääräiset kustannukset; ehdottaa saarten yhteyspisteen laajentamista siten, että komission alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastoon perustetaan saaria käsittelevä työryhmä; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kehottaa komissiota ottamaan määrärahojen myöntämisessä huomioon BKT:n asukasta kohden, jotta voidaan ottaa huomioon kaikki saarten väliset erot; |
| --- | --- |

89.

Saaria koskeva sopimus ja saaria koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma

| 90. | kehottaa komissiota tekemään dynaamisen arvioinnin SEUT174 artiklasta ja laatimaan kyseisen artiklan nojalla todellisen Euroopan saaria koskevan toimintaohjelman ja tähän mietintöön perustuvan saaria koskevan eurooppalaisen strategian, joka vastaa paikallisia tarpeita ja paikallista todellisuutta ja jossa otetaan huomioon Euroopan unionin jokaisen merialueen erityispiirteet; kehottaa komissiota tekemään tutkimuksen saarialueiden erilaisista tilanteista ja harkitsemaan saaria koskevaa strategiaa, johon sisältyy konkreettisia ehdotuksia; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pyytää laatimaan ja panemaan mahdollisimman pikaisesti täytäntöön saaria koskevan sopimuksen, johon osallistuvat tärkeimmät sidosryhmät eli kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat, kansalaisyhteiskunta, korkeakoulut ja kansalaisjärjestöt, kaupunkisopimuksen ja tulevan maaseutusopimuksen mallin mukaisesti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | korostaa, että saaristoyhteisöjen kanssa ja niiden välillä käytävä vuoropuhelu on olennaisen tärkeää, jotta voidaan lähentyä EU-hanketta, rakentaa siltoja kulttuurien välille, lisätä kiinnostusta päätöksentekoprosesseihin ja edistää itse Euroopan unionin rakentamista; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60.

(2)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1.

(3)  EUVL C 37, 2.2.2021, s. 57.

(4)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 2.

(5)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 53.

(6)  EUVL C 316, 6.8.2021, s. 2.

(7)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

(8)  EUVL C 117, 11.3.2022, s. 18.

(9)  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 229/2013, annettu 13. maaliskuuta 2013, Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä (EUVL L 78, 20.3.2013, s. 41).

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/62

---

P9_TA(2022)0226

Yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen 17 artikla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen 17 artiklan täytäntöönpanosta (2021/2168(INI))

(2022/C 493/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3, 11, 38, 120 ja 191 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3, 11, 38, 120 ja 191 artiklan,

| — | ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiapuitedirektiivi) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiapuitedirektiivi) (1),

| — | ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2)(YKP-asetus), ja erityisesti sen 17 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2)(YKP-asetus), ja erityisesti sen 17 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä 28. huhtikuuta 2021 vahvistaman kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi tonnikalan monivuotisen hoitosuunnitelman vahvistamisesta Itä-Atlantilla ja Välimerellä, asetusten (EY) N:o 1936/2001, (EU) 2017/2107 ja (EU) 2019/833 muuttamisesta ja asetuksen (EU) 2016/1627 kumoamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä 28. huhtikuuta 2021 vahvistaman kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi tonnikalan monivuotisen hoitosuunnitelman vahvistamisesta Itä-Atlantilla ja Välimerellä, asetusten (EY) N:o 1936/2001, (EU) 2017/2107 ja (EU) 2019/833 muuttamisesta ja asetuksen (EU) 2016/1627 kumoamisesta (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston perustamisesta ja asetuksen (EU) 2017/1004 muuttamisesta 7. heinäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1139 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston perustamisesta ja asetuksen (EU) 2017/1004 muuttamisesta 7. heinäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1139 (4),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (5),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (6),

| — | ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2020 annetun komission kertomuksen ”Yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista annetun direktiivin täytäntöönpano” (direktiivi 2008/56/EY) (COM(2020)0259), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2020 annetun komission kertomuksen ”Yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista annetun direktiivin täytäntöönpano” (direktiivi 2008/56/EY) (COM(2020)0259),

| — | ottaa huomioon komission tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) 30. syyskuuta 2019 julkaiseman raportin ”Social data in the EU fisheries sector”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) 30. syyskuuta 2019 julkaiseman raportin ”Social data in the EU fisheries sector”,

| — | ottaa huomioon STECF:n 17. joulukuuta 2020 julkaiseman raportin ”Social dimension of the CFP”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon STECF:n 17. joulukuuta 2020 julkaiseman raportin ”Social dimension of the CFP”,

| — | ottaa huomioon STECF:n 8. joulukuuta 2021 julkaiseman vuotuisen talousraportin EU:n kalastuslaivastosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon STECF:n 8. joulukuuta 2021 julkaiseman vuotuisen talousraportin EU:n kalastuslaivastosta,

| — | ottaa huomioon STECF:n 28. huhtikuuta 2021 julkaiseman raportin kriteereistä ja indikaattoreista kala- ja äyriäistuotteiden kestävyysnäkökohtien sisällyttämiseksi yhteisen markkinajärjestelyn kaupan pitämisen vaatimuksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon STECF:n 28. huhtikuuta 2021 julkaiseman raportin kriteereistä ja indikaattoreista kala- ja äyriäistuotteiden kestävyysnäkökohtien sisällyttämiseksi yhteisen markkinajärjestelyn kaupan pitämisen vaatimuksiin,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan vuonna 2015 tilaaman tutkimuksen kalastusoikeuksien jakamisperusteista EU:ssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan vuonna 2015 tilaaman tutkimuksen kalastusoikeuksien jakamisperusteista EU:ssa,

| — | ottaa huomioon Montpellier’n hallintotuomioistuimen 15. heinäkuuta 2021 asiassa nro 1801790 antaman tuomion, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Montpellier’n hallintotuomioistuimen 15. heinäkuuta 2021 asiassa nro 1801790 antaman tuomion,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2021 julkaistun New Economics Foundationin (NEF) raportin ”Who gets to fish in the EU? A 2021 update of how EU Member States allocate fishing opportunities”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2021 julkaistun New Economics Foundationin (NEF) raportin ”Who gets to fish in the EU? A 2021 update of how EU Member States allocate fishing opportunities”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 julkaistun Maailman luonnonsäätiön raportin ”Evaluating Europe’s course to sustainable fisheries by 2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 julkaistun Maailman luonnonsäätiön raportin ”Evaluating Europe’s course to sustainable fisheries by 2020”,

| — | ottaa huomioon Low Impact Fishers of Europe- ja Our Fish -järjestöjen 27. lokakuuta 2021 julkaiseman raportin ”How the EU can transition to Low Environmental Impact, Low Carbon, Socially Just Fishing”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Low Impact Fishers of Europe- ja Our Fish -järjestöjen 27. lokakuuta 2021 julkaiseman raportin ”How the EU can transition to Low Environmental Impact, Low Carbon, Socially Just Fishing”,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) sähkötroolausta käsittelevän työryhmän vuoden 2020 raportin ja 20. toukokuuta 2020 annetun ICESin erityislausunnon vastauksena Alankomaiden pyyntöön, joka koski Pohjanmerellä harjoitettavan merianturan (Solea solea) troolikalastuksen vaikutuksia ekosysteemiin ja ympäristöön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) sähkötroolausta käsittelevän työryhmän vuoden 2020 raportin ja 20. toukokuuta 2020 annetun ICESin erityislausunnon vastauksena Alankomaiden pyyntöön, joka koski Pohjanmerellä harjoitettavan merianturan (Solea solea) troolikalastuksen vaikutuksia ekosysteemiin ja ympäristöön,

| — | ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön vastuullista kalastusta koskevien menettelysääntöjen 6.18 artiklan, joka koskee pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastajien oikeuksien suojelua ja tarvittaessa heidän etuuskohteluun perustuvaa pääsyään perinteisille kalastusalueille ja perinteisiin kalavaroihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön vastuullista kalastusta koskevien menettelysääntöjen 6.18 artiklan, joka koskee pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastajien oikeuksien suojelua ja tarvittaessa heidän etuuskohteluun perustuvaa pääsyään perinteisille kalastusalueille ja perinteisiin kalavaroihin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0152/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0152/2022),

| A. | ottaa huomioon, että YKP-asetukseen kuuluu tavoite varmistaa ”kalastus- ja vesiviljelytoimien olevan ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä sekä niiden hoitaminen tavalla, joka on sopusoinnussa taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista ja elintarvikkeiden saatavuuden parantamista koskevien tavoitteiden kanssa” ja että ”kalastuksenhoitoon sovelletaan ennalta varautuvaa lähestymistapaa, ja... [tavoitteena on] varmistaa, että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan sellaisia tasoja suuremmiksi, joilla voidaan saavuttaa kestävä enimmäistuotto, ja pidetään tällaisilla tasoilla”, ja siinä mainitaan tavoitteet, jotka ovat ”ekosysteemilähtöisen lähestymistavan soveltaminen sen varmistamiseksi, että kalastustoimista meriekosysteemiin kohdistuvat haittavaikutukset voidaan minimoida”, edistää ”kohtuullisen elintason turvaamista kalastustoiminnasta riippuvaisille ottaen huomioon rannikkokalastuksen ja sosioekonomiset näkökohdat” ja ”rannikkokalastuksen edistäminen sosioekonomiset näkökohdat huomioon ottaen”; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että YKP-asetukseen kuuluu tavoite varmistaa ”kalastus- ja vesiviljelytoimien olevan ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä sekä niiden hoitaminen tavalla, joka on sopusoinnussa taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista ja elintarvikkeiden saatavuuden parantamista koskevien tavoitteiden kanssa” ja että ”kalastuksenhoitoon sovelletaan ennalta varautuvaa lähestymistapaa, ja... [tavoitteena on] varmistaa, että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan sellaisia tasoja suuremmiksi, joilla voidaan saavuttaa kestävä enimmäistuotto, ja pidetään tällaisilla tasoilla”, ja siinä mainitaan tavoitteet, jotka ovat ”ekosysteemilähtöisen lähestymistavan soveltaminen sen varmistamiseksi, että kalastustoimista meriekosysteemiin kohdistuvat haittavaikutukset voidaan minimoida”, edistää ”kohtuullisen elintason turvaamista kalastustoiminnasta riippuvaisille ottaen huomioon rannikkokalastuksen ja sosioekonomiset näkökohdat” ja ”rannikkokalastuksen edistäminen sosioekonomiset näkökohdat huomioon ottaen”;

| B. | ottaa huomioon, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteessa 14.b kehotetaan osapuolia tarjoamaan pienimuotoista kalastusta harjoittaville kalastajille pääsy meren luonnonvaroihin ja markkinoille; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteessa 14.b kehotetaan osapuolia tarjoamaan pienimuotoista kalastusta harjoittaville kalastajille pääsy meren luonnonvaroihin ja markkinoille;

| C. | ottaa huomioon, että neuvoston vastuulla on vahvistaa kalastusmahdollisuudet (suurimmat sallitut saaliit ja suurimmat sallitut pyyntiponnistukset), jotka jaetaan sen jälkeen jäsenvaltioiden kesken varmistaen suhteellisen vakauden periaate; ottaa huomioon, että suhteellinen vakaus on tärkeä osa yhteistä kalastuspolitiikkaa, joka on osoittautunut luotettavaksi pitkällä aikavälillä ja joka tarjoaa kalastajille näkyvyyttä ja jota ei pitäisi heikentää; ottaa huomioon, että kukin jäsenvaltio jakaa nämä kalastusmahdollisuudet kalastajiensa ja tuottajajärjestöjensä kesken toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että neuvoston vastuulla on vahvistaa kalastusmahdollisuudet (suurimmat sallitut saaliit ja suurimmat sallitut pyyntiponnistukset), jotka jaetaan sen jälkeen jäsenvaltioiden kesken varmistaen suhteellisen vakauden periaate; ottaa huomioon, että suhteellinen vakaus on tärkeä osa yhteistä kalastuspolitiikkaa, joka on osoittautunut luotettavaksi pitkällä aikavälillä ja joka tarjoaa kalastajille näkyvyyttä ja jota ei pitäisi heikentää; ottaa huomioon, että kukin jäsenvaltio jakaa nämä kalastusmahdollisuudet kalastajiensa ja tuottajajärjestöjensä kesken toissijaisuusperiaatteen mukaisesti;

| D. | ottaa huomioon, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot ovat vastuussa kalastusmahdollisuuksien jakamisesta; ottaa huomioon, että eri maiden kalastusalojen välillä voi olla suuria eroja, minkä vuoksi yksi yleispätevä lähestymistapa ei ole toivottavaa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot ovat vastuussa kalastusmahdollisuuksien jakamisesta; ottaa huomioon, että eri maiden kalastusalojen välillä voi olla suuria eroja, minkä vuoksi yksi yleispätevä lähestymistapa ei ole toivottavaa;

| E. | ottaa huomioon, että YKP-asetuksen 17 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on käytettävä avoimia ja puolueettomia perusteita, mukaan lukien luonteeltaan ympäristöön liittyvät, sosiaaliset ja taloudelliset perusteet, kun ne jakavat käytettävissään olevia kalastusmahdollisuuksia YKP-asetuksen 16 artiklan mukaisesti; ottaa huomioon, että näihin perusteisiin voivat kuulua kalastuksen vaikutus ympäristöön, sääntöjen noudattamisen historia, merkitys paikallisessa taloudessa ja poikkeukselliset saalismäärät; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että YKP-asetuksen 17 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on käytettävä avoimia ja puolueettomia perusteita, mukaan lukien luonteeltaan ympäristöön liittyvät, sosiaaliset ja taloudelliset perusteet, kun ne jakavat käytettävissään olevia kalastusmahdollisuuksia YKP-asetuksen 16 artiklan mukaisesti; ottaa huomioon, että näihin perusteisiin voivat kuulua kalastuksen vaikutus ympäristöön, sääntöjen noudattamisen historia, merkitys paikallisessa taloudessa ja poikkeukselliset saalismäärät;

| F. | ottaa huomioon, että 17 artiklassa ei suljeta virkistyskalastusta sen soveltamisalan ulkopuolelle ja että on jäsenvaltioiden tehtävä päättää, miten kalastusmahdollisuudet jaetaan kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 17 artiklassa ei suljeta virkistyskalastusta sen soveltamisalan ulkopuolelle ja että on jäsenvaltioiden tehtävä päättää, miten kalastusmahdollisuudet jaetaan kansallisella tasolla;

| G. | ottaa huomioon, että 17 artiklassa todetaan myös, että jäsenvaltioiden on pyrittävä kannustamaan kalastusaluksia käyttämään valikoivia pyydyksiä tai kalastusmenetelmiä, joista aiheutuu vähemmän ympäristövaikutuksia esimerkiksi energiankulutuksen tai elinympäristön vahingoittumisen vähetessä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että 17 artiklassa todetaan myös, että jäsenvaltioiden on pyrittävä kannustamaan kalastusaluksia käyttämään valikoivia pyydyksiä tai kalastusmenetelmiä, joista aiheutuu vähemmän ympäristövaikutuksia esimerkiksi energiankulutuksen tai elinympäristön vahingoittumisen vähetessä;

| H. | ottaa huomioon, että 16 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on päätettävä sellaisten niille myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien jakoperusteista, joihin ei sovelleta siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmää, ja kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle jakoperusteista, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 16 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on päätettävä sellaisten niille myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien jakoperusteista, joihin ei sovelleta siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmää, ja kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle jakoperusteista,

| I. | toteaa, että kalastuskiintiöiden jakamista koskevat tiedot olisi julkaistava asiaa koskevien tietosuoja-asetusten mukaisesti; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kalastuskiintiöiden jakamista koskevat tiedot olisi julkaistava asiaa koskevien tietosuoja-asetusten mukaisesti;

| J. | ottaa huomioon, että STECF:n YKP:n sosiaalista ulottuvuutta koskevassa arvioinnissa todettiin, että vuonna 2020 16 rannikkojäsenvaltiota 23:sta vastasi komission pyyntöön ilmoittaa sille käytetystä jakomenetelmästä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että STECF:n YKP:n sosiaalista ulottuvuutta koskevassa arvioinnissa todettiin, että vuonna 2020 16 rannikkojäsenvaltiota 23:sta vastasi komission pyyntöön ilmoittaa sille käytetystä jakomenetelmästä;

| K. | ottaa huomioon, että EU ei saavuttanut EU:n merivesien hyvää ympäristön tilaa vuoteen 2020 mennessä meristrategiapuitedirektiivin 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti; ottaa huomioon, että komission vuonna 2020 meristrategiapuitedirektiivin ensimmäisestä täytäntöönpanojaksosta antamassa kertomuksessa, jossa otetaan huomioon sen kokonaisvaltainen luonne, todettiin, että EU:n suojelujärjestelmä on yksi maailman kunnianhimoisimmista, ja katsottiin, että sitä on parannettava, jotta voidaan puuttua ongelmiin, kuten liikakalastukseen joillakin merillä ja kestämättömiin kalastuskäytäntöihin, muovijätteeseen, liiallisiin ravinteisiin, vedenalaiseen meluun ja muuntyyppiseen saastumiseen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU ei saavuttanut EU:n merivesien hyvää ympäristön tilaa vuoteen 2020 mennessä meristrategiapuitedirektiivin 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti; ottaa huomioon, että komission vuonna 2020 meristrategiapuitedirektiivin ensimmäisestä täytäntöönpanojaksosta antamassa kertomuksessa, jossa otetaan huomioon sen kokonaisvaltainen luonne, todettiin, että EU:n suojelujärjestelmä on yksi maailman kunnianhimoisimmista, ja katsottiin, että sitä on parannettava, jotta voidaan puuttua ongelmiin, kuten liikakalastukseen joillakin merillä ja kestämättömiin kalastuskäytäntöihin, muovijätteeseen, liiallisiin ravinteisiin, vedenalaiseen meluun ja muuntyyppiseen saastumiseen;

| L. | ottaa huomioon, että EU ei noudattanut vuoden 2020 määräaikaa kestävän enimmäistuoton hyödyntämistason saavuttamiselle kaikkien kalakantojen osalta; toteaa kuitenkin, että kestävää enimmäistuottoa koskevan tavoitteen saavuttamisessa on edistytty huomattavasti erityisesti Koillis-Atlantilla ja Itämerellä, missä 99 prosenttia yksinomaan EU:n hoitamista puretuista saaliista, joista oli saatavilla tieteellisiä lausuntoja, oli ”kestävästi hoidettuja kantoja” vuonna 2020; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EU ei noudattanut vuoden 2020 määräaikaa kestävän enimmäistuoton hyödyntämistason saavuttamiselle kaikkien kalakantojen osalta; toteaa kuitenkin, että kestävää enimmäistuottoa koskevan tavoitteen saavuttamisessa on edistytty huomattavasti erityisesti Koillis-Atlantilla ja Itämerellä, missä 99 prosenttia yksinomaan EU:n hoitamista puretuista saaliista, joista oli saatavilla tieteellisiä lausuntoja, oli ”kestävästi hoidettuja kantoja” vuonna 2020;

| M. | ottaa huomioon, että EU on sitoutunut toteuttamaan YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman, johon sisältyy kestävän kehityksen tavoite 14: ”säilyttää meret ja merten tarjoamat luonnonvarat sekä edistää niiden kestävää käyttöä”; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EU on sitoutunut toteuttamaan YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman, johon sisältyy kestävän kehityksen tavoite 14: ”säilyttää meret ja merten tarjoamat luonnonvarat sekä edistää niiden kestävää käyttöä”;

| N. | ottaa huomioon, että Pellolta pöytään -strategiasta antamassaan päätöslauselmassa parlamentti kehotti komissiota ja jäsenvaltioita ”tukemaan asianmukaisella tavalla siirtymistä vähävaikutteiseen kalatalouteen” myös ”korottamalla pienimuotoiseen rannikkokalastukseen osoitettujen kansallisten kiintiöiden prosenttiosuutta”; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Pellolta pöytään -strategiasta antamassaan päätöslauselmassa parlamentti kehotti komissiota ja jäsenvaltioita ”tukemaan asianmukaisella tavalla siirtymistä vähävaikutteiseen kalatalouteen” myös ”korottamalla pienimuotoiseen rannikkokalastukseen osoitettujen kansallisten kiintiöiden prosenttiosuutta”;

| O. | ottaa huomioon, että ”pienimuotoinen rannikkokalastus” määritellään Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta annetussa asetuksessa kalastustoiminnaksi, jota harjoittavat kokonaispituudeltaan alle 12 metrin pituiset meri- ja sisävesikalastusalukset, jotka eivät käytä vedettäviä pyydyksiä, sekä rantakalastajat, mukaan lukien äyriäisten kerääjät; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ”pienimuotoinen rannikkokalastus” määritellään Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta annetussa asetuksessa kalastustoiminnaksi, jota harjoittavat kokonaispituudeltaan alle 12 metrin pituiset meri- ja sisävesikalastusalukset, jotka eivät käytä vedettäviä pyydyksiä, sekä rantakalastajat, mukaan lukien äyriäisten kerääjät;

| P. | ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuvaan EU:n biodiversiteettistrategiaan sisältyy tavoite vähentää kalastuksen ja louhinnan kielteisiä vaikutuksia herkkiin merellisiin luontotyyppeihin ja meriympäristön lajeihin, merenpohja mukaan luettuna, ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuvaan EU:n biodiversiteettistrategiaan sisältyy tavoite vähentää kalastuksen ja louhinnan kielteisiä vaikutuksia herkkiin merellisiin luontotyyppeihin ja meriympäristön lajeihin, merenpohja mukaan luettuna, ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi;

| Q. | ottaa huomioon, että biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian tavoitteisiin kuuluu lajien sivusaaliiden vähentäminen tasolle, joka mahdollistaa niiden elpymisen ja säilyttämisen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian tavoitteisiin kuuluu lajien sivusaaliiden vähentäminen tasolle, joka mahdollistaa niiden elpymisen ja säilyttämisen;

| R. | ottaa huomioon, että EU:n kalastusala on unionin strateginen ala, joka tarjoaa merkittävän määrän suoria ja välillisiä työpaikkoja kalastus- ja rannikkoalueilla ja ylläpitää kestävää taloutta yhdistämällä työllisyyden ja ihmisten toimeentulon alueeseen ja kulttuuriperinteiden säilyttämiseen; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että EU:n kalastusala on unionin strateginen ala, joka tarjoaa merkittävän määrän suoria ja välillisiä työpaikkoja kalastus- ja rannikkoalueilla ja ylläpitää kestävää taloutta yhdistämällä työllisyyden ja ihmisten toimeentulon alueeseen ja kulttuuriperinteiden säilyttämiseen;

| S. | ottaa huomioon, että EMKVR tarjoaa taloudellista tukea kalastustoiminnan aloittaville nuorille kalastajille, mutta myöhemmin kalastusmahdollisuuksien saamisesta ei ole takeita; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että EMKVR tarjoaa taloudellista tukea kalastustoiminnan aloittaville nuorille kalastajille, mutta myöhemmin kalastusmahdollisuuksien saamisesta ei ole takeita;

| T. | ottaa huomioon, että kalastus edistää merkittävästi unionin elintarviketurvaa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että kalastus edistää merkittävästi unionin elintarviketurvaa;

| U. | ottaa huomioon, että kalastus luo työpaikkoja sekä merellä että maalla; ottaa huomioon, että jotkut alueet ovat riippuvaisia paikallisesti tapahtuvista saaliiden purkamisista, jotta voidaan varmistaa monien yritysten elinkelpoisuus ja ylläpitää eläviä rannikkoyhteisöjä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että kalastus luo työpaikkoja sekä merellä että maalla; ottaa huomioon, että jotkut alueet ovat riippuvaisia paikallisesti tapahtuvista saaliiden purkamisista, jotta voidaan varmistaa monien yritysten elinkelpoisuus ja ylläpitää eläviä rannikkoyhteisöjä;

| V. | ottaa huomioon, että komissio ei ole laatinut kattavaa kertomusta YKP-asetuksen 17 artiklan täytäntöönpanosta, mikä tarkoittaa, että tätä täytäntöönpanon alustavaa arviointia varten on käytettävissä ainoastaan STECF:n, hyväntekeväisyysjärjestöjen, kalatalousalan itsensä, kansalaisjärjestöjen ja sidosryhmien julkaisemat arvioinnit; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että komissio ei ole laatinut kattavaa kertomusta YKP-asetuksen 17 artiklan täytäntöönpanosta, mikä tarkoittaa, että tätä täytäntöönpanon alustavaa arviointia varten on käytettävissä ainoastaan STECF:n, hyväntekeväisyysjärjestöjen, kalatalousalan itsensä, kansalaisjärjestöjen ja sidosryhmien julkaisemat arvioinnit;

| W. | ottaa huomioon, että STECF:n viimeisimmän YKP:n sosiaalista ulottuvuutta koskevan arvioinnin mukaan komission vuonna 2020 esittämä pyyntö jäsenvaltioille niiden jakojärjestelmää koskevien tietojen toimittamisesta sisälsi kysymyksen vaikutustenarvioinnista ja vain kaksi jäsenvaltiota (Ruotsi ja Tanska) ilmoitti tekevänsä tällaista arviointia; ottaa huomioon, että kyseisessä kertomuksessa todettiin, että vuonna 2020 vain 16 rannikkojäsenvaltiota 23:sta vastasi komission pyyntöön ilmoittaa sille käytetystä jakomenetelmästä; ottaa huomioon, että useista vastauksista oli vain vähän hyötyä, koska ne sisälsivät vain yleisluontoisia kuvauksia kansallisesta kalastuslaivastosta tai pelkästään korostivat jakamisen tarkoitusta määrittelemättä ”avoimia ja objektiivisia” perusteita; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että STECF:n viimeisimmän YKP:n sosiaalista ulottuvuutta koskevan arvioinnin mukaan komission vuonna 2020 esittämä pyyntö jäsenvaltioille niiden jakojärjestelmää koskevien tietojen toimittamisesta sisälsi kysymyksen vaikutustenarvioinnista ja vain kaksi jäsenvaltiota (Ruotsi ja Tanska) ilmoitti tekevänsä tällaista arviointia; ottaa huomioon, että kyseisessä kertomuksessa todettiin, että vuonna 2020 vain 16 rannikkojäsenvaltiota 23:sta vastasi komission pyyntöön ilmoittaa sille käytetystä jakomenetelmästä; ottaa huomioon, että useista vastauksista oli vain vähän hyötyä, koska ne sisälsivät vain yleisluontoisia kuvauksia kansallisesta kalastuslaivastosta tai pelkästään korostivat jakamisen tarkoitusta määrittelemättä ”avoimia ja objektiivisia” perusteita;

| X. | ottaa huomioon, että kalastuskaudella 2020 tonnikalakiintiöstä jaettiin pienimuotoista kalastusta harjoittaville aluksille 3,03 prosenttia Italiassa, 11,6 prosenttia Kroatiassa, 11,89 prosenttia Ranskassa, 13,68 prosenttia Portugalissa ja 36,93 prosenttia Espanjassa; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että kalastuskaudella 2020 tonnikalakiintiöstä jaettiin pienimuotoista kalastusta harjoittaville aluksille 3,03 prosenttia Italiassa, 11,6 prosenttia Kroatiassa, 11,89 prosenttia Ranskassa, 13,68 prosenttia Portugalissa ja 36,93 prosenttia Espanjassa;

| Y. | ottaa huomioon, että useimmat kannat ovat yleensä eri laivastotyyppien kohteena, kun taas jotkut ovat sekä pienten että suurten laivastojen kohteena; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että useimmat kannat ovat yleensä eri laivastotyyppien kohteena, kun taas jotkut ovat sekä pienten että suurten laivastojen kohteena;

| Z. | ottaa huomioon, että panemalla täytäntöön YKP-asetuksen 17 artiklan ja jakamalla kalastuskiintiöt avoimien ja puolueettomien ympäristöllisten, sosiaalisten tai taloudellisten perusteiden mukaisesti EU voi toteuttaa oikeudenmukaisen siirtymisen vähähiiliseen ja vähävaikutteiseen kalastuslaivastoon; katsoo, että tämän tavoitteen on kuljettava käsi kädessä taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien hyötyjen saavuttamista sekä elintarvikkeiden saatavuuden parantamista koskevan tavoitteen kanssa; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että panemalla täytäntöön YKP-asetuksen 17 artiklan ja jakamalla kalastuskiintiöt avoimien ja puolueettomien ympäristöllisten, sosiaalisten tai taloudellisten perusteiden mukaisesti EU voi toteuttaa oikeudenmukaisen siirtymisen vähähiiliseen ja vähävaikutteiseen kalastuslaivastoon; katsoo, että tämän tavoitteen on kuljettava käsi kädessä taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien hyötyjen saavuttamista sekä elintarvikkeiden saatavuuden parantamista koskevan tavoitteen kanssa;

| AA. | ottaa huomioon, että komissio laatii parhaillaan kalavarojen säilyttämistä ja meriekosysteemien suojelemista koskevaa toimintasuunnitelmaa, jonka on edistettävä yhtä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman päätavoitteista varmistamalla kalastuksen kestävyys ja suojelemalla meriekosysteemejä ja niiden biologista monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että komissio laatii parhaillaan kalavarojen säilyttämistä ja meriekosysteemien suojelemista koskevaa toimintasuunnitelmaa, jonka on edistettävä yhtä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman päätavoitteista varmistamalla kalastuksen kestävyys ja suojelemalla meriekosysteemejä ja niiden biologista monimuotoisuutta;

| AB. | ottaa huomioon, että parlamentti, neuvosto ja komissio pääsivät 10. marraskuuta 2020 yhteisymmärrykseen asetuksesta tonnikalan monivuotisesta hoitosuunnitelmasta Itä-Atlantilla ja Välimerellä; ottaa huomioon, että sen jälkeen neuvosto äänesti sopimusta vastaan, mikä oli ristiriidassa kahden muun toimielimen kanssa jo sovitun päätöksen kanssa; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että parlamentti, neuvosto ja komissio pääsivät 10. marraskuuta 2020 yhteisymmärrykseen asetuksesta tonnikalan monivuotisesta hoitosuunnitelmasta Itä-Atlantilla ja Välimerellä; ottaa huomioon, että sen jälkeen neuvosto äänesti sopimusta vastaan, mikä oli ristiriidassa kahden muun toimielimen kanssa jo sovitun päätöksen kanssa;

| AC. | ottaa huomioon, että brexit on vaikuttanut myös kalastusoikeuksien jakautumiseen EU:ssa; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että brexit on vaikuttanut myös kalastusoikeuksien jakautumiseen EU:ssa;

| 1. | muistuttaa, että kalakannat ovat julkinen luonnonvara, johon kalastustoiminta ja kalastuksenhoito perustuvat, ja ne kuuluvat yhteiseen perintöömme, ja toteaa, että kalakantoja olisi hoidettava siten, että taataan yhteiskunnalle mahdollisimman suuret pitkän aikavälin hyödyt, minimoidaan vaikutukset ekosysteemeihin ja taataan elintarviketurva tarjoamalla terveellistä ruokaa; muistuttaa, että unionin laivaston taloudellinen kannattavuus olisi varmistettava ympäristön, talouden ja yhteiskunnan kannalta kestävällä hyödyntämisellä ja luotettavien tieteellisten lausuntojen ja ennalta varautumisen periaatteen pohjalta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että kiintiöosuudet ja kalastusmahdollisuudet merkitsevät oikeutta julkisiin varoihin; korostaa tässä yhteydessä, että kalastusmahdollisuuksien jakamista koskevan jäsenvaltioiden toimivallan puitteissa ja ottaen huomioon vakauden ja ennakoitavuuden periaatteet yhdellekään toimijalle ei saisi myöntää ajallisesti rajoittamatonta oikeutta tiettyyn kiintiöön tai kalastusmahdollisuuksiin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että kiintiöiden hallinnoinnin piiriin kuuluvassa kalastuksessa pullonkaulalajien ongelma saattaa lopettaa kalastustoimet ennen kauden loppua, millä voi olla merkittäviä taloudellisia vaikutuksia kalastajiin; korostaa tässä yhteydessä, että hyvään kiintiöjärjestelmään olisi sisällyttävä kohtuullisessa määrin joustavuutta, sillä se antaisi kalastajille, jotka tarvitsevat lisäkiintiöitä pullonkaulalajille, ja kalastajille, joilla on käytettävissä olevia kiintiöitä, mahdollisuuden päästä molempia osapuolia hyödyttävään lopputulokseen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että on jäsenvaltioiden asia määrittää perusteet, joita ne käyttävät kalastusmahdollisuuksia jakaessaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille, että komissio ei ole käynnistänyt rikkomusmenettelyjä yhtäkään jäsenvaltiota vastaan YKP-asetuksen 17 artiklan noudattamisen vuoksi; |
| --- | --- |

5.

Avoimien ja puolueettomien perusteiden käyttö

| 6. | korostaa, että komissio ei ole tehnyt tutkimusta, jossa arvioitaisiin YKP-asetuksen 16 ja 17 artiklan mukaisten kiintiöiden myöntämisperusteiden soveltamista; panee merkille avoimuuden puutteen ja sen, että useat jäsenvaltiot eivät julkista perusteita, joita ne soveltavat kalastusmahdollisuuksien jakamisessa, ja kannustaa niitä julkistamaan nämä perusteet ja asettamaan ne helposti saataville; muistuttaa, että objektiiviseen jakomenetelmään sisältyy selkeä ja yksiselitteinen kuvaus hyvin määritellyistä jakoperusteista, mukaan lukien selkeä kuvaus perusteiden suhteellisista painotuksista tai niiden käytön edellytyksistä, jos jakoperusteita on useita; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kannustaa komissiota laatimaan tarvittaessa kertomuksen YKP-asetuksen 16 ja 17 artiklan perusteiden soveltamisesta kussakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota käynnistämään rikkomusmenettelyt niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät noudata kalastusmahdollisuuksien jakamista koskevia avoimuusvelvoitteitaan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että avoimet jakoperusteet ovat yksi parametreista, joka tarjoaa toimijoille vakautta ja oikeusvarmuutta; korostaa, että on toivottavaa edistää avoimuutta kaikkialla unionissa perusteiden ja niiden käytännön soveltamisen osalta; korostaa siksi, että kalastusmahdollisuuksia koskevan järjestelmän toimintaa, mukaan lukien jakomenetelmä, koskevien tietojen olisi oltava helposti saatavilla ja kaikkien ja erityisesti toimijoiden ja sidosryhmien ymmärrettävissä, jotta voidaan helpottaa johdonmukaista ja sääntöihin perustuvaa jakomenetelmää, joka mahdollistaa paremman valvonnan, yhtäläiset mahdollisuudet kaikille asianomaisille osapuolille ja paremman ennakoitavuuden kalastajille; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita asettamaan julkisesti saataville omat menetelmänsä kalastusmahdollisuuksien jakamiseksi sovellettavan tietosuojalainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että komissiolla on perussopimusten valvojana velvollisuus varmistaa, että YKP-asetuksen 17 artiklassa vahvistettuja määräyksiä noudatetaan täysimääräisesti; kehottaa tässä yhteydessä komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot soveltavat asianmukaisesti 17 artiklan sitovaa avoimuutta koskevaa säännöstä kansallisten kiintiöiden jakoprosessien osalta aktiivisella ja jatkuvalla seurannalla, ja tarvittaessa käynnistämään rikkomusmenettelyn niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät noudata tätä vaatimusta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että tuottajaorganisaatiot, osuuskunnat ja kiintiöiden omistajat voivat ilmoittaa kiintiöosuutensa vapaaehtoisesti, mutta niitä ei voida millään tavoin velvoittaa tekemään niin tietosuojalainsäädännön vuoksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että tuottajajärjestöillä ja kalastajayhdistyksillä on keskeinen rooli kalastusmahdollisuuksien jakamisessa eri alusten kesken ja niiden hallinnoimisessa; panee merkille, että monissa jäsenvaltioissa suhteellisen harvat pienimuotoista kalastusta harjoittavat kalastajat kuuluvat tuottajaorganisaatioihin ja vielä harvemmilla pienimuotoista kalastusta harjoittavilla kalastajilla on omat tuottajaorganisaationsa, mikä rajoittaa niiden valmiuksia hyödyntää tätä kanavaa kalastuskiintiöiden käyttämiseksi; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan tuottajajärjestöjen perustamista pienimuotoista kalastusta harjoittaville kalastajille; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että jakomenetelmiä olisi kehitettävä yhdessä kalastusyhteisöjen, alueellisten viranomaisten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa siten, että varmistetaan, että kaikki laivastonosat, tuottajaorganisaatiot, kalastajayhdistykset (cofradías) ja työntekijäjärjestöt ovat tasapuolisesti edustettuina parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella, ja että niihin olisi sisällyttävä suojatoimia, kuten ilmoitusaikoja, jotta kalastajat ehtivät sopeutua, jos jäsenvaltiot päättävät muuttaa jakomenetelmäänsä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita suunnittelemaan jakojärjestelmiä, jotta voidaan taata yksinkertaisuus, välttää raskaat byrokraattiset prosessit ja viime kädessä antaa toimijoille ja sidosryhmille mahdollisuus seurata jakoperusteita ja -prosessia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille kalastajille, jotta mahdollistetaan meren luonnonvarojen oikeudenmukainen saatavuus; |
| --- | --- |

16.

Ympäristöllisten, sosiaalisten ja taloudellisten perusteiden käyttö

| 17. | panee merkille, että komissio ei ole raportoinut eikä kirjannut tapauksia, joissa jäsenvaltiot olisivat muuttaneet jakomenetelmiään uudistetun YKP:n ja YKP-asetuksen 17 artiklan voimaantulon jälkeen, mikä viittaa siihen, että YKP:n uudistuksella vuonna 2013 ei ollut suurta vaikutusta jakomenetelmiin; panee merkille, että STECF huomauttaa YKP:n sosiaalista ulottuvuutta koskevassa raportissaan, että vaikka jäsenvaltiot eivät yleensä ole tehneet suoraa eroa YKP-asetuksen 17 artiklan ja omien kansallisten kiintiöiden jakojärjestelmien välillä, ne käyttävät tai ovat käyttäneet jakoprosessissa perusteita, jotka voitaisiin luokitella sosiaalisiksi perusteiksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että historialliset saalismäärät ovat tällä hetkellä yleisimmät jäsenvaltioiden kalastusmahdollisuuksien jakamisessa soveltamat perusteet; katsoo, että tällaiset perusteet tuovat vakautta, ja toteaa, että laivasto ja kalastusyhteisöt ovat riippuvaisia kalavaroista ja että laivastoille ja kalastusyhteisöille on tärkeää, että niillä on vakaa ja ennakoitavissa oleva pääsy kalavaroihin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee merkille, että saatavilla olevien tietojen mukaan vain jotkut jäsenvaltiot käyttävät ympäristöllisiä, sosiaalisia tai taloudellisia perusteita jakaessaan kalastusmahdollisuuksia ja että jos niitä käytetään, niillä ei ole juurikaan painoarvoa lopullisessa jaossa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että YKP-asetuksen 17 artiklassa todetaan, että ”jakaessaan käytettävissään olevia kalastusmahdollisuuksia 16 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on käytettävä avoimia ja puolueettomia perusteita, mukaan lukien luonteeltaan ympäristölliset, taloudelliset ja sosiaaliset perusteet”; panee merkille, että englanninkielisessä versiossa on sana ”shall”; panee merkille, että eri kieliversioiden välillä on eroja, jotka voivat johtaa erilaisiin tulkintoihin tämän elementin oikeudellisesta sitovuudesta; panee kuitenkin merkille, että Euroopan unionin tuomioistuin totesi asiassa Spika antamassaan tuomiossa (C-540/16) (7), että jäsenvaltioiden on käytettävä ”avoimia ja objektiivisia perusteita” jakaessaan YKP-asetuksen 16 artiklan mukaisia kalastusmahdollisuuksia; kehottaa komissiota käsittelemään tätä kysymystä seuraavassa YKP:n toimintaa koskevassa kertomuksessaan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | suhtautuu myönteisesti siihen, että nykyiset, suurelta osin historiallisiin oikeuksiin perustuvat jakomenetelmät mahdollistavat tietyntasoisen taloudellisen vakauden kalastusalalla, mikä voi olla edellytys sille, että toimijat voivat innovoida ja ottaa käyttöön kestävämpiä tekniikoita, mutta toteaa, että joissakin tapauksissa ne vahvistavat kalastusalan taloudellisen keskittymisen kaltaisia suuntauksia, jotka vääristävät kilpailua, luovat esteitä uusille tulokkaille ja tekevät alasta vähemmän houkuttelevan uusille nuorille kalastajille; katsoo lisäksi, että nämä menetelmät eivät joissain tapauksissa tarjoa riittäviä kannusteita kalastajille, jotka noudattavat vähemmän ympäristövaikutuksia aiheuttavia kalastuskäytäntöjä, eivätkä tarjoa oikeudenmukaisia mahdollisuuksia kaikille kalastajille, mukaan lukien pienimuotoista kalastusta harjoittavat kalastajat; kannustaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita takaamaan asianmukaisesti kiintiöiden oikeudenmukaisen jakautumisen eri laivastonosien välillä ottaen huomioon kaikkien kalastajien tarpeet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että jäsenvaltiot voisivat harkita 17 artiklan mukaisesti lisäkiintiöiden jakamista taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöä koskevien perusteiden pohjalta niiden kantojen osalta, joiden suurimmat sallitut saaliit lisääntyvät, esimerkiksi kun on kyse hyvästä hoidosta tai onnistuneesta elvytyssuunnitelmasta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että pienimuotoinen ja perinteinen kalastusala ja sen yhdistykset, kuten cofradías-kalastusyhdistykset, ovat paikallisen yhteiskunnan, talouden, kulttuurin ja perinteiden keskeinen osa monilla rannikkoalueilla ja saarilla eri puolilla EU:ta, ja katsoo siksi, että niihin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ja niihin olisi suhtauduttava erityisellä tavalla, mukaan lukien tilapäiset kiintiöt, erityisesti jos kannan kokonaismäärä kasvaa hyvän kannanhoidon tai onnistuneen elvytyssuunnitelman vuoksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että kaikkien YKP-asetuksen 17 artiklassa tarkoitettujen sosiaalisten tai ympäristöllisten perustetyyppien (taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöllisten) käyttö kalastusmahdollisuuksia jaettaessa on merkittävä osa YKP:n, meristrategiapuitedirektiivin ja vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian kaikkien tavoitteiden saavuttamisessa; muistuttaa, että jakoperusteiden kehittämisestä ja täytäntöönpanosta vastaavat jäsenvaltiot; |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa, että virkistyskalastuksen ympäristöllisiä, sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia koskevia laadukkaita tietoja ei usein ole tai ne ovat puutteellisia, mikä tarkoittaa, että ympäristöön liittyviä, sosiaalisia ja taloudellisia perusteita ei voida kehittää 17 artiklassa edellytetyllä tavalla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota parantamaan ja tehostamaan näiden virkistyskalastusta koskevien tietojen keruuta paremmalla tiedonkeruukehyksellä ja muilla toimintapoliittisilla välineillä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kukin asianomainen jäsenvaltio jakaa kalastusmahdollisuudet YKP-asetuksen ja erityisesti sen 17 artiklan mukaisesti käyttäen avoimia ja objektiivisia perusteita, mukaan lukien ympäristöön liittyvät, sosiaaliset ja taloudelliset perusteet; katsoo, että kunkin jäsenvaltion olisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti varmistettava, että perusteet ovat kestäviä ja tasapainoisia, jotta voidaan ottaa huomioon paikalliset erityispiirteet ja haasteet, joihin on vastattava; |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että kalastustyypit ja niiden kohtaama todellisuus vaihtelevat suuresti eri puolilla EU:ta ja että siksi ei ole olemassa yhtä yleispätevää taloudellista, ympäristöön liittyvää tai sosiaalista perustetta, jota voitaisiin soveltaa yhdenmukaisesti kaikkialla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa, että useissa maissa jäsenvaltiot ja tuottajajärjestöt ovat luoneet kiintiövarantoja, jotka voitaisiin jakaa kalastajille ympäristöllisten, taloudellisten ja sosiaalisten perusteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan kalastajia käyttämään kestävimpiä ja ympäristöystävällisimpiä kalastuskäytäntöjä, -menetelmiä ja -innovaatioita; katsoo, että tällaisia kannustimia olisi harkittava suunniteltaessa jakomenetelmää 17 artiklan mukaisesti, ja kannustaa jäsenvaltioita ottamaan jakoprosesseissaan huomioon ilmasto- ja ekosysteeminäkökohdat avoimien perusteiden pohjalta; muistuttaa, että 17 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on pyrittävä kannustamaan kalastusaluksia käyttämään valikoivia pyydyksiä tai kalastusmenetelmiä, joista aiheutuu vähemmän ympäristövaikutuksia esimerkiksi energiankulutuksen tai elinympäristön vahingoittumisen vähetessä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan toimijoita jakoprosessiensa avulla käynnistämään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ammattiliittojen ja työntekijäjärjestöjen kanssa ja vahvistamaan sitä sekä soveltamaan työehtosopimuksia täysimääräisesti sosiaalisen kestävyyden ja oikeudenmukaisten työolojen edistämiseksi kalastusalalla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden on pyrittävä tarjoamaan kannustimia valikoivia pyydyksiä tai sellaisia kalastusmenetelmiä, joilla on vähemmän ympäristövaikutuksia, käyttäville kalastusaluksille; panee merkille, että jotkin jäsenvaltiot tarjoavat tällaisia kannustimia; kehottaa muita jäsenvaltioita tarjoamaan tällaisia kannustimia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että jakamalla kalastusmahdollisuudet käyttämällä sellaisia perusteita, kuten vähäisemmät ympäristövaikutukset, ja ottamalla huomioon toimijoiden aiemman vaatimusten noudattamisen, voidaan edistää kalakantojen palauttamista kestävälle tasolle ja parantaa biologisen monimuotoisuuden suojelua; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita YKP-asetuksen 17 artiklan mukaisesti tukemaan nuorten ja uusien kalastajien pääsyä alalle, jotta voidaan vähentää markkinoille pääsyn esteitä, korjata markkinoiden toimintapuutteita ja viime kädessä helpottaa kipeästi kaivattua sukupolvenvaihdosta kalastusalalla; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita hyödyntämään kaikkia EMKVR:n tarjoamia mahdollisuuksia sukupolvenvaihdosten ongelman ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota tekemään ennakoivampaa työtä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa YKP-asetuksen 17 artiklan säännösten täytäntöönpanemisessa; kehottaa komissiota edelleen auttamaan jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti avoimia ja objektiivisia perusteita, myös taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä perusteita, suunnitellessaan kalastusmahdollisuuksien jakomenetelmiään, esimerkiksi julkaisemalla suuntaviivoja; korostaa, että on harkittava, miten kalastajille voidaan tarjota taloudellista vakautta ja tulevaisuudennäkymiä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota analysoimaan tulevassa YKP:n toimintaa koskevassa kertomuksessaan YKP-asetuksen 17 artiklan täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja tekemään ehdotuksia siitä, miten sitä voidaan parantaa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että EU:lla ei edelleenkään ole lainsäädäntövälinettä Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission viimeisimmissä istunnoissaan tekemien päätösten täytäntöönpanemiseksi; korostaa erittäin huolestuneena, että tällainen normatiivinen tyhjiö saattaa vaarantaa tärkeiden kiintiöiden jakamisen EU:n kalastusalalle; kehottaa siksi neuvoston puheenjohtajavaltiota esittämään vaihtoehtoisen ehdotuksen osapuolten jo saavuttamalle sopimukselle, joka vastaa parlamentin kantaa; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

(2)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22.

(3)  EUVL C 506, 15.12.2021, s. 160.

(4)  EUVL L 247, 13.7.2021, s. 1.

(5)  EUVL C 67, 8.2.2022, s. 25.

(6)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 2.

(7)  Unionin tuomioistuimen tuomio 12.7.2018, UAB ”Spika” ym. v. Žuvininkystės tarnyba prie Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos, C-540/16, ECLI:EU:C:2018:565.

---

Keskiviikko 8. kesäkuuta 2022

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/70

---

P9_TA(2022)0236

Turvallisuus itäisen kumppanuuden alueella ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan rooli

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2022 turvallisuudesta itäisen kumppanuuden alueella ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan roolista (2021/2199(INI))

(2022/C 493/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) johdanto-osan ja erityisesti sen 3, 4 ja 6 kappaleen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) johdanto-osan ja erityisesti sen 3, 4 ja 6 kappaleen,

| — | ottaa huomioon SEU:n V osaston ja erityisesti sen 2 luvun 2 jakson yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (YTPP) koskevista määräyksistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEU:n V osaston ja erityisesti sen 2 luvun 2 jakson yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (YTPP) koskevista määräyksistä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen (1), Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen (2), Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen (3), Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen (4) ja Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen (1), Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen (2), Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen (3), Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen (4) ja Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen (5),

| — | ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/887 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/887 (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto ENISAsta ja tieto- ja viestintätekniikan kyberturvallisuussertifioinnista sekä asetuksen (EU) N:o 526/2013 kumoamisesta 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/881 (kyberturvallisuusasetus) (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto ENISAsta ja tieto- ja viestintätekniikan kyberturvallisuussertifioinnista sekä asetuksen (EU) N:o 526/2013 kumoamisesta 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/881 (kyberturvallisuusasetus) (8),

| — | ottaa huomioon toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6. heinäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6. heinäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (9),

| — | ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta 11. lokakuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/1792 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta 11. lokakuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/1792 (10),

| — | ottaa huomioon Euroopan rauhanrahaston perustamisesta ja päätöksen (YUTP) 2015/528 kumoamisesta 22. maaliskuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/509 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan rauhanrahaston perustamisesta ja päätöksen (YUTP) 2015/528 kumoamisesta 22. maaliskuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/509 (11),

| — | ottaa huomioon Kanadan, Norjan kuningaskunnan ja Amerikan yhdysvaltojen osallistumisesta sotilaallisen liikkuvuuden PRY-hankkeeseen 6. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätökset (YUTP) 2021/748 (12), 2021/749 (13) ja 2021/750 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kanadan, Norjan kuningaskunnan ja Amerikan yhdysvaltojen osallistumisesta sotilaallisen liikkuvuuden PRY-hankkeeseen 6. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätökset (YUTP) 2021/748 (12), 2021/749 (13) ja 2021/750 (14),

| — | ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2019/797 muuttamisesta 22. lokakuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1537 (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2019/797 muuttamisesta 22. lokakuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1537 (15),

| — | ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2019/797 muuttamisesta 30. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1127 (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2019/797 muuttamisesta 30. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1127 (16),

| — | ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä 17. toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2019/797 (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä 17. toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2019/797 (17),

| — | ottaa huomioon pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) ja siihen osallistuvien jäsenvaltioiden luettelon vahvistamisesta 11. joulukuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2017/2315 (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) ja siihen osallistuvien jäsenvaltioiden luettelon vahvistamisesta 11. joulukuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2017/2315 (18),

| — | ottaa huomioon siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina) 22. heinäkuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/486/YUTP (19) ja siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina) annetun neuvoston päätöksen 2014/486/YUTP muuttamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/813 (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina) 22. heinäkuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/486/YUTP (19) ja siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina) annetun neuvoston päätöksen 2014/486/YUTP muuttamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/813 (20),

| — | ottaa huomioon Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia, 15. syyskuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2008/736/YUTP (21) ja Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia, annetun neuvoston päätöksen 2010/452/YUTP muuttamisesta 3. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1990 (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia, 15. syyskuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2008/736/YUTP (21) ja Georgiassa toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, EUMM Georgia, annetun neuvoston päätöksen 2010/452/YUTP muuttamisesta 3. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1990 (22),

| — | ottaa huomioon komission 30. kesäkuuta 2021 hyväksymän Euroopan puolustusrahaston vuotuisen työohjelman 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 30. kesäkuuta 2021 hyväksymän Euroopan puolustusrahaston vuotuisen työohjelman 2021,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (COM(2020)0823),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä (COM(2020)0829),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle” (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle” (JOIN(2020)0018),

| — | ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n turvallisuusunionistrategiasta (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n turvallisuusunionistrategiasta (COM(2020)0605),

| — | ottaa huomioon komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 13. syyskuuta 2017 antaman yhteisen tiedonannon ”Resilienssi, pelote ja puolustus: vahvan kyberturvallisuuden rakentaminen EU:lle” (JOIN(2017)0450), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 13. syyskuuta 2017 antaman yhteisen tiedonannon ”Resilienssi, pelote ja puolustus: vahvan kyberturvallisuuden rakentaminen EU:lle” (JOIN(2017)0450),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” (JOIN(2017)0021),

| — | ottaa huomioon 10. ja 11. maaliskuuta 2022 pidetyn Eurooppa-neuvoston epävirallisen kokouksen, 24. ja 25. maaliskuuta 2022 pidetyn Eurooppa-neuvoston virallisen kokouksen ja 24. maaliskuuta 2022 pidetyn Naton ylimääräisen huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. ja 11. maaliskuuta 2022 pidetyn Eurooppa-neuvoston epävirallisen kokouksen, 24. ja 25. maaliskuuta 2022 pidetyn Eurooppa-neuvoston virallisen kokouksen ja 24. maaliskuuta 2022 pidetyn Naton ylimääräisen huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2021 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston jäsenten julkilausuman turvallisuudesta ja puolustuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2021 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston jäsenten julkilausuman turvallisuudesta ja puolustuksesta,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvostossa 20. kesäkuuta 2019 hyväksytyn uuden strategisen ohjelman 2019–2024, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvostossa 20. kesäkuuta 2019 hyväksytyn uuden strategisen ohjelman 2019–2024,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2013, 26. kesäkuuta 2015, 15. joulukuuta 2016, 9. maaliskuuta 2017, 22. kesäkuuta 2017, 20. marraskuuta 2017 ja 15. joulukuuta 2017 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2013, 26. kesäkuuta 2015, 15. joulukuuta 2016, 9. maaliskuuta 2017, 22. kesäkuuta 2017, 20. marraskuuta 2017 ja 15. joulukuuta 2017 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 22. tammikuuta 2018 hyväksytyt neuvoston päätelmät ulkoisiin konflikteihin ja kriiseihin sovellettavasta yhdennetystä lähestymistavasta ja 24. tammikuuta 2022 hyväksytyt päätelmät Euroopan turvallisuustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. tammikuuta 2018 hyväksytyt neuvoston päätelmät ulkoisiin konflikteihin ja kriiseihin sovellettavasta yhdennetystä lähestymistavasta ja 24. tammikuuta 2022 hyväksytyt päätelmät Euroopan turvallisuustilanteesta,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2013, 18. marraskuuta 2014, 18. toukokuuta 2015, 27. kesäkuuta 2016, 14. marraskuuta 2016, 18. toukokuuta 2017, 17. heinäkuuta 2017, 25. kesäkuuta 2018, 17. kesäkuuta 2019, 10. joulukuuta 2019, 17. kesäkuuta 2020, 12. lokakuuta 2020, 20. marraskuuta 2020, 7. joulukuuta 2020 ja 10. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2013, 18. marraskuuta 2014, 18. toukokuuta 2015, 27. kesäkuuta 2016, 14. marraskuuta 2016, 18. toukokuuta 2017, 17. heinäkuuta 2017, 25. kesäkuuta 2018, 17. kesäkuuta 2019, 10. joulukuuta 2019, 17. kesäkuuta 2020, 12. lokakuuta 2020, 20. marraskuuta 2020, 7. joulukuuta 2020 ja 10. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta,

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät YTPP-siviilialan sopimuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät YTPP-siviilialan sopimuksesta,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät PRY-yhteistyön strategisesta tarkastelusta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät PRY-yhteistyön strategisesta tarkastelusta 2020,

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemiseen ja torjuntaan liittyvästä EU:n ulkoisesta toiminnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemiseen ja torjuntaan liittyvästä EU:n ulkoisesta toiminnasta,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät täydentävistä pyrkimyksistä parantaa selviytymiskykyä ja torjua hybridiuhkia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät täydentävistä pyrkimyksistä parantaa selviytymiskykyä ja torjua hybridiuhkia,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät naisista, rauhasta ja turvallisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät naisista, rauhasta ja turvallisuudesta,

| — | ottaa huomioon 19. marraskuuta 2018 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät YTPP-siviilialan sopimuksen tekemisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. marraskuuta 2018 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät YTPP-siviilialan sopimuksen tekemisestä,

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistä diplomaattista vastausta haitallisiin kybertoimiin koskevista puitteista (”kyberdiplomatian välineistö”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistä diplomaattista vastausta haitallisiin kybertoimiin koskevista puitteista (”kyberdiplomatian välineistö”),

| — | ottaa huomioon puolustuksen koordinoidun vuosittaisen tarkastelun (CARD) ensimmäisen kierroksen loppuraportin, joka esiteltiin neuvostolle sen 20. marraskuuta 2020 pidetyssä kokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puolustuksen koordinoidun vuosittaisen tarkastelun (CARD) ensimmäisen kierroksen loppuraportin, joka esiteltiin neuvostolle sen 20. marraskuuta 2020 pidetyssä kokouksessa,

| — | ottaa huomioon globaalistrategian ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: Vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”, jonka unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, komission varapuheenjohtaja esitteli 28. kesäkuuta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon globaalistrategian ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: Vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”, jonka unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, komission varapuheenjohtaja esitteli 28. kesäkuuta 2016,

| — | ottaa huomioon Prahassa vuonna 2009, Varsovassa vuonna 2011, Vilnassa vuonna 2013, Riiassa vuonna 2015 ja Brysselissä vuosina 2017 ja 2021 pidettyjen itäisen kumppanuuden huippukokousten yhteiset julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Prahassa vuonna 2009, Varsovassa vuonna 2011, Vilnassa vuonna 2013, Riiassa vuonna 2015 ja Brysselissä vuosina 2017 ja 2021 pidettyjen itäisen kumppanuuden huippukokousten yhteiset julkilausumat,

| — | ottaa huomioon assosiaatiotrion parlamenttien ulkoasiainvaliokuntien antaman yhteisen julkilausuman sekä Puolan ja Liettuan 13. joulukuuta 2021 antamat julkilausumat ihmisoikeuksien seurantaa koskevan yhteistyön lujittamisesta Venäjän miehittämillä itäisen kumppanuuden maiden alueilla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon assosiaatiotrion parlamenttien ulkoasiainvaliokuntien antaman yhteisen julkilausuman sekä Puolan ja Liettuan 13. joulukuuta 2021 antamat julkilausumat ihmisoikeuksien seurantaa koskevan yhteistyön lujittamisesta Venäjän miehittämillä itäisen kumppanuuden maiden alueilla,

| — | ottaa huomioon 5. syyskuuta 2014 hyväksytyn Minskin pöytäkirjan, 19. syyskuuta 2014 hyväksytyn Minskin muistion ja Minskin sopimusten täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevan paketin, joka hyväksyttiin ja allekirjoitettiin Minskissä 12. helmikuuta 2015 ja joka hyväksyttiin kokonaisuudessaan 17. helmikuuta 2015 annetulla YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla 2202 (2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. syyskuuta 2014 hyväksytyn Minskin pöytäkirjan, 19. syyskuuta 2014 hyväksytyn Minskin muistion ja Minskin sopimusten täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevan paketin, joka hyväksyttiin ja allekirjoitettiin Minskissä 12. helmikuuta 2015 ja joka hyväksyttiin kokonaisuudessaan 17. helmikuuta 2015 annetulla YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla 2202 (2015),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin, Azerbaidžanin tasavallan presidentin Ilhan Alijevin ja Armenian pääministerin Nikol Pašinyanin välisen kolmikantakokouksen 14. joulukuuta 2021 ja 6. huhtikuuta 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin, Azerbaidžanin tasavallan presidentin Ilhan Alijevin ja Armenian pääministerin Nikol Pašinyanin välisen kolmikantakokouksen 14. joulukuuta 2021 ja 6. huhtikuuta 2022,

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2018 annetun yhteisen julkilausuman EU:n ja Naton yhteistyöstä sekä 8. heinäkuuta 2016 annetun EU:n ja Naton yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2018 annetun yhteisen julkilausuman EU:n ja Naton yhteistyöstä sekä 8. heinäkuuta 2016 annetun EU:n ja Naton yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Naton neuvostojen 6. joulukuuta 2016 ja 5. joulukuuta 2017 vahvistamien yhteisten ehdotusten täytäntöönpanoa koskevan 17. toukokuuta 2021 julkaistun kuudennen tilanneselvityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Naton neuvostojen 6. joulukuuta 2016 ja 5. joulukuuta 2017 vahvistamien yhteisten ehdotusten täytäntöönpanoa koskevan 17. toukokuuta 2021 julkaistun kuudennen tilanneselvityksen,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Naton neuvostojen 6. joulukuuta 2016 ja 5. joulukuuta 2017 vahvistamat 74 yhteistä ehdotusta Varsovan yhteisen julkilausuman täytäntöön panemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Naton neuvostojen 6. joulukuuta 2016 ja 5. joulukuuta 2017 vahvistamat 74 yhteistä ehdotusta Varsovan yhteisen julkilausuman täytäntöön panemiseksi,

| — | ottaa huomioon 24. tammikuuta 2022 annetun EU:n ja YK:n yhteisen julkilausuman rauhanoperaatioita ja kriisinhallintaa koskevan YK:n ja EU:n strategisen kumppanuuden vahvistamisesta: Ensisijaiset tavoitteet vuosiksi 2022–2024, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. tammikuuta 2022 annetun EU:n ja YK:n yhteisen julkilausuman rauhanoperaatioita ja kriisinhallintaa koskevan YK:n ja EU:n strategisen kumppanuuden vahvistamisesta: Ensisijaiset tavoitteet vuosiksi 2022–2024,

| — | ottaa huomioon YK:n peruskirjan, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Helsingin päätösasiakirjan vuodelta 1975, uutta Eurooppaa koskevan Pariisin peruskirjan vuodelta 1990, Etyjin 3. joulukuuta 1994 annetun turvallisuuden poliittis-sotilaallisia puolia koskevan käyttäytymissäännöstön, 5. joulukuuta 1994 tehdyn pöytäkirjan turvallisuustakeista Ukrainan liittyessä ydinaseiden leviämisen estämistä koskevaan sopimukseen (Budapestin pöytäkirja turvallisuustakeista) ja 30. marraskuuta 2011 päivätyn Wienin asiakirjan luottamusta ja turvallisuutta lisäävistä toimista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n peruskirjan, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Helsingin päätösasiakirjan vuodelta 1975, uutta Eurooppaa koskevan Pariisin peruskirjan vuodelta 1990, Etyjin 3. joulukuuta 1994 annetun turvallisuuden poliittis-sotilaallisia puolia koskevan käyttäytymissäännöstön, 5. joulukuuta 1994 tehdyn pöytäkirjan turvallisuustakeista Ukrainan liittyessä ydinaseiden leviämisen estämistä koskevaan sopimukseen (Budapestin pöytäkirja turvallisuustakeista) ja 30. marraskuuta 2011 päivätyn Wienin asiakirjan luottamusta ja turvallisuutta lisäävistä toimista,

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton yhteistyöstä transatlanttisten suhteiden puitteissa (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton yhteistyöstä transatlanttisten suhteiden puitteissa (23),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman sotavankien tilanteesta Armenian ja Azerbaidžanin viimeisimmän konfliktin jälkeen (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman sotavankien tilanteesta Armenian ja Azerbaidžanin viimeisimmän konfliktin jälkeen (24),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman direktiivin 2009/81/EY täytäntöönpanosta puolustus- ja turvallisuusalan julkisten hankintojen osalta ja direktiivin 2009/43/EY täytäntöönpanosta puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtojen osalta (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman direktiivin 2009/81/EY täytäntöönpanosta puolustus- ja turvallisuusalan julkisten hankintojen osalta ja direktiivin 2009/43/EY täytäntöönpanosta puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtojen osalta (25),

| — | ottaa huomioon 11. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (26),

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (27),

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (28),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n ja Moldovan tasavallan assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n ja Moldovan tasavallan assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (29),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n ja Georgian assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n ja Georgian assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (30),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa suositukset neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle itäisestä kumppanuudesta ennen kesäkuussa 2020 pidettävää huippukokousta (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa suositukset neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle itäisestä kumppanuudesta ennen kesäkuussa 2020 pidettävää huippukokousta (31),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman sotilaallisesta liikkuvuudesta (32), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman sotilaallisesta liikkuvuudesta (32),

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman kyberpuolustuksesta (33), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman kyberpuolustuksesta (33),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Venäjästä ja erityisesti ne, jotka liittyvät Venäjän toimiin itäisen kumppanuuden maiden alueilla, Krimin laittomaan liittämiseen osaksi Venäjää, Krimin tataarien oikeuksien loukkauksiin, Ukrainan, Georgian ja Moldovan tasavallan alueen osien miehittämiseen ja tähän liittyvään rajanmääritystoimintaan sekä vihamieliseen propagandaan ja disinformaatioon EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita vastaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Venäjästä ja erityisesti ne, jotka liittyvät Venäjän toimiin itäisen kumppanuuden maiden alueilla, Krimin laittomaan liittämiseen osaksi Venäjää, Krimin tataarien oikeuksien loukkauksiin, Ukrainan, Georgian ja Moldovan tasavallan alueen osien miehittämiseen ja tähän liittyvään rajanmääritystoimintaan sekä vihamieliseen propagandaan ja disinformaatioon EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita vastaan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0168/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0168/2022),

| A. | ottaa huomioon, että itäinen kumppanuus on osa EU:n naapuruuspolitiikkaa ja että EU:lla on kokonaisvaltainen lähestymistapa turvallisuuteen ja resilienssiin myös kyber- ja hybridiuhkia vastaan ja että se on erityisesti suunniteltu vahvistamaan suhteita kuuteen itäisen kumppanuuden maahan (Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Moldovan tasavalta ja Ukraina) edistämään rauhaa, vakautta, resilienssiä, jaettua vaurautta, kestävää kehitystä, uudistuksia ja ihmisten turvallisuutta EU:n itäisessä naapurustossa, vahvistamaan taloudellista yhteistyötä, tukemaan monialaisia uudistuksia ja vahvistamaan osaltaan näiden maiden yleistä resilienssiä jaetun hyvinvoinnin ja vastuun hengessä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että itäinen kumppanuus on osa EU:n naapuruuspolitiikkaa ja että EU:lla on kokonaisvaltainen lähestymistapa turvallisuuteen ja resilienssiin myös kyber- ja hybridiuhkia vastaan ja että se on erityisesti suunniteltu vahvistamaan suhteita kuuteen itäisen kumppanuuden maahan (Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Moldovan tasavalta ja Ukraina) edistämään rauhaa, vakautta, resilienssiä, jaettua vaurautta, kestävää kehitystä, uudistuksia ja ihmisten turvallisuutta EU:n itäisessä naapurustossa, vahvistamaan taloudellista yhteistyötä, tukemaan monialaisia uudistuksia ja vahvistamaan osaltaan näiden maiden yleistä resilienssiä jaetun hyvinvoinnin ja vastuun hengessä;

| B. | ottaa huomioon, että itäisellä kumppanuudella pyritään edistämään vakautta, hyvinvointia ja keskinäistä yhteistyötä sekä viemään eteenpäin sitoutumista tarvittaviin uudistuksiin; pitää kiireellisenä lujittaa konfliktien rauhanomaista ratkaisua itäisen kumppanuuden alueella erityisesti monenvälisillä lähestymistavoilla ja Etyj:n kaltaisten foorumien avulla; katsoo, että on tarpeen laatia strategia siitä, miten EU:n itäistä kumppanuutta koskevan politiikan turvallisuusnäkökohtia voidaan käsitellä paremmin ottaen lähtökohdaksi asiaankuuluvien kumppanimaiden turvallisuustarpeet, koska itäisen kumppanuuden alueen vakauden horjuttaminen on merkittävä maailmanlaajuinen uhka ja uhka rauhalle, vakaudelle ja turvallisuudelle itäisen kumppanuuden maissa ja Euroopan mantereella; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että itäisellä kumppanuudella pyritään edistämään vakautta, hyvinvointia ja keskinäistä yhteistyötä sekä viemään eteenpäin sitoutumista tarvittaviin uudistuksiin; pitää kiireellisenä lujittaa konfliktien rauhanomaista ratkaisua itäisen kumppanuuden alueella erityisesti monenvälisillä lähestymistavoilla ja Etyj:n kaltaisten foorumien avulla; katsoo, että on tarpeen laatia strategia siitä, miten EU:n itäistä kumppanuutta koskevan politiikan turvallisuusnäkökohtia voidaan käsitellä paremmin ottaen lähtökohdaksi asiaankuuluvien kumppanimaiden turvallisuustarpeet, koska itäisen kumppanuuden alueen vakauden horjuttaminen on merkittävä maailmanlaajuinen uhka ja uhka rauhalle, vakaudelle ja turvallisuudelle itäisen kumppanuuden maissa ja Euroopan mantereella;

| C. | ottaa huomioon, että viime vuosina itäinen kumppanuus on joutunut kohtaamaan kansainvälisen oikeuden vakavia rikkomisia, turvallisuusuhkia ja konflikteja, jotka ovat johtaneet Venäjän nykyiseen hyökkäyssotaan Ukrainaa vastaan; ottaa huomioon, että itäisten naapurialueiden turvallisuus ja rauha edellyttävät kansainvälisen oikeuden, alueellisen koskemattomuuden ja perusoikeuksien ja -vapauksien noudattamista ja ylläpitoa; ottaa huomioon, että EU:n olisi tehtävä kaikkensa auttaakseen assosioituneita itäisen kumppanuuden maita niiden täyden riippumattomuuden ja alueellisen päätäntävallan palauttamiseksi; katsoo, että EU:n selkeä sitoutuminen assosioituneiden itäisen kumppanuuden maiden eurooppalaiseen tulevaisuuteen on ratkaisevan tärkeää demokratiaa edistävien uudistusten sekä niiden yhteiskuntien turvallisuuden, vakauden ja vaurauden kannalta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että viime vuosina itäinen kumppanuus on joutunut kohtaamaan kansainvälisen oikeuden vakavia rikkomisia, turvallisuusuhkia ja konflikteja, jotka ovat johtaneet Venäjän nykyiseen hyökkäyssotaan Ukrainaa vastaan; ottaa huomioon, että itäisten naapurialueiden turvallisuus ja rauha edellyttävät kansainvälisen oikeuden, alueellisen koskemattomuuden ja perusoikeuksien ja -vapauksien noudattamista ja ylläpitoa; ottaa huomioon, että EU:n olisi tehtävä kaikkensa auttaakseen assosioituneita itäisen kumppanuuden maita niiden täyden riippumattomuuden ja alueellisen päätäntävallan palauttamiseksi; katsoo, että EU:n selkeä sitoutuminen assosioituneiden itäisen kumppanuuden maiden eurooppalaiseen tulevaisuuteen on ratkaisevan tärkeää demokratiaa edistävien uudistusten sekä niiden yhteiskuntien turvallisuuden, vakauden ja vaurauden kannalta;

| D. | ottaa huomioon, että EU ja itäisen kumppanuuden maat ovat päättäneet yhdessä syventää turvallisuusalan yhteistyötään esimerkiksi parantamalla itäisen kumppanuuden maiden kykyä vastata hybridi- ja kyberuhkiin; ottaa huomioon, että perinteisten uhkien on yhä oltava etusijalla, kun pidetään mielessä viime aikojen tapahtumat itäisen kumppanuuden maissa ja Keski-Aasiassa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU ja itäisen kumppanuuden maat ovat päättäneet yhdessä syventää turvallisuusalan yhteistyötään esimerkiksi parantamalla itäisen kumppanuuden maiden kykyä vastata hybridi- ja kyberuhkiin; ottaa huomioon, että perinteisten uhkien on yhä oltava etusijalla, kun pidetään mielessä viime aikojen tapahtumat itäisen kumppanuuden maissa ja Keski-Aasiassa;

| E. | ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden keskeiset tavoitteet hyödyttävät kaikkia naapureita, myös Venäjää, sillä ne auttavat luomaan vakaamman alueen toimenpiteillä, joilla pidetään yllä kansainvälistä oikeutta, alueellista koskemattomuutta ja valtioiden välisiä suhteita sääteleviä sopimuksia ja joilla edistetään hyvää hallintotapaa, demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksien kunnioittamista ja hyviä naapuruussuhteita edistämällä kaikkien itäisen kumppanuuden maiden kansojen rauhaa ja turvallisuutta sekä yhteistä vaurautta ja tulevaisuudennäkymiä; toteaa, että itäisen kumppanuuden alueen vakauden horjuttaminen on merkittävä uhka EU:n ja maailman rauhalle, vakaudelle ja turvallisuudelle; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden keskeiset tavoitteet hyödyttävät kaikkia naapureita, myös Venäjää, sillä ne auttavat luomaan vakaamman alueen toimenpiteillä, joilla pidetään yllä kansainvälistä oikeutta, alueellista koskemattomuutta ja valtioiden välisiä suhteita sääteleviä sopimuksia ja joilla edistetään hyvää hallintotapaa, demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksien kunnioittamista ja hyviä naapuruussuhteita edistämällä kaikkien itäisen kumppanuuden maiden kansojen rauhaa ja turvallisuutta sekä yhteistä vaurautta ja tulevaisuudennäkymiä; toteaa, että itäisen kumppanuuden alueen vakauden horjuttaminen on merkittävä uhka EU:n ja maailman rauhalle, vakaudelle ja turvallisuudelle;

| F. | toteaa, että itäistä kumppanuutta käsittelevässä huippukokouksessa 15. joulukuuta 2021 vahvistettiin kunkin kumppanin täysivaltainen oikeus valita tavoitetasonsa ja päämääränsä, joihin se pyrkii suhteissaan EU:hun; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että itäistä kumppanuutta käsittelevässä huippukokouksessa 15. joulukuuta 2021 vahvistettiin kunkin kumppanin täysivaltainen oikeus valita tavoitetasonsa ja päämääränsä, joihin se pyrkii suhteissaan EU:hun;

| G. | ottaa huomioon, että vuoden 2021 itäisen kumppanuuden huippukokouksessa lisättiin pyrkimyksiä vahvistaa selviytymiskykyä, lujittaa strategista viestintää ja disinformaation torjuntaa sekä edistää turvallisuutta ja kybervuoropuhelua ja yhteistyötä YTPP:n aloilla; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vuoden 2021 itäisen kumppanuuden huippukokouksessa lisättiin pyrkimyksiä vahvistaa selviytymiskykyä, lujittaa strategista viestintää ja disinformaation torjuntaa sekä edistää turvallisuutta ja kybervuoropuhelua ja yhteistyötä YTPP:n aloilla;

| H. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjää lukuun ottamatta jokaisen itäisen kumppanuuden maan alueella käydään alueellista konfliktia, joka on Venäjän järjestämä tai johon se osallistuu; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjää lukuun ottamatta jokaisen itäisen kumppanuuden maan alueella käydään alueellista konfliktia, joka on Venäjän järjestämä tai johon se osallistuu;

| I. | ottaa huomioon, että Venäjän parlamentin molemmat kamarit – liittoneuvosto ja valtionduuma – hyväksyivät 22. helmikuuta 2022 yksimielisesti Ukrainan separatistialueiden Donetskin ja Luhanskin tunnustamisen itsenäisiksi valtioiksi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Venäjän parlamentin molemmat kamarit – liittoneuvosto ja valtionduuma – hyväksyivät 22. helmikuuta 2022 yksimielisesti Ukrainan separatistialueiden Donetskin ja Luhanskin tunnustamisen itsenäisiksi valtioiksi;

| J. | ottaa huomioon, että Venäjän parlamentti äänesti 23. helmikuuta 2022 sen puolesta, että presidentti Putin voi käyttää Venäjän armeijaa maan ulkopuolella separatistien tukemiseen Ukrainassa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Venäjän parlamentti äänesti 23. helmikuuta 2022 sen puolesta, että presidentti Putin voi käyttää Venäjän armeijaa maan ulkopuolella separatistien tukemiseen Ukrainassa;

| K. | ottaa huomioon, että Venäjän presidentti Vladimir Putin ilmoitti 24. helmikuuta 2022 ennakkoon tallennetussa televisiolähetyksessä, että hän oli määrännyt ”sotilaallisen erityisoperaation” Itä-Ukrainassa; ottaa huomioon, että hetkiä myöhemmin ohjuksilla iskettiin kymmeniin kaupunkeihin eri puolilla maata, myös Ukrainan pääkaupunkiin; ottaa huomioon, että joukot ja panssaroidut ajoneuvot ylittivät aamulla rajan Itä-Ukrainaan Venäjän rajalta, pohjoisessa Valko-Venäjältä ja Venäjän laittomasti itseensä liittämältä Krimin alueelta etelästä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Venäjän presidentti Vladimir Putin ilmoitti 24. helmikuuta 2022 ennakkoon tallennetussa televisiolähetyksessä, että hän oli määrännyt ”sotilaallisen erityisoperaation” Itä-Ukrainassa; ottaa huomioon, että hetkiä myöhemmin ohjuksilla iskettiin kymmeniin kaupunkeihin eri puolilla maata, myös Ukrainan pääkaupunkiin; ottaa huomioon, että joukot ja panssaroidut ajoneuvot ylittivät aamulla rajan Itä-Ukrainaan Venäjän rajalta, pohjoisessa Valko-Venäjältä ja Venäjän laittomasti itseensä liittämältä Krimin alueelta etelästä;

| L. | ottaa huomioon, että presidentti Putin päätti 27. helmikuuta 2022 asettaa Venäjän ydin- ja ohjusjoukot korkeimpaan taisteluvalmiuteen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että presidentti Putin päätti 27. helmikuuta 2022 asettaa Venäjän ydin- ja ohjusjoukot korkeimpaan taisteluvalmiuteen;

| M. | ottaa huomioon, että 24. helmikuuta 2022 Venäjä, joka oli koonnut yli 200 000 sotilasta Ukrainan rajalle hyökkäysmuodostelmaan ja lisännyt samalla hybridi- ja kybersotatoimiaan Ukrainan vaaleilla valittuja viranomaisia vastaan, käynnisti täysimittaisen hyökkäyksen Ukrainaan sen pohjois-, itä- ja etelärajojen sekä Mustanmeren kautta ja pommitti samalla voimakkaasti siviilialueita käyttämällä ilma- ja merivoimiensa ja aseistuksensa ylivoimaa; ottaa huomioon, että tämä on Euroopan suurin sotilaallinen konflikti sitten toisen maailmansodan; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että 24. helmikuuta 2022 Venäjä, joka oli koonnut yli 200 000 sotilasta Ukrainan rajalle hyökkäysmuodostelmaan ja lisännyt samalla hybridi- ja kybersotatoimiaan Ukrainan vaaleilla valittuja viranomaisia vastaan, käynnisti täysimittaisen hyökkäyksen Ukrainaan sen pohjois-, itä- ja etelärajojen sekä Mustanmeren kautta ja pommitti samalla voimakkaasti siviilialueita käyttämällä ilma- ja merivoimiensa ja aseistuksensa ylivoimaa; ottaa huomioon, että tämä on Euroopan suurin sotilaallinen konflikti sitten toisen maailmansodan;

| N. | ottaa huomioon, että Ukrainan intensiivisten vastarintatoimien alkuun aiheuttamista vastoinkäymisistä huolimatta Venäjän joukot ovat toteuttaneet hyökkäyksiä sekä ilma- ja tykistö-/raketti-iskuja siviilikohteita ja -infrastruktuuria vastaan, tunnetut evakuointikäytävät mukaan luettuina; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Ukrainan intensiivisten vastarintatoimien alkuun aiheuttamista vastoinkäymisistä huolimatta Venäjän joukot ovat toteuttaneet hyökkäyksiä sekä ilma- ja tykistö-/raketti-iskuja siviilikohteita ja -infrastruktuuria vastaan, tunnetut evakuointikäytävät mukaan luettuina;

| O. | ottaa huomioon, että 13. maaliskuuta 2022 Venäjä kärjisti hyökkäyssotaansa Ukrainassa iskuilla suureen sotilastukikohtaan alle 16 kilometrin päässä Puolan rajasta, surmasi ainakin 35 ihmistä ja haavoitti 134:ää ihmistä, mikä lisää jännitteitä alueella; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että 13. maaliskuuta 2022 Venäjä kärjisti hyökkäyssotaansa Ukrainassa iskuilla suureen sotilastukikohtaan alle 16 kilometrin päässä Puolan rajasta, surmasi ainakin 35 ihmistä ja haavoitti 134:ää ihmistä, mikä lisää jännitteitä alueella;

| P. | ottaa huomioon, että presidentti Putinin Venäjä jatkaa joihinkin itäisen kumppanuuden maihin kohdistuvaa hyökkäyssotaa ja jatkuvaa hybridisotaa, jonka taustalla on kaikkialla läsnä oleva uhka alueellisesta voimankäytöstä, aseellisesta aggressiosta ja laittomasta miehityksestä tarkoituksena pitää maat poliittisesti heikkoina ja epätasapainoisina ja sidottuina Moskovan itse määrittelemään vaikutuspiiriin, millä käytännössä jätetään huomiotta itäisen kumppanuuden maiden itsenäinen oikeus alueelliseen koskemattomuuteen ja oikeus valita omat liittoutumansa Helsingin päätösasiakirjaan (1975), Pariisin peruskirjaan (1990) sekä Istanbulin asiakirjaan (1999) ja Astanan julistukseen (2010) kirjattujen Etyj:n asianmukaisten periaatteiden vastaisesti; ottaa huomioon, että Venäjän aggressiiviset toimet ja sen pyrkimykset heikentää eurooppalaista turvallisuusjärjestystä aiheuttavat epävakautta sekä alueella että sen ulkopuolella ja niiden tarkoituksena on myös heikentää ja rapauttaa EU:n roolia alueella; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että presidentti Putinin Venäjä jatkaa joihinkin itäisen kumppanuuden maihin kohdistuvaa hyökkäyssotaa ja jatkuvaa hybridisotaa, jonka taustalla on kaikkialla läsnä oleva uhka alueellisesta voimankäytöstä, aseellisesta aggressiosta ja laittomasta miehityksestä tarkoituksena pitää maat poliittisesti heikkoina ja epätasapainoisina ja sidottuina Moskovan itse määrittelemään vaikutuspiiriin, millä käytännössä jätetään huomiotta itäisen kumppanuuden maiden itsenäinen oikeus alueelliseen koskemattomuuteen ja oikeus valita omat liittoutumansa Helsingin päätösasiakirjaan (1975), Pariisin peruskirjaan (1990) sekä Istanbulin asiakirjaan (1999) ja Astanan julistukseen (2010) kirjattujen Etyj:n asianmukaisten periaatteiden vastaisesti; ottaa huomioon, että Venäjän aggressiiviset toimet ja sen pyrkimykset heikentää eurooppalaista turvallisuusjärjestystä aiheuttavat epävakautta sekä alueella että sen ulkopuolella ja niiden tarkoituksena on myös heikentää ja rapauttaa EU:n roolia alueella;

| Q. | ottaa huomioon, että Venäjän suora sotilaallinen hyökkäys Georgiaa vastaan vuonna 2008 ja sen jälkeen tapahtunut miehitys, joka koskee 20:tä prosenttia Georgian alueesta, Venäjän hyökkäys Krimille ja sen väliaikainen miehitys ja laiton liittäminen Venäjään vuonna 2014 sekä Venäjän tuki separatisteille Donetskin ja Luhanskin alueella ovat horjuttaneet alueen vakautta ja toimineet ennakkotapauksena, joka johti Venäjän sotaan Ukrainaa vastaan sekä Georgian ja Ukrainan itsemääräämisoikeuden, itsenäisyyden, yhtenäisyyden ja alueellisen koskemattomuuden selviin loukkauksiin; ottaa huomioon, että EU on tuominnut jyrkästi nämä toimet ja toistanut vakaasti päätöksensä olla tunnustamatta Venäjän laittomasti itseensä liittämiä ja miehittämiä alueita, joita se on käyttänyt käynnistääkseen hyökkäyksen joitakin itäisen kumppanuuden maita vastaan, mikä on johtanut siihen, että jäsenvaltiot ja EU toteuttavat erilaisia rajoittavia toimenpiteitä; ottaa huomioon, että Venäjän toimet ovat osoittaneet, että Venäjä torjuu assosioituneiden itäisen kumppanuuden pyrkimykset liittyä EU:hun ja Natoon ja että se on päättänyt estää ja torjua kaikki pyrkimykset tukea demokraattista kehitystä alueella, jota se pitää ”lähiulkomainaan”; ottaa huomioon, että Kremlissä katsotaan edelleen, että ”lähiulkomaa” tarkoittaa Venäjän etupiiriä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Venäjän suora sotilaallinen hyökkäys Georgiaa vastaan vuonna 2008 ja sen jälkeen tapahtunut miehitys, joka koskee 20:tä prosenttia Georgian alueesta, Venäjän hyökkäys Krimille ja sen väliaikainen miehitys ja laiton liittäminen Venäjään vuonna 2014 sekä Venäjän tuki separatisteille Donetskin ja Luhanskin alueella ovat horjuttaneet alueen vakautta ja toimineet ennakkotapauksena, joka johti Venäjän sotaan Ukrainaa vastaan sekä Georgian ja Ukrainan itsemääräämisoikeuden, itsenäisyyden, yhtenäisyyden ja alueellisen koskemattomuuden selviin loukkauksiin; ottaa huomioon, että EU on tuominnut jyrkästi nämä toimet ja toistanut vakaasti päätöksensä olla tunnustamatta Venäjän laittomasti itseensä liittämiä ja miehittämiä alueita, joita se on käyttänyt käynnistääkseen hyökkäyksen joitakin itäisen kumppanuuden maita vastaan, mikä on johtanut siihen, että jäsenvaltiot ja EU toteuttavat erilaisia rajoittavia toimenpiteitä; ottaa huomioon, että Venäjän toimet ovat osoittaneet, että Venäjä torjuu assosioituneiden itäisen kumppanuuden pyrkimykset liittyä EU:hun ja Natoon ja että se on päättänyt estää ja torjua kaikki pyrkimykset tukea demokraattista kehitystä alueella, jota se pitää ”lähiulkomainaan”; ottaa huomioon, että Kremlissä katsotaan edelleen, että ”lähiulkomaa” tarkoittaa Venäjän etupiiriä;

| R. | ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on tuonut esiin merkittäviä haavoittuvuuksia jäsenvaltioiden ja EU:hun pyrkivien maiden, erityisesti Itämeren ja Mustanmeren alueiden maiden, turvallisuudessa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on tuonut esiin merkittäviä haavoittuvuuksia jäsenvaltioiden ja EU:hun pyrkivien maiden, erityisesti Itämeren ja Mustanmeren alueiden maiden, turvallisuudessa;

| S. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjä on avustanut ja tukenut Venäjän hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan ja antanut Venäjän asevoimille mahdollisuuden pitää viikon pituisia sotaharjoituksia Valko-Venäjän alueella ennen kuin sen salli käyttää aluettaan tukikohtana hyökkäykselle Ukrainaan; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjä on avustanut ja tukenut Venäjän hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan ja antanut Venäjän asevoimille mahdollisuuden pitää viikon pituisia sotaharjoituksia Valko-Venäjän alueella ennen kuin sen salli käyttää aluettaan tukikohtana hyökkäykselle Ukrainaan;

| T. | ottaa huomioon, että syyskuussa 2021 Venäjän yhteiseen Zapad-sotaharjoitukseen Valko-Venäjän ja useiden muiden Venäjän johtaman kollektiivisen turvallisuuden sopimusjärjestön (CSTO) maiden kanssa osallistui jopa 200 000 sotilasta, jotka harjoittelivat kansannousun tukahduttamista, kaupunkisodankäyntiä ja kyberhyökkäyksiä epäsuorana voimannäyttönä; ottaa huomioon, että Venäjä ja Valko-Venäjä pitävät säännöllisesti yhteisiä sotilasharjoituksia ja ovat sopineet yhteisestä sotilasdoktriinista; ottaa huomioon, että Venäjän ja Valko-Venäjän vuoden 2022 yhteinen sotilasharjoitus osoitti, että Venäjä paikkaa nopeasti sotilaallisten voimavarojensa puutteita samalla kun se pyrkii yhä enemmän syventämään poliittisia ja sotilaallisia suhteitaan CSTO-maihin; ottaa huomioon, että nämä sotaharjoitukset osoittautuivat koulutukseksi Ukrainaan myöhemmin kohdistunutta hyökkäystä ja sotaa varten; ottaa huomioon, että Venäjän Valko-Venäjälle sijoittamat joukot uhkaavat Ukrainaa, Puolaa, Liettuaa ja koko Eurooppaa ja voivat olla osa lopullista suunnitelmaa Valko-Venäjän alistamiseksi ja miehittämiseksi; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että syyskuussa 2021 Venäjän yhteiseen Zapad-sotaharjoitukseen Valko-Venäjän ja useiden muiden Venäjän johtaman kollektiivisen turvallisuuden sopimusjärjestön (CSTO) maiden kanssa osallistui jopa 200 000 sotilasta, jotka harjoittelivat kansannousun tukahduttamista, kaupunkisodankäyntiä ja kyberhyökkäyksiä epäsuorana voimannäyttönä; ottaa huomioon, että Venäjä ja Valko-Venäjä pitävät säännöllisesti yhteisiä sotilasharjoituksia ja ovat sopineet yhteisestä sotilasdoktriinista; ottaa huomioon, että Venäjän ja Valko-Venäjän vuoden 2022 yhteinen sotilasharjoitus osoitti, että Venäjä paikkaa nopeasti sotilaallisten voimavarojensa puutteita samalla kun se pyrkii yhä enemmän syventämään poliittisia ja sotilaallisia suhteitaan CSTO-maihin; ottaa huomioon, että nämä sotaharjoitukset osoittautuivat koulutukseksi Ukrainaan myöhemmin kohdistunutta hyökkäystä ja sotaa varten; ottaa huomioon, että Venäjän Valko-Venäjälle sijoittamat joukot uhkaavat Ukrainaa, Puolaa, Liettuaa ja koko Eurooppaa ja voivat olla osa lopullista suunnitelmaa Valko-Venäjän alistamiseksi ja miehittämiseksi;

| U. | ottaa huomioon, että pyrkiessään pysymään vallassa Aljaksandr Lukashenkan laiton hallinto on tiivistänyt suhteitaan Putinin Venäjään, suostunut läheisempään integraatioon ja Venäjän joukkojen pääsyyn Valko-Venäjän ja Ukrainan rajalle sekä tarjoaa logistista ja sotilaallista tukea venäläisjoukoille, jotka käyvät hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että pyrkiessään pysymään vallassa Aljaksandr Lukashenkan laiton hallinto on tiivistänyt suhteitaan Putinin Venäjään, suostunut läheisempään integraatioon ja Venäjän joukkojen pääsyyn Valko-Venäjän ja Ukrainan rajalle sekä tarjoaa logistista ja sotilaallista tukea venäläisjoukoille, jotka käyvät hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan;

| V. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjä on syyllinen Ukrainaa vastaan käytyyn hyökkäyssotaan, kun se on sallinut Venäjän hyökkäyksen Valko-Venäjän alueelta ja tukenut sitä, mikä on selvästi osoittanut sen poliittisen sitoutumisen ja saanut aikaan vahvan ja tehostetun EU:n pakotejärjestelyn Valko-Venäjää vastaan; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjä on syyllinen Ukrainaa vastaan käytyyn hyökkäyssotaan, kun se on sallinut Venäjän hyökkäyksen Valko-Venäjän alueelta ja tukenut sitä, mikä on selvästi osoittanut sen poliittisen sitoutumisen ja saanut aikaan vahvan ja tehostetun EU:n pakotejärjestelyn Valko-Venäjää vastaan;

| W. | toteaa, että Aljaksandr Lukašenkan laitonta hallintoa ei pitäisi ottaa mukaan mihinkään turvallisuus- ja puolustusalan yhteistyöhön, koska mahdollisia toimia voitaisiin käyttää EU:n jäsenvaltioita vastaan tai Valko-Venäjän kansan sortamiseen; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että Aljaksandr Lukašenkan laitonta hallintoa ei pitäisi ottaa mukaan mihinkään turvallisuus- ja puolustusalan yhteistyöhön, koska mahdollisia toimia voitaisiin käyttää EU:n jäsenvaltioita vastaan tai Valko-Venäjän kansan sortamiseen;

| X. | ottaa huomioon, että laajamittaista vaalivilppiä vastaan järjestettyjen joukkomielenosoitusten jälkeen Valko-Venäjän hallinto on lisännyt kotimaisia ja väkivaltaisia tukahduttamistoimia, jotka kohdistuvat suureen osaan demokraattista yhteiskuntaa tavoittelevista Valko-Venäjän kansalaisista, ja luopunut tavoitteestaan edistää parempia suhteita EU:hun; ottaa huomioon, että Valko-Venäjä on kumonnut demokratisoitumiskehityksen ja pyrkinyt välineellistämään muuttajia EU:n ja Valko-Venäjän rajalla vallitsevan kriisin yhteydessä ja että se jatkaa vapauttamiseen tähtäävien sisäisten pyrkimysten kitkemistä sekä EU:n jäsenvaltioiden epävakauden ja hajanaisuuden edistämistä tavoitteenaan poistaa raa’asta sorrosta vastuussa oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvat EU:n kohdennetut pakotteet; ottaa huomioon, että Lukašenkan hallinto uhkaa alueellista vakautta käymällä hybridisotaa ja että pakottaessaan Ryanairin lennon laskeutumaan Minskiin se vaaransi lentoturvallisuuden, mikä johti EU:n määräämiin pakotteisiin; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että laajamittaista vaalivilppiä vastaan järjestettyjen joukkomielenosoitusten jälkeen Valko-Venäjän hallinto on lisännyt kotimaisia ja väkivaltaisia tukahduttamistoimia, jotka kohdistuvat suureen osaan demokraattista yhteiskuntaa tavoittelevista Valko-Venäjän kansalaisista, ja luopunut tavoitteestaan edistää parempia suhteita EU:hun; ottaa huomioon, että Valko-Venäjä on kumonnut demokratisoitumiskehityksen ja pyrkinyt välineellistämään muuttajia EU:n ja Valko-Venäjän rajalla vallitsevan kriisin yhteydessä ja että se jatkaa vapauttamiseen tähtäävien sisäisten pyrkimysten kitkemistä sekä EU:n jäsenvaltioiden epävakauden ja hajanaisuuden edistämistä tavoitteenaan poistaa raa’asta sorrosta vastuussa oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvat EU:n kohdennetut pakotteet; ottaa huomioon, että Lukašenkan hallinto uhkaa alueellista vakautta käymällä hybridisotaa ja että pakottaessaan Ryanairin lennon laskeutumaan Minskiin se vaaransi lentoturvallisuuden, mikä johti EU:n määräämiin pakotteisiin;

| Y. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjä hyväksyi 27. helmikuuta 2022 uuden perustuslain, jossa luovuttiin maan asemasta ydinaseettomana maana; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjä hyväksyi 27. helmikuuta 2022 uuden perustuslain, jossa luovuttiin maan asemasta ydinaseettomana maana;

| Z. | ottaa huomioon, että Venäjän päätettyä virallisesti tunnustaa Luhanskin ja Donetskin kansantasavallat 21. helmikuuta 2022 Venäjän presidentti Vladimir Putin ilmoitti, että Minskin sopimuksia ”ei enää ollut olemassa” ja että niiden romahdus oli Ukrainan syytä; ottaa huomioon, että Normandia-ryhmä ja Minsk I & II -sopimukset ovat toistaiseksi olleet tehottomia eikä niiden avulla ole onnistuttu lopettamaan Ukrainan sekä Venäjän tukemien joukkojen ja laittomien aseistettujen ryhmien välisiä vihollisuuksia joillakin tietyillä Ukrainaan kuuluvien Donetskin ja Luhanskin alueiden seuduilla; ottaa huomioon, että Normandia-ryhmän ja Minskin I & II -sopimusten tulevaisuus on erittäin epävarma, sillä Ukrainan kansainvälinen aseellinen konflikti on tappanut tuhansia ihmisiä ja pakottanut noin 10 miljoonaa ihmistä siirtymään kotiseudultaan ja yli neljä miljoonaa pakolaisiksi; ottaa huomioon, että päivittäiset tykistöiskut ja aseelliset taistelut haavoittavat ja tappavat edelleen ihmisiä; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että Venäjän päätettyä virallisesti tunnustaa Luhanskin ja Donetskin kansantasavallat 21. helmikuuta 2022 Venäjän presidentti Vladimir Putin ilmoitti, että Minskin sopimuksia ”ei enää ollut olemassa” ja että niiden romahdus oli Ukrainan syytä; ottaa huomioon, että Normandia-ryhmä ja Minsk I & II -sopimukset ovat toistaiseksi olleet tehottomia eikä niiden avulla ole onnistuttu lopettamaan Ukrainan sekä Venäjän tukemien joukkojen ja laittomien aseistettujen ryhmien välisiä vihollisuuksia joillakin tietyillä Ukrainaan kuuluvien Donetskin ja Luhanskin alueiden seuduilla; ottaa huomioon, että Normandia-ryhmän ja Minskin I & II -sopimusten tulevaisuus on erittäin epävarma, sillä Ukrainan kansainvälinen aseellinen konflikti on tappanut tuhansia ihmisiä ja pakottanut noin 10 miljoonaa ihmistä siirtymään kotiseudultaan ja yli neljä miljoonaa pakolaisiksi; ottaa huomioon, että päivittäiset tykistöiskut ja aseelliset taistelut haavoittavat ja tappavat edelleen ihmisiä;

| AA. | ottaa huomioon, että itäisiin naapurimaihin kohdistuvat uhat eivät koske ainoastaan Venäjän käytöstä ja toimia vaan kattavat myös monenlaisia uhkia, joihin kuuluvat muiden autoritaaristen hallintojen vaikutus, terrorismi, järjestäytynyt rikollisuus, ihmiskauppa, korruptio, laittoman muuttoliikkeen välineellistäminen, disinformaatio, ilmastonmuutos, kyberhyökkäykset, joukkotuhoaseiden leviäminen, sotilaallisesta konfliktista aiheutuva ympäristön pilaantuminen, energiatoimitusten käyttö aseena, hybdriditoimet ja lukuisat muut uhat alueen yhteiskuntien yhteenkuuluvuudelle; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että itäisiin naapurimaihin kohdistuvat uhat eivät koske ainoastaan Venäjän käytöstä ja toimia vaan kattavat myös monenlaisia uhkia, joihin kuuluvat muiden autoritaaristen hallintojen vaikutus, terrorismi, järjestäytynyt rikollisuus, ihmiskauppa, korruptio, laittoman muuttoliikkeen välineellistäminen, disinformaatio, ilmastonmuutos, kyberhyökkäykset, joukkotuhoaseiden leviäminen, sotilaallisesta konfliktista aiheutuva ympäristön pilaantuminen, energiatoimitusten käyttö aseena, hybdriditoimet ja lukuisat muut uhat alueen yhteiskuntien yhteenkuuluvuudelle;

| AB. | katsoo, että hybridiuhat yhdistävät järjestelmällisesti informaatiosodankäynnin, hajautettujen joukkojen toiminnan, laajamittaiset kyberiskut sekä yhä laajemmin käytettävät merenpohjasta aina avaruuteen saakka kehitteillä olevat ja murrokselliset teknologiat, joissa käytetään kehittynyttä sukelluskalustoa ja avaruudesta tapahtuvaa seurantaa ja ohjusjärjestelmiä, jotka tulevat mahdollisiksi kehittyneen tekoälyn, kvanttitietokoneiden, droonien parviälytekniikan, kyberhyökkäysvalmiuksien, hypersoonisten ohjusjärjestelmien sekä nanoteknologian ja biosodankäynnin ansiosta; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että hybridiuhat yhdistävät järjestelmällisesti informaatiosodankäynnin, hajautettujen joukkojen toiminnan, laajamittaiset kyberiskut sekä yhä laajemmin käytettävät merenpohjasta aina avaruuteen saakka kehitteillä olevat ja murrokselliset teknologiat, joissa käytetään kehittynyttä sukelluskalustoa ja avaruudesta tapahtuvaa seurantaa ja ohjusjärjestelmiä, jotka tulevat mahdollisiksi kehittyneen tekoälyn, kvanttitietokoneiden, droonien parviälytekniikan, kyberhyökkäysvalmiuksien, hypersoonisten ohjusjärjestelmien sekä nanoteknologian ja biosodankäynnin ansiosta;

| AC. | katsoo, että Venäjän mahdollisuuksia laajentaa kemiallisten ja biologisten aseiden sekä säteily- ja ydinaseiden käyttöä ei voida jättää huomiotta; ottaa huomioon, että EU on ollut huolissaan maailmanlaajuisen aseriisunnan, asesulun ja asevalvonnan rakenteen rapautumisesta; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että Venäjän mahdollisuuksia laajentaa kemiallisten ja biologisten aseiden sekä säteily- ja ydinaseiden käyttöä ei voida jättää huomiotta; ottaa huomioon, että EU on ollut huolissaan maailmanlaajuisen aseriisunnan, asesulun ja asevalvonnan rakenteen rapautumisesta;

| AD. | ottaa huomioon, että Venäjän joukot tekivät sotilaallisia iskuja Tšernobylin ja Zaporižžjan ydinvoimaloihin, ottivat voimalat hallintaansa ja pitivät niiden henkilöstöä panttivankeina useiden viikkojen ajan, ja Kansainvälistä atomienergiajärjestöä on estetty saamasta näistä laitoksista lähetettyjä tietoja ja valvomasta ydinmateriaalia; ottaa huomioon, että Ukrainan muut ydinvoimalat voivat olla kohteena, jos vihollisuudet jatkuvat; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että Venäjän joukot tekivät sotilaallisia iskuja Tšernobylin ja Zaporižžjan ydinvoimaloihin, ottivat voimalat hallintaansa ja pitivät niiden henkilöstöä panttivankeina useiden viikkojen ajan, ja Kansainvälistä atomienergiajärjestöä on estetty saamasta näistä laitoksista lähetettyjä tietoja ja valvomasta ydinmateriaalia; ottaa huomioon, että Ukrainan muut ydinvoimalat voivat olla kohteena, jos vihollisuudet jatkuvat;

| AE. | ottaa huomioon, että Moskova käynnisti disinformaatiokampanjan, jossa väitetään, että Yhdysvallat kehittää biologisia aseita Ukrainassa; ottaa huomioon, että Kiinan ulkoministeriö on tukenut Venäjän väitteitä; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että Moskova käynnisti disinformaatiokampanjan, jossa väitetään, että Yhdysvallat kehittää biologisia aseita Ukrainassa; ottaa huomioon, että Kiinan ulkoministeriö on tukenut Venäjän väitteitä;

| AF. | ottaa huomioon, että Venäjä pyysi YK:n turvallisuusneuvoston kokousta keskustelemaan biologisten aseiden käyttöä koskevista syytöksistään; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että Venäjä pyysi YK:n turvallisuusneuvoston kokousta keskustelemaan biologisten aseiden käyttöä koskevista syytöksistään;

| AG. | ottaa huomioon, että Venäjän virallisella disinformaatiokampanjalla saatetaan luoda perusteita biologisten aseiden käytölle; ottaa huomioon, että biologisiin aseisiin liittyvä disinformaatio voi olla tekosyy niiden mahdolliselle käytölle; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että Venäjän virallisella disinformaatiokampanjalla saatetaan luoda perusteita biologisten aseiden käytölle; ottaa huomioon, että biologisiin aseisiin liittyvä disinformaatio voi olla tekosyy niiden mahdolliselle käytölle;

| AH. | ottaa huomioon, että Venäjän rahoittamat disinformaatiokampanjat ja hybridihäirintä uhkaavat oikeusvaltion kehitystä, demokraattisia instituutioita ja itäisen kumppanuuden maiden eurooppalaista tulevaisuutta; ottaa huomioon, että disinformaatio johtaa harhaan itäisen kumppanuuden maiden väestöä, levittää epäluottamusta demokraattisiin prosesseihin ja perinteiseen mediaan, polarisoi yhteiskuntia, heikentää ihmisoikeuksia ja huonontaa vähemmistöjen ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien oloja ja on yleisesti heikentänyt itäisen kumppanuuden maiden sisäistä turvallisuutta; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että Venäjän rahoittamat disinformaatiokampanjat ja hybridihäirintä uhkaavat oikeusvaltion kehitystä, demokraattisia instituutioita ja itäisen kumppanuuden maiden eurooppalaista tulevaisuutta; ottaa huomioon, että disinformaatio johtaa harhaan itäisen kumppanuuden maiden väestöä, levittää epäluottamusta demokraattisiin prosesseihin ja perinteiseen mediaan, polarisoi yhteiskuntia, heikentää ihmisoikeuksia ja huonontaa vähemmistöjen ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien oloja ja on yleisesti heikentänyt itäisen kumppanuuden maiden sisäistä turvallisuutta;

| AI. | ottaa huomioon, että Venäjä pyrkii purkamaan ja rakentamaan uudelleen Euroopan turvallisuusjärjestelmän ja vaatii transatlanttiselta yhteisöltä lupauksia siitä, että Ukrainaa ja Georgiaa ei hyväksytä Natoon ja että Naton joukot vedettäisiin pois joistakin EU:n jäsenvaltioista, mikä rikkoisi Euroopan turvallisuuden perusperiaatteita, joista on sovittu eurooppalaisten maiden, myös Venäjän, kesken; ottaa huomioon, että se, että venäläiset joukot hyökkäsivät Ukrainaan Valko-Venäjän alueen kautta tukeakseen Venäjän hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan, osoittaa, millaisia toimia Venäjä vaatii liittolaisiltaan, ja muodostaa edelleen vakavan uhan Puolalle, Baltian maille, muille itäisen kumppanuuden maille ja koko Euroopalle; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että Venäjä pyrkii purkamaan ja rakentamaan uudelleen Euroopan turvallisuusjärjestelmän ja vaatii transatlanttiselta yhteisöltä lupauksia siitä, että Ukrainaa ja Georgiaa ei hyväksytä Natoon ja että Naton joukot vedettäisiin pois joistakin EU:n jäsenvaltioista, mikä rikkoisi Euroopan turvallisuuden perusperiaatteita, joista on sovittu eurooppalaisten maiden, myös Venäjän, kesken; ottaa huomioon, että se, että venäläiset joukot hyökkäsivät Ukrainaan Valko-Venäjän alueen kautta tukeakseen Venäjän hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan, osoittaa, millaisia toimia Venäjä vaatii liittolaisiltaan, ja muodostaa edelleen vakavan uhan Puolalle, Baltian maille, muille itäisen kumppanuuden maille ja koko Euroopalle;

| AJ. | ottaa huomioon, että EU, Nato ja niiden jäsenvaltiot kannattavat rauhanomaista diplomaattista ratkaisua, joka johtaisi siihen, että Venäjä lopettaisi välittömästi kaikki sotilaalliset toimet Ukrainassa ja vetäisi ehdoitta kaikki joukot ja sotilaallisen kaluston Ukrainan koko kansainvälisesti tunnustetulta alueelta ja että jäsenvaltiot pyrkisivät parantamaan Ukrainan selviytymis- ja puolustautumiskykyä; ottaa huomioon, että Venäjä on tietoisesti ja tarkoituksella jättänyt Euroopan unionin huomiotta Ukrainan tilannetta koskevassa vuoropuhelussa ja neuvotteluissa, vaikka kyse on EU:n turvallisuudesta; ottaa huomioon, että keskustelua Euroopasta ei voida käydä ilman Euroopan valtioita; ottaa huomioon, että Etyj on ainoa eurooppalainen organisaatio, joka kerää yhteen kaikki Euroopan valtiot, myös Venäjän, Keski-Aasian ja transatlanttiset kumppanit; ottaa huomioon, että Etyj on edelleen sopiva kehys keskusteluille Euroopan turvallisuusrakenteiden vahvistamisesta kaikkien osapuolten edun mukaisesti; panee merkille merkittävät pyrkimykset pitää yllä tiivistä yhteistyötä EU:n, sen jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltain välillä sekä jäsenvaltioiden kesken Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan osalta; ottaa huomioon, että tiiviit kahdenväliset neuvottelut meneillään olevasta Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan eivät ole johtaneet minkäänlaiseen läpimurtoon kohti kriisin kestävää ratkaisua; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että EU, Nato ja niiden jäsenvaltiot kannattavat rauhanomaista diplomaattista ratkaisua, joka johtaisi siihen, että Venäjä lopettaisi välittömästi kaikki sotilaalliset toimet Ukrainassa ja vetäisi ehdoitta kaikki joukot ja sotilaallisen kaluston Ukrainan koko kansainvälisesti tunnustetulta alueelta ja että jäsenvaltiot pyrkisivät parantamaan Ukrainan selviytymis- ja puolustautumiskykyä; ottaa huomioon, että Venäjä on tietoisesti ja tarkoituksella jättänyt Euroopan unionin huomiotta Ukrainan tilannetta koskevassa vuoropuhelussa ja neuvotteluissa, vaikka kyse on EU:n turvallisuudesta; ottaa huomioon, että keskustelua Euroopasta ei voida käydä ilman Euroopan valtioita; ottaa huomioon, että Etyj on ainoa eurooppalainen organisaatio, joka kerää yhteen kaikki Euroopan valtiot, myös Venäjän, Keski-Aasian ja transatlanttiset kumppanit; ottaa huomioon, että Etyj on edelleen sopiva kehys keskusteluille Euroopan turvallisuusrakenteiden vahvistamisesta kaikkien osapuolten edun mukaisesti; panee merkille merkittävät pyrkimykset pitää yllä tiivistä yhteistyötä EU:n, sen jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltain välillä sekä jäsenvaltioiden kesken Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan osalta; ottaa huomioon, että tiiviit kahdenväliset neuvottelut meneillään olevasta Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan eivät ole johtaneet minkäänlaiseen läpimurtoon kohti kriisin kestävää ratkaisua;

| AK. | ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto ja ulkoasiainneuvosto, mukaan lukien sekä ulkoasiain- että puolustusministerit, kokoontuivat useaan otteeseen keskustelemaan Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyssodasta ja päättämään EU:n strategiasta sen käsittelemiseksi; ottaa huomioon, että EU on vastannut Venäjän federaation sotilaalliseen aggressioon Ukrainaa vastaan lisääntyvillä pakotteilla; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsenten ja varapuheenjohtajan / korkean edustajan välillä käytiin keskusteluja Euroopan turvallisuusarkkitehtuurista Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan valossa; ottaa huomioon, että parlamentin ulkoasiainvaliokunta ja turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta lähettivät tilapäisen valtuuskunnan Ukrainaan 30. tammikuuta – 2. helmikuuta 2022; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto ja ulkoasiainneuvosto, mukaan lukien sekä ulkoasiain- että puolustusministerit, kokoontuivat useaan otteeseen keskustelemaan Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyssodasta ja päättämään EU:n strategiasta sen käsittelemiseksi; ottaa huomioon, että EU on vastannut Venäjän federaation sotilaalliseen aggressioon Ukrainaa vastaan lisääntyvillä pakotteilla; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsenten ja varapuheenjohtajan / korkean edustajan välillä käytiin keskusteluja Euroopan turvallisuusarkkitehtuurista Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan valossa; ottaa huomioon, että parlamentin ulkoasiainvaliokunta ja turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta lähettivät tilapäisen valtuuskunnan Ukrainaan 30. tammikuuta – 2. helmikuuta 2022;

| AL. | ottaa huomioon, että Etyj on edelleen sopiva kehys keskusteluille Euroopan turvallisuusrakenteiden vahvistamisesta kaikkien osapuolten edun mukaisesti; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että Etyj on edelleen sopiva kehys keskusteluille Euroopan turvallisuusrakenteiden vahvistamisesta kaikkien osapuolten edun mukaisesti;

| AM. | ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltiot ja erityisesti Saksa ovat kasvattaneet huomattavasti puolustusbudjettiaan Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltiot ja erityisesti Saksa ovat kasvattaneet huomattavasti puolustusbudjettiaan Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta;

| AN. | ottaa huomioon, että useat jäsenvaltiot antavat Ukrainalle kahdenvälistä sotilaallista apua Ukrainan asevoimien auttamiseksi Ukrainan suvereniteetin ja alueellisen koskemattomuuden puolustamisessa; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että useat jäsenvaltiot antavat Ukrainalle kahdenvälistä sotilaallista apua Ukrainan asevoimien auttamiseksi Ukrainan suvereniteetin ja alueellisen koskemattomuuden puolustamisessa;

| AO. | panee merkille, että useat EU:n jäsenvaltiot ovat päättäneet vastata myönteisesti puolustustarvikkeita koskeviin Ukrainan pyyntöihin; ottaa huomioon, että Baltian maista ja Puolasta alkaen useat EU:n jäsenvaltiot ovat lähettäneet Ukrainaan aseita avustaakseen Ukrainan asevoimia kehittyneillä aseilla Venäjän miehittäjäjoukkojen torjumiseksi; toteaa, että Liettuan, Puolan ja Ukrainan yhteinen prikaati on suurin eurooppalaisten ja Ukrainan asevoimien välinen koulutus- ja harjoitusrakenne; |
| --- | --- |

AO.

panee merkille, että useat EU:n jäsenvaltiot ovat päättäneet vastata myönteisesti puolustustarvikkeita koskeviin Ukrainan pyyntöihin; ottaa huomioon, että Baltian maista ja Puolasta alkaen useat EU:n jäsenvaltiot ovat lähettäneet Ukrainaan aseita avustaakseen Ukrainan asevoimia kehittyneillä aseilla Venäjän miehittäjäjoukkojen torjumiseksi; toteaa, että Liettuan, Puolan ja Ukrainan yhteinen prikaati on suurin eurooppalaisten ja Ukrainan asevoimien välinen koulutus- ja harjoitusrakenne;

| AP. | ottaa huomioon, että EU hyväksyi Euroopan rauhanrahaston puitteissa kaksi avustustoimenpidettä, joilla edistetään Ukrainan asevoimien valmiuksien ja selviytymiskyvyn vahvistamista ja siviiliväestön suojelemista meneillään olevalta sotilaalliselta hyökkäykseltä; ottaa huomioon, että avustustoimenpiteillä, joiden arvo on yhteensä 1,5 miljardia euroa, rahoitetaan tarvikkeiden ja varusteiden sekä ensimmäistä kertaa myös tappavien tarvikkeiden toimittamista Ukrainan asevoimille; |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että EU hyväksyi Euroopan rauhanrahaston puitteissa kaksi avustustoimenpidettä, joilla edistetään Ukrainan asevoimien valmiuksien ja selviytymiskyvyn vahvistamista ja siviiliväestön suojelemista meneillään olevalta sotilaalliselta hyökkäykseltä; ottaa huomioon, että avustustoimenpiteillä, joiden arvo on yhteensä 1,5 miljardia euroa, rahoitetaan tarvikkeiden ja varusteiden sekä ensimmäistä kertaa myös tappavien tarvikkeiden toimittamista Ukrainan asevoimille;

| AQ. | ottaa huomioon, että marraskuussa 2021 neuvosto ilmoitti 14 uudesta PRY-hankkeesta, jotka koskevat maa-, meri-, ilma-, kyber- ja avaruusturvallisuutta; ottaa huomioon, että PRY-rahoitteinen kyberalan nopean toiminnan ryhmä ilmoitti 22. helmikuuta 2022 kyberturvallisuusasiantuntijoiden lähettämisestä auttamaan ukrainalaisiin yhteisöihin kohdistuvien Venäjän kyberhyökkäysten torjunnassa; |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että marraskuussa 2021 neuvosto ilmoitti 14 uudesta PRY-hankkeesta, jotka koskevat maa-, meri-, ilma-, kyber- ja avaruusturvallisuutta; ottaa huomioon, että PRY-rahoitteinen kyberalan nopean toiminnan ryhmä ilmoitti 22. helmikuuta 2022 kyberturvallisuusasiantuntijoiden lähettämisestä auttamaan ukrainalaisiin yhteisöihin kohdistuvien Venäjän kyberhyökkäysten torjunnassa;

| AR. | katsoo, että äskettäin hyväksytyn strategisen kompassin on tarjottava YTPP:lle poliittiset ja strategiset tavoitteet, valmiudet ja resurssit, joita tarvitaan myönteisen muutoksen aikaansaamiseksi erityisesti sen strategisessa naapurustossa; ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltioiden poliittinen tahto on ratkaisevan tärkeä strategisen kompassin täytäntöönpanossa; ottaa huomioon, että strategisella kompassilla pyritään vaikuttamaan myönteisesti siihen, miten nopeasti ja vakaasti pystymme vastaamaan geopoliittisiin ja maailmanlaajuisiin haasteisiin asettaen etusijalle aidon eurooppalaisen puolustuksen kehittymässä olevia uhkia vastaan; |
| --- | --- |

AR.

katsoo, että äskettäin hyväksytyn strategisen kompassin on tarjottava YTPP:lle poliittiset ja strategiset tavoitteet, valmiudet ja resurssit, joita tarvitaan myönteisen muutoksen aikaansaamiseksi erityisesti sen strategisessa naapurustossa; ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltioiden poliittinen tahto on ratkaisevan tärkeä strategisen kompassin täytäntöönpanossa; ottaa huomioon, että strategisella kompassilla pyritään vaikuttamaan myönteisesti siihen, miten nopeasti ja vakaasti pystymme vastaamaan geopoliittisiin ja maailmanlaajuisiin haasteisiin asettaen etusijalle aidon eurooppalaisen puolustuksen kehittymässä olevia uhkia vastaan;

| AS. | ottaa huomioon, että komissio on hyväksynyt Ukrainalle uuden 1,2 miljardin euron suuruisen makrotaloudellisen hätärahoituspaketin, jolla autetaan maata vastaamaan nykyisiin taloudellisiin ja geopoliittisiin haasteisiin ja Venäjän aggressiivisista toimista johtuviin rahoitustarpeisiin; ottaa huomioon, että komissio aikoo myös myöntää 120 miljoonaa euroa lisärahoitusta Ukrainalle, mikä lisää merkittävästi sen kahdenvälistä apua avustuksina tänä vuonna; ottaa huomioon, että EU jatkaa investointeja Ukrainan tulevaisuuteen talous- ja investointiohjelmalla, jonka tavoitteena on saada tulevina vuosina liikkeelle jopa 6,5 miljardin euron investoinnit; |
| --- | --- |

AS.

ottaa huomioon, että komissio on hyväksynyt Ukrainalle uuden 1,2 miljardin euron suuruisen makrotaloudellisen hätärahoituspaketin, jolla autetaan maata vastaamaan nykyisiin taloudellisiin ja geopoliittisiin haasteisiin ja Venäjän aggressiivisista toimista johtuviin rahoitustarpeisiin; ottaa huomioon, että komissio aikoo myös myöntää 120 miljoonaa euroa lisärahoitusta Ukrainalle, mikä lisää merkittävästi sen kahdenvälistä apua avustuksina tänä vuonna; ottaa huomioon, että EU jatkaa investointeja Ukrainan tulevaisuuteen talous- ja investointiohjelmalla, jonka tavoitteena on saada tulevina vuosina liikkeelle jopa 6,5 miljardin euron investoinnit;

| AT. | ottaa huomioon, että EU ja sen liittolaiset ovat hyväksyneet laaja-alaisia ja ennennäkemättömiä pakote- ja toimenpidepaketteja vastauksena Venäjän hyökkäykseen Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan ja katkaisseet Venäjän pääsyn läntisille pääomamarkkinoille, jäädyttäneet varoja ja kieltäneet kolmen venäläisen pankin liiketoimet sekä sulkeneet keskeiset pankit SWIFT-järjestelmän ulkopuolelle; |
| --- | --- |

AT.

ottaa huomioon, että EU ja sen liittolaiset ovat hyväksyneet laaja-alaisia ja ennennäkemättömiä pakote- ja toimenpidepaketteja vastauksena Venäjän hyökkäykseen Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan ja katkaisseet Venäjän pääsyn läntisille pääomamarkkinoille, jäädyttäneet varoja ja kieltäneet kolmen venäläisen pankin liiketoimet sekä sulkeneet keskeiset pankit SWIFT-järjestelmän ulkopuolelle;

| AU. | ottaa huomioon, että energia-alan pakotteiden vuoksi Venäjän on vaikeampaa ja kalliimpaa parantaa öljynjalostamojaan; ottaa huomioon, että EU on kieltänyt ilma-alusten ja niihin liittyvien laitteiden viennin, myynnin tai toimittamisen venäläisille lentoyhtiöille sekä kaikki niihin liittyvät korjaus-, huolto- ja rahoituspalvelut; ottaa huomioon, että länsi on sulkenut ilmatilan kaikilta venäläisomisteisilta, Venäjälle rekisteröidyiltä tai Venäjän määräysvallassa olevilta ilma-aluksilta; ottaa huomioon, että nämä ilma-alukset eivät enää voi laskeutua EU:n ja sen liittolaisten alueelle, lähteä sieltä tai lentää sen yli; ottaa huomioon, että länsimaat laajentavat kaksikäyttötuotteiden vientivalvontaa rajoittaakseen Venäjän mahdollisuuksia käyttää keskeistä teknologiaa, kuten puolijohteita tai huippuohjelmistoja; ottaa huomioon, että EU on kieltänyt venäläisten diplomaattien ja heihin liittyvien ryhmien ja liikemiesten pääsyn alueelleen sekä Venäjän valtion omistamien tiedotusvälineiden Russia Today ja Sputnik sekä niiden tytäryhtiöiden toiminnan EU:ssa; ottaa huomioon, että EU:n viidenteen pakotepakettiin kuuluu 217 henkilöä ja 18 yhteisöä ja että pakoteluetteloon lisätään hiilen tuontikielto; |
| --- | --- |

AU.

ottaa huomioon, että energia-alan pakotteiden vuoksi Venäjän on vaikeampaa ja kalliimpaa parantaa öljynjalostamojaan; ottaa huomioon, että EU on kieltänyt ilma-alusten ja niihin liittyvien laitteiden viennin, myynnin tai toimittamisen venäläisille lentoyhtiöille sekä kaikki niihin liittyvät korjaus-, huolto- ja rahoituspalvelut; ottaa huomioon, että länsi on sulkenut ilmatilan kaikilta venäläisomisteisilta, Venäjälle rekisteröidyiltä tai Venäjän määräysvallassa olevilta ilma-aluksilta; ottaa huomioon, että nämä ilma-alukset eivät enää voi laskeutua EU:n ja sen liittolaisten alueelle, lähteä sieltä tai lentää sen yli; ottaa huomioon, että länsimaat laajentavat kaksikäyttötuotteiden vientivalvontaa rajoittaakseen Venäjän mahdollisuuksia käyttää keskeistä teknologiaa, kuten puolijohteita tai huippuohjelmistoja; ottaa huomioon, että EU on kieltänyt venäläisten diplomaattien ja heihin liittyvien ryhmien ja liikemiesten pääsyn alueelleen sekä Venäjän valtion omistamien tiedotusvälineiden Russia Today ja Sputnik sekä niiden tytäryhtiöiden toiminnan EU:ssa; ottaa huomioon, että EU:n viidenteen pakotepakettiin kuuluu 217 henkilöä ja 18 yhteisöä ja että pakoteluetteloon lisätään hiilen tuontikielto;

| AV. | ottaa huomioon, että Venäjälle ja Valko-Venäjälle asetetut pakotteet ovat osoitus EU:n jäsenvaltioiden ennennäkemättömästä yhtenäisyydestä ja että ne ovat aiheuttaneet merkittävää taloudellista vahinkoa Venäjän ja Valko-Venäjän talouksien keskeisille pilareille, mikä on tähän mennessä johtanut ruplan väliaikaiseen romahtamiseen, joukkolainojen laiminlyöntien riskin kasvuun, Moskovan pörssin väliaikaiseen sulkemiseen, Venäjän öljykaupan valtaviin leikkauksiin ja Venäjän sulkemiseen monenlaisten kansainvälisten järjestöjen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

AV.

ottaa huomioon, että Venäjälle ja Valko-Venäjälle asetetut pakotteet ovat osoitus EU:n jäsenvaltioiden ennennäkemättömästä yhtenäisyydestä ja että ne ovat aiheuttaneet merkittävää taloudellista vahinkoa Venäjän ja Valko-Venäjän talouksien keskeisille pilareille, mikä on tähän mennessä johtanut ruplan väliaikaiseen romahtamiseen, joukkolainojen laiminlyöntien riskin kasvuun, Moskovan pörssin väliaikaiseen sulkemiseen, Venäjän öljykaupan valtaviin leikkauksiin ja Venäjän sulkemiseen monenlaisten kansainvälisten järjestöjen ulkopuolelle;

| AW. | ottaa huomioon, että Venäjän vastaiset pakotteet aiheuttavat todellista vahinkoa ja voivat käynnistää taantuman; ottaa huomioon, että rupla on tilapäisesti romahtanut, joukkovelkakirjojen maksukyvyttömyysriski on kasvanut, Moskovan pörssi on suljettu ja venäläistä öljyä myydään yhä halvemmalla; |
| --- | --- |

AW.

ottaa huomioon, että Venäjän vastaiset pakotteet aiheuttavat todellista vahinkoa ja voivat käynnistää taantuman; ottaa huomioon, että rupla on tilapäisesti romahtanut, joukkovelkakirjojen maksukyvyttömyysriski on kasvanut, Moskovan pörssi on suljettu ja venäläistä öljyä myydään yhä halvemmalla;

| AX. | ottaa huomioon, että Ukraina haki virallisesti EU:n jäsenyyttä 28. helmikuuta 2022 ja että Moldovan tasavalta ja Georgia hakivat sen jälkeen nopeasti EU:n jäsenyyttä 3. maaliskuuta 2022; |
| --- | --- |

AX.

ottaa huomioon, että Ukraina haki virallisesti EU:n jäsenyyttä 28. helmikuuta 2022 ja että Moldovan tasavalta ja Georgia hakivat sen jälkeen nopeasti EU:n jäsenyyttä 3. maaliskuuta 2022;

| AY. | ottaa huomioon, että Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vuoksi jäsenvaltioiden on kohdattava ennennäkemätön määrä siirtymään joutuneita ihmisiä, kun ukrainalaiset pakenevat turvaan; ottaa huomioon, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu odottaa, että pakolaisia on noin 6–8 miljoonaa; ottaa huomioon, että suurin osa pakolaisista on paennut naapureina oleviin EU:n jäsenvaltioihin, erityisesti Puolaan, Romaniaan, Unkariin ja Slovakiaan, sekä Ukrainan jo ennestään hauraaseen naapurimaahan Moldovan tasavaltaan, mikä on johtanut valtavaan paineeseen tarjota uudelleensijoittamista ja apua; ottaa huomioon, että komissio aktivoi EU:n pelastuspalvelumekanismin Ukrainan ja naapurivaltioiden tukemiseksi; ottaa huomioon, että se on hyväksynyt lainsäädäntöehdotuksen koheesiotoimista pakolaisten hyväksi Euroopassa (Care); ottaa huomioon, että siihen sisältyi merkittäviä rahoitusvälineitä, mukaan lukien 500 miljoonaa euroa EU:n talousarviosta, ehdotus täytäntöönpanokauden pidentämisestä niiden varojen osalta, jotka ovat jäsenvaltioiden käytettävissä sisäasioiden rahastoista vuosina 2014–2020, ja sisäasioiden varojen käyttö vuosina 2021–2027; |
| --- | --- |

AY.

ottaa huomioon, että Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vuoksi jäsenvaltioiden on kohdattava ennennäkemätön määrä siirtymään joutuneita ihmisiä, kun ukrainalaiset pakenevat turvaan; ottaa huomioon, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu odottaa, että pakolaisia on noin 6–8 miljoonaa; ottaa huomioon, että suurin osa pakolaisista on paennut naapureina oleviin EU:n jäsenvaltioihin, erityisesti Puolaan, Romaniaan, Unkariin ja Slovakiaan, sekä Ukrainan jo ennestään hauraaseen naapurimaahan Moldovan tasavaltaan, mikä on johtanut valtavaan paineeseen tarjota uudelleensijoittamista ja apua; ottaa huomioon, että komissio aktivoi EU:n pelastuspalvelumekanismin Ukrainan ja naapurivaltioiden tukemiseksi; ottaa huomioon, että se on hyväksynyt lainsäädäntöehdotuksen koheesiotoimista pakolaisten hyväksi Euroopassa (Care); ottaa huomioon, että siihen sisältyi merkittäviä rahoitusvälineitä, mukaan lukien 500 miljoonaa euroa EU:n talousarviosta, ehdotus täytäntöönpanokauden pidentämisestä niiden varojen osalta, jotka ovat jäsenvaltioiden käytettävissä sisäasioiden rahastoista vuosina 2014–2020, ja sisäasioiden varojen käyttö vuosina 2021–2027;

| AZ. | ottaa huomioon, että pian Venäjän hyökkäyksen alkamisen jälkeen Eurooppa-neuvosto sopi yksimielisesti tilapäistä suojelua koskevan direktiivin (34) käyttöönotosta ensimmäistä kertaa, jolloin myönnettiin välittömästi suojeluasema sekä oikeus terveydenhuoltoon, koulutukseen, työhön ja oleskeluun kaikille Ukrainasta pakeneville Ukrainan kansalaisille, pakolaisille ja siellä pitkään oleskelleille henkilöille; |
| --- | --- |

AZ.

ottaa huomioon, että pian Venäjän hyökkäyksen alkamisen jälkeen Eurooppa-neuvosto sopi yksimielisesti tilapäistä suojelua koskevan direktiivin (34) käyttöönotosta ensimmäistä kertaa, jolloin myönnettiin välittömästi suojeluasema sekä oikeus terveydenhuoltoon, koulutukseen, työhön ja oleskeluun kaikille Ukrainasta pakeneville Ukrainan kansalaisille, pakolaisille ja siellä pitkään oleskelleille henkilöille;

| BA. | ottaa huomioon, että kolmen meren aloitteessa kaksitoista EU:n itäisellä ja eteläisellä sivustalla olevaa maata ja noin 112 miljoonaa ihmistä kehittävät yhteistyössä infrastruktuuri-, energia-, liikenne- ja digitaaliverkostoja ja että kyseessä on ratkaisevan tärkeä hanke, jota voidaan laajentaa itäisen kumppanuuden maihin pyrittäessä vahvistamaan niiden kytköksiä EU:n kanssa; |
| --- | --- |

BA.

ottaa huomioon, että kolmen meren aloitteessa kaksitoista EU:n itäisellä ja eteläisellä sivustalla olevaa maata ja noin 112 miljoonaa ihmistä kehittävät yhteistyössä infrastruktuuri-, energia-, liikenne- ja digitaaliverkostoja ja että kyseessä on ratkaisevan tärkeä hanke, jota voidaan laajentaa itäisen kumppanuuden maihin pyrittäessä vahvistamaan niiden kytköksiä EU:n kanssa;

| BB. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti tukee voimakkaasti Krimin tilannetta käsittelevää kansainvälistä foorumia, jonka Ukraina, EU:n jäsenvaltiot ja muut kansainväliset kumppanit käynnistivät elokuussa 2021 Kiovassa kehittääkseen Ukrainan presidentin aloitetta; toteaa, että foorumilla on merkittävä kuulemis- ja koordinointitehtävä ja sen tavoitteena on tehostaa kansainvälisiä toimia Krimin meneillään olevan laittoman miehityksen johdosta, tehdä selväksi, että Krimin liittämistä Venäjään ei tunnusteta, sekä saada Venäjä lopettamaan Krimin miehitys ja Krim palautetuksi rauhanomaisesti Ukrainan hallintaan; ottaa huomioon, että foorumi vastaa Venäjän hyökkäyssotaan lisäämällä kansainvälistä painostusta Kremliä kohtaan, ehkäisemällä uusia oikeuksien loukkauksia ja suojelemalla miehityshallinnon uhreja; |
| --- | --- |

BB.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti tukee voimakkaasti Krimin tilannetta käsittelevää kansainvälistä foorumia, jonka Ukraina, EU:n jäsenvaltiot ja muut kansainväliset kumppanit käynnistivät elokuussa 2021 Kiovassa kehittääkseen Ukrainan presidentin aloitetta; toteaa, että foorumilla on merkittävä kuulemis- ja koordinointitehtävä ja sen tavoitteena on tehostaa kansainvälisiä toimia Krimin meneillään olevan laittoman miehityksen johdosta, tehdä selväksi, että Krimin liittämistä Venäjään ei tunnusteta, sekä saada Venäjä lopettamaan Krimin miehitys ja Krim palautetuksi rauhanomaisesti Ukrainan hallintaan; ottaa huomioon, että foorumi vastaa Venäjän hyökkäyssotaan lisäämällä kansainvälistä painostusta Kremliä kohtaan, ehkäisemällä uusia oikeuksien loukkauksia ja suojelemalla miehityshallinnon uhreja;

| BC. | ottaa huomioon, että Venäjä jatkaa laitonta käytäntöään Venäjän kansalaisuuden pakottamiseksi Ukrainan kansalaisille tilapäisesti miehitetyillä Ukrainaan kuuluvilla Donetskin ja Luhanskin alueilla; |
| --- | --- |

BC.

ottaa huomioon, että Venäjä jatkaa laitonta käytäntöään Venäjän kansalaisuuden pakottamiseksi Ukrainan kansalaisille tilapäisesti miehitetyillä Ukrainaan kuuluvilla Donetskin ja Luhanskin alueilla;

| BD. | ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvosto laati 26. helmikuuta 2022 tekstin, jossa tuomittiin Venäjän hyökkäys Ukrainaan, johon Venäjä käytti veto-oikeutta ja josta Kiina ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat pidättyivät äänestämästä; |
| --- | --- |

BD.

ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvosto laati 26. helmikuuta 2022 tekstin, jossa tuomittiin Venäjän hyökkäys Ukrainaan, johon Venäjä käytti veto-oikeutta ja josta Kiina ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat pidättyivät äänestämästä;

| BE. | ottaa huomioon, että YK:n yleiskokous hyväksyi 2. maaliskuuta 2022 ei-sitovan päätöslauselman, jossa vaadittiin lopettamaan välittömästi Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan; ottaa huomioon, että äänestys hyväksyttiin 140 maan ylivoimaisella enemmistöllä ja 5 maan äänestäessä vastaan 38:n pidättyessä äänestämästä; |
| --- | --- |

BE.

ottaa huomioon, että YK:n yleiskokous hyväksyi 2. maaliskuuta 2022 ei-sitovan päätöslauselman, jossa vaadittiin lopettamaan välittömästi Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan; ottaa huomioon, että äänestys hyväksyttiin 140 maan ylivoimaisella enemmistöllä ja 5 maan äänestäessä vastaan 38:n pidättyessä äänestämästä;

| BF. | ottaa huomioon, että kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjä Karim Khan totesi 16. maaliskuuta 2022 palattuaan vierailulta Ukrainaan, että jos hyökkäyksiä kohdistetaan tarkoituksellisesti siviiliväestöön, niin kyseessä on rikos, jota syyttäjänvirasto voi tutkia ja josta se voi nostaa syytteen; |
| --- | --- |

BF.

ottaa huomioon, että kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjä Karim Khan totesi 16. maaliskuuta 2022 palattuaan vierailulta Ukrainaan, että jos hyökkäyksiä kohdistetaan tarkoituksellisesti siviiliväestöön, niin kyseessä on rikos, jota syyttäjänvirasto voi tutkia ja josta se voi nostaa syytteen;

| BG. | ottaa huomioon, että YK:n yleiskokous äänesti 7. huhtikuuta 2022 Venäjän erottamisesta YK:n ihmisoikeusneuvostosta; |
| --- | --- |

BG.

ottaa huomioon, että YK:n yleiskokous äänesti 7. huhtikuuta 2022 Venäjän erottamisesta YK:n ihmisoikeusneuvostosta;

| BH. | ottaa huomioon, että vastauksena Venäjän ilman edeltävää provokaatiota toteuttamaan ja perusteettomaan hyökkäykseen Ukrainaan helmikuussa 2022 Nato lähetti tuhansia uusia maa-, ilma- ja merisotilaita Naton itäosaan; ottaa huomioon, että Nato on ottanut käyttöön nopean toiminnan joukkoja; |
| --- | --- |

BH.

ottaa huomioon, että vastauksena Venäjän ilman edeltävää provokaatiota toteuttamaan ja perusteettomaan hyökkäykseen Ukrainaan helmikuussa 2022 Nato lähetti tuhansia uusia maa-, ilma- ja merisotilaita Naton itäosaan; ottaa huomioon, että Nato on ottanut käyttöön nopean toiminnan joukkoja;

| BI. | ottaa huomioon, että Nato auttaa koordinoimaan Ukrainan avustuspyyntöjä ja tukee omia liittolaisiaan humanitaarisen ja ei-tappavan avun toimittamisessa; |
| --- | --- |

BI.

ottaa huomioon, että Nato auttaa koordinoimaan Ukrainan avustuspyyntöjä ja tukee omia liittolaisiaan humanitaarisen ja ei-tappavan avun toimittamisessa;

| BJ. | toteaa, että Nato on vahvistanut avoimien ovien politiikkansa; ottaa huomioon, että Nato-liittolaiset asettavat joukkonsa valmiuteen ja lähettävät lisää laivoja ja hävittäjälentokoneita Naton tukikohtiin Itä-Euroopassa, mikä vahvistaa liittouman valmiuksia ja puolustusta; |
| --- | --- |

BJ.

toteaa, että Nato on vahvistanut avoimien ovien politiikkansa; ottaa huomioon, että Nato-liittolaiset asettavat joukkonsa valmiuteen ja lähettävät lisää laivoja ja hävittäjälentokoneita Naton tukikohtiin Itä-Euroopassa, mikä vahvistaa liittouman valmiuksia ja puolustusta;

| BK. | ottaa huomioon, että venäläisiä miehittämättömiä ilma-aluksia on saapunut useiden Nato-jäsenten ilmatilaan ennen kuin ne ovat syöksyneet maahan niiden alueella, mikä on selkeästi loukannut Naton jäsenvaltioiden ilmatilaa; |
| --- | --- |

BK.

ottaa huomioon, että venäläisiä miehittämättömiä ilma-aluksia on saapunut useiden Nato-jäsenten ilmatilaan ennen kuin ne ovat syöksyneet maahan niiden alueella, mikä on selkeästi loukannut Naton jäsenvaltioiden ilmatilaa;

| BL. | ottaa huomioon, että Ukrainan presidentti Zelenskyi ilmoitti 8. maaliskuuta 2022, ettei hän enää aio tavoitella Nato-jäsenyyttä ja että Ukraina on valmis kompromissiin Venäjän hallinnassa olevien Luhanskin ja Donetskin separatistialueiden asemasta Ukrainassa; |
| --- | --- |

BL.

ottaa huomioon, että Ukrainan presidentti Zelenskyi ilmoitti 8. maaliskuuta 2022, ettei hän enää aio tavoitella Nato-jäsenyyttä ja että Ukraina on valmis kompromissiin Venäjän hallinnassa olevien Luhanskin ja Donetskin separatistialueiden asemasta Ukrainassa;

| BM. | katsoo, että EU:n olisi vastattava Kremlin uhkiin paitsi tiukoilla turvallisuustoimilla, kuten aseiden toimittamisella Ukrainaan, jotta sitä autetaan puolustautumaan, niin myös käyttämällä EU:n välineiden pehmeää valtaa, kuten ehdokasvaltion aseman myöntämistä; |
| --- | --- |

BM.

katsoo, että EU:n olisi vastattava Kremlin uhkiin paitsi tiukoilla turvallisuustoimilla, kuten aseiden toimittamisella Ukrainaan, jotta sitä autetaan puolustautumaan, niin myös käyttämällä EU:n välineiden pehmeää valtaa, kuten ehdokasvaltion aseman myöntämistä;

| BN. | katsoo, että YTPP:n on perustuttava yhä tiiviimpään koordinointiin ja yhteistyöhön Naton puolustus- ja pelotepolitiikan ja avoimien ovien politiikan kanssa EU:n jäsenvaltioiden turvallisuusjärjestelyjä täysin kunnioittaen sen lisäksi, että tarvitaan EU:n ja Naton läheistä koordinointia, jotta varmistetaan EU:n strategisen kompassin ja Naton seuraavan strategisen konseptin välinen johdonmukaisuus; ottaa huomioon, että jotkin itäisen kumppanuuden maat ovat pyrkineet liittymään Natoon; |
| --- | --- |

BN.

katsoo, että YTPP:n on perustuttava yhä tiiviimpään koordinointiin ja yhteistyöhön Naton puolustus- ja pelotepolitiikan ja avoimien ovien politiikan kanssa EU:n jäsenvaltioiden turvallisuusjärjestelyjä täysin kunnioittaen sen lisäksi, että tarvitaan EU:n ja Naton läheistä koordinointia, jotta varmistetaan EU:n strategisen kompassin ja Naton seuraavan strategisen konseptin välinen johdonmukaisuus; ottaa huomioon, että jotkin itäisen kumppanuuden maat ovat pyrkineet liittymään Natoon;

| BO. | ottaa huomioon, että Yhdysvallat on vuodesta 2014 lähtien sodan alkuun asti antanut Ukrainalle yli 2,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria turvallisuusapua ja että vuodesta 2021 alkaen sen vuotuiset määrärahat ovat 393 miljoonaa dollaria, joten Ukraina on Euroopan suurin yksittäinen Yhdysvaltain ulkoisen sotilasrahoituksen saaja, kun Yhdysvallat kouluttaa myös neljä Ukrainan armeijan prikaatia joka vuosi; ottaa huomioon, että Yhdysvallat on toimittanut tappavaa kalustoa Ukrainalle ja ilmoittanut viimeksi 800 miljoonan Yhdysvaltain dollarin avustuspaketista, johon sisältyy raskaita aseita, tykistöä, miehittämättömiä ilma-aluksia ja ampumatarvikkeita, minkä vuoksi Yhdysvaltain Ukrainalle antaman turvallisuusavun kokonaismäärä on yli 4 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja se on kasvanut sodan alkamisen jälkeen; |
| --- | --- |

BO.

ottaa huomioon, että Yhdysvallat on vuodesta 2014 lähtien sodan alkuun asti antanut Ukrainalle yli 2,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria turvallisuusapua ja että vuodesta 2021 alkaen sen vuotuiset määrärahat ovat 393 miljoonaa dollaria, joten Ukraina on Euroopan suurin yksittäinen Yhdysvaltain ulkoisen sotilasrahoituksen saaja, kun Yhdysvallat kouluttaa myös neljä Ukrainan armeijan prikaatia joka vuosi; ottaa huomioon, että Yhdysvallat on toimittanut tappavaa kalustoa Ukrainalle ja ilmoittanut viimeksi 800 miljoonan Yhdysvaltain dollarin avustuspaketista, johon sisältyy raskaita aseita, tykistöä, miehittämättömiä ilma-aluksia ja ampumatarvikkeita, minkä vuoksi Yhdysvaltain Ukrainalle antaman turvallisuusavun kokonaismäärä on yli 4 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja se on kasvanut sodan alkamisen jälkeen;

| BP. | ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti ja Ukrainan parlamentti allekirjoittivat 27. tammikuuta 2022 sotilasalan hankintasopimuksen, jolla Ukrainalle toimitetaan investointihankkeita vuosina 2022–2023; ottaa huomioon, että sotilaallisen sopimuksen arvo on yhteensä 1,7 miljardia Englannin puntaa ja että sillä pyritään laajentamaan Ukrainan merivoimien valmiuksia; |
| --- | --- |

BP.

ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti ja Ukrainan parlamentti allekirjoittivat 27. tammikuuta 2022 sotilasalan hankintasopimuksen, jolla Ukrainalle toimitetaan investointihankkeita vuosina 2022–2023; ottaa huomioon, että sotilaallisen sopimuksen arvo on yhteensä 1,7 miljardia Englannin puntaa ja että sillä pyritään laajentamaan Ukrainan merivoimien valmiuksia;

| BQ. | ottaa huomioon, että 9. helmikuuta 2022 lähtien Yhdistyneen kuningaskunnan Ukrainalle antama hätäapu on nyt noussut 400 miljoonaan Englannin puntaan ja että Yhdistynyt kuningaskunta on asettanut tuhat sotilasta valmiustilaan lähetettäväksi Itä-Eurooppaan ukrainalaisten pakolaisten turvallisuuden takaamiseksi; |
| --- | --- |

BQ.

ottaa huomioon, että 9. helmikuuta 2022 lähtien Yhdistyneen kuningaskunnan Ukrainalle antama hätäapu on nyt noussut 400 miljoonaan Englannin puntaan ja että Yhdistynyt kuningaskunta on asettanut tuhat sotilasta valmiustilaan lähetettäväksi Itä-Eurooppaan ukrainalaisten pakolaisten turvallisuuden takaamiseksi;

| BR. | ottaa huomioon, että Yhdistynyt kuningaskunta on tarjonnut valmiuksien kehittämistä ja ei-tappavan voimankäytön koulutusta yli 20 000:lle Ukrainan asevoimien työntekijälle sekä toimittanut puolustusjärjestelmiä; ottaa huomioon, että Yhdistynyt kuningaskunta on myös toimittanut Ukrainalle tappavia aseita; |
| --- | --- |

BR.

ottaa huomioon, että Yhdistynyt kuningaskunta on tarjonnut valmiuksien kehittämistä ja ei-tappavan voimankäytön koulutusta yli 20 000:lle Ukrainan asevoimien työntekijälle sekä toimittanut puolustusjärjestelmiä; ottaa huomioon, että Yhdistynyt kuningaskunta on myös toimittanut Ukrainalle tappavia aseita;

| BS. | ottaa huomioon, että Kanada on käynnistänyt UNIFIER-operaation, sotilaallisen koulutuksen ja yhteistyön ohjelman sekä poliisikoulutuksen avustushankkeen, joissa koulutetaan yhteensä yli 30 000 Ukrainan turvallisuusjoukkojen ja poliisivoimien jäsentä ja toimitetaan taktista kalustoa ja aseita; ottaa huomioon, että tammi- ja huhtikuun 2022 välisenä aikana Kanada osoitti yli 118 miljoonan Kanadan dollarin arvosta sotilaallisia tarvikkeita Ukrainan tukemiseksi ja myönsi Ukrainalle 500 miljoonaa Kanadan dollaria lisää sotilaallista apua varainhoitovuonna 2022–2023; |
| --- | --- |

BS.

ottaa huomioon, että Kanada on käynnistänyt UNIFIER-operaation, sotilaallisen koulutuksen ja yhteistyön ohjelman sekä poliisikoulutuksen avustushankkeen, joissa koulutetaan yhteensä yli 30 000 Ukrainan turvallisuusjoukkojen ja poliisivoimien jäsentä ja toimitetaan taktista kalustoa ja aseita; ottaa huomioon, että tammi- ja huhtikuun 2022 välisenä aikana Kanada osoitti yli 118 miljoonan Kanadan dollarin arvosta sotilaallisia tarvikkeita Ukrainan tukemiseksi ja myönsi Ukrainalle 500 miljoonaa Kanadan dollaria lisää sotilaallista apua varainhoitovuonna 2022–2023;

| BT. | ottaa huomioon, että Norja on lahjoittanut panssarintorjunta-aseita ja ilmapuolustusjärjestelmiä sekä kattavan ei-tappavan sotilaallisen avun paketin, kuten luodinkestäviä liivejä, kypäriä, kenttäannoksia ja muita olennaisia tarvikkeita, ja osoittanut samalla yli 40 miljoonaa euroa Ukrainan tukemiseen; |
| --- | --- |

BT.

ottaa huomioon, että Norja on lahjoittanut panssarintorjunta-aseita ja ilmapuolustusjärjestelmiä sekä kattavan ei-tappavan sotilaallisen avun paketin, kuten luodinkestäviä liivejä, kypäriä, kenttäannoksia ja muita olennaisia tarvikkeita, ja osoittanut samalla yli 40 miljoonaa euroa Ukrainan tukemiseen;

| BU. | ottaa huomioon, että Japani on antanut Ukrainalle 100 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lainan lisäksi ei-tappavaa sotilaallista apua, kuten luodinkestäviä liivejä, kypäriä, generaattoreita ja elintarvikkeita; |
| --- | --- |

BU.

ottaa huomioon, että Japani on antanut Ukrainalle 100 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lainan lisäksi ei-tappavaa sotilaallista apua, kuten luodinkestäviä liivejä, kypäriä, generaattoreita ja elintarvikkeita;

| BV. | toteaa, että Yhdysvaltain, Yhdistyneen kuningaskunnan, Kanadan, Puolan, Saksan ja Liettuan korkean tason asiantuntijoista koostuva puolustusalan uudistusta käsittelevä neuvoa-antava komitea on korkein kansainvälinen neuvoa-antava elin Ukrainassa; |
| --- | --- |

BV.

toteaa, että Yhdysvaltain, Yhdistyneen kuningaskunnan, Kanadan, Puolan, Saksan ja Liettuan korkean tason asiantuntijoista koostuva puolustusalan uudistusta käsittelevä neuvoa-antava komitea on korkein kansainvälinen neuvoa-antava elin Ukrainassa;

| BW. | toteaa, että Kiinan yhä aktiivisempi rooli kilpailussa alueen poliittisesta, sosiaalisesta ja taloudellisesta vaikutusvallasta on myös uutta silkkitietä koskevan hankkeen myötä vahvistumassa itäisen kumppanuuden maissa, joissa kiinalaisiin investointeihin on kytketty halpoja lainoja, jotka kasvattavat julkisen talouden velkasuhdetta ja joiden ennakoidaan johtavan itäisen kumppanuuden maiden maksukyvyttömyyteen ja siitä seuraaviin aggressiivisiin hyvityksiin, usein strategisen infrastruktuurin omistajuuden ja politiikan yhteensovittamisen muodossa; |
| --- | --- |

BW.

toteaa, että Kiinan yhä aktiivisempi rooli kilpailussa alueen poliittisesta, sosiaalisesta ja taloudellisesta vaikutusvallasta on myös uutta silkkitietä koskevan hankkeen myötä vahvistumassa itäisen kumppanuuden maissa, joissa kiinalaisiin investointeihin on kytketty halpoja lainoja, jotka kasvattavat julkisen talouden velkasuhdetta ja joiden ennakoidaan johtavan itäisen kumppanuuden maiden maksukyvyttömyyteen ja siitä seuraaviin aggressiivisiin hyvityksiin, usein strategisen infrastruktuurin omistajuuden ja politiikan yhteensovittamisen muodossa;

| BX. | panee merkille, että kolmansien maiden ja erityisesti Iranin vaikutus itäisen kumppanuuden maissa keskittyy suurelta osin Etelä-Kaukasiaan, missä sen pitkäaikainen kulttuurinen, uskonnollinen, poliittinen ja taloudellinen vaikutusvalta kasvaa edelleen uhaten heikentää joidenkin itäisen kumppanuuden maiden turvallisuutta ja vakautta, sillä Iranin islamilaisen vallankumouskaartin asiamiehiä vastaan on tehty murhayrityksiä Georgiassa ja Azerbaidžanissa, ja aiheuttaen lisähuolta EU:lle, joka pyrkii edistämään turvallisuutta, vakautta ja hyviä naapuruussuhteita itäisen kumppanuuden maissa; |
| --- | --- |

BX.

panee merkille, että kolmansien maiden ja erityisesti Iranin vaikutus itäisen kumppanuuden maissa keskittyy suurelta osin Etelä-Kaukasiaan, missä sen pitkäaikainen kulttuurinen, uskonnollinen, poliittinen ja taloudellinen vaikutusvalta kasvaa edelleen uhaten heikentää joidenkin itäisen kumppanuuden maiden turvallisuutta ja vakautta, sillä Iranin islamilaisen vallankumouskaartin asiamiehiä vastaan on tehty murhayrityksiä Georgiassa ja Azerbaidžanissa, ja aiheuttaen lisähuolta EU:lle, joka pyrkii edistämään turvallisuutta, vakautta ja hyviä naapuruussuhteita itäisen kumppanuuden maissa;

| BY. | ottaa huomioon, että Azerbaidžanin laukaisema 44 päivän konflikti muutti perusteellisesti Etelä-Kaukasian poliittista, strategista ja operatiivista tilannetta, johti tuhansiin kuolonuhreihin ja kymmeniin tuhansiin kotoaan paenneisiin sekä siihen, että Venäjä lähetti noin 2 000 niin sanottua rauhanturvaajaa Lachinin käytävään ja Vuoristo-Karabahin alueelle ja sen lähistölle osana 10. marraskuuta 2020 tehtyä tulitaukosopimusta; ottaa huomioon, että Azerbaidžanin ja Armenian välillä on edelleen selkkauksia ja että Vuoristo-Karabahin konfliktia ei ole ratkaistu; ottaa huomioon, että Venäjä ei pysty yksin ratkaisemaan Neuvostoliiton jälkeisellä alueella syntynyttä konfliktia; ottaa huomioon, että EU:n strategisen suunnitelmallisuuden ja diplomaattisen aloitteellisuuden puute antoivat Venäjälle, Turkille, Iranille ja muille toimijoille mahdollisuuden vahvistaa otettaan Etelä-Kaukasiasta; |
| --- | --- |

BY.

ottaa huomioon, että Azerbaidžanin laukaisema 44 päivän konflikti muutti perusteellisesti Etelä-Kaukasian poliittista, strategista ja operatiivista tilannetta, johti tuhansiin kuolonuhreihin ja kymmeniin tuhansiin kotoaan paenneisiin sekä siihen, että Venäjä lähetti noin 2 000 niin sanottua rauhanturvaajaa Lachinin käytävään ja Vuoristo-Karabahin alueelle ja sen lähistölle osana 10. marraskuuta 2020 tehtyä tulitaukosopimusta; ottaa huomioon, että Azerbaidžanin ja Armenian välillä on edelleen selkkauksia ja että Vuoristo-Karabahin konfliktia ei ole ratkaistu; ottaa huomioon, että Venäjä ei pysty yksin ratkaisemaan Neuvostoliiton jälkeisellä alueella syntynyttä konfliktia; ottaa huomioon, että EU:n strategisen suunnitelmallisuuden ja diplomaattisen aloitteellisuuden puute antoivat Venäjälle, Turkille, Iranille ja muille toimijoille mahdollisuuden vahvistaa otettaan Etelä-Kaukasiasta;

| BZ. | ottaa huomioon, että pääasiallinen kaasuputki Vuoristo-Karabahiin on vaurioitunut ja se jätti kiistanalaisen alueen ilman energiahuoltoa 8. maaliskuuta 2022 Armenian ja Azerbaidžanin joukkojen Vuoristo-Karabahissa jatkuvien sotilaallisten yhteenottojen seurauksena; |
| --- | --- |

BZ.

ottaa huomioon, että pääasiallinen kaasuputki Vuoristo-Karabahiin on vaurioitunut ja se jätti kiistanalaisen alueen ilman energiahuoltoa 8. maaliskuuta 2022 Armenian ja Azerbaidžanin joukkojen Vuoristo-Karabahissa jatkuvien sotilaallisten yhteenottojen seurauksena;

| CA. | toteaa, että tammikuun 2022 alussa CSTO-joukot (johdossaan Venäjän federaation asevoimat ja tukenaan joukkoja muun muassa Valko-Venäjältä ja Armeniasta) tulivat Kazakstaniin maan hallituksen pyynnöstä ja auttoivat nujertamaan yhteiskunnallisen liikehdinnän varmistaakseen nykyisen hallinnon jatkon ja käyttääkseen organisaatiota etujensa tukemiseksi; |
| --- | --- |

CA.

toteaa, että tammikuun 2022 alussa CSTO-joukot (johdossaan Venäjän federaation asevoimat ja tukenaan joukkoja muun muassa Valko-Venäjältä ja Armeniasta) tulivat Kazakstaniin maan hallituksen pyynnöstä ja auttoivat nujertamaan yhteiskunnallisen liikehdinnän varmistaakseen nykyisen hallinnon jatkon ja käyttääkseen organisaatiota etujensa tukemiseksi;

| CB. | toteaa, että Venäjän federaatio voimistaa edelleen laitonta sotilaallista läsnäoloaan Georgian miehitetyillä Abhasian ja Etelä-Ossetian alueilla ja kasvattaa edelleen sotilaallista voimaansa ja lisää sotaharjoituksiaan, harjoittaa pakollisten passien jakamista ja lisää niin sanottuja rajanmääritystoimia asentamalla piikkilanka-aitoja ja muita esteitä hallinnollisella rajalla, mikä horjuttaa vakavasti paikallista turvallisuustilannetta ja vaarantaa konfliktialueiden väestön toimeentulon; |
| --- | --- |

CB.

toteaa, että Venäjän federaatio voimistaa edelleen laitonta sotilaallista läsnäoloaan Georgian miehitetyillä Abhasian ja Etelä-Ossetian alueilla ja kasvattaa edelleen sotilaallista voimaansa ja lisää sotaharjoituksiaan, harjoittaa pakollisten passien jakamista ja lisää niin sanottuja rajanmääritystoimia asentamalla piikkilanka-aitoja ja muita esteitä hallinnollisella rajalla, mikä horjuttaa vakavasti paikallista turvallisuustilannetta ja vaarantaa konfliktialueiden väestön toimeentulon;

| CC. | katsoo, että YTPP-operaatioiden onnistuminen riippuu niiden toimivaltuuksien vahvuudesta sekä EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden poliittisen tahdon ja yhteenkuuluvuuden tasosta sekä jäsenvaltioiden halukkuudesta investoida asiantuntemustaan, varojaan, henkilöstöään ja resurssejaan; |
| --- | --- |

CC.

katsoo, että YTPP-operaatioiden onnistuminen riippuu niiden toimivaltuuksien vahvuudesta sekä EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden poliittisen tahdon ja yhteenkuuluvuuden tasosta sekä jäsenvaltioiden halukkuudesta investoida asiantuntemustaan, varojaan, henkilöstöään ja resurssejaan;

| CD. | katsoo, että EU:n siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavaran (CPCC) on pohdittava, miten EU:n lähetettyjä valtuuskuntia ja EU:n siviilihenkilöstöä voidaan suojella tällaisilta kasvavilta uhkilta; |
| --- | --- |

CD.

katsoo, että EU:n siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavaran (CPCC) on pohdittava, miten EU:n lähetettyjä valtuuskuntia ja EU:n siviilihenkilöstöä voidaan suojella tällaisilta kasvavilta uhkilta;

| CE. | toteaa, että jotta YTPP-operaatiot saavuttaisivat tavoitteensa, niiden toimeksiantoon tulisi sisältyä neuvonta- ja koulutustehtäviä, jotka koskevat uusia ja murroksellisia teknologioita, sillä ne ovat yleistymässä jäätyneiden konfliktien ympäristössä; ottaa huomioon, että YTPP-operaatiot assosioituneissa itäisen kumppanuuden maissa on säilytettävä niin pitkään kuin vastaanottavat maat ja jäsenvaltiot pitävät niitä tarpeellisina operaatioiden tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

CE.

toteaa, että jotta YTPP-operaatiot saavuttaisivat tavoitteensa, niiden toimeksiantoon tulisi sisältyä neuvonta- ja koulutustehtäviä, jotka koskevat uusia ja murroksellisia teknologioita, sillä ne ovat yleistymässä jäätyneiden konfliktien ympäristössä; ottaa huomioon, että YTPP-operaatiot assosioituneissa itäisen kumppanuuden maissa on säilytettävä niin pitkään kuin vastaanottavat maat ja jäsenvaltiot pitävät niitä tarpeellisina operaatioiden tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi;

| CF. | toteaa, että neuvosto keskustelee parhaillaan eri tavoista lisätä YTPP-toimia Ukrainassa; |
| --- | --- |

CF.

toteaa, että neuvosto keskustelee parhaillaan eri tavoista lisätä YTPP-toimia Ukrainassa;

| CG. | ottaa huomioon, että siviiliturvallisuusalan uudistamista koskeva EU:n neuvontaoperaatio Ukrainassa (EUAM) on vuonna 2014 käynnistetty siviilioperaatio, jota Ukrainan hallitus pyysi EU:lta tukemaan lainvalvonta- ja oikeusvaltioelinten uudistamista Ukrainan kansalaisten luottamuksen palauttamiseksi sen jälkeen kun Ukrainan vallankumoukseen oli liittynyt väkivaltaisia tapahtumia; |
| --- | --- |

CG.

ottaa huomioon, että siviiliturvallisuusalan uudistamista koskeva EU:n neuvontaoperaatio Ukrainassa (EUAM) on vuonna 2014 käynnistetty siviilioperaatio, jota Ukrainan hallitus pyysi EU:lta tukemaan lainvalvonta- ja oikeusvaltioelinten uudistamista Ukrainan kansalaisten luottamuksen palauttamiseksi sen jälkeen kun Ukrainan vallankumoukseen oli liittynyt väkivaltaisia tapahtumia;

| CH. | ottaa huomioon, että EUAM:ssä on määritelty viisi painopistealuetta (kansallinen ja valtiollinen turvallisuus, järjestäytynyt ja rajatylittävä rikollisuus, rikosoikeus, yhteiskunnan turvallisuus ja poliisihallinto sekä digitalisaatio ja innovointi), joilla tuetaan Ukrainan siviiliturvallisuusalan uudistusta ja joiden vuotuinen talousarvio on 29,5 miljoonaa euroa ja valtuutettu henkilöstö 371, mukaan lukien Ukrainan kansalaiset ja muiden EU:n ulkopuolisten maiden henkilöstö, ja että toimeksianto päättyy vuonna 2024; |
| --- | --- |

CH.

ottaa huomioon, että EUAM:ssä on määritelty viisi painopistealuetta (kansallinen ja valtiollinen turvallisuus, järjestäytynyt ja rajatylittävä rikollisuus, rikosoikeus, yhteiskunnan turvallisuus ja poliisihallinto sekä digitalisaatio ja innovointi), joilla tuetaan Ukrainan siviiliturvallisuusalan uudistusta ja joiden vuotuinen talousarvio on 29,5 miljoonaa euroa ja valtuutettu henkilöstö 371, mukaan lukien Ukrainan kansalaiset ja muiden EU:n ulkopuolisten maiden henkilöstö, ja että toimeksianto päättyy vuonna 2024;

| CI. | ottaa huomioon, että EUAM kattaa kolme toiminta-alaa: strategisten asiakirjojen ja lainsäädännön laatimista koskevan strategisen neuvonnan tarjoaminen, uudistusten täytäntöönpanon tukeminen käytännön neuvojen, koulutuksen ja välineiden avulla sekä Ukrainan ja kansainvälisten toimijoiden yhteistyön ja koordinoinnin edistäminen johdonmukaisuuden ja uudistuspyrkimysten varmistamiseksi; |
| --- | --- |

CI.

ottaa huomioon, että EUAM kattaa kolme toiminta-alaa: strategisten asiakirjojen ja lainsäädännön laatimista koskevan strategisen neuvonnan tarjoaminen, uudistusten täytäntöönpanon tukeminen käytännön neuvojen, koulutuksen ja välineiden avulla sekä Ukrainan ja kansainvälisten toimijoiden yhteistyön ja koordinoinnin edistäminen johdonmukaisuuden ja uudistuspyrkimysten varmistamiseksi;

| CJ. | ottaa huomioon, että EUAM:n toiminta tapahtuu kumppanuussuhteessa Ukrainan kansallisen turvallisuusneuvoston ja ulkomaantiedustelun kanssa; ottaa huomioon, että EUAM toimii Ukrainan tuomioistuinlaitoksen kanssa sen syyttäjien kautta varmistaakseen syyttäjätoiminnan riippumattomuuden ja tehokkuuden; ottaa huomioon, että EUAM kouluttaa ja varustaa Ukrainan poliisivoimia alueellisissa kenttätoimistoissaan ja naapurimaakuntien kanssa tehtävällä yhteistyöllä; ottaa huomioon, että EUAM keskittää poliisikoulutusaloitteensa strategisten neuvojen antamiseen ja yhdyskuntaturvallisuutta koskevaan vuoropuheluun, ja kouluttaa paikallisia poliiseja keskeisillä aloilla: |
| --- | --- |

CJ.

ottaa huomioon, että EUAM:n toiminta tapahtuu kumppanuussuhteessa Ukrainan kansallisen turvallisuusneuvoston ja ulkomaantiedustelun kanssa; ottaa huomioon, että EUAM toimii Ukrainan tuomioistuinlaitoksen kanssa sen syyttäjien kautta varmistaakseen syyttäjätoiminnan riippumattomuuden ja tehokkuuden; ottaa huomioon, että EUAM kouluttaa ja varustaa Ukrainan poliisivoimia alueellisissa kenttätoimistoissaan ja naapurimaakuntien kanssa tehtävällä yhteistyöllä; ottaa huomioon, että EUAM keskittää poliisikoulutusaloitteensa strategisten neuvojen antamiseen ja yhdyskuntaturvallisuutta koskevaan vuoropuheluun, ja kouluttaa paikallisia poliiseja keskeisillä aloilla:

| CK. | ottaa huomioon, että EUAM toimii yhteistyössä vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan Europolin uhkakuva-arvion (SOCTA) kanssa avustamalla Ukrainan viranomaisia valmiuksien kehittämistoimissa ja yhdennetyn rajaturvallisuuden puitteissa; |
| --- | --- |

CK.

ottaa huomioon, että EUAM toimii yhteistyössä vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan Europolin uhkakuva-arvion (SOCTA) kanssa avustamalla Ukrainan viranomaisia valmiuksien kehittämistoimissa ja yhdennetyn rajaturvallisuuden puitteissa;

| CL. | ottaa huomioon, että EUAM-työ Ukrainan turvallisuuspalvelun (SSU) uudistamisen tukemiseksi on edelleen ensisijainen tavoite ja että siinä on keskityttävä tukemaan uudistuksen täytäntöönpanoa, jotta voidaan varmistaa, että SSU luopuu asteittain esitutkintavaltuuksista, että se demilitarisoidaan, että sillä on selkeä toimivallanjako muiden turvallisuusvirastojen kanssa ja tehokas valvonta ja että sen kokoa supistetaan; ottaa huomioon, että jos lakiesitys nro 3196 pannaan asianmukaisesti täytäntöön, siinä säädetään, että SSU:n on keskitettävä toimensa vastatiedusteluun, valtion turvallisuuteen kohdistuvien uhkien torjumiseen, terrorismin torjuntaan, kyberturvallisuuteen, itsenäisen valtion aseman ja alueellisen koskemattomuuden suojeluun sekä valtionsalaisuuksien suojeluun; katsoo, että uudistukset, joita tarvitaan varmistamaan demokraattinen kehitys, edellyttävät SSU:n toteuttavan seuraavat toimet: tehtävien selkeä eriyttäminen, talousrikosten ja lahjontarikosten tutkintavaltuuksien poistaminen (paitsi poikkeustapauksissa oikeuskanslerin annettua luvan tutkintaan), poliittisen riippumattomuuden varmistaminen, demilitarisointi ja toimintojen optimointi, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisääminen ja keskittyminen entistä enemmän kriittisen infrastruktuurin suojeluun; |
| --- | --- |

CL.

ottaa huomioon, että EUAM-työ Ukrainan turvallisuuspalvelun (SSU) uudistamisen tukemiseksi on edelleen ensisijainen tavoite ja että siinä on keskityttävä tukemaan uudistuksen täytäntöönpanoa, jotta voidaan varmistaa, että SSU luopuu asteittain esitutkintavaltuuksista, että se demilitarisoidaan, että sillä on selkeä toimivallanjako muiden turvallisuusvirastojen kanssa ja tehokas valvonta ja että sen kokoa supistetaan; ottaa huomioon, että jos lakiesitys nro 3196 pannaan asianmukaisesti täytäntöön, siinä säädetään, että SSU:n on keskitettävä toimensa vastatiedusteluun, valtion turvallisuuteen kohdistuvien uhkien torjumiseen, terrorismin torjuntaan, kyberturvallisuuteen, itsenäisen valtion aseman ja alueellisen koskemattomuuden suojeluun sekä valtionsalaisuuksien suojeluun; katsoo, että uudistukset, joita tarvitaan varmistamaan demokraattinen kehitys, edellyttävät SSU:n toteuttavan seuraavat toimet: tehtävien selkeä eriyttäminen, talousrikosten ja lahjontarikosten tutkintavaltuuksien poistaminen (paitsi poikkeustapauksissa oikeuskanslerin annettua luvan tutkintaan), poliittisen riippumattomuuden varmistaminen, demilitarisointi ja toimintojen optimointi, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisääminen ja keskittyminen entistä enemmän kriittisen infrastruktuurin suojeluun;

| CM. | pitää keskeisenä tukea, jota EUAM on antanut maassa tehtyihin talousrikoksiin keskittyvän taloudellisen turvallisuuden viraston (BES) perustamisessa; ottaa huomioon, että BES:n henkilöstön avoin valinta ja valtion veroviraston lakkauttaminen ovat ratkaisevan tärkeitä asioita, jotta voidaan vähitellen vähentää oligarkkien vaikutusvaltaa Ukrainan talouteen; toteaa, että BES perii SSU:n esitutkintavaltuudet taloudellisen turvallisuuden alalla ja että sen on tuettava Ukrainan pyrkimyksiä vastustaa lainvalvontaviranomaisten painostusta; |
| --- | --- |

CM.

pitää keskeisenä tukea, jota EUAM on antanut maassa tehtyihin talousrikoksiin keskittyvän taloudellisen turvallisuuden viraston (BES) perustamisessa; ottaa huomioon, että BES:n henkilöstön avoin valinta ja valtion veroviraston lakkauttaminen ovat ratkaisevan tärkeitä asioita, jotta voidaan vähitellen vähentää oligarkkien vaikutusvaltaa Ukrainan talouteen; toteaa, että BES perii SSU:n esitutkintavaltuudet taloudellisen turvallisuuden alalla ja että sen on tuettava Ukrainan pyrkimyksiä vastustaa lainvalvontaviranomaisten painostusta;

| CN. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 EUAM perusti Mariupoliin neljännen kenttätoimistonsa, jonka tehtävänä on tukea keskusjohtoisten uudistusten toteuttamista alue- ja paikallistasolla, kuten kouluttaa ja neuvoa paikallisia lainvalvontaviranomaisia, mikä kuvastaa EUAM:n kasvavaa roolia Ukrainan resilienssin kasvattamisessa kautta maan ja Ukrainan halua auttaa sovittamaan toimintansa YTPP:n tavoitteisiin; ottaa huomioon, että Mariupolin kenttätoimisto evakuoitiin ja sittemmin tuhottiin Venäjän sotilaallisen hyökkäyksen seurauksena; |
| --- | --- |

CN.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 EUAM perusti Mariupoliin neljännen kenttätoimistonsa, jonka tehtävänä on tukea keskusjohtoisten uudistusten toteuttamista alue- ja paikallistasolla, kuten kouluttaa ja neuvoa paikallisia lainvalvontaviranomaisia, mikä kuvastaa EUAM:n kasvavaa roolia Ukrainan resilienssin kasvattamisessa kautta maan ja Ukrainan halua auttaa sovittamaan toimintansa YTPP:n tavoitteisiin; ottaa huomioon, että Mariupolin kenttätoimisto evakuoitiin ja sittemmin tuhottiin Venäjän sotilaallisen hyökkäyksen seurauksena;

| CO. | ottaa huomioon, että Venäjän hyökättyä Ukrainaan koko kansainvälinen henkilökunta joutui poistumaan maasta turvallisesti; ottaa huomioon, että operaatio pitää edelleen yhteyttä ukrainalaisiin vastapuoliin ja on edelleen valmiustilassa odotettaessa lisäohjeita EU:n päämajalta; |
| --- | --- |

CO.

ottaa huomioon, että Venäjän hyökättyä Ukrainaan koko kansainvälinen henkilökunta joutui poistumaan maasta turvallisesti; ottaa huomioon, että operaatio pitää edelleen yhteyttä ukrainalaisiin vastapuoliin ja on edelleen valmiustilassa odotettaessa lisäohjeita EU:n päämajalta;

| CP. | ottaa huomioon, että Venäjän Ukrainaa vastaan käynnistämän hyökkäyssodan seurauksena kaikki jäsenvaltioiden kansalaisia olevat YTPP:n EUAM Ukraina -operaation henkilöstön jäsenet on evakuoitu; |
| --- | --- |

CP.

ottaa huomioon, että Venäjän Ukrainaa vastaan käynnistämän hyökkäyssodan seurauksena kaikki jäsenvaltioiden kansalaisia olevat YTPP:n EUAM Ukraina -operaation henkilöstön jäsenet on evakuoitu;

| CQ. | ottaa huomioon, että EU:n rajavalvonnan avustusoperaatio Moldovan tasavallassa ja Ukrainassa (EUBAM) on vuonna 2005 käynnistetty siviilioperaatio; ottaa huomioon, että sillä on täytäntöönpanosta erillinen toimeksianto parantaa rajavartijoiden, tulliviranomaisten ja lainvalvontaviranomaisten rajavalvontavalmiuksia Ukrainassa ja Moldovan tasavallassa 12 miljoonan euron vuotuisella talousarviolla ja yli 200 työntekijän henkilöstöllä ja että toimeksianto uusitaan marraskuussa 2023; |
| --- | --- |

CQ.

ottaa huomioon, että EU:n rajavalvonnan avustusoperaatio Moldovan tasavallassa ja Ukrainassa (EUBAM) on vuonna 2005 käynnistetty siviilioperaatio; ottaa huomioon, että sillä on täytäntöönpanosta erillinen toimeksianto parantaa rajavartijoiden, tulliviranomaisten ja lainvalvontaviranomaisten rajavalvontavalmiuksia Ukrainassa ja Moldovan tasavallassa 12 miljoonan euron vuotuisella talousarviolla ja yli 200 työntekijän henkilöstöllä ja että toimeksianto uusitaan marraskuussa 2023;

| CR. | toteaa, että EUBAM auttaa Moldovan tasavaltaa ja Ukrainaa täyttämään pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen velvoitteet osana niiden EU:n kanssa tekemiä assosiaatiosopimuksia, ja se on tarkoitettu tukemaan Moldovan ja Ukrainan raja- ja tullivalmiuksia; toteaa, että sen tehtäviin kuuluu torjua tullipetoksia, huumausaineiden salakuljetusta, laitonta muuttoliikettä ja ihmiskauppaa, tukea kaupan helpottamista ja yhdennettyä rajavalvontaa sekä avustaa Transnistrian konfliktin rauhanomaisessa ratkaisemisessa ns. 5+2-neuvotteluprosessin avulla; |
| --- | --- |

CR.

toteaa, että EUBAM auttaa Moldovan tasavaltaa ja Ukrainaa täyttämään pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen velvoitteet osana niiden EU:n kanssa tekemiä assosiaatiosopimuksia, ja se on tarkoitettu tukemaan Moldovan ja Ukrainan raja- ja tullivalmiuksia; toteaa, että sen tehtäviin kuuluu torjua tullipetoksia, huumausaineiden salakuljetusta, laitonta muuttoliikettä ja ihmiskauppaa, tukea kaupan helpottamista ja yhdennettyä rajavalvontaa sekä avustaa Transnistrian konfliktin rauhanomaisessa ratkaisemisessa ns. 5+2-neuvotteluprosessin avulla;

| CS. | ottaa huomioon, että tupakan salakuljetus, mukaan lukien tuoteväärennökset, on aiheuttanut arviolta 10 miljardin euron vuotuiset menetykset Moldovan tasavallan, Ukrainan ja jäsenvaltioiden valtion talousarvioille; toteaa, että vuosina 2020–2021 EUBAM teki tyhjäksi useita salakuljetusoperaatioita ja takavarikoi merkittäviä määriä ampumatarvikkeita, tupakkatuotteita, alkoholia, etanolia ja heroiinia; |
| --- | --- |

CS.

ottaa huomioon, että tupakan salakuljetus, mukaan lukien tuoteväärennökset, on aiheuttanut arviolta 10 miljardin euron vuotuiset menetykset Moldovan tasavallan, Ukrainan ja jäsenvaltioiden valtion talousarvioille; toteaa, että vuosina 2020–2021 EUBAM teki tyhjäksi useita salakuljetusoperaatioita ja takavarikoi merkittäviä määriä ampumatarvikkeita, tupakkatuotteita, alkoholia, etanolia ja heroiinia;

| CT. | ottaa huomioon, että EUBAM auttaa Moldovan tasavallan ja Ukrainan rajavalvontaviranomaisia kehittämään yleisiä yhteisiä indikaattoreita, joita käytetään ihmiskaupan uhrien tunnistamiseen; |
| --- | --- |

CT.

ottaa huomioon, että EUBAM auttaa Moldovan tasavallan ja Ukrainan rajavalvontaviranomaisia kehittämään yleisiä yhteisiä indikaattoreita, joita käytetään ihmiskaupan uhrien tunnistamiseen;

| CU. | ottaa huomioon, että EUBAM:n huumausainetyöryhmä pyrkii saamaan operaation kumppaniyksiköt tekemään yhteistyötä alueen muiden huumevalvontaviranomaisten kanssa; toteaa, että EUBAM tekee yhteistyötä useiden kansainvälisten järjestöjen, kuten Europolin, Frontexin ja Etyjin, kanssa aseita koskevan työryhmänsä, ORION II -yhteisoperaatioiden ja EU:n rajaturvallisuusaloitteiden (EU 4 Border Security) kautta; |
| --- | --- |

CU.

ottaa huomioon, että EUBAM:n huumausainetyöryhmä pyrkii saamaan operaation kumppaniyksiköt tekemään yhteistyötä alueen muiden huumevalvontaviranomaisten kanssa; toteaa, että EUBAM tekee yhteistyötä useiden kansainvälisten järjestöjen, kuten Europolin, Frontexin ja Etyjin, kanssa aseita koskevan työryhmänsä, ORION II -yhteisoperaatioiden ja EU:n rajaturvallisuusaloitteiden (EU 4 Border Security) kautta;

| CV. | toteaa, että EUBAM on tukenut johdonmukaisesti Transnistrian läpi kulkevien kansainvälisten liikennekäytävien uudelleen avaamista ja se kehittää ja puoltaa teknisiä luottamusta lisääviä toimia Chișinăun ja Tiraspolin välillä liikenteeseen, tulliin, eläinlääkintään ja kasvinsuojeluun sekä lainvalvontaan liittyvissä kysymyksissä; |
| --- | --- |

CV.

toteaa, että EUBAM on tukenut johdonmukaisesti Transnistrian läpi kulkevien kansainvälisten liikennekäytävien uudelleen avaamista ja se kehittää ja puoltaa teknisiä luottamusta lisääviä toimia Chișinăun ja Tiraspolin välillä liikenteeseen, tulliin, eläinlääkintään ja kasvinsuojeluun sekä lainvalvontaan liittyvissä kysymyksissä;

| CW. | ottaa huomioon, että EUBAM edistää Transnistrian konfliktin rauhanomaista ratkaisemista luottamusta lisäävillä toimilla ja valvonnalla Moldovan ja Ukrainan välisen rajan Transnistrian osuudella; |
| --- | --- |

CW.

ottaa huomioon, että EUBAM edistää Transnistrian konfliktin rauhanomaista ratkaisemista luottamusta lisäävillä toimilla ja valvonnalla Moldovan ja Ukrainan välisen rajan Transnistrian osuudella;

| CX. | panee merkille, että Venäjän federaatiolla on Transnistriassa niin sanottu rauhanturvaoperaatio, johon kuuluu noin 500 sotilasta, ja että noin 1 500 sotilaan vahvuinen Venäjän joukkojen operatiivinen ryhmä (OGRT) valvoo Transnistrian aseellisia separatistiryhmiä ja järjestää vuosittain yli sata yhteistä sotaharjoitusta Transnistrian kanssa; toteaa olevansa huolissaan Tiraspolin separatistien yrityksistä saada tunnustus Transnistrian itsenäisyydelle 4. maaliskuuta 2022; |
| --- | --- |

CX.

panee merkille, että Venäjän federaatiolla on Transnistriassa niin sanottu rauhanturvaoperaatio, johon kuuluu noin 500 sotilasta, ja että noin 1 500 sotilaan vahvuinen Venäjän joukkojen operatiivinen ryhmä (OGRT) valvoo Transnistrian aseellisia separatistiryhmiä ja järjestää vuosittain yli sata yhteistä sotaharjoitusta Transnistrian kanssa; toteaa olevansa huolissaan Tiraspolin separatistien yrityksistä saada tunnustus Transnistrian itsenäisyydelle 4. maaliskuuta 2022;

| CY. | ottaa huomioon, että Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan seurauksena YTPP:n EUBAM Moldova -operaation turvallisuus on vakavasti uhattuna ja voi johtaa sen mahdolliseen evakuointiin maasta; |
| --- | --- |

CY.

ottaa huomioon, että Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan seurauksena YTPP:n EUBAM Moldova -operaation turvallisuus on vakavasti uhattuna ja voi johtaa sen mahdolliseen evakuointiin maasta;

| CZ. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin tarkkailuoperaatio Georgiassa (EUMM) on siviilioperaatio, joka käynnistettiin vuonna 2008 sen jälkeen, kun oli saatu aikaan EU:n välittämä kuusikohtainen sopimus, jolla lopetettiin sota Georgian ja Venäjän välillä; ottaa huomioon, että EUMM on 13 toimintavuotensa aikana edustanut EU:n vahvaa poliittista sitoutumista alueella auttamalla lisäämään luottamusta ja normalisoimaan suhteita ja tarjoamalla vakautta paikan päällä konfliktin osapuolten keskuudessa ja alueella laajemmin; |
| --- | --- |

CZ.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin tarkkailuoperaatio Georgiassa (EUMM) on siviilioperaatio, joka käynnistettiin vuonna 2008 sen jälkeen, kun oli saatu aikaan EU:n välittämä kuusikohtainen sopimus, jolla lopetettiin sota Georgian ja Venäjän välillä; ottaa huomioon, että EUMM on 13 toimintavuotensa aikana edustanut EU:n vahvaa poliittista sitoutumista alueella auttamalla lisäämään luottamusta ja normalisoimaan suhteita ja tarjoamalla vakautta paikan päällä konfliktin osapuolten keskuudessa ja alueella laajemmin;

| DA. | ottaa huomioon, että EUMM:n henkilöstöön kuuluu tällä hetkellä 325 jäsentä, muun muassa yli 200 siviilitarkkailijaa, ja että sille on osoitettu 44,8 miljoonan euron määrärahat ja sen toimeksianto uusitaan joulukuussa 2022; |
| --- | --- |

DA.

ottaa huomioon, että EUMM:n henkilöstöön kuuluu tällä hetkellä 325 jäsentä, muun muassa yli 200 siviilitarkkailijaa, ja että sille on osoitettu 44,8 miljoonan euron määrärahat ja sen toimeksianto uusitaan joulukuussa 2022;

| DB. | ottaa huomioon, että alkuperäinen toimeksianto vuodelta 2008 on edelleen sama eli valvoa Georgian ja Venäjän välillä 12. elokuuta 2008 tehdyn EU:n välittämän tulitaukosopimuksen täytäntöönpanoa, ja toteaa, että sopimukseen sisältyvät väkivallasta pidättyminen, vihollisuuksien lopettaminen, humanitaarisen avun toimitusten salliminen, Georgian asevoimien joukkojen paluu tavanomaisiin sijoituspaikkoihinsa, Venäjän asevoimien joukkojen vetäytyminen vihollisuuksia edeltäneisiin asemiinsa ja kansainvälisen keskustelun aloittaminen Etelä-Ossetian ja Abhasian turvallisuudesta ja vakaudesta; |
| --- | --- |

DB.

ottaa huomioon, että alkuperäinen toimeksianto vuodelta 2008 on edelleen sama eli valvoa Georgian ja Venäjän välillä 12. elokuuta 2008 tehdyn EU:n välittämän tulitaukosopimuksen täytäntöönpanoa, ja toteaa, että sopimukseen sisältyvät väkivallasta pidättyminen, vihollisuuksien lopettaminen, humanitaarisen avun toimitusten salliminen, Georgian asevoimien joukkojen paluu tavanomaisiin sijoituspaikkoihinsa, Venäjän asevoimien joukkojen vetäytyminen vihollisuuksia edeltäneisiin asemiinsa ja kansainvälisen keskustelun aloittaminen Etelä-Ossetian ja Abhasian turvallisuudesta ja vakaudesta;

| DC. | ottaa huomioon, että Venäjä ei noudata EU:n välittämän 12. elokuuta 2008 tehdyn Georgian ja Venäjän tulitaukosopimuksen määräyksiä, koska Abhasian ja Etelä-Ossetian separatistialueilla on edelleen laittomasti sen asevoimien joukkoja ja liittovaltion turvallisuuspalvelun (FSB) edustajia sekä Venäjän federaation rajavartijoita; toteaa, että se ei salli kansainvälisten turvallisuusmekanismien perustamista alueelle ja estää EUMM:ää pääsemästä Venäjän miehittämille alueille, mikä on kriittinen este operaation tavoitteiden saavuttamiselle; ottaa huomioon, että EUMM:n toimeksianto on voimassa koko Georgiassa; toteaa, että EUMM törmää Venäjän rajanmääritystoimiin, joilla hivutetaan hallinnollista rajaa Georgian alueelle ja laajennetaan Georgian alueen miehitystä; |
| --- | --- |

DC.

ottaa huomioon, että Venäjä ei noudata EU:n välittämän 12. elokuuta 2008 tehdyn Georgian ja Venäjän tulitaukosopimuksen määräyksiä, koska Abhasian ja Etelä-Ossetian separatistialueilla on edelleen laittomasti sen asevoimien joukkoja ja liittovaltion turvallisuuspalvelun (FSB) edustajia sekä Venäjän federaation rajavartijoita; toteaa, että se ei salli kansainvälisten turvallisuusmekanismien perustamista alueelle ja estää EUMM:ää pääsemästä Venäjän miehittämille alueille, mikä on kriittinen este operaation tavoitteiden saavuttamiselle; ottaa huomioon, että EUMM:n toimeksianto on voimassa koko Georgiassa; toteaa, että EUMM törmää Venäjän rajanmääritystoimiin, joilla hivutetaan hallinnollista rajaa Georgian alueelle ja laajennetaan Georgian alueen miehitystä;

| DD. | toteaa, että Venäjän federaatio rikkoo edelleen räikeästi EU:n välittämää 12. elokuuta 2008 tehtyä tulitaukosopimusta ja tulitaukoa ja että jäsenvaltioiden reaktiot tai toimintakehotukset ovat usein rajallisia tai olemattomia, mikä uhkaa rohkaista Venäjän federaatiota uusiin vastaaviin toimiin; panee merkille laittomat pidätykset yli hallinnollisten rajojen ja laittomat rajanmääritystoimet; |
| --- | --- |

DD.

toteaa, että Venäjän federaatio rikkoo edelleen räikeästi EU:n välittämää 12. elokuuta 2008 tehtyä tulitaukosopimusta ja tulitaukoa ja että jäsenvaltioiden reaktiot tai toimintakehotukset ovat usein rajallisia tai olemattomia, mikä uhkaa rohkaista Venäjän federaatiota uusiin vastaaviin toimiin; panee merkille laittomat pidätykset yli hallinnollisten rajojen ja laittomat rajanmääritystoimet;

| DE. | toteaa, että EUMM ei ole tyypillinen siviilioperaatio toimeksiantonsa vuoksi, ja koska se keskittyy seurantatoimiin ja siviilivalmiuksien kehittämiseen ja ohjaa luottamusta lisääviä toimia antamalla pieniä avustuksia ja toteuttamalla kohdennettuja hankkeita osapuolten välillä; toteaa, että toimeksianto mahdollistaa keskittymisen hybridiuhkiin, ihmisoikeuksiin, vähemmistöihin ja turvallisuuden ympäristönäkökohtiin; ottaa huomioon, että EUMM on perustanut hybridisodankäyntiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean ja on säännöllisesti yhteydessä Naton yhteystoimistoon ja tiimiin, joka vastaa Naton Georgia-paketin täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

DE.

toteaa, että EUMM ei ole tyypillinen siviilioperaatio toimeksiantonsa vuoksi, ja koska se keskittyy seurantatoimiin ja siviilivalmiuksien kehittämiseen ja ohjaa luottamusta lisääviä toimia antamalla pieniä avustuksia ja toteuttamalla kohdennettuja hankkeita osapuolten välillä; toteaa, että toimeksianto mahdollistaa keskittymisen hybridiuhkiin, ihmisoikeuksiin, vähemmistöihin ja turvallisuuden ympäristönäkökohtiin; ottaa huomioon, että EUMM on perustanut hybridisodankäyntiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean ja on säännöllisesti yhteydessä Naton yhteystoimistoon ja tiimiin, joka vastaa Naton Georgia-paketin täytäntöönpanosta;

| DF. | ottaa huomioon, että EUMM auttaa järjestämään välikohtausten ehkäisy- ja hallintamekanismin (IPRM) kokouksia Ergnetissä ja varmistaa, että näitä alueen turvallisuustilannetta käsitteleviä kokouksia, joihin osallistuvat Georgian hallitus, separatistialueet ja Venäjän federaatio, pidetään säännöllisesti; toteaa, että vastaavien kokousten järjestäminen Galissa, Abhasiassa, on toistaiseksi keskeytyksissä; |
| --- | --- |

DF.

ottaa huomioon, että EUMM auttaa järjestämään välikohtausten ehkäisy- ja hallintamekanismin (IPRM) kokouksia Ergnetissä ja varmistaa, että näitä alueen turvallisuustilannetta käsitteleviä kokouksia, joihin osallistuvat Georgian hallitus, separatistialueet ja Venäjän federaatio, pidetään säännöllisesti; toteaa, että vastaavien kokousten järjestäminen Galissa, Abhasiassa, on toistaiseksi keskeytyksissä;

| DG. | ottaa huomioon, että EUMM:n on jatkuvasti laajennettava analyysikohteitaan ja lisättävä teknisiä valmiuksiaan alituisten hybridiuhkien torjumiseksi, ja se edellyttää siten riittävää budjettia ja riittäviä voimavaroja; |
| --- | --- |

DG.

ottaa huomioon, että EUMM:n on jatkuvasti laajennettava analyysikohteitaan ja lisättävä teknisiä valmiuksiaan alituisten hybridiuhkien torjumiseksi, ja se edellyttää siten riittävää budjettia ja riittäviä voimavaroja;

| DH. | ottaa huomioon, että EUMM:ään kohdistuu disinformaatiotoimia erityisesti Venäjän tukemilla miehitetyillä alueilla toimivien tiedotusvälineiden ja sosiaalisten medioiden taholta, mikä pakottaa EUMM:n järjestämään sisäiset resurssinsa siten, että se voi tehdä tarvittavaa yhteistyötä ja tutkia keinoja disinformaation torjumiseksi; |
| --- | --- |

DH.

ottaa huomioon, että EUMM:ään kohdistuu disinformaatiotoimia erityisesti Venäjän tukemilla miehitetyillä alueilla toimivien tiedotusvälineiden ja sosiaalisten medioiden taholta, mikä pakottaa EUMM:n järjestämään sisäiset resurssinsa siten, että se voi tehdä tarvittavaa yhteistyötä ja tutkia keinoja disinformaation torjumiseksi;

| DI. | ottaa huomioon, että EUMM on pitänyt toiminnassa luottamusta lisäävää mekanismia, ”kuumaa linjaa”, joka tarjoaa merkittävän 24/7-viestintäkanavan kiireellisiä kenttätapahtumia varten Georgian hallituksen ja Abhasian ja Etelä-Ossetian tosiasiallisten viranomaisten välille, mukaan lukien molemmille alueille lähetetyt Venäjän federaation rajavartijat; ottaa huomioon, että tätä kuumaa linjaa käytettiin yli 2 100 kertaa vuonna 2021; ottaa huomioon, että EUMM tukee käytössä olevia neuvottelumuotoja ja viestintäkanavia osallistumalla Geneven kansainvälisiin neuvotteluihin ja toimimalla yhtenä puheenjohtajana välikohtausten ehkäisy- ja hallintamekanismin (IPRM) kokouksissa Ergnetissä; |
| --- | --- |

DI.

ottaa huomioon, että EUMM on pitänyt toiminnassa luottamusta lisäävää mekanismia, ”kuumaa linjaa”, joka tarjoaa merkittävän 24/7-viestintäkanavan kiireellisiä kenttätapahtumia varten Georgian hallituksen ja Abhasian ja Etelä-Ossetian tosiasiallisten viranomaisten välille, mukaan lukien molemmille alueille lähetetyt Venäjän federaation rajavartijat; ottaa huomioon, että tätä kuumaa linjaa käytettiin yli 2 100 kertaa vuonna 2021; ottaa huomioon, että EUMM tukee käytössä olevia neuvottelumuotoja ja viestintäkanavia osallistumalla Geneven kansainvälisiin neuvotteluihin ja toimimalla yhtenä puheenjohtajana välikohtausten ehkäisy- ja hallintamekanismin (IPRM) kokouksissa Ergnetissä;

| DJ. | ottaa huomioon, että 24. lokakuuta 2019 FSB:n vartijat ylittivät hallinnollisen rajan ensimmäistä kertaa yli kymmeneen vuoteen ja pidättivät EUMM:n tarkkailijoita ja pakottivat EU:n neuvottelemaan heidän vapauttamisestaan; |
| --- | --- |

DJ.

ottaa huomioon, että 24. lokakuuta 2019 FSB:n vartijat ylittivät hallinnollisen rajan ensimmäistä kertaa yli kymmeneen vuoteen ja pidättivät EUMM:n tarkkailijoita ja pakottivat EU:n neuvottelemaan heidän vapauttamisestaan;

| DK. | katsoo sen, että EUMM huolehtii konfliktialueiden paikallisväestön inhimillisestä turvallisuudesta ja humanitaarisista tarpeista ja osaltaan helpottaa tehokasta tietojenvaihtoa esimerkiksi hoidontarpeesta johtuvissa rajanylitystapauksissa tai hallinnollisilla rajoilla pidätettyjen rajavartijoiden ja EUMM:n valvojien vapauttamisessa sekä edistää henkilökohtaisia keskusteluja IPRM:n kokouksissa Ergnetissä, tuovan valtavaa lisäarvoa EUMM:n tärkeälle roolille sekä turvallisuuden luomisessa, konfliktinhallinnassa että luottamuksen rakentamisessa; |
| --- | --- |

DK.

katsoo sen, että EUMM huolehtii konfliktialueiden paikallisväestön inhimillisestä turvallisuudesta ja humanitaarisista tarpeista ja osaltaan helpottaa tehokasta tietojenvaihtoa esimerkiksi hoidontarpeesta johtuvissa rajanylitystapauksissa tai hallinnollisilla rajoilla pidätettyjen rajavartijoiden ja EUMM:n valvojien vapauttamisessa sekä edistää henkilökohtaisia keskusteluja IPRM:n kokouksissa Ergnetissä, tuovan valtavaa lisäarvoa EUMM:n tärkeälle roolille sekä turvallisuuden luomisessa, konfliktinhallinnassa että luottamuksen rakentamisessa;

| DL. | toteaa, että Georgia on YTPP:n Afrikan-operaatioiden suurimpia rahoittajia asukasta kohti laskettuna; |
| --- | --- |

DL.

toteaa, että Georgia on YTPP:n Afrikan-operaatioiden suurimpia rahoittajia asukasta kohti laskettuna;

| DM. | ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden maat ovat edelleen erittäin alttiita energiaepävarmuudelle, erityisesti Moldovan tasavalta ja Ukraina, jotka kärsivät toistuvasti Venäjän energiakiristyksestä; |
| --- | --- |

DM.

ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden maat ovat edelleen erittäin alttiita energiaepävarmuudelle, erityisesti Moldovan tasavalta ja Ukraina, jotka kärsivät toistuvasti Venäjän energiakiristyksestä;

| DN. | toteaa, että EU:n toimet energiahuollon epävarmuuden lieventämiseksi monipuolistamalla energialähteitä vahvistavat myös itäisen alueen turvallisuutta ja vakautta; |
| --- | --- |

DN.

toteaa, että EU:n toimet energiahuollon epävarmuuden lieventämiseksi monipuolistamalla energialähteitä vahvistavat myös itäisen alueen turvallisuutta ja vakautta;

| DO. | ottaa huomioon, että komissio oli jo ryhtynyt toimiin vähentääkseen Euroopan riippuvuutta yhdestä ainoasta toimittajasta monipuolistamalla kaasuntoimittajiaan; ottaa huomioon, että vastauksena Venäjälle asetettujen pakotteiden aiheuttamiin vaikutuksiin komissio laati uuden suunnitelman, jolla pyritään lopettamaan riippuvuus Venäjän energiantuonnista ja korvaamaan vuoden 2022 loppuun mennessä 100 miljardia kuutiometriä Venäjältä tuotua kaasua lisäämällä nesteytetyn maakaasun ja kaasuputkien kautta muilta kuin venäläisiltä toimittajilta saatavan kaasun tuontia sekä lisäämällä biometaanin ja uusiutuvan vedyn tuotantoa ja tuontia; ottaa huomioon, että suunnitelman tavoitteena on vähentää fossiilisten polttoaineiden käyttöä kodeissa, rakennuksissa, teollisuudessa ja energiajärjestelmissä, lisätä energiatehokkuutta, lisätä uusiutuvia energialähteitä ja sähköistämistä sekä poistaa infrastruktuurin pullonkauloja; |
| --- | --- |

DO.

ottaa huomioon, että komissio oli jo ryhtynyt toimiin vähentääkseen Euroopan riippuvuutta yhdestä ainoasta toimittajasta monipuolistamalla kaasuntoimittajiaan; ottaa huomioon, että vastauksena Venäjälle asetettujen pakotteiden aiheuttamiin vaikutuksiin komissio laati uuden suunnitelman, jolla pyritään lopettamaan riippuvuus Venäjän energiantuonnista ja korvaamaan vuoden 2022 loppuun mennessä 100 miljardia kuutiometriä Venäjältä tuotua kaasua lisäämällä nesteytetyn maakaasun ja kaasuputkien kautta muilta kuin venäläisiltä toimittajilta saatavan kaasun tuontia sekä lisäämällä biometaanin ja uusiutuvan vedyn tuotantoa ja tuontia; ottaa huomioon, että suunnitelman tavoitteena on vähentää fossiilisten polttoaineiden käyttöä kodeissa, rakennuksissa, teollisuudessa ja energiajärjestelmissä, lisätä energiatehokkuutta, lisätä uusiutuvia energialähteitä ja sähköistämistä sekä poistaa infrastruktuurin pullonkauloja;

| 1. | muistuttaa, että EU on sitoutunut itäisen kumppanuuden maiden suvereeniuteen, alueelliseen koskemattomuuteen ja poliittiseen riippumattomuuteen niiden kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä, korostaa varauksetonta tukeaan näille asioille sekä tukee maiden pyrkimyksiä panna nämä periaatteet täysimääräisesti täytäntöön; korostaa jäsenvaltioiden yhtenäisyyden ja solidaarisuuden tärkeyttä tässä asiassa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee mitä jyrkimmin Venäjän ilman edeltävää provokaatiota aloittaman ja perusteettoman hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan ja siihen liittyvät toimet Donetskin ja Luhanskin alueiden niissä osissa, jotka eivät ole Ukrainan hallituksen valvonnassa, Venäjään laittomasti liitetyn Krimin alueella ja Valko-Venäjällä; korostaa, että Venäjän jatkuva hyökkäys ja sen sotilaallisen toiminnan laajentaminen Ukrainassa vaikuttavat haitallisesti Euroopan ja maailman turvallisuuteen; toistaa, että kumppaneiden ja liittolaisten olisi lisättävä sotilaallista tukeaan Ukrainalle ja toimitettava lisää aseita, mikä on YK:n peruskirjan 51 artiklan mukaista, sillä se sallii oikeuden erilliseen tai yhteiseen puolustautumiseen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että kestävä rauha ja ihmisten turvallisuus itäisen kumppanuuden maiden alueella on EU:lle olennaisen tärkeää; tuomitsee mitä jyrkimmin Venäjän federaation käynnistämän hyökkäyssodan ja sen osallistumisen sekä sotatoimiin että kybersodankäyntiin itäisen kumppanuuden alueella; kehottaa lopettamaan välittömästi Ukrainan vastaisen hyökkäyssodan ja vetämään kaikki Venäjän joukot kokonaisuudessaan ja välittömästi pois kaikilta Venäjän miehittämiltä alueilta itäisissä kumppanimaissa ja lopettamaan sotilaalliset vihollisuudet Ukrainaa vastaan, sillä ne vaativat siviili- ja sotilasuhreja ja pakottavat miljoonia ihmisiä siirtymään kotiseudultaan ja haittaavat sosioekonomista kehitystä; tuomitsee mitä jyrkimmin Venäjän joukkojen hyökkäyksen Ukrainan ydinlaitoksiin ja niiden miehittämisen ja katsoo, että Venäjän on epäonnistuttava pyrkimyksissään vahvistaa pahantahtoista vaikutusvaltaansa itäisen kumppanuuden alueella voimankäytöllä ja pakottamisella; korostaa jäsenvaltioiden yhtenäisyyden, solidaarisuuden ja johdonmukaisuuden tärkeyttä tässä asiassa; kehottaa lisäämään yhteistyötä samanmielisten demokraattisten liittolaisten kanssa, jotta voidaan lieventää ja torjua kolmansien maiden voimatekijöiden kielteisiä vaikutuksia itäisen kumppanuuden alueella; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää myönteisenä EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden vuoden 2021 huippukokouksen päätelmiä ja maiden välisen yhteistyön lisäämistä; ottaa huomioon itäisen kumppanuuden maiden turvallisuushaasteet, erityisesti Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan, pitkittyneet konfliktit, avoimet sotilaalliset toimet, hybridiuhat ja puuttuminen demokraattisiin prosesseihin, ja ehdottaa yhteistyön lisäämistä itäisen kumppanuuden maiden kanssa turvallisuuden ja puolustuksen alalla sekä investointien ja avun lisäämistä turvallisuus-, sotilas-, tiedustelu- ja kyberyhteistyön aloilla assosioituneiden itäisen kumppanuuden maiden kanssa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tukee tiiviimpää puolustus- ja turvallisuusalan koordinointia ja yhteistyötä joidenkin itäisen kumppanuuden maiden kanssa; kannustaa soveltamaan tätä varten yhdennettyä lähestymistapaa, jossa hyödynnetään YTPP:n koko potentiaali käyttäen asiaankuuluvia poliittisia välineitä, jotta voidaan edistää ihmisten turvallisuutta ja kestävää rauhaa koskevia strategisia tavoitteita koko itäisen kumppanuuden alueella ja sen ulkopuolella; tukee voimakkaasti käynnissä olevia YTPP-operaatioita assosioituneissa itäisen kumppanuuden maissa; vaatii painokkaasti vahvistamaan EU:n itäisen kumppanuuden politiikan turvallisuusulottuvuutta, kehittämään strategisia turvallisuuskumppanuuksia joidenkin itäisen kumppanuuden maiden kanssa, tehostamaan ulko- ja turvallisuuspoliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä sekä kehittämään EU:n aktiivisempaa roolia nykyisten jännitteiden lievittämisessä, tulevien konfliktien ehkäisemisessä, sovittelussa ja luottamusta lisäävissä toimissa sekä konfliktinratkaisussa hybridiuhkien, disinformaation ja propagandan torjumiseksi, avustamaan ja tekemään yhteistyötä siviilipuolustuksen alalla ja tukemaan itäisen kumppanuuden maissa kattavaa turvallisuusalan uudelleentarkastelua, jossa yksilöidään parannuksia kaipaavia puolustus- ja turvallisuusaloja, ja jonka avulla EU ja jäsenvaltiot voivat koordinoida tukeaan; katsoo, että EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden ulko- ja turvallisuuspolitiikkoja on edelleen yhdenmukaistettava ja vähittäin lähennettävä kumppaneiden EU:n kanssa tekemien sitoumusten mukaisesti; vaatii itäisen kumppanuuden maita noudattamaan pakotteita, jotka EU:n on kohdistanut Venäjään sen Ukrainaa vastaan käymän sodan vuoksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että alueen jatkuvien tai ratkaisemattomien konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen kansainvälisen oikeuden ja hyvien naapuruussuhteiden pohjalta on ratkaisevan tärkeää selviytymiskykyisten ja kestävien demokratioiden rakentamiseksi ja vahvistamiseksi itäisen kumppanuuden maissa; muistuttaa, että rauha ja turvallisuus edellyttävät vahvoja ja julkisesti vastuuvelvollisia instituutioita, hyvää hallintotapaa ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista; kannustaa voimakkaasti itäisen kumppanuuden maita sitoutumaan edelleen asiaankuuluviin uudistuksiin, koska ainoastaan vahvoihin ja demokraattisiin instituutioihin perustuva sisäinen selviytymiskyky mahdollistaa tarvittavan resilienssin ulkoisten uhkien varalta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | painottaa, että EU:n on edelleen edistettävä konfliktien ratkaisemiselle otollista ilmapiiriä ja tuettava toimia, joilla lisätään luottamusta ja ihmisten välisiä yhteyksiä konfliktien jakamissa yhteisöissä, asetettava etusijalle ennalta ehkäisevä rauhanrakentaminen, myös ennaltaehkäisevä diplomatia, ja varhaisvaroitus- ja varhaisen toiminnan mekanismit, sekä lisättävä niiden rahoitusta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa itäisen kumppanuuden maita jatkuvasti kehittämään suhteita naapurimaihin, sillä näin varmistettaisiin jo ennestään hedelmällisen yhteistyön syventäminen ja vältettäisiin tarpeeton kitka, jota ratkaisemattomat kahdenväliset asiat voivat aiheuttaa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa keskittymään enemmän sovinnontekoon ja yhteisöjen siteiden uudelleen solmimiseen itäisen kumppanuuden alueella vallitsevien jakolinjojen poistamiseksi; kannustaa tässä yhteydessä aktiiviseen yhteistyöhön kansalaisyhteiskunnan toimijoiden sekä uskonnollisten yhteisöjen kanssa sellaisilla aloilla kuin paikallinen konfliktien analysointi, välitystoiminta, sovinnonteko ja sosiaalisen koheesion vahvistaminen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa tiivistämään koordinointia Etyjin kanssa, jotta voidaan vastata itäisen kumppanuuden alueen turvallisuushaasteisiin erityisesti ihmiskaupan, asevalvonnan, välineellistetyn muuttoliikkeen, luottamuksen lisäämisen ja kaikkien kriisin osapuolten välisen vuoropuhelun edistämisen aloilla; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on edelleen huolissaan siitä, että Venäjä loukkaa jatkuvasti Itämeren, Mustanmeren ja Asovanmeren alueen maiden aluevesiä ja ilmatilaa; ottaa huomioon Ukrainaa vastaan käynnissä olevan hyökkäyssodan ja kehottaa Mustanmeren alueen jäsenvaltioita tehostamaan sotilaallista yhteistyötä Mustanmeren itäpuolen kumppanimaiden (Ukraina, Georgia ja Moldovan tasavalta) kanssa sekä kahdenvälisesti että Naton puitteissa; korostaa, että EU:n ja Naton on tärkeää tehdä yhteistyötä itäisen kumppanuuden maiden kanssa Mustanmeren alueella, jotta varmistetaan turvallinen ja vakaa Mustanmeren alue; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja kannustaa myös jäsenvaltioita edistämään yhteistyötä Krimin tilannetta käsittelevässä kansainvälisessä foorumissa, jotta voidaan puuttua Mustanmeren laajemman alueen turvallisuuteen kohdistuviin hybridiuhkiin, joita Venäjän laiton miehitys Krimillä ja sen liittäminen Venäjään sekä Mustanmeren ja Asovanmeren militarisointi aiheuttavat tai jotka liittyvät mainittuihin Venäjän toimiin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että kolmen meren aloite (3SI) voi olla yksi tapa käyttää investointeja, joilla edistetään keskinäistä turvallisuutta ja vakautta elintärkeissä infrastruktuureissa, ja katsoo, että se olisi avattava itäisen kumppanuuden maille nykyisten EU:n politiikkojen ja ohjelmien, erityisesti itäisen kumppanuuden, puitteissa; korostaa, että 3SI-aloitteessa olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä EU:n kanssa, jotta vältetään päällekkäiset toimet ja aloitteet ja ristiriitaiset toimintamallit; kannattaa ajatusta, että EU:n olisi otettava 3SI-aloite johtaakseen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EU:n toimielimiä laatimaan Ukrainaa varten kunnianhimoisemman yhdentymisohjelman, jossa voitaisiin esittää käytännön toimia, joilla päästään ensimmäiseen välivaiheeseen Ukrainan asteittaisessa täysimittaisessa integroitumisessa sisämarkkinoille; kehottaa komissiota arvioimaan perusteellisesti ja ansioiden perusteella Georgian, Ukrainan ja Moldovan tasavallan ehdokasvaltion asemaa koskevat hakemukset; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että Euroopan parlamentin ulkoasiainvaliokunnan ja sen ihmisoikeuksien alivaliokunnan jäsenten on seurattava tilannetta jatkuvasti; |
| --- | --- |

15.

YTPP:n täyden potentiaalin toteuttaminen itäisen kumppanuuden maissa

| 16. | pitää myönteisenä, että hyväksytyssä strategisessa kompassissa keskitytään riittävästi itäisen kumppanuuden maihin, mukaan lukien tuki Ukrainalle Venäjän hyökkäystä vastaan ja selviytymiskyvyn parantaminen Venäjän provokaatioiden ja uhkien varalta; korostaa tarvetta varmistaa, että se on tiiviisti koordinoitu ja johdonmukainen Naton tulevan strategisen konseptin 2022 kanssa erityisesti Venäjän aggressiivisuuden torjumisen, kyberpuolustuksen ja hybridisodankäynnin, disinformaation ja ulkomaisen manipuloinnin ja sekaantumisen torjunnan aloilla, koska Euroopan turvallisuusympäristöä ja Euroopan selviytymiskykyä ei voida saavuttaa ilman kaikkien EU:n naapureiden pitkän aikavälin turvallisuutta ja häiriönsietokykyä; toteaa, että EU:n lähestymistavan on oltava kokonaisvaltainen ja siihen on kuuluttava demokraattisten ja taloudellisten uudistusten tukeminen, institutionaalisen ja yhteiskunnallisen resilienssin vahvistaminen sekä turvallisuus- ja puolustusvalmiuksien parantaminen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kannustaa jäsenvaltioita, jotka ovat sekä EU:n että Naton jäseniä ja jotka johtavat erilaisia Naton valmiuksien kehittämisaloitteita itäisen kumppanuuden maiden kanssa, varmistamaan, että koulutustoimet ja parhaiden käytäntöjen siirtäminen koordinoidaan EU:n sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavaran (MPCC) ja CPCC:n kanssa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että YTPP-operaatiot assosioituneissa itäisen kumppanuuden maissa koordinoidaan tiiviisti Naton strategian ja alueella toteuttamien toimien kanssa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kannustaa pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön osallistuvia jäsenvaltioita räätälöimään PRY-hankkeet EU:n YTPP-operaatioiden tarpeisiin, esimerkiksi kehittämällä tehokkaasti salattuja turvallisia siviiliviestintäjärjestelmiä ja noudattaen yleisiä ehtoja, jotka koskevat kolmansien maiden osallistumista PRY-hankkeisiin, harkitsemaan nämä yleiset ehdot täyttävien itäisen kumppanuuden maiden kutsumista osallistumaan; toteaa, että assosioituneiden itäisen kumppanuuden maiden kaltaisten strategisten kumppanien sisällyttäminen yksittäisiin PRY-hankkeisiin voi olla EU:n strategisten etujen mukaista ja hyödyttää molempia osapuolia, koska itäisen kumppanuuden maat saisivat näin ainutlaatuisia valmiuksia ja teknistä asiantuntemusta erityisesti hybridiuhkien ja kyberturvallisuuden torjuntaan; pitää tässä yhteydessä myönteisenä PRY-rahoitteisen kyberalan nopean toiminnan ryhmän asiantuntijoiden lähettämistä Ukrainaan; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita laajentamaan tukimekanismeja, jotta itäisen kumppanuuden maat voivat jatkossakin osallistua YTPP:n siviili- ja sotilasoperaatioihin, tarvittaessa myös esimerkiksi opinto- ja/tai kenttämatkojen, työpajojen, YTPP-koulutuksen ja -kurssien avulla, mikä auttaisi lisäämään kumppaneiden yhteentoimivuutta sekä kehittämään yhteisiä menettelyjä ja yhteisiä toimia; kannustaa lisäksi niitä tekemään yhteistyötä useimpien itäisen kumppanuuden maiden kanssa kyberturvallisuuden alalla, mukaan lukien keskinäinen tiedustelutietojen jakaminen, ja avustamaan kriittisessä infrastruktuurissa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | harkitsee joidenkin itäisten kumppanimaiden kuulemista YTPP-tehtävien ja/tai -operaatioiden suunnitteluun alkuvaiheessa, etenkin kun tehtävä ja/tai operaatio sijaitsee itäisessä kumppanimaassa tai sijoitetaan tällaiseen maahan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että Euroopan parlamentin on tärkeää osallistua aktiivisesti ja vahvistaa neuvoa-antavaa rooliaan päätöksentekoprosessissa, joka koskee itäisen kumppanuuden maiden alueella toteutettavaa YTPP:tä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suhtautuu myönteisesti neuvostossa 13. huhtikuuta 2022 saavutettuun yhteisymmärrykseen Euroopan rauhanrahaston sotilaallisen tuen kolmannesta erästä, joka on yhteensä 1,5 miljardia euroa tappavien sotilastarvikkeiden, polttoaineen ja suojavarusteiden toimittamiseksi, ja kehottaa toimittamaan ne välittömästi; korostaa, että EU:n on tärkeää vahvistaa turvallisuus- ja puolustusalan yhteistyötä Venäjän Ukrainaa vastaan käynnistämän hyökkäyssodan vuoksi ja koska EU:n itäisten kumppaneiden vakaus ja hallinto kärsivät yhä vaikeammasta turvallisuusympäristöstä; suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston 2. joulukuuta 2021 tekemään päätökseen käyttää Euroopan rauhanrahastoa siten, että Ukrainalle annetaan 31 miljoonan euron paketti, Georgialle 12,75 miljoonan euron paketti ja Moldovan tasavallalle 7 miljoonan euron paketti, joilla autetaan vahvistamaan niiden häiriönsietokykyä ja puolustusvalmiuksia ja erityisesti kyberturvallisuus-, lääkintä-, tekniikka-, kuljetus- ja logistiikkavalmiuksia ja disinformaation torjuntaa; kannustaa käyttämään edelleen Euroopan rauhanrahastoa lisäämään assosioituneiden itäisen kumppanuuden maiden ja etenkin niiden maiden, joihin kohdistuu aseellisia aggressioita ja joissa on YTPP-operaatioita, valmiuksia täyttää turvallisuustarpeensa sellaisilla keskeisillä aloilla kuin tarvittavat välineet tiedustelutietojen vaihtamiseen turvallisten viestintäkanavien kautta sekä aseellisen aggression ja hybridiuhkien torjumiseen tarvittavat tekniset välineet; korostaa, että EU:n on parannettava aineellista ja rahallista tukea itäisen kumppanuuden maille ja keskityttävä myös valmiuksien kehittämiseen, jotta voidaan parantaa kunkin itäisen kumppanuuden maan selviytymiskykyä erityisesti disinformaatiokampanjoiden torjumisessa ja kansallisessa puolustuksessa; korostaa, että EU:n on kehitettävä yhdennetty lähestymistapa, jotta se voi auttaa itäisen kumppanuuden maita kohtaamaan yhteiset ja toisiinsa kytköksissä olevat uhkakuvat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | painottaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden on tärkeää osoittaa solidaarisuutta Ukrainaa kohtaan ja useiden itäisen kumppanuuden maiden epävarman turvallisuustilanteen johdosta; kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita varmistamaan, että Euroopan rauhanrahaston kautta itäisen kumppanuuden maille annettava kalustotuki noudattaa tiukasti kansainvälistä lainsäädäntöä, joka koskee kaluston toimittamista asevoimille, on kyseiselle itäisen kumppanuuden maalle asetettujen EU:n tukitavoitteiden mukaista ja toteutetaan – aiheellisissa tapauksissa – koordinoidusti kumppanimaiden valmiuksien kehittämistä koskevien asiaankuuluvien Naton aloitteiden kanssa tarpeettomien päällekkäisyyksien välttämiseksi ja vaikuttavuuden lisäämiseksi; kannustaa jäsenvaltioita kehittämään sotilasavun välineitä, joiden ansiosta jotkut itäisen kumppanuuden maat voivat ostaa kalustoa EU:n valmistajilta; kehottaa jäsenvaltioita keventämään hallinnollisia menettelyjä, jotta ei estetä jo tehtyjä päätöksiä kaluston toimittamisesta itäisen kumppanuuden maille; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään Euroopan rauhanrahaston määrärahoja, jotta EU voi vahvistaa itäisen kumppanuuden maiden resilienssiä ja puolustuskykyä, kuten kykyä hybridiuhkien torjuntaan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kannustaa jäsenvaltioita vahvistamaan edelleen Ukrainan sotilaallista selviytymiskykyä toimittamalla Ukrainalle aseita, meritorjunta-, ilmatorjunta- ja panssarintorjunta-aseet mukaan lukien; pitää myönteisenä kaikkien jäsenvaltioiden päätöstä toimittaa Ukrainalle tappavaa kalustoa parantamaan maan valmiuksia puolustaa suvereeniuttaan ja alueellista koskemattomuuttaan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suhtautuu myönteisesti EU:n sotilasesikunnan ”selvityshuoneen” perustamiseen; toteaa, että Puolasta on tullut logistinen keskus, joka vastaa kaiken aineellisen ja taloudellisen avun toimittamisesta Ukrainan asevoimille; kannustaa jäsenvaltioita kiireesti lisäämään ja sijoittamaan uudelleen henkilöstöä ja tarvikkeita EU:n itäisissä jäsenvaltioissa, erityisesti suojattuja viestintälaitteita, lääkintätarvikkeita ja kehittyneitä aseita; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kannustaa komissiota arvioimaan osana innovatiivista taloudellista vastausta Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäykseen, milloin monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen olisi asianmukaista, ja tarkastelemaan muun muassa puolustusmenojen lisäämistä, luopumista Venäjän hiilivedystä, sodan EU:n kansalaisille aiheuttamien sosioekonomisten seurausten lieventämistä ja velkahelpotuksia sen lisäksi, että itäisen kumppanuuden maille annetaan edelleen sotilaallista apua Euroopan rauhanrahaston kautta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää myönteisenä, että komissio on hyväksynyt Ukrainalle myönnettävän uuden makrotaloudellisen hätärahoitusavun ohjelman, joka on suuruudeltaan enintään 1,2 miljardia euroa ja jolla edistetään Ukrainan makrotaloudellista vakautta ja yleistä resilienssiä tilanteessa, jossa geopoliittinen epävarmuus on lisääntynyt rajusti ja vaikuttaa talouden tilaan; panee merkille, että EU ja eurooppalaiset rahoituslaitokset ovat vuodesta 2014 lähtien myöntäneet maalle yli 17 miljardia euroa avustuksina ja lainoina; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota tehostamaan pakotejärjestelmien seurantaa, jotta voidaan varmistaa nykyisten pakotejärjestelmien noudattaminen; |
| --- | --- |

29.

Yhteistyön tehostaminen instituutioiden ja välineiden kanssa

| 30. | kehottaa sekä EU:ta että Nato-liittolaisia käyttämään kaikki mahdolliset keinot tukemaan sotilas- ja turvallisuusyhteistyön vahvistamista itäisen kumppanuuden maiden kanssa, sillä muuten alueen turvallisuutta ja vakautta ei voida taata; pitää myönteisenä Naton avoimien ovien politiikkaa, jolla pidetään yllä tiiviitä poliittisia ja operatiivisia suhteita jäseneksi pyrkiviin alueen maihin eli Ukrainaan ja Georgiaan; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa EU:n ja Naton tiiviiden neuvottelujen ja tehostetun yhteistyön merkitystä eskaloituvissa tilanteissa, kuten Venäjän meneillään olevassa hyökkäyssodassa Ukrainaa vastaan; korostaa, että tässä yhteistyössä olisi kunnioitettava kaikkien jäsenvaltioiden turvallisuusjärjestelyjä ja sen olisi perustuttava jäsenvaltioiden yhtenäisyyteen ja solidaarisuuteen sekä olemassa olevan eurooppalaisen turvallisuusarkkitehtuurin ja kansainvälisen oikeuden periaatteiden, kuten naapurimaiden suvereeniuden ja alueellisen koskemattomuuden periaatteiden, noudattamiseen; kehottaa transatlanttista yhteisöä hyödyntämään ja laajentamaan nykyisiä ja tulevia pyrkimyksiään torjua Venäjän suoria ja epäsuoria aggressioita ja toimia Ukrainaa, Georgiaa ja Moldovan tasavaltaa vastaan; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa EU:ta vahvistamaan yhteistyötä Naton kanssa myös EU:n ja Naton yhteistyötä koskevan tulevan yhteisen julkilausuman avulla itäisen kumppanuuden maiden puolustus- ja turvallisuusvalmiuksien kehittämiseksi; pitää myönteisenä Yhdysvaltain, EU:n ja sen jäsenvaltioiden tiiviimpää yhteistyötä ja Naton puitteissa käytyjä tiiviitä keskusteluja Euroopan turvallisuudesta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa EUH:ta koordinoimaan arviointiraportteja, uhka-arvioita ja poliittista viestintää assosioituneissa itäisen kumppanuuden maissa olevien jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja Naton yhteystoimistojen kanssa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on huolissaan siitä, että yksi Naton jäsenvaltio viivyttää Ukrainan pääsyä osalliseksi Naton logistiikka- ja hankintaviraston (NSPA) tuesta, vaikka sitä tarvittaisiin kiireellisesti, ja tekee sen syistä, jotka eivät liity nykyiseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on huolissaan siitä, että yksi Naton jäsenvaltio estää Naton ja Ukrainan väliset ministeritason keskustelut ja sitä kautta kumppanuuden kehittymisen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kannustaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa kiinnittämään erityistä huomiota itäisen kumppanuuden alueen turvallisuuteen tulevassa EU:n ja Yhdysvaltain turvallisuus- ja puolustusvuoropuhelussa, EU:n ja Yhdysvaltain Venäjän-vuoropuhelussa sekä EU:n ja Yhdysvaltain Kiinan-vuoropuhelussa; ottaa huomioon EU:n ja Yhdysvaltain välisen turvallisuusvuoropuhelun, joka on tärkeä keino maksimoida transatlanttisten turvallisuus- ja puolustussuhteiden lisäarvoa ja jossa olisi käytettävä riittävästi aikaa ja resursseja turvallisuusympäristön parantamiseen itäisen kumppanuuden maiden alueella; toteaa, että Venäjän vallanpitäjät näkevät demokraattisen, vakaan ja Eurooppa-myönteisen itäisen kumppanuuden uhkana, minkä vuoksi siihen ja erityisesti Ukrainaan kohdistuu poliittista ja sotilaallista painostusta; muistuttaa, että Euroopan turvallisuusjärjestyksestä ei voida keskustella ilman Euroopan maita; korostaa, että itäisen kumppanuuden alueen vakaus on olennaisen tärkeää koko Euroopan mantereen turvallisuudelle; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa EU:ta tukemaan laadukkaita riippumattomia tiedotusvälineitä ja toimittajia itäisen kumppanuuden maissa, jotta voidaan vahvistaa moniarvoisuutta, tiedotusvälineiden vapautta ja oikeusvaltioperiaatetta, torjua disinformaatiota ja lisätä demokraattisten yhteiskuntien yleistä resilienssiä itäisen kumppanuuden maissa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on huolissaan erityisesti Venäjän mutta myös muiden toimijoiden lisääntyvästä tietojen manipuloinnista, disinformaatiosta ja hybridiuhkista, jotka vaikuttavat suoraan useisiin operaatioalueisiin ja YTPP-operaatioihin ja aiheuttavat epävakautta kokonaisilla alueilla; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pitää valitettavana, että Venäjän viranomaiset pyrkivät pitämään oman väestönsä täysin pimennossa Ukrainaa vastaan meneillään olevasta hyökkäyssodasta erityisesti kutsumalla Ukrainaan kohdistuvaa hyökkäyssotaa ”erityisoperaatioksi” ja lopettamalla lehdistönvapauden ja määräämällä ankaria oikeudellisia pakotteita yksilöitä ja riippumattomia tiedotusvälineitä vastaan; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on tehostettava yhteistyötä itäisten kumppanimaiden kanssa erityisesti strategisen viestinnän sekä disinformaation ja tiedon manipuloinnin sekä kaiken ulkomaisen pahantahtoisen sekaantumisen torjunnan alalla, jotta voidaan parantaa valtion ja yhteiskunnan selviytymiskykyä ja torjua yhteiskuntien ja instituutioiden heikkenemistä ja pirstoutumista; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa EU:ta edistämään assosioituneiden itäisen kumppanuuden maiden hallituksille, kansalaisyhteiskunnille, kansalaisjärjestöille ja muille toimijoille suunnattuja hankkeita, joilla niitä autetaan torjumaan disinformaatiota ja hybridiuhkia, ja hyödyntämään tätä varten muun muassa EUH:n StratCom-osaston ja sen työryhmien tärkeää työtä, EU:n tiedusteluanalyysikeskusta (EU INTCEN) ja EU:n hybridianalyysikeskusta, nopeaa hälytysjärjestelmää, EUH:n, komission ja Euroopan parlamentin välistä vakiintunutta hallinnollista yhteistyötä, komission johtamaa disinformaation vastaista verkostoa ja Euroopan parlamentin hallinnollista disinformaation vastaista työryhmää; kannustaa jäsenvaltioita mahdollistamaan assosioituneiden itäisen kumppanuuden maiden osallistumisen Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskukseen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että on ratkaisevan tärkeää tehostaa EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden välistä yhteistyötä strategisen viestinnän sekä disinformaation, tiedon manipuloinnin ja kaiken ulkomaisen vihamielisen vaikuttamisen torjunnan alalla; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa EUH:ta vahvistamaan EU:lla itäisen kumppanuuden maissa olevien edustustojen valmiuksia torjua ulkomaisten valtiollisten toimijoiden, erityisesti Venäjän, koordinoimia disinformaatiokampanjoita, jotka uhkaavat demokraattisia periaatteita; vaatii kiireellisesti jäsenneltyä vastausta YTPP-operaatioihin kohdistuviin hybridiuhkiin, koska niillä pyritään viemään niiden legitimiteetti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa neuvostoa, komissiota ja EUH:ta tutkimaan vaihtoehtoja, joilla voidaan edistää EU:n kumppaneiden kybervalmiuksien kehittämistä, esimerkiksi mukauttamalla neuvontavaltuuksia siten, että niihin sisällytetään hybridisodankäynnin ja disinformaatiokampanjoiden torjuntaa, kybersodankäyntiä ja OSINT-analyysia koskeva erityiskoulutus, jotta varmistetaan, että itäisen kumppanuuden maat vahvistavat kyberresilienssin edellyttämää teknistä infrastruktuuria; kannustaa käynnistämään siviilialan kyberoperaatioita; panee merkille Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian (ESDC) kyberpuolustuksen alalla tekemän merkittävän koulutustyön ja pitää myönteisenä, että ESDC järjestää itäisille kumppanimaille kohdennettuja koulutustapahtumia; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kannustaa EU:ta tehostamaan kyberturvallisuuspolitiikkaansa, koska Ukrainassa meneillään oleva hyökkäyssota tarjoaa hälyttävän suuret mahdollisuudet ennennäkemättömään kärjistymiseen myös kolmansien osapuolten taholta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | toteaa, että kansalaisyhteiskunta osallistuu turvallisuusalan uudistusta koskevan politiikan muotoiluun ja valvontaan, ja kehottaa tukemaan ja rahoittamaan sitä jatkuvasti ja ottamaan sen aina olosuhteiden salliessa mukaan tärkeisiin hankkeisiin, jotta voidaan lisätä vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta puolustus- ja turvallisuusalalla; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita lisäämään YTPP-operaatioiden näkyvyyttä itäisessä kumppanuudessa vahvistamalla strategista viestintää, torjumalla ennakoivasti niihin kohdistuvaa disinformaatiota ja sisällyttämällä ne ja erityisesti EU:n edustustot poliittiseen viestintään, julkisesti saatavilla oleviin asiakirjoihin ja yhteyksiin kansainvälisen lehdistön kanssa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | painottaa, että EU:n on vahvistettava institutionaalisia konfliktinesto-, sovittelu-, vuoropuhelu- ja liennytysvalmiuksiaan itäisen kumppanuuden alueella; korostaa, että EU voisi ottaa vahvemman roolin luottamusta lisäävien toimenpiteiden määrittämisessä ja osallistua jatkossakin sovittelupyrkimyksiin; pyytää jäsenvaltioita ja EUH:ta myös tehostamaan itäisten kumppanimaiden koulutusta ja valmiuksien kehittämistä asevalvonnan, aseidenriisunnan ja asesulun alalla; antaa tässä yhteydessä tunnustusta kemiallisten ja biologisten riskien sekä säteily- ja ydinriskien vähentämistä koskevia EU:n osaamiskeskuksia koskevalle aloitteelle Tbilisissä; kehottaa komissiota lisäämään itäisten kumppanimaiden valmiuksien kehittämistä niiden kriittisten yksiköiden resilienssin parantamiseksi yhteisillä koulutustoimilla ja parhaita käytäntöjä vaihtamalla; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pitää hyvänä EU:n toimintamallia, joka koskee kulttuuriperintöä konflikteissa ja kriiseissä; katsoo, että YTPP voi auttaa ratkaisemaan kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja suojeluun liittyviä turvallisuusalan haasteita, ja pitää myönteisenä mahdollisuuksia kenttätutkimuksiin tällaisten toimien kehittämiseksi itäisen kumppanuuden alueella; toteaa, että kulttuuriperinnön suojeluun ja kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvien näkökohtien sisällyttäminen operaation toimeksiantoon hyödyttäisi konfliktinratkaisuprosessia ja kestävien ratkaisujen aikaansaamista; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että itäisen kumppanuuden maissa alkanutta digitaalista siirtymää suojataan vihamielisiltä toimilta, ja kannustaa siksi jatkamaan kybervalmiuksien kehittämistä koskevien EU:n nykyisten lippulaiva-aloitteiden – Cyber East ja EU4Digital – hyödyntämistä alueella, perustamaan oikeudellisia ja hallinnollisia rakenteita ohjelmistojen ja laitteistojen sertifioimiseksi sekä koordinoimaan kansallisten CERT-ryhmien sekä kyberrikosten ja muiden rikosten tutkintaelinten työtä kaikkialla Euroopassa; kehottaa Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskusta tekemään tiivistä yhteistyötä EU:n itäisten kumppaneiden kanssa kyberturvallisuuden parantamiseksi alueella; kehottaa neuvostoa tekemään yhteistyötä Ukrainan kanssa, jotta voimme vahvistaa keskinäistä kyberturvallisuuttamme ja keskinäistä häiriönsietokykyämme kyberuhkien ja hybridihyökkäysten varalta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kannustaa kutakin jäsenvaltiota osoittamaan suurempaa poliittista tahtoa ja solidaarisuutta lähettämällä riittävän määrän koulutettua ja pätevää henkilöstöä YTPP-operaatioihin assosioituneissa itäisen kumppanuuden maissa sen varmistamiseksi, että suuri joukko jäsenvaltioita on edustettuina operaatioissa koko alueella, ja kannustamaan operaatioihin laajemmin mukaan EU:n ulkopuolisia maita, erityisesti maita, joissa on toteutettu onnistuneita YTPP-operaatioita ja joilla on parempi ymmärrys paikallisesta kontekstista; pitää myönteisenä useimpien itäisen kumppanuuden kumppanimaiden osallistumista YTPP-operaatioihin kolmansissa maissa eurooppalaisten etujen ja arvojen mukaisesti; tukee turvallisuusalan yhteistyötä, jota monet jäsenvaltiot tekevät itäisten kumppanimaiden kanssa, kuten Liettuan, Puolan ja Ukrainan yhteisen prikaatin toimintaa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pitää myönteisenä sotilasneuvonantajien nimittämistä EU:n edustustoihin ja kannustaa pyrkimyksiä vahvistaa entisestään turvallisuus- ja puolustusalan asiantuntemusta EU:n edustustoissa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | katsoo, että Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on herätyksen hetki eurooppalaiselle puolustukselle, jotta voidaan varmistaa, että tuleviin YTPP-operaatioihin itäisen kumppanuuden alueella osoitetaan enemmän resursseja, niiden tavoitetasoa korotetaan ja toimeksiantoja tarkistetaan, jotta voidaan vastata edessä oleviin haasteisiin operaation tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kannustaa jäsenvaltioita tehostamaan valmiuksia vaihtaa tiedustelutietoja YTPP-operaatioissa ja niiden välillä ja kiinnittämään erityistä huomiota yhteistyön tehostamiseen ja henkilöstön lähettämiseen Europolista ja Interpolista YTPP-operaatioiden esikuntaan tiedustelutiedon saumattoman vaihdon helpottamiseksi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa EUH:ta, MPCC:tä, CPCC:tä ja YTPP:n esikuntia edistämään siviili- ja sotilaskumppaneiden välistä uutta yhteisymmärryksen kulttuuria, joka perustuu tehostettuihin institutionaalisiin suhteisiin ja yhteiseen tietoisuuteen ja arviointiin, jotta voidaan kehittää kokonaisvaltainen suunnittelukehys ja -kulttuuri; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kannustaa YTPP-operaatioiden esikuntia vaatimaan tiiviimpää synergiaa itäisen kumppanuuden maiden kansallisten yhteisten koulutus- ja arviointikeskusten kanssa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa CPCC:tä, MPCC:tä, EU:n sotilaskomiteaa (EUSK) ja EU:n sotilasesikuntaa (EUSE) kehittämään mallin, jolla mahdollisimman varhaisessa vaiheessa jaetaan sotilaallisen operaation tai toimen suunnittelua koskevia parhaita käytäntöjä ja osaamista, etenkin uhka- ja riskiarvioinnin, varhaisvaroituksen ja strategisen ennakoinnin aloilta, operaation onnistumisen kannalta tärkeiden kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota, EUH:ta, etenkin CPCC:tä, ja EUSK:ta mukautumaan paremmin virastojen välisten työryhmien perustamiseen harjoituksia ja koulutusta varten; katsoo, että koska YTPP:llä on käytössään niin suunnittelukapasiteettia, resursseja kuin logistiikkaa, sitä olisi käytettävä harjoitettaessa yhteiskunnan resilienssiä ja palautumista ihmisen aiheuttamissa katastrofeissa ja luonnonkatastrofeissa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa CPCC:tä ja MPCC:tä korostamaan YTPP-operaatioiden koko henkilöstön ammattimaisen siviili- ja sotilasalan koulutuksen merkitystä; vaatii EU:ta ja jäsenvaltioita varustamaan YTPP-operaatioissa työskentelevän henkilöstön asianmukaisesti ja antamaan sille tarvittavan koulutuksen, jotta se olisi entistä valppaampaa ja selviäisi paremmin; kannustaa komissiota mahdollistamaan itäisen kumppanuuden upseerien osallistumisen sotilas-Erasmus-ohjelmaan, jotta he voivat opiskella EU-maiden sotilasakatemioissa; kehottaa EU:ta tutkimaan mahdollisuutta laajentaa Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian roolia, jotta voidaan helpottaa asevoimien upseereiden koulutusta ja maanpuolustuskoulutusta; kannustaa asiaankuuluvaa henkilöstöä osallistumaan johdonmukaisemmin ja jäsennellymmin puolustusakatemian kursseille ja tekemään yhteistyötä ammatillisen kehityksen ohjelman kaltaisten mekanismien kanssa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kannustaa mahdollistamaan itäisen kumppanuuden maiden upseerien osallistumisen sotilas-Erasmus-ohjelmaan sekä rahoittamaan heidän opintojaan EU-maiden sotilasakatemioissa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kannustaa YTPP-operaatioiden esikuntia vaatimaan tiiviimpää synergiaa assosioituneiden itäisen kumppanuuden maiden kansallisten yhteisten koulutus- ja arviointikeskusten kanssa, kuten yhteisiä komentopaikkoja ja eri skenaarioita koskevia henkilöstöharjoituksia, joihin osallistuu siviili- ja sotilasjohtajia EU:n jäsenvaltioista, YTPP-operaatioiden henkilöstöä ja itäisen kumppanuuden maita; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa komissiota, EUH:ta, CPCC:tä ja MPCC:tä lisäämään synergioita muiden politiikan alojen ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, jotta voidaan tehostaa ennalta ehkäisevää rauhanrakentamista, ennaltaehkäisevää diplomatiaa, varhaisvaroitusta ja luottamuksen lisäämistä ja parantaa kansalaisten kykyä vastustaa disinformaatiota; kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan osallistumista itäisen kumppanuuden maiden kanssa yhteisiin harjoituksiin, kuten meriharjoituksiin, yhteisiin lentotukitoimiin ja rauhantukeen; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on huolissaan joidenkin itäisen kumppanuuden maiden puolustusvoimien politisoitumisesta ja niihin kohdistetusta poliittisesta vaikuttamisesta ja kehottaa puuttumaan ilmiöön, sillä sen tuloksena EU:n, jäsenvaltioiden ja muiden kumppanimaiden tukemissa ohjelmissa koulutettuja upseereita on siirretty syrjään tai alennettu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | korostaa, että EU:n on tärkeää edistää naisten ja nuorten roolia rauhan rakentamisessa itäisen kumppanuuden alueella ja edistää naisia, rauhaa ja turvallisuutta sekä nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta koskevia toimintaohjelmia itäisen kumppanuuden alueella; korostaa tarvetta vaihtaa parhaita käytäntöjä, jotka koskevat sukupuolten tasa-arvoa ja sotilas- ja siviilioperaatioiden sukupuolisensitiivisiä näkökohtia (suunnittelu, aikataulutus, analysointi, henkilöstön sukupuolijakauma jne.), hyödyntämällä pakollista koulutusta, jota EU järjestää YTPP-operaatioiden henkilöstölle, ja osoittamalla kullekin YTPP-operaatiolle erityisen tasa-arvoneuvonantajan; |
| --- | --- |

64.

Itäisen kumppanuuden alueen YTPP:n uudet poliittiset ja strategiset valmiudet

| 65. | kehottaa komissiota, EUH:ta ja erityisesti CPCC:tä varmistamaan, että EUAM säilyttää ensisijaisena tavoitteenaan Ukrainan kansallisen turvallisuuspalvelun uudistuksen, ja laajentamaan SSU:n kanssa kyberturvallisuuden, terrorismin torjunnan ja hybridiuhkien alalla tehtävää yhteistyötä hätätilan poistamisen jälkeen; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kannustaa jäsenvaltioita ja EU:ta laajentamaan EUAM-yhteistyön kaikkiin korruptiontorjuntarakenteisiin, jotka ovat mukana siviiliturvallisuusalan uudistamisessa, ja sisällyttämään siihen Ukrainan valtion korruptiontorjuntajärjestelmän, kansallisen korruptiontorjuntaviraston ja korkeimman korruptiontorjuntatuomioistuimen joko koulutuksen ja ohjeistuksen muodossa tai parhaiden käytäntöjen jakamisen ja tulevien painopisteiden yhteisen vahvistamisen pohjalta; kannustaa jäsenvaltioita suosittamaan, että Ukrainan yksiköiden ja hallinnon edustajien täydennyskoulutukseen sisällytetään korruptiotapauksia koskevat tutkimukset ja analyysit syistä, joiden vuoksi tutkinta on epäonnistunut ja syyllisiä ei ole saatu vastuuseen, jotta voidaan auttaa korruptionvastaisissa tehtävissä toimivaa henkilöstöä välttämään aiempien virheiden toistuminen; pitää myönteisenä YTPP-operaatioiden kykyä sopeutua Venäjän hyökkäyssotaan; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa komissiota, EUH:ta ja CPCC:tä varmistamaan, että EUAM säilyttää ensisijaisena tavoitteenaan Ukrainan kansallisen turvallisuuspalvelun uudistamisen hätätilan jälkeen, jotta varmistetaan sen tehokkaampi valvonta, sen esitutkintavaltuuksien rajoittaminen, pidätyskeskusten määrän väheneminen, koon supistaminen ja demilitarisointi sekä täytäntöönpanon neljännesvuosittainen arviointi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kannustaa jäsenvaltioita ja EU:ta lisäämään tukeaan EUAM:n digitalisointipyrkimyksille, jotka liittyvät Ukrainan siviiliturvallisuusalan uudistamiseen, kouluttamalla ja tarjoamalla tietorekisteriä, henkilöstöhallintoa ja tuomioistuinten rekisteröintimenettelyjä tukevaa teknologiaa avoimuuden edistämiseksi, yhteisöjen luottamuksen rakentamiseksi ja korruption torjumiseksi; pitää myönteisenä, että EUAM on sitoutunut vahvistamaan naisten asemaa lainvalvontaviranomaisissa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | muistuttaa, että jos toimeksiantoja jatketaan, on annettava myös riittävät resurssit; on huolissaan voimavarojen hajaantumisen riskistä, jos EUAM ulotetaan laajoille aloille, mutta sillä ei ole riittäviä resursseja tehtäviensä hoitamiseen; kannustaa jäsenvaltioita vahvistamaan EUAM:n ammatillista ulottuvuutta ottamalla mukaan erikoisyksiköiden edustajia, jotta uudistukset voidaan toteuttaa tehokkaasti ja antaa käytännön neuvoja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa laajentamaan EUAM:n toimeksiantoa hybridiuhkien torjunnan, strategisen viestinnän, digitaaliteknologian ja kyberturvallisuuden aloilla, jotta voidaan vahvistaa Ukrainan valtiollisten laitosten valmiuksia torjua tietouhkia, kuten viestinnän käyttöä heikentämään julkisia elimiä kohtaan tunnettua luottamusta, levittämään väärää tietoa ja vihamielistä propagandaa, lisäämään yhteiskunnan polarisaatiota ja edistämään kielteisten käsitysten muodostumista Ukrainasta maailmalla; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kannustaa jäsenvaltioita lisäämään tukeaan Ukrainalle, kun se pyrkii torjumaan Venäjän hyökkäyksen ja edelleen nykyaikaistamaan puolustusalaansa toteuttamalla perustavalaatuisia uudistuksia, joilla on pitkän aikavälin vaikutuksia Ukrainan asevoimiin ja niiden kykyyn varmistaa maan turvallisuus sekä kansalaisten luottamukseen; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään kiireellisesti Ukrainan ja Venäjän välisen poliittisen ratkaisun jälkeen päätöksen YTPP:n sotilaallisen neuvonta- ja koulutusoperaation käynnistämisestä, jotta Ukrainaa voidaan auttaa toimimaan tiheästi asutuilla kaupunkisodankäynnin alueilla, epäsymmetrisessä sodankäynnissä ja kybersodankäynnissä sekä ammattimaisen sotilaskoulutusjärjestelmän uudistamisessa, joka on merkittävin ala muutoksen helpottamisessa ja puolustusjärjestelmän muutoksen kestävyyden varmistamisessa; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan julkisia reaktioitaan EUMM:ään kohdistuviin provokaatioihin, erityisesti tulitaukorikkomuksiin; muistuttaa, että EUMM:n toimeksiantoon kuuluu Georgian koko kansainvälisesti tunnustettujen rajojen mukainen alue, ja vaatii esteetöntä pääsyä Georgiaan kuuluville Abhasian ja Etelä-Ossetian alueille; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa komissiota ja EUH:ta varmistamaan, että EUMM:n päätoimipaikalle osoitetaan riittävät resurssit, erityisesti turvalliset tieto- ja viestintäkanavat, pimeänäkölaitteet, laadukkaampi kuvantaminen ja paremmat avoimen lähdekoodin tiedustelun (OSINT) keruu- ja analysointivalmiudet; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vaatii neuvostoa jatkamaan EUAM:n, EUMM:n ja EUBAM:n toimintaa niin kauan kuin se on tarpeen niiden täytäntöönpanoa ja tarpeita koskevan säännöllisen arvioinnin perusteella YTPP:n painopisteiden valossa, ja tukee niiden uusittavissa olevia toimeksiantorakenteita, jotta varmistetaan helpompi mukautuminen tosiasioiden muutoksiin paikan päällä; kehottaa arvioimaan säännöllisesti muiden tai täydentävien operaatioiden tarpeita YTPP:n painopisteiden perusteella; |
| --- | --- |

74.

| 75. | toistaa, että EU tukee Moldovan tasavallan suvereeniutta ja alueellista koskemattomuutta sekä 5+2-neuvotteluprosessin yhteydessä toteutettavia toimia, joilla pyritään Transnistrian konfliktin rauhanomaiseen, kestävään, kokonaisvaltaiseen ja poliittiseen ratkaisuun, joka perustuu Moldovan tasavallan suvereeniuden ja sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen mukaisen alueen koskemattomuuden kunnioittamiseen siten, että Transnistrialle annetaan erityisasema, jolla varmistetaan ihmisoikeuksien suojelu myös alueilla, joita perustuslailliset viranomaiset eivät tällä hetkellä valvo; muistuttaa, että YK:n yleiskokous hyväksyi 22. kesäkuuta 2018 päätöslauselman, jossa kehotettiin Venäjän federaatiota vetämään joukkonsa ja aseensa ehdoitta pois Moldovan tasavallan alueelta, ja vahvistaa tukensa päätöslauselman välittömälle täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ilmaisee huolensa Transnistrian alueen viimeaikaisista tapahtumista ja tuomitsee ne vaarallisina provokaatioyrityksinä erittäin tulenarassa turvallisuustilanteessa; kehottaa malttiin, jotta voidaan taata Dnestr-joen molemmin puolin ja naapurimaissa asuvien ihmisten turvallisuus ja hyvinvointi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ilmaisee syvän huolensa siitä, että tilanne Armenian ja Azerbaidžanin rajalla on yhä jännittynyt syksyllä 2020 puhjenneen väkivaltaisen konfliktin jälkeen; kehottaa neuvostoa ja EUH:ta edelleen lisäämään luottamusta, vähentämään jännitteitä ja pyrkimään rauhanomaiseen ratkaisuun Armenian ja Azerbaidžanin välillä; korostaa, että on tärkeää huolehtia vankien täysimittaisesta vaihtamisesta ja vapauttamisesta, selvittää kadonneiden henkilöiden kohtalo, helpottaa humanitaarista miinanraivausta, varmistaa siviilien turvallinen ja vapaa liikkuminen Vuoristo-Karabahissa, avustaa konfliktialueiden väestöä, luottamusta rakentavia toimia ja ihmisten välisiä yhteyksiä sekä tukea jälleenrakennustoimia, ja korostaa, että kulttuuriperinnön säilyttäminen ja kulttuurien välinen vuoropuhelu olisivat eduksi konfliktin ratkaisuprosessille; ottaa huomioon, että näiden vihollisuuksien seuraukset ja niin sanottujen venäläisten rauhanturvaajien läsnäolo eivät saisi vaikuttaa Armenian poliittiseen tilanteeseen ja maan uudistusohjelman tulevaisuuteen; |
| --- | --- |

77.

| 78. | on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin, Azerbaidžanin tasavallan presidentin Ilham Alijevin ja Armenian tasavallan pääministerin Nikol Pašinyanin 14. joulukuuta 2021 pidetyn korkean tason kokouksen tuloksiin, sillä molemmat johtajat vahvistivat olevansa valmiit käsittelemään ratkaisemattomia kahdenvälisiä kysymyksiä ja käynnistämään neuvottelut rajankäynnistä, jota varten EU on tarjoutunut antamaan teknistä apua; kehottaa komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita edistämään neuvottelujen aloittamista tilapäisistä rajalinjoista ja valtioiden rajojen määrittämisestä sekä rauhanomaiseen rinnakkaiseloon johtavasta kestävästä sopimuksesta; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pyytää, että EU ja jäsenvaltiot eivät antaisi Azerbaidžanin ja Armenian konfliktin ajautua umpikujaan; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kehottaa komissiota estämään laittoman valvontateknologian käytön ja rahoittamisen EU:n varoin ja kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä Azerbaidžanin hallituksen kanssa, jotta se lopettaisi laittomien valvontateknologioiden käytön ja tukahduttavat kyberturvallisuustoimet; |
| --- | --- |

80.

| 81. | on vakavasti huolissaan tiettyjen maiden, erityisesti Iranin, epävakautta lisäävästä ja terroristisesta toiminnasta Etelä-Kaukasiassa; tuomitsee jyrkästi kaikkinaisen terrorismin; pitää myönteisenä EU:n, sen jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden välistä turvallisuusyhteistyötä ja tukee täysin terrorisminvastaisen yhteistyön syventämistä entisestään; kehottaa EUH:ta aloittamaan Armenian kanssa mahdollisimman pian vastaavan turvallisuusvuoropuhelun kuin Azerbaidžanin kanssa; pyytää, että EU ja jäsenvaltiot eivät antaisi Azerbaidžanin ja Armenian konfliktin ajautua umpikujaan; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kiinnittää huomiota Kiinan roolin vahvistumiseen itäisen kumppanuuden alueella ja toteaa, että siitä on osoituksena esimerkiksi vapaakauppasopimuksen tekeminen Georgian kanssa; korostaa, että EU:n on tehtävä strateginen arvio siitä, mitä tämä vahvistuva rooli merkitsee EU:n vaikutusvallalle itäisen kumppanuuden maissa ja yhteistyölle niiden kanssa; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kehottaa EUH:ta seuraamaan Kiinan kasvavaa läsnäoloa itäisen kumppanuuden maissa ja sen vaikutuksia (ja mahdollisia vaikutuksia) itäisen kumppanuuden maiden sisäiseen turvallisuuteen ja laajempaan geopoliittiseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

83.

| 84. | toteaa, että Peking on vastustanut Venäjään Ukrainan vuoksi kohdistettuja talouspakotteita, jotka sen mukaan ovat yksipuolisia eikä YK:n turvallisuusneuvosto ole hyväksynyt niitä; korostaa, että Kiina ei ole vielä tuominnut Venäjän toimia Ukrainassa tai tunnustanut, että Venäjä on hyökännyt Ukrainaan; panee merkille, että Kiinassa valtion televisio on suurelta osin sivuuttanut Ukrainaan kohdistetun hyökkäyssodan ja väittää, että hyökkäys oli Yhdysvaltain ja Naton syytä; |
| --- | --- |

84.

| 85. | vaatii asettamaan venäläisen öljyn, hiilen, ydinpolttoaineen ja kaasun välittömään tuontikieltoon ja luopumaan täysin kaasuputkista Nord Stream 1 ja 2; huomauttaa, että Nord Stream 2 oli tärkeä väline, jonka avulla Venäjä voi lisätä poliittista ja taloudellista vaikutusvaltaansa jäsenvaltioihin ja itäisen kumppanuuden maihin nähden; panee merkille, että itäisen kumppanuuden maissa on hyvät mahdollisuudet käyttää biopolttoaineita, joiden avulla voidaan paremmin hyödyntää erilaisia uusiutuvia energialähteitä keinona vähentää energiariippuvuutta; |
| --- | --- |

85.

| 86. | panee tyytyväisenä merkille viimeisimmässä itäisen kumppanuuden huippukokouksessa joulukuussa 2021 ilmaistun aikomuksen tarkastella tehostettua alakohtaista yhteistyötä, jota toteutettaisiin energiaturvallisuuden alalla asiasta kiinnostuneiden itäisen kumppanuuden assosioituneiden maiden kanssa; huomauttaa, että ilmastoturvallisuus on toinen EU:n ja itäisen kumppanuuden mahdollinen yhteistyöala; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan sellaisen ilmastotoimille omistetun itäisen kumppanuuden rahaston perustamista, johon sisältyisi rajatylittävä ja alueellinen yhteistyö, biologisen monimuotoisuuden suojelu, luonnonvarojen kestävä käyttö, tutkimus ja koulutus ja jossa keskityttäisiin erityisesti vihreän teknologian valmiuksien kehittämiseen jäsenvaltioiden parhaiden käytäntöjen pohjalta; |
| --- | --- |

87.

o

o o

| 88. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, Euroopan unionin neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, puolustus- ja kyberturvallisuusalalla toimiville EU:n virastoille, Naton pääsihteerille sekä EU:n jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

88.

---

(1)  EUVL L 161, 29.5.2014, s. 3.

(2)  EUVL L 261, 30.8.2014, s. 4.

(3)  EUVL L 260, 30.8.2014, s. 4.

(4)  EUVL L 23, 26.1.2018, s. 4.

(5)  EYVL L 246, 17.9.1999, s. 3.

(6)  EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1.

(7)  EUVL L 202, 8.6.2021, s. 1.

(8)  EUVL L 151, 7.6.2019, s. 15.

(9)  EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1.

(10)  EUVL L 359 I, 11.10.2021, s. 6.

(11)  EUVL L 102, 24.3.2021, s. 14.

(12)  EUVL L 160, 7.5.2021, s. 106.

(13)  EUVL L 160, 7.5.2021, s. 109.

(14)  EUVL L 160, 7.5.2021, s. 112.

(15)  EUVL L 351 I, 22.10.2020, s. 5.

(16)  EUVL L 246, 30.7.2020, s. 12.

(17)  EUVL L 129 I, 17.5.2019, s. 13.

(18)  EUVL L 331, 14.12.2017, s. 57.

(19)  EUVL L 217, 23.7.2014, s. 42.

(20)  EUVL L 180, 21.5.2021, s. 149.

(21)  EUVL L 248, 17.9.2008, s. 26.

(22)  EUVL L 411, 7.12.2020, s. 1.

(23)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 105.

(24)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 156.

(25)  EUVL C 494, 8.12.2021, s. 54.

(26)  EUVL C 465, 17.11.2021, s. 87.

(27)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 78.

(28)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 64.

(29)  EUVL C 404, 6.10.2021, s. 136.

(30)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 40.

(31)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 114.

(32)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 22.

(33)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 57.

(34)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20. heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

---

Torstai 9. kesäkuuta 2022

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/96

---

P9_TA(2022)0237

Xinjiangin ihmisoikeustilanne, mukaan lukien Xinjiangin poliisirekisteriin kerätyt tiedot

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 Xinjiangin ihmisoikeustilanteesta, mukaan lukien Xinjiangin poliisirekisteriin kerätyt tiedot (2022/2700(RSP))

(2022/C 493/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ja mietintönsä Kiinan tilanteesta, erityisesti 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman uiguurien tilanteesta ja pakkotyöstä Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella (1) ja 19. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman uiguurien tilanteesta Kiinassa (ns. China Cables -tietovuoto) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ja mietintönsä Kiinan tilanteesta, erityisesti 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman uiguurien tilanteesta ja pakkotyöstä Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella (1) ja 19. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman uiguurien tilanteesta Kiinassa (ns. China Cables -tietovuoto) (2),

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (3) ja samasta aiheesta 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1999 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (3) ja samasta aiheesta 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1999 (4),

| — | ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Kiinan kansantasavallan perustuslain 36 pykälän, jossa taataan kaikille kansalaisille oikeus uskonnonvapauteen, sekä 4 pykälän, jolla suojellaan etnisten vähemmistöjen oikeuksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan kansantasavallan perustuslain 36 pykälän, jossa taataan kaikille kansalaisille oikeus uskonnonvapauteen, sekä 4 pykälän, jolla suojellaan etnisten vähemmistöjen oikeuksia,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | katsoo, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen ja kunnioittamisen olisi oltava EU:n Kiinan-suhteiden keskiössä, sillä EU on sitoutunut ylläpitämään näitä arvoja ulkoisessa toiminnassaan ja Kiina on sitoutunut noudattamaan niitä omassa kehitysyhteistyössään ja kansainvälisessä yhteistyössään; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen ja kunnioittamisen olisi oltava EU:n Kiinan-suhteiden keskiössä, sillä EU on sitoutunut ylläpitämään näitä arvoja ulkoisessa toiminnassaan ja Kiina on sitoutunut noudattamaan niitä omassa kehitysyhteistyössään ja kansainvälisessä yhteistyössään;

| B. | ottaa huomioon, että tutkivien journalistien kansainvälinen yhteenliittymä ja useat kansainväliset tiedotusvälineet, kuten BBC, espanjalainen El Pais, ranskalainen Le Monde ja saksalainen Der Spiegel, pystyivät tutkimaan Xinjiangin poliisirekisteriin kerättyjä tietoja; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tutkivien journalistien kansainvälinen yhteenliittymä ja useat kansainväliset tiedotusvälineet, kuten BBC, espanjalainen El Pais, ranskalainen Le Monde ja saksalainen Der Spiegel, pystyivät tutkimaan Xinjiangin poliisirekisteriin kerättyjä tietoja;

| C. | ottaa huomioon, että asiasta vastaavat Kiinan viranomaiset ovat kiistäneet väitteet laajamittaisista ja rakenteellisista ihmisoikeusloukkauksista Xinjiangissa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että asiasta vastaavat Kiinan viranomaiset ovat kiistäneet väitteet laajamittaisista ja rakenteellisista ihmisoikeusloukkauksista Xinjiangissa;

| D. | ottaa huomioon, että Xinjiangin poliisirekisteriin kerätyissä tiedoissa dokumentoidaan yksityiskohtaisesti – ja ensimmäistä kertaa lukuisin valokuvin – järjestelmällisen, raa’an ja mielivaltaisen sorron laajuutta Xinjiangin uiguurien autonomisen alueella; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Xinjiangin poliisirekisteriin kerätyissä tiedoissa dokumentoidaan yksityiskohtaisesti – ja ensimmäistä kertaa lukuisin valokuvin – järjestelmällisen, raa’an ja mielivaltaisen sorron laajuutta Xinjiangin uiguurien autonomisen alueella;

| E. | ottaa huomioon aineiston osoittavan, että Pekingin keskushallituksella, mukaan lukien Xi Jinping ja Li Keqiang, ja Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen johtavilla virkamiehillä on ollut tietoinen rooli laajamittaisen laitoksiin sulkemista koskevan politiikan johtamisessa, he ovat antaneet sille aktiivisen tukensa ja osallistuneet siihen suoraan; ottaa huomioon, että asiakirjoista käy ilmi myös presidentti Xi Jinpingin tietoinen ja aktiivinen tuki Xinjiangin ”uudelleenkoulutusta”, ”säälimätöntä iskua” ja ”ääriainesten kitkemistä” koskeville kampanjoille ja hänen tukensa rahoituksen jatkamiselle uusien säilöönottolaitosten rakentamiseksi ja henkilöstön palkkaamiseksi hallitsemaan sisään tuotavien pidätettyjen suurta määrää; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon aineiston osoittavan, että Pekingin keskushallituksella, mukaan lukien Xi Jinping ja Li Keqiang, ja Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen johtavilla virkamiehillä on ollut tietoinen rooli laajamittaisen laitoksiin sulkemista koskevan politiikan johtamisessa, he ovat antaneet sille aktiivisen tukensa ja osallistuneet siihen suoraan; ottaa huomioon, että asiakirjoista käy ilmi myös presidentti Xi Jinpingin tietoinen ja aktiivinen tuki Xinjiangin ”uudelleenkoulutusta”, ”säälimätöntä iskua” ja ”ääriainesten kitkemistä” koskeville kampanjoille ja hänen tukensa rahoituksen jatkamiselle uusien säilöönottolaitosten rakentamiseksi ja henkilöstön palkkaamiseksi hallitsemaan sisään tuotavien pidätettyjen suurta määrää;

| F. | ottaa huomioon, että uiguurituomioistuin ja muut uskottavat, riippumattomat tutkintaelimet ja tutkimusorganisaatiot ovat todenneet, että Kiinan uiguureihin ja muihin etnisiin turkkilaiskansoihin kohdistuvat vakavat ja järjestelmälliset ihmisoikeusloukkaukset merkitsevät kidutusta, rikoksia ihmisyyttä vastaan ja kansanmurhaa (5); ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen hallitus ja lainsäädäntöelimet Yhdysvalloissa, Kanadassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa, Belgiassa, Ranskassa, Liettuassa, Tšekissä ja Irlannissa ovat tehneet vastaavia päätelmiä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että uiguurituomioistuin ja muut uskottavat, riippumattomat tutkintaelimet ja tutkimusorganisaatiot ovat todenneet, että Kiinan uiguureihin ja muihin etnisiin turkkilaiskansoihin kohdistuvat vakavat ja järjestelmälliset ihmisoikeusloukkaukset merkitsevät kidutusta, rikoksia ihmisyyttä vastaan ja kansanmurhaa (5); ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen hallitus ja lainsäädäntöelimet Yhdysvalloissa, Kanadassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa, Belgiassa, Ranskassa, Liettuassa, Tšekissä ja Irlannissa ovat tehneet vastaavia päätelmiä;

| G. | ottaa huomioon, että vuodesta 2017 lähtien useat kansalaisjärjestöt ovat toistuvasti raportoineet Kiinan jatkaneen uiguurien, kazakkien ja muiden pääasiassa islaminuskoisten etnisten ryhmien joukkopidätyksiä Xinjiangissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vuodesta 2017 lähtien useat kansalaisjärjestöt ovat toistuvasti raportoineet Kiinan jatkaneen uiguurien, kazakkien ja muiden pääasiassa islaminuskoisten etnisten ryhmien joukkopidätyksiä Xinjiangissa;

| H. | katsoo, että uiguurien vastaisia julmuuksia on tarkasteltava osana Kiinan laajempaa sortavaa ja aggressiivista sisä- ja ulkopolitiikkaa; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että uiguurien vastaisia julmuuksia on tarkasteltava osana Kiinan laajempaa sortavaa ja aggressiivista sisä- ja ulkopolitiikkaa;

| 1. | tuomitsee mitä jyrkimmin sen, että Kiinan kansantasavallan uiguuriyhteisöä on sorrettu järjestelmällisesti raaoilla toimenpiteillä, kuten joukkokarkotuksilla, poliittisella indoktrinoinnilla, perheenjäsenten erottamisella toisistaan, uskonnonvapauden rajoituksilla, kulttuurin tuhoamisella ja laajamittaisella valvonnalla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että uskottava näyttö lasten syntymistä estävistä toimista ja uiguurilasten erottamisesta perheistään kertoo rikoksista ihmisyyttä vastaan ja merkitsee vakavaa joukkotuhonnan riskiä; kehottaa Kiinan viranomaisia lopettamaan kaikki hallituksen tukemat pakkotyötä ja laajoja pakkosterilisaatioita koskevat ohjelmat ja lopettamaan välittömästi kaikki toimenpiteet, joilla pyritään estämään uiguuriväestöä saamasta lapsia, mukaan lukien pakkoabortit tai seuraamukset syntyvyyden säännöstelyyn liittyvistä rikkomuksista; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ilmaisee vakavan huolensa terrorismia tai ääriliikkeitä koskevien syytösten johdosta annetuista kohtuuttomista ja mielivaltaisista vankeusrangaistuksista, jotka Xinjiangin poliisirekisteriin kerättyjen tietojen mukaan merkitsevät sitä, että vuonna 2018 pidätettiin 22 000 henkilöä, mikä on 12 prosenttia Konasheherin läänin uiguurien aikuisväestöstä (6); on huolissaan väitetyistä syytöksistä, jotka koskevat naisten järjestelmällisiä raiskauksia, seksuaalista hyväksikäyttöä ja kidutusta Kiinan uudelleenkoulutusleireillä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Kiinan hallitusta lopettamaan välittömästi uiguurien ja muihin etnisiin turkkilaiskansoihin kuuluvien mielivaltaiset vangitsemiset ilman syytettä, oikeudenkäyntiä tai tuomiota rikoksista, sulkemaan kaikki leirit ja pidätyskeskukset ja vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta pidätetyt henkilöt ja palauttamaan vanhemmilleen uiguurilapset, jotka on väkisin sijoitettu valtion johtamiin laitoksiin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että Kiina on ratifioinut kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen, jossa määrätään kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen ja halventavan kohtelun tai rankaisemisen ehdottomasta ja poikkeuksettomasta kieltämisestä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa Kiinan viranomaisia vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta uiguuritutkijan ja vuoden 2019 Saharov-palkinnon saajan Ilham Tohtin ja varmistamaan, että hänellä on tällä välin säännöllisesti ja rajoituksetta mahdollisuus olla yhteydessä perheeseensä ja valitsemiinsa asianajajiin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jälleen Kiinan viranomaisia sallimaan vapaan, merkityksellisen ja esteettömän pääsyn Xinjiangin uiguurien autonomiselle alueelle ja esteettömän pääsyn internointileireille riippumattomille toimittajille, kansainvälisille tarkkailijoille ja tutkintaelimille, mukaan lukien erityisesti YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyjen toimeksiannon haltijat ja ihmisoikeuksista vastaava EU:n erityisedustaja, sekä säilöönottokeskuksiin, jotta voidaan arvioida Kiinan väitteitä, joiden mukaan kyseiset laitokset eivät ole enää toiminnassa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palauttaa mieliin ehdotukset järjestää YK:n ihmisoikeusneuvoston erityisistunto tai kiireellinen keskustelu Kiinan heikkenevästä ihmisoikeustilanteesta ja päätöslauselman hyväksymisestä seuranta- ja raportointimekanismin perustamiseksi, kuten sadat kansalaisyhteiskunnan järjestöt eri alueilta ovat maailmanlaajuisesti pyytäneet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää valitettavana, että kun YK:n ihmisoikeusvaltuutettu vieraili Kiinassa ja Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella, Kiinan viranomaiset eivät sallineet hänelle täyttä pääsyä riippumattomien kansalaisjärjestöjen ja ihmisoikeuksien puolustajien luokse tai pidätyskeskuksiin, mikä esti häntä näkemästä Xinjiangin poliittisten uudelleenkoulutusleirien koko laajuutta; pitää valitettavana, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Bachelet ei asettanut Kiinan hallitusta selvästi vastuuseen uiguurien ihmisoikeusloukkauksista vierailunsa aikana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa YK:n ihmisoikeusvaltuutettua julkaisemaan välittömästi pitkään odotetun ihmisoikeusloukkauksia Xinjiangissa koskevan raportin, joka perustuu saatavilla olevaan, laajaan ja jatkuvasti lisääntyvään näyttöön Kiinan viranomaisten tekemien ihmisoikeusloukkausten laajuudesta ja vakavuudesta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita ja komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa hyväksymään pikaisesti lisäpakotteita korkea-arvoisille Kiinan virkamiehille, kuten Chen Quanguolle, Zhao Kezhille, Guo Shengkunille ja Hu Lianhelle, sekä muille Xinjiangin poliisiasiakirjoissa yksilöidyille henkilöille ja muille henkilöille ja yhteisöille, jotka ovat osallisina Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen järjestelmällisissä ihmisoikeusloukkauksissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa neuvostoa käsittelemään Xinjiangissa tapahtuneita ihmisoikeusloukkauksia seuraavassa Eurooppa-neuvostossa ja kehottamaan myös G7- ja G20-maita käsittelemään asiaa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemistä ja rankaisemista koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti, jotta nämä julmuudet saadaan loppumaan ja varmistetaan vastuu tehdyistä rikoksista, myös kansainvälisten vastuumekanismien avulla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että EU:n ja Kiinan suhteille on lisääntyvässä määrin tyypillistä taloudellinen ja järjestelmällinen kilpailu; panee merkille, että äskettäisessä EU:n ja Kiinan huippukokouksessa EU:n johtajat toivat esiin törkeät rikkomukset Xinjiangissa, ja korostaa, että on tärkeää jatkaa asian käsittelyä kaikissa tilanteissa ja korkeimmalla tasolla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannustaa EU:ta ja jäsenvaltioita kiireellisesti tunnistamaan Kiinan ulkomaiseen sekaantumiseen liittyvät riskit ja lieventämään niitä; tuomitsee jyrkästi kaikenlaisen rajat ylittävän sorron tai yritykset tukahduttaa ulkomailla oleskelevia kiinalaisia toisinajattelijoita tai uiguuriyhteisön edustajia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita keskeyttämään Kiinan ja Hongkongin kanssa tehtyjen luovutussopimusten soveltamisen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa Kiinan viranomaisia sallimaan sen, että kaikki uiguurit, jotka niin haluavat, voivat lähteä Kiinan kansantasavallasta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota ehdottamaan tuontikieltoa kaikille pakkotyöllä tuotetuille tuotteille ja kaikkien pakkotyötä hyväksikäyttäviksi lueteltujen kiinalaisten yritysten tuottamille tuotteille; toistaa kannattavansa kunnianhimoista direktiiviä yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa jälleen EU:ta ja jäsenvaltioita tarkistamaan, osallistuvatko EU:n sisämarkkinoilla toimivat yhteisöt suoraan tai epäsuorasti joukkovalvontajärjestelmien luomiseen Xinjiangissa, vähemmistöryhmille tarkoitettujen säilöönottolaitosten toimintaan tai rakentamiseen Xinjiangissa tai liiketoiminnan harjoittamiseen sellaisten henkilöiden kanssa, joille on asetettu pakotteita uiguurien tai muiden vähemmistöryhmien oikeuksien loukkaamisesta; korostaa, että jos tällaisia seikkoja saadaan selville, olisi käynnistettävä kauppaan liittyviä toimia, suljettava kyseiset yhteisöt julkisten hankintamenettelyjen ulkopuolelle ja määrättävä seuraamuksia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle ja Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 114.

(2)  EUVL C 255, 29.6.2021, s. 60.

(3)  EUVL L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(4)  EUVL L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

(5)  https://uyghurtribunal.com/wp-content/uploads/2021/12/Uyghur-Tribunal-Summary-Judgment-9th-Dec-21.pdf;

https://14ee1ae3-14ee-4012-91cf-a6a3b7dc3d8b.usrfiles.com/ugd/14ee1a_3f31c56ca64a461592ffc2690c9bb737.pdf;

https://newlinesinstitute.org/uyghurs/the-uyghur-genocide-an-examination-of-chinas-breaches-of-the-1948-genocide-convention/

https://www.ushmm.org/genocide-prevention/reports-and-resources/the-chinese-governments-assault-on-the-uyghurs

(6)  https://www.washingtonpost.com/world/2022/05/24/xinjiang-michelle-bachelet-china-uyghur/

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/100 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/100

---

P9_TA(2022)0238

Oikeuden käyttäminen sorron välineenä Nicaraguassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 oikeuden käyttämisestä sorron välineenä Nicaraguassa (2022/2701(RSP))

(2022/C 493/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Nicaraguasta ja erityisesti 16. joulukuuta 2021 (1), 8. heinäkuuta 2021 (2), 8. lokakuuta 2020, 19. joulukuuta 2019 (3), 14. maaliskuuta 2019 (4) ja 31. toukokuuta 2018 (5) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Nicaraguasta ja erityisesti 16. joulukuuta 2021 (1), 8. heinäkuuta 2021 (2), 8. lokakuuta 2020, 19. joulukuuta 2019 (3), 14. maaliskuuta 2019 (4) ja 31. toukokuuta 2018 (5) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan EU:n puolesta 15. elokuuta 2021, 8. marraskuuta 2021 ja 14. maaliskuuta 2022 antamat julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan EU:n puolesta 15. elokuuta 2021, 8. marraskuuta 2021 ja 14. maaliskuuta 2022 antamat julkilausumat,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun ihmisoikeusneuvoston 48. ja 49. istunnossa antamat julkilausumat ja hänen 7. maaliskuuta 2022 antamansa vuosikertomuksen Nicaraguan ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun ihmisoikeusneuvoston 48. ja 49. istunnossa antamat julkilausumat ja hänen 7. maaliskuuta 2022 antamansa vuosikertomuksen Nicaraguan ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan 23. kesäkuuta 2021, 20. marraskuuta 2021 ja 11. helmikuuta 2022 antamat julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan 23. kesäkuuta 2021, 20. marraskuuta 2021 ja 11. helmikuuta 2022 antamat julkilausumat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2004 laaditut ja vuonna 2008 päivitetyt ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2004 laaditut ja vuonna 2008 päivitetyt ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisestä assosiaatiosta (EU:n ja Keski-Amerikan välinen assosiaatiosopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisestä assosiaatiosta (EU:n ja Keski-Amerikan välinen assosiaatiosopimus),

| — | ottaa huomioon neuvoston asetukset ja päätökset rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi Nicaraguassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston asetukset ja päätökset rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi Nicaraguassa,

| — | ottaa huomioon vuonna 1969 tehdyn Amerikan ihmisoikeussopimuksen (San Josén sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1969 tehdyn Amerikan ihmisoikeussopimuksen (San Josén sopimus),

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, YK:n vankeinhoidon vähimmäissäännöt (Nelson Mandela -säännöt), naisvankien kohtelua ja naisrikollisten vapausrangaistuksen vaihtoehtoja koskevat YK:n säännöt (Bangkokin säännöt) ja Wienin yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, YK:n vankeinhoidon vähimmäissäännöt (Nelson Mandela -säännöt), naisvankien kohtelua ja naisrikollisten vapausrangaistuksen vaihtoehtoja koskevat YK:n säännöt (Bangkokin säännöt) ja Wienin yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 31. maaliskuuta 2022 antaman päätöslauselman A/HRC/49/L.20 ihmisoikeuksien edistämisestä ja suojelusta Nicaraguassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 31. maaliskuuta 2022 antaman päätöslauselman A/HRC/49/L.20 ihmisoikeuksien edistämisestä ja suojelusta Nicaraguassa,

| — | ottaa huomioon Nicaraguan tasavallan perustuslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nicaraguan tasavallan perustuslain,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Ortegan ja Murillon hallinnolla on huhtikuusta 2018 asti ollut Nicaraguassa käytössä valtiojohtoinen sortojärjestelmä, jolle on ollut ominaista ihmisoikeusrikkomusten jättäminen järjestelmällisesti rankaisematta, instituutioiden ja oikeusvaltiotilanteen heikentyminen ja sellaisen orkestroidun strategian täytäntöönpano, jonka oikeuslaitos on selvästi hiljaisesti hyväksynyt ja jolla pyritään vaientamaan kaikki eriävät mielipiteet; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Ortegan ja Murillon hallinnolla on huhtikuusta 2018 asti ollut Nicaraguassa käytössä valtiojohtoinen sortojärjestelmä, jolle on ollut ominaista ihmisoikeusrikkomusten jättäminen järjestelmällisesti rankaisematta, instituutioiden ja oikeusvaltiotilanteen heikentyminen ja sellaisen orkestroidun strategian täytäntöönpano, jonka oikeuslaitos on selvästi hiljaisesti hyväksynyt ja jolla pyritään vaientamaan kaikki eriävät mielipiteet;

| B. | ottaa huomioon, että Nicaraguan viranomaiset ovat vuodesta 2018 lähtien järjestelmällisesti ja kohdennetusti vanginneet, häirinneet ja pelotelleet poliittisia vastustajia, oppositiota, opiskelija- ja maaseutujohtajia, toimittajia, ihmisoikeuksien puolustajia, liike-elämän edustajia ja taiteilijoita, ja näihin on kohdistettu toistuvasti tappouhkauksia, pelottelua, verkossa toteutettuja parjauskampanjoita, häirintää, valvontaa, pahoinpitelyjä, oikeudellista vainoa ja mielivaltaista vapaudenriistoa; ottaa huomioon, että näistä lukuisista riskeistä huolimatta toimittajat ja muut ihmisoikeuksien puolustajat ovat edelleen keskeisessä asemassa Nicaraguan ihmisoikeus- ja perusvapaustilanteen seuraamisessa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Nicaraguan viranomaiset ovat vuodesta 2018 lähtien järjestelmällisesti ja kohdennetusti vanginneet, häirinneet ja pelotelleet poliittisia vastustajia, oppositiota, opiskelija- ja maaseutujohtajia, toimittajia, ihmisoikeuksien puolustajia, liike-elämän edustajia ja taiteilijoita, ja näihin on kohdistettu toistuvasti tappouhkauksia, pelottelua, verkossa toteutettuja parjauskampanjoita, häirintää, valvontaa, pahoinpitelyjä, oikeudellista vainoa ja mielivaltaista vapaudenriistoa; ottaa huomioon, että näistä lukuisista riskeistä huolimatta toimittajat ja muut ihmisoikeuksien puolustajat ovat edelleen keskeisessä asemassa Nicaraguan ihmisoikeus- ja perusvapaustilanteen seuraamisessa;

| C. | ottaa huomioon, että Ortegan ja Murillon hallinnon viime vuosina käyttöön ottama ja soveltama sääntelykehys on yhä sortavampi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Ortegan ja Murillon hallinnon viime vuosina käyttöön ottama ja soveltama sääntelykehys on yhä sortavampi;

| D. | ottaa huomioon, että Nicaraguan erityisen seurantamekanismin (MESENI) mukaan ainakin 182 poliittista vastustajaa on vangittuna epäinhimillisissä oloissa, jotka eivät ole kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden, kuten Nelson Mandela -sääntöjen, mukaisia; ottaa huomioon, että seitsemän näistä poliittisista vangeista oli ilmoittanut asettuvansa ehdolle vuoden 2021 presidentinvaaleissa; ottaa huomioon, että Nicaraguan hallinnon arvostelijat ovat joutuneet pidätysaikana järjestelmällisten väärinkäytösten kohteeksi, mukaan lukien kidutukseen rinnastettava epäinhimillinen, nöyryyttävä ja halventava kohtelu, jollaisen seurauksena kuoli muun muassa poliittinen vanki ja entinen kapinallisjohtaja Hugo Torres; ottaa huomioon, että Nicaraguan viranomaiset ovat häirinneet myös poliittisten vankien perheitä ja sukulaisia, jotka ovat joutuneet vainon ja uhkailun kohteeksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Nicaraguan erityisen seurantamekanismin (MESENI) mukaan ainakin 182 poliittista vastustajaa on vangittuna epäinhimillisissä oloissa, jotka eivät ole kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden, kuten Nelson Mandela -sääntöjen, mukaisia; ottaa huomioon, että seitsemän näistä poliittisista vangeista oli ilmoittanut asettuvansa ehdolle vuoden 2021 presidentinvaaleissa; ottaa huomioon, että Nicaraguan hallinnon arvostelijat ovat joutuneet pidätysaikana järjestelmällisten väärinkäytösten kohteeksi, mukaan lukien kidutukseen rinnastettava epäinhimillinen, nöyryyttävä ja halventava kohtelu, jollaisen seurauksena kuoli muun muassa poliittinen vanki ja entinen kapinallisjohtaja Hugo Torres; ottaa huomioon, että Nicaraguan viranomaiset ovat häirinneet myös poliittisten vankien perheitä ja sukulaisia, jotka ovat joutuneet vainon ja uhkailun kohteeksi;

| E. | ottaa huomioon, että Nicaraguasta puuttuu vallanjako ja instituutiot ovat Nicaraguan hallinnon täydessä valvonnassa, mikä on johtanut siihen, että oikeuslaitos ja yleisen syyttäjän virasto on alistettu hallinnon tahtoon ja samalla oikeusvaltio, oikeuslaitoksen riippumattomuus ja kansalaisjärjestöt ja siten demokratia on tuhottu, kun tavoitteena on ollut perustaa Nicaraguaan diktatuuri; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Nicaraguasta puuttuu vallanjako ja instituutiot ovat Nicaraguan hallinnon täydessä valvonnassa, mikä on johtanut siihen, että oikeuslaitos ja yleisen syyttäjän virasto on alistettu hallinnon tahtoon ja samalla oikeusvaltio, oikeuslaitoksen riippumattomuus ja kansalaisjärjestöt ja siten demokratia on tuhottu, kun tavoitteena on ollut perustaa Nicaraguaan diktatuuri;

| F. | ottaa huomioon, että Nicaraguan tuomioistuimet ovat antaneet langettavia ja ankaria tuomioita toisinajattelijoille oikeudenkäynneissä, jotka on käyty suljetuin ovin ja joissa ei ole noudatettu oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevia perustakeita; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Nicaraguan tuomioistuimet ovat antaneet langettavia ja ankaria tuomioita toisinajattelijoille oikeudenkäynneissä, jotka on käyty suljetuin ovin ja joissa ei ole noudatettu oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevia perustakeita;

| G. | ottaa huomioon, että näissä oikeudenkäynneissä tuomarit ja syyttäjät ovat johdonmukaisesti rikkoneet oikeudenmukaista menettelyä; ottaa huomioon, että yleisen syyttäjän virasto loukkasi syyttömyysolettamaa julkisessa ilmoituksessa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että näissä oikeudenkäynneissä tuomarit ja syyttäjät ovat johdonmukaisesti rikkoneet oikeudenmukaista menettelyä; ottaa huomioon, että yleisen syyttäjän virasto loukkasi syyttömyysolettamaa julkisessa ilmoituksessa;

| H. | ottaa huomioon, että jatkuvat voimatoimet ja sorto ovat pakottaneet tuhannet nicaragualaiset pakenemaan maasta; ottaa huomioon, että samanlaista sortoa on ollut nähtävissä sananvapauteen kohdistuvien hyökkäysten lisääntyessä; ottaa huomioon, että yleisen syyttäjän viraston useisiin toimittajiin ja media-alan työntekijöihin kohdistamat uhkaukset ovat saaneet monet heistä lähtemään Nicaraguasta päästäkseen turvaan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että jatkuvat voimatoimet ja sorto ovat pakottaneet tuhannet nicaragualaiset pakenemaan maasta; ottaa huomioon, että samanlaista sortoa on ollut nähtävissä sananvapauteen kohdistuvien hyökkäysten lisääntyessä; ottaa huomioon, että yleisen syyttäjän viraston useisiin toimittajiin ja media-alan työntekijöihin kohdistamat uhkaukset ovat saaneet monet heistä lähtemään Nicaraguasta päästäkseen turvaan;

| I. | ottaa huomioon, että Ortegan ja Murillon hallinto kielsi vuonna 2022 lähes 400 voittoa tavoittelematonta järjestöä ja vei niiltä niiden oikeudellisen aseman; ottaa huomioon, että myös katolinen kirkko on joutunut Ortegan ja Murillon hallinnon uhriksi samoin kuin muun muassa Nicaraguan kieliakatemia, alkuperäisyhteisöjen jäsenet ja muut vähemmistöryhmät; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Ortegan ja Murillon hallinto kielsi vuonna 2022 lähes 400 voittoa tavoittelematonta järjestöä ja vei niiltä niiden oikeudellisen aseman; ottaa huomioon, että myös katolinen kirkko on joutunut Ortegan ja Murillon hallinnon uhriksi samoin kuin muun muassa Nicaraguan kieliakatemia, alkuperäisyhteisöjen jäsenet ja muut vähemmistöryhmät;

| J. | ottaa huomioon, että Ortegan ja Murillon hallinto rikkoi kansainvälistä oikeutta, erityisesti Wienin yleissopimusta, valtaamalla ja ottamalla haltuunsa Amerikan valtioiden järjestön tilat, ja toteaa, että järjestö karkotettiin Nicaraguasta 25. huhtikuuta 2022; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Ortegan ja Murillon hallinto rikkoi kansainvälistä oikeutta, erityisesti Wienin yleissopimusta, valtaamalla ja ottamalla haltuunsa Amerikan valtioiden järjestön tilat, ja toteaa, että järjestö karkotettiin Nicaraguasta 25. huhtikuuta 2022;

| K. | ottaa huomioon, että voimakkaan tuen saaneen kansalaisyhteiskunnan tekemän aloitteen jälkeen YK:n ihmisoikeusneuvosto perusti ihmisoikeusasiantuntijoiden ryhmän suorittamaan perusteellisia ja riippumattomia tutkimuksia kaikista huhtikuusta 2018 lähtien väitteiden mukaan tehdyistä ihmisoikeusloukkauksista ja -rikkomuksista, mukaan lukien niiden sukupuoliulottuvuus; ottaa huomioon, että niin EU kuin Yhdysvallatkin on asettanut pakotteita Nicaraguaa vastaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että voimakkaan tuen saaneen kansalaisyhteiskunnan tekemän aloitteen jälkeen YK:n ihmisoikeusneuvosto perusti ihmisoikeusasiantuntijoiden ryhmän suorittamaan perusteellisia ja riippumattomia tutkimuksia kaikista huhtikuusta 2018 lähtien väitteiden mukaan tehdyistä ihmisoikeusloukkauksista ja -rikkomuksista, mukaan lukien niiden sukupuoliulottuvuus; ottaa huomioon, että niin EU kuin Yhdysvallatkin on asettanut pakotteita Nicaraguaa vastaan;

| 1. | tuomitsee mitä jyrkimmin poliittisten oppositiopuolueiden järjestelmällisen vaientamisen, kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, ihmisoikeuksien puolustajien ja tiedotusvälineiden sekä muiden media-alan työntekijöiden, toimittajien sekä heidän perheenjäsentensä, opiskelijoiden ja katolisen kirkon jäsenten toiminnan tukahduttamisen sekä Nicaraguan hallinnon virkamiesten jatkuvasti harjoittaman korruption; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee jyrkästi Hugo Torresin kuoleman vankeudessa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee isä Manuel Salvador Garcían pidätyksen 1. kesäkuuta 2022, ottaa huomioon, että hän on edelleen tutkintavankeudessa ja kehottaa vapauttamaan hänet välittömästi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toistaa vaatimuksensa luovuttaa Alessio Casimirri välittömästi Italiaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuomitsee Nicaraguassa tapahtuneet mielivaltaiset pidätykset, oikeudenkäyntiä koskevien takeiden puuttumisen ja poliittisten vankien laittomat tuomiot; kehottaa Nicaraguan viranomaisia palauttamaan takeet kaikkien nicaragualaisten kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien täysimääräisestä toteutumisesta, lopettamaan demokraattisen opposition, lehdistön ja kansalaisyhteiskunnan vainon, vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta huhtikuusta 2018 lähtien vangittuina pidetyt henkilöt, kumoamaan heitä vastaan aloitetut oikeudenkäynnit ja sallimaan kaikkien pakolaisten ja maanpaossa olevien henkilöiden turvallisen paluun koteihinsa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa palauttamaan oikeusvaltion, vallanjaon ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja puolueettomuuden ja kehottaa viranomaisia noudattamaan rikoslakia, kunnioittamaan syyttömyysolettamaa ja lopettamaan opposition kriminalisoinnin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuomitsee lainvastaiset oikeuden päätökset, jotka ovat vahvistus Nicaraguan hallinnon harjoittamasta sorrosta ja siitä, että tuomareista on tullut ihmisoikeusloukkauksista vastuussa oleva sorron väline; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Euroopan unionia asettamaan Nicaraguan hallinnon ja erityisesti sen tuomarit vastuuseen maassa tapahtuvasta sorrosta ja opposition edustajia ja muita arvostelijoita vastaan aloitetuista oikeudenkäynneistä; kehottaa neuvostoa aloittamaan välittömästi menettelyn seuraavien tuomareiden sisällyttämiseksi EU:n pakotteiden kohteena olevien henkilöiden luetteloon: Nadia Camila Tardencilla, Angel Jeancarlos Fernández González, Ulisa Yaoska Tapia Silva, Rosa Velia Baca Cardoza, Veronica Fiallos Moncada, Luden Martin Quiroz García, Karen Vanesa Chavarría, Felix Ernesto Salmerón Moreno, Nancy Aguirre Gudiel, William Irving Howard López, Erick Ramón Laguna Averruz, Melvin Leopoldo Vargas García, Irma Oralia Laguna Cruz ja Rolando Sanarrusia sekä Managuan muutoksenhakutuomioistuimen tuomarit, jotka ovat myös olleet osallisina laittomasti tuomittujen henkilöiden menettelyllisten ja aineellisten oikeuksien menettämiseen: Octavio Rothschuh Andino, Ángela Dávila ja Argentina Solís; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita ja YK:n turvallisuusneuvostoa aloittamaan Rooman perussäännön 13 ja 14 artiklan mukaisesti Kansainvälisen rikostuomioistuimen välityksellä Nicaraguaa ja Daniel Ortegaa koskevan virallisen tutkinnan Rooman perussäännön 7 artiklan mukaisista rikoksista ihmisyyttä vastaan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ilmaisee tukensa Nicaraguan kansalaisille, jotka osoittavat rauhanomaisesti mieltään Ortegan ja Murillon hallintoa vastaan; pitää erittäin valitettavana, että vuoden 2018 tukahduttamistoimien jälkeen ei ole toteutettu oikeustoimia, joilla varmistetaan oikeudenmukaisuus ja korvaukset vakavien ihmisoikeusloukkausten uhreille; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Nicaraguaa kumoamaan vuodesta 2018 lähtien annetun lainsäädännön, jolla rajoitetaan aiheettomasti kansalaisyhteiskuntaa ja demokraattista toimintaympäristöä, erityisesti kyberrikollisuutta koskevan erityislain (laki 1042), ulkomaisten agenttien sääntelystä annetun lain (laki 1040), ihmisten oikeuksista riippumattomuuteen, suvereniteettiin ja rauhaa palvelevaan itsemääräämisoikeuteen annetun lain (laki 1055) ja rikosprosessilain uudistuksen; muistuttaa, että EU:n ja Keski-Amerikan välisen assosiaatiosopimuksen perusteella Nicaraguan on noudatettava oikeusvaltion, demokratian ja ihmisoikeuksien periaatteita ja vakiinnutettava ne; toistaa vaatimuksensa siitä, että nykyisten olosuhteiden valossa assosiaatiosopimuksen demokratialauseke olisi otettava käyttöön; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että kansainvälisten ihmisoikeuselinten, kuten YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston ja Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan paluu Nicaraguaan on sallittava; pitää valitettavana, että Nicaraguan viranomaiset eivät tee yhteistyötä alueellisten ja kansainvälisten ihmisoikeusjärjestelmien kanssa; kehottaa EU:ta tukemaan YK:n ihmisoikeusneuvoston äskettäin perustaman Nicaraguaa käsittelevän ihmisoikeusasiantuntijoiden ryhmän kolmen riippumattoman jäsenen toimeksiantoa ja tekemään tiivistä yhteistyötä heidän kanssaan, jotta voidaan edistää vastuuvelvollisuutta ihmisoikeusloukkauksista ja -rikkomuksista Nicaraguassa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuomitsee sen, että lähes 400 kansalaisjärjestöä, mukaan lukien Nicaraguan kieliakatemia, on joutunut lopettamaan toimintansa Nicaraguassa; kehottaa Nicaraguan viranomaisia lopettamaan kansalaisjärjestöjen toiminnan perusteettoman lakkauttamisen ja palauttamaan kaikkien mielivaltaisesti lakkautettujen järjestöjen, poliittisten puolueiden, yliopistojen ja tiedotusvälineiden oikeushenkilöllisyyden sekä palauttamaan kaikki laittomasti takavarikoidut varat, asiakirjat ja laitteet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ilmaisee syvän huolensa vapaiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden tukahduttamisesta maassa, mikä on pakottanut yli 100 toimittajaa maanpakoon; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita seuraamaan tilannetta tiiviisti paikan päällä paikallisten edustajiensa ja Nicaraguan suurlähetystöjensä välityksellä; kehottaa EU:n edustustoa ja jäsenvaltioita, joilla on diplomaattisia edustustoja maassa, panemaan kokonaisvaltaisesti täytäntöön ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, antamaan kaiken asianmukaisen tuen pidätetyille ihmisoikeuksien puolustajille, myös vierailemaan vankiloissa ja seuraamaan oikeudenkäyntejä, tuomitsemaan julkisesti väärinkäytökset ihmisoikeuksien puolustajia ja riippumattomia tiedotusvälineitä vastaan ja tukemaan heidän työtään; kehottaa EU:n edustustoa ja jäsenvaltioita hyödyntämään kaikkia käytettävissä olevia välineitä lisätäkseen tukeaan ihmisoikeuksien puolustajien työlle, helpottaakseen tarvittaessa hätäviisumien myöntämistä ja tarjotakseen EU:n jäsenvaltioissa tilapäistä suojaa humanitaarisista syistä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää erittäin valitettavana, että Nicaraguan edustajat äänestivät sitä vastaan, että Venäjä erotetaan YK:n ihmisoikeusneuvostosta sen joukkojen Ukrainan sodan aikana tekemien hirmutekojen vuoksi, ja että Nicaragua äänesti tyhjää 2. maaliskuuta 2022 annetusta YK:n yleiskokouksen päätöslauselmasta ES-11/1, jossa tuomittiin Venäjän hyökkäys Ukrainaan ja vaadittiin sen joukkojen täydellistä vetäytymistä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerille, EU:n ja Latinalaisen Amerikan parlamentaariselle edustajakokoukselle, Keski-Amerikan parlamentille, Liman ryhmälle sekä Nicaraguan tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0513.

(2)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 204.

(3)  EUVL C 255, 29.6.2021, s. 65.

(4)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 126.

(5)  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 164.

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/104 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/104

---

P9_TA(2022)0239

Tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvat loukkaukset ja toimittajien turvallisuus Georgiassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvista loukkauksista ja toimittajien turvallisuudesta Georgiassa (2022/2702(RSP))

(2022/C 493/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Georgiasta, erityisesti 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n ja Georgian assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Georgiasta, erityisesti 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n ja Georgian assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (1),

| — | ottaa huomioon Etyjin mediavaltuutetun äskettäisen vierailun Georgiaan 28. ja 29. huhtikuuta 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etyjin mediavaltuutetun äskettäisen vierailun Georgiaan 28. ja 29. huhtikuuta 2022,

| — | ottaa huomioon Georgian poliittisten voimien välillä 19. huhtikuuta 2021 saavutetun sopimuksen, jossa välittäjänä toimi Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Georgian poliittisten voimien välillä 19. huhtikuuta 2021 saavutetun sopimuksen, jossa välittäjänä toimi Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen, joka tuli kaikilta osin voimaan 1. heinäkuuta 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen, joka tuli kaikilta osin voimaan 1. heinäkuuta 2016 (2),

| — | ottaa huomioon Toimittajat ilman rajoja -järjestön lehdistönvapausindeksin vuosilta 2021 ja 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Toimittajat ilman rajoja -järjestön lehdistönvapausindeksin vuosilta 2021 ja 2022,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 1. heinäkuuta 2016 voimaan tulleessa assosiaatiosopimuksessaan Georgia ja EU sitoutuivat kehittämään poliittista vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on lujittaa demokraattisten periaatteiden, oikeusvaltioperiaatteen ja hyvän hallintotavan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien, mukaan lukien tiedotusvälineiden vapaus, kunnioittamista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 1. heinäkuuta 2016 voimaan tulleessa assosiaatiosopimuksessaan Georgia ja EU sitoutuivat kehittämään poliittista vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on lujittaa demokraattisten periaatteiden, oikeusvaltioperiaatteen ja hyvän hallintotavan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien, mukaan lukien tiedotusvälineiden vapaus, kunnioittamista;

| B. | huomauttaa, että Georgia jätti EU-jäsenyyshakemuksensa 3. maaliskuuta 2022 ja toi näin julki Georgian kansan Eurooppaan suuntautuvat pyrkimykset, joille on laaja kannatus yleisön keskuudessa ja puoluekentällä, oppositio mukaan lukien; |
| --- | --- |

B.

huomauttaa, että Georgia jätti EU-jäsenyyshakemuksensa 3. maaliskuuta 2022 ja toi näin julki Georgian kansan Eurooppaan suuntautuvat pyrkimykset, joille on laaja kannatus yleisön keskuudessa ja puoluekentällä, oppositio mukaan lukien;

| C. | toteaa, että sananvapaus, tiedotusvälineiden vapaus ja toimittajien turvallisuus ovat elinvoimaisen demokratian olennaisia osatekijöitä ja että tärkeä osoitus demokratian vakiintumisesta on se, että viranomaiset suojelevat niitä; katsoo, että moniarvoiset, vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet ovat demokratian keskeinen kulmakivi ja yksi tärkeimmistä pilareista disinformaation torjunnassa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että sananvapaus, tiedotusvälineiden vapaus ja toimittajien turvallisuus ovat elinvoimaisen demokratian olennaisia osatekijöitä ja että tärkeä osoitus demokratian vakiintumisesta on se, että viranomaiset suojelevat niitä; katsoo, että moniarvoiset, vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet ovat demokratian keskeinen kulmakivi ja yksi tärkeimmistä pilareista disinformaation torjunnassa;

| D. | ottaa huomioon, että 19. huhtikuuta 2021 tehdyssä sopimuksessa, jossa välittäjänä toimi Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel, painotettiin tarvetta puuttua tilanteeseen, jossa oikeuslaitos mielletään politisoituneeksi, muun muassa hyväksymällä ja panemalla täytäntöön oikeuslaitoksen kunnianhimoinen uudistus, jolla lisätään oikeusjärjestelmän riippumattomuutta, avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 19. huhtikuuta 2021 tehdyssä sopimuksessa, jossa välittäjänä toimi Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel, painotettiin tarvetta puuttua tilanteeseen, jossa oikeuslaitos mielletään politisoituneeksi, muun muassa hyväksymällä ja panemalla täytäntöön oikeuslaitoksen kunnianhimoinen uudistus, jolla lisätään oikeusjärjestelmän riippumattomuutta, avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta;

| E. | toteaa, että 5. heinäkuuta 2021 yli 50 toimittajaa, tiedotusvälineiden edustajaa ja rauhantahtoista mielenosoittajaa joutui pääasiassa äärioikeistolaisten aktivistien väkivaltaisen hyökkäyksen kohteeksi raportoidessaan Tbilisin Pride-kulkueesta, joka jouduttiin lopulta peruuttamaan; ottaa huomioon, että TV Pirvelin kuvaaja Aleksandr Laškarava kuoli pian tämän jälkeen hyökkäyksessä saamiinsa vammoihin; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että 5. heinäkuuta 2021 yli 50 toimittajaa, tiedotusvälineiden edustajaa ja rauhantahtoista mielenosoittajaa joutui pääasiassa äärioikeistolaisten aktivistien väkivaltaisen hyökkäyksen kohteeksi raportoidessaan Tbilisin Pride-kulkueesta, joka jouduttiin lopulta peruuttamaan; ottaa huomioon, että TV Pirvelin kuvaaja Aleksandr Laškarava kuoli pian tämän jälkeen hyökkäyksessä saamiinsa vammoihin;

| F. | ottaa huomioon, että Georgian mediaympäristö, joka oli usean vuoden ajan ollut kohenemaan päin, on viime vuosina nopeasti heikentynyt ja että Georgiassa on tehty ennennäkemättömän paljon väkivaltaisia hyökkäyksiä toimittajia vastaan Tbilisin Pride-kulkueeseen 5. heinäkuuta 2021 kohdistuneen laajamittaisen väkivallan jälkeen, ja huomauttaa, että tämän johdosta useat kansainväliset järjestöt ovat julkilausumissaan ilmaisseet huolensa tilanteesta ja puolustaneet tiedotusvälineiden vapautta ja Georgian sijoitus lehdistönvapausindeksissä on pudonnut selvästi (se oli 71,36 pisteellään 60. sijalla vuonna 2021 mutta putosi 59,9 pisteellään 89. sijalle 180 maan joukossa vuonna 2022); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Georgian mediaympäristö, joka oli usean vuoden ajan ollut kohenemaan päin, on viime vuosina nopeasti heikentynyt ja että Georgiassa on tehty ennennäkemättömän paljon väkivaltaisia hyökkäyksiä toimittajia vastaan Tbilisin Pride-kulkueeseen 5. heinäkuuta 2021 kohdistuneen laajamittaisen väkivallan jälkeen, ja huomauttaa, että tämän johdosta useat kansainväliset järjestöt ovat julkilausumissaan ilmaisseet huolensa tilanteesta ja puolustaneet tiedotusvälineiden vapautta ja Georgian sijoitus lehdistönvapausindeksissä on pudonnut selvästi (se oli 71,36 pisteellään 60. sijalla vuonna 2021 mutta putosi 59,9 pisteellään 89. sijalle 180 maan joukossa vuonna 2022);

| G. | huomauttaa, että toimittajiin kohdistuneet sanalliset hyökkäykset sekä kunnianloukkauskanteet, joita muun muassa hallituksen virkamiehet ja valtapuolueeseen yhteydessä olevat henkilöt ovat panneet vireille kriittisiä tiedotusvälineiden edustajia ja yrityksiä vastaan, ovat lisääntyneet; ottaa huomioon, että Transparency International Georgia on huomauttanut, että oikeuskäytännön muuttuminen siirtää todistustaakan toimittajille, vaikka Georgian laissa on yksiselitteinen säännös, jossa säädetään päinvastaista; toteaa, että toimittajilla ja erityisesti hallitusta arvostelevien mediakanavien toimittajilla on vaikeuksia saada tietoa, jonka pitäisi olla julkisesti saatavilla; |
| --- | --- |

G.

huomauttaa, että toimittajiin kohdistuneet sanalliset hyökkäykset sekä kunnianloukkauskanteet, joita muun muassa hallituksen virkamiehet ja valtapuolueeseen yhteydessä olevat henkilöt ovat panneet vireille kriittisiä tiedotusvälineiden edustajia ja yrityksiä vastaan, ovat lisääntyneet; ottaa huomioon, että Transparency International Georgia on huomauttanut, että oikeuskäytännön muuttuminen siirtää todistustaakan toimittajille, vaikka Georgian laissa on yksiselitteinen säännös, jossa säädetään päinvastaista; toteaa, että toimittajilla ja erityisesti hallitusta arvostelevien mediakanavien toimittajilla on vaikeuksia saada tietoa, jonka pitäisi olla julkisesti saatavilla;

| H. | ottaa huomioon, että tutkintatoimia on vaivannut avoimuuden ja tuloksellisuuden puute, mikä on synnyttänyt yleisesti vaikutelman toimittajia vastaan tehtyihin rikoksiin syyllistyneiden henkilöiden rankaisemattomuudesta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että tutkintatoimia on vaivannut avoimuuden ja tuloksellisuuden puute, mikä on synnyttänyt yleisesti vaikutelman toimittajia vastaan tehtyihin rikoksiin syyllistyneiden henkilöiden rankaisemattomuudesta;

| I. | toteaa, että Tbilisin kaupungin alioikeus tuomitsi 4. huhtikuuta 2022 kuusi henkilöä viideksi vuodeksi vankeuteen hyökkäyksistä kahta kuvaajaa ja yhtä toimittajaa vastaan Tbilisin Pride-kulkueeseen 5. heinäkuuta 2021 kohdistuneiden väkivaltaisten hyökkäysten aikana; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Tbilisin kaupungin alioikeus tuomitsi 4. huhtikuuta 2022 kuusi henkilöä viideksi vuodeksi vankeuteen hyökkäyksistä kahta kuvaajaa ja yhtä toimittajaa vastaan Tbilisin Pride-kulkueeseen 5. heinäkuuta 2021 kohdistuneiden väkivaltaisten hyökkäysten aikana;

| J. | ottaa huomioon, että 16. toukokuuta 2022 Mtavari-televisiokanavan johtaja Nika Gvaramija tuomittiin kolmeksi ja puoleksi vuodeksi vankeuteen rikoslain 220 §:n nojalla epäilyttävillä syytteillä, jotka koskivat rahanpesua, lahjontaa ja asiakirjaväärennöksiä ja jotka liittyivät hänen aiempiin tehtäviinsä Rustavi 2 -televisiokanavan johtajana, ja huomauttaa, että tätä tuomiota on yleisesti pidetty Georgiassa yrityksenä vaientaa nykyistä hallitusta arvosteleva kriittinen ääni; toteaa, että Georgian oikeusasiamies esitti kriittisen arvion tästä tapauksesta jo vuonna 2019; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että 16. toukokuuta 2022 Mtavari-televisiokanavan johtaja Nika Gvaramija tuomittiin kolmeksi ja puoleksi vuodeksi vankeuteen rikoslain 220 §:n nojalla epäilyttävillä syytteillä, jotka koskivat rahanpesua, lahjontaa ja asiakirjaväärennöksiä ja jotka liittyivät hänen aiempiin tehtäviinsä Rustavi 2 -televisiokanavan johtajana, ja huomauttaa, että tätä tuomiota on yleisesti pidetty Georgiassa yrityksenä vaientaa nykyistä hallitusta arvosteleva kriittinen ääni; toteaa, että Georgian oikeusasiamies esitti kriittisen arvion tästä tapauksesta jo vuonna 2019;

| K. | huomauttaa, että valikoivat tutkinta- ja syytetoimet, jotka ovat kohdistuneet nykyistä hallitusta vastustaviin tahoihin, horjuttavat julkista luottamusta paitsi tuomioistuinlaitokseen myös itse hallitukseen ja että vastaavien, oppositioon yhteydessä olevia tiedotusvälineiden omistajia vastaan kohdistettujen tapausten toistuminen heikentää pyrkimyksiä parantaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta; |
| --- | --- |

K.

huomauttaa, että valikoivat tutkinta- ja syytetoimet, jotka ovat kohdistuneet nykyistä hallitusta vastustaviin tahoihin, horjuttavat julkista luottamusta paitsi tuomioistuinlaitokseen myös itse hallitukseen ja että vastaavien, oppositioon yhteydessä olevia tiedotusvälineiden omistajia vastaan kohdistettujen tapausten toistuminen heikentää pyrkimyksiä parantaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta;

| L. | toteaa, että entinen presidentti Mikheil Saakašvili, jonka terveys on jatkuvasti heikentynyt, on lopulta siirretty siviilisairaalaan, kun riippumattomien lääkärien lausuntojen mukaan hänen vointinsa ei muuten kohenisi; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että entinen presidentti Mikheil Saakašvili, jonka terveys on jatkuvasti heikentynyt, on lopulta siirretty siviilisairaalaan, kun riippumattomien lääkärien lausuntojen mukaan hänen vointinsa ei muuten kohenisi;

| M. | ottaa huomioon, että sähköistä viestintää koskevan lain uudistus antaa Georgian kansalliselle viestintälautakunnalle oikeuden itse nimittää televiestintäyhtiöihin erityisiä johtajia, jotka panevat täytäntöön lautakunnan päätöksiä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että sähköistä viestintää koskevan lain uudistus antaa Georgian kansalliselle viestintälautakunnalle oikeuden itse nimittää televiestintäyhtiöihin erityisiä johtajia, jotka panevat täytäntöön lautakunnan päätöksiä;

| N. | ottaa huomioon, että muiden merkittävien kriittisten tiedotusvälineiden omistajia tai heidän lähisukulaisiaan vastaan on käynnistetty oikeusjuttuja, ja mainitsee esimerkkeinä David Kezerašvilin Formula TV:stä ja riippumattoman TV Pirvelin perustajan Vahtang Tseretelin; huomauttaa, että tammikuussa 2022 Tbilisin kaupungin alioikeus totesi TBC Bankin ja Lelo-puolueen perustajat Mamuka Hazaradzen ja Badri Japaridzen sekä Avtandil Tseretelin, joka on Vahtang Tseretelin isä, syyllisiksi petokseen ja tuomitsi heidät seitsemäksi vuodeksi vankeuteen; toteaa, että heidän tuomiotaan kuitenkin lievennettiin, koska petoksen vanhentumisaika oli umpeutunut; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että muiden merkittävien kriittisten tiedotusvälineiden omistajia tai heidän lähisukulaisiaan vastaan on käynnistetty oikeusjuttuja, ja mainitsee esimerkkeinä David Kezerašvilin Formula TV:stä ja riippumattoman TV Pirvelin perustajan Vahtang Tseretelin; huomauttaa, että tammikuussa 2022 Tbilisin kaupungin alioikeus totesi TBC Bankin ja Lelo-puolueen perustajat Mamuka Hazaradzen ja Badri Japaridzen sekä Avtandil Tseretelin, joka on Vahtang Tseretelin isä, syyllisiksi petokseen ja tuomitsi heidät seitsemäksi vuodeksi vankeuteen; toteaa, että heidän tuomiotaan kuitenkin lievennettiin, koska petoksen vanhentumisaika oli umpeutunut;

| O. | ottaa huomioon, että Venäjän disinformaatio ja EU-vastainen propaganda ovat lisääntyneet Georgiassa viime vuosina, erityisesti Venäjän hyökättyä Ukrainaan, ja sen kohteena ovat olleet erityisesti naiset, hlbtqi+-yhteisö, ihmisoikeusaktivistit ja etniset vähemmistöt; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Venäjän disinformaatio ja EU-vastainen propaganda ovat lisääntyneet Georgiassa viime vuosina, erityisesti Venäjän hyökättyä Ukrainaan, ja sen kohteena ovat olleet erityisesti naiset, hlbtqi+-yhteisö, ihmisoikeusaktivistit ja etniset vähemmistöt;

| P. | huomauttaa, että monien toimittajien on vahvistettu olleen niiden Georgian yhteiskunnan jäsenten joukossa, joiden keskusteluja on tallennettu, mikä kävi ilmi syyskuussa 2021 tehdyissä paljastuksissa laajamittaisesta laittomasta telekuuntelusta; |
| --- | --- |

P.

huomauttaa, että monien toimittajien on vahvistettu olleen niiden Georgian yhteiskunnan jäsenten joukossa, joiden keskusteluja on tallennettu, mikä kävi ilmi syyskuussa 2021 tehdyissä paljastuksissa laajamittaisesta laittomasta telekuuntelusta;

| Q. | toteaa, että azerbaidžanilainen toimittaja Afgan Mukhtarli siepattiin Georgiassa toukokuussa 2017 ja kuljetettiin laittomasti rajan yli Azerbaidžaniin oikeudenkäyntiin Bakussa, väitetysti Georgian turvallisuusviranomaisten salaisella myötävaikutuksella, ja huomauttaa, että tätä tapausta koskevat tutkimustoimet eivät ole vielä johtaneet konkreettisiin tuloksiin; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että azerbaidžanilainen toimittaja Afgan Mukhtarli siepattiin Georgiassa toukokuussa 2017 ja kuljetettiin laittomasti rajan yli Azerbaidžaniin oikeudenkäyntiin Bakussa, väitetysti Georgian turvallisuusviranomaisten salaisella myötävaikutuksella, ja huomauttaa, että tätä tapausta koskevat tutkimustoimet eivät ole vielä johtaneet konkreettisiin tuloksiin;

| 1. | ilmaisee huolensa siitä, että tiedotusvälineiden tilanne ja toimittajien turvallisuus ovat merkittävästi heikentyneet Georgiassa viime vuosina, vaikka Georgiassa onkin vahva lainsäädäntökehys sananvapauden ja tiedotusvälineiden vapauden takaamiseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee toimittajiin kohdistuvan pelottelun, uhkailun ja väkivallan sekä vainon lisääntymisen, mukaan lukien tiedotusvälineiden työntekijöihin ja omistajiin kohdistuvien rikostutkintojen lisääntyminen; kehottaa Georgian viranomaisia tutkimaan perusteellisesti kaikki väkivallanteot ja asettamaan syytteeseen ne, jotka ovat yllyttäneet väkivaltaisiin hyökkäyksiin ja tehneet tällaisia hyökkäyksiä toimittajia ja muita tiedotusvälineiden työntekijöitä vastaan, koska siten voitaisiin päästä eroon siitä vaikutelmasta, että tällaiset rikokset jäävät rankaisematta; kehottaa Georgiaa rajoittamaan ihmisoikeuksien puolustajiin ja tiedotusvälineiden edustajiin kohdistettujen, strategisten häirintätarkoituksessa nostettujen kanteiden käyttöä, jolla pyritään estämään heidän kriittinen ja riippumaton työnsä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Georgiaa varmistamaan tiedotusvälineiden vapauden, jonka pitäisi käsittää toimituksellinen riippumattomuus, läpinäkyvä tiedotusvälineiden omistus sekä poliittisia näkemyksiä koskeva moniarvoinen, puolueeton ja syrjimätön uutisointi yksityisten ja erityisesti julkisten lähetystoiminnan harjoittajien ohjelmatarjonnassa, etenkin vaalikampanjoiden aikana; kehottaa Georgiaa takaamaan esteettömän pääsyn tietoon, jonka on tarkoitus olla julkisesti saatavilla, ja varmistamaan toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten turvallisuuden, suojelun ja vaikutusmahdollisuudet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuomitsee opposition pää-äänenkannattajana toimivan Mtavari-televisiokanavan johtajalle Nika Gvaramijalle 16. toukokuuta 2022 langetetun tuomion, joka on tuonut esille syvään juurtuneen epäluottamuksen Georgian oikeusjärjestelmässä; kannattaa Toimittajat ilman rajoja -järjestön vetoomusta Nika Gvaramijan tuomion tutkimisesta uudelleen; painottaa jälleen kerran, että hallituksen on kiireellisesti vietävä aidosti eteenpäin oikeuslaitoksen uudistusta laajassa ja osallistavassa monipuolueprosessissa, jonka tarkoituksena on lisätä oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja puolueettomuutta, maan EU:n assosioituneena kumppanina tekemien sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa kaikkia Georgian hallituksen edustajia olemaan käyttämättä aggressiivista retoriikkaa ja syrjivää kohtelua tiedotusvälineiden edustajia kohtaan Georgiassa ja puolustamaan julkisissa kannanotoissaan suvaitsevaa toimintatapaa, jossa kunnioitetaan ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuomitsee voimakkaasti sen, että väkivallasta toimittajia ja rauhantahtoisia mielenosoittajia vastaan Tbilisin Pride-kulkueessa 5. heinäkuuta 2021 vastuussa olevia henkilöitä vastaan ei ole vieläkään käynnistetty perusteellisia tutkinta- ja syytetoimia; korostaa, että tällaisiin tekoihin syyllistyneiden rankaisemattomuutta ei voida suvaita missään olosuhteissa, sillä teot rikkovat Georgian kansallista lainsäädäntöä ja niin kansainvälisiä kuin eurooppalaisiakin sitoumuksia, ja kehottaa aloittamaan tehokkaan tutkinnan 5. heinäkuuta 2021 tapahtuneista välikohtauksista; tuomitsee hlbtqi+-henkilöiden jatkuvan syrjinnän; kehottaa Georgian viranomaisia panemaan käytännössä kaikilta osin täytäntöön ihmisoikeuksia ja syrjinnän torjuntaa koskevan lainsäädännön; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Georgian viranomaisia toteuttamaan tehokkaan tutkinnan telekuunteluskandaalista ja ottamaan käyttöön asianmukaisia mekanismeja valtion instituutioiden harjoittaman valvonnan ja tiedonkeruun demokraattista valvontaa varten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa tarvetta taata toimittajille, media-alan työntekijöille ja tiedotusvälineille turvallinen ja suotuisa työskentely-ympäristö niin lainsäädännön kuin käytännönkin tasolla, mikä koskee myös Venäjältä, Valko-Venäjältä ja muista autoritaarisista hallinnoista turvaan pakenevia toimittajia; kannustaakin Georgia hyödyntämään kansainvälistä yhteistyötä mediaympäristön ja asiaan liittyvän lainsäädännön parantamiseksi parhaiden kansainvälisten käytäntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiittää Georgian oikeusasiamiestä Nino Lomdžarijaa tämän toiminnasta tiedotusvälineiden vapauden turvaamiseksi hallituksen säännöllisistä hyökkäyksistä huolimatta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille Georgian monimuotoisen ja moniarvoisen mediaympäristön mutta pahoittelee erittäin kireää suhdetta valtapuolueen ja kriittisten tiedotusvälineiden samoin kuin oppositiopuolueiden ja hallituksen äänenkannattajien välillä; pitää erittäin valitettavana mediaympäristön polarisoitumista, joka heijastelee poliittisen toimintaympäristön kasvavaa ja vahingollista polarisoitumista; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jälleen Georgian viranomaisia olemaan puuttumatta tiedotusvälineiden vapauteen tai ryhtymättä poliittisiin syihin perustuviin oikeudenkäynteihin tiedotusvälineiden omistajia tai edustajia vastaan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Georgian viranomaisia vapauttamaan entisen presidentin Mikheil Saakašvilin vankilasta humanitaarisista syistä, jotta hän voi saada asianmukaista lääkintähoitoa ulkomailla; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ilmaisee huolensa Venäjän disinformaation ja tiedon manipuloinnin tasaisesta lisääntymisestä Georgiassa Venäjän Ukrainassa aloittaman sodan yhteydessä ja kehottaa Georgian hallitusta laatimaan kansalaisille medialukutaitoon liittyviä koulutusohjelmia, tukemaan kansalaisyhteiskuntaa faktantarkistusmekanismien luomisessa ja toteuttamaan aktiivisia toimia, jotta voidaan estää disinformaatiokampanjat, joita ulko- tai kotimaiset toimijat toteuttavat maata, haavoittuvia ryhmiä tai yksittäisiä ihmisiä, kuten etnisten vähemmistöjen yhteisöissä tai konfliktista kärsivillä alueilla asuvia ihmisiä, sekä puolueita vastaan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa kaikkia Georgian poliittisia toimijoita olemaan käyttämättä hyväksi Venäjän disinformaatiopyrkimyksiä poliittisten vastustajiensa maalittamiseksi, sillä tämä vain edesauttaa disinformaation leviämistä ja vaarantaa sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja demokratian; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannustaa Georgiaa hyödyntämään mahdollisimman hyvin kaikkia välineitä ja aloitteita, joiden tarkoituksena on vahvistaa häiriönsietokykyä itäisen kumppanuuden puitteissa, ja kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita antamaan poliittista, teknistä ja taloudellista tukea riippumattomille tiedotusvälineille ja kansalaisyhteiskunnalle Georgiassa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ilmaisee huolensa yhden ainoan oligarkin, Bidzina Ivanišvilin, tuhoisasta roolista Georgian politiikassa ja taloudessa sekä siitä, missä määrin hän käyttää määräysvaltaa hallitukseen ja sen päätöksiin, mukaan lukien ne, jotka koskevat toimittajiin ja poliittisiin vastustajiin poliittisista syistä kohdistuvaa ajojahtia; on syvästi huolissaan Ivanišvilin esille tulleista henkilökohtaisista ja liiketoimintaan liittyvistä yhteyksistä Venäjän johtoon ja katsoo, että ne määrittävät Georgian hallituksen nykyisen kannan suhteessa Venäjälle asetettuihin pakotteisiin; kehottaa neuvostoa ja demokraattisia kumppaneita harkitsemaan henkilökohtaisten pakotteiden asettamista Ivanišvilille tämän roolista poliittisen prosessin heikkenemisessä Georgiassa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on ilahtunut siitä, että Georgia osallistuu vuosien 2021–2027 Luova Eurooppa -ohjelmaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukenaan toimia, joilla seurataan ja arvioidaan tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja vapauteen kohdistuvia riskejä, puolustetaan uhattuina olevia toimittajia ja helpotetaan uutismedia-alan murrosta ja kilpailukykyä Georgiassa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa Georgian viranomaisia puolustamaan tinkimättä korkeimpia demokratian, oikeusvaltion, tuomioistuinten riippumattomuuden, oikeudenmukaisten oikeudenkäyntien ja perusvapauksien vaatimuksia, myös tiedotusvälineiden vapauden alalla, ja siten osoittamaan yksiselitteisesti poliittisen päättäväisyytensä toteuttaa Georgian kansan Eurooppaan suuntautuvat pyrkimykset, joista todistaa maan 3. maaliskuuta 2022 jättämä EU-jäsenyyshakemus; toteaa katsovansa, että Georgian kansan oikeutetut pyrkimykset ansaitsevat tulla täytetyiksi, ja kehottaa sen vuoksi EU:n toimielimiä työskentelemään sen eteen, että Georgialle myönnetään EU:n ehdokasmaan asema Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 mukaisesti ansioiden perusteella ja sillä ehdolla, että Georgian viranomaiset täyttävät kaikki kriteerit; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle sekä Georgian presidentille, hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 40.

(2)  EUVL L 261, 30.8.2014, s. 4.

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/108

---

P9_TA(2022)0240

Oikeusvaltioperiaate ja mahdollinen Puolan kansallisen elpymissuunnitelman hyväksyminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 oikeusvaltioperiaatteesta ja mahdollisesta Puolan kansallisen elpymissuunnitelman hyväksymisestä (2022/2703(RSP))

(2022/C 493/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 1 ja 2 artiklan, 7 artiklan 1 kohdan ja 19 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 1 ja 2 artiklan, 7 artiklan 1 kohdan ja 19 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (1) (elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (1) (elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus),

| — | ottaa huomioon komission 20. joulukuuta 2017 antaman, SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisen perustellun ehdotuksen oikeusvaltioperiaatteen noudattamisesta Puolassa: ehdotus neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 20. joulukuuta 2017 antaman, SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisen perustellun ehdotuksen oikeusvaltioperiaatteen noudattamisesta Puolassa: ehdotus neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (COM(2017)0835),

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman komission päätöksestä käynnistää SEU 7 artiklan 1 kohdan mukainen menettely Puolan tilanteen johdosta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman komission päätöksestä käynnistää SEU 7 artiklan 1 kohdan mukainen menettely Puolan tilanteen johdosta (2),

| — | ottaa huomioon komission 23. toukokuuta 2022 antaman suosituksen neuvoston suositukseksi Puolan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annetun Puolan vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskevan neuvoston lausunnon (COM(2022)0622) (jäljempänä ”vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaiset suositukset”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 23. toukokuuta 2022 antaman suosituksen neuvoston suositukseksi Puolan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annetun Puolan vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskevan neuvoston lausunnon (COM(2022)0622) (jäljempänä ”vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaiset suositukset”),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (3),

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (jäljempänä ”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (jäljempänä ”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman komission oikeusvaltiokertomuksesta 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman komission oikeusvaltiokertomuksesta 2020 (4),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman suuntaviivojen laatimisesta unionin talousarvion suojaamista koskevan yleisen ehdollisuusjärjestelmän soveltamiseksi (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman suuntaviivojen laatimisesta unionin talousarvion suojaamista koskevan yleisen ehdollisuusjärjestelmän soveltamiseksi (5),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden vapaudesta ja oikeusvaltion heikkenemisestä edelleen Puolassa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden vapaudesta ja oikeusvaltion heikkenemisestä edelleen Puolassa (6),

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Puolan oikeusvaltiokriisistä ja EU:n oikeuden ensisijaisuudesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Puolan oikeusvaltiokriisistä ja EU:n oikeuden ensisijaisuudesta (7),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteesta ja unionin tuomioistuimen päätöksen seurauksista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteesta ja unionin tuomioistuimen päätöksen seurauksista (8),

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman meneillään olevista SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisista Puolan ja Unkarin kuulemisista (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman meneillään olevista SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisista Puolan ja Unkarin kuulemisista (9),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2022 annetun komission ehdotuksen neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (COM(2022)0268), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2022 annetun komission ehdotuksen neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (COM(2022)0268),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2022 päivätyn neuvoston ja komission julkilausuman oikeusvaltioperiaatteesta ja mahdollisesta Puolan kansallisen elpymissuunnitelman hyväksymisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2022 päivätyn neuvoston ja komission julkilausuman oikeusvaltioperiaatteesta ja mahdollisesta Puolan kansallisen elpymissuunnitelman hyväksymisestä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, ja nämä arvot vahvistetaan SEU 2 artiklassa sekä esitetään EU:n perusoikeuskirjassa ja kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa; ottaa huomioon, että nämä jäsenvaltioille yhteiset arvot, jotka kaikki jäsenvaltiot ovat vapaasti hyväksyneet, muodostavat unionissa asuvien henkilöiden oikeuksien perustan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, ja nämä arvot vahvistetaan SEU 2 artiklassa sekä esitetään EU:n perusoikeuskirjassa ja kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa; ottaa huomioon, että nämä jäsenvaltioille yhteiset arvot, jotka kaikki jäsenvaltiot ovat vapaasti hyväksyneet, muodostavat unionissa asuvien henkilöiden oikeuksien perustan;

| B. | toteaa, että mikä tahansa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio loukkaa SEU2 artiklassa vahvistettuja arvoja, ei koske ainoastaan sitä jäsenvaltiota, jossa vaara toteutuu, vaan vaikuttaa myös muihin jäsenvaltioihin, niiden keskinäiseen luottamukseen sekä unionin perimmäiseen luonteeseen ja sen toimielinten toimintaan samoin kuin sen kansalaisten unionin oikeuden mukaisiin perusoikeuksiin; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että mikä tahansa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio loukkaa SEU2 artiklassa vahvistettuja arvoja, ei koske ainoastaan sitä jäsenvaltiota, jossa vaara toteutuu, vaan vaikuttaa myös muihin jäsenvaltioihin, niiden keskinäiseen luottamukseen sekä unionin perimmäiseen luonteeseen ja sen toimielinten toimintaan samoin kuin sen kansalaisten unionin oikeuden mukaisiin perusoikeuksiin;

| C. | panee merkille, että muutokset, joita Puolan hallitus on käynnistänyt etenkin oikeusjärjestelmässä, ovat johtaneet demokratian ja oikeusvaltion vakavaan rapautumiseen; |
| --- | --- |

C.

panee merkille, että muutokset, joita Puolan hallitus on käynnistänyt etenkin oikeusjärjestelmässä, ovat johtaneet demokratian ja oikeusvaltion vakavaan rapautumiseen;

| D. | ottaa huomioon, että komission jäsenten kollegion 1. kesäkuuta 2022 tekemä päätös ehdotuksesta neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä ei tiettävästi ollut yksimielinen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komission jäsenten kollegion 1. kesäkuuta 2022 tekemä päätös ehdotuksesta neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä ei tiettävästi ollut yksimielinen;

| E. | ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen esitti lokakuun 2021 täysistunnossa kolme kriteeriä Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymiselle: korkeimman oikeuden kurinpitojaoston lakkauttaminen, tuomareiden kurinpitojärjestelmän uudistaminen ja kurinpitojaoston tehtävistään pidättämien tuomareiden palauttaminen tehtäviinsä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen esitti lokakuun 2021 täysistunnossa kolme kriteeriä Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymiselle: korkeimman oikeuden kurinpitojaoston lakkauttaminen, tuomareiden kurinpitojärjestelmän uudistaminen ja kurinpitojaoston tehtävistään pidättämien tuomareiden palauttaminen tehtäviinsä;

| F. | ottaa huomioon, että parlamentti on toistuvasti kehottanut komissiota ja neuvostoa olemaan hyväksymättä Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelmaluonnosta ennen kuin Puolan hallitus panee unionin tuomioistuimen ja kansainvälisten tuomioistuinten tuomiot kaikilta osin ja asianmukaisesti täytäntöön sekä varmistamaan, että suunnitelman arvioinnissa taataan asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattaminen erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuden turvaamisen osalta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että parlamentti on toistuvasti kehottanut komissiota ja neuvostoa olemaan hyväksymättä Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelmaluonnosta ennen kuin Puolan hallitus panee unionin tuomioistuimen ja kansainvälisten tuomioistuinten tuomiot kaikilta osin ja asianmukaisesti täytäntöön sekä varmistamaan, että suunnitelman arvioinnissa taataan asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattaminen erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuden turvaamisen osalta;

| G. | ottaa huomioon, että Puolan oikeusalan uudistukset ovat edelleen käynnissä ja että äskettäin äänestettävinä olleilla lakiesityksillä ja keskusteltavana olevilla ehdotuksilla ei ole kyetty tehokkaasti vastaamaan kaikkiin kyseessä oleviin lainkäyttöelinten riippumattomuutta ja kurinpitomenettelyjä koskeviin huolenaiheisiin; ottaa huomioon, että Puolan senaatti pyrkii muuttamaan näitä ehdotuksia niin, että niissä noudatettaisiin oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaatetta; ottaa huomioon, että useisiin tuomareihin kohdistuu edelleen kurinpitomenettelyjä ja/tai heitä ei ole palautettu virkoihinsa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Puolan oikeusalan uudistukset ovat edelleen käynnissä ja että äskettäin äänestettävinä olleilla lakiesityksillä ja keskusteltavana olevilla ehdotuksilla ei ole kyetty tehokkaasti vastaamaan kaikkiin kyseessä oleviin lainkäyttöelinten riippumattomuutta ja kurinpitomenettelyjä koskeviin huolenaiheisiin; ottaa huomioon, että Puolan senaatti pyrkii muuttamaan näitä ehdotuksia niin, että niissä noudatettaisiin oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaatetta; ottaa huomioon, että useisiin tuomareihin kohdistuu edelleen kurinpitomenettelyjä ja/tai heitä ei ole palautettu virkoihinsa;

| H. | ottaa huomioon, että Puolan viranomaiset ovat äskettäin toteuttaneet erinäisiä toimenpiteitä, jotka ovat suoraan ristiriidassa komission puheenjohtajan asettamien kolmen ehdon kanssa, mukaan lukien erään tuomarin pidättäminen tehtävistään helmikuussa 2022 eurooppalaisen oikeuden ja eurooppalaisten tuomioistuinten tuomioiden soveltamisen vuoksi; ottaa lisäksi huomioon, että Puolan presidentti asetti virkaansa yli 200 virheellisesti (kansallisen tuomarineuvoston pyynnöstä) nimitettyä niin kutsuttua uutta tuomaria, joista neljä nimitettiin korkeimpaan oikeuteen; ottaa huomioon myös, että 10. maaliskuuta 2022 politisoitu ja täysin alisteinen ”perustuslakituomioistuin”, johon osallistui niin kutsuttuja sijaistuomareita, heikensi oikeusministerin pyynnöstä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan pätevyyttä Puolassa kyseenalaistamalla Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja Puolan tuomioistuinten kyvyn tutkia tuomareiden nimittämisen oikeellisuutta sekä uuden kansallisen tuomarineuvoston riippumattomuutta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Puolan viranomaiset ovat äskettäin toteuttaneet erinäisiä toimenpiteitä, jotka ovat suoraan ristiriidassa komission puheenjohtajan asettamien kolmen ehdon kanssa, mukaan lukien erään tuomarin pidättäminen tehtävistään helmikuussa 2022 eurooppalaisen oikeuden ja eurooppalaisten tuomioistuinten tuomioiden soveltamisen vuoksi; ottaa lisäksi huomioon, että Puolan presidentti asetti virkaansa yli 200 virheellisesti (kansallisen tuomarineuvoston pyynnöstä) nimitettyä niin kutsuttua uutta tuomaria, joista neljä nimitettiin korkeimpaan oikeuteen; ottaa huomioon myös, että 10. maaliskuuta 2022 politisoitu ja täysin alisteinen ”perustuslakituomioistuin”, johon osallistui niin kutsuttuja sijaistuomareita, heikensi oikeusministerin pyynnöstä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan pätevyyttä Puolassa kyseenalaistamalla Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja Puolan tuomioistuinten kyvyn tutkia tuomareiden nimittämisen oikeellisuutta sekä uuden kansallisen tuomarineuvoston riippumattomuutta;

| I. | ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa säädetään selkeästi kansallisen suunnitelman valmistelua, hyväksymistä ja täytäntöönpanoa koskevista tarvittavista edellytyksistä ja sen 19 artiklassa ja liitteessä V vahvistetaan erityisesti 11 kriteeriä, joiden mukaisesti komissio arvioi varsinkin, onko odotettavissa, että asianomaisen jäsenvaltion ehdottamien järjestelyjen avulla voidaan ehkäistä, havaita ja korjata elpymis- ja palautumistukivälinestä myönnettyjen varojen käyttöön liittyviä lahjontaa, petoksia ja eturistiriitoja; ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa edellytetään, että valvonnasta vastaavilla elimillä on lakisääteinen toimeksianto ja hallinnolliset valmiudet huolehtia tehtävistään riippumattomasti, ja että itse ehdotuksessa neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi korostetaan, että tehokas oikeussuoja on sisäisen valvonnan järjestelmän toiminnan edellytys; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa säädetään selkeästi kansallisen suunnitelman valmistelua, hyväksymistä ja täytäntöönpanoa koskevista tarvittavista edellytyksistä ja sen 19 artiklassa ja liitteessä V vahvistetaan erityisesti 11 kriteeriä, joiden mukaisesti komissio arvioi varsinkin, onko odotettavissa, että asianomaisen jäsenvaltion ehdottamien järjestelyjen avulla voidaan ehkäistä, havaita ja korjata elpymis- ja palautumistukivälinestä myönnettyjen varojen käyttöön liittyviä lahjontaa, petoksia ja eturistiriitoja; ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa edellytetään, että valvonnasta vastaavilla elimillä on lakisääteinen toimeksianto ja hallinnolliset valmiudet huolehtia tehtävistään riippumattomasti, ja että itse ehdotuksessa neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi korostetaan, että tehokas oikeussuoja on sisäisen valvonnan järjestelmän toiminnan edellytys;

| J. | ottaa huomioon, että vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisissa suosituksissa komissio totesi, että oikeusjärjestelmän riippumattomuus, tehokkuus ja laatu ovat elpymisen olennaisia osatekijöitä ja että oikeusvaltioperiaate on Puolassa heikentynyt ja oikeuslaitoksen riippumattomuus aiheuttaa edelleen vakavaa huolta, mikä on myös pantu merkille useissa unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioissa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisissa suosituksissa komissio totesi, että oikeusjärjestelmän riippumattomuus, tehokkuus ja laatu ovat elpymisen olennaisia osatekijöitä ja että oikeusvaltioperiaate on Puolassa heikentynyt ja oikeuslaitoksen riippumattomuus aiheuttaa edelleen vakavaa huolta, mikä on myös pantu merkille useissa unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioissa;

| K. | ottaa huomioon, että komissio suositteli vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisissa suosituksissa, että Puola toteuttaisi vuosina 2022 ja 2023 toimia muun muassa parantaakseen investointiympäristöään erityisesti turvaamalla oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja varmistamalla julkisten kuulemisten vaikuttavuuden ja työmarkkinaosapuolten osallistumisen päätöksentekoprosessiin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komissio suositteli vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisissa suosituksissa, että Puola toteuttaisi vuosina 2022 ja 2023 toimia muun muassa parantaakseen investointiympäristöään erityisesti turvaamalla oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja varmistamalla julkisten kuulemisten vaikuttavuuden ja työmarkkinaosapuolten osallistumisen päätöksentekoprosessiin;

| L. | toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen odotetaan varjelevan EU:n talouksia ja kansalaisia covid-19-pandemian kaikkein vakavimmilta vaikutuksilta ja että sen odotetaan vaikuttavan myönteisesti EU:n elpymiseen ja palautumiskykyyn ja vauhdittavan vihreää ja digitaalista siirtymää, jos se toteutetaan tehokkaasti ja noudattaen tiukasti oikeusvaltioperiaatetta ja EU:n varojen moitteetonta hoitoa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen odotetaan varjelevan EU:n talouksia ja kansalaisia covid-19-pandemian kaikkein vakavimmilta vaikutuksilta ja että sen odotetaan vaikuttavan myönteisesti EU:n elpymiseen ja palautumiskykyyn ja vauhdittavan vihreää ja digitaalista siirtymää, jos se toteutetaan tehokkaasti ja noudattaen tiukasti oikeusvaltioperiaatetta ja EU:n varojen moitteetonta hoitoa;

| M. | ottaa huomioon, että komission mukaan Puolan suunnitelmaan sisältyy oikeuslaitoksen riippumattomuuteen liittyviä välitavoitteita, joiden tarkoituksena on parantaa investointiympäristöä ja luoda edellytykset elpymis- ja palautumissuunnitelman tehokkaalle täytäntöönpanolle; toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisia maksuja ei voida suorittaa ennen kuin on osoitettu, että nämä välitavoitteet on saavutettu; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että komission mukaan Puolan suunnitelmaan sisältyy oikeuslaitoksen riippumattomuuteen liittyviä välitavoitteita, joiden tarkoituksena on parantaa investointiympäristöä ja luoda edellytykset elpymis- ja palautumissuunnitelman tehokkaalle täytäntöönpanolle; toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisia maksuja ei voida suorittaa ennen kuin on osoitettu, että nämä välitavoitteet on saavutettu;

| N. | ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ennakkomaksuja ei voida suorittaa, jos suunnitelma on hyväksytty 31. joulukuuta 2021 jälkeen; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ennakkomaksuja ei voida suorittaa, jos suunnitelma on hyväksytty 31. joulukuuta 2021 jälkeen;

| 1. | ilmaisee vakavan huolensa myönteisestä arviosta, jonka komissio antoi 1. kesäkuuta 2022 Puolan 3. toukokuuta 2021 toimittamasta elpymis- ja palautumissuunnitelmasta, kun otetaan huomioon, että maa rikkoo edelleen SEU 2 artiklassa vahvistettuja arvoja, myös oikeusvaltioperiaatetta ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta; toteaa, että tällaisia rikkomuksia on dokumentoitu asianmukaisesti useissa tuomioistuinten tuomioissa ja EU:n toimielinten arvioissa ja kannoissa, myös parlamentin päätöslauselmissa ja SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisessa meneillään olevassa menettelyssä, ja niitä ovat dokumentoineet myös muut kansainväliset organisaatiot; muistuttaa, että unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioiden sekä EU:n oikeuden ensisijaisuuden noudattamisesta ei voi tinkiä eikä niitä voida pitää pelinappuloina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää valitettavana, että elpymis- ja palautumissuunnitelmassa asetetuissa edellytyksissä ei esitetä kaikkien laittomasti tehtävistään pidätettyjen tuomareiden palauttamista välittömästi entisiin tehtäviinsä, ja kehottaa Puolan hallitusta nopeuttamaan merkittävästi tuomareiden palauttamista entisiin tehtäviinsä ja komissiota seuraamaan ja helpottamaan tätä prosessia; katsoo, että tehtävistä pidättämistä koskevan päätöksen tuomioistuinvalvonta on mahdollista tuomarin ollessa toimessaan; pitää valitettavina nykyisiä käytäntöjä, joita sovelletaan joihinkin tuomareihin, jotka on siirretty toiseen osastoon ja/tai jotka on pakotettu lomalle heti palattuaan tai joihin on kohdistunut vastaavia taktiikkoja, ja tuomitsee nämä käytännöt, jotka ovat Puolan tuomioistuinten ja eurooppalaisten tuomioistuinten eri tuomioiden vastaisia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa painokkaasti neuvostoa hyväksymään elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisen Puolan kansallisen suunnitelman vasta, kun Puola noudattaa kaikilta osin elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen vaatimuksia ja erityisesti sen 22 artiklaa erityisesti unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi eturistiriidoilta ja petoksilta sekä kaikkia talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisia suosituksia oikeusvaltioperiaatteesta ja kun se on pannut täytäntöön kaikki asiaankuuluvat unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot; muistuttaa, että vastavuoroiseen tunnustamiseen ja keskinäiseen luottamukseen perustuva jäsenvaltioiden, Euroopan unionin ja niiden viranomaisten välinen yhteistyö ei voi toimia, jos oikeusvaltioperiaatteen noudattamisessa on puutteita; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että oikeusvaltioperiaatteen ja SEU 2 artiklan noudattaminen ovat ennakkoedellytyksiä rahaston varojen saamiselle, että oikeusvaltioperiaatetta koskevaa ehdollisuusmekanismia sovelletaan täysimääräisesti elpymis- ja palautumistukivälineeseen ja että elpymis- ja palautumistukivälineestä ei pitäisi rahoittaa toimenpiteitä, jotka ovat SEU 2 artiklassa vahvistettujen EU:n arvojen vastaisia; muistuttaa että komission on oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen ja elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaisesti seurattava elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon yhteydessä jatkuvasti erittäin tarkkaan EU:n taloudellisiin etuihin kohdistuvia riskejä sekä oikeusvaltion periaatteiden rikkomista tai mahdollista rikkomista ja ryhdyttävä välittömiin toimiin, jos EU:n taloudellisille eduille voi aiheutua vahinkoa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää kiinni siitä, että unionin taloudellisten etujen suojaamiseen, asianmukaisen valvontajärjestelmän perustamiseen, oikeuslaitoksen riippumattomuuteen sekä petosten, eturistiriitojen ja lahjonnan ehkäisemiseen, havaitsemiseen ja torjuntaan liittyvät välitavoitteet ja tavoitteet ovat ennakkoehtoja, jotka on täytettävä ennen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä, ja muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisia maksuja ei voida suorittaa sitä ennen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että Puolalle ei voida suorittaa elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisia maksuja ennen kuin kaikki asiaankuuluvat unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot on pantu kaikilta osin täytäntöön; korostaa, että komissio ja neuvosto ovat poliittisesti vastuussa parlamentille toimistaan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää komission päätöstä asettaa korkeimman oikeuden laittoman kurinpitojaoston lakkauttaminen ja kurinpitotehtävien siirtäminen korkeimman oikeuden toiselle jaostolle yhdeksi tärkeimmistä ehdoista elpymis- ja palautumistukivälineen varojen vapauttamiselle; kehottaa komissiota soveltamaan tehokasta tarkastusmekanismia ja koeaikaa sen varmistamiseksi, että varoja ei vapauteta ennen kuin uusi jaosto täyttää laillisesti perustetun riippumattoman ja puolueettoman tuomioistuimen kriteerit, kuten SEU 19 artiklassa edellytetään; korostaa tarvetta noudattaa tiukasti elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyä aikataulua; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että unionin tuomioistuimen määräys sitoo Puolaa ja että maan on edelleen maksettava miljoonan euron suuruista päiväsakkoa, kunnes se ryhtyy toimiin korkeimman oikeuden kurinpitojaostosta annettujen ratkaisujen johdosta; kehottaa siksi komissiota valvomaan kurinpitojärjestelmän uudistamista sen varmistamiseksi, että se vastaa täysin unionin tuomioistuimen tuomioita; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää valitettavana, että laittomia ”perustuslakituomioistuinta” ja ”kansallista tuomarineuvostoa” koskevia kysymyksiä, jotka heikentävät kansallisen tuomarineuvoston puolueettomuutta ja riippumattomuutta, ei käsitellä välitavoitteissa; kehottaa komissiota käynnistämään asiassa viipymättä rikkomusmenettelyn; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää valitettavana, että etenkään parlamentille ei anneta tietoa komission ja Puolan viranomaisten välisistä neuvotteluista; odottaa komission tiedottavan parlamentille nopeasti ja säännöllisesti asiaan liittyvästä kehityksestä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa lisäksi, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamista ja EU:n varojen moitteetonta hoitoa on arvioitava jatkuvasti elpymis- ja palautumistukivälineen koko elinkaaren ajan ja että välitavoitteiden ja tavoitteiden tyydyttävä saavuttaminen sekä niihin liittyvät maksut edellyttävät, että jo tyydyttävästi saavutettuihin välitavoitteisiin ja tavoitteisiin liittyviä toimenpiteitä ei ole peruutettu; korostaa, että komission on pidättäydyttävä maksamasta varoja ja tarvittaessa perittävä varoja takaisin, jos kyseiset ehdot eivät enää täyty; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että komission olisi perussopimusten valvojana käytettävä kaikkia käytettävissään olevia välineitä varmistaakseen SEU 2 artiklassa vahvistettujen arvojen noudattamisen ja EU:n oikeuden ensisijaisuuden; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen tarkoituksena on edistää EU:n ja sen jäsenvaltioiden, myös Puolan, elpymistä ja palautumiskykyä; pitää valitettavana, että Puolan hallituksen toimien vuoksi elpymis- ja palautumistukivälineen rahoitus ei ole vielä tavoittanut puolalaisia ja maan alueita; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

(2)  EUVL C 129, 5.4.2019, s. 13.

(3)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 317.

(4)  EUVL C 81, 18.2.2022, s. 27.

(5)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 146.

(6)  EUVL C 117, 11.3.2022, s. 151.

(7)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 154.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0074.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0204.

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/112 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/112

---

P9_TA(2022)0242

Parlamentin aloiteoikeus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 parlamentin aloiteoikeudesta (2020/2132(INI))

(2022/C 493/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista 20. lokakuuta 2010 tehdyn puitesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna (1) (jäljempänä ”vuoden 2010 puitesopimus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista 20. lokakuuta 2010 tehdyn puitesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna (1) (jäljempänä ”vuoden 2010 puitesopimus”),

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä (2) (jäljempänä ”paremmasta lainsäädännöstä tehty toimielinten välinen sopimus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä (2) (jäljempänä ”paremmasta lainsäädännöstä tehty toimielinten välinen sopimus”),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin toiminnan parantamisesta hyödyntämällä Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin toiminnan parantamisesta hyödyntämällä Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia (3),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin nykyisen toimielinrakenteen mahdollisista kehityskuluista ja mukautuksista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin nykyisen toimielinrakenteen mahdollisista kehityskuluista ja mukautuksista (4),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman Euroopan tulevaisuudesta käytävän keskustelun tilanteesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman Euroopan tulevaisuudesta käytävän keskustelun tilanteesta (5),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kannasta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kannasta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin (6),

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kannasta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kannasta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin (7),

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin 16. heinäkuuta 2019 esittelemät poliittiset suuntaviivat seuraavalle Euroopan komissiolle (2019–2024) ”Kunnianhimoisempi unioni: Ohjelma Euroopalle”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin 16. heinäkuuta 2019 esittelemät poliittiset suuntaviivat seuraavalle Euroopan komissiolle (2019–2024) ”Kunnianhimoisempi unioni: Ohjelma Euroopalle”,

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2020 julkaistun parlamentin tilaaman tutkimuksen Euroopan parlamentin aloiteoikeudesta (”The European Parliament’s right of initiative”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2020 julkaistun parlamentin tilaaman tutkimuksen Euroopan parlamentin aloiteoikeudesta (”The European Parliament’s right of initiative”),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0142/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0142/2022),

| A. | ottaa huomioon, että SEU 15 artiklassa täsmennetään, että Eurooppa-neuvosto ei toimi lainsäätäjänä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEU 15 artiklassa täsmennetään, että Eurooppa-neuvosto ei toimi lainsäätäjänä;

| B. | toteaa, että parlamentti on ainoa EU:n toimielin, jonka kansalaiset valitsevat demokraattisesti ja suoraan; toteaa, että toisin kuin jäsenvaltioiden valtiosääntöjärjestelmissä parlamentilla ei ole yleistä suoraa lainsäädäntöaloiteoikeutta ja että SEU 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämä aloiteoikeus on komissiolla, ellei perussopimuksissa muuta määrätä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että parlamentti on ainoa EU:n toimielin, jonka kansalaiset valitsevat demokraattisesti ja suoraan; toteaa, että toisin kuin jäsenvaltioiden valtiosääntöjärjestelmissä parlamentilla ei ole yleistä suoraa lainsäädäntöaloiteoikeutta ja että SEU 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämä aloiteoikeus on komissiolla, ellei perussopimuksissa muuta määrätä;

| C. | toteaa, että parlamentille myönnetään perussopimuksissa epäsuora lainsäädäntöaloiteoikeus, sillä SEUT 225 artiklan nojalla ”Euroopan parlamentti voi jäsentensä enemmistöllä pyytää komissiota tekemään sille aiheellisia ehdotuksia asioista, joissa se katsoo, että on valmisteltava unionin säädös perussopimusten panemiseksi täytäntöön”; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että parlamentille myönnetään perussopimuksissa epäsuora lainsäädäntöaloiteoikeus, sillä SEUT 225 artiklan nojalla ”Euroopan parlamentti voi jäsentensä enemmistöllä pyytää komissiota tekemään sille aiheellisia ehdotuksia asioista, joissa se katsoo, että on valmisteltava unionin säädös perussopimusten panemiseksi täytäntöön”;

| D. | toteaa, että SEUT 225 artiklassa määrätään myös, että ”jollei komissio tee ehdotusta, se ilmoittaa Euroopan parlamentille perustelunsa”; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että SEUT 225 artiklassa määrätään myös, että ”jollei komissio tee ehdotusta, se ilmoittaa Euroopan parlamentille perustelunsa”;

| E. | ottaa huomioon, että parlamentin valiokunta-aloitteiset mietinnöt ja päätöslauselmat muodostavat tärkeän välineen EU:n poliittisen asialistan laatimisessa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että parlamentin valiokunta-aloitteiset mietinnöt ja päätöslauselmat muodostavat tärkeän välineen EU:n poliittisen asialistan laatimisessa;

| F. | ottaa huomioon, että vuoden 2010 puitesopimuksen mukaisesti komissio on sitoutunut raportoimaan kaikkien parlamentin SEUT 225 artiklan mukaisesti esittämien ehdotuksen tekemistä koskevien pyyntöjen konkreettisesta seurannasta kolmen kuukauden kuluessa asiaa koskevan päätöslauselman hyväksymisestä täysistunnossa; toteaa, että jos komissio ei noudata tätä velvoitetta, kyseessä voi olla SEUT 265 artiklan mukainen laiminlyönti; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vuoden 2010 puitesopimuksen mukaisesti komissio on sitoutunut raportoimaan kaikkien parlamentin SEUT 225 artiklan mukaisesti esittämien ehdotuksen tekemistä koskevien pyyntöjen konkreettisesta seurannasta kolmen kuukauden kuluessa asiaa koskevan päätöslauselman hyväksymisestä täysistunnossa; toteaa, että jos komissio ei noudata tätä velvoitetta, kyseessä voi olla SEUT 265 artiklan mukainen laiminlyönti;

| G. | toteaa, että vuoteen 2019 asti vain kolmasosan lainsäädäntöaloitteita ja muita aloitteita koskevista parlamentin valiokunta-aloitteisista menettelyistä voidaan katsoa päättyneen tuloksellisesti ja että suurin osa vuodesta 2011 vuoteen 2019 hyväksytyistä valiokunta-aloitteisista lainsäädäntömietinnöistä (INL) ei johtanut komission antamaan asianmukaiseen ehdotukseen (8); |
| --- | --- |

G.

toteaa, että vuoteen 2019 asti vain kolmasosan lainsäädäntöaloitteita ja muita aloitteita koskevista parlamentin valiokunta-aloitteisista menettelyistä voidaan katsoa päättyneen tuloksellisesti ja että suurin osa vuodesta 2011 vuoteen 2019 hyväksytyistä valiokunta-aloitteisista lainsäädäntömietinnöistä (INL) ei johtanut komission antamaan asianmukaiseen ehdotukseen (8);

| H. | ottaa huomioon, että paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaan komission on annettava erityinen tiedonanto tallaisten pyyntöjen seurannasta ja siinä edellytetään, että ”jos komissio päättää olla antamatta ehdotusta pyynnön johdosta”, se ”toimittaa tarvittaessa analyysin mahdollisista vaihtoehdoista ja reagoi lainsäädäntövallan käyttäjien esiin tuomiin näkökohtiin, jotka liittyvät eurooppalaisesta lisäarvosta ja Euroopan yhdentymisen toteutumattomuudesta aiheutuvista kustannuksista tehtyihin analyyseihin”; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaan komission on annettava erityinen tiedonanto tallaisten pyyntöjen seurannasta ja siinä edellytetään, että ”jos komissio päättää olla antamatta ehdotusta pyynnön johdosta”, se ”toimittaa tarvittaessa analyysin mahdollisista vaihtoehdoista ja reagoi lainsäädäntövallan käyttäjien esiin tuomiin näkökohtiin, jotka liittyvät eurooppalaisesta lisäarvosta ja Euroopan yhdentymisen toteutumattomuudesta aiheutuvista kustannuksista tehtyihin analyyseihin”;

| I. | toteaa, että perussopimuksissa parlamentille myönnetään suora aloiteoikeus silloin, kun on kyse parlamentin omasta kokoonpanosta, sen jäsenten valinnasta ja heidän asemaansa koskevista säännöistä, Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännöstä, parlamentin tutkintaoikeudesta, johon sovelletaan erityismenettelyä, sekä oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen ja perussopimusten tarkistamiseen liittyvien menettelyjen käynnistämisestä; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että perussopimuksissa parlamentille myönnetään suora aloiteoikeus silloin, kun on kyse parlamentin omasta kokoonpanosta, sen jäsenten valinnasta ja heidän asemaansa koskevista säännöistä, Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännöstä, parlamentin tutkintaoikeudesta, johon sovelletaan erityismenettelyä, sekä oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen ja perussopimusten tarkistamiseen liittyvien menettelyjen käynnistämisestä;

| J. | katsoo, että parlamentin suorat aloiteoikeudet eivät ole läheskään riittäviä, jotta parlamentti voisi edustaa kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten ääntä EU:n toimielimissä, ja komissiolle jätetään käytännössä yksinoikeus lainsäädäntöaloitteiden tekemiseen; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että parlamentin suorat aloiteoikeudet eivät ole läheskään riittäviä, jotta parlamentti voisi edustaa kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten ääntä EU:n toimielimissä, ja komissiolle jätetään käytännössä yksinoikeus lainsäädäntöaloitteiden tekemiseen;

| K. | katsoo, että merkittävämmän aseman antaminen parlamentille unionin asialistan laatimisessa vahvistamalla parlamentin aloiteoikeutta edellyttää myös tavallisen lainsäätämisjärjestyksen laajentamista muille politiikanaloille ja toimielinten välisen yhteistyön vahvistamista; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että merkittävämmän aseman antaminen parlamentille unionin asialistan laatimisessa vahvistamalla parlamentin aloiteoikeutta edellyttää myös tavallisen lainsäätämisjärjestyksen laajentamista muille politiikanaloille ja toimielinten välisen yhteistyön vahvistamista;

| L. | ottaa huomioon, että parlamentti laati erityisen kunnianhimoisen lainsäädäntöaloitteen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta ja että asiasta hyväksyttiin päätöslauselma lokakuussa 2016 (9) ja lokakuussa 2020 (10), jolloin parlamentti kehotti komissiota ja neuvostoa aloittamaan sen kanssa neuvottelut toimielinten välisestä sopimuksesta SEUT 295 artiklan mukaisesti; katsoo, että oikeusvaltioperiaate on yksi niistä aloista, joilla parlamentin aloiteoikeutta voitaisiin kehittää; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että parlamentti laati erityisen kunnianhimoisen lainsäädäntöaloitteen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta ja että asiasta hyväksyttiin päätöslauselma lokakuussa 2016 (9) ja lokakuussa 2020 (10), jolloin parlamentti kehotti komissiota ja neuvostoa aloittamaan sen kanssa neuvottelut toimielinten välisestä sopimuksesta SEUT 295 artiklan mukaisesti; katsoo, että oikeusvaltioperiaate on yksi niistä aloista, joilla parlamentin aloiteoikeutta voitaisiin kehittää;

| M. | katsoo, että suoran aloiteoikeuden antaminen parlamentille palauttaisi unionin lainsäädäntöprosessin tasapainon; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että suoran aloiteoikeuden antaminen parlamentille palauttaisi unionin lainsäädäntöprosessin tasapainon;

| N. | toteaa empiiristen todisteiden osoittavan, että parlamentin aloitteiden tuloksellisuus on ennen kaikkea riippuvainen neuvoston noudattamasta päätöksentekomenettelystä (määräenemmistö tai yksimielisyys) (11); |
| --- | --- |

N.

toteaa empiiristen todisteiden osoittavan, että parlamentin aloitteiden tuloksellisuus on ennen kaikkea riippuvainen neuvoston noudattamasta päätöksentekomenettelystä (määräenemmistö tai yksimielisyys) (11);

| O. | toteaa, että päätöslauselmassaan Euroopan tulevaisuudesta käytävän keskustelun tilanteesta parlamentti muistutti, että ”lainsäädäntöaloiteoikeus voitaisiin antaa myös parlamentille EU:n kansalaisten suorana edustajana, jos perussopimuksia on mahdollista tarkistaa tulevaisuudessa”; toteaa, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi on tarjonnut muun muassa historiallisen tilaisuuden edistää eurooppalaisen demokratian ja perussopimusten uudistamista yhdessä kansalaisten kanssa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että päätöslauselmassaan Euroopan tulevaisuudesta käytävän keskustelun tilanteesta parlamentti muistutti, että ”lainsäädäntöaloiteoikeus voitaisiin antaa myös parlamentille EU:n kansalaisten suorana edustajana, jos perussopimuksia on mahdollista tarkistaa tulevaisuudessa”; toteaa, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi on tarjonnut muun muassa historiallisen tilaisuuden edistää eurooppalaisen demokratian ja perussopimusten uudistamista yhdessä kansalaisten kanssa;

| P. | toteaa, että Euroopan tulevaisuuskonferenssin digitaalisessa foorumissa eurooppalainen demokratia on yksi niistä kysymyksistä, joihin kansalaiset ovat ottaneet eniten kantaa; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että Euroopan tulevaisuuskonferenssin digitaalisessa foorumissa eurooppalainen demokratia on yksi niistä kysymyksistä, joihin kansalaiset ovat ottaneet eniten kantaa;

| Q. | ottaa huomioon, että päätöslauselmassaan Euroopan unionin nykyisen toimielinrakenteen mahdollisista kehityskuluista ja mukautuksista parlamentti ehdotti, että ”joidenkin jäsenvaltioiden yleisen käytännön mukaisesti unionin molemmille lainsäätäjille eli neuvostolle ja erityisesti parlamentille, joka on ainoa kansalaisten suoraan valitsema toimielin, olisi annettava oikeus esittää lainsäädäntöaloitteita, tämän kuitenkaan vaikuttamatta komission perustavaan aloiteoikeuteen”; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että päätöslauselmassaan Euroopan unionin nykyisen toimielinrakenteen mahdollisista kehityskuluista ja mukautuksista parlamentti ehdotti, että ”joidenkin jäsenvaltioiden yleisen käytännön mukaisesti unionin molemmille lainsäätäjille eli neuvostolle ja erityisesti parlamentille, joka on ainoa kansalaisten suoraan valitsema toimielin, olisi annettava oikeus esittää lainsäädäntöaloitteita, tämän kuitenkaan vaikuttamatta komission perustavaan aloiteoikeuteen”;

| R. | ottaa huomioon, että parlamentin työjärjestyksessä vahvistetaan SEUT 225 artiklan mukaisten päätöslauselmien laatimista ja hyväksymistä koskevat säännöt; toteaa, että valiokunta-aloitteiset mietinnöt (INI) ja INL-mietinnöt on käytännössä erotettu toisistaan; ottaa huomioon, että vuoden 2010 puitesopimuksessa ja paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa tällaista eroa ei tehdä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että parlamentin työjärjestyksessä vahvistetaan SEUT 225 artiklan mukaisten päätöslauselmien laatimista ja hyväksymistä koskevat säännöt; toteaa, että valiokunta-aloitteiset mietinnöt (INI) ja INL-mietinnöt on käytännössä erotettu toisistaan; ottaa huomioon, että vuoden 2010 puitesopimuksessa ja paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa tällaista eroa ei tehdä;

Perussopimuksissa vahvistetut parlamentin suorat aloiteoikeudet

| 1. | tähdentää ja pitää valitettavana, että vaikka parlamentti on ainoa välittömillä vaaleilla valittu EU:n toimielin, sillä ei ole yleistä suoraa aloiteoikeutta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että jo Lissabonin sopimuksessa parlamentille annetaan suoria aloiteoikeuksia ja tunnustetaan sen toimivalta järjestää itse oman toimintansa, sen valvontatehtävä ja sen demokraattinen legitiimiys ainoana välittömillä vaaleilla valittuna EU:n toimielimenä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että toimielinrakenteessa, jossa parlamentilla ei vielä ole yleistä suoraa aloiteoikeutta, sen käynnistämät erityiset lainsäätämismenettelyt ovat perustuslaillisesti erityisen arvokkaita ja ensisijaisia tavalliseen lainsäätämisjärjestykseen nähden; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palauttaa mieliin, että 20 viime vuoden aikana parlamentti on toistuvasti käyttänyt näitä erityisiä, vaikkakin vajavaisia lainsäädäntöoikeuksia; pitää kuitenkin valitettavana, että nämä erityiset lainsäätämismenettelyt on vain hyvin harvoin saatettu onnistuneesti päätökseen, koska komissio ja neuvosto eivät ole päässeet yhteisymmärrykseen (12); |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että parlamentti käytti aloiteoikeuttaan käynnistämällä SEU 7 artiklan mukaisen oikeusvaltiomenettelyn; pitää tuomittavana, että neuvosto ei ryhtynyt toimiin menettelyn johdosta senkään jälkeen, kun parlamentti oli myöhemmin toistuvasti kehottanut tähän, ja huomauttaa, että neuvoston epäonnistuminen SEU 7 artiklan tehokkaassa hyödyntämisessä heikentää edelleen yhteisten eurooppalaisten arvojen koskemattomuutta, keskinäistä luottamusta ja koko unionin uskottavuutta; pitää olennaisen tärkeänä varmistaa yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (13) täydellinen ja välitön täytäntöönpano samalla kunnioittaen parlamentin asemaa lainsäätäjänä; katsoo, että unioni on edelleen rakenteellisesti valmistautumaton torjumaan demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien taantumista ja niiden loukkaamista jäsenvaltioissa; katsoo, että demokratia-, oikeusvaltio- ja perusoikeustilanteen heikkeneminen eri jäsenvaltioissa on osoittanut, että tarvitaan aitoa toimielinten välistä yhteistyötä; pitää erittäin valitettavana, että parlamentin aloitteeseen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta ei ole vastattu asianmukaisesti, ja kehottaa jälleen komissiota ja neuvostoa aloittamaan viipymättä neuvottelut parlamentin kanssa toimielinten välisestä sopimuksesta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa perustellusta ehdotuksestaan siitä, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja; ilmaisee jälleen syvän huolensa siitä, että vakiintuneet kuulemismenettelyt eivät takaa parlamentille perustellun ehdotuksen esittämisessä ja tiedonsaannissa yhdenvertaista kohtelua komission ja jäsenvaltioiden yhden kolmanneksen kanssa; pitää valitettavana, että kuulemiset eivät ole vielä johtaneet merkittävään edistymiseen EU:n arvojen vakavaa loukkaamista koskevaan selvään vaaraan puuttumisessa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää valitettavana, että kolme jäsenvaltiota ei ole vielä ratifioinut vuonna 2018 hyväksyttyä uudistettua Euroopan unionin vaalilakia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana myös sitä, että neuvosto on tähän mennessä kieltäytynyt neuvottelemasta parlamentin kanssa sen tutkintaoikeudesta, vaikka kieltäytyminen on vastoin SEUT 226 artiklaa ja rikkoo vilpittömän yhteistyön periaatetta, minkä johdosta perussopimuksen määräys jää velvoitteesta huolimatta täyttymättä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on tyytyväinen parlamentin aloitteeseen perustuvan Euroopan oikeusasiamiehen uuden ohjesäännön hyväksymiseen, sillä se varmistaa ohjesäännön yhteensopivuuden Lissabonin sopimuksen kanssa; |
| --- | --- |

9.

Perussopimuksissa vahvistetut neuvoston ja Eurooppa-neuvoston aloiteoikeudet

| 10. | pitää valitettavana, että talous- ja rahapolitiikan alalla SEUT 121 artiklassa määrätään ainoastaan tiedon antamisesta parlamentille; panee myös merkille, että neuvosto on käyttänyt SEUT 121 artiklaa tosiasiallisena oikeutena käynnistää aloitteita tällä alalla, ja vaatii parlamentille lisää vastuuta ainoana kansalaisten ääntä edustavana EU:n toimielimenä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa lisäksi, että Eurooppa-neuvosto on käyttänyt SEUT 68 artiklaa tosiasiallisena oikeutena käynnistää aloitteita vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevissa kysymyksissä; korostaa, että Eurooppa-neuvosto ei ole lainsäätäjä ja että käytäntöä, jonka mukaan Eurooppa-neuvosto hyväksyy monivuotiset toimintaohjelmat tällä alalla ilman velvoitetta kuulla Euroopan parlamenttia tai komissiota, olisi tarkistettava ottaen huomioon näiden politiikkojen erityisen vakava vaikutus kansalaisten perusoikeuksiin; vaatii, että perussopimusten tulevassa tarkistuksessa tämä toimivalta annetaan yhtäläisesti parlamentille ja neuvostolle; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että SEUT 76 artiklan mukaan neuvostolla on komission kanssa yhtäläinen aloiteoikeus, kun on kyse yhteistyöstä hallinto-oikeuden alalla sekä poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa, sillä yksi neljäsosa jäsenvaltioista voi tehdä näissä asioissa aloitteen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille, että tämä kehitys on osa laajempaa suuntausta kohti neuvoston, Eurooppa-neuvoston ja komission välistä vaihtelevassa määrin kasvavaa epätasapainoa päätösvallassa kaikilla politiikanaloilla; korostaa, että tämä käytäntö heikentää perussopimuksissa vahvistettua EU:n toimielinrakennetta; katsoo, että demokraattisen legitiimiyden parantamiseksi tasapaino olisi palautettava antamalla parlamentille yhtäläiset oikeudet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee huolestuneena merkille SEUT 241 artiklassa vahvistetun neuvoston epäsuoran aloiteoikeuden käyttöön liittyvän avoimuuden puutteen; kehottaa neuvostoa julkaisemaan helppokäyttöisessä muodossa ja kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä kaikki tämän oikeusperustan nojalla esitetyt pyynnöt ja vaatii neuvostoa varmistamaan mahdollisimman suuren avoimuuden kaikissa toimissaan (14) noudattaen tinkimättä asiakirjoihin tutustumista koskevia EU:n sääntöjä; |
| --- | --- |

14.

Perussopimuksissa vahvistettu parlamentin epäsuora aloiteoikeus

| 15. | palauttaa mieliin, että tunnustuksena parlamentin ainutlaatuisesta demokraattisesta legitiimiydestä sillä on Maastrichtin sopimuksesta lähtien ollut oikeus pyytää komissiota antamaan lainsäädäntöehdotuksia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että SEUT 225 artiklan mukaisesti pyyntöjen on kuuluttava unionin toimivallan piiriin ja että nykyisin komission ainoana velvollisuutena on ilmoittaa parlamentille perustelunsa, jollei se aio antaa ehdotusta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa, että vuoden 2010 puitesopimuksessa parlamentti ja komissio sopivat tämän oikeuden vahvistamisesta entisestään; toteaa, että komissio sitoutui raportoimaan parlamentin pyyntöjen seurannasta kolmen kuukauden kuluessa ja, jos komission jäsenten kollegio tekee asiaa koskevan päätöksen, antamaan lainsäädäntöehdotuksen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että on tullut aika osoittaa kunnianhimoisempaa poliittista tahtoa, ja kehottaa siksi harkitsemaan vuoden 2010 puitesopimuksen uudelleentarkastelua, jotta voidaan varmistaa parlamentille nykyistä vahvemmat aloiteoikeudet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää valitettavana, että parlamentin SEUT 225 artiklan mukaisesti hyväksymien valiokunta-aloitteisten lainsäädäntömietintöjen seurannassa komissio oli vuoteen 2019 mennessä antanut parlamentin pyyntöjen perusteella lainsäädäntöehdotuksen vain harvoissa tapauksissa (15); pitää valitettavana myös sitä, että useimmissa tapauksissa komissio ei pitänyt kiinni parlamentin pyyntöihin vastaamiselle ja lainsäädäntöehdotusten antamiselle asetetuista määräajoista; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää aivan liian heikkona velvoitteena sitä, että komission ainoana velvollisuutena on ilmoittaa parlamentille, millä perusteella se ei ryhdy toimiin parlamentin jäsenten enemmistön hyväksymän valiokunta-aloitteisen lainsäädäntömietinnön johdosta, ja pitää siksi erittäin myönteisenä, että komission puheenjohtaja von der Leyen tukee parlamentin aloiteoikeutta ja on sitoutunut vastaamaan aina lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävällä säädöksellä parlamentin SEUT 225 artiklan nojalla tekemiin pyyntöihin noudattaen täysimääräisesti suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatetta sekä parempaa lainsäädäntöä koskevaa periaatetta; edellyttää komission pitävän kiinni tästä sitoumuksesta tehdä lainsäädäntöaloite aina sen jälkeen, kun parlamentti on hyväksynyt tällaisen pyynnön jäsentensä enemmistöllä INL-menettelyssä; katsoo, että tätä sitoumusta olisi vahvistettava ja parlamentin valtaa vaikuttaa EU:n asialistaan olisi lisättävä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiittää nykyistä komission jäsenten kollegiota siitä, että se on vastannut kaikkiin parlamentin pyyntöihin määräajassa (16) yhtä poikkeusta (17) lukuun ottamatta; tuo lisäksi esiin, että ainoastaan yhdessä tapauksessa pyyntö ei johtanut lainsäädäntöehdotukseen; katsoo tämän osoittavan toimielinten välisen ennakkotapauksen muodostuneen ja odottaa, että komissio pitää jatkossakin kiinni sitoumuksestaan vastata kaikkiin pyyntöihin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että parlamentin aloiteoikeutta koskevan pohdinnan on kuljettava käsi kädessä poliittista aloitetta EU:n päätöksentekoprosessissa koskevan laajemman pohdinnan kanssa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ehdottaa, että eurooppalaisten kansalaisaloitteiden seurantaa parannetaan, ja tähdentää, että jos komissio ei ole tiedottanut aikomuksistaan asetetuissa määräajoissa tai jos se on ilmoittanut tiedonannossa, ettei se aio toteuttaa toimia sellaisen eurooppalaisen kansalaisaloitteen johdosta, joka täyttää menettelyvaatimukset ja on perussopimusten ja erityisesti SEU 2 artiklassa vahvistettujen unionin perusarvojen mukainen, parlamentin voisi päättää käynnistää eurooppalaisen kansalaisaloitteen johdosta INL-menettely; |
| --- | --- |

23.

Parlamentin aloiteoikeuden/aloiteoikeuksien tulevaisuus

| 24. | on täysin vakuuttunut siitä, että yleinen ja suora aloiteoikeus vahvistaisi entisestään unionin demokraattista legitiimiyttä ja parantaisi unionin kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia sekä heijastaisi unionin ja sen toimielinten toimivallassa ajan myötä tapahtunutta kehitystä kohti vahvempaa eurooppalaista demokratiaa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on sitä mieltä, että parlamentille olisi ainoana välittömillä vaaleilla valittuna EU:n toimielimenä annettava oikeus ehdottaa lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on vakaasti sitä mieltä, että perussopimuksia olisi tarkistettava niin, että ainoana välittömillä vaaleilla valittuna ja siten kansalaisten ääntä EU:n päätöksentekoprosessissa edustavana toimielimenä parlamentille annetaan yleinen ja suora lainsäädäntöaloiteoikeus; korostaa, että parlamentin olisi käynnistettävä SEU 48 artiklan mukainen menettely tällaisen lainsäädäntöaloiteoikeuden aikaansaamiseksi; katsoo, että parlamentin aloiteoikeutta olisi sovellettava ainakin niillä politiikanaloilla, joilla parlamentilla on valta antaa lainsäädäntöä lainsäätäjänä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että Euroopan tulevaisuuskonferenssi oli ennennäkemätön tilaisuus puuttua nykyisiin puutteisiin ja antaa uutta pontta eurooppalaiselle demokratialle, ja kannustaa voimakkaasti noudattamaan konferenssin osallistujien suositusta todellisen aloiteoikeuden antamisesta parlamentille; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palauttaa mieliin nykyisin parlamentin aloiteoikeuden piiriin kuuluvien aiheiden erityisen ja tavallista suuremman perustuslaillisen arvokkuuden ja katsoo sen vuoksi, että kyseinen yksinoikeus olisi ulotettava koskemaan aiheita, joiden kohdalla unionin demokraattinen legitiimiys ja suvereniteetti ovat erityisen merkityksellisiä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että parlamentin nykyisiin aloiteoikeuksiin sisältyy erilaisia erityisiä lainsäätämismenettelyjä, joissa on kyse esimerkiksi sen omaa kokoonpanoa ja sen jäsenten valintaa koskevista säännöksistä, parlamentin jäsenten asemaa koskevista säännöistä, Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännöstä sekä parlamentin tutkintaoikeudesta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että perussopimuksissa ei juurikaan säännellä kyseisiä menettelyjä, ja kehottaa kolmea toimielintä tekemään uuden, yksinomaan tähän asiaan keskittyvän toimielinten välisen sopimuksen, jossa otetaan täysimääräisesti huomioon sen erityinen perustuslaillinen arvokkuus ja vahvistetaan Euroopan unionin demokraattista legitiimiyttä; katsoo, että tässä uudessa toimielinten välisessä sopimuksessa voitaisiin harkita toimenpiteitä, joilla vältetään asioiden jumiutuminen toimielimissä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että parlamentin sisäisissä säännöissä olisi otettava paremmin huomioon kyseisten lainsäädäntömenettelyjen erityisluonne; suosittaa erityisesti, että tapauksissa, joissa säädöksen hyväksyminen parlamentissa edellyttää neuvoston hyväksyntää tai suostumusta ja komission lausuntoa tai suostumusta, parlamentin olisi ehdotettua säädöstä koskevan äänestyksen jälkeen aloitettava kuulemismenettely näiden toimielinten kanssa; katsoo lisäksi, että parlamentin olisi virtaviivaistettava menettelyjä, joilla kyseisiä säädösehdotuksia muutetaan kuulemisten seurauksena; |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että tavallisen lainsäätämismenettelyn laajentamista ja sellaisen tavallisen lainsäätämismenettelyn määrittelyä, jossa parlamentilla on aloiteoikeus, olisi pidettävä täydentävinä prosesseina; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että suoran aloiteoikeuden myöntäminen parlamentille ei sulkisi pois sitä mahdollisuutta, että komissiolla säilyy rinnakkainen oikeus tai yksinoikeus tehdä aloitteita esimerkiksi talousarvion alalla; pitää mahdollisena myös sitä, että neuvostolla olisi suora aloiteoikeus tarkasti määritellyillä aloilla; kehottaa kolmea toimielintä pohtimaan, miten rinnakkaisia aloiteoikeuksia voitaisiin tosiasiallisesti käyttää yhtäaikaisesti ja miten ne voitaisiin panna täytäntöön käytännössä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sitoutuu käyttämään, kehittämään ja vahvistamaan kaikilta osin nykyisestä perussopimuksissa vahvistetun ja toimielinten välisissä sopimuksissa ja puheenjohtaja von der Leyenin sitoumuksen ansiosta edelleen kehitetyn parlamentin epäsuoran aloiteoikeuden tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | katsoo, että toimielinten välinen sopimus paremmasta lainsäädännöstä on keskeisessä asemassa vilpittömän ja avoimen yhteistyön turvaamisessa koko lainsäädäntösyklin ajan ja se mahdollistaa paremman ja keskinäisen ymmärtämyksen saavuttamisen eri toimielinten kannoista; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa tekemään yhteisen arvioinnin vuoden 2010 puitesopimuksen toiminnasta ja tarpeesta tehdä kohdennettu tarkistus sen varmistamiseksi, että sen määräyksiä ja määräaikoja, jotka liittyvät parlamentin epäsuoraan aloiteoikeuteen, voidaan tosiasiallisesti noudattaa; kehottaa myös neuvostoa ja komissiota arvioimaan yhdessä parlamentin kanssa, missä määrin toimielinten välistä sopimusta paremmasta lainsäädännöstä olisi tarkistettava, jotta voidaan poistaa mahdolliset esteet parlamentin mahdollisuuksilta käyttää toimivaltaansa ehdottaa lainsäädäntöaloitteita; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo aiheelliseksi tarkastella omia sisäisiä sääntöjään, menettelyjään ja vaatimuksiaan, myös SEUT 225 artiklan mukaisten valiokunta-aloitteisten lainsäädäntömietintöjen laatimisen osalta, sen varmistamiseksi, että ehdotukset ovat oikein kohdennettuja ja asianmukaisesti perusteltuja; ehdottaa, että SEUT 225 artiklan mukaisten päätöslauselmien laatimista ja hyväksymistä koskevia parlamentin työjärjestyksessä esitettyjä menettelyjä virtaviivaistetaan sen varmistamiseksi, että kaikki komissiolle esitetyt lainsäädäntöaloitetta koskevat pyynnöt otetaan asianmukaisesti huomioon noudattaen aina paremmasta lainsäädännöstä tehtyä toimielinten välistä sopimusta riippumatta siitä, millaiseen parlamentin päätöslauselmaan pyyntö sisältyy; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sitoutuu suosimaan näitä välineitä ensisijaisena keinona pyytää komissiota antamaan lainsäädäntöehdotuksia; huomauttaa tässä yhteydessä, että pyynnöt on osoitettava yksinomaan komissiolle ja että on varmistettava, että valiokunta-aloitteisten lainsäädäntömietintöjen sisältö ei poikkea mietinnön laatimisesta päätettäessä annetusta aiheesta; korostaa, että kohdennettujen ja hyvin perusteltujen mietintöjen hyväksyminen parlamentissa SEUT 225 artiklan mukaisesti edellyttää, että tarvittavat tekniset ja hallinnolliset valmiudet ovat olemassa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että on tärkeää varmistaa tiivis yhteistyö komission kanssa valiokunta-aloitteisten lainsäädäntömietintöjen koko elinkaaren ajan, jotta varmistetaan, että prosessi on mahdollisimman tehokas, avoin ja osallistava; korostaa valiokuntien puheenjohtajakokouksen ja puheenjohtajakokouksen roolia tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että parlamentti noudattaa kaikilta osin paremmasta lainsäädännöstä tehtyä toimielinten välistä sopimusta, jossa tähdennetään, että on tarpeen tehdä etukäteen analyysi eurooppalaisesta lisäarvosta sekä Euroopan yhdentymisen toteutumattomuudesta aiheutuvista kustannuksista, ja että sillä on käytössä rakenne, joka kattaa vaikutustenarviointitoimet, jotka on toteutettava mahdollisuuksien mukaan ennen valiokunta-aloitteisen lainsäädäntömietinnön esittämistä, jotta voidaan tehostaa paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrättyä eurooppalaisen lisäarvon arviointia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | katsoo, että kun komissio arvioi osana parlamentin SEUT 225 artiklan mukaisesti esittämien lainsäädäntöehdotuspyyntöjen seurantaa pyyntöjen kelpoisuutta toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen ja parempaa lainsäädäntöä koskevan periaatteen kannalta, sen olisi otettava asianmukaisesti huomioon parlamentin laatimat asiaan liittyvät analyysit eurooppalaisesta lisäarvosta ja Euroopan yhdentymisen toteutumattomuudesta aiheutuvista kustannuksista; huomauttaa, että paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaan komissio on jo nyt velvollinen reagoimaan lainsäädäntövallan käyttäjien esiin tuomiin näkökohtiin, jotka liittyvät kyseisiin analyyseihin; |
| --- | --- |

41.

| 42. | katsoo lisäksi, että komission olisi selkeästi yhdistettävä SEUT 225 artiklan nojalla parlamentin ehdotuksen perusteella hyväksytyt ehdotusluonnokset asiaankuuluviin INL-mietintöihin ja esitettävä selkeä ”lainsäädäntövaikutusta koskeva jalanjälki”; |
| --- | --- |

42.

| 43. | sitoutuu edistämään koordinoinnin tehostamista alueiden komitean sekä talous- ja sosiaalikomitean kanssa ottamalla niiden lausunnot asianmukaisesti huomioon SEUT 225 artiklan puitteissa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | muistuttaa, että saavutettavuus, etiikka ja avoimuus ovat keskeisen tärkeitä arvoja, joiden on ohjattava kaikkien EU:n toimielinten toimintaa; kehottaa asettamaan kaikki asiaankuuluvat lainsäädäntöaloitemietintöjä koskevat tiedot, kuten sisäisten menettelyjen vaiheet tai komission seurantatoimet, helposti saataville verkossa kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa lainsäädäntömenettelyä edeltävän vaiheen merkitystä ja palauttaa mieliin parlamentin roolin, joka on määritetty paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa ja vuoden 2010 puitesopimuksessa; kehottaa vauhdittamaan työtä paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa tarkoitetun yhteisen lainsäädäntötietokannan perustamiseksi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | muistuttaa kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen merkityksestä EU:n demokraattisen legitiimiyden kannalta; kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä ottamaan kansalaiset ja kansalaisyhteiskunta mielekkäällä tavalla mukaan päätöksentekoon toimintapoliittisen syklin kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUVL L 304, 20.11.2010, s. 47.

(2)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(3)  EUVL C 252, 18.7.2018, s. 215.

(4)  EUVL C 252, 18.7.2018, s. 201.

(5)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 90.

(6)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 71.

(7)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 6.

(8)  Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosasto, kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikkö, tutkimus ”The European Parliament’s right of initiative”, Bryssel, 2020, s. 55 ja 57.

(9)  Päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (EUVL C 215, 29.9.2021, s. 162).

(10)  Päätöslauselma 7. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (EUVL C 395, 19.6.2018, s. 2).

(11)  Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosasto, kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikkö, tutkimus ”The European Parliament’s right of initiative”, Bryssel, 2020, s. 12.

(12)  Ks. edellä, s. 34–35.

(13)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(14)  Päätöslauselma 17. tammikuuta 2019 oikeusasiamiehen strategisesta tutkimuksesta OI/2/2017 lainsäädäntökäsittelyn avoimuudesta EU:n neuvoston valmisteluelimissä (EUVL C 411, 27.11.2020, s. 149).

(15)  Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosasto, kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikkö, tutkimus ”The European Parliament’s right of initiative”, Bryssel, 2020, s. 54.

(16)  Komission vastaukset seuraaviin parlamentin päätöslauselmiin:

| — | päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle rahoitusalan digitalisaatioprosessista: kryptovarojen kehittymässä olevat riskit – rahoituspalveluihin, -laitoksiin ja -markkinoihin liittyvät sääntely- ja valvontahaasteet (EUVL C 395, 29.9.2021, s. 72); |
| --- | --- |

—

päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle rahoitusalan digitalisaatioprosessista: kryptovarojen kehittymässä olevat riskit – rahoituspalveluihin, -laitoksiin ja -markkinoihin liittyvät sääntely- ja valvontahaasteet (EUVL C 395, 29.9.2021, s. 72);

| — | päätöslauselma 22. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (EUVL C 404, 6.10.2021, s. 175); |
| --- | --- |

—

päätöslauselma 22. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (EUVL C 404, 6.10.2021, s. 175);

| — | päätöslauselma 20. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle digitaalisia palveluja koskevasta säädöksestä: kauppa- ja siviilioikeudellisten sääntöjen mukauttaminen verkossa toimivia kaupallisia yhteisöjä varten (EUVL C 404, 6.10.2021, s. 31); |
| --- | --- |

—

päätöslauselma 20. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle digitaalisia palveluja koskevasta säädöksestä: kauppa- ja siviilioikeudellisten sääntöjen mukauttaminen verkossa toimivia kaupallisia yhteisöjä varten (EUVL C 404, 6.10.2021, s. 31);

| — | päätöslauselma 20. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle digitaalisia palveluja koskevasta säädöksestä: sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen (EUVL C 404, 6.10.2021, s. 2); |
| --- | --- |

—

päätöslauselma 20. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle digitaalisia palveluja koskevasta säädöksestä: sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen (EUVL C 404, 6.10.2021, s. 2);

| — | päätöslauselma 20. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle tekoälyä, robotiikkaa ja niihin liittyvää teknologiaa koskevien eettisten näkökohtien kehyksestä (EUVL C 404, 6.10.2021, s. 63); |
| --- | --- |

—

päätöslauselma 20. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle tekoälyä, robotiikkaa ja niihin liittyvää teknologiaa koskevien eettisten näkökohtien kehyksestä (EUVL C 404, 6.10.2021, s. 63);

| — | päätöslauselma 20. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle tekoälyä koskevasta siviilioikeudellisen vastuun järjestelmästä (EUVL C 404, 6.10.2021, s. 107); |
| --- | --- |

—

päätöslauselma 20. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle tekoälyä koskevasta siviilioikeudellisen vastuun järjestelmästä (EUVL C 404, 6.10.2021, s. 107);

| — | päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 suosituksista komissiolle oikeudesta olla tavoittamattomissa (EUVL C 456, 10.11.2021, s. 161). |
| --- | --- |

—

päätöslauselma 21. tammikuuta 2021 suosituksista komissiolle oikeudesta olla tavoittamattomissa (EUVL C 456, 10.11.2021, s. 161).

(17)  Komission vastaus parlamentin päätöslauselmaan 13. toukokuuta 2020 suosituksista komissiolle turvaverkosta unionin ohjelmien edunsaajien suojaamiseksi: monivuotista rahoituskehystä koskevan varautumissuunnitelman laatiminen (EUVL C 323, 11.8.2021, s. 2).

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/120 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/120

---

P9_TA(2022)0243

Aborttioikeuksia koskevat uhat maailmassa: aborttioikeuksien mahdollinen kumoaminen Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 aborttioikeuksia koskevista uhista maailmassa: aborttioikeuksien mahdollinen kumoaminen Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa (2022/2665(RSP))

(2022/C 493/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta,

| — | ottaa huomioon vuonna 1965 tehdyn kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1965 tehdyn kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 2006 tehdyn vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2006 tehdyn vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, joista sovittiin vuonna 2015, ja etenkin tavoitteet 1, 3 ja 5, jotka koskevat köyhyyden poistamista, terveyttä ja hyvinvointia sekä sukupuolten tasa-arvoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, joista sovittiin vuonna 2015, ja etenkin tavoitteet 1, 3 ja 5, jotka koskevat köyhyyden poistamista, terveyttä ja hyvinvointia sekä sukupuolten tasa-arvoa,

| — | ottaa huomioon Pekingin toimintaohjelman vuodelta 1995 ja siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingin toimintaohjelman vuodelta 1995 ja siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon Kairossa vuonna 1994 pidetyn kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD), sen toimintaohjelman sekä siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kairossa vuonna 1994 pidetyn kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD), sen toimintaohjelman sekä siihen liittyvien tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon vuonna 2019 pidetyn Nairobin huippukokouksen (ICPD+25) otsikolla ”Accelerating the Promise”, sekä sidosryhmien sitoutumisen seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2019 pidetyn Nairobin huippukokouksen (ICPD+25) otsikolla ”Accelerating the Promise”, sekä sidosryhmien sitoutumisen seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston (OHCHR) seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevan tiedotesarjan vuodelta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston (OHCHR) seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevan tiedotesarjan vuodelta 2020,

| — | ottaa huomioon vuonna 1950 tehdyn Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1950 tehdyn Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) vuonna 2015 julkaisemat turvallista aborttia koskevat ohjeet ”Safe abortion: technical and policy guidance for health systems”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) vuonna 2015 julkaisemat turvallista aborttia koskevat ohjeet ”Safe abortion: technical and policy guidance for health systems”,

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 annetut WHO:n ohjeet aborttihoidosta ”Abortion care guideline”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 annetut WHO:n ohjeet aborttihoidosta ”Abortion care guideline”,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston 14. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman ”UN experts denounce further attacks against right to safe abortion and Supreme Court complicity”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston 14. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman ”UN experts denounce further attacks against right to safe abortion and Supreme Court complicity”,

| — | ottaa huomioon YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) maaliskuussa 2022 antaman maailman väestön tilaa koskevan raportin ”Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) maaliskuussa 2022 antaman maailman väestön tilaa koskevan raportin ”Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy”,

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2022 päivätyn Pew Research Centerin raportin ”America’s Abortion Quandary”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2022 päivätyn Pew Research Centerin raportin ”America’s Abortion Quandary”,

| — | ottaa huomioon Amerikan yhdysvaltojen perustuslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amerikan yhdysvaltojen perustuslain,

| — | ottaa huomioon asiassa Roe v Wade annetun tuomion, 410 US 113 (1973), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiassa Roe v Wade annetun tuomion, 410 US 113 (1973),

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden asiassa Thomas E. Dobbs, State Health Officer of the Mississippi Department of Health, et al. v Jackson Women’s Health Organization, et al. helmikuussa 2022 antaman alustavan enemmistölausuntoluonnoksen nro 19–1392 (1), jonka on laatinut tuomari Samuel Alito ja joka vuodettiin lehdistölle toukokuussa 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden asiassa Thomas E. Dobbs, State Health Officer of the Mississippi Department of Health, et al. v Jackson Women’s Health Organization, et al. helmikuussa 2022 antaman alustavan enemmistölausuntoluonnoksen nro 19–1392 (1), jonka on laatinut tuomari Samuel Alito ja joka vuodettiin lehdistölle toukokuussa 2022,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2021 päivätyt Texasin senaatin lakiesityksen nro 8 (SB 8) ja siihen liittyvän Texasin edustajainhuoneen lakiesityksen nro 1515 (HB 1515), jotka koskevat aborttia, mukaan lukien syntymättömän lapsen sydämenlyöntien havaitsemisen jälkeen tehtävät abortit, ja joissa annetaan yksityinen siviilikanneoikeus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2021 päivätyt Texasin senaatin lakiesityksen nro 8 (SB 8) ja siihen liittyvän Texasin edustajainhuoneen lakiesityksen nro 1515 (HB 1515), jotka koskevat aborttia, mukaan lukien syntymättömän lapsen sydämenlyöntien havaitsemisen jälkeen tehtävät abortit, ja joissa annetaan yksityinen siviilikanneoikeus,

| — | ottaa huomioon vuonna 2014 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2014 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan vuodelta 2009, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan vuodelta 2009, jäljempänä ”perusoikeuskirja”,

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman aborttilaista Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman aborttilaista Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa (2),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (3),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman Puolan tosiasiallisen aborttikiellon ensimmäisestä vuosipäivästä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman Puolan tosiasiallisen aborttikiellon ensimmäisestä vuosipäivästä (4),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (5),

| — | ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä ulkosuhteissa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2021–2025 (GAP III), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä ulkosuhteissa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2021–2025 (GAP III),

| — | ottaa huomioon 11. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksiin liittyvistä tulevista haasteista Euroopassa yli 25 vuotta Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman jälkeen (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksiin liittyvistä tulevista haasteista Euroopassa yli 25 vuotta Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman jälkeen (6),

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman Ukrainan sodan vaikutuksista naisiin (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman Ukrainan sodan vaikutuksista naisiin (7),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että WHO:n mukaan abortti on kattavien terveydenhuoltopalvelujen olennainen osa ja että noin 45 prosenttia kaikista aborteista on vaarallisia ja että niistä 97 prosenttia tehdään kehitysmaissa (8); ottaa huomioon, että UNFPA:n (9) mukaan tahattomia raskauksia on vuosittain 121 miljoonaa ja niistä yli 60 prosenttia päättyy aborttiin; ottaa huomioon, että viime vuosina seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien ja naisten itsemääräämisoikeuden vastustajat ovat vaikuttaneet huomattavasti kansalliseen lainsäädäntöön ja politiikkaan ja että maailmanlaajuisesti, myös useissa jäsenvaltioissa, on tehty taantumuksellisia aloitteita; ottaa huomioon, että myös äärioikeiston nousu edistää tätä naisten aborttioikeuden heikentämistä, joka ilmenee kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että WHO:n mukaan abortti on kattavien terveydenhuoltopalvelujen olennainen osa ja että noin 45 prosenttia kaikista aborteista on vaarallisia ja että niistä 97 prosenttia tehdään kehitysmaissa (8); ottaa huomioon, että UNFPA:n (9) mukaan tahattomia raskauksia on vuosittain 121 miljoonaa ja niistä yli 60 prosenttia päättyy aborttiin; ottaa huomioon, että viime vuosina seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien ja naisten itsemääräämisoikeuden vastustajat ovat vaikuttaneet huomattavasti kansalliseen lainsäädäntöön ja politiikkaan ja että maailmanlaajuisesti, myös useissa jäsenvaltioissa, on tehty taantumuksellisia aloitteita; ottaa huomioon, että myös äärioikeiston nousu edistää tätä naisten aborttioikeuden heikentämistä, joka ilmenee kaikkialla maailmassa;

| B. | ottaa huomioon, että naisten syrjinnän poistamista käsittelevä komitea on havainnut, ettei aborttipalvelujen kriminalisoinnilla ole pelotearvoa; ottaa huomioon kuten naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa syrjintää käsittelevä YK:n työryhmä on todennut, että kun abortti kriminalisoidaan ja sen saantia rajoitetaan lailla, raskauden turvallinen keskeyttäminen ei ole mahdollista kaikille naisille heidän sosioekonomisen tilanteensa vuoksi, joten siitä tulee sosioekonomisesti edullisemmassa asemassa olevien naisten etuoikeus, kun taas naiset, joilla on rajalliset resurssit, joutuvat turvautumaan vaarallisiin ja laittomiin abortteihin, jotka vaarantavat heidän henkensä ja terveytensä; ottaa huomioon, että WHO:n mukaan vaarallisten aborttien osuus on huomattavasti suurempi maissa, joissa on erittäin rajoittavat aborttilait, kuin maissa, joiden lait ovat vähemmän rajoittavia (10); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että naisten syrjinnän poistamista käsittelevä komitea on havainnut, ettei aborttipalvelujen kriminalisoinnilla ole pelotearvoa; ottaa huomioon kuten naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa syrjintää käsittelevä YK:n työryhmä on todennut, että kun abortti kriminalisoidaan ja sen saantia rajoitetaan lailla, raskauden turvallinen keskeyttäminen ei ole mahdollista kaikille naisille heidän sosioekonomisen tilanteensa vuoksi, joten siitä tulee sosioekonomisesti edullisemmassa asemassa olevien naisten etuoikeus, kun taas naiset, joilla on rajalliset resurssit, joutuvat turvautumaan vaarallisiin ja laittomiin abortteihin, jotka vaarantavat heidän henkensä ja terveytensä; ottaa huomioon, että WHO:n mukaan vaarallisten aborttien osuus on huomattavasti suurempi maissa, joissa on erittäin rajoittavat aborttilait, kuin maissa, joiden lait ovat vähemmän rajoittavia (10);

| C. | ottaa huomioon, että vaarallinen abortti on tärkein mutta ehkäistävissä oleva syy äitiyskuolemiin ja äitien sairastavuuteen; ottaa huomioon, että turvallisen ja laillisen aborttihoidon saatavuuden puute on kriittinen kansanterveys- ja ihmisoikeuskysymys; toteaa, että abortin kieltäminen ja siten naisten pakottaminen etsimään vaarallisia ja laittomia abortteja lisää äitien kuolleisuutta ja sairastuvuutta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vaarallinen abortti on tärkein mutta ehkäistävissä oleva syy äitiyskuolemiin ja äitien sairastavuuteen; ottaa huomioon, että turvallisen ja laillisen aborttihoidon saatavuuden puute on kriittinen kansanterveys- ja ihmisoikeuskysymys; toteaa, että abortin kieltäminen ja siten naisten pakottaminen etsimään vaarallisia ja laittomia abortteja lisää äitien kuolleisuutta ja sairastuvuutta;

| D. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen korkein oikeus loi merkittävässä oikeustapauksessa Roe v. Wade (1973) ennakkotapauksen, joka vahvistettiin myöhemmin tapauksissa Planned Parenthood v Casey (1992) ja Whole Woman’s Health v. Hellerstedt (2016) ja jolla taataan Yhdysvalloissa perustuslaillinen oikeus lailliseen aborttiin sikiön elinkelpoisuuteen asti; ottaa huomioon, että äskettäin vuodettu korkeimman oikeuden alustava enemmistölausuntoluonnos, jonka on laatinut tuomari Samuel Alito ja joka koskee asiaa Thomas E. Dobbs, State Health Officer of the Mississippi Department of Health v Jackson Women’s Health Organization, kumoaisi asiassa Roe v Wade annetun tuomion ja heikentäisi perustuslaillisia oikeuksia Yhdysvalloissa; ottaa huomioon, että korkeimman oikeuden odotetaan antavan lopullisen tuomion kesäkuun 2022 loppuun mennessä; ottaa huomioon, että vuodettu lausuntoluonnos on aborttioikeuksien kannalta haitallisin mahdollinen korkeimman oikeuden ratkaisu, sillä siinä annetaan osavaltioille mahdollisuus kieltää abortti missä tahansa raskauden vaiheessa ja se mahdollistaa täydellisen aborttikiellon, joka puolestaan poistaisi osavaltioiden nykyisten oikeuksien naisille ja tytöille Yhdysvalloissa antaman suojan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen korkein oikeus loi merkittävässä oikeustapauksessa Roe v. Wade (1973) ennakkotapauksen, joka vahvistettiin myöhemmin tapauksissa Planned Parenthood v Casey (1992) ja Whole Woman’s Health v. Hellerstedt (2016) ja jolla taataan Yhdysvalloissa perustuslaillinen oikeus lailliseen aborttiin sikiön elinkelpoisuuteen asti; ottaa huomioon, että äskettäin vuodettu korkeimman oikeuden alustava enemmistölausuntoluonnos, jonka on laatinut tuomari Samuel Alito ja joka koskee asiaa Thomas E. Dobbs, State Health Officer of the Mississippi Department of Health v Jackson Women’s Health Organization, kumoaisi asiassa Roe v Wade annetun tuomion ja heikentäisi perustuslaillisia oikeuksia Yhdysvalloissa; ottaa huomioon, että korkeimman oikeuden odotetaan antavan lopullisen tuomion kesäkuun 2022 loppuun mennessä; ottaa huomioon, että vuodettu lausuntoluonnos on aborttioikeuksien kannalta haitallisin mahdollinen korkeimman oikeuden ratkaisu, sillä siinä annetaan osavaltioille mahdollisuus kieltää abortti missä tahansa raskauden vaiheessa ja se mahdollistaa täydellisen aborttikiellon, joka puolestaan poistaisi osavaltioiden nykyisten oikeuksien naisille ja tytöille Yhdysvalloissa antaman suojan;

| E. | ottaa huomioon, että korkeimman oikeuden päätös kumota Roe v Wade -tuomio vaikuttaisi naisten ja tyttöjen elämään kaikkialla Yhdysvalloissa ja sen haitalliset seuraukset kohdistuisivat voimakkaimmin haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin; toteaa, että Roe v Wade -tuomion kumoaminen voisi vaikuttaa kielteisesti myös muuhun seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja sitä koskeviin oikeuksiin; ottaa huomioon, että aborttioikeuden rajoituksilla tai sen kieltämisellä olisi Yhdysvalloissa suhteeton vaikutus köyhyydessä eläviin naisiin, etenkin rodullistettuihin naisiin, kuten mustiin ja latinalaisamerikkalaisiin naisiin ja alkuperäisväestöön kuuluviin naisiin, maaseutualueiden naisiin, hlbtiq-henkilöihin, vammaisiin naisiin, nuoriin, maahanmuuttajanaisiin, mukaan lukien laittomat maahanmuuttajat sekä yksinhuoltajatalouksiin, joissa huoltajana on nainen, toteaa, että julkiset aborttipalvelut voivat tarjota turvallisen ja laillisen abortin saannin kaikille naisille, myös haavoittuvassa sosioekonomisessa tilanteessa oleville naisille; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että korkeimman oikeuden päätös kumota Roe v Wade -tuomio vaikuttaisi naisten ja tyttöjen elämään kaikkialla Yhdysvalloissa ja sen haitalliset seuraukset kohdistuisivat voimakkaimmin haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin; toteaa, että Roe v Wade -tuomion kumoaminen voisi vaikuttaa kielteisesti myös muuhun seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja sitä koskeviin oikeuksiin; ottaa huomioon, että aborttioikeuden rajoituksilla tai sen kieltämisellä olisi Yhdysvalloissa suhteeton vaikutus köyhyydessä eläviin naisiin, etenkin rodullistettuihin naisiin, kuten mustiin ja latinalaisamerikkalaisiin naisiin ja alkuperäisväestöön kuuluviin naisiin, maaseutualueiden naisiin, hlbtiq-henkilöihin, vammaisiin naisiin, nuoriin, maahanmuuttajanaisiin, mukaan lukien laittomat maahanmuuttajat sekä yksinhuoltajatalouksiin, joissa huoltajana on nainen, toteaa, että julkiset aborttipalvelut voivat tarjota turvallisen ja laillisen abortin saannin kaikille naisille, myös haavoittuvassa sosioekonomisessa tilanteessa oleville naisille;

| F. | ottaa huomioon, että vuodettu tuomioistuimen lausuntoluonnos on osa osavaltiotason viimeaikaisia väsymättömiä ponnisteluja aborttioikeuksien rajoittamiseksi ja kieltämiseksi Yhdysvalloissa ja että vuodesta 2011 lähtien Yhdysvaltojen osavaltiot ovat hyväksyneet lähes 500 abortin saatavuutta rajoittavaa lakia; toteaa, että abortin saatavuuden rajoittaminen pakottaa ihmiset, etenkin ne, joilla ei ole resursseja tai tietoa, matkustamaan pitkiä matkoja, jatkamaan vastoin tahtoaan raskautta sen loppuun asti tai turvautumaan vaarallisiin itse tehtyihin abortteihin kotonaan ja saattamaan siten itsensä alttiiksi rikostutkinnalle ja syytteeseen asettamiselle; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vuodettu tuomioistuimen lausuntoluonnos on osa osavaltiotason viimeaikaisia väsymättömiä ponnisteluja aborttioikeuksien rajoittamiseksi ja kieltämiseksi Yhdysvalloissa ja että vuodesta 2011 lähtien Yhdysvaltojen osavaltiot ovat hyväksyneet lähes 500 abortin saatavuutta rajoittavaa lakia; toteaa, että abortin saatavuuden rajoittaminen pakottaa ihmiset, etenkin ne, joilla ei ole resursseja tai tietoa, matkustamaan pitkiä matkoja, jatkamaan vastoin tahtoaan raskautta sen loppuun asti tai turvautumaan vaarallisiin itse tehtyihin abortteihin kotonaan ja saattamaan siten itsensä alttiiksi rikostutkinnalle ja syytteeseen asettamiselle;

| G. | ottaa huomioon, että Texas hyväksyi äskettäin niin kutsutun senaatin lakiesityksen nro 8 (SB 8), jolla kielletään abortti sikiön sydämensykkeen alkamisen jälkeen eli noin kuuden viikon kuluttua raskauden alusta tekemättä poikkeusta tilanteissa, joissa raskaus johtuu raiskauksesta tai insestistä tai joissa sikiön terveydentila on sellainen, ettei lapsi todennäköisesti jää henkiin syntymän jälkeen; panee merkille, että Yhdysvaltojen korkein oikeus on sallinut lain voimaantulon ja että Texas on kyennyt välttämään sen perustuslainmukaisuuden tuomioistuinvalvonnan vapauttamalla hallituksen virkamiehet lain täytäntöönpanon valvonnasta ja luomalla kansalaisille oikeudellisen väylän nostaa 10 000 Yhdysvaltojen dollarin palkkiota vastaan kanne ketä tahansa vastaan, joka tarjoaa aborttihoitoa tai auttaa jotakuta saamaan abortin kiellon vastaisesti, sillä lakia on vaikeampi kiistää ilman yhtä ainoaa viranomaista, joka vastaa sen täytäntöönpanon valvonnasta; katsoo, että säännös, joka antaa kansalaisille mahdollisuuden nostaa kanteen ketä tahansa vastaan, joka tarjoaa aborttipalveluja, avaa laajat mahdollisuudet häirinnälle; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Texas hyväksyi äskettäin niin kutsutun senaatin lakiesityksen nro 8 (SB 8), jolla kielletään abortti sikiön sydämensykkeen alkamisen jälkeen eli noin kuuden viikon kuluttua raskauden alusta tekemättä poikkeusta tilanteissa, joissa raskaus johtuu raiskauksesta tai insestistä tai joissa sikiön terveydentila on sellainen, ettei lapsi todennäköisesti jää henkiin syntymän jälkeen; panee merkille, että Yhdysvaltojen korkein oikeus on sallinut lain voimaantulon ja että Texas on kyennyt välttämään sen perustuslainmukaisuuden tuomioistuinvalvonnan vapauttamalla hallituksen virkamiehet lain täytäntöönpanon valvonnasta ja luomalla kansalaisille oikeudellisen väylän nostaa 10 000 Yhdysvaltojen dollarin palkkiota vastaan kanne ketä tahansa vastaan, joka tarjoaa aborttihoitoa tai auttaa jotakuta saamaan abortin kiellon vastaisesti, sillä lakia on vaikeampi kiistää ilman yhtä ainoaa viranomaista, joka vastaa sen täytäntöönpanon valvonnasta; katsoo, että säännös, joka antaa kansalaisille mahdollisuuden nostaa kanteen ketä tahansa vastaan, joka tarjoaa aborttipalveluja, avaa laajat mahdollisuudet häirinnälle;

| H. | ottaa huomioon, että ainakin 12 osavaltiota on säätänyt tai ottanut käyttöön Texasin lakiesitystä nro 8 mukailevia lakeja tai ilmoittanut aikomuksestaan tehdä niin; ottaa huomioon, että Idahon ja Oklahoman lainsäätäjät hyväksyivät äskettäin lakiesityksen nro 8 mallin mukaisesti abortin kieltävät lait ja että Oklahoman tapauksessa abortti kielletään hedelmöittymisestä alkaen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että ainakin 12 osavaltiota on säätänyt tai ottanut käyttöön Texasin lakiesitystä nro 8 mukailevia lakeja tai ilmoittanut aikomuksestaan tehdä niin; ottaa huomioon, että Idahon ja Oklahoman lainsäätäjät hyväksyivät äskettäin lakiesityksen nro 8 mallin mukaisesti abortin kieltävät lait ja että Oklahoman tapauksessa abortti kielletään hedelmöittymisestä alkaen;

| I. | ottaa huomioon, että jos korkein oikeus päättää kumota Roe v Wade -tuomion, päätös aborttien laillisuudesta palaisi osavaltioille; ottaa huomioon, että 13 osavaltiota on jo säätänyt abortin kriminalisoivia lakeja, joilla on määrä kieltää abortin saanti tai tehdä se laittomaksi välittömästi, jos Roe v Wade -tuomio kumotaan; ottaa huomioon, että nämä 13 osavaltiota mukaan luettuina abortin saantia rajoitetaan tai se kielletään varmasti tai todennäköisesti kaikkiaan 26 osavaltiossa, jos perustuslaillinen suoja kumotaan, ja että eräät osavaltiot, kuten Michigan, Wisconsin ja Länsi-Virginia, saattavat yrittää palauttaa voimaan ennen vuotta 1973 annettuja lakeja ja eräät, kuten Alabama, Georgia, Iowa, Ohio ja Etelä-Carolina, saattavat yrittää panna täytäntöön äskettäin hyväksyttyjä aborttirajoituksia, joiden voimaantulon tuomioistuin on estänyt; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että jos korkein oikeus päättää kumota Roe v Wade -tuomion, päätös aborttien laillisuudesta palaisi osavaltioille; ottaa huomioon, että 13 osavaltiota on jo säätänyt abortin kriminalisoivia lakeja, joilla on määrä kieltää abortin saanti tai tehdä se laittomaksi välittömästi, jos Roe v Wade -tuomio kumotaan; ottaa huomioon, että nämä 13 osavaltiota mukaan luettuina abortin saantia rajoitetaan tai se kielletään varmasti tai todennäköisesti kaikkiaan 26 osavaltiossa, jos perustuslaillinen suoja kumotaan, ja että eräät osavaltiot, kuten Michigan, Wisconsin ja Länsi-Virginia, saattavat yrittää palauttaa voimaan ennen vuotta 1973 annettuja lakeja ja eräät, kuten Alabama, Georgia, Iowa, Ohio ja Etelä-Carolina, saattavat yrittää panna täytäntöön äskettäin hyväksyttyjä aborttirajoituksia, joiden voimaantulon tuomioistuin on estänyt;

| J. | ottaa huomioon, että lähes kaikki vaarallisista aborteista johtuvat kuolemantapaukset tapahtuvat maissa, joissa abortin saantia on ankarasti rajoitettu; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan vaarallisista aborteista johtuvien äitiyskuolemien vuotuinen määrä Yhdysvalloissa kasvaisi 21 prosenttia (11) toiseen vuoteen mennessä sen jälkeen, kun kielto tulisi voimaan; toteaa tällaisten kuolemantapausten olevan täysin ehkäistävissä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että lähes kaikki vaarallisista aborteista johtuvat kuolemantapaukset tapahtuvat maissa, joissa abortin saantia on ankarasti rajoitettu; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan vaarallisista aborteista johtuvien äitiyskuolemien vuotuinen määrä Yhdysvalloissa kasvaisi 21 prosenttia (11) toiseen vuoteen mennessä sen jälkeen, kun kielto tulisi voimaan; toteaa tällaisten kuolemantapausten olevan täysin ehkäistävissä;

| K. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti raskaus- ja synnytyskomplikaatiot ovat 15–19-vuotiaiden teinityttöjen yleisin kuolinsyy; ottaa huomioon, että YK:n lapsen oikeuksien komitea (12) on kehottanut valtioita poistamaan abortin rangaistavuuden ja varmistamaan, että tytöt saavat laillisia ja turvallisia raskaudenkeskeytyspalveluja; ottaa huomioon, että mahdolliset aborttikiellot saattavat kääntää teinraskauksien vähenevän suuntauksen päinvastaiseksi Yhdysvalloissa; ottaa huomioon, että teini-ikäiset äidit keskeyttävät opintonsa ja kärsivät työttömyydestä huomattavasti todennäköisemmin, mikä pahentaa köyhyyden kierrettä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti raskaus- ja synnytyskomplikaatiot ovat 15–19-vuotiaiden teinityttöjen yleisin kuolinsyy; ottaa huomioon, että YK:n lapsen oikeuksien komitea (12) on kehottanut valtioita poistamaan abortin rangaistavuuden ja varmistamaan, että tytöt saavat laillisia ja turvallisia raskaudenkeskeytyspalveluja; ottaa huomioon, että mahdolliset aborttikiellot saattavat kääntää teinraskauksien vähenevän suuntauksen päinvastaiseksi Yhdysvalloissa; ottaa huomioon, että teini-ikäiset äidit keskeyttävät opintonsa ja kärsivät työttömyydestä huomattavasti todennäköisemmin, mikä pahentaa köyhyyden kierrettä;

| L. | ottaa huomioon, että huoli tietosuojasta kasvaa Roe v Wade -tuomion mahdollisen kumoamisen yhteydessä; ottaa huomioon, että kuukautiskierron seurantasovellusten tai geopaikannusvälineiden ja hakukoneiden avulla voidaan kerätä tietoa henkilöistä, jotka ovat lähestyneet aborttiklinikkaa, ostaneet lääkettä, jolla raskaus keskeytetään, tai hakeneet tietoa; ottaa huomioon, että mahdollisesti ihmisiä voidaan merkitä tästä tai kerättyjä tietoja voidaan käyttää heitä vastaan (13); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että huoli tietosuojasta kasvaa Roe v Wade -tuomion mahdollisen kumoamisen yhteydessä; ottaa huomioon, että kuukautiskierron seurantasovellusten tai geopaikannusvälineiden ja hakukoneiden avulla voidaan kerätä tietoa henkilöistä, jotka ovat lähestyneet aborttiklinikkaa, ostaneet lääkettä, jolla raskaus keskeytetään, tai hakeneet tietoa; ottaa huomioon, että mahdollisesti ihmisiä voidaan merkitä tästä tai kerättyjä tietoja voidaan käyttää heitä vastaan (13);

| M. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen kristilliseen oikeistoon kuuluvat kansalaisjärjestöt ja konservatiiviset ajatushautomot ovat rahoittaneet abortinvastaista liikettä maailmanlaajuisesti; toteaa tämän rahoituksen olleen merkittävää; ottaa huomioon, että Roe v Wade -tuomion kumoaminen saattaa lisätä rahavirtoja ja aborttia vastustavien ryhmien painostusta kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen kristilliseen oikeistoon kuuluvat kansalaisjärjestöt ja konservatiiviset ajatushautomot ovat rahoittaneet abortinvastaista liikettä maailmanlaajuisesti; toteaa tämän rahoituksen olleen merkittävää; ottaa huomioon, että Roe v Wade -tuomion kumoaminen saattaa lisätä rahavirtoja ja aborttia vastustavien ryhmien painostusta kaikkialla maailmassa;

| N. | ottaa huomioon, että Roe v Wade -tuomion mahdollinen kumoaminen korkeimmassa oikeudessa saattaa kannustaa ja rohkaista abortinvastaisia liikkeitä painostamaan hallituksia ja tuomioistuimia Yhdysvaltojen ulkopuolella heikentämään aborttioikeuksia ja siten vaarantaa viime vuosikymmeninä saavutetun merkittävän edistyksen, sillä yli 60 maata (14) on uudistanut aborttia koskevaa lainsäädäntöään ja politiikkaansa poistamalla rajoituksia ja esteitä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Roe v Wade -tuomion mahdollinen kumoaminen korkeimmassa oikeudessa saattaa kannustaa ja rohkaista abortinvastaisia liikkeitä painostamaan hallituksia ja tuomioistuimia Yhdysvaltojen ulkopuolella heikentämään aborttioikeuksia ja siten vaarantaa viime vuosikymmeninä saavutetun merkittävän edistyksen, sillä yli 60 maata (14) on uudistanut aborttia koskevaa lainsäädäntöään ja politiikkaansa poistamalla rajoituksia ja esteitä;

| O. | ottaa huomioon, että vaikka seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien suojelussa on yleisesti edistytty eri puolilla maailmaa, myös Euroopassa, turvallista ja laillista aborttia koskevan oikeuden taantuminen on vakava huolenaihe; ottaa huomioon, että Roe v Wade -tuomion kumoaminen voi rohkaista abortinvastaista liikettä Euroopan unionissa; toteaa, että Puola on ainoa EU:n jäsenvaltio, joka on poistanut abortin perusteen lainsäädännöstään, sillä laiton perustuslakituomioistuin päätti 22. lokakuuta 2020 peruuttaa puolalaisten naisten pitkäaikaiset oikeudet päätöksellä, joka merkitsee tosiasiallista aborttikieltoa; panee merkille, että abortti on kielletty Maltassa; ottaa huomioon, että raskauden alkuvaiheessa lääkkeillä tehtävä abortti ei ole laillinen Slovakiassa eikä sitä ole saatavilla Unkarissa; panee merkille, että myös Italiassa abortin saatavuutta heikennetään (15); ottaa huomioon, että aborttihoito on evätty muissa EU:n jäsenvaltioissa, kuten äskettäin Kroatiassa (16); katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on ehdottomasti puolustettava seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ja korostettava, että naisten oikeudet ovat luovuttamattomia eikä niitä saa poistaa tai vesittää; pitää ratkaisevan tärkeänä, että EU ja sen jäsenvaltiot edistyvät edelleen turvallisen, laillisen ja oikea-aikaisen aborttihoidon saatavuuden takaamisessa WHO:n suositusten ja näytön mukaisesti; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että vaikka seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien suojelussa on yleisesti edistytty eri puolilla maailmaa, myös Euroopassa, turvallista ja laillista aborttia koskevan oikeuden taantuminen on vakava huolenaihe; ottaa huomioon, että Roe v Wade -tuomion kumoaminen voi rohkaista abortinvastaista liikettä Euroopan unionissa; toteaa, että Puola on ainoa EU:n jäsenvaltio, joka on poistanut abortin perusteen lainsäädännöstään, sillä laiton perustuslakituomioistuin päätti 22. lokakuuta 2020 peruuttaa puolalaisten naisten pitkäaikaiset oikeudet päätöksellä, joka merkitsee tosiasiallista aborttikieltoa; panee merkille, että abortti on kielletty Maltassa; ottaa huomioon, että raskauden alkuvaiheessa lääkkeillä tehtävä abortti ei ole laillinen Slovakiassa eikä sitä ole saatavilla Unkarissa; panee merkille, että myös Italiassa abortin saatavuutta heikennetään (15); ottaa huomioon, että aborttihoito on evätty muissa EU:n jäsenvaltioissa, kuten äskettäin Kroatiassa (16); katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on ehdottomasti puolustettava seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ja korostettava, että naisten oikeudet ovat luovuttamattomia eikä niitä saa poistaa tai vesittää; pitää ratkaisevan tärkeänä, että EU ja sen jäsenvaltiot edistyvät edelleen turvallisen, laillisen ja oikea-aikaisen aborttihoidon saatavuuden takaamisessa WHO:n suositusten ja näytön mukaisesti;

| P. | katsoo, että seksuaali- ja lisääntymisoikeudet, turvallinen ja laillinen abortti mukaan luettuna, ovat perusoikeus; katsoo, että turvallisen ja laillisen aborttihoidon kriminalisointi, viivyttäminen ja epääminen ovat naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muoto; ottaa huomioon, että useat ihmisoikeuselimet ovat todenneet, että turvallisen ja laillisen abortin kieltämistä voidaan pitää kidutuksena tai julmana, epäinhimillisenä ja halventavana kohteluna; katsoo, että aborttikieltojen vuoksi vaarallisissa oloissa tehtyjä kuolemaan johtavia abortteja olisi pidettävä ”lakiin kirjatusta syrjinnästä johtuvina mielivaltaisesti vain naisiin kohdistuvina surmina” (17); |
| --- | --- |

P.

katsoo, että seksuaali- ja lisääntymisoikeudet, turvallinen ja laillinen abortti mukaan luettuna, ovat perusoikeus; katsoo, että turvallisen ja laillisen aborttihoidon kriminalisointi, viivyttäminen ja epääminen ovat naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muoto; ottaa huomioon, että useat ihmisoikeuselimet ovat todenneet, että turvallisen ja laillisen abortin kieltämistä voidaan pitää kidutuksena tai julmana, epäinhimillisenä ja halventavana kohteluna; katsoo, että aborttikieltojen vuoksi vaarallisissa oloissa tehtyjä kuolemaan johtavia abortteja olisi pidettävä ”lakiin kirjatusta syrjinnästä johtuvina mielivaltaisesti vain naisiin kohdistuvina surmina” (17);

| Q. | ottaa huomioon, että kansainväliset ihmisoikeuselimet ovat toistuvasti ja johdonmukaisesti vahvistaneet, että abortin kriminalisointi ja rajoittaminen ovat vastoin valtioiden kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteita, joita suojellaan ihmisoikeuksia koskevassa kansainvälisessä ja unionin oikeudessa, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa yleissopimuksessa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa; katsoo, että naisten pakottaminen etsimään laittomia abortteja, matkustamaan muihin maihin tätä menettelyä varten tai jatkamaan raskauttaan vastoin tahtoaan loppuun saakka loukkaa naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksia elämään, fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen, tasa-arvoon, syrjimättömyyteen ja terveyteen; ottaa huomioon, että heikentämiskieltoa koskeva kansainvälisen oikeuden periaate estää valtioita toteuttamasta toimia, joilla heikennetään, rajoitetaan tai poistetaan olemassa olevia oikeuksia sukupuolten tasa-arvon sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien alalla; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että kansainväliset ihmisoikeuselimet ovat toistuvasti ja johdonmukaisesti vahvistaneet, että abortin kriminalisointi ja rajoittaminen ovat vastoin valtioiden kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteita, joita suojellaan ihmisoikeuksia koskevassa kansainvälisessä ja unionin oikeudessa, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa yleissopimuksessa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa; katsoo, että naisten pakottaminen etsimään laittomia abortteja, matkustamaan muihin maihin tätä menettelyä varten tai jatkamaan raskauttaan vastoin tahtoaan loppuun saakka loukkaa naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksia elämään, fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen, tasa-arvoon, syrjimättömyyteen ja terveyteen; ottaa huomioon, että heikentämiskieltoa koskeva kansainvälisen oikeuden periaate estää valtioita toteuttamasta toimia, joilla heikennetään, rajoitetaan tai poistetaan olemassa olevia oikeuksia sukupuolten tasa-arvon sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien alalla;

| R. | ottaa huomioon, että syyskuussa 2021 (18) julkaistussa YK:n asiantuntijalausunnossa korostetaan, että naisten ihmisoikeudet ovat perusoikeuksia, joita ei voida alistaa kulttuurisille, uskonnollisille tai poliittisille näkökohdille, ja todetaan lisäksi, että ideologisin ja uskonnollisin perustein tapahtuva puuttuminen kansanterveysasioihin on vaikuttanut erityisen haitallisesti naisten ja tyttöjen terveyteen ja hyvinvointiin; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että syyskuussa 2021 (18) julkaistussa YK:n asiantuntijalausunnossa korostetaan, että naisten ihmisoikeudet ovat perusoikeuksia, joita ei voida alistaa kulttuurisille, uskonnollisille tai poliittisille näkökohdille, ja todetaan lisäksi, että ideologisin ja uskonnollisin perustein tapahtuva puuttuminen kansanterveysasioihin on vaikuttanut erityisen haitallisesti naisten ja tyttöjen terveyteen ja hyvinvointiin;

| S. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon, sosiaalisen ja taloudellisen tasa-arvon saavuttamisen ennakkoedellytyksenä ovat seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien kattava saatavuus, seksuaali- ja sukupuolivalistus ja -palvelut ikätason mukaisesti ja kattavasti, mukaan lukien perhesuunnittelu, ehkäisymenetelmät ja turvallinen, laillinen ja maksuton abortti, sekä se, että kunnioitetaan jokaisen ihmisen itsemääräämisoikeutta ja kykyä tehdä vapaita ja tietoon perustuvia päätöksiä omasta kehostaan ja elämästään; ottaa huomioon, että aborttihoidon tasapuolinen saatavuus antaa naisille mahdollisuuden harjoittaa suurempaa toimijuutta oman kehonsa suhteen ja lisää heidän kykyään parantaa taloudellista hyvinvointiaan; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon, sosiaalisen ja taloudellisen tasa-arvon saavuttamisen ennakkoedellytyksenä ovat seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien kattava saatavuus, seksuaali- ja sukupuolivalistus ja -palvelut ikätason mukaisesti ja kattavasti, mukaan lukien perhesuunnittelu, ehkäisymenetelmät ja turvallinen, laillinen ja maksuton abortti, sekä se, että kunnioitetaan jokaisen ihmisen itsemääräämisoikeutta ja kykyä tehdä vapaita ja tietoon perustuvia päätöksiä omasta kehostaan ja elämästään; ottaa huomioon, että aborttihoidon tasapuolinen saatavuus antaa naisille mahdollisuuden harjoittaa suurempaa toimijuutta oman kehonsa suhteen ja lisää heidän kykyään parantaa taloudellista hyvinvointiaan;

| T. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo, köyhyyden ja hyväksikäytön lopettaminen kaikkialla sekä terveen elämän ja hyvinvoinnin varmistaminen kaikille ovat kestävän kehityksen tavoitteissa 5, 1 ja 3 määritettyjä perustavoitteita; toteaa, että erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyden yleisen saatavuuden varmistaminen sekä kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja haitallisten käytäntöjen poistaminen ovat kestävän kehityksen tavoitteiden 3 ja 5 mukaisia tavoitteita; ottaa huomioon, että kaikki YK:n jäsenvaltiot, myös Yhdysvallat ja EU:n jäsenvaltiot, ovat sitoutuneet noudattamaan ja edistämään näitä kestävän kehityksen tavoitteita ja niiden alatavoitteita ja ottaneet sen velvollisuudekseen; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo, köyhyyden ja hyväksikäytön lopettaminen kaikkialla sekä terveen elämän ja hyvinvoinnin varmistaminen kaikille ovat kestävän kehityksen tavoitteissa 5, 1 ja 3 määritettyjä perustavoitteita; toteaa, että erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyden yleisen saatavuuden varmistaminen sekä kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja haitallisten käytäntöjen poistaminen ovat kestävän kehityksen tavoitteiden 3 ja 5 mukaisia tavoitteita; ottaa huomioon, että kaikki YK:n jäsenvaltiot, myös Yhdysvallat ja EU:n jäsenvaltiot, ovat sitoutuneet noudattamaan ja edistämään näitä kestävän kehityksen tavoitteita ja niiden alatavoitteita ja ottaneet sen velvollisuudekseen;

| 1. | tuomitsee jyrkästi naisten oikeuksien ja seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien taantumisen maailmanlaajuisesti, myös Yhdysvalloissa ja joissakin EU:n jäsenvaltioissa; muistuttaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat perustavaa laatua olevia ihmisoikeuksia, joita olisi suojeltava ja parannettava, eikä niitä saa millään tavalla heikentää tai peruuttaa; on erittäin huolissaan erityisesti siitä, missä määrin tällaiset kiellot lisäävät raiskauksen ja insestin uhrien kokemaa traumaa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ilmaisee voimakkaan solidaarisuutensa ja tukensa naisille ja tytöille Yhdysvalloissa sekä niille, jotka osallistuvat laillisen ja turvallisen aborttihoidon tarjoamiseen ja sitä koskevan oikeuden ja sen saatavuuden puolustamiseen tällaisissa haastavissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa Yhdysvaltojen korkeinta oikeutta siitä, että on tärkeää pitää voimassa merkittävä oikeustapaus Roe v Wade (1973) ja siitä seuranneet Yhdysvaltojen aborttioikeuden perustuslailliset suojelutoimet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuomitsee jyrkästi kaiken ihmisoikeuksien ja perustuslaillisten oikeuksien heikentämisen; kehottaa ryhtymään toimiin, joilla turvataan oikeus turvalliseen ja lailliseen aborttiin Yhdysvalloissa, ja kehottaa Yhdysvaltoja pidättymään kaikista taantumista edistävistä toimista; kehottaa Yhdysvaltojen asiasta vastaavia viranomaisia kaikilla tasoilla aborttihoitoa koskevien WHO:n ohjeiden mukaisesti poistamaan kokonaan aborttipalvelujen saatavuuden ja tarjoamisen rangaistavuuden, takaamaan turvalliset, lailliset, maksuttomat ja laadukkaat seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut alueellaan ja saattamaan ne helposti kaikkien naisten ja tyttöjen saataville; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Texasin osavaltiota kumoamaan pikaisesti senaatin lakiesityksen nro 8; kehottaa Idahon ja Oklahoman osavaltioita kumoamaan vastaavat lait, mukaan lukien lakiesitys HB 4327 (Oklahoma); kehottaa kaikkia niitä Yhdysvaltojen 26 osavaltiota, joissa on trigger-lakeja, kirjoitettuja lakeja ja muita aborttikieltoja ja -rajoituksia koskevia toimenpiteitä, kumoamaan ne ja varmistamaan, että niiden lainsäädäntö on kansainvälisesti suojeltujen naisten ihmisoikeuksia ja kansainvälisiä ihmisoikeuksia koskevien normien mukaista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on syvästi huolestunut siitä, että aborttioikeuden rajoituksilla tai sen kieltämisellä olisi Yhdysvalloissa suhteettoman suuri vaikutus köyhyydessä eläviin naisiin, etenkin rodullistettuihin naisiin, kuten mustiin ja latinalaisamerikkalaisiin naisiin ja alkuperäisväestöön kuuluviin naisiin, maaseutualueiden naisiin, hlbtiq-henkilöihin, vammaisiin naisiin, nuoriin, maahanmuuttajanaisiin, mukaan lukien laittomat maahanmuuttajat sekä yksinhuoltajatalouksiin, joissa huoltajana on nainen, korostaa, että naiset, joilla ei taloudellisten tai logististen esteiden vuoksi ole varaa matkustaa lisääntymisterveysklinikoille naapuriosavaltioihin tai -maihin, ovat suuremmassa vaarassa joutua turvattomiin ja hengenvaarallisiin menettelyihin ja joutua jatkamaan raskauttaan vastoin tahtoaan loppuun saakka, mikä on ihmisoikeusloukkaus ja sukupuoleen perustuvan väkivallan muoto (19); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisenä, että edustajainhuoneessa hyväksyttiin naisten terveyttä ja suojelua koskevaa liittovaltion lainsäädäntöä, jolla pyritään suojelemaan oikeutta aborttihoitoon kaikkialla Yhdysvalloissa, mutta pitää erittäin valitettavana, että sitä ei onnistuttu viemään läpi senaatissa; kehottaa Yhdysvaltojen hallitusta ja/tai muita asiaankuuluvia Yhdysvaltojen viranomaisia kunnioittamaan, toteuttamaan ja suojelemaan naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksia, mukaan lukien heidän oikeutensa elämään, yksityisyyteen, terveyteen ja tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen sekä heidän vapauttaan syrjinnältä, väkivallalta ja kidutukselta tai julmalta, epäinhimilliseltä ja halventavalta kohtelulta ottamalla käyttöön ja tukemalla liittovaltion oikeudellista suojelua turvallisten, laillisten ja laadukkaiden seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen, abortti mukaan luettuna, saannin turvaamiseksi kaikille naisille ja tytöille; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kannustaa presidentti Joe Bideniä ja hänen hallintoaan tehostamaan toimiaan ja tukemaan edelleen aborttioikeuksia ja kehottaa häntä varmistamaan turvallisen ja laillisen abortin saatavuuden; kannustaa Yhdysvaltojen hallitusta toteuttamaan lisätoimia sen varmistamiseksi, että abortti ja ehkäisy sisällytetään ikätasolle sopivan ja kattavan seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevan tiedon, koulutuksen ja palvelujen tarjoamiseen ja että ne ovat kaikkien saatavilla; pitää myönteisenä, että Yhdysvaltojen rahoitus YK:n seksuaali- ja lisääntymisterveyttä käsittelevälle YK:n virastolle (UNFPA) on palautettu, ja kehottaa Yhdysvaltojen hallitusta ja/tai muita asiaankuuluvia viranomaisia jatkamaan seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tukemista ja jatkamaan sitä YK:ssa ja muilla monenvälisillä foorumeilla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Yhdysvaltojen hallitusta ja/tai muita asiaankuuluvia Yhdysvaltojen viranomaisia varmistamaan riittävän liittovaltion tason, perustuslaillisen ja lakisääteisen suojelun oikeudelle päättää raskaus ja kehottaa lisäksi Yhdysvaltojen hallitusta poistamaan kokonaan abortin rangaistavuuden, mikä edellyttää paitsi naisten ja tyttöjen sekä muiden raskaana olevien henkilöiden, terveydenhuollon tarjoajien ja muiden aborttipalveluissa avustavien henkilöiden rankaisemisen lopettamista, myös abortin poistamista valtion rikoslaeista ja kaikkien muiden rankaisevien lakien, politiikkojen ja käytäntöjen poistamista; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kannustaa voimakkaasti Yhdysvaltojen hallitusta ja/tai muita asiaankuuluvia Yhdysvaltojen viranomaisia myös poistamaan kaikki aborttipalvelujen esteet, mukaan lukien kolmannen osapuolen suostumus tai ilmoittaminen, pakolliset odotusajat ja tuomareiden tai lääketieteellisten lautakuntien lupa, ja takaamaan aborttihoidon oikea-aikaisen saatavuuden koko maassa; kehottaa Yhdysvaltojen hallitusta varmistamaan, että palvelua tarjotaan ilman syrjintää, häirintää, pakottamista, pelkoa tai pelottelua ja että naisten yksityisyyttä ja luottamuksellisuutta kunnioitetaan ja terveydenhuollon tarjoajia suojellaan ja kunnioitetaan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Yhdysvaltojen hallitusta ja/tai muita asiaankuuluvia Yhdysvaltojen viranomaisia sääntelemään terveydenhuollon tarjoajien kieltäytymistä tarjota laillisia aborttipalveluja, myös niin kutsutun omatuntolausekkeen perusteella siten, että naisia ei estetä saamasta aborttia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on huolissaan aborttipalveluja hakevia henkilöitä koskevien tietojen keräämisestä ja väärinkäytöstä; kehottaa Yhdysvaltojen hallitusta varmistamaan, että tietosuojaa koskevat lait ja politiikat ovat kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisia, ja takaamaan, että arkaluonteisten henkilötietojen, kuten terveyteen liittyvien tietojen, käsittelyssä kunnioitetaan yksilöiden oikeuksia ja että se perustuu heidän vapaaseen, erilliseen, tietoiseen ja nimenomaiseen suostumukseensa henkilötietojen keräämisestä ja käsittelystä; kehottaa digitaalisia jakelupalveluja varmistamaan, että kaikissa sovelluksissa noudatetaan datan käyttöä ja tietosuojaa koskevia lakeja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnustaa kansalaisjärjestöjen roolin palvelujen tarjoajina ja seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien puolestapuhujina Yhdysvalloissa ja kannustaa niitä jatkamaan työtään; vahvistaa, että näiden kansalaisjärjestöjen toiminta edellyttää asianmukaista rahoitusta; korostaa, että näiden kansalaisjärjestöjen tarjoamat palvelut vastaavat naisten ja tyttöjen tarpeita ja ihmisoikeuksia; korostaa, että niiden toiminta ei voi korvata valtion vastuuta taata julkisten, laillisten ja turvallisten aborttipalvelujen saatavuus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa Yhdysvaltojen hallitusta toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sosiaalisen tuen varmistamiseksi erityisesti yksinhuoltajaäitien kotitalouksissa ja teini-ikäisten raskauksissa, myös yleisen lastenhoidon ja terveydenhuollon avulla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa Yhdysvaltojen hallitusta allekirjoittamaan ja ratifioimaan kaikki jäljellä olevat (20) YK:n ja alueelliset ihmisoikeussopimukset ja -pöytäkirjat, mukaan lukien kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus vuodelta 1979; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on erittäin huolissaan mahdollisista seurauksista naisten oikeuksille maailmanlaajuisesti, jos Yhdysvaltojen korkein oikeus kumoaa Roe v Wade -tuomion; on syvästi huolissaan siitä, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen priorisointiin ja rahoitukseen voi kohdistua tukahduttava vaikutus, sillä niitä on jo vahvasti siirretty taka-alalle ja alirahoitettu sekä Yhdysvalloissa että maailmanlaajuisesti; korostaa huolestuneena, että maissa, jotka ovat erittäin riippuvaisia Yhdysvaltojen kansanterveysohjelmille antamasta tuesta, sen kumoaminen voisi vaikuttaa kyseisten hallitusten sitoutumiseen abortin tarjoamiseen ja muihin lisääntymisoikeuksiin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää tervetulleena Argentiinassa, Meksikossa, Ecuadorissa, Kolumbiassa ja Chilessä viime aikoina tapahtunutta aborttioikeuksien myönteistä kehitystä, joka on merkittävä edistysaskel naisten oikeuksien alalla Etelä-Amerikassa, sekä muissa maissa eri puolilla maailmaa, kuten Angolassa, Intiassa, Keniassa, Uudessa-Seelannissa, Pohjois-Irlannissa, Etelä-Koreassa ja Thaimaassa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että on tärkeää varmistaa naisten ja tyttöjen osallistuminen heitä koskevien ja heidän ihmisoikeuksiinsa liittyvien lakien ja politiikkojen laatimiseen, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet, erityisesti aborttihoito, ja että heille annetaan oikeussuojaa ja oikeus muutoksenhakuun, jos heidän oikeuksiaan loukataan; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että ehkäisyä ei ole saatavilla ja että tällä hetkellä on täyttämättömiä tarpeita (21); korostaa, että naisilla on ehkäisystä suhteettoman suuri vastuu, ja että se olisi jaettava miesten kanssa; korostaa tässä yhteydessä tarvetta kehittää ja edistää miehille tarkoitettuja ehkäisyvälineitä tahattomien raskauksien vähentämiseksi; korostaa, että etusijalle olisi asetettava seksuaalisen väkivallan torjuminen ja kattava, ikätasolle sopiva ja näyttöön perustuva seksuaali- ja ihmissuhdekasvatus kaikille, laadukkaat, helposti saatavilla olevat, turvalliset, kohtuuhintaiset ja tarvittaessa maksuttomat ehkäisymenetelmät ja -tarvikkeet sekä perhesuunnitteluneuvonta ja terveyspalvelut; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tarjoamaan kaiken mahdollisen tuen, taloudellinen tuki mukaan lukien, Yhdysvalloissa toimiville kansalaisyhteiskunnan järjestöille, jotka suojelevat, edistävät ja tarjoavat seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia maassa, ilmauksena niiden horjumattomasta sitoutumisesta näihin oikeuksiin; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita tarjoamaan turvasataman kaikille lääketieteen ammattilaisille, jotka voivat olla vaarassa joutua oikeudellisen vainon tai muunlaisen häirinnän kohteeksi aborttihoitoa koskevan laillisen työnsä vuoksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa, komissiota ja kaikkia EU:n jäsenvaltioita käyttämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä tehostaakseen toimiaan, joilla torjutaan naisten oikeuksien ja seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien taantumista, muun muassa kompensoimalla Yhdysvaltojen seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin myöntämän rahoituksen mahdollista vähentämistä maailmanlaajuisesti ja edistämällä voimakkaasti turvallisen ja laillisen abortin ja muiden seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien yleistä saatavuutta ja asettamalla ne etusijalle ulkosuhteissaan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vaatimaan Yhdysvaltojen hallitusta ottamaan käyttöön liittovaltion oikeusturvan aborttioikeudelle ja ottamaan nämä ihmisoikeuskysymykset esille suhteissaan Yhdysvaltoihin kaikilla tasoilla ja kaikilla asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla korostaen, että ne ovat naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muoto; kehottaa lisäksi EU:n Yhdysvaltojen edustustoa asettamaan seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeudet etusijalle yhteistyössä Yhdysvaltojen asiaankuuluvien viranomaisten kanssa ja GAP III -toimintasuunnitelman paikallisessa täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan voimakkaasti seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia kaikille muun muassa edistämällä tehostettua oikeussuojaa EU:n rajojen sisällä ja poistamalla esteitä näiden oikeuksien toteutumiselta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita sisällyttämään aborttioikeuden perusoikeuskirjaan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa, EU:n edustustoja ja jäsenvaltioiden suurlähetystöjä eri puolilla maailmaa pyrkimään ennakoivasti saavuttamaan seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien parissa työskenteleviä ihmisoikeuksien puolustajia ja suojelemaan heitä erityisesti maissa, joissa aborttioikeutta ja abortin saatavuutta rajoitetaan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa ja tasa-arvokysymyksistä vastaavaa komission jäsentä, siinä tapauksessa että Roe v Wade -tuomio kumotaan, harkitsemaan, että ne arvostelisivat ankarasti Yhdysvaltojen virkamiesten kanssa käytävissä keskusteluissa tätä naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien ja terveydenhuollon saatavuutta koskevan oikeuden loukkaamista ja siitä aiheutuvaa oikeudellista epävarmuutta ja tuomitsisivat ne; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että Pekingin toimintaohjelman ja ICPD:n toimintaohjelman mukaisesti on suojeltava kaikkien ihmisten oikeutta ruumiilliseen koskemattomuuteen ja itsemääräämisoikeuteen ja että on varmistettava tämän oikeuden mahdollistavien välttämättömien palvelujen saatavuus; korostaa, että terveydenhuollon saatavuus on perusoikeus ja että valtiolla on velvollisuus tarjota ja taata terveydenhuolto kaikille; kehottaa noudattamaan kattavaa lähestymistapaa seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevan oleellisen paketin yhteydessä siten, että toimenpiteet, joilla ehkäistään ja vältetään vaarallisia ja laittomia abortteja, sekä abortin jälkeisen hoidon järjestäminen, sisällytetään kansallisiin yleisen sairausvakuutusturvan strategioihin, politiikkoihin ja ohjelmiin; pitää valitettavana, että terveydenhuolto ei ole kaikkien saatavilla Yhdysvalloissa; muistuttaa, että köyhyys liittyy läheisesti raskauden jatkamisen pakkoon ja siihen pakottamiseen sekä turvallisen ja laillisen abortin puutteeseen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vahvistaa, että abortin on aina oltava vapaaehtoinen päätös, joka perustuu henkilön pyyntöön ja hänen vapaaseen tahtoonsa lääketieteellisten normien ja WHO:n suuntaviivoihin perustuvan saatavuuden, kohtuuhintaisuuden ja turvallisuuden mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan turvallisen ja laillisen abortin yleisen saatavuuden sekä oikeuden vapauteen, yksityisyyteen ja parhaaseen mahdolliseen terveydenhuoltoon; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita poistamaan abortin rangaistavuuden sekä poistamaan ja torjumaan esteet turvalliselta ja lailliselta abortilta sekä seksuaali- ja lisääntymisterveydenhuollon ja -palvelujen saatavuudelta; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan turvallisten, laillisten ja maksuttomien aborttipalvelujen, synnytystä edeltävien ja äitien terveydenhuoltopalvelujen ja -tarvikkeiden, vapaaehtoisen perhesuunnittelun, ehkäisyn, nuorisoystävällisten palvelujen sekä hivin ehkäisyn, hoidon, hoivan ja tuen saatavuuden ilman syrjintää; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuomitsee tilanteet, joissa aborttipalvelut evätään naisilta siksi, että eräissä jäsenvaltioissa vallitseva käytäntö antaa lääkäreille ja joissakin tapauksissa kokonaisille hoitolaitoksille mahdollisuuden kieltäytyä tarjoamasta terveydenhuoltopalveluja niin kutsutun omatuntolausekkeen perusteella, mikä johtaa aborttien epäämiseen uskonnon tai omantunnon perusteella ja vaarantaa naisten hengen ja oikeudet; panee merkille, että tätä lauseketta käytetään usein myös tilanteissa, joissa mahdollinen viivästys voi vaarantaa potilaan hengen tai terveyden; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti toimivaltaansa terveyspolitiikassa ja tukemaan jäsenvaltioita seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien yleisen saatavuuden takaamisessa vuosien 2021–2027 EU4Health-ohjelman puitteissa, terveysvalistuksen ja -kasvatuksen edistämisessä, kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien lujittamisessa ja terveydenhuollon standardien ylöspäin tapahtuvassa lähentämisessä, jotta voidaan vähentää terveyseroja jäsenvaltioissa ja niiden välillä, ja seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevien parhaiden käytäntöjen vaihdon helpottamisessa jäsenvaltioiden välillä; kehottaa jäsenvaltioita etenemään kohti yleistä sairausvakuutusturvaa, jossa seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat olennaisen tärkeitä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, Yhdysvaltojen presidentille ja hänen hallinnolleen, Yhdysvaltojen kongressille ja Yhdysvaltojen korkeimmalle oikeudelle. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  https://www.politico.com/news/2022/05/02/supreme-court-abortion-draft-opinion-00029473

(2)  EUVL C 132, 24.3.2022, s. 189.

(3)  EUVL C 81, 18.2.2022, s. 43.

(4)  EUVL C 205, 20.5.2022, s. 44.

(5)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 102.

(6)  EUVL C 465, 17.11.2021, s. 160.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0206.

(8)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/abortion

(9)  UNFPA:n raportti maailman väestön tilasta, Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy, maaliskuu 2022.

(10)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/abortion

(11)  https://ncpolicywatch.com/2022/05/05/study-shows-an-abortion-ban-may-lead-to-a-21-increase-in-pregnancy-related-deaths/

(12)  YK:n lapsen oikeuksien komitea, yleiskommentti nro 20, 6. joulukuuta 2016, lapsen oikeuksien toteutumisesta nuoruusiässä, 60 kohta.

(13)  https://www.vice.com/en/article/m7vzjb/location-data-abortion-clinics-safegraph-planned-parenthood

(14)  https://reproductiverights.org/maps/worlds-abortion-laws/

(15)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680687bdc; http://www.refreg.ep.parl.union.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/608853/IPOL_BRI(2018)608853_EN.pdf

(16)  https://www.roda.hr/en/news/support-for-accessible-safe-and-legal-termination-of-pregnancy-in-croatia.html

(17)  https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ohchr.org%2Fsites%2Fdefault%2Ffiles%2FHRBodies%2FHRC%2FRegularSessions%2FSession35%2FDocuments%2FA_HRC_35_23_AUV.docx&wdOrigin=BROWSELINK

(18)  https://www.ohchr.org/en/statements/2021/09/united-states-un-experts-denounce-further-attacks-against-right-safe-abortion

(19)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(20)  Muun muassa kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen valinnainen pöytäkirja (1999), Amerikan ihmisoikeussopimus (1969), Amerikan ihmisoikeussopimuksen lisäpöytäkirja taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien alalla (1988), Amerikan ihmisoikeussopimuksen kuolemanrangaistuksen poistamista koskeva lisäpöytäkirja (1990), kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ensimmäinen ja toinen valinnainen pöytäkirja (1966 ja 1989), taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus (1966), taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen valinnainen pöytäkirja (2008), kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen valinnainen pöytäkirja (2002), YK:n yleissopimus lapsen oikeuksista (1989), lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen valinnainen pöytäkirja viestintämenettelystä (2011), kansainvälinen yleissopimus siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista (1990), pakolaisten oikeusasemaa koskeva yleissopimus (1951), kansainvälinen yleissopimus kaikkien henkilöiden suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta (2006), yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista (2006) ja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen valinnainen pöytäkirja (2006).

(21)  UNFPA:n raportti maailman väestön tilasta, Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy, 30. maaliskuuta 2022.

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/130 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/130

---

P9_TA(2022)0244

Valmistelukunnan ehdottaminen perussopimusten tarkistamiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 valmistelukunnan ehdottamisesta perussopimusten tarkistamiseksi (2022/2705(RSP))

(2022/C 493/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon 9. toukokuuta 2022 annetun Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin, jäljempänä ”konferenssi”, lopullisia tuloksia koskevan raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. toukokuuta 2022 annetun Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin, jäljempänä ”konferenssi”, lopullisia tuloksia koskevan raportin,

| — | ottaa huomioon 4. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman toimista Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin päätelmien johdosta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman toimista Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin päätelmien johdosta (1),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin nykyisen toimielinrakenteen mahdollisista kehityskuluista ja mukautuksista (2) ja 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman Euroopan tulevaisuudesta käytävän keskustelun tilanteesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin nykyisen toimielinrakenteen mahdollisista kehityskuluista ja mukautuksista (2) ja 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman Euroopan tulevaisuudesta käytävän keskustelun tilanteesta (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että perussopimusten nykyinen toisinto tuli voimaan 1. joulukuuta 2009 ja että Euroopan unioni on sen jälkeen kohdannut useita kriisejä ja ennennäkemättömiä haasteita; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että perussopimusten nykyinen toisinto tuli voimaan 1. joulukuuta 2009 ja että Euroopan unioni on sen jälkeen kohdannut useita kriisejä ja ennennäkemättömiä haasteita;

| B. | ottaa huomioon, että konferenssi sai työnsä päätökseen 9. toukokuuta 2022 ja esitteli päätelmänsä, joihin sisältyy 49 ehdotusta ja 326 toimenpidettä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että konferenssi sai työnsä päätökseen 9. toukokuuta 2022 ja esitteli päätelmänsä, joihin sisältyy 49 ehdotusta ja 326 toimenpidettä;

| C. | katsoo, että lainsäädäntöehdotusten lisäksi on käynnistettävä institutionaalinen uudistusprosessi, jotta voidaan panna täytäntöön tässä kansalaisten osallistumisprosessissa esitetyt suositukset ja vastata kansalaisten odotuksiin; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että lainsäädäntöehdotusten lisäksi on käynnistettävä institutionaalinen uudistusprosessi, jotta voidaan panna täytäntöön tässä kansalaisten osallistumisprosessissa esitetyt suositukset ja vastata kansalaisten odotuksiin;

| D. | katsoo, että uudet politiikat ja joissakin tapauksissa perussopimusten muutokset eivät ole itsetarkoitus vaan ne ovat välttämättömiä kaikkien EU:n kansalaisten edun vuoksi, sillä niillä pyritään muokkaamaan EU:ta tavalla, joka parantaa sen toimintakykyä sekä sen demokraattista legitiimiyttä ja vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että uudet politiikat ja joissakin tapauksissa perussopimusten muutokset eivät ole itsetarkoitus vaan ne ovat välttämättömiä kaikkien EU:n kansalaisten edun vuoksi, sillä niillä pyritään muokkaamaan EU:ta tavalla, joka parantaa sen toimintakykyä sekä sen demokraattista legitiimiyttä ja vastuuvelvollisuutta;

| 1. | panee tyytyväisenä merkille 9. toukokuuta 2022 annetut konferenssin päätelmät; |
| --- | --- |

1.

| 2. | huomauttaa, että konferenssin perustamistekstin mukaisesti Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sitoutuneet toteuttamaan konferenssin päätelmien perusteella tehokkaita jatkotoimia kukin toimivaltansa puitteissa ja perussopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että useat konferenssin ehdotuksista edellyttävät perussopimusten muuttamista ja että parlamentin perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta laatii konferenssin ehdotusten pohjalta ehdotuksia perussopimusten muuttamiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | huomauttaa, että erityisesti uusimpien kriisien jälkeen perussopimuksia on muutettava kiireellisesti, jotta varmistetaan, että unionilla on toimivalta toteuttaa tehokkaampia toimia tulevien kriisien aikana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | esittää näistä syistä neuvostolle SEU 48 artiklan mukaista tavanomaista tarkistusmenettelyä noudattaen seuraavat ehdotukset perussopimusten muuttamiseksi muun muassa siten, että






  — | parannetaan unionin toimintavalmiuksia uudistamalla äänestysmenettelyjä, muun muassa sallimalla neuvoston määräenemmistöpäätökset yksimielisyyspäätösten sijaan asiaankuuluvilla aloilla, joita ovat muun muassa pakotteiden hyväksyminen ja niin sanotut siirtymälausekkeet, sekä hätätapauksissa |
| --- | --- | --- |

5.

—

parannetaan unionin toimintavalmiuksia uudistamalla äänestysmenettelyjä, muun muassa sallimalla neuvoston määräenemmistöpäätökset yksimielisyyspäätösten sijaan asiaankuuluvilla aloilla, joita ovat muun muassa pakotteiden hyväksyminen ja niin sanotut siirtymälausekkeet, sekä hätätapauksissa

| — | mukautetaan unionille perussopimuksissa annettua toimivaltaa erityisesti terveyden ja rajat ylittävien terveysuhkien alalla ja kun toteutetaan energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa energiaunionia, joka on suunniteltu ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevien kansainvälisten sopimusten mukaisesti, puolustusta sekä sosiaali- ja talouspolitiikkaa, varmistetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täysimääräinen täytäntöönpano ja sisällytetään sosiaalinen edistys Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklaan, joka liittyy sosiaalista edistystä koskevaan pöytäkirjaan, tuetaan EU:n talouden kilpailukyvyn ja häiriönsietokyvyn vahvistamista kiinnittäen erityistä huomiota pieniin ja keskisuuriin yrityksiin ja kilpailukykytarkastuksiin sekä edistetään tulevaisuuteen suuntautuvia investointeja, joissa keskitytään oikeudenmukaiseen, vihreään ja digitaaliseen siirtymään |
| --- | --- |

—

mukautetaan unionille perussopimuksissa annettua toimivaltaa erityisesti terveyden ja rajat ylittävien terveysuhkien alalla ja kun toteutetaan energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa energiaunionia, joka on suunniteltu ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevien kansainvälisten sopimusten mukaisesti, puolustusta sekä sosiaali- ja talouspolitiikkaa, varmistetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täysimääräinen täytäntöönpano ja sisällytetään sosiaalinen edistys Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklaan, joka liittyy sosiaalista edistystä koskevaan pöytäkirjaan, tuetaan EU:n talouden kilpailukyvyn ja häiriönsietokyvyn vahvistamista kiinnittäen erityistä huomiota pieniin ja keskisuuriin yrityksiin ja kilpailukykytarkastuksiin sekä edistetään tulevaisuuteen suuntautuvia investointeja, joissa keskitytään oikeudenmukaiseen, vihreään ja digitaaliseen siirtymään

| — | annetaan parlamentille täydet yhteispäätösoikeudet EU:n talousarvion suhteen ja oikeus panna vireille, muuttaa tai kumota lainsäädäntöä |
| --- | --- |

—

annetaan parlamentille täydet yhteispäätösoikeudet EU:n talousarvion suhteen ja oikeus panna vireille, muuttaa tai kumota lainsäädäntöä

| — | vahvistetaan menettelyä EU:n perustana olevien arvojen suojelemiseksi ja selkeytetään perusarvojen loukkausten määrittelyä ja seurauksia (SEU 7 artikla ja Euroopan unionin perusoikeuskirja) |
| --- | --- |

—

vahvistetaan menettelyä EU:n perustana olevien arvojen suojelemiseksi ja selkeytetään perusarvojen loukkausten määrittelyä ja seurauksia (SEU 7 artikla ja Euroopan unionin perusoikeuskirja)

| 6. | ehdottaa, että seuraavia perussopimusten artikloja muutetaan seuraavasti:






  — | SEU 29 artikla

  ”Neuvosto tekee päätökset, joissa määritellään unionin lähestymistapa tiettyyn maantieteelliseen tai aihekohtaiseen kysymykseen.
  Jos päätöksessä määrätään talous- ja rahoitussuhteiden keskeyttämisestä kokonaan tai osittain yhden tai useamman kolmannen maan kanssa taikka niiden vähentämisestä, neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä.
  Jäsenvaltiot varmistavat, että niiden kansallinen politiikka on unionin kantojen mukaista.” |
| --- | --- | --- |

6.

—

SEU 29 artikla

”Neuvosto tekee päätökset, joissa määritellään unionin lähestymistapa tiettyyn maantieteelliseen tai aihekohtaiseen kysymykseen.
  Jos päätöksessä määrätään talous- ja rahoitussuhteiden keskeyttämisestä kokonaan tai osittain yhden tai useamman kolmannen maan kanssa taikka niiden vähentämisestä, neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä.
  Jäsenvaltiot varmistavat, että niiden kansallinen politiikka on unionin kantojen mukaista.”

| — | SEU 48 artiklan 7 kohdan neljäs alakohta

  ”
  Näitä
  päätöksiä tehdessään Eurooppa-neuvosto tekee ratkaisunsa
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määritellyllä määräenemmistöllä
  saatuaan Euroopan parlamentin jäsentensä enemmistöllä antaman hyväksynnän.” |
| --- | --- |

—

SEU 48 artiklan 7 kohdan neljäs alakohta

”
  Näitä
  päätöksiä tehdessään Eurooppa-neuvosto tekee ratkaisunsa
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 238 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määritellyllä määräenemmistöllä
  saatuaan Euroopan parlamentin jäsentensä enemmistöllä antaman hyväksynnän.”

| 7. | kehottaa neuvostoa toimittamaan nämä ehdotukset suoraan Eurooppa-neuvoston tarkasteltavaksi, jotta voidaan kutsua koolle kansallisten parlamenttien, jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten johtajien ja parlamentin ja komission edustajista koostuva valmistelukunta; |
| --- | --- |

7.

kehottaa neuvostoa toimittamaan nämä ehdotukset suoraan Eurooppa-neuvoston tarkasteltavaksi, jotta voidaan kutsua koolle kansallisten parlamenttien, jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten johtajien ja parlamentin ja komission edustajista koostuva valmistelukunta;

| 8. | katsoo, että valmistelukuntaan olisi kutsuttava tarkkailijoina EU:n työmarkkinaosapuolten, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, Euroopan alueiden komitean, EU:n kansalaisyhteiskunnan sekä ehdokasvaltioiden edustajia; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että valmistelukuntaan olisi kutsuttava tarkkailijoina EU:n työmarkkinaosapuolten, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, Euroopan alueiden komitean, EU:n kansalaisyhteiskunnan sekä ehdokasvaltioiden edustajia;

| 9. | kehottaa puhemiestä toimittamaan tämän päätöslauselman neuvostolle sekä välittämään sen komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä toimittamaan tämän päätöslauselman neuvostolle sekä välittämään sen komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0141.

1

(2)  EUVL C 252, 18.7.2018, s. 201.

2

(3)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 90.

3

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/132 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/132

---

P9_TA(2022)0245

Uusi kaupan väline pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltämiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 uudesta kaupan välineestä pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltämiseksi (2022/2611(RSP))

(2022/C 493/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin 15. syyskuuta 2021 pitämän puheen unionin tilasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin 15. syyskuuta 2021 pitämän puheen unionin tilasta,

| — | ottaa huomioon 23. helmikuuta 2022 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta (COM(2022)0071), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. helmikuuta 2022 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta (COM(2022)0071),

| — | ottaa huomioon 23. helmikuuta 2022 annetun komission tiedonannon ihmisarvoisesta työstä kaikkialla maailmassa globaalia oikeudenmukaista siirtymää ja kestävää elpymistä varten (COM(2022)0066), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. helmikuuta 2022 annetun komission tiedonannon ihmisarvoisesta työstä kaikkialla maailmassa globaalia oikeudenmukaista siirtymää ja kestävää elpymistä varten (COM(2022)0066),

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2021 annetut komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon ohjeet EU:n yritysten huolellisuusvelvoitteesta pakkotyön riskin torjumiseksi niiden toiminnassa ja toimitusketjuissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2021 annetut komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon ohjeet EU:n yritysten huolellisuusvelvoitteesta pakkotyön riskin torjumiseksi niiden toiminnassa ja toimitusketjuissa,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman uiguurien tilanteesta ja pakkotyöstä Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman uiguurien tilanteesta ja pakkotyöstä Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella (1),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman pakkotyöstä Linglongin tehtaalla ja ympäristömielenosoituksista Serbiassa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman pakkotyöstä Linglongin tehtaalla ja ympäristömielenosoituksista Serbiassa (2),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle yritysten huolellisuusvelvoitteesta ja vastuuvelvollisuudesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle yritysten huolellisuusvelvoitteesta ja vastuuvelvollisuudesta (3),

| — | ottaa huomioon vuonna 1930 tehdyn pakollista työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) sopimuksen ja sen vuoden 2014 pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1930 tehdyn pakollista työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) sopimuksen ja sen vuoden 2014 pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1999 tehdyn lapsityön pahimpia muotoja koskevan ILO:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1999 tehdyn lapsityön pahimpia muotoja koskevan ILO:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet,

| — | ottaa huomioon OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille,

| — | ottaa huomioon kysymyksen komissiolle uudesta kaupan välineestä pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltämiseksi (O-000018/2022 – B9-0015/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kysymyksen komissiolle uudesta kaupan välineestä pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltämiseksi (O-000018/2022 – B9-0015/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | toteaa, että vuonna 1930 tehdyn ILO:n yleissopimuksen nro 29 mukaan pakollisella työllä tarkoitetaan kaikenlaista työtä tai palvelusta, jota jonkin rangaistuksen uhalla vaaditaan joltakin henkilöltä ja johon mainittu henkilö ei ole vapaaehtoisesti tarjoutunut; ottaa huomioon, että ILO käyttää 11:tä indikaattoria pakkotyön tunnistamiseksi; toteaa, että nämä indikaattorit ovat haavoittuvan aseman hyväksikäyttö, harhaanjohtavien lupausten antaminen, liikkumisen rajoittaminen, eristäminen, fyysinen ja seksuaalinen väkivalta, pelottelu ja uhkailu, henkilöasiakirjojen takavarikointi, palkkojen pidättäminen, velkaorjuus, kohtuuttomat työ- ja elinolot ja liiallinen ylityö; ottaa huomioon, että pakkotyön määrittämiseksi tarvitaan joskus useampi kuin yksi edellä luetelluista indikaattoreista; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vuonna 1930 tehdyn ILO:n yleissopimuksen nro 29 mukaan pakollisella työllä tarkoitetaan kaikenlaista työtä tai palvelusta, jota jonkin rangaistuksen uhalla vaaditaan joltakin henkilöltä ja johon mainittu henkilö ei ole vapaaehtoisesti tarjoutunut; ottaa huomioon, että ILO käyttää 11:tä indikaattoria pakkotyön tunnistamiseksi; toteaa, että nämä indikaattorit ovat haavoittuvan aseman hyväksikäyttö, harhaanjohtavien lupausten antaminen, liikkumisen rajoittaminen, eristäminen, fyysinen ja seksuaalinen väkivalta, pelottelu ja uhkailu, henkilöasiakirjojen takavarikointi, palkkojen pidättäminen, velkaorjuus, kohtuuttomat työ- ja elinolot ja liiallinen ylityö; ottaa huomioon, että pakkotyön määrittämiseksi tarvitaan joskus useampi kuin yksi edellä luetelluista indikaattoreista;

| B. | ottaa huomioon, että ILO:n arvioiden mukaan 25 miljoonaa ihmistä maailmassa tekee tällä hetkellä pakkotyötä ja että näistä 20,8 miljoonaa tekee pakkotyötä yksityissektorilla ja 4,1 miljoonaa tekee valtion määräämää pakkotyötä; ottaa huomioon, että 61 prosenttia pakkotyötä tekevistä on naisia ja tyttöjä; ottaa huomioon, että siirtotyöläiset ovat erityisen alttiita pakkotyölle; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut tilannetta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ILO:n arvioiden mukaan 25 miljoonaa ihmistä maailmassa tekee tällä hetkellä pakkotyötä ja että näistä 20,8 miljoonaa tekee pakkotyötä yksityissektorilla ja 4,1 miljoonaa tekee valtion määräämää pakkotyötä; ottaa huomioon, että 61 prosenttia pakkotyötä tekevistä on naisia ja tyttöjä; ottaa huomioon, että siirtotyöläiset ovat erityisen alttiita pakkotyölle; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut tilannetta;

| C. | ottaa huomioon, että ILO:n tuoreimpien maailmanlaajuisten arvioiden mukaan vuoden 2020 alussa lapsityötä teki 160 miljoonaa lasta maailmanlaajuisesti eli kymmenesosa kaikista maailman lapsista; ottaa huomioon, että 79 miljoonaa lasta – eli lähes puolet lapsityötä tekevistä lapsista – joutuu lapsityön pahimpien muotojen uhreiksi vaarallisessa työssä, joka uhkaa suoraan heidän terveyttään, turvallisuuttaan ja moraalista kehitystään; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että ILO:n tuoreimpien maailmanlaajuisten arvioiden mukaan vuoden 2020 alussa lapsityötä teki 160 miljoonaa lasta maailmanlaajuisesti eli kymmenesosa kaikista maailman lapsista; ottaa huomioon, että 79 miljoonaa lasta – eli lähes puolet lapsityötä tekevistä lapsista – joutuu lapsityön pahimpien muotojen uhreiksi vaarallisessa työssä, joka uhkaa suoraan heidän terveyttään, turvallisuuttaan ja moraalista kehitystään;

| D. | ottaa huomioon, että tutkimukset ovat osoittaneet, että pakkotyö haittaa kestävää kehitystä ja pahentaa sukupolvelta toiselle periytyvää köyhyyttä ja eriarvoisuutta, vaikuttaa kielteisesti hallintoon sekä ruokkii korruptiota ja laittomia rahavirtoja; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tutkimukset ovat osoittaneet, että pakkotyö haittaa kestävää kehitystä ja pahentaa sukupolvelta toiselle periytyvää köyhyyttä ja eriarvoisuutta, vaikuttaa kielteisesti hallintoon sekä ruokkii korruptiota ja laittomia rahavirtoja;

| E. | ottaa huomioon, että EU:n talous on maailmanlaajuisten toimitusketjujen välityksellä kytköksissä miljooniin työntekijöihin eri puolilla maailmaa; ottaa huomioon, että EU:n kuluttajat haluavat olla varmoja siitä, että heidän ostamansa tuotteet tuotetaan kestävällä ja oikeudenmukaisella tavalla, jolla varmistetaan ihmisarvoinen työ niitä tuottaville; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n talous on maailmanlaajuisten toimitusketjujen välityksellä kytköksissä miljooniin työntekijöihin eri puolilla maailmaa; ottaa huomioon, että EU:n kuluttajat haluavat olla varmoja siitä, että heidän ostamansa tuotteet tuotetaan kestävällä ja oikeudenmukaisella tavalla, jolla varmistetaan ihmisarvoinen työ niitä tuottaville;

| F. | ottaa huomioon, että pakkotyö on hinnoittelematon ulkoinen tekijä, joka tukahduttaa innovointia ja tuottavuutta ja luo epäoikeudenmukaista kilpailuetua sitä tukeville yrityksille ja hallituksille; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että pakkotyö on hinnoittelematon ulkoinen tekijä, joka tukahduttaa innovointia ja tuottavuutta ja luo epäoikeudenmukaista kilpailuetua sitä tukeville yrityksille ja hallituksille;

| G. | ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen vahvisti vuonna 2021 pitämässään puheessa unionin tilasta, että komissio aikoo ehdottaa pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltämistä EU:n markkinoilla; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen vahvisti vuonna 2021 pitämässään puheessa unionin tilasta, että komissio aikoo ehdottaa pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltämistä EU:n markkinoilla;

| H. | ottaa huomioon, että komission ehdotuksessa direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta asetetaan tietyt raja-arvot ylittäville suurille yrityksille ja tietyille muille erityisen herkillä aloilla toimiville yrityksille huolellisuusvelvoitteet tunnistaa, ehkäistä, lieventää ja ottaa huomioon todellisia ja mahdollisia haitallisia vaikutuksia ihmisoikeuksiin, myös työntekijöiden oikeuksiin, ja ympäristöön maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että komission ehdotuksessa direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta asetetaan tietyt raja-arvot ylittäville suurille yrityksille ja tietyille muille erityisen herkillä aloilla toimiville yrityksille huolellisuusvelvoitteet tunnistaa, ehkäistä, lieventää ja ottaa huomioon todellisia ja mahdollisia haitallisia vaikutuksia ihmisoikeuksiin, myös työntekijöiden oikeuksiin, ja ympäristöön maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa;

| I. | ottaa huomioon, että 23. helmikuuta 2022 annetussa komission tiedonannossa ihmisarvoisesta työstä kaikkialla maailmassa globaalia oikeudenmukaista siirtymää ja kestävää elpymistä varten (COM(2022)0066) esitetään komission suunnitelmat laatia uusi lainsäädäntöaloite, jolla kielletään pakkotyöllä, myös lasten pakkotyöllä, tehtyjen tuotteiden saattaminen EU:n markkinoille; ottaa huomioon, että kyseinen aloite kattaa sekä EU:ssa valmistetut tuotteet että tuontituotteet ja että siinä kieltoa tehostetaan vankalla riskiperusteisella valvontakehyksellä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että 23. helmikuuta 2022 annetussa komission tiedonannossa ihmisarvoisesta työstä kaikkialla maailmassa globaalia oikeudenmukaista siirtymää ja kestävää elpymistä varten (COM(2022)0066) esitetään komission suunnitelmat laatia uusi lainsäädäntöaloite, jolla kielletään pakkotyöllä, myös lasten pakkotyöllä, tehtyjen tuotteiden saattaminen EU:n markkinoille; ottaa huomioon, että kyseinen aloite kattaa sekä EU:ssa valmistetut tuotteet että tuontituotteet ja että siinä kieltoa tehostetaan vankalla riskiperusteisella valvontakehyksellä;

| J. | ottaa huomioon, että pakkotyö on monimutkainen ilmiö ja että pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltäminen ei riitä poistamaan pakkotyötä ja puuttumaan ongelman perimmäisiin syihin; katsoo, että tämän maailmanlaajuisen ongelman ratkaisemiseksi EU:n olisi käytävä myös vuoropuhelua EU:n ulkopuolisten maiden kanssa ja keskityttävä tekniseen apuun, valmiuksien kehittämiseen ja tietoisuuden lisäämiseen; katsoo, että EU:n olisi myös työskenneltävä aktiivisesti monenvälisellä tasolla, jotta voidaan löytää yhteisiä ratkaisuja pakkotyön poistamiseksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että pakkotyö on monimutkainen ilmiö ja että pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltäminen ei riitä poistamaan pakkotyötä ja puuttumaan ongelman perimmäisiin syihin; katsoo, että tämän maailmanlaajuisen ongelman ratkaisemiseksi EU:n olisi käytävä myös vuoropuhelua EU:n ulkopuolisten maiden kanssa ja keskityttävä tekniseen apuun, valmiuksien kehittämiseen ja tietoisuuden lisäämiseen; katsoo, että EU:n olisi myös työskenneltävä aktiivisesti monenvälisellä tasolla, jotta voidaan löytää yhteisiä ratkaisuja pakkotyön poistamiseksi;

| K. | ottaa huomioon, että monet EU:n yritykset noudattavat useita vapaaehtoisia ja päällekkäisiä ohjeita vastuullisesta yritystoiminnasta, mutta niiden käyttöönottoa on vielä parannettava; ottaa huomioon, että EU:ssa on jo käytössä pakolliset huolellisuusvelvoitetta koskevat säännöt tietyillä aloilla, kuten puualalla ja niin kutsuttujen konfliktimineraalien hankinnan alalla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että monet EU:n yritykset noudattavat useita vapaaehtoisia ja päällekkäisiä ohjeita vastuullisesta yritystoiminnasta, mutta niiden käyttöönottoa on vielä parannettava; ottaa huomioon, että EU:ssa on jo käytössä pakolliset huolellisuusvelvoitetta koskevat säännöt tietyillä aloilla, kuten puualalla ja niin kutsuttujen konfliktimineraalien hankinnan alalla;

| L. | ottaa huomioon, että pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden poissulkemisen tehokkuus riippuu monista tekijöistä, kuten siitä, kuinka suuri prosentuaalinen osuus globaalista alakohtaisesta kysynnästä osallistuu boikottiin, vientiyritysten kaupan uudelleensuuntaamisen, kaupan uudelleenjaon tai tuotteiden muuntamisen kustannuksista ja toteutettavuudesta, toimittajien markkinavoimasta ja siitä, miten isäntämaan hallitus reagoi ulkoisiin paineisiin; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden poissulkemisen tehokkuus riippuu monista tekijöistä, kuten siitä, kuinka suuri prosentuaalinen osuus globaalista alakohtaisesta kysynnästä osallistuu boikottiin, vientiyritysten kaupan uudelleensuuntaamisen, kaupan uudelleenjaon tai tuotteiden muuntamisen kustannuksista ja toteutettavuudesta, toimittajien markkinavoimasta ja siitä, miten isäntämaan hallitus reagoi ulkoisiin paineisiin;

| M. | katsoo, että pakkotyöhön liittyvien erilaisten ongelmien ratkaisemiseksi on yhdistettävä useita välineitä; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että pakkotyöhön liittyvien erilaisten ongelmien ratkaisemiseksi on yhdistettävä useita välineitä;

| N. | katsoo, että jotta tuotteiden poissulkeminen olisi WTO:n sääntöjen mukaista, se on toteutettava rikkomatta vapaakauppasitoumuksia, joiden mukaan tavaroita ei syrjitä maantieteellisen alkuperän perusteella; ottaa huomioon, että tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen XX artiklassa määrätään oikeudelliset perusteet tuotteiden poissulkemista koskeville päätöksille; katsoo, että poissulkemisen on aina perustuttava näyttöön ja sitä ennen on kuultava asianomaisia osapuolia; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että jotta tuotteiden poissulkeminen olisi WTO:n sääntöjen mukaista, se on toteutettava rikkomatta vapaakauppasitoumuksia, joiden mukaan tavaroita ei syrjitä maantieteellisen alkuperän perusteella; ottaa huomioon, että tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen XX artiklassa määrätään oikeudelliset perusteet tuotteiden poissulkemista koskeville päätöksille; katsoo, että poissulkemisen on aina perustuttava näyttöön ja sitä ennen on kuultava asianomaisia osapuolia;

| O. | ottaa huomioon, että pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltäminen on sekä parlamentin että koko EU:n poliittinen painopiste; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että pakkotyöllä tehtyjen tuotteiden kieltäminen on sekä parlamentin että koko EU:n poliittinen painopiste;

| 1. | kehottaa ottamaan käyttöön uuden WTO:n sääntöjen mukaisen kaupan välineen, jolla täydennetään sääntöjä yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta ja kielletään pakkotyöllä tehtyjen tai kuljetettujen tuotteiden tuonti ja vienti ja jota olisi täydennettävä EU:n sisäistä kauppaa koskevilla toimenpiteillä; korostaa, että kaikkien tulevien EU:n kehysten on oltava oikeasuhteisia, syrjimättömiä ja tehokkaita ja niissä on kunnioitettava sitoutumista avoimeen ja sääntöihin perustuvaan kauppajärjestelmään; korostaa, että uusi ehdotus voisi perustua sellaisten maiden, joissa sovelletaan vastaavaa lainsäädäntöä, kuten Yhdysvaltojen ja Kanadan, parhaisiin käytäntöihin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että pakkotyön käytön määrittämisen perusteena olisi käytettävä ILO:n pakkotyötä koskevia indikaattoreita, mukaan lukien sen pakkotyön käytön arviointiohjeet ”Hard to see, harder to count – Survey guidelines to estimate forced labour of adults and children”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että uudella välineellä olisi voitava kieltää pakkotyöllä tehdyt tuotteet, jotka ovat peräisin tietyltä tuotantopaikalta, tietyltä tuojalta tai yritykseltä, tietyltä alueelta valtion tukeman pakkotyön tapauksessa ja tietystä kuljetusaluksesta tai -laivastosta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että uuden EU:n välineen mukaan viranomaisten olisi otettava tavarat haltuunsa EU:n rajalla omasta aloitteestaan tai saamiensa tietojen perusteella, jos ne katsovat, että on riittävästi näyttöä siitä, että kyseiset tavarat on tehty tai kuljetettu pakkotyöllä; toteaa, että tuojalle, jonka tavarat on otettu haltuun, olisi annettava mahdollisuus osoittaa syytös vääräksi todistamalla, että tavaroita ei ole tehty tai kuljetettu pakkotyöllä, minkä jälkeen tavarat voidaan luovuttaa takaisin; korostaa, että näytön sen todistamiseksi, ettei pakkotyötä ole käytetty, on perustuttava ILO:n normeihin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että tuotteet olisi takavarikoitava sen jälkeen, kun viranomaiset ovat todenneet riittävän näytön perusteella, että tavarat on tehty tai kuljetettu pakkotyöllä tai että tavarat ovat peräisin tietyltä alueelta, jolla valtion määräämä pakkotyö on yleistä; korostaa, että takavarikoitu rahti luovutetaan, jos yritys voi osoittaa, ettei pakkotyötä ei ole käytetty tai että on toteutettu korjaavia toimenpiteitä ja että pakkotyön merkkejä ei enää esiinny; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille, että monet EU:n yritykset pyrkivät jo nyt varmistamaan, että niiden toimitusketjuissa ei esiinny ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia loukkaavia käytäntöjä; kehottaa komissiota tarjoamaan yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille teknistä ja muuta asianmukaista tukea uusien sääntöjen noudattamiseksi, jotta pk-yrityksille ei aiheutuisi tarpeetonta rasitusta; kehottaa lisäksi komissiota arvioimaan välineen täytäntöönpanoa ja sen vaikutusta EU:n yrityksiin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että komissiolla ja erityisesti kauppasopimusten noudattamista ja täytäntöönpanoa valvovalla virkamiehellä sekä kansallisilla viranomaisilla on oltava valtuudet käynnistää tutkimuksia; toteaa, että viranomaisten olisi voitava toteuttaa toimia sidosryhmien, kansalaisjärjestöjen tai asianomaisten työntekijöiden toimittamien tietojen perusteella sekä virallisen ja turvallisen valitusmenettelyn, kuten keskitetyn yhteyspisteen, kautta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota varmistamaan, että uusi EU:n väline edellyttää, että vastuulliset yritykset toteuttavat korjaavia toimenpiteitä asianomaisten työntekijöiden hyväksi ennen tuontirajoitusten poistamista; kehottaa seuraamaan korjaavia toimenpiteitä ja toimia yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja ammattiliittojen, kanssa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että EU:n tasolla olisi luotava koordinointijärjestelmä, jolla tuetaan jäsenvaltioiden tulliviranomaisia ja varmistetaan kaikkien käynnistettyjen menettelyjen avoimuus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että viranomaiset voivat pyytää yrityksiä julkistamaan asiaankuuluvia tietoja toimitusketjun tytäryhtiöistä, toimittajista, alihankkijoista, toimeksisaajista ja liikekumppaneista ottaen asianmukaisesti huomioon liikesalaisuuden; kehottaa siksi komissiota laatimaan ohjeita yritysten auttamiseksi toimitusketjun kartoitusprosessin perustamisessa, jotta voidaan määrittää, mitkä tiedot ovat olennaisia; korostaa, että yritysten hallinnollista taakkaa voisi vähentää julkinen tietokanta, joka sisältää tietoja yksittäisistä toimittajista ja niiden aiheuttamasta riskistä tai vaihtoehtoisesti näyttöä ihmisarvoisesta työstä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa laatimaan ja ylläpitämään julkista luetteloa yhteisöistä, alueista ja tuotteista, joihin sovelletaan pakotteita; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että on tärkeää tehdä yhteistyötä samanmielisten kumppaneiden kanssa pakkotyön lopettamiseksi maailmanlaajuisesti ja sen varmistamiseksi, että pakkotyöllä tehdyillä tavaroilla ei käydä kauppaa; toteaa, että tarvitaan yhteisiä toimia sen varmistamiseksi, että kieltoa ei kierretä ja että pakkotyöllä tuotetuiksi epäiltyjä tavaroita ei voida ohjata kaupattavaksi toista kautta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että maailmanlaajuisen muutoksen aikaansaamiseksi EU:n olisi toteutettava yhteisiä toimia ja tutkimuksia tiiviissä yhteistyössä kumppaneidensa kanssa; vaatii unionin edustustoille aktiivista roolia, jotta ne voivat olla yhteydessä EU:n ulkopuolisiin maihin ja sidosryhmiin uuteen lainsäädäntöön liittyvissä kysymyksissä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että pakkotyöllä tehdyt tuotteet kieltävän uuden kaupan välineen olisi oltava johdonmukainen ja täydennettävä muita huolellisuusvelvoitetta koskevia aloitteita sekä ihmisoikeuksia ja kestävyyttä koskevia voimassa olevia säännöksiä; toteaa, että tämä olisi otettava huomioon kauppaa ja kestävää kehitystä käsitteleviä lukuja koskevan 15-kohtaisen toimintasuunnitelman uudelleentarkastelussa ja tämän jälkeisissä EU:n vapaakauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevissä luvuissa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa käyttämään julkisia ja yksityisiä investointeja pakkotyöstä vapaan lisätuotantokapasiteetin kehittämiseen asianomaisissa toimitusketjuissa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 114.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0511.

(3)  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 11.

---

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 8. kesäkuuta 2022

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/136 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/136

---

P9_TA(2022)0235

EU:n ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikka Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan jälkeen

Euroopan parlamentin suositus 8. kesäkuuta 2022 neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan jälkeen (2022/2039(INI))

(2022/C 493/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) II, III ja V osaston ja sen johdanto-osassa määrätyn velvoitteen panna täytäntöön ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa ja erityisesti sen 10 artiklan 1 ja 2 kohdan, 13 artiklan 2 kohdan, 14 artiklan 1 kohdan, 16 artiklan 1 kohdan, 24 artiklan 1 kohdan, 26, 36 ja 41 artiklan, 42 artiklan 2, 3, 6 ja 7 kohdan, 44, 45 ja 46 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 10, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) II, III ja V osaston ja sen johdanto-osassa määrätyn velvoitteen panna täytäntöön ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa ja erityisesti sen 10 artiklan 1 ja 2 kohdan, 13 artiklan 2 kohdan, 14 artiklan 1 kohdan, 16 artiklan 1 kohdan, 24 artiklan 1 kohdan, 26, 36 ja 41 artiklan, 42 artiklan 2, 3, 6 ja 7 kohdan, 44, 45 ja 46 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 10,

| — | ottaa huomioon neuvoston istunnossaan 21. maaliskuuta 2022 ja Eurooppa-neuvoston 25. maaliskuuta 2022 hyväksymän asiakirjan ”Turvallisuus- ja puolustusalan strateginen kompassi – Euroopan unioni, joka suojaa kansalaisiaan, arvojaan ja etujaan sekä edistää kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston istunnossaan 21. maaliskuuta 2022 ja Eurooppa-neuvoston 25. maaliskuuta 2022 hyväksymän asiakirjan ”Turvallisuus- ja puolustusalan strateginen kompassi – Euroopan unioni, joka suojaa kansalaisiaan, arvojaan ja etujaan sekä edistää kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta”,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2022 annetun valtion- ja hallitusten johtajien Versailles’n julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2022 annetun valtion- ja hallitusten johtajien Versailles’n julistuksen,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2022 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon puolustusalan investointivajeiden analyysistä ja siihen perustuvista jatkotoimista (JOIN(2022)0024), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2022 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon puolustusalan investointivajeiden analyysistä ja siihen perustuvista jatkotoimista (JOIN(2022)0024),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2021 (1),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2021 (2),

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”Komission panos Euroopan puolustukseen” (COM(2022)0060), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”Komission panos Euroopan puolustukseen” (COM(2022)0060),

| — | ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen Euroopan rauhanrahaston perustamisesta ja päätöksen (YUTP) 2015/528 kumoamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen Euroopan rauhanrahaston perustamisesta ja päätöksen (YUTP) 2015/528 kumoamisesta (3),

| — | ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perustuslaillisista, oikeudellisista ja institutionaalisista vaikutuksista: Lissabonin sopimuksen antamat mahdollisuudet (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perustuslaillisista, oikeudellisista ja institutionaalisista vaikutuksista: Lissabonin sopimuksen antamat mahdollisuudet (4),

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2022 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 24.–25. maaliskuuta 2022 pidetyn kokouksen päätelmistä, mukaan lukien Ukrainaa vastaan käytävän sodan viimeisin kehitys ja EU:n pakotteet Venäjälle ja niiden täytäntöönpano (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2022 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 24.–25. maaliskuuta 2022 pidetyn kokouksen päätelmistä, mukaan lukien Ukrainaa vastaan käytävän sodan viimeisin kehitys ja EU:n pakotteet Venäjälle ja niiden täytäntöönpano (5),

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman EU:n kiireellisen toimintasuunnitelman tarpeesta elintarviketurvan varmistamiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella Venäjän hyökättyä Ukrainaan (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman EU:n kiireellisen toimintasuunnitelman tarpeesta elintarviketurvan varmistamiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella Venäjän hyökättyä Ukrainaan (6),

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan (7),

| — | ottaa huomioon parlamentin johdon 16. ja 24. helmikuuta 2022 antamat lausunnot Ukrainasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin johdon 16. ja 24. helmikuuta 2022 antamat lausunnot Ukrainasta,

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2022 annetun Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2022 annetun Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportin,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 14. kesäkuuta 2021 pidettyyn Pohjois-Atlantin neuvoston kokoukseen osallistuneiden valtion- ja hallitusten päämiesten antaman Brysselin huippukokouksen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 14. kesäkuuta 2021 pidettyyn Pohjois-Atlantin neuvoston kokoukseen osallistuneiden valtion- ja hallitusten päämiesten antaman Brysselin huippukokouksen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Naton pääsihteerin nimittämän mietintäryhmän 25. marraskuuta 2020 julkaiseman analyysin ja suositukset ”Nato 2030: United for a New Era”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Naton pääsihteerin nimittämän mietintäryhmän 25. marraskuuta 2020 julkaiseman analyysin ja suositukset ”Nato 2030: United for a New Era”,

| — | ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2022 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman Ukrainaa vastaan tehdystä hyökkäyksestä, 24. maaliskuuta 2022 annetun päätöslauselman Ukrainaa vastaan tehdyn hyökkäyksen humanitaarisista seurauksista ja 7. huhtikuuta 2022 annetun päätöslauselman Venäjän federaation ihmisoikeusneuvoston jäsenyysoikeuksien keskeyttämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2022 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman Ukrainaa vastaan tehdystä hyökkäyksestä, 24. maaliskuuta 2022 annetun päätöslauselman Ukrainaa vastaan tehdyn hyökkäyksen humanitaarisista seurauksista ja 7. huhtikuuta 2022 annetun päätöslauselman Venäjän federaation ihmisoikeusneuvoston jäsenyysoikeuksien keskeyttämisestä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen (8), johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus ja joka tuli voimaan 1. syyskuuta 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen (8), johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus ja joka tuli voimaan 1. syyskuuta 2017,

| — | ottaa huomioon neuvoston hyväksymät päätökset EU:n Venäjään kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä sen Ukrainassa käymän sodan vuoksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston hyväksymät päätökset EU:n Venäjään kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä sen Ukrainassa käymän sodan vuoksi,

| — | ottaa huomioon kauppa- ja yhteistyösopimuksen Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välillä (9) (EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen kauppa- ja yhteistyösopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kauppa- ja yhteistyösopimuksen Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välillä (9) (EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen kauppa- ja yhteistyösopimus),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 118 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 118 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0164/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0164/2022),

| A. | toteaa, että Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota toteuttama ja perusteeton sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan Venäjän Georgiaan vuonna 2008 tekemän hyökkäyksen ja sen harjoittamien muiden maailmanlaajuisten aggressiivisten toimien jälkeen on räikeästi kansainvälisen oikeuden, YK:n peruskirjan sekä vuoden 1975 Helsingin päätösasiakirjan, vuoden 1994 Budapestin muistion ja 21. marraskuuta 1990 allekirjoitetun uutta Eurooppaa koskevan Pariisin peruskirjan periaatteiden vastainen ja heikentää vakavasti Euroopan ja koko maailman turvallisuutta ja vakautta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota toteuttama ja perusteeton sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan Venäjän Georgiaan vuonna 2008 tekemän hyökkäyksen ja sen harjoittamien muiden maailmanlaajuisten aggressiivisten toimien jälkeen on räikeästi kansainvälisen oikeuden, YK:n peruskirjan sekä vuoden 1975 Helsingin päätösasiakirjan, vuoden 1994 Budapestin muistion ja 21. marraskuuta 1990 allekirjoitetun uutta Eurooppaa koskevan Pariisin peruskirjan periaatteiden vastainen ja heikentää vakavasti Euroopan ja koko maailman turvallisuutta ja vakautta;

| B. | ottaa huomioon, että Venäjän federaatio ei noudattanut Kansainvälisen tuomioistuimen 16. maaliskuuta 2022 antamaa määräystä, jossa Venäjää kehotettiin yksiselitteisesti keskeyttämään välittömästi sotilasoperaationsa ja varmistamaan, että sen mahdollisesti johtamat tai tukemat sotilaalliset tai laittomat aseistetut yksiköt sekä järjestöt ja henkilöt, jotka saattavat olla sen valvonnan tai ohjauksen alaisia, eivät toteuta toimia sotilasoperaatioiden edistämiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Venäjän federaatio ei noudattanut Kansainvälisen tuomioistuimen 16. maaliskuuta 2022 antamaa määräystä, jossa Venäjää kehotettiin yksiselitteisesti keskeyttämään välittömästi sotilasoperaationsa ja varmistamaan, että sen mahdollisesti johtamat tai tukemat sotilaalliset tai laittomat aseistetut yksiköt sekä järjestöt ja henkilöt, jotka saattavat olla sen valvonnan tai ohjauksen alaisia, eivät toteuta toimia sotilasoperaatioiden edistämiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan on hyökkäys itse eurooppalaista rauhanjärjestystä vastaan ja uhkaa siten perustaa, jolle unionin ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikka on rakennettu; toteaa, että koska Venäjä pyrkii sitkeästi luomaan epävakautta unionin naapurimaissa ja maailmanlaajuisesti sekä heikentämään ja muuttamaan Euroopan turvallisuusrakenteita väkisin, unionin on lisättävä merkittävästi ja päättäväisesti ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkansa yhtenäisyyttä ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan on hyökkäys itse eurooppalaista rauhanjärjestystä vastaan ja uhkaa siten perustaa, jolle unionin ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikka on rakennettu; toteaa, että koska Venäjä pyrkii sitkeästi luomaan epävakautta unionin naapurimaissa ja maailmanlaajuisesti sekä heikentämään ja muuttamaan Euroopan turvallisuusrakenteita väkisin, unionin on lisättävä merkittävästi ja päättäväisesti ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkansa yhtenäisyyttä ja tehokkuutta;

| D. | toteaa, että tuhansia ukrainalaisia on menettänyt henkensä sodassa, jonka Venäjän federaatio on käynyt Ukrainaa vastaan vuodesta 2014 lähtien; toteaa, että tuhannet ovat haavoittuneet ja yli kymmenen miljoonaa ihmistä on joutunut lähtemään kodeistaan tai on paennut naapurimaihin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että tuhansia ukrainalaisia on menettänyt henkensä sodassa, jonka Venäjän federaatio on käynyt Ukrainaa vastaan vuodesta 2014 lähtien; toteaa, että tuhannet ovat haavoittuneet ja yli kymmenen miljoonaa ihmistä on joutunut lähtemään kodeistaan tai on paennut naapurimaihin;

| E. | toteaa, että Venäjän asevoimat pommittavat tarkoituksellisesti ja erotuksetta siviili-infrastruktuuria, myös asuintaloja ja pommisuojia, päiväkoteja, kouluja, sairaaloita, hätä- ja hoitolaitoksia sekä rautatie- ja linja-autoasemia; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Venäjän asevoimat pommittavat tarkoituksellisesti ja erotuksetta siviili-infrastruktuuria, myös asuintaloja ja pommisuojia, päiväkoteja, kouluja, sairaaloita, hätä- ja hoitolaitoksia sekä rautatie- ja linja-autoasemia;

| F. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun mukaan nämä hyökkäykset aiheuttavat suunnatonta inhimillistä kärsimystä ja ovat sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan; ottaa huomioon, että siviilien kiduttaminen ja murhaaminen sekä naisiin ja lapsiin kohdistuva ihmiskauppa, seksuaalinen väkivalta, riisto, raiskaukset ja hyväksikäyttö, joista saadaan yhä enemmän tietoja, ovat hirvittäviä sotarikoksia, jotka on tutkittava ja dokumentoitava pikaisesti, jotta rikoksentekijät voidaan saattaa oikeuteen; toteaa, että Butšassa tehtyjä rikoksia koskeva kansainvälinen tutkinta on käynnissä; katsoo, että Venäjän hyökkäys Ukrainaa vastaan voi olla kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön 8 a artiklassa määritelty hyökkäysrikos ja että Venäjän armeijan ja sen puolesta toimivien tahojen tekemät hirmuteot täyttävät vuonna 1948 tehtyyn YK:n yleissopimukseen sisältyvän joukkotuhonnan määritelmän; toteaa, että päätöksentekijät ja rikoksentekijät on saatettava kansainväliseen rikosoikeuteen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun mukaan nämä hyökkäykset aiheuttavat suunnatonta inhimillistä kärsimystä ja ovat sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan; ottaa huomioon, että siviilien kiduttaminen ja murhaaminen sekä naisiin ja lapsiin kohdistuva ihmiskauppa, seksuaalinen väkivalta, riisto, raiskaukset ja hyväksikäyttö, joista saadaan yhä enemmän tietoja, ovat hirvittäviä sotarikoksia, jotka on tutkittava ja dokumentoitava pikaisesti, jotta rikoksentekijät voidaan saattaa oikeuteen; toteaa, että Butšassa tehtyjä rikoksia koskeva kansainvälinen tutkinta on käynnissä; katsoo, että Venäjän hyökkäys Ukrainaa vastaan voi olla kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön 8 a artiklassa määritelty hyökkäysrikos ja että Venäjän armeijan ja sen puolesta toimivien tahojen tekemät hirmuteot täyttävät vuonna 1948 tehtyyn YK:n yleissopimukseen sisältyvän joukkotuhonnan määritelmän; toteaa, että päätöksentekijät ja rikoksentekijät on saatettava kansainväliseen rikosoikeuteen;

| G. | ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan toi sodan takaisin Eurooppaan ja meidän eurooppalaisten Euroopan unionissa on nyt koottava kaikki määrätietoisuutemme ja päättäväisyytemme suojellaksemme ja puolustaaksemme unionia sekä sen arvoja ja periaatteita, mukaan lukien alueellisen koskemattomuuden periaate, kansallinen itsemääräämisoikeus ja sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan toi sodan takaisin Eurooppaan ja meidän eurooppalaisten Euroopan unionissa on nyt koottava kaikki määrätietoisuutemme ja päättäväisyytemme suojellaksemme ja puolustaaksemme unionia sekä sen arvoja ja periaatteita, mukaan lukien alueellisen koskemattomuuden periaate, kansallinen itsemääräämisoikeus ja sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys;

| H. | ottaa huomioon, että koska Venäjän Georgiaa vuonna 2008 ja Ukrainaa vuonna 2014 vastaan tehtyihin hyökkäyksiin ei vastattu asianmukaisesti, Venäjä on jatkanut aggressiivista sotilaallista ja poliittista kampanjointiaan, myös käynnistämällä täysimääräisen hyökkäyksen Ukrainaa vastaan, ja heikentänyt näin sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä ja vakautta Euroopassa ja muualla; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että koska Venäjän Georgiaa vuonna 2008 ja Ukrainaa vuonna 2014 vastaan tehtyihin hyökkäyksiin ei vastattu asianmukaisesti, Venäjä on jatkanut aggressiivista sotilaallista ja poliittista kampanjointiaan, myös käynnistämällä täysimääräisen hyökkäyksen Ukrainaa vastaan, ja heikentänyt näin sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä ja vakautta Euroopassa ja muualla;

| I. | toteaa, että vapaan maailman strategisena tavoitteena on auttaa Ukrainaa, jotta se voi lopulta voittaa hyökkääjävaltio Venäjän ja saada kansainvälisesti tunnustetun alueensa uudelleen hallintaansa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että vapaan maailman strategisena tavoitteena on auttaa Ukrainaa, jotta se voi lopulta voittaa hyökkääjävaltio Venäjän ja saada kansainvälisesti tunnustetun alueensa uudelleen hallintaansa;

| J. | ottaa huomioon, että Venäjän federaation hyökkäyssota Ukrainaa vastaan ja sen hyökkäys Euroopan rauhanjärjestystä vastaan tapahtuvat tilanteessa, jossa Venäjän kansalaisyhteiskuntaan ja poliittiseen oppositioon kohdistuvat ankarat sortotoimet, joilla pyritään varmistamaan yhä totalitaarisemman hallinnon selviytyminen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Venäjän federaation hyökkäyssota Ukrainaa vastaan ja sen hyökkäys Euroopan rauhanjärjestystä vastaan tapahtuvat tilanteessa, jossa Venäjän kansalaisyhteiskuntaan ja poliittiseen oppositioon kohdistuvat ankarat sortotoimet, joilla pyritään varmistamaan yhä totalitaarisemman hallinnon selviytyminen;

| K. | katsoo, että Euroopan puolustaminen on ennen kaikkea kaikkien eurooppalaisten demokratioiden velvollisuus; katsoo, että tähän velvoitteeseen on vastattava myös riittävillä taloudellisilla ja sotilaallisilla voimavaratavoitteilla; ottaa huomioon, että unioni on päättänyt vakaasti tehdä oman osuutensa torjuakseen Venäjän federaation pyrkimykset tuhota kansainvälisen turvallisuuden ja vakauden perusta, myös tiiviissä yhteistyössä Naton kanssa, joka on jäsentensä yhteisen puolustuksen kulmakivi; ottaa huomioon, että Suomi ja Ruotsi jättivät virallisesti 18. toukokuuta 2022 Natoon liittymistä koskevat hakemuksensa; pitää tärkeänä, että kaikki Nato-liittolaiset ratifioivat nopeasti Suomen ja Ruotsin liittymispöytäkirjat; ottaa huomioon, että Turkki suhtautui vastahakoisesti Suomen ja Ruotsin hakemuksiin liittyä Natoon; ottaa huomioon, että SEU 42 artiklan 7 kohta on edelleen tärkeä osa Euroopan turvallisuusrakennetta ja tarjoaa tukea ja suojaa kaikille EU:n jäsenvaltioille; toteaa, että parlamentti on ilmaissut vilpittömän kiitollisuutensa Yhdysvaltojen jälleen tarjoamasta avusta ja yhteistyöstä Euroopan alueellisen puolustuksen suojelussa ja tarjoamisessa; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että Euroopan puolustaminen on ennen kaikkea kaikkien eurooppalaisten demokratioiden velvollisuus; katsoo, että tähän velvoitteeseen on vastattava myös riittävillä taloudellisilla ja sotilaallisilla voimavaratavoitteilla; ottaa huomioon, että unioni on päättänyt vakaasti tehdä oman osuutensa torjuakseen Venäjän federaation pyrkimykset tuhota kansainvälisen turvallisuuden ja vakauden perusta, myös tiiviissä yhteistyössä Naton kanssa, joka on jäsentensä yhteisen puolustuksen kulmakivi; ottaa huomioon, että Suomi ja Ruotsi jättivät virallisesti 18. toukokuuta 2022 Natoon liittymistä koskevat hakemuksensa; pitää tärkeänä, että kaikki Nato-liittolaiset ratifioivat nopeasti Suomen ja Ruotsin liittymispöytäkirjat; ottaa huomioon, että Turkki suhtautui vastahakoisesti Suomen ja Ruotsin hakemuksiin liittyä Natoon; ottaa huomioon, että SEU 42 artiklan 7 kohta on edelleen tärkeä osa Euroopan turvallisuusrakennetta ja tarjoaa tukea ja suojaa kaikille EU:n jäsenvaltioille; toteaa, että parlamentti on ilmaissut vilpittömän kiitollisuutensa Yhdysvaltojen jälleen tarjoamasta avusta ja yhteistyöstä Euroopan alueellisen puolustuksen suojelussa ja tarjoamisessa;

| L. | ottaa huomioon, että Ukrainalla on YK:n peruskirjan 51 artiklan mukainen perusoikeus puolustaa itseään; toteaa, että parlamentti antaa ukrainalaisille tunnustusta heidän rohkeudestaan puolustaa maataan sekä yhteisiä vapauden ja demokratian arvoja ja että parlamentti ei hylkää heitä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Ukrainalla on YK:n peruskirjan 51 artiklan mukainen perusoikeus puolustaa itseään; toteaa, että parlamentti antaa ukrainalaisille tunnustusta heidän rohkeudestaan puolustaa maataan sekä yhteisiä vapauden ja demokratian arvoja ja että parlamentti ei hylkää heitä;

| M. | ottaa huomioon, että parlamentti kehotti Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan 1. maaliskuuta 2022 antamassaan päätöslauselmassa EU:n toimielimiä pyrkimään siihen, että Ukrainalle myönnetään EU:n ehdokasvaltion asema ja jatkamaan tällä välin työtä maan integroimiseksi EU:n sisämarkkinoihin EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että parlamentti kehotti Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan 1. maaliskuuta 2022 antamassaan päätöslauselmassa EU:n toimielimiä pyrkimään siihen, että Ukrainalle myönnetään EU:n ehdokasvaltion asema ja jatkamaan tällä välin työtä maan integroimiseksi EU:n sisämarkkinoihin EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen mukaisesti;

| N. | ottaa huomioon, että Ukrainassa toteutettavan Euroopan unionin neuvontaoperaation (EUAM) uudistetun toimeksiannon mukaisesti operaatio varmistaa tiiviin yhteistyön Kansainvälisen rikostuomioistuimen, unionin Eurojust-viraston ja niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka toteuttavat toimia, joilla tuetaan suoraan kansainvälisten rikosten tutkintaa ja syytteeseenpanoa Ukrainassa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Ukrainassa toteutettavan Euroopan unionin neuvontaoperaation (EUAM) uudistetun toimeksiannon mukaisesti operaatio varmistaa tiiviin yhteistyön Kansainvälisen rikostuomioistuimen, unionin Eurojust-viraston ja niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka toteuttavat toimia, joilla tuetaan suoraan kansainvälisten rikosten tutkintaa ja syytteeseenpanoa Ukrainassa;

| O. | katsoo, että Euroopan parlamentin olisi käynnistettävä perusteellinen analyysi syistä, joiden vuoksi unioni, sen jäsenvaltiot ja sen kansainvälisen yhteisön samanmieliset kumppanit eivät onnistuneet estämään Venäjän Ukrainaan kohdistamaa hyökkäyssotaa, joka rikkoo YK:n peruskirjaa ja on siten hyökkäys Euroopan rauhan ja turvallisuuden järjestyksen ytimeen, sen arvoihin ja vaurauteen sekä sen demokraattiseen perustaan, ja ottaa huomioon kokemukset, joita on saatu aikaisemmista virheistä poliittisissa suhteissa Venäjään, alkaen siitä, että 12. elokuuta 2008 tehdyn EU:n välittämän tulitaukosopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa ei ole saatu varmistettua, ja katsoo myös, että olisi tutkittava tapaukset, joissa on rikottu vuodesta 2014 lähtien määrättyjä pakotteita; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että Euroopan parlamentin olisi käynnistettävä perusteellinen analyysi syistä, joiden vuoksi unioni, sen jäsenvaltiot ja sen kansainvälisen yhteisön samanmieliset kumppanit eivät onnistuneet estämään Venäjän Ukrainaan kohdistamaa hyökkäyssotaa, joka rikkoo YK:n peruskirjaa ja on siten hyökkäys Euroopan rauhan ja turvallisuuden järjestyksen ytimeen, sen arvoihin ja vaurauteen sekä sen demokraattiseen perustaan, ja ottaa huomioon kokemukset, joita on saatu aikaisemmista virheistä poliittisissa suhteissa Venäjään, alkaen siitä, että 12. elokuuta 2008 tehdyn EU:n välittämän tulitaukosopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa ei ole saatu varmistettua, ja katsoo myös, että olisi tutkittava tapaukset, joissa on rikottu vuodesta 2014 lähtien määrättyjä pakotteita;

| P. | ottaa huomioon, että neuvosto tunnusti strategisessa kompassissa, että koko Länsi-Balkanin turvallisuus ja vakaus ei ole vieläkään itsestään selvä asia ja että on olemassa vaara, että Euroopan turvallisuustilanteen nykyisestä heikkenemisestä voi aiheutua heijastusvaikutuksia; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että neuvosto tunnusti strategisessa kompassissa, että koko Länsi-Balkanin turvallisuus ja vakaus ei ole vieläkään itsestään selvä asia ja että on olemassa vaara, että Euroopan turvallisuustilanteen nykyisestä heikkenemisestä voi aiheutua heijastusvaikutuksia;

| Q. | toteaa, että on kiireellisesti lisättävä valmiutta selviytyä paremmin kaikista tulevista kriiseistä, erityisesti humanitaarisista kriiseistä ja turvallisuuskriiseistä; katsoo, että unionin on hyödynnettävä kaikkia käytettävissään olevia välineitä ja painotettava oikea-aikaista toimintaa, jotta voidaan suojella unionia ja sen kansalaisia, arvoja ja etuja sekä edistää kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta; katsoo, että unionin on tehtävä yhteistyötä liittolaistensa kanssa; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että on kiireellisesti lisättävä valmiutta selviytyä paremmin kaikista tulevista kriiseistä, erityisesti humanitaarisista kriiseistä ja turvallisuuskriiseistä; katsoo, että unionin on hyödynnettävä kaikkia käytettävissään olevia välineitä ja painotettava oikea-aikaista toimintaa, jotta voidaan suojella unionia ja sen kansalaisia, arvoja ja etuja sekä edistää kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta; katsoo, että unionin on tehtävä yhteistyötä liittolaistensa kanssa;

| R. | ottaa huomioon, että aseelliset konfliktit vaikuttavat suhteettomasti naisiin, tyttöihin ja haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin; toteaa, että naisten ja tyttöjen rakentava osallistuminen konfliktinehkäisyyn ja -ratkaisuun ja jälleenrakentamiseen lisää rauhan kestävyyttä; ottaa huomioon, että EU:n toimielimet ovat sitoutuneet sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa kolmannessa toimintasuunnitelmassa, joka kattaa kaikki yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) alat; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että aseelliset konfliktit vaikuttavat suhteettomasti naisiin, tyttöihin ja haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin; toteaa, että naisten ja tyttöjen rakentava osallistuminen konfliktinehkäisyyn ja -ratkaisuun ja jälleenrakentamiseen lisää rauhan kestävyyttä; ottaa huomioon, että EU:n toimielimet ovat sitoutuneet sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa kolmannessa toimintasuunnitelmassa, joka kattaa kaikki yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) alat;

| S. | katsoo, että Euroopan parlamentin aktiivinen rooli sekä poliittinen tuki ja demokraattinen valvonta unionin puolustuspolitiikan määrittelemisessä ja yhteisen puolustuksen luomisessa vahvistaisi ja tehostaisi unionin edustuksellista ja demokraattista perustaa; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että Euroopan parlamentin aktiivinen rooli sekä poliittinen tuki ja demokraattinen valvonta unionin puolustuspolitiikan määrittelemisessä ja yhteisen puolustuksen luomisessa vahvistaisi ja tehostaisi unionin edustuksellista ja demokraattista perustaa;

| T. | ottaa huomioon, että unionin toiminta perustuu edustukselliseen demokratiaan ja että kansalaiset ovat suoraan edustettuina unionin tasolla Euroopan parlamentissa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että unionin toiminta perustuu edustukselliseen demokratiaan ja että kansalaiset ovat suoraan edustettuina unionin tasolla Euroopan parlamentissa;

| U. | toteaa, että kunkin EU:n toimielimen olisi käytettävä täysimääräisesti sille perussopimuksissa annettua toimivaltaa niissä määrättyjen menettelyjen, edellytysten ja tavoitteiden mukaisesti; toteaa, että toimielinten olisi tehtävä vilpitöntä keskinäistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että kunkin EU:n toimielimen olisi käytettävä täysimääräisesti sille perussopimuksissa annettua toimivaltaa niissä määrättyjen menettelyjen, edellytysten ja tavoitteiden mukaisesti; toteaa, että toimielinten olisi tehtävä vilpitöntä keskinäistä yhteistyötä;

| V. | ottaa huomioon, että unionin toimivalta YUTP:n alalla käsittää kaikki ulkopolitiikan osa-alueet ja kaikki unionin turvallisuuteen liittyvät kysymykset, muun muassa asteittain määriteltävän yhteisen puolustuspolitiikan, joka voi johtaa yhteiseen puolustukseen, kun Eurooppa-neuvosto yksimielisesti niin päättää SEU 24 artiklan ja 42 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että unionin toimivalta YUTP:n alalla käsittää kaikki ulkopolitiikan osa-alueet ja kaikki unionin turvallisuuteen liittyvät kysymykset, muun muassa asteittain määriteltävän yhteisen puolustuspolitiikan, joka voi johtaa yhteiseen puolustukseen, kun Eurooppa-neuvosto yksimielisesti niin päättää SEU 24 artiklan ja 42 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| W. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin erityisasema unionin ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa määritellään perussopimuksissa; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin erityisasema unionin ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa määritellään perussopimuksissa;

| X. | katsoo, että parlamentin olisi yhdessä neuvoston kanssa hoidettava talousarviotehtävää tällä alalla SEU 41 artiklan mukaisesti ja sen olisi toimittava SEU 36 artiklan mukaisesti poliittisessa kuulemistehtävässä; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että parlamentin olisi yhdessä neuvoston kanssa hoidettava talousarviotehtävää tällä alalla SEU 41 artiklan mukaisesti ja sen olisi toimittava SEU 36 artiklan mukaisesti poliittisessa kuulemistehtävässä;

| Y. | ottaa huomioon, että pantaessa täytäntöön Eurooppa-neuvoston ja neuvoston ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan päätöksiä Euroopan unionin toimeenpanevaan elimeen kuuluvat unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, neuvosto, poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea sekä sen alaisuudessa toimivat virastot; ottaa huomioon, että SEU 24 artiklan mukaisesti ”jäsenvaltiot tukevat aktiivisesti ja varauksettomasti unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa uskollisuuden ja keskinäisen yhteisvastuullisuuden hengessä” ja ”pidättyvät kaikista toimista, jotka ovat unionin etujen vastaisia tai jotka ovat omiaan haittaamaan sen tehokkuutta yhtenäisenä voimana kansainvälisissä suhteissa”; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että pantaessa täytäntöön Eurooppa-neuvoston ja neuvoston ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan päätöksiä Euroopan unionin toimeenpanevaan elimeen kuuluvat unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, neuvosto, poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea sekä sen alaisuudessa toimivat virastot; ottaa huomioon, että SEU 24 artiklan mukaisesti ”jäsenvaltiot tukevat aktiivisesti ja varauksettomasti unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa uskollisuuden ja keskinäisen yhteisvastuullisuuden hengessä” ja ”pidättyvät kaikista toimista, jotka ovat unionin etujen vastaisia tai jotka ovat omiaan haittaamaan sen tehokkuutta yhtenäisenä voimana kansainvälisissä suhteissa”;

| Z. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on ainoa toimielin, joka voi laillisesti harjoittaa toimeenpanovallan poliittista valvontaa unionin tasolla |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on ainoa toimielin, joka voi laillisesti harjoittaa toimeenpanovallan poliittista valvontaa unionin tasolla

| AA. | katsoo, että jäsenvaltioiden keskinäisen puolustusyhteistyön syventämiseen unionin tasolla olisi liityttävä sekä Euroopan parlamentin että kansallisten parlamenttien harjoittaman valvonnan tehostaminen; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että jäsenvaltioiden keskinäisen puolustusyhteistyön syventämiseen unionin tasolla olisi liityttävä sekä Euroopan parlamentin että kansallisten parlamenttien harjoittaman valvonnan tehostaminen;

| AB. | ottaa huomioon, että komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja tarvittaessa yhdessä komission kanssa toimittaa parlamentille yksityiskohtaiset näkemyksensä jäljempänä esitettävistä suosituksista, erityisesti silloin, kun suositukset liittyvät parlamentin unionin ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevaan talousarviotehtävään ja poliittista valvontaa koskevaan tehtävään; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja tarvittaessa yhdessä komission kanssa toimittaa parlamentille yksityiskohtaiset näkemyksensä jäljempänä esitettävistä suosituksista, erityisesti silloin, kun suositukset liittyvät parlamentin unionin ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevaan talousarviotehtävään ja poliittista valvontaa koskevaan tehtävään;

| AC. | katsoo, että yhteistyössä, jota jäsenvaltiot ja kumppanit tekevät SEU42 artiklan 2 kohdan, 45 artiklan ja 46 artiklan nojalla, olisi sovellettava perussopimuksissa vahvistettuja oikeudellista identiteettiä, erioikeuksia ja vapauksia; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että yhteistyössä, jota jäsenvaltiot ja kumppanit tekevät SEU42 artiklan 2 kohdan, 45 artiklan ja 46 artiklan nojalla, olisi sovellettava perussopimuksissa vahvistettuja oikeudellista identiteettiä, erioikeuksia ja vapauksia;

| AD. | toteaa, että unioni pyrkii edistämään rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen tukemiseksi, takaa kaikille oikeussuojan saatavuuden ja rakentaa tehokkaita, vastuullisia ja osallistavia instituutioita kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että unioni pyrkii edistämään rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen tukemiseksi, takaa kaikille oikeussuojan saatavuuden ja rakentaa tehokkaita, vastuullisia ja osallistavia instituutioita kaikilla tasoilla;

| AE. | ottaa huomioon, että unionin on pyrittävä liittolaistensa kanssa ylläpitämään rauhan ja turvallisuuden järjestystä, joka tarjoaa mantereelle ja sen kansalaisille ansaitun rauhan ja turvallisuuden; ottaa huomioon, että Ukrainan sota on paljastanut nykyisten maailmanlaajuisten turvallisuusrakenteiden puutteet; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että unionin on pyrittävä liittolaistensa kanssa ylläpitämään rauhan ja turvallisuuden järjestystä, joka tarjoaa mantereelle ja sen kansalaisille ansaitun rauhan ja turvallisuuden; ottaa huomioon, että Ukrainan sota on paljastanut nykyisten maailmanlaajuisten turvallisuusrakenteiden puutteet;

| AF. | ottaa huomioon, että Venäjän vihamielisten toimien monitahoisen luonteen vuoksi on tärkeää pohtia vapaan Euroopan puolustusta kokonaisvaltaisesti ja suunnitella se siten, että siihen sisältyvät kaikki kriittiset alat puolustuksesta kansainväliseen yhteistyöhön, tiedotusvälineisiin ja kriittiseen siviili-infrastruktuuriin, teknologiaan, toimitusketjuihin ja energiaan; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että Venäjän vihamielisten toimien monitahoisen luonteen vuoksi on tärkeää pohtia vapaan Euroopan puolustusta kokonaisvaltaisesti ja suunnitella se siten, että siihen sisältyvät kaikki kriittiset alat puolustuksesta kansainväliseen yhteistyöhön, tiedotusvälineisiin ja kriittiseen siviili-infrastruktuuriin, teknologiaan, toimitusketjuihin ja energiaan;

| AG. | ottaa huomioon, että unionin alueelliseen turvallisuuteen kohdistuu nyt suorin uhka sitten toisen maailmansodan päättymisen; toteaa, että nykyinen kriisi on osoittanut EU:n talousarviota koskevan keskusteluun tarpeen, erityisesti kun otetaan huomioon meneillään oleva keskustelu siitä, millaisia sotilastarvikkeita tai sotilaallista tukea unioni voi tarjota; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että unionin alueelliseen turvallisuuteen kohdistuu nyt suorin uhka sitten toisen maailmansodan päättymisen; toteaa, että nykyinen kriisi on osoittanut EU:n talousarviota koskevan keskusteluun tarpeen, erityisesti kun otetaan huomioon meneillään oleva keskustelu siitä, millaisia sotilastarvikkeita tai sotilaallista tukea unioni voi tarjota;

| AH. | katsoo, että disinformaatiota ja propagandaa on torjuttava kiireellisesti oikeudellisin ja teknisin keinoin erityisesti EU:n ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa Länsi-Balkanilla ja itäisen kumppanuuden maissa; |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että disinformaatiota ja propagandaa on torjuttava kiireellisesti oikeudellisin ja teknisin keinoin erityisesti EU:n ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa Länsi-Balkanilla ja itäisen kumppanuuden maissa;

| AI. | ottaa huomioon, että neuvosto hyväksyi strategisen kompassin maaliskuussa 2022; ottaa huomioon, että strategisen kompassin tarkoituksena on antaa unionille välineet toimia tehokkaana turvallisuuden tarjoajana vihamielisessä ympäristössä ja vakuuttavampana rauhaa ja inhimillistä turvallisuutta edistävänä maailmanlaajuisena toimijana; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että neuvosto hyväksyi strategisen kompassin maaliskuussa 2022; ottaa huomioon, että strategisen kompassin tarkoituksena on antaa unionille välineet toimia tehokkaana turvallisuuden tarjoajana vihamielisessä ympäristössä ja vakuuttavampana rauhaa ja inhimillistä turvallisuutta edistävänä maailmanlaajuisena toimijana;

| AJ. | katsoo, että kaikkia EU:n aloitteita, joilla pyritään vahvistamaan Euroopan puolustusta, olisi päivitettävä säännöllisesti strategisen kompassin tulosten ja uhka-analyysin tulevien tarkistusten mukaisesti; |
| --- | --- |

AJ.

katsoo, että kaikkia EU:n aloitteita, joilla pyritään vahvistamaan Euroopan puolustusta, olisi päivitettävä säännöllisesti strategisen kompassin tulosten ja uhka-analyysin tulevien tarkistusten mukaisesti;

| AK. | katsoo, että täydentäviä varoja, jotka on myönnetty tavoitteeseen käyttää puolustusmenoihin vähintään 2 prosenttia BKT:stä olisi käytettävä koordinoidusti ja yhteistyössä hyödyntämällä täysimääräisesti EU:n puolustusalan välineitä voimavarojen puutteiden korjaamiseksi ja Euroopan puolustuksen vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

AK.

katsoo, että täydentäviä varoja, jotka on myönnetty tavoitteeseen käyttää puolustusmenoihin vähintään 2 prosenttia BKT:stä olisi käytettävä koordinoidusti ja yhteistyössä hyödyntämällä täysimääräisesti EU:n puolustusalan välineitä voimavarojen puutteiden korjaamiseksi ja Euroopan puolustuksen vahvistamiseksi;

| AL. | ottaa huomioon, että EU:n yhteisten puolustusvoimavarojen, erityisesti pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) ja Euroopan puolustusrahaston, kehittämistoimien täysimääräinen hyödyntäminen auttaa lisäämään sekä Nato-liittolaisten että jäsenvaltioiden turvallisuutta; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että EU:n yhteisten puolustusvoimavarojen, erityisesti pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) ja Euroopan puolustusrahaston, kehittämistoimien täysimääräinen hyödyntäminen auttaa lisäämään sekä Nato-liittolaisten että jäsenvaltioiden turvallisuutta;

| AM. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi vältettävä koordinoimattomia toimia, jotka voisivat pahentaa entisestään unionin puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan pirstaloitumista ja päällekkäisyyttä, ja toteaa, että ne käyttävät näin verorahoja paremmin; |
| --- | --- |

AM.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi vältettävä koordinoimattomia toimia, jotka voisivat pahentaa entisestään unionin puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan pirstaloitumista ja päällekkäisyyttä, ja toteaa, että ne käyttävät näin verorahoja paremmin;

| AN. | ottaa huomioon, että pakotteiden täytäntöönpano on edelleen yksi keskeisistä osista EU:n välineistössä, jolla vastustetaan Venäjän sotaa Ukrainaa vastaan, ja että siksi EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla on tarjottava kaikki keinot pakotteiden täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi; ottaa huomioon, että neuvosto on toiminut nopeasti ja yhtenäisesti ja on tähän mennessä hyväksynyt viisi pakotepakettia Venäjää vastaan sen Ukrainaa vastaan käymän sodan vuoksi, mukaan lukien yksittäiset pakotteet, kuten varojen jäädyttäminen ja matkustusrajoitukset, rahoitus-, kauppa-, energia-, liikenne-, teknologia- ja puolustusalaa koskevat talouspakotteet, rajoitukset tiedotusvälineille, diplomaattiset toimet, rajoitukset taloussuhteissa Krimiin ja Sevastopoliin ja Donetskin ja Luhanskin alueiden osiin, jotka eivät ole hallituksen valvomia, sekä taloudellista yhteistyötä koskevat toimenpiteet; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että pakotteiden täytäntöönpano on edelleen yksi keskeisistä osista EU:n välineistössä, jolla vastustetaan Venäjän sotaa Ukrainaa vastaan, ja että siksi EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla on tarjottava kaikki keinot pakotteiden täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi; ottaa huomioon, että neuvosto on toiminut nopeasti ja yhtenäisesti ja on tähän mennessä hyväksynyt viisi pakotepakettia Venäjää vastaan sen Ukrainaa vastaan käymän sodan vuoksi, mukaan lukien yksittäiset pakotteet, kuten varojen jäädyttäminen ja matkustusrajoitukset, rahoitus-, kauppa-, energia-, liikenne-, teknologia- ja puolustusalaa koskevat talouspakotteet, rajoitukset tiedotusvälineille, diplomaattiset toimet, rajoitukset taloussuhteissa Krimiin ja Sevastopoliin ja Donetskin ja Luhanskin alueiden osiin, jotka eivät ole hallituksen valvomia, sekä taloudellista yhteistyötä koskevat toimenpiteet;

| AO. | ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäyksellä Ukrainaa vastaan on toissijaisia seurauksia, jotka vaikuttavat makrotasolla kansainvälisiin suhteisiin, maailmanlaajuisiin liittoutumiin, teolliseen tuotantoon ja toimitusketjuihin, joten ne vaikuttavat elintarviketurvaan ja ihmisten toimeentuloon; |
| --- | --- |

AO.

ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäyksellä Ukrainaa vastaan on toissijaisia seurauksia, jotka vaikuttavat makrotasolla kansainvälisiin suhteisiin, maailmanlaajuisiin liittoutumiin, teolliseen tuotantoon ja toimitusketjuihin, joten ne vaikuttavat elintarviketurvaan ja ihmisten toimeentuloon;

| AP. | ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavalta osoittaa julkilausumillaan ja toimillaan tukea ja myötätuntoa Venäjän asemalle, edistää Venäjän narratiivia ja ilmeisiä valheita sekä osoittaa haluttomuutta tukea täysin Ukrainan suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta; |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavalta osoittaa julkilausumillaan ja toimillaan tukea ja myötätuntoa Venäjän asemalle, edistää Venäjän narratiivia ja ilmeisiä valheita sekä osoittaa haluttomuutta tukea täysin Ukrainan suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta;

| AQ. | ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto ja neuvosto laativat ja toteuttavat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yksimielisesti, jollei perussopimuksissa määrätä poikkeuksista, kuten SEU:n 24 artiklassa; |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto ja neuvosto laativat ja toteuttavat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yksimielisesti, jollei perussopimuksissa määrätä poikkeuksista, kuten SEU:n 24 artiklassa;

| AR. | ottaa huomioon, että koska Euroopan parlamentti edustaa EU:n kansalaisia suoraan unionin tasolla, sillä on ainutlaatuinen rooli EU:n toimielimissä ja se on keskeisessä asemassa sen varmistamisessa, että EU:n päätöksenteko, myös ulkopolitiikan alalla, vastaa kansalaisten toiveita, kuten Euroopan tulevaisuuskonferenssin loppuraportissa todettiin; |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon, että koska Euroopan parlamentti edustaa EU:n kansalaisia suoraan unionin tasolla, sillä on ainutlaatuinen rooli EU:n toimielimissä ja se on keskeisessä asemassa sen varmistamisessa, että EU:n päätöksenteko, myös ulkopolitiikan alalla, vastaa kansalaisten toiveita, kuten Euroopan tulevaisuuskonferenssin loppuraportissa todettiin;

| 1. | suosittaa neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, että






  a) | tuetaan edelleen Ukrainan alueellista riippumattomuutta, itsemääräämisoikeutta sekä itsenäisyyttä maan kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä; annetaan Ukrainalle kaikkea tarvittavaa aineellista, sotilaallista, taloudellista ja humanitaarista apua ja valmistaudutaan edistämään mahdollisimman paljon maan jälleenrakentamista sodan jälkeen, koska demokratia ja vapaus ovat riippuvaisia vauraudesta ja taloudellisesta vakaudesta; perustetaan oikeudellinen väline, jonka avulla olisi mahdollista takavarikoida Venäjän jäädytetyt pääomat ja varat ja käyttää niitä korvauksiin ja Ukrainan jälleenrakentamiseen, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tuetaan edelleen Ukrainan alueellista riippumattomuutta, itsemääräämisoikeutta sekä itsenäisyyttä maan kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä; annetaan Ukrainalle kaikkea tarvittavaa aineellista, sotilaallista, taloudellista ja humanitaarista apua ja valmistaudutaan edistämään mahdollisimman paljon maan jälleenrakentamista sodan jälkeen, koska demokratia ja vapaus ovat riippuvaisia vauraudesta ja taloudellisesta vakaudesta; perustetaan oikeudellinen väline, jonka avulla olisi mahdollista takavarikoida Venäjän jäädytetyt pääomat ja varat ja käyttää niitä korvauksiin ja Ukrainan jälleenrakentamiseen,

| b) | hyödynnetään Ukrainan vastaisen sodan alussa osoitettua päättäväisyyttä ja yhtenäisyyttä ja saavutetaan kiireellisesti yhteinen tavoitetaso; edetään aidosti ulkopolitiikassa ja puolustusyhteistyössä unionin tasolla, kuten Versailles’n julistuksessa ja 24. ja 25. maaliskuuta 2022 annetuissa neuvoston päätelmissä esitetään, |
| --- | --- |

b)

hyödynnetään Ukrainan vastaisen sodan alussa osoitettua päättäväisyyttä ja yhtenäisyyttä ja saavutetaan kiireellisesti yhteinen tavoitetaso; edetään aidosti ulkopolitiikassa ja puolustusyhteistyössä unionin tasolla, kuten Versailles’n julistuksessa ja 24. ja 25. maaliskuuta 2022 annetuissa neuvoston päätelmissä esitetään,

| c) | sovitaan, että korkea edustaja / varapuheenjohtaja on läsnä viran puolesta EU:n jäsenvaltioiden käynnistämissä tai johtamissa neuvottelukokoonpanoissa, |
| --- | --- |

c)

sovitaan, että korkea edustaja / varapuheenjohtaja on läsnä viran puolesta EU:n jäsenvaltioiden käynnistämissä tai johtamissa neuvottelukokoonpanoissa,

| d) | otetaan käyttöön määräenemmistöpäätökset perussopimuksessa jo vahvistetuilla ulkopolitiikan aloilla, esimerkiksi EU:n henkilökohtaisten pakotejärjestelmien hyväksyminen, ja pyritään laajentamaan määräenemmistöpäätökset ulkopolitiikan alaan neuvostossa EU:n ulkopolitiikan tehostamiseksi, |
| --- | --- |

d)

otetaan käyttöön määräenemmistöpäätökset perussopimuksessa jo vahvistetuilla ulkopolitiikan aloilla, esimerkiksi EU:n henkilökohtaisten pakotejärjestelmien hyväksyminen, ja pyritään laajentamaan määräenemmistöpäätökset ulkopolitiikan alaan neuvostossa EU:n ulkopolitiikan tehostamiseksi,

| e) | varmistetaan, että jäsenvaltiot noudattavat perussopimusten periaatteita, erityisesti SEU 24 artiklaa, jossa todetaan, että ”jäsenvaltiot tukevat aktiivisesti ja varauksettomasti unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa uskollisuuden ja keskinäisen yhteisvastuullisuuden hengessä”, |
| --- | --- |

e)

varmistetaan, että jäsenvaltiot noudattavat perussopimusten periaatteita, erityisesti SEU 24 artiklaa, jossa todetaan, että ”jäsenvaltiot tukevat aktiivisesti ja varauksettomasti unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa uskollisuuden ja keskinäisen yhteisvastuullisuuden hengessä”,

| f) | edetään nopeasti puolustusliiton perustamisessa ja asetetaan kunnianhimoisemmat lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet toteuttamalla strategisessa kompassissa vahvistettuja konkreettisia toimia, jotka toimisivat lähtökohtana yhteisen EU:n SEU 42 artiklan 2 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

f)

edetään nopeasti puolustusliiton perustamisessa ja asetetaan kunnianhimoisemmat lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet toteuttamalla strategisessa kompassissa vahvistettuja konkreettisia toimia, jotka toimisivat lähtökohtana yhteisen EU:n SEU 42 artiklan 2 kohdan mukaisesti,

| g) | tiivistetään yhteistyötä samanmielisten kumppaneiden kanssa eri puolilla maailmaa, erityisesti transatlanttisten Nato-liittolaisten kanssa, jotta voidaan ylläpitää lujinta mahdollista yhtenäisyyttä sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen puolustamiseksi ja siten edistää ja puolustaa rauhaa, demokraattisia periaatteita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista ja varmistaa, että taloudellisia riippuvuuksia ei aseteta ihmisoikeuksien ja EU:n edustamien arvojen puolustamisen edelle; korostetaan erityisesti tällaista yhteistyötä globaalin etelän maiden kanssa ja hyödynnetään kehitysyhteistyötä ja Global Gateway -strategiaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi; korostetaan, että elintarviketurvaa koskevissa kysymyksissä tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä, |
| --- | --- |

g)

tiivistetään yhteistyötä samanmielisten kumppaneiden kanssa eri puolilla maailmaa, erityisesti transatlanttisten Nato-liittolaisten kanssa, jotta voidaan ylläpitää lujinta mahdollista yhtenäisyyttä sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen puolustamiseksi ja siten edistää ja puolustaa rauhaa, demokraattisia periaatteita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista ja varmistaa, että taloudellisia riippuvuuksia ei aseteta ihmisoikeuksien ja EU:n edustamien arvojen puolustamisen edelle; korostetaan erityisesti tällaista yhteistyötä globaalin etelän maiden kanssa ja hyödynnetään kehitysyhteistyötä ja Global Gateway -strategiaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi; korostetaan, että elintarviketurvaa koskevissa kysymyksissä tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä,

| h) | perustetaan säännöllisesti kokoontuva EU:n puolustusministerineuvosto, |
| --- | --- |

h)

perustetaan säännöllisesti kokoontuva EU:n puolustusministerineuvosto,

| i) | tehdään unionin strategisesta riippumattomuudesta yleinen tavoite kaikilla aloilla sekä unionin ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan ja ulkoisen toiminnan perustavanlaatuinen ja kokonaisvaltainen menettelytapa, jotta unioni voi toimia tarvittaessa yksin ja mahdollisuuksien mukaan kumppaneiden kanssa ja jotta se voi siten toimia tärkeässä roolissa kansainvälisellä näyttämöllä; luodaan välineitä taloudellisen pakottamisen vastustamiseksi ja saavutetaan mahdollisimman pian elintarvikeomavaraisuus ja täydellinen energian toimitusvarmuus energiariippuvuuden vähentämiseksi; varmistetaan lisäksi, että toimitusketjuja monipuolistetaan, jotta voidaan torjua strategisia raaka-aineriippuvuuksia; varmistetaan tässä yhteydessä, että myös investointi- ja kauppapolitiikassa noudatetaan vastavuoroisuutta, |
| --- | --- |

i)

tehdään unionin strategisesta riippumattomuudesta yleinen tavoite kaikilla aloilla sekä unionin ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan ja ulkoisen toiminnan perustavanlaatuinen ja kokonaisvaltainen menettelytapa, jotta unioni voi toimia tarvittaessa yksin ja mahdollisuuksien mukaan kumppaneiden kanssa ja jotta se voi siten toimia tärkeässä roolissa kansainvälisellä näyttämöllä; luodaan välineitä taloudellisen pakottamisen vastustamiseksi ja saavutetaan mahdollisimman pian elintarvikeomavaraisuus ja täydellinen energian toimitusvarmuus energiariippuvuuden vähentämiseksi; varmistetaan lisäksi, että toimitusketjuja monipuolistetaan, jotta voidaan torjua strategisia raaka-aineriippuvuuksia; varmistetaan tässä yhteydessä, että myös investointi- ja kauppapolitiikassa noudatetaan vastavuoroisuutta,

| j) | tehdään yhteistyötä liittolaisten ja kumppanien kanssa Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen toissijaisiin seurauksiin puuttumiseksi, mukaan lukien elintarviketurva EU:n ulkopuolisissa maissa, erityisesti unionin naapurimaissa, |
| --- | --- |

j)

tehdään yhteistyötä liittolaisten ja kumppanien kanssa Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen toissijaisiin seurauksiin puuttumiseksi, mukaan lukien elintarviketurva EU:n ulkopuolisissa maissa, erityisesti unionin naapurimaissa,

| k) | torjutaan propagandaa ja disinformaatiokampanjoita unionissa ja sen naapurustossa sekä tehostetaan yhteistyötä EU:n ehdokasvaltioissa ja mahdollisissa ehdokasvaltioissa sekä kaikkialla maailmassa olevien kumppaneiden kanssa muun muassa luomalla pikaisesti tarvittavat oikeudelliset ja tekniset valmiudet tätä varten, jotta voidaan torjua ulkomaista vihamielistä vaikuttamista, jota esimerkiksi Venäjä harjoitti ennen Ukrainan vastaista hyökkäyssotaa ja sen aikana; vahvistetaan Euroopan ulkosuhdehallinnon East StratCom -työryhmän valmiuksia; omaksutaan ennakoiva, monikielinen ja strateginen viestintäpolitiikka, |
| --- | --- |

k)

torjutaan propagandaa ja disinformaatiokampanjoita unionissa ja sen naapurustossa sekä tehostetaan yhteistyötä EU:n ehdokasvaltioissa ja mahdollisissa ehdokasvaltioissa sekä kaikkialla maailmassa olevien kumppaneiden kanssa muun muassa luomalla pikaisesti tarvittavat oikeudelliset ja tekniset valmiudet tätä varten, jotta voidaan torjua ulkomaista vihamielistä vaikuttamista, jota esimerkiksi Venäjä harjoitti ennen Ukrainan vastaista hyökkäyssotaa ja sen aikana; vahvistetaan Euroopan ulkosuhdehallinnon East StratCom -työryhmän valmiuksia; omaksutaan ennakoiva, monikielinen ja strateginen viestintäpolitiikka,

Strategisen kompassin hyväksymisen jatkotoimet

| l) | otetaan huomioon Euroopan rauhanrahaston käytöstä saadut kokemukset, jotta voidaan tukea Ukrainaa, parantaa sen toimintavalmiuksia ja hyödyntää logistisen tuen välitysjärjestelmää, joka otettiin ensimmäisen kerran käyttöön Ukrainan kriisin aikana; harkitaan Euroopan rauhanrahaston rahoituksen lisäämistä varainhoitokauden 2021–2027 jäljellä olevaksi ajaksi, pohditaan tapoja vahvistaa EU:n assosioituneiden kumppaneiden turvallisuutta ja kriisinkestävyyttä hyödyntämällä strategisen kompassin tarjoamia mahdollisuuksia ja lisäämällä tukea Georgialle ja Moldovalle Euroopan rauhanrahaston puitteissa; |
| --- | --- |

l)

otetaan huomioon Euroopan rauhanrahaston käytöstä saadut kokemukset, jotta voidaan tukea Ukrainaa, parantaa sen toimintavalmiuksia ja hyödyntää logistisen tuen välitysjärjestelmää, joka otettiin ensimmäisen kerran käyttöön Ukrainan kriisin aikana; harkitaan Euroopan rauhanrahaston rahoituksen lisäämistä varainhoitokauden 2021–2027 jäljellä olevaksi ajaksi, pohditaan tapoja vahvistaa EU:n assosioituneiden kumppaneiden turvallisuutta ja kriisinkestävyyttä hyödyntämällä strategisen kompassin tarjoamia mahdollisuuksia ja lisäämällä tukea Georgialle ja Moldovalle Euroopan rauhanrahaston puitteissa;

| m) | käynnistetään pikaisesti keskustelu sellaisen talousarvion ulkopuolisen rahoitusjärjestelyn perustamisesta, joka koskisi koko EU:n tason sotilaallisten voimavarojen elinkaarta yhteistyössä toteutettavasta tutkimuksesta ja kehityksestä ja yhteishankinnoista yhteiseen ylläpitoon, harjoituksiin ja toimitusvarmuuteen, |
| --- | --- |

m)

käynnistetään pikaisesti keskustelu sellaisen talousarvion ulkopuolisen rahoitusjärjestelyn perustamisesta, joka koskisi koko EU:n tason sotilaallisten voimavarojen elinkaarta yhteistyössä toteutettavasta tutkimuksesta ja kehityksestä ja yhteishankinnoista yhteiseen ylläpitoon, harjoituksiin ja toimitusvarmuuteen,

| n) | tehostetaan ja parannetaan merkittävästi tiedustelutietojen jakamista ja tiedusteluyhteistyötä jäsenvaltioiden kesken, myös unionin tasolla, ja samanmielisten kumppanien kanssa; parannetaan EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen ja Euroopan unionin sotilasesikunnan tiedusteluista vastaavan osaston taloudellisia ja teknisiä resursseja ja valmiuksia; toteutetaan uhka-analyysin järjestelmällinen, säännöllinen ja tiheästi tapahtuva päivittäminen, johon strategisessa kompassissa on sitouduttu; korostetaan, että uhka-analyysin olisi vahvistettava unionin strategista kulttuuria ja annettava ohjeita turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tavoitteiden priorisoinnista, |
| --- | --- |

n)

tehostetaan ja parannetaan merkittävästi tiedustelutietojen jakamista ja tiedusteluyhteistyötä jäsenvaltioiden kesken, myös unionin tasolla, ja samanmielisten kumppanien kanssa; parannetaan EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen ja Euroopan unionin sotilasesikunnan tiedusteluista vastaavan osaston taloudellisia ja teknisiä resursseja ja valmiuksia; toteutetaan uhka-analyysin järjestelmällinen, säännöllinen ja tiheästi tapahtuva päivittäminen, johon strategisessa kompassissa on sitouduttu; korostetaan, että uhka-analyysin olisi vahvistettava unionin strategista kulttuuria ja annettava ohjeita turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tavoitteiden priorisoinnista,

| o) | annetaan EU:n satelliittikeskukselle pysyvää unionin rahoitusta, jotta se voi edelleen osallistua unionin toimiin keräämällä satelliittien avulla kuvia ja tietoja myös YTPP-operaatioiden tukemista varten, |
| --- | --- |

o)

annetaan EU:n satelliittikeskukselle pysyvää unionin rahoitusta, jotta se voi edelleen osallistua unionin toimiin keräämällä satelliittien avulla kuvia ja tietoja myös YTPP-operaatioiden tukemista varten,

| p) | työskennellään ripeästi strategisen kompassin kiireellisimpien näkökohtien täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien SEU 42 artiklan 7 kohdan aktivoiminen, ottaen huomioon kaikkien jäsenvaltioiden erityiset perustuslailliset kehykset ja turvallisuusjärjestelyt, ja toteutetaan konkreettisia toimia kriittisen infrastruktuurin häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi unionissa, toimitusvarmuuden parantamiseksi, jäsenvaltioiden täsmällisten ja tiukkojen sitoumusten saamiseksi puolustusmenojen tehostamisesta ja yhteisistä toimista, joilla vastataan valmiuksien puutteisiin erityisesti strategisten mahdollistajien osalta, yhteiseen koulutukseen ja sotilaskoulutukseen, tehostettuihin toimiin strategisen viestinnän parantamiseksi sekä välineistön vahvistamiseen hybridi- ja kyberuhkien ja disinformaation torjumiseksi; kehitetään edelleen unionin kyberpuolustuspolitiikkaa; pyritään ottamaan käyttöön vihamielisten kyberhyökkäysten kollektiivinen attribuointi; hyödynnetään täysimääräisesti EU:n kyberpakotejärjestelmiä erilaisista Ukrainaan kohdistuvista kyberhyökkäyksistä vastuussa olevia henkilöitä, yhteisöjä ja elimiä vastaan; parannetaan unionin instituutioiden suojelua ja turvallisuutta kyberhyökkäyksiä vastaan EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla; vahvistetaan pikaisesti niiden elinten kyberpuolustusvalmiuksia, joilla on strateginen rooli välittömässä reagoinnissa konflikteihin, |
| --- | --- |

p)

työskennellään ripeästi strategisen kompassin kiireellisimpien näkökohtien täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien SEU 42 artiklan 7 kohdan aktivoiminen, ottaen huomioon kaikkien jäsenvaltioiden erityiset perustuslailliset kehykset ja turvallisuusjärjestelyt, ja toteutetaan konkreettisia toimia kriittisen infrastruktuurin häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi unionissa, toimitusvarmuuden parantamiseksi, jäsenvaltioiden täsmällisten ja tiukkojen sitoumusten saamiseksi puolustusmenojen tehostamisesta ja yhteisistä toimista, joilla vastataan valmiuksien puutteisiin erityisesti strategisten mahdollistajien osalta, yhteiseen koulutukseen ja sotilaskoulutukseen, tehostettuihin toimiin strategisen viestinnän parantamiseksi sekä välineistön vahvistamiseen hybridi- ja kyberuhkien ja disinformaation torjumiseksi; kehitetään edelleen unionin kyberpuolustuspolitiikkaa; pyritään ottamaan käyttöön vihamielisten kyberhyökkäysten kollektiivinen attribuointi; hyödynnetään täysimääräisesti EU:n kyberpakotejärjestelmiä erilaisista Ukrainaan kohdistuvista kyberhyökkäyksistä vastuussa olevia henkilöitä, yhteisöjä ja elimiä vastaan; parannetaan unionin instituutioiden suojelua ja turvallisuutta kyberhyökkäyksiä vastaan EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla; vahvistetaan pikaisesti niiden elinten kyberpuolustusvalmiuksia, joilla on strateginen rooli välittömässä reagoinnissa konflikteihin,

| q) | edistetään nopeaa toimintakykyä koskevaa välinettä koskevan ehdotuksen suunnittelua ja käyttöönottoa, ja kun otetaan huomioon sen suuri merkitys unionin turvallisuus- ja puolustusjärjestelmälle, pyritään saavuttamaan toimintavalmius huomattavasti ennen vuotta 2025, |
| --- | --- |

q)

edistetään nopeaa toimintakykyä koskevaa välinettä koskevan ehdotuksen suunnittelua ja käyttöönottoa, ja kun otetaan huomioon sen suuri merkitys unionin turvallisuus- ja puolustusjärjestelmälle, pyritään saavuttamaan toimintavalmius huomattavasti ennen vuotta 2025,

| r) | tarkistetaan pikaisesti nopean käyttöönoton toimintamallia, joka ei ole riittävän kunnianhimoinen, ja työstetään uudelleen sen monimutkaista rakennetta, joka ei vastaa asianmukaisesti unionin kiireelliseen tarpeeseen, jotta voidaan luoda erittäin luotettava pysyvä monikansallinen sotilasyksikkö, johon kuuluisi noin 5 000 sotilasta ja ilma-, meri- ja erikoisjoukkoja ja jonka johtavien osien pitäisi olla valmiit liikkumaan 2–3 päivän kuluessa, |
| --- | --- |

r)

tarkistetaan pikaisesti nopean käyttöönoton toimintamallia, joka ei ole riittävän kunnianhimoinen, ja työstetään uudelleen sen monimutkaista rakennetta, joka ei vastaa asianmukaisesti unionin kiireelliseen tarpeeseen, jotta voidaan luoda erittäin luotettava pysyvä monikansallinen sotilasyksikkö, johon kuuluisi noin 5 000 sotilasta ja ilma-, meri- ja erikoisjoukkoja ja jonka johtavien osien pitäisi olla valmiit liikkumaan 2–3 päivän kuluessa,

| s) | selvennetään kiireellisesti, miten SEU 44 artikla pannaan käytännössä täytäntöön, jotta voidaan lisätä YTPP:n joustavuutta antamalla halukkaiden ja kykenevien jäsenvaltioiden ryhmälle mahdollisuus suunnitella ja toteuttaa operaatioita EU:n puitteissa koko unionin puolesta, |
| --- | --- |

s)

selvennetään kiireellisesti, miten SEU 44 artikla pannaan käytännössä täytäntöön, jotta voidaan lisätä YTPP:n joustavuutta antamalla halukkaiden ja kykenevien jäsenvaltioiden ryhmälle mahdollisuus suunnitella ja toteuttaa operaatioita EU:n puitteissa koko unionin puolesta,

| t) | pyritään ottamaan Yhdistynyt kuningaskunta mukaan puolustus- ja ulkopoliittisissa asioissa tehtävää yhteistyötä koskeviin puitteisiin lisäämällä asiaankuuluvat määräykset EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimukseen, jotta voidaan maksimoida EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen yhteistyön mahdollisuudet, |
| --- | --- |

t)

pyritään ottamaan Yhdistynyt kuningaskunta mukaan puolustus- ja ulkopoliittisissa asioissa tehtävää yhteistyötä koskeviin puitteisiin lisäämällä asiaankuuluvat määräykset EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimukseen, jotta voidaan maksimoida EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen yhteistyön mahdollisuudet,

| u) | pyritään perustamaan nopeasti täysin toimiva EU:n sotilasesikunta yhdistämällä sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara (MPCC) ja siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara (CPCC) täysivaltaiseksi siviili- ja sotilasalan operatiiviseksi esikunnaksi ottaen huomioon uudet turvallisuusolosuhteet, |
| --- | --- |

u)

pyritään perustamaan nopeasti täysin toimiva EU:n sotilasesikunta yhdistämällä sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara (MPCC) ja siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara (CPCC) täysivaltaiseksi siviili- ja sotilasalan operatiiviseksi esikunnaksi ottaen huomioon uudet turvallisuusolosuhteet,

| v) | perustetaan yhteinen tilannetietoisuuskeskus, joka on strategisen ennakoinnin ja EU:n strategisen riippumattomuuden parantamisen ratkaisevan tärkeä väline, |
| --- | --- |

v)

perustetaan yhteinen tilannetietoisuuskeskus, joka on strategisen ennakoinnin ja EU:n strategisen riippumattomuuden parantamisen ratkaisevan tärkeä väline,

| w) | hyödynnetään täysimääräisesti EU:n valmiuksien, erityisesti Euroopan puolustusrahaston ja PRY:n, kehittämisaloitteita jäsenvaltioiden sotilaskäyttöön tarkoitettujen varastojen täyttämiseksi ja vahvistetaan siten unionin puolustusvalmiuksia, mukaan lukien ilma- ja ohjuspuolustuksen alat, ja samalla lisätään PRY:n tehokkuutta; tunnustetaan lisäarvo, joka saadaan yhteistyöstä samanmielisten maiden kanssa tietyissä konkreettisissa hankkeissa tässä yhteydessä, |
| --- | --- |

w)

hyödynnetään täysimääräisesti EU:n valmiuksien, erityisesti Euroopan puolustusrahaston ja PRY:n, kehittämisaloitteita jäsenvaltioiden sotilaskäyttöön tarkoitettujen varastojen täyttämiseksi ja vahvistetaan siten unionin puolustusvalmiuksia, mukaan lukien ilma- ja ohjuspuolustuksen alat, ja samalla lisätään PRY:n tehokkuutta; tunnustetaan lisäarvo, joka saadaan yhteistyöstä samanmielisten maiden kanssa tietyissä konkreettisissa hankkeissa tässä yhteydessä,

| x) | vahvistetaan YTPP:n siviiliosaa merkittävästi käytettävissä olevan henkilöstön, lähettämistä edeltävän koulutuksen, sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen ja YTTP:n talousarvion osalta ja varmistetaan, että sen siviilioperaatioissa keskitytään ensisijaisesti paikallisen väestön turvallisuuteen, oikeuteen ja oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviin tarpeisiin ja että siihen sisällytetään vahva parlamentaarinen valvonta siviiliturvallisuusalalla sekä avoimuus, jotta nykyaikaistamisesta ja uudistuksista tulee kestävämpiä, |
| --- | --- |

x)

vahvistetaan YTPP:n siviiliosaa merkittävästi käytettävissä olevan henkilöstön, lähettämistä edeltävän koulutuksen, sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen ja YTTP:n talousarvion osalta ja varmistetaan, että sen siviilioperaatioissa keskitytään ensisijaisesti paikallisen väestön turvallisuuteen, oikeuteen ja oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviin tarpeisiin ja että siihen sisällytetään vahva parlamentaarinen valvonta siviiliturvallisuusalalla sekä avoimuus, jotta nykyaikaistamisesta ja uudistuksista tulee kestävämpiä,

| y) | lisätään merkittävästi investointeja alueelliseen ja maailmanlaajuiseen asevalvontaan, asesulkuun ja aseistariisuntaan, erityisesti monenvälisiin lähestymistapoihin, joilla vähennetään joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämistä, |
| --- | --- |

y)

lisätään merkittävästi investointeja alueelliseen ja maailmanlaajuiseen asevalvontaan, asesulkuun ja aseistariisuntaan, erityisesti monenvälisiin lähestymistapoihin, joilla vähennetään joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämistä,

| z) | tuetaan Kansainvälisen atomienergiajärjestön tärkeää työtä Ukrainan ydinlaitosten turvallisuuden varmistamisessa; vahvistetaan joukkotuhoaseiden maailmanlaajuista asesulku-, aseistariisunta- ja asevalvontarakennetta; vahvistetaan edelleen sen valmiuksia vastata kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinriskeihin, |
| --- | --- |

z)

tuetaan Kansainvälisen atomienergiajärjestön tärkeää työtä Ukrainan ydinlaitosten turvallisuuden varmistamisessa; vahvistetaan joukkotuhoaseiden maailmanlaajuista asesulku-, aseistariisunta- ja asevalvontarakennetta; vahvistetaan edelleen sen valmiuksia vastata kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinriskeihin,

| a a) | kehotetaan komissiota esittämään viipymättä puolustuksen toimitusvarmuusjärjestelmä, jota Eurooppa-neuvosto vaati vuonna 2013 ja josta on tullut erittäin kiireellinen nykyisestä turvallisuustilanteesta johtuen, |
| --- | --- |

a a)

kehotetaan komissiota esittämään viipymättä puolustuksen toimitusvarmuusjärjestelmä, jota Eurooppa-neuvosto vaati vuonna 2013 ja josta on tullut erittäin kiireellinen nykyisestä turvallisuustilanteesta johtuen,

| a b) | parannetaan naisten ja syrjäytyneiden ryhmien osallistumista konfliktien ehkäisyyn, ratkaisemiseen, sovitteluun ja rauhanneuvotteluihin kaikin tavoin ja kiinnitetään erityistä huomiota sukupuolten tasa-arvoon sekä naisten, tyttöjen ja syrjäytyneiden ryhmien oikeuksiin YUTP:ssä ja YTPP:ssä, erityisesti konfliktitilanteissa, |
| --- | --- |

a b)

parannetaan naisten ja syrjäytyneiden ryhmien osallistumista konfliktien ehkäisyyn, ratkaisemiseen, sovitteluun ja rauhanneuvotteluihin kaikin tavoin ja kiinnitetään erityistä huomiota sukupuolten tasa-arvoon sekä naisten, tyttöjen ja syrjäytyneiden ryhmien oikeuksiin YUTP:ssä ja YTPP:ssä, erityisesti konfliktitilanteissa,

Vaikutukset YTPP-operaatioihin

| a c) | tarkistetaan ja vahvistetaan tarvittaessa ja viipymättä EUAM Ukrainan ja EUBAM Moldovan ja Ukrainan toimeksiantoa Ukrainan ja Moldovan viranomaisten ilmaisemien tarpeiden mukaisesti, jotta voidaan mukautua uuteen geopoliittiseen todellisuuteen ja tukea nopeasti ja tehokkaasti Ukrainan ja Moldovan viranomaisia, |
| --- | --- |

a c)

tarkistetaan ja vahvistetaan tarvittaessa ja viipymättä EUAM Ukrainan ja EUBAM Moldovan ja Ukrainan toimeksiantoa Ukrainan ja Moldovan viranomaisten ilmaisemien tarpeiden mukaisesti, jotta voidaan mukautua uuteen geopoliittiseen todellisuuteen ja tukea nopeasti ja tehokkaasti Ukrainan ja Moldovan viranomaisia,

| a d) | pyritään varmistamaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien päivittäminen, jotta YTPP-operaatiot voivat suorittaa maailmanlaajuisen turvallisuuden kannalta kriittisiä tehtäviä, |
| --- | --- |

a d)

pyritään varmistamaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien päivittäminen, jotta YTPP-operaatiot voivat suorittaa maailmanlaajuisen turvallisuuden kannalta kriittisiä tehtäviä,

| a e) | parannetaan kaikkien YTPP-operaatioiden joukkojen muodostamista ja vahvistetaan niiden henkilöstöä, reagointikapasiteettia, resursseja ja strategista viestintää, erityisesti niiden operaatioiden, joihin vaikeutunut uhkaympäristö vaikuttaa, kuten Georgiassa toteutettava Euroopan unionin tarkkailuoperaatio sekä Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettava Althea-operaatio, ja varmistetaan Althea-operaation reservien saatavuus ja riittävä valmius, jos Bosnia ja Hertsegovinan turvallisuustilanne heikkenee, |
| --- | --- |

a e)

parannetaan kaikkien YTPP-operaatioiden joukkojen muodostamista ja vahvistetaan niiden henkilöstöä, reagointikapasiteettia, resursseja ja strategista viestintää, erityisesti niiden operaatioiden, joihin vaikeutunut uhkaympäristö vaikuttaa, kuten Georgiassa toteutettava Euroopan unionin tarkkailuoperaatio sekä Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettava Althea-operaatio, ja varmistetaan Althea-operaation reservien saatavuus ja riittävä valmius, jos Bosnia ja Hertsegovinan turvallisuustilanne heikkenee,

| a f) | parannetaan YTPP-operaatioiden tiedusteluvalmiuksia kentällä ja vahvistetaan tilannetietoisuutta, |
| --- | --- |

a f)

parannetaan YTPP-operaatioiden tiedusteluvalmiuksia kentällä ja vahvistetaan tilannetietoisuutta,

| a g) | vahvistetaan kentällä toteutettavien YTPP-operaatioiden häiriönsietokykyä kyber- ja hybridihyökkäyksiä vastaan, mukaan lukien disinformaatiokampanjat, joiden tarkoituksena on vahingoittaa operaatioiden uskottavuutta paikallisen väestön silmissä, |
| --- | --- |

a g)

vahvistetaan kentällä toteutettavien YTPP-operaatioiden häiriönsietokykyä kyber- ja hybridihyökkäyksiä vastaan, mukaan lukien disinformaatiokampanjat, joiden tarkoituksena on vahingoittaa operaatioiden uskottavuutta paikallisen väestön silmissä,

| a h) | vaaditaan, että maat, joissa EU:n YTPP-operaatioita toteutetaan, tukevat näiden operaatioiden valmiuksien kehittämistä, jotta niiden sopimukset ihmisoikeusloukkauksiin väitetysti osallistuneiden yksityisten turvallisuusalan yritysten kanssa voidaan irtisanoa, |
| --- | --- |

a h)

vaaditaan, että maat, joissa EU:n YTPP-operaatioita toteutetaan, tukevat näiden operaatioiden valmiuksien kehittämistä, jotta niiden sopimukset ihmisoikeusloukkauksiin väitetysti osallistuneiden yksityisten turvallisuusalan yritysten kanssa voidaan irtisanoa,

EU:n ja Naton yhteistyö

| a i) | saatetaan nopeasti päätökseen työ merkittävän kolmannen EU:n ja Naton yhteisen julistuksen laatimiseksi ja varmistetaan, että strategisen kompassin tavoitteet ja painopisteet otetaan asianmukaisesti huomioon Naton strategisen toimintamallin laadinnassa ja sen hyväksynnässä Madridin huippukokouksessa; varmistetaan, että strateginen kompassi ja Naton strateginen konsepti ovat yhdenmukaisia ja johtavat strategisen täydentävyyden lisäämiseen, |
| --- | --- |

a i)

saatetaan nopeasti päätökseen työ merkittävän kolmannen EU:n ja Naton yhteisen julistuksen laatimiseksi ja varmistetaan, että strategisen kompassin tavoitteet ja painopisteet otetaan asianmukaisesti huomioon Naton strategisen toimintamallin laadinnassa ja sen hyväksynnässä Madridin huippukokouksessa; varmistetaan, että strateginen kompassi ja Naton strateginen konsepti ovat yhdenmukaisia ja johtavat strategisen täydentävyyden lisäämiseen,

| a j) | lisätään merkittävästi ratkaisevan tärkeään sotilaallisen liikkuvuuden projektiin liittyvien hankkeiden rahoitusta ja nopeutetaan niiden täytäntöönpanoa tiiviissä yhteistyössä Naton kanssa; korostetaan, että on ratkaisevan tärkeää parantaa Euroopan liikenneinfrastruktuuria ja virtaviivaistaa tullimenettelyjä, jotta joukkoja voidaan lähettää viipymättä kaikkialle Eurooppaan, |
| --- | --- |

a j)

lisätään merkittävästi ratkaisevan tärkeään sotilaallisen liikkuvuuden projektiin liittyvien hankkeiden rahoitusta ja nopeutetaan niiden täytäntöönpanoa tiiviissä yhteistyössä Naton kanssa; korostetaan, että on ratkaisevan tärkeää parantaa Euroopan liikenneinfrastruktuuria ja virtaviivaistaa tullimenettelyjä, jotta joukkoja voidaan lähettää viipymättä kaikkialle Eurooppaan,

| a k) | pohditaan unionissa ja yhdessä Naton, asiaankuuluvien EU:n ulkopuolisten maiden ja Ukrainan kanssa Ukrainan turvallisuustakeita, |
| --- | --- |

a k)

pohditaan unionissa ja yhdessä Naton, asiaankuuluvien EU:n ulkopuolisten maiden ja Ukrainan kanssa Ukrainan turvallisuustakeita,

| a l) | kannustetaan EU:n jäsenvaltioita lisäämään puolustusmäärärahojaan ja -investointejaan ja antamaan tunnustusta Naton tavoitteelle käyttää 2 prosenttia BKT:stä puolustukseen, jotta olemassa olevat voimavarojen puutteet korjataan ja EU:n kansalaisten asianmukainen suojelu varmistetaan, kun otetaan huomioon Venäjän aiheuttaman sotilaallisen uhan lisääntyminen unionin lähialueiden läheisyydessä, |
| --- | --- |

a l)

kannustetaan EU:n jäsenvaltioita lisäämään puolustusmäärärahojaan ja -investointejaan ja antamaan tunnustusta Naton tavoitteelle käyttää 2 prosenttia BKT:stä puolustukseen, jotta olemassa olevat voimavarojen puutteet korjataan ja EU:n kansalaisten asianmukainen suojelu varmistetaan, kun otetaan huomioon Venäjän aiheuttaman sotilaallisen uhan lisääntyminen unionin lähialueiden läheisyydessä,

| a m) | kannustetaan vahvistamaan Naton tehostettua läsnäoloa niissä EU:n jäsenvaltioissa, jotka ovat maantieteellisesti lähimpänä hyökkääjävaltio Venäjää ja konfliktia, |
| --- | --- |

a m)

kannustetaan vahvistamaan Naton tehostettua läsnäoloa niissä EU:n jäsenvaltioissa, jotka ovat maantieteellisesti lähimpänä hyökkääjävaltio Venäjää ja konfliktia,

Laajentuminen ja suhteet Euroopan naapurimaihin

| a n) | tunnustetaan, että Länsi-Balkanin yhdentyminen EU:hun on olennaisen tärkeää Euroopan unionin pitkän aikavälin vakauden ja turvallisuuden kannalta, minkä vuoksi parlamentti haluaa antaa kyseisille maille uskottavat jäsenyysnäkymät; kehotetaan lisäämään poliittista ja taloudellista apua unionin kumppaneille Länsi-Balkanilla ja itäisen kumppanuuden maissa ja tiivistämään kauppa- ja turvallisuusyhteistyötä niiden kanssa, myös kemiallisen ja biologisen sodankäynnin sekä säteily- ja ydinsodankäynnin, kyberturvallisuuden ja kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvyn aloilla, osana Euroopan naapuruuspolitiikkaa, |
| --- | --- |

a n)

tunnustetaan, että Länsi-Balkanin yhdentyminen EU:hun on olennaisen tärkeää Euroopan unionin pitkän aikavälin vakauden ja turvallisuuden kannalta, minkä vuoksi parlamentti haluaa antaa kyseisille maille uskottavat jäsenyysnäkymät; kehotetaan lisäämään poliittista ja taloudellista apua unionin kumppaneille Länsi-Balkanilla ja itäisen kumppanuuden maissa ja tiivistämään kauppa- ja turvallisuusyhteistyötä niiden kanssa, myös kemiallisen ja biologisen sodankäynnin sekä säteily- ja ydinsodankäynnin, kyberturvallisuuden ja kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvyn aloilla, osana Euroopan naapuruuspolitiikkaa,

| a o) | tarkastellaan uudelleen Euroopan naapuruuspolitiikkaa, jotta voidaan arvioida perusteellisesti Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan vaikutusta itäisen kumppanuuden puitteissa tehtävään yhteistyöhön; laaditaan lisäksi ehdotuksia siitä, miten suhteita itäisen kumppanuuden maihin voidaan edelleen vahvistaa suoran sotilaallisen hyökkäyksen ja muiden konkreettisten turvallisuusuhkien, kohdennettujen disinformaatiokampanjoiden sekä Venäjän kanssa tapahtuvan yhteenoton taloudellisten ja sosiaalisten seurausten taustaa vasten, mukaan lukien Moldovan ja Georgian EU:hun suuntautuvat pyrkimykset ja näihin liittyvien uudistusten jatkuva edistyminen, |
| --- | --- |

a o)

tarkastellaan uudelleen Euroopan naapuruuspolitiikkaa, jotta voidaan arvioida perusteellisesti Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan vaikutusta itäisen kumppanuuden puitteissa tehtävään yhteistyöhön; laaditaan lisäksi ehdotuksia siitä, miten suhteita itäisen kumppanuuden maihin voidaan edelleen vahvistaa suoran sotilaallisen hyökkäyksen ja muiden konkreettisten turvallisuusuhkien, kohdennettujen disinformaatiokampanjoiden sekä Venäjän kanssa tapahtuvan yhteenoton taloudellisten ja sosiaalisten seurausten taustaa vasten, mukaan lukien Moldovan ja Georgian EU:hun suuntautuvat pyrkimykset ja näihin liittyvien uudistusten jatkuva edistyminen,

| a p) | vahvistetaan unionin diplomaattista läsnäoloa ja sitoutumista maissa, jotka osoittavat kiinnostusta tiiviimpään yhteistyöhön unionin kanssa, erityisesti itäisen kumppanuuden maissa ja Länsi-Balkanin maissa, sekä maissa, joissa Venäjän sekaantuminen uhkaa niiden vakautta, turvallisuutta tai demokratiaa, |
| --- | --- |

a p)

vahvistetaan unionin diplomaattista läsnäoloa ja sitoutumista maissa, jotka osoittavat kiinnostusta tiiviimpään yhteistyöhön unionin kanssa, erityisesti itäisen kumppanuuden maissa ja Länsi-Balkanin maissa, sekä maissa, joissa Venäjän sekaantuminen uhkaa niiden vakautta, turvallisuutta tai demokratiaa,

| a q) | edistetään kiireellisesti unionin laajentumisstrategiaa varmistaen samalla, että laajentumispolitiikalla, liittymisnäkymillä ja liittymisprosessilla edistetään turvallisuutta ja vakautta, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta, taloudellista ja sosiaalista vaurautta sekä ylläpidetään EU:n toiminnan ja sen sisäisen yhteenkuuluvuuden uskottavuus, johdonmukaisuus ja tehokkuus, |
| --- | --- |

a q)

edistetään kiireellisesti unionin laajentumisstrategiaa varmistaen samalla, että laajentumispolitiikalla, liittymisnäkymillä ja liittymisprosessilla edistetään turvallisuutta ja vakautta, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta, taloudellista ja sosiaalista vaurautta sekä ylläpidetään EU:n toiminnan ja sen sisäisen yhteenkuuluvuuden uskottavuus, johdonmukaisuus ja tehokkuus,

Parlamentaarinen valvonta

| a r) | otetaan parlamentti mukaan Euroopan rauhanrahaston, joka on talousarvion ulkopuolinen väline, asianmukaiseen täytäntöönpanoon ja valvontaan; varmistetaan, että parlamentti osallistuu mielekkäästi strategisen kompassin valvontaan, täytäntöönpanoon ja säännölliseen uudelleentarkasteluun; edistetään keskustelua jäsenvaltioiden ministerien kanssa Euroopan parlamentissa aiheista, jotka ovat EU:n nykyisiä painopisteitä; muistutetaan kansallisten parlamenttien tärkeästä roolista jäsenvaltioissa, korostetaan Naton parlamentaarisen yleiskokouksen keskeistä roolia ja kehotetaan vahvistamaan edelleen Euroopan parlamentin suhteita Naton parlamentaariseen yleiskokoukseen, |
| --- | --- |

a r)

otetaan parlamentti mukaan Euroopan rauhanrahaston, joka on talousarvion ulkopuolinen väline, asianmukaiseen täytäntöönpanoon ja valvontaan; varmistetaan, että parlamentti osallistuu mielekkäästi strategisen kompassin valvontaan, täytäntöönpanoon ja säännölliseen uudelleentarkasteluun; edistetään keskustelua jäsenvaltioiden ministerien kanssa Euroopan parlamentissa aiheista, jotka ovat EU:n nykyisiä painopisteitä; muistutetaan kansallisten parlamenttien tärkeästä roolista jäsenvaltioissa, korostetaan Naton parlamentaarisen yleiskokouksen keskeistä roolia ja kehotetaan vahvistamaan edelleen Euroopan parlamentin suhteita Naton parlamentaariseen yleiskokoukseen,

| a s) | korvataan poliittista vastuuvelvollisuutta koskeva yksipuolinen julistus varapuheenjohtajan / korkean edustajan kanssa tehtävällä kahdenvälisellä sopimuksella, jossa esitetään korkean edustajan ja varapuheenjohtajan ja parlamentin välisen suhteen kaikki näkökohdat, |
| --- | --- |

a s)

korvataan poliittista vastuuvelvollisuutta koskeva yksipuolinen julistus varapuheenjohtajan / korkean edustajan kanssa tehtävällä kahdenvälisellä sopimuksella, jossa esitetään korkean edustajan ja varapuheenjohtajan ja parlamentin välisen suhteen kaikki näkökohdat,

Talousarvioasiat

| a t) | pyritään parlamentin kattavaan talousarviotehtävään ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla SEU 14 artiklan 1 kohdan, 16 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan mukaisesti ja erityisesti SEU 42 artiklan 2 kohdan, 45 artiklan ja 46 artiklan nojalla tehtyjen päätösten osalta, |
| --- | --- |

a t)

pyritään parlamentin kattavaan talousarviotehtävään ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla SEU 14 artiklan 1 kohdan, 16 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan mukaisesti ja erityisesti SEU 42 artiklan 2 kohdan, 45 artiklan ja 46 artiklan nojalla tehtyjen päätösten osalta,

| a u) | kannustetaan EU:ta ja sen jäsenvaltioita noudattamaan Versailles’n julistuksessa ilmaistua poliittista tahtoa sekä tukemaan voimakkaasti ja tehostamaan puolustusalan investointivajeiden analyysistä ja siihen perustuvista jatkotoimista 18. toukokuuta 2022 annetun yhteisen tiedonannon tavoitetasoa, jotta voidaan nopeasti korjata tässä tiedonannossa ja puolustuksen koordinoidussa vuotuisessa tarkastelussa havaitut puutteet ja varmistaa samalla todellinen eurooppalainen lisäarvo; arvioidaan asianmukaisesti EU:n tehokasta ja uskottavaa turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa varten tarvittavia unionin yhteisiä rahoitusvälineitä ja samalla tuetaan mahdollisuuksia synergiaan muiden EU:n rahastojen kanssa, kuten Euroopan puolustusrahaston täydentäminen yhteishankintoja käsittelevällä työryhmällä ja yhteisellä hankintamekanismilla, jolloin vahvistetaan EU:n jäsenvaltioiden turvallisuutta, ja varmistetaan riittävä turvallisuus kaikille unionissa, |
| --- | --- |

a u)

kannustetaan EU:ta ja sen jäsenvaltioita noudattamaan Versailles’n julistuksessa ilmaistua poliittista tahtoa sekä tukemaan voimakkaasti ja tehostamaan puolustusalan investointivajeiden analyysistä ja siihen perustuvista jatkotoimista 18. toukokuuta 2022 annetun yhteisen tiedonannon tavoitetasoa, jotta voidaan nopeasti korjata tässä tiedonannossa ja puolustuksen koordinoidussa vuotuisessa tarkastelussa havaitut puutteet ja varmistaa samalla todellinen eurooppalainen lisäarvo; arvioidaan asianmukaisesti EU:n tehokasta ja uskottavaa turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa varten tarvittavia unionin yhteisiä rahoitusvälineitä ja samalla tuetaan mahdollisuuksia synergiaan muiden EU:n rahastojen kanssa, kuten Euroopan puolustusrahaston täydentäminen yhteishankintoja käsittelevällä työryhmällä ja yhteisellä hankintamekanismilla, jolloin vahvistetaan EU:n jäsenvaltioiden turvallisuutta, ja varmistetaan riittävä turvallisuus kaikille unionissa,

| a v) | hyödynnetään täysimääräisesti perussopimusten mukaisia mahdollisuuksia saada rahoitusta unionin talousarviosta, kuten ehdotetaan puolustusalan investointivajeiden analyysistä ja siihen perustuvista jatkotoimista annetussa tiedonannossa, jotta helpotetaan ja tarkistetaan rahoitusmahdollisuuksia monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä ja jotta siten voidaan myöntää lisää varoja EU:n välineitä ja asiaankuuluvia EU:n puolustusalan aloitteita varten; vahvistetaan Euroopan puolustusrahastoa ja lisätään puolustusteollisuuden yhteistyöhankkeiden määrää ja merkitystä; vähennetään tarjouskilpailuun osallistuvien yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, byrokraattista taakkaa; laajennetaan Euroopan rauhanrahastoa ja sotilaallista liikkuvuutta koskevaa hanketta; helpotetaan joukkojen muodostamisen rahoittamista YTPP-operaatioissa, sotilasoperaatioissa ja tositilanneharjoituksissa; pannaan nopeasti täytäntöön komission panoksessa Euroopan puolustukseen ehdotetut toimenpiteet, |
| --- | --- |

a v)

hyödynnetään täysimääräisesti perussopimusten mukaisia mahdollisuuksia saada rahoitusta unionin talousarviosta, kuten ehdotetaan puolustusalan investointivajeiden analyysistä ja siihen perustuvista jatkotoimista annetussa tiedonannossa, jotta helpotetaan ja tarkistetaan rahoitusmahdollisuuksia monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä ja jotta siten voidaan myöntää lisää varoja EU:n välineitä ja asiaankuuluvia EU:n puolustusalan aloitteita varten; vahvistetaan Euroopan puolustusrahastoa ja lisätään puolustusteollisuuden yhteistyöhankkeiden määrää ja merkitystä; vähennetään tarjouskilpailuun osallistuvien yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, byrokraattista taakkaa; laajennetaan Euroopan rauhanrahastoa ja sotilaallista liikkuvuutta koskevaa hanketta; helpotetaan joukkojen muodostamisen rahoittamista YTPP-operaatioissa, sotilasoperaatioissa ja tositilanneharjoituksissa; pannaan nopeasti täytäntöön komission panoksessa Euroopan puolustukseen ehdotetut toimenpiteet,

| a w) | varmistetaan, että vuoden 2023 talousarvioesitys sisältää asianmukaiset määrärahat Euroopan puolustusvirastolle, EU:n satelliittikeskukselle, PRY:lle ja suunnitellulle EU:n nopealle toimintakyvylle YUTP:n talousarviosta ja saman osaston ja tarvittaessa muiden osastojen määrärahoista edellä mainittujen kannustimien rahoittamiseksi perussopimuksen mukaisesti, |
| --- | --- |

a w)

varmistetaan, että vuoden 2023 talousarvioesitys sisältää asianmukaiset määrärahat Euroopan puolustusvirastolle, EU:n satelliittikeskukselle, PRY:lle ja suunnitellulle EU:n nopealle toimintakyvylle YUTP:n talousarviosta ja saman osaston ja tarvittaessa muiden osastojen määrärahoista edellä mainittujen kannustimien rahoittamiseksi perussopimuksen mukaisesti,

| a x) | virtaviivaistetaan ja koordinoidaan jäsenvaltioiden ilmoittamia, puolustusmenojen lisäämiseksi toteuttamia toimia ja kehitetään nopeasti yhteinen komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon suunnitelma EU:n yhteisistä sotilasjärjestelmähankinnoista, jotta saavutetaan mahdollisimman suuri johdonmukaisuus ja vaikutus Euroopan yhteiseen turvallisuuteen ja jotta vältetään päällekkäisyyttä ja pirstaloitumista, |
| --- | --- |

a x)

virtaviivaistetaan ja koordinoidaan jäsenvaltioiden ilmoittamia, puolustusmenojen lisäämiseksi toteuttamia toimia ja kehitetään nopeasti yhteinen komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon suunnitelma EU:n yhteisistä sotilasjärjestelmähankinnoista, jotta saavutetaan mahdollisimman suuri johdonmukaisuus ja vaikutus Euroopan yhteiseen turvallisuuteen ja jotta vältetään päällekkäisyyttä ja pirstaloitumista,

| a y) | parannetaan Euroopan puolustusteollisuuden rahoitusmahdollisuuksia poistamalla puolustustarvikkeet Euroopan investointipankin soveltamisalan ulkopuolelle jäävien toimien luettelosta, |
| --- | --- |

a y)

parannetaan Euroopan puolustusteollisuuden rahoitusmahdollisuuksia poistamalla puolustustarvikkeet Euroopan investointipankin soveltamisalan ulkopuolelle jäävien toimien luettelosta,

Ukraina

| a z) | toimitetaan viipymättä aseita Ukrainan viranomaisten ilmaisemien tarpeiden mukaisesti erityisesti Euroopan rauhanrahaston ja logistisen tuen välitysjärjestelmän kautta sekä jäsenvaltioiden Ukrainan kanssa tekemien kahdenvälisten sopimusten mukaisesti, |
| --- | --- |

a z)

toimitetaan viipymättä aseita Ukrainan viranomaisten ilmaisemien tarpeiden mukaisesti erityisesti Euroopan rauhanrahaston ja logistisen tuen välitysjärjestelmän kautta sekä jäsenvaltioiden Ukrainan kanssa tekemien kahdenvälisten sopimusten mukaisesti,

| b a) | pannaan merkille, että Versailles’n julkilausumassa tunnustetaan Ukrainan EU-pyrkimykset ja sen EU-jäsenyyshakemus ja myönnetään sille EU:n ehdokasvaltion asema selkeänä poliittisena osoituksena solidaarisuudesta Ukrainan kansaa kohtaan, |
| --- | --- |

b a)

pannaan merkille, että Versailles’n julkilausumassa tunnustetaan Ukrainan EU-pyrkimykset ja sen EU-jäsenyyshakemus ja myönnetään sille EU:n ehdokasvaltion asema selkeänä poliittisena osoituksena solidaarisuudesta Ukrainan kansaa kohtaan,

| b b) | vahvistetaan, että Ukrainalla, kuten kaikilla muillakin mailla, on täysivaltainen oikeus päättää poliittisista liittoumistaan ja taloudellisesta yhdentymisestään itsenäisesti ilman kolmannen maan puuttumista, |
| --- | --- |

b b)

vahvistetaan, että Ukrainalla, kuten kaikilla muillakin mailla, on täysivaltainen oikeus päättää poliittisista liittoumistaan ja taloudellisesta yhdentymisestään itsenäisesti ilman kolmannen maan puuttumista,

| b c) | tuetaan Venäjän Ukrainassa tekemien sotarikosten tutkintaa muun muassa vaatimalla erityisen YK:n erityistuomioistuimen perustamista; varmistetaan, että sotarikoksiin ja ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneet saatetaan vastuuseen, ja kehotetaan unionia ja sen jäsenvaltioita auttamaan Ukrainaa sen kansainvälisessä sotarikostutkinnassa, |
| --- | --- |

b c)

tuetaan Venäjän Ukrainassa tekemien sotarikosten tutkintaa muun muassa vaatimalla erityisen YK:n erityistuomioistuimen perustamista; varmistetaan, että sotarikoksiin ja ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneet saatetaan vastuuseen, ja kehotetaan unionia ja sen jäsenvaltioita auttamaan Ukrainaa sen kansainvälisessä sotarikostutkinnassa,

Pakotteet

| b d) | varmistetaan EU:n pakotteiden ja niiden täytäntöönpanon kattava seuranta ja annetaan jäsenvaltioille ohjeita näiden pakotteiden asianmukaisesta täytäntöönpanosta ja sen valvonnasta; määrätään toissijaisia pakotteita yhteisöille ja EU:n ulkopuolisille maille, jotka aktiivisesti tukevat ja auttavat Venäjään kohdistuvien EU:n pakotteiden kiertämistä; tehdään yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa, jotta voidaan arvioida yksityiskohtaisesti pakotteiden tähänastisia vaikutuksia Venäjään; pyritään tavoittamaan EU:n ulkopuoliset maat ja erityisesti EU:n ehdokasmaat ja kannustetaan niitä noudattamaan paremmin EU:n asettamia rajoittavia toimenpiteitä, |
| --- | --- |

b d)

varmistetaan EU:n pakotteiden ja niiden täytäntöönpanon kattava seuranta ja annetaan jäsenvaltioille ohjeita näiden pakotteiden asianmukaisesta täytäntöönpanosta ja sen valvonnasta; määrätään toissijaisia pakotteita yhteisöille ja EU:n ulkopuolisille maille, jotka aktiivisesti tukevat ja auttavat Venäjään kohdistuvien EU:n pakotteiden kiertämistä; tehdään yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa, jotta voidaan arvioida yksityiskohtaisesti pakotteiden tähänastisia vaikutuksia Venäjään; pyritään tavoittamaan EU:n ulkopuoliset maat ja erityisesti EU:n ehdokasmaat ja kannustetaan niitä noudattamaan paremmin EU:n asettamia rajoittavia toimenpiteitä,

| b e) | vahvistetaan komission valmiuksia panna täytäntöön rajoittavia toimenpiteitä ja julkaista viikoittain keskeisiä tilastoja, |
| --- | --- |

b e)

vahvistetaan komission valmiuksia panna täytäntöön rajoittavia toimenpiteitä ja julkaista viikoittain keskeisiä tilastoja,

| b f) | puututaan Kremliin sidoksissa oleviin henkilöihin kohdistuvien kohdennettujen pakotteiden täytäntöönpanon eri tasoihin eri jäsenvaltioissa ja vaikutetaan niihin jäsenvaltioihin, jotka eivät ole vielä toimineet näin, jotta Ukrainalle voidaan antaa kaikkea tarvittavaa sotilaallista, taloudellista ja humanitaarista apua ja asettaa Venäjän kaasun, öljyn ja hiilen tuontia koskeva täydellinen kielto, |
| --- | --- |

b f)

puututaan Kremliin sidoksissa oleviin henkilöihin kohdistuvien kohdennettujen pakotteiden täytäntöönpanon eri tasoihin eri jäsenvaltioissa ja vaikutetaan niihin jäsenvaltioihin, jotka eivät ole vielä toimineet näin, jotta Ukrainalle voidaan antaa kaikkea tarvittavaa sotilaallista, taloudellista ja humanitaarista apua ja asettaa Venäjän kaasun, öljyn ja hiilen tuontia koskeva täydellinen kielto,

| b g) | ryhdytään diplomaattisiin toimiin kaikissa niissä valtioissa, jotka pidättäytyivät äänestämästä tai äänestivät YK:n yleiskokouksen päätöslauselmia vastaan, jotta voidaan selvittää Venäjän hyökkäyksen vakavuutta ja kansainvälisen yhteisön yksimielisen vastauksen tarpeellisuutta, |
| --- | --- |

b g)

ryhdytään diplomaattisiin toimiin kaikissa niissä valtioissa, jotka pidättäytyivät äänestämästä tai äänestivät YK:n yleiskokouksen päätöslauselmia vastaan, jotta voidaan selvittää Venäjän hyökkäyksen vakavuutta ja kansainvälisen yhteisön yksimielisen vastauksen tarpeellisuutta,

| b h) | noudatetaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa Venäjän federaatioon ja luovutaan kaikesta valikoivasta kanssakäymisestä Venäjän kanssa Venäjän poliittisten eliittien järjestämien ja venäläisten joukkojen, niiden puolesta toimivien tahojen ja palkkasotureiden Ukrainassa ja muualla aiheuttamien julmuuksien ja sotarikosten vuoksi; asetetaan näistä teoista vastuussa olevat päätöksentekijät syytteeseen ja tuodaan heidät kansainvälisen oikeuden eteen; |
| --- | --- |

b h)

noudatetaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa Venäjän federaatioon ja luovutaan kaikesta valikoivasta kanssakäymisestä Venäjän kanssa Venäjän poliittisten eliittien järjestämien ja venäläisten joukkojen, niiden puolesta toimivien tahojen ja palkkasotureiden Ukrainassa ja muualla aiheuttamien julmuuksien ja sotarikosten vuoksi; asetetaan näistä teoista vastuussa olevat päätöksentekijät syytteeseen ja tuodaan heidät kansainvälisen oikeuden eteen;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0039.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0040.

(3)  EUVL L 102, 24.3.2021, s. 14.

(4)  EUVL C 263, 25.7.2018, s. 125.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0121.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0099.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0052.

(8)  EUVL L 161, 29.5.2014, s. 3.

(9)  EUVL L 149, 30.4.2021, s. 10.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 7. kesäkuuta 2022

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/148 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/148

---

P9_TA(2022)0220

Jäsenen nimittäminen Euroopan syyttäjänviraston valintalautakuntaan

Euroopan parlamentin päätös 7. kesäkuuta 2022 Margreet Fröbergin nimittämisestä tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun valintalautakuntaan (2022/2043(INS))

(2022/C 493/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdan (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdan (1),

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ehdotuksen (B9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ehdotuksen (B9-0290/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen,

| A. | katsoo Margreet Fröbergin täyttävän neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdassa asetetut ehdot; |
| --- | --- |

A.

katsoo Margreet Fröbergin täyttävän neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdassa asetetut ehdot;

| 1. | ehdottaa, että Margreet Fröberg nimitetään valintalautakunnan jäseneksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1.

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/149

---

P9_TA(2022)0221

Galileo- ja GPS-satelliittinavigointijärjestelmien ja niihin liittyvien sovellusten edistämistä, tarjontaa ja käyttöä koskevan sopimuksen uusiminen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. kesäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Amerikan yhdysvaltojen välisen Galileo- ja GPS-satelliittinavigointijärjestelmien ja niihin liittyvien sovellusten edistämistä, tarjontaa ja käyttöä koskevan sopimuksen uusimisesta (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE))

(Hyväksyntä)

(2022/C 493/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06531/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06531/2022),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 189 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0147/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 189 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0147/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A9-0153/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A9-0153/2022),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen uusimiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

Keskiviikko 8. kesäkuuta 2022

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/150 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/150

---

P9_TA(2022)0227

Europolin toimeksiannon vahvistaminen: SIS-järjestelmään tallennetut kuulutukset ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä annetun asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta Europolin tallentamien kuulutusten osalta (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 493/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0791), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0791),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0394/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0394/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 30. maaliskuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 30. maaliskuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0287/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0287/2021),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0350

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/151 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/151

---

P9_TA(2022)0228

EU:n ja Mauritanian välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus ja sen täytäntöönpanopöytäkirja ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanosta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE))

(Hyväksyntä)

(2022/C 493/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanosta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (12208/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanosta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (12208/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen (12446/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen (12446/2021),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0419/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0419/2021),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä päätökseksi (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä päätökseksi (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0148/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0148/2022),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Mauritanian islamilaisen tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kyseisen päivän hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0229.

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/152 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/152

---

P9_TA(2022)0229

EU:n ja Mauritanian välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus ja sen täytäntöönpanopöytäkirja (päätöslauselma)

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 8. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja kyseisen sopimuksen täytäntöönpanosta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE))

(2022/C 493/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi 12208/2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi 12208/2021,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan, jonka voimassaolo päättyy 15 päivänä marraskuuta 2021, voimassaolon jatkamisesta Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välillä kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä 25 päivänä tammikuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2021/99 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan, jonka voimassaolo päättyy 15 päivänä marraskuuta 2021, voimassaolon jatkamisesta Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välillä kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä 25 päivänä tammikuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2021/99 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja kyseisen sopimuksen täytäntöönpanosta tehdyn pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta 11 päivänä marraskuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2021/2123 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja kyseisen sopimuksen täytäntöönpanosta tehdyn pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta 11 päivänä marraskuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2021/2123 (2),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2022 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (3) esityksestä päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2022 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (3) esityksestä päätökseksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen, joka tuli voimaan 8. elokuuta 2008 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen, joka tuli voimaan 8. elokuuta 2008 (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen (5),

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti kestävää sinistä taloutta: kalastuksen ja vesiviljelyn merkitys” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti kestävää sinistä taloutta: kalastuksen ja vesiviljelyn merkitys” (6),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0419/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0419/2021),

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2000 tehdyn Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (7) (Cotonoun sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2000 tehdyn Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (7) (Cotonoun sopimus),

| — | ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) julkaisun vuodelta 2015 ”Voluntary Guidelines for Securing Sustainable Small-Scale Fisheries in the Context of Food Security and Poverty Eradication”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) julkaisun vuodelta 2015 ”Voluntary Guidelines for Securing Sustainable Small-Scale Fisheries in the Context of Food Security and Poverty Eradication”,

| — | ottaa huomioon FAO:n työryhmän vuoden 2020 yhteenvetokertomuksen Luoteis-Afrikan edustalla elävien pienten pelagisten kalojen arvioinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAO:n työryhmän vuoden 2020 yhteenvetokertomuksen Luoteis-Afrikan edustalla elävien pienten pelagisten kalojen arvioinnista,

| — | ottaa huomioon yhteisen kalastuspolitiikan ja erityisesti sen ulkoisen ulottuvuuden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen kalastuspolitiikan ja erityisesti sen ulkoisen ulottuvuuden,

| — | ottaa huomioon YK:n merioikeusyleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n merioikeusyleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklassa vahvistetun EU:n sitoumuksen kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklassa vahvistetun EU:n sitoumuksen kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta,

| — | ottaa huomioon komission etu- ja jälkikäteisarvion edellisestä sopimuksesta ja pöytäkirjasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission etu- ja jälkikäteisarvion edellisestä sopimuksesta ja pöytäkirjasta,

| — | ottaa huomioon Mauritanian islamilaisen tasavallan ja Euroopan unionin välillä allekirjoitettua kalastussopimusta käsittelevän yhteisen tiedekomitean 10.–12. helmikuuta 2021 pidetyn ylimääräisen kokouksen antaman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mauritanian islamilaisen tasavallan ja Euroopan unionin välillä allekirjoitettua kalastussopimusta käsittelevän yhteisen tiedekomitean 10.–12. helmikuuta 2021 pidetyn ylimääräisen kokouksen antaman raportin,

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan ja kehitysvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan ja kehitysvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0154/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0154/2022),

| A. | katsoo, että kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten täytäntöönpanon on oltava parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen mukaista, jotta voidaan varmistaa kestävä kalastustoiminta, jossa käytetään ainoastaan kumppanimaassa sallittuja ylijäämäsaaliita; katsoo, että alakohtaisella tuella olisi edistettävä kalastusalan kestävää kehitystä erityisesti tukemalla pienimuotoista kalastusta ja vahvistamalla samalla paikallista elintarviketurvaa ja paikallisyhteisöjä; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten täytäntöönpanon on oltava parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen mukaista, jotta voidaan varmistaa kestävä kalastustoiminta, jossa käytetään ainoastaan kumppanimaassa sallittuja ylijäämäsaaliita; katsoo, että alakohtaisella tuella olisi edistettävä kalastusalan kestävää kehitystä erityisesti tukemalla pienimuotoista kalastusta ja vahvistamalla samalla paikallista elintarviketurvaa ja paikallisyhteisöjä;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välinen ensimmäinen kalastusta koskeva sopimus tehtiin vuonna 1987 ja että viimeisimmän täytäntöönpanopöytäkirjan, joka oli alun perin voimassa vuosina 2015–2019, voimassaoloaikaa pidennettiin kaksi kertaa yhdellä vuodella ja että voimassaoloaika päättyi 15. marraskuuta 2021; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välinen ensimmäinen kalastusta koskeva sopimus tehtiin vuonna 1987 ja että viimeisimmän täytäntöönpanopöytäkirjan, joka oli alun perin voimassa vuosina 2015–2019, voimassaoloaikaa pidennettiin kaksi kertaa yhdellä vuodella ja että voimassaoloaika päättyi 15. marraskuuta 2021;

| C. | ottaa huomioon, että unioni ja Mauritania pääsivät 28. heinäkuuta 2021 sopimukseen uudesta kestävää kalastusta koskevasta kumppanuussopimuksesta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että unioni ja Mauritania pääsivät 28. heinäkuuta 2021 sopimukseen uudesta kestävää kalastusta koskevasta kumppanuussopimuksesta;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja Afrikan maat ovat allekirjoittaneet useita kestävää kalastusta koskevia kumppanuussopimuksia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja Afrikan maat ovat allekirjoittaneet useita kestävää kalastusta koskevia kumppanuussopimuksia;

| E. | ottaa huomioon, että uusi pöytäkirja on voimassa viisi vuotta, että se tarjoaa samanlaiset kalastusmahdollisuudet kuin edellinen pöytäkirja ja että unionin taloudellinen korvaus mahdollisuudesta kalastaa on 57,5 miljoonaa euroa vuodessa ja sen osuus alakohtaisesta tuesta on yhteensä 16,5 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että uusi pöytäkirja on voimassa viisi vuotta, että se tarjoaa samanlaiset kalastusmahdollisuudet kuin edellinen pöytäkirja ja että unionin taloudellinen korvaus mahdollisuudesta kalastaa on 57,5 miljoonaa euroa vuodessa ja sen osuus alakohtaisesta tuesta on yhteensä 16,5 miljoonaa euroa;

| F. | ottaa huomioon, että Mauritanian kanssa tehty kalastusta koskeva kumppanuussopimus on EU:n laaja-alaisin monilajisopimus; ottaa huomioon, että se tarjoaa kalastusmahdollisuuksia kymmenen jäsenvaltion aluksille, joilla kalastetaan pohjakalalajeja ja pelagisia lajeja, jotka tonnikalan tavoin vaeltavat laajasti, YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklassa määritellyn saatavilla olevan ylijäämän rajoissa ottaen huomioon Mauritanian kalastuslaivastojen kalastuskapasiteetti; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Mauritanian kanssa tehty kalastusta koskeva kumppanuussopimus on EU:n laaja-alaisin monilajisopimus; ottaa huomioon, että se tarjoaa kalastusmahdollisuuksia kymmenen jäsenvaltion aluksille, joilla kalastetaan pohjakalalajeja ja pelagisia lajeja, jotka tonnikalan tavoin vaeltavat laajasti, YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklassa määritellyn saatavilla olevan ylijäämän rajoissa ottaen huomioon Mauritanian kalastuslaivastojen kalastuskapasiteetti;

| G. | ottaa huomioon, että pienten pelagisten kantojen, erityisesti sardinellan, liikakalastus ja niiden jalostaminen kalajauhoksi ja kalaöljyksi aiheuttavat valtavia vahinkoja paikallisille vesille, esimerkiksi jätevesien aiheuttaman pilaantumisen vuoksi, mutta myös paikallisväestön elintarviketurvalle koko Länsi-Afrikan alueella; ottaa huomioon, että Mauritania sitoutui vuonna 2017 vähentämään kalajauhon ja kalaöljyn tuotantoa ja lopettamaan sen asteittain vuoteen 2020 mennessä; ottaa huomioon, että vuodesta 2010 lähtien niiden tuotanto on kolminkertaistunut ja että Mauritaniassa ja sen naapurimaissa on laajennettu kalajauhotehtaita; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että pienten pelagisten kantojen, erityisesti sardinellan, liikakalastus ja niiden jalostaminen kalajauhoksi ja kalaöljyksi aiheuttavat valtavia vahinkoja paikallisille vesille, esimerkiksi jätevesien aiheuttaman pilaantumisen vuoksi, mutta myös paikallisväestön elintarviketurvalle koko Länsi-Afrikan alueella; ottaa huomioon, että Mauritania sitoutui vuonna 2017 vähentämään kalajauhon ja kalaöljyn tuotantoa ja lopettamaan sen asteittain vuoteen 2020 mennessä; ottaa huomioon, että vuodesta 2010 lähtien niiden tuotanto on kolminkertaistunut ja että Mauritaniassa ja sen naapurimaissa on laajennettu kalajauhotehtaita;

| H. | katsoo, että vankat tieteelliset tiedot, tehokkaat seuranta- ja valvontajärjestelmät sekä saaliita ja kalastuslisenssejä koskeva avoimuus ovat tarpeen, jotta rannikkovaltiot voivat määrittää käytettävissä olevan ylijäämän pienten pelagisten lajien yhteisistä kannoista ja varmistaa, että kantojen hoitopäätökset voidaan tehdä niin, että kantoja pyydetään tieteellisten rajojen puitteissa; ottaa huomioon, että Mauritanian pienten pelagisten lajien hoidon osalta yhteisen tiedekomitean ylimääräisestä kokouksesta vuonna 2021 laaditussa raportissa tuettiin lisätoimenpiteitä pyyntiponnistusten vähentämiseksi maan 15 meripeninkulman kalastusvyöhykkeellä, kuten kiintiöiden käyttöönottoa kalakannoille, jotka on tieteellisesti vahvistettu liikakalastetuiksi; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että vankat tieteelliset tiedot, tehokkaat seuranta- ja valvontajärjestelmät sekä saaliita ja kalastuslisenssejä koskeva avoimuus ovat tarpeen, jotta rannikkovaltiot voivat määrittää käytettävissä olevan ylijäämän pienten pelagisten lajien yhteisistä kannoista ja varmistaa, että kantojen hoitopäätökset voidaan tehdä niin, että kantoja pyydetään tieteellisten rajojen puitteissa; ottaa huomioon, että Mauritanian pienten pelagisten lajien hoidon osalta yhteisen tiedekomitean ylimääräisestä kokouksesta vuonna 2021 laaditussa raportissa tuettiin lisätoimenpiteitä pyyntiponnistusten vähentämiseksi maan 15 meripeninkulman kalastusvyöhykkeellä, kuten kiintiöiden käyttöönottoa kalakannoille, jotka on tieteellisesti vahvistettu liikakalastetuiksi;

| I. | ottaa huomioon, että uuden pöytäkirjan mukainen alakohtainen tuki suunnataan kahdeksalle toiminta-alalle; ottaa huomioon, että näihin sisältyvät muun muassa pienimuotoisen kalastuksen ja rannikkoyhteisöjen tukeminen, tieteellisen tutkimuksen vahvistaminen, valvonta- ja tarkkailutoimien vahvistaminen sekä Mauritanian viranomaisille annettava tekninen tuki; ottaa huomioon, että sekakomitea hyväksyy tämän tuen käyttöä koskevan monivuotisen alakohtaisen ohjelman; ottaa huomioon, että Mauritanian viranomaisilla on velvollisuus toimittaa loppukertomus alakohtaisen tuen täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että uuden pöytäkirjan mukainen alakohtainen tuki suunnataan kahdeksalle toiminta-alalle; ottaa huomioon, että näihin sisältyvät muun muassa pienimuotoisen kalastuksen ja rannikkoyhteisöjen tukeminen, tieteellisen tutkimuksen vahvistaminen, valvonta- ja tarkkailutoimien vahvistaminen sekä Mauritanian viranomaisille annettava tekninen tuki; ottaa huomioon, että sekakomitea hyväksyy tämän tuen käyttöä koskevan monivuotisen alakohtaisen ohjelman; ottaa huomioon, että Mauritanian viranomaisilla on velvollisuus toimittaa loppukertomus alakohtaisen tuen täytäntöönpanosta;

| J. | ottaa huomioon, että uudella pöytäkirjalla perustetaan uusi koordinointielin (cellule de coordination), joka tukee ohjelmassa määriteltyjen hankkeiden toteuttamista ja joka on vastuussa sekakomitean päätösten seurannasta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että uudella pöytäkirjalla perustetaan uusi koordinointielin (cellule de coordination), joka tukee ohjelmassa määriteltyjen hankkeiden toteuttamista ja joka on vastuussa sekakomitean päätösten seurannasta;

| K. | ottaa huomioon, että uuden pöytäkirjan 7 artiklan mukaan unioni ja Mauritania voivat tarkistaa kalastusmahdollisuuksia kolmantena täytäntöönpanovuonna ottamalla huomioon kalastusalueen varojen kestävyyden ja mukauttamalla EU:n taloudellista osallistumista; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että uuden pöytäkirjan 7 artiklan mukaan unioni ja Mauritania voivat tarkistaa kalastusmahdollisuuksia kolmantena täytäntöönpanovuonna ottamalla huomioon kalastusalueen varojen kestävyyden ja mukauttamalla EU:n taloudellista osallistumista;

| L. | ottaa huomioon, että uudella pöytäkirjalla otetaan käyttöön luokan 6 alusten (pelagiset pakastustroolarit) omistajille erisuuruiset maksut, jotka vastaavat paremmin kunkin kalastetun pelagisen lajin markkina-arvoa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että uudella pöytäkirjalla otetaan käyttöön luokan 6 alusten (pelagiset pakastustroolarit) omistajille erisuuruiset maksut, jotka vastaavat paremmin kunkin kalastetun pelagisen lajin markkina-arvoa;

| M. | ottaa huomioon, että uuden sopimuksen 3 artiklassa todetaan, että EU:n laivaston on voitava hyötyä samoista kalastusta ja kalavarojen käyttöä koskevista teknisistä ehdoista kuin kaikkien muidenkin laivastojen; ottaa huomioon, että samassa artiklassa edellytetään tietojenvaihdon tehostamista ja velvoitetaan Mauritania julkistamaan kaikki sopimukset, jotka mahdollistavat ulkomaisten alusten pääsyn sen kalastusalueelle; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että uuden sopimuksen 3 artiklassa todetaan, että EU:n laivaston on voitava hyötyä samoista kalastusta ja kalavarojen käyttöä koskevista teknisistä ehdoista kuin kaikkien muidenkin laivastojen; ottaa huomioon, että samassa artiklassa edellytetään tietojenvaihdon tehostamista ja velvoitetaan Mauritania julkistamaan kaikki sopimukset, jotka mahdollistavat ulkomaisten alusten pääsyn sen kalastusalueelle;

| N. | ottaa huomioon, että uudella pöytäkirjalla muutetaan ja laajennetaan EU:n alusten pienten pelagisten lajien kalastusaluetta; ottaa huomioon, että pöytäkirjan 9 artiklassa edellytetään, että Mauritania laatii kuuden kuukauden kuluessa pöytäkirjan täytäntöönpanosta pienten pelagisten lajien kalastusta koskevan kestävän hoitosuunnitelman, jota sovelletaan kaikkiin Mauritanian vesillä kalastaviin laivastoihin uuden kalastusalueen perustamisen edellytyksenä; ottaa huomioon, että unionin rahoitusosuudesta 7,5 miljoonaa euroa edellyttää, että sekakomitea hyväksyy tämän hoitosuunnitelman; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että uudella pöytäkirjalla muutetaan ja laajennetaan EU:n alusten pienten pelagisten lajien kalastusaluetta; ottaa huomioon, että pöytäkirjan 9 artiklassa edellytetään, että Mauritania laatii kuuden kuukauden kuluessa pöytäkirjan täytäntöönpanosta pienten pelagisten lajien kalastusta koskevan kestävän hoitosuunnitelman, jota sovelletaan kaikkiin Mauritanian vesillä kalastaviin laivastoihin uuden kalastusalueen perustamisen edellytyksenä; ottaa huomioon, että unionin rahoitusosuudesta 7,5 miljoonaa euroa edellyttää, että sekakomitea hyväksyy tämän hoitosuunnitelman;

| O. | ottaa huomioon, että uusi pöytäkirja antaa EU:n aluksille mahdollisuuden purkaa saaliinsa Mauritanian satamien ulkopuolella poikkeuksellisissa olosuhteissa, mikä on Mauritaniassa toimivien EU:n kalastusalusten pitkäaikainen pyyntö; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että uusi pöytäkirja antaa EU:n aluksille mahdollisuuden purkaa saaliinsa Mauritanian satamien ulkopuolella poikkeuksellisissa olosuhteissa, mikä on Mauritaniassa toimivien EU:n kalastusalusten pitkäaikainen pyyntö;

| P. | ottaa huomioon, että komission edellisestä pöytäkirjasta tekemässä arvioinnissa kehotettiin luomaan alueellinen hallintakehys pienten pelagisten lajien yhteisten kantojen ja senegalinkummelin yhteisten kantojen hyödyntämiseksi, kuten YK:n merioikeusyleissopimuksen 63 artiklassa edellytetään; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että komission edellisestä pöytäkirjasta tekemässä arvioinnissa kehotettiin luomaan alueellinen hallintakehys pienten pelagisten lajien yhteisten kantojen ja senegalinkummelin yhteisten kantojen hyödyntämiseksi, kuten YK:n merioikeusyleissopimuksen 63 artiklassa edellytetään;

| 1. | pitää myönteisenä, että unionin ja Mauritanian välillä on tehty uusi kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus ja pöytäkirja, joiden tarkoituksena on parantaa ja nykyaikaistaa nykyistä sopimusta; pitää myönteisenä, että jatkossa pöytäkirjaa ei enää tarvitse jatkaa tai että jatkaminen lopetetaan, jos se ei ole ehdottoman välttämätöntä, Euroopan laivastoa vahingoittamatta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myös myönteisenä kumppanuussopimuksen muuttamista täysimittaiseksi kestävää kalastusta koskevaksi kumppanuussopimukseksi ja huomauttaa, että tämäntyyppiset sopimukset muodostavat hyvän perustan valtamerten hallinnointia ja kalakantojen kestävää hoitoa koskevalle yhteistyölle; korostaa, että on tärkeää varmistaa, että yhteisessä kalastuspolitiikassa vahvistetut kestävän hoidon periaatteet otetaan huomioon unionin kalastussopimuksissa, myös niiden täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | huomauttaa, että sopimus vahvistaa ympäristö-, talous-, sosiaali-, hallinto- ja tiedeyhteistyötä kestävän kalastuksen edistämiseksi, valtamerten hallinnoinnin parantamiseksi, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi, kalastustoiminnan seuraamiseksi ja valvomiseksi ja edistää sekä sopimuksen avointa täytäntöönpanoa että työpaikkojen luomista kalastusalan työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuoden 2007 yleissopimuksen (N:o 188) mukaisesti; korostaa, että kumppanuuden on tarjottava takuita ja suojelua kaikille EU:n alusten työntekijöille; korostaa reilun kilpailun merkitystä kaikille Mauritanian vesillä toimiville kalastajille; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnustaa uuden sopimuksen ja pöytäkirjan merkityksen EU:n laivaston huomattavien kalastusmahdollisuuksien kannalta ja alustana unionin ja Mauritanian väliselle jatkuvalle jäsennellylle yhteistyölle erityisesti kestävän kalastuksenhoidon alalla ja Euroopan laivaston säilyttämiselle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Mauritaniaa varmistamaan, että pieniä pelagisia lajeja ei kalasteta liikaa, ja lopettamaan ja poistamaan asteittain Mauritanian kalajauho- ja kalaöljyteollisuuden kielteiset vaikutukset; kehottaa EU:ta edistämään kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen puitteissa näiden tavoitteiden saavuttamista; toteaa, että kalaa olisi käytettävä ensisijaisesti ihmisravinnoksi eikä elintarviketeollisuuden raaka-aineena ja että on tärkeää, että paikallisviranomaiset otetaan mukaan ja tekevät tätä koskevaa yhteistyötä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | suhtautuu myönteisesti uuden pöytäkirjan vaatimukseen siitä, että Mauritanian on julkaistava pienten pelagisten lajien kestävää hoitoa koskeva suunnitelma, jota sovelletaan kaikkiin Mauritanian vesillä kalastaviin aluksiin; kehottaa Mauritaniaa hyödyntämään yhteisen tiedekomitean ylimääräisen kokouksen 2021 raportin päätelmiä ja soveltamaan tarvittaessa tieteeseen perustuvaa ennalta varautuvaa lähestymistapaa tällaista suunnitelmaa laatiessaan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että osapuolet ovat sitoutuneet edistämään kalastuksenhoitoa siten, että alueella toimivia eri laivastoja ei syrjitä, ja että unionin alusten olisi voitava saada asianmukainen osuus kalavarojen ylijäämästä parhaan käytettävissä olevan tieteellisen neuvonnan mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu myönteisesti uuden sopimuksen ja pöytäkirjan avoimuutta ja syrjimättömyyttä koskeviin lausekkeisiin ja kehottaa komissiota varmistamaan, että nämä lausekkeet pannaan täysimääräisesti täytäntöön ja että niitä noudatetaan kaikilta osin; panee merkille, että avoimuussäännöt sisältyivät jo aiempaan sopimukseen, mutta niitä ei noudatettu täysimääräisesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vaatii Mauritaniaa ilmoittamaan komissiolle kaikista julkisista ja yksityisistä sopimuksista kalastusalueellaan toimivien ulkomaisten alusten, myös kolmansien maiden alusten, kanssa, ja sisällyttämään nämä tiedot vuosikertomukseen, jonka komissio toimittaa parlamentille; ilmaisee huolensa siitä, että Mauritania ei ole tähän mennessä julkaissut joitakin kalastussopimuksia kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille pöytäkirjan edellyttämien tietojen vaihdon, joka koskee kertomuksia Mauritanian vesillä toimivien ulkomaisten laivastojen ja ulkomaisessa omistuksessa olevien kotimaisten laivastojen toiminnasta; kehottaa Mauritaniaa toimittamaan komissiolle täydelliset tiedot kaikista sen vesillä toimivista aluksista selkeässä ja käyttäjäystävällisessä muodossa, jotta voidaan muodostaa yleiskuva kokonaispyyntiponnistuksesta, lajikohtaisista saaliista ja kalakantojen tilasta; kehottaa Mauritaniaa asettamaan nämä tiedot julkisesti saataville; toteaa, että tämä on edellytys ”ylijäämän” laskemiseksi YK:n merioikeusyleissopimuksen hengessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää myönteisenä, että Mauritania on julkaissut ensimmäisen kertomuksen kalastuksen avoimuutta koskevasta aloitteesta; panee merkille, että kertomus perustuu kalenterivuoden 2018 tietoihin; kehottaa Mauritaniaa julkaisemaan tuoreempia tietoja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ilmaisee huolensa lippuvaltion vaihtamiskäytännöstä erityisesti Mauritanian vesillä ja yleisesti alueella; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ottaa huomioon, että unionilla on Luoteis-Afrikassa voimassa olevien kalastuskumppanuussopimusten ja kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten verkosto huomioon ottaen oma roolinsa rohkaistaessa Mauritaniaa ja sen naapurimaita tehostamaan yhteistyötään yhteisten kantojen hoidossa ja erityisesti yksilöimään kalakannat ja kalastusmahdollisuudet, kuten paikallisen elintarviketurvan kannalta tärkeät kannat; korostaa erityisesti, että unionin on tärkeää toimia aktiivisesti kumppaneidensa kanssa alueella, jotta voidaan varmistaa kestävät hoitopäätökset asiaankuuluvissa alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä; kehottaa EU:ta, Mauritaniaa ja naapurimaita tukemaan yhteisiä kantoja koskevan kattavan alueellisen hoitokehyksen täytäntöönpanoa perustamalla näille kannoille alueellisen kalastuksenhoitojärjestön ja käynnistämällä kansainvälisen vuoropuhelun asianomaisten maiden kanssa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää myönteisenä, että kaikki osapuolet ovat sitoutuneet panemaan sopimuksen täytäntöön avoimesti ja Cotonoun sopimuksen mukaisesti ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden, oikeusvaltioperiaatteen ja hyvän hallintotavan osalta; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota Mauritanian ihmisoikeuksiin myös kalastusalalla kiinnittäen erityistä huomiota työoloihin; toteaa, että jos Cotonoun sopimusta ei panna täytäntöön ihmisoikeuksien kunnioittamisen osalta, sopimus voidaan keskeyttää sopimuksen 21 artiklan ja uuden täytäntöönpanopöytäkirjan 14 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee merkille, että edellisen pöytäkirjan jälkiarvioinnissa todetaan, että Mauritanian ja EU:n osuus lisäarvosta oli 40–45 prosenttia kummallekin; panee kuitenkin merkille, että siinä todetaan, että EU:n alusten toiminnasta Mauritanialle koituva lisäarvo on suhteellisen vähäinen, koska maissa ei tapahdu taloudellista toimintaa; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta tutkimaan keinoja tilanteen parantamiseksi uuden pöytäkirjan mukaisesti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että Mauritanialla on ollut vaikeuksia saada alakohtaista tukea; kehottaa siksi komissiota antamaan teknistä apua monivuotisen alakohtaisen ohjelman valmistelua ja täytäntöönpanoa varten ja vahvistamaan Mauritanian hallinnollisia valmiuksia erityisesti uuden koordinointielimen osalta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää alakohtaista tukea tärkeänä tekijänä Mauritanian kalastusalan kehittämisessä ja työpaikkojen luomisessa rannikkoyhteisöissä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | suhtautuu myönteisesti toimintalinjojen 6 ja 7 alakohtaiseen tukeen; kehottaa sekakomiteaa edistämään infrastruktuurihankkeita, jotka lisäävät kalatuotteiden paikallista kulutusta, ja rahoittamaan hankkeita, jotka hyödyttävät suoraan Mauritanian pienimuotoisen kalastuksen koko arvoketjua; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa lisäämään alakohtaisia tukihankkeita, joilla autetaan Mauritanian kalatalousalan naisia ja erityisesti jalostusalalla toimivia naisia; tunnustaa tällaisten hankkeiden merkityksen paikallisen elintarviketurvan kannalta ja pyytää kutsumaan naisia osallistumaan työpajoihin, joissa esitellään ja suunnitellaan tukitoimia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että yksi yleisistä ongelmista unionin kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten alakohtaisessa tuessa on näkyvyyden, saavutettavuuden ja avoimuuden puute; pitää siksi myönteisinä pöytäkirjan täytäntöönpanoon liittyvien toimien näkyvyyttä ja julkisuutta koskevia toimenpiteitä, joiden ansiosta pöytäkirjan hyödyt ovat täysin näkyvissä ja kaikkien osapuolten saatavilla; toteaa, että alakohtaisen tuen, myös sen tehokkuuden, lisäämiseksi tarvitaan parempaa täytäntöönpanoa ja käyttöä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota ja Mauritaniaa parantamaan ja nopeuttamaan alakohtaisen tuen täytäntöönpanoa ja lisäämään avoimuutta erityisesti kalastuslisenssien alalla; pitää siksi myönteisenä alakohtaisen tuen käyttötapoja koskevien vuosikertomusten julkaisemista ja kehottaa julkistamaan ne; ehdottaa, että parlamentille esitettäisiin toimet tai toimenpiteet, joilla on suurin merkitys tai vaikutus Mauritanian alueen tai yhteiskunnan osiin, jotka ovat oikeutettuja tähän alakohtaiseen tukeen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | huomauttaa, että Mauritanian vesien kantoja koskevien tietojen keruuta on parannettava ja että kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanon on perustuttava parhaaseen käytettävissä olevaan tieteelliseen neuvontaan; katsoo, että alakohtaista tukea olisi käytettävä pienimuotoisen kalastustoiminnan tukemiseen ja ensisijaisesti pienten pelagisten lajien, kuten sardinella-lajien ja piikkimakrillin, yhteisiä kantoja koskevan tieteellisen tiedon parantamiseen, ja kaikkien niiden kalastusalueilla kalastavien laivastojen toiminnan valvontaan ja seuraamiseen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa kalakantoja koskevien tieteellisten tietojen, asianmukaisen tiedonkeruun ja paremman seurannan merkitystä, jotta uudella pöytäkirjalla voidaan lisätä ja parantaa tieteellisten tarkkailijoiden kattavuutta, minkä olisi oltava erityisesti kolmansien maiden kalastusalusten tavoite; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kannustaa komissiota helpottamaan asiantuntijoiden ja tutkijoiden välistä osallistumista ja vaihtoa tämän sopimuksen puitteissa ja kaikessa sen täytäntöönpanoon liittyvässä työssä, tarvittaessa eri lajien ja sopimuksen toiminnan arvioimiseksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää myönteisenä, että uusi pöytäkirja mahdollistaa EU:n taloudellisen korvauksen ja kalastusmahdollisuuksien mukauttamisen pöytäkirjan kolmantena soveltamisvuonna; kehottaa komissiota hyödyntämään tarvittaessa tätä joustavuutta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suhtautuu myönteisesti alusten omistajien maksuja koskeviin uusiin sääntöihin ja toivoo, että tämä ja muut pöytäkirjaan tehdyt parannukset, mukaan lukien EU:n alusten mahdollisuus purkaa saaliinsa muissa kuin Mauritanian satamissa poikkeuksellisissa olosuhteissa, johtavat käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien tehokkaampaan hyödyntämiseen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää myönteisenä ja katsoo, että pöytäkirjan nojalla kalastavien pelagisten pakastustroolareiden ja katkarapualusten unionin laivanvarustajien olisi osallistuttava luontoissuorituksena kalan jakamiseen sitä tarvitseville henkilöille varaamalla kaksi prosenttia kalastusmatkan lopussa jälleenlaivatuista tai puretuista pelagisista saaliistaan kansalliselle kalanjakeluyhtiölle (Société nationale de distribution de poisson); panee merkille, että paikallinen kalankulutus on lisääntymässä Mauritaniassa; kehottaa komissiota ja Mauritanian viranomaisia varmistamaan, että tämä jakelu todella saavuttaa väestön eikä päädy kalajauhotehtaisiin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa sitoutumista ILO:n periaatteiden ja oikeuksien täytäntöönpanoon kaikkien EU:n alusten kalastajien osalta syrjinnän poistamiseksi työssä ja ammatissa; katsoo, että tätä täytäntöönpanoa olisi valvottava tiiviisti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on tyytyväinen siihen, että EU:n aluksille on palkattu päteviä mauritanialaisia kalastajia, joilla on ILO:n normien ja sosiaaliturvan mukaiset sopimukset; kehottaa tehostamaan toimia harjoittelijoiden palkkaamiseksi, jotta voidaan lisätä ammattitaitoisten henkilöiden määrää alakohtaisessa ohjelmassa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota sisällyttämään kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset keskeiseksi osaksi EU:n ja Afrikan kumppanuutta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pitää myönteisinä Mauritaniassa EU:n kehitysavulla rahoitettuja hankkeita, kuten Promopeche-hanketta, jolla pyritään luomaan työpaikkoja ja kouluttamaan nuoria pienimuotoisen kalastuksen alalla; kehottaa komissiota parantamaan kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden yhteensovittamista ja johdonmukaisuutta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että kalastus, myös pienimuotoinen kalastus, on Mauritanian talouden tärkeä ala ja olennaisen tärkeä maan talouskehityksen, elintarviketurvan, ravitsemuksen ja erityisesti naisten ja nuorten työllisyysmahdollisuuksien kannalta sekä osallistavan ja kestävän talouskehityksen varmistamiseksi kaikille; tukee siksi toimenpiteitä, joilla lisätään merkittävästi paikallisten toimijoiden, myös pienten perheyritysten ja rannikkoyhteisöjen, kykyä selviytyä ilmastonmuutoksen ja rannikoiden eroosion seurauksista; korostaa, että kalastukseen tehtävien investointien on oltava selkeästi YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia eivätkä ne saa vaarantaa rannikkoyhteisöjen tarpeita; vaatii, että Mauritanian kanssa tehdyn uuden sopimuksen mukainen taloudellinen korvaus olisi jaettava siten, että otetaan huomioon rannikkoyhteisöjen perustavanlaatuinen rooli; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa edistämään paikallista ja alueellista talouskehitystä ja vahvistamaan rannikkoyhteisöjä, jotka ovat riippuvaisia meren luonnonvaroista ja jotka on siksi otettava täysimääräisesti mukaan meri- ja rannikkoalueiden hoitoon; muistuttaa, että merten ja rannikkoalueiden biologisen monimuotoisuuden ennallistaminen tukee rannikkoyhteisöjä ja edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista; korostaa, että rannikkoyhteisöjä on kuultava säännöllisesti koko täytäntöönpanoprosessin ajan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että EU:n markkinat ja tuottajat ovat riippuvaisia muun muassa Mauritaniasta tuodusta kalasta, jotta EU:n kuluttajille voidaan taata elintarvikkeiden saatavuus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vaatii, että tämän kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen puitteissa EU:n lisäponnisteluissa on keskityttävä Maailman kauppajärjestön ja muiden kansainvälisten elinten haitallisten ja kestämättömien kalatukien lopettamiseen siten, että erityistä huomiota kiinnitetään laittomaan kalastukseen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pyytää, että EU:n lainsäädäntöä, mukaan lukien unionin tuomioistuimen tuomioita, noudatetaan ja sovelletaan asianmukaisesti Mauritaniassa ja sen lähialueilla tapahtuvaan kalastukseen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Mauritanian islamilaisen tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  EUVL L 34, 1.2.2021, s. 1.

(2)  EUVL L 439, 8.12.2021, s. 1.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0228.

(4)  EUVL L 343, 8.12.2006, s. 4.

(5)  EUVL L 439, 8.12.2021, s. 3.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0135.

(7)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

(8)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 2.

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/158 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/158

---

P9_TA(2022)0230

EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistaminen ilmailun osalta ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilmailun osuudesta unionin koko talouden laajuisen päästövähennystavoitteen edistämisessä ja maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen asianmukaisesta toteuttamisesta (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 493/21)

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (10) vahvistettiin kasvihuonekaasujen päästökauppaa unionissa koskeva järjestelmä, jonka tavoitteena on edistää kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämistä kustannustehokkaalla ja taloudellisesti tuloksellisella tavalla. Ilmailutoiminta sisällytettiin EU:n päästökauppajärjestelmään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2008/101/EY (11). |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (10) vahvistettiin kasvihuonekaasujen päästökauppaa unionissa koskeva järjestelmä, jonka tavoitteena on edistää kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämistä kustannustehokkaalla ja taloudellisesti tuloksellisella tavalla. Ilmailutoiminta sisällytettiin EU:n päästökauppajärjestelmään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2008/101/EY (11).

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (10) vahvistettiin kasvihuonekaasujen päästökauppaa unionissa koskeva järjestelmä, jonka tavoitteena on edistää kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämistä kustannustehokkaalla ja taloudellisesti tuloksellisella tavalla.
  Unionissa sijaitsevalta lentopaikalta lähteviin tai sinne saapuviin lentoihin liittyvä
  ilmailutoiminta sisällytettiin EU:n päästökauppajärjestelmään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2008/101/EY (11).
  Euroopan unionin tuomioistuin totesi 21 päivänä joulukuuta 2011 antamassaan tuomiossa

   (11 a)

  , että ilmailutoiminnan sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään kyseisen direktiivin nojalla ei loukkaa kansainvälistä oikeutta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (10) vahvistettiin kasvihuonekaasujen päästökauppaa unionissa koskeva järjestelmä, jonka tavoitteena on edistää kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämistä kustannustehokkaalla ja taloudellisesti tuloksellisella tavalla.
  Unionissa sijaitsevalta lentopaikalta lähteviin tai sinne saapuviin lentoihin liittyvä
  ilmailutoiminta sisällytettiin EU:n päästökauppajärjestelmään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2008/101/EY (11).
  Euroopan unionin tuomioistuin totesi 21 päivänä joulukuuta 2011 antamassaan tuomiossa

   (11 a)

  , että ilmailutoiminnan sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään kyseisen direktiivin nojalla ei loukkaa kansainvälistä oikeutta.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Helpottaakseen kansainvälisen ilmailun päästövähennyksiä koskevien maailmanlaajuisten puitteiden laatimista ICAOssa unioni hyväksyi useita ajallisesti rajattuja poikkeuksia, eli ns. stop-the-clock-toimenpiteitä, joilla kaikki EU:n ulkopuoliset lennot suljettiin EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle. Asetuksella (EU) 2017/2392 käyttöönotettua viimeistä poikkeusta sovelletaan vuoteen 2023 asti. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Helpottaakseen kansainvälisen ilmailun päästövähennyksiä koskevien maailmanlaajuisten puitteiden laatimista ICAOssa unioni hyväksyi useita ajallisesti rajattuja poikkeuksia, eli ns. stop-the-clock-toimenpiteitä, joilla kaikki EU:n ulkopuoliset lennot suljettiin EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle. Asetuksella (EU) 2017/2392 käyttöönotettua viimeistä poikkeusta sovelletaan vuoteen 2023 asti.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Pariisin sopimus, joka hyväksyttiin ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015, tuli voimaan marraskuussa 2016 (jäljempänä ”Pariisin sopimus”) (12). Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja että jatketaan toimia, joilla lämpötilan nousu pyritään rajoittamaan 1,5 celsiusasteeseen esiteollisen kauden tasosta. Jotta Pariisin sopimuksen tavoitteet saavutettaisiin, talouden kaikkien alojen, myös ilmailun, on osallistuttava päästövähennysten toteuttamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Pariisin sopimus, joka hyväksyttiin ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015, tuli voimaan marraskuussa 2016 (jäljempänä ”Pariisin sopimus”) (12). Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja että jatketaan toimia, joilla lämpötilan nousu pyritään rajoittamaan 1,5 celsiusasteeseen esiteollisen kauden tasosta. Jotta Pariisin sopimuksen tavoitteet saavutettaisiin, talouden kaikkien alojen, myös ilmailun, on osallistuttava päästövähennysten toteuttamiseen.

| (2) | Ympäristönsuojelu on yksi unionin ja muun maailman suurimmista haasteista.
  Pariisin sopimus, joka hyväksyttiin ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015, tuli voimaan marraskuussa 2016 (jäljempänä ”Pariisin sopimus”) (12). Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja että jatketaan toimia, joilla lämpötilan nousu pyritään rajoittamaan 1,5 celsiusasteeseen esiteollisen kauden tasosta
  noudattaen oikeudenmukaisuutta ja yhteisen mutta eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatteita erilaisten kansallisten olosuhteiden mukaisesti. Kun otetaan huomioon, että Glasgow’ssa 31 päivän lokakuuta ja 13 päivän marraskuuta 2021 välisenä aikana pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 2021 ilmastonmuutoskonferenssin (COP26) aikana annettujen asiantuntija-arvioiden mukaan maailman keskilämpötila on kohoamassa 1,8 –2,4  celsiusastetta, osapuolet sopivat COP26-konferenssin päätelmissään, että maapallon keskilämpötilan kohoamisen pitäminen 1,5  celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat tiukentamaan vuodeksi 2030 asettamiaan tavoitteita vuoden 2022 loppuun mennessä nopeuttaakseen ilmastotoimia tällä ratkaisevalla vuosikymmenellä ja varmistaakseen, että osapuolet edistyvät maapallon lämpenemisen rajoittamisessa 1,5  celsiusasteeseen
  . Jotta Pariisin sopimuksen tavoitteet saavutettaisiin, talouden kaikkien alojen, myös ilmailun, on osallistuttava päästövähennysten toteuttamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Ympäristönsuojelu on yksi unionin ja muun maailman suurimmista haasteista.
  Pariisin sopimus, joka hyväksyttiin ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015, tuli voimaan marraskuussa 2016 (jäljempänä ”Pariisin sopimus”) (12). Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja että jatketaan toimia, joilla lämpötilan nousu pyritään rajoittamaan 1,5 celsiusasteeseen esiteollisen kauden tasosta
  noudattaen oikeudenmukaisuutta ja yhteisen mutta eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatteita erilaisten kansallisten olosuhteiden mukaisesti. Kun otetaan huomioon, että Glasgow’ssa 31 päivän lokakuuta ja 13 päivän marraskuuta 2021 välisenä aikana pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 2021 ilmastonmuutoskonferenssin (COP26) aikana annettujen asiantuntija-arvioiden mukaan maailman keskilämpötila on kohoamassa 1,8 –2,4  celsiusastetta, osapuolet sopivat COP26-konferenssin päätelmissään, että maapallon keskilämpötilan kohoamisen pitäminen 1,5  celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat tiukentamaan vuodeksi 2030 asettamiaan tavoitteita vuoden 2022 loppuun mennessä nopeuttaakseen ilmastotoimia tällä ratkaisevalla vuosikymmenellä ja varmistaakseen, että osapuolet edistyvät maapallon lämpenemisen rajoittamisessa 1,5  celsiusasteeseen
  . Jotta Pariisin sopimuksen tavoitteet saavutettaisiin, talouden kaikkien alojen, myös ilmailun, on osallistuttava päästövähennysten toteuttamiseen.

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Ilmailun osuus maailman hiilidioksidipäästöistä on 2–3 prosenttia. Unionissa ilmailun hiilidioksidipäästöjen osuus kaikista hiilidioksidipäästöistä on 3,7  prosenttia. Ilmailuala tuottaa 15,7  prosenttia liikenteen päästöistä, kun mukaan ei lasketa muita kuin hiilidioksidipäästöjä, minkä vuoksi se on tieliikenteen jälkeen toiseksi suurin liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen lähde. Vuonna 2018 Eurocontrol arvioi, että Euroopassa ilmailualan päästöt kasvaisivat vuoteen 2017 verrattuna 53 prosenttia vuoteen 2040 mennessä. Tarve toteuttaa toimia päästöjen vähentämiseksi on yhä kiireellisempi, kuten hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC) esitti 7 päivänä elokuuta 2021 julkaistussa raportissaan ”Climate Change 2021: The Physical Science Basis” ja 28 päivänä helmikuuta 2022 julkaistussa raportissaan ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability”. IPCC totesi erittäin suurella varmuudella, että ilmastonmuutos uhkaa ihmisten hyvinvointia ja maapallon tilaa ja että lisäviivytykset yhtenäisissä ja maailmanlaajuisissa sopeutumisen ja hillitsemisen ennakoivissa toimissa saavat aikaan sen, että elämänlaatua tarjoavan ja kestävän tulevaisuuden kaikille turvaamiseen käytettävissä oleva vähäinen aika loppuu. IPCC on antanut uusia arvioita sen todennäköisyydestä, ylittääkö maapallon lämpötilan nousu 1,5  celsiusastetta tulevina vuosikymmeninä, ja on todennut, että ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5  celsiusasteeseen tai edes 2 celsiusasteeseen ei ole mahdollista, ellei kasvihuonekaasupäästöjä vähennetä välittömästi, nopeasti ja laajamittaisesti. Unionin olisi tämän vuoksi reagoitava kiireelliseen tilanteeseen tehostamalla toimiaan ja ottamalla ilmastonmuutoksen torjunnassa kansainvälinen johtoasema. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Ilmailun osuus maailman hiilidioksidipäästöistä on 2–3 prosenttia. Unionissa ilmailun hiilidioksidipäästöjen osuus kaikista hiilidioksidipäästöistä on 3,7  prosenttia. Ilmailuala tuottaa 15,7  prosenttia liikenteen päästöistä, kun mukaan ei lasketa muita kuin hiilidioksidipäästöjä, minkä vuoksi se on tieliikenteen jälkeen toiseksi suurin liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen lähde. Vuonna 2018 Eurocontrol arvioi, että Euroopassa ilmailualan päästöt kasvaisivat vuoteen 2017 verrattuna 53 prosenttia vuoteen 2040 mennessä. Tarve toteuttaa toimia päästöjen vähentämiseksi on yhä kiireellisempi, kuten hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC) esitti 7 päivänä elokuuta 2021 julkaistussa raportissaan ”Climate Change 2021: The Physical Science Basis” ja 28 päivänä helmikuuta 2022 julkaistussa raportissaan ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability”. IPCC totesi erittäin suurella varmuudella, että ilmastonmuutos uhkaa ihmisten hyvinvointia ja maapallon tilaa ja että lisäviivytykset yhtenäisissä ja maailmanlaajuisissa sopeutumisen ja hillitsemisen ennakoivissa toimissa saavat aikaan sen, että elämänlaatua tarjoavan ja kestävän tulevaisuuden kaikille turvaamiseen käytettävissä oleva vähäinen aika loppuu. IPCC on antanut uusia arvioita sen todennäköisyydestä, ylittääkö maapallon lämpötilan nousu 1,5  celsiusastetta tulevina vuosikymmeninä, ja on todennut, että ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5  celsiusasteeseen tai edes 2 celsiusasteeseen ei ole mahdollista, ellei kasvihuonekaasupäästöjä vähennetä välittömästi, nopeasti ja laajamittaisesti. Unionin olisi tämän vuoksi reagoitava kiireelliseen tilanteeseen tehostamalla toimiaan ja ottamalla ilmastonmuutoksen torjunnassa kansainvälinen johtoasema.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 b) | ICAO puolestaan oli arvioinut ennen covid-19-kriisiä, että kansainvälisen ilmailun päästöt voisivat kasvaa vuoteen 2040 mennessä jopa 150 prosenttia vuoden 2020 tasosta. Vaikka covid-19-pandemia aiheutti ilmailuliikenteen tilapäisen vähenemisen, olemassa olevat covid-19-pandemiaa edeltävät ennusteet viittaavat siihen, että ilmailun päästöt lisääntyvät maailmanlaajuisesti 150 prosenttia vuoteen 2040 mennessä vuoden 2020 tasosta ja unionin tasolla 53 prosenttia vuoteen 2040 mennessä vuoden 2017 tasosta. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 b)

ICAO puolestaan oli arvioinut ennen covid-19-kriisiä, että kansainvälisen ilmailun päästöt voisivat kasvaa vuoteen 2040 mennessä jopa 150 prosenttia vuoden 2020 tasosta. Vaikka covid-19-pandemia aiheutti ilmailuliikenteen tilapäisen vähenemisen, olemassa olevat covid-19-pandemiaa edeltävät ennusteet viittaavat siihen, että ilmailun päästöt lisääntyvät maailmanlaajuisesti 150 prosenttia vuoteen 2040 mennessä vuoden 2020 tasosta ja unionin tasolla 53 prosenttia vuoteen 2040 mennessä vuoden 2017 tasosta.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvosto hyväksyi 214. istuntonsa 10. kokouksessa 27 päivänä kesäkuuta 2018 Chicagon yleissopimuksen liitteessä 16 olevan niteen IV ensimmäisen painoksen: Ympäristönsuojelua koskevat kansainväliset standardit ja suositellut menettelytavat – kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmä (CORSIA). Unioni ja sen jäsenvaltiot
  jatkavat CORSIA-järjestelmän tukemista ja ovat sitoutuneet toteuttamaan sitä vuodet
  2021–2023
  kestävän
  kokeiluvaiheen alusta alkaen (13). |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvosto hyväksyi 214. istuntonsa 10. kokouksessa 27 päivänä kesäkuuta 2018 Chicagon yleissopimuksen liitteessä 16 olevan niteen IV ensimmäisen painoksen: Ympäristönsuojelua koskevat kansainväliset standardit ja suositellut menettelytavat – kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmä (CORSIA). Unioni ja sen jäsenvaltiot
  jatkavat CORSIA-järjestelmän tukemista ja ovat sitoutuneet toteuttamaan sitä vuodet
  2021–2023
  kestävän
  kokeiluvaiheen alusta alkaen (13).

| (3) | Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvosto hyväksyi 214. istuntonsa 10. kokouksessa 27 päivänä kesäkuuta 2018 Chicagon yleissopimuksen liitteessä 16 olevan niteen IV ensimmäisen painoksen: Ympäristönsuojelua koskevat kansainväliset standardit ja suositellut menettelytavat – kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmä (CORSIA). Unioni ja sen jäsenvaltiot
  toteuttavat CORSIA-järjestelmää vuosien
  2021–2023 kokeiluvaiheen alusta alkaen (13). |
| --- | --- |

(3)

Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvosto hyväksyi 214. istuntonsa 10. kokouksessa 27 päivänä kesäkuuta 2018 Chicagon yleissopimuksen liitteessä 16 olevan niteen IV ensimmäisen painoksen: Ympäristönsuojelua koskevat kansainväliset standardit ja suositellut menettelytavat – kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmä (CORSIA). Unioni ja sen jäsenvaltiot
  toteuttavat CORSIA-järjestelmää vuosien
  2021–2023 kokeiluvaiheen alusta alkaen (13).

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Unionin ja sen jäsenvaltioiden
  päivitetyssä
  kansallisesti
  määritetyssä vähennyssitoumuksessa
  ,
  joka
  toimitettiin UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020, unioni otti tavoitteekseen vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä koko talouden laajuudelta vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä (16). |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Unionin ja sen jäsenvaltioiden
  päivitetyssä
  kansallisesti
  määritetyssä vähennyssitoumuksessa
  ,
  joka
  toimitettiin UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020, unioni otti tavoitteekseen vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä koko talouden laajuudelta vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä (16).

| (6) | Unionin ja sen jäsenvaltioiden
  päivitetyissä
  kansallisesti
  määritetyissä vähennysosuuksissa
  ,
  jotka
  toimitettiin UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020, unioni otti tavoitteekseen vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä koko talouden laajuudelta vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä (16). |
| --- | --- |

(6)

Unionin ja sen jäsenvaltioiden
  päivitetyissä
  kansallisesti
  määritetyissä vähennysosuuksissa
  ,
  jotka
  toimitettiin UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020, unioni otti tavoitteekseen vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä koko talouden laajuudelta vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä (16).

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Unioni on määrittänyt koko talouden laajuisen ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksessa
  (EU) 2021/1119 (17).
  Asetuksessa
  vahvistetaan myös sitova unionin ilmastotavoite eli kasvihuonekaasujen nettopäästöjen (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähentäminen unionissa vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Unioni on määrittänyt koko talouden laajuisen ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksessa
  (EU) 2021/1119 (17).
  Asetuksessa
  vahvistetaan myös sitova unionin ilmastotavoite eli kasvihuonekaasujen nettopäästöjen (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähentäminen unionissa vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä.

| (7) | Unioni on määrittänyt koko talouden laajuisen ilmastoneutraaliuden saavuttamista
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen
  sekä tavoitteen saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen
  (EU) 2021/1119 (17)

  2 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  .
  Asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa
  vahvistetaan myös sitova unionin ilmastotavoite eli kasvihuonekaasujen nettopäästöjen (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähentäminen unionissa vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

(7)

Unioni on määrittänyt koko talouden laajuisen ilmastoneutraaliuden saavuttamista
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen
  sekä tavoitteen saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen
  (EU) 2021/1119 (17)

  2 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  .
  Asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa
  vahvistetaan myös sitova unionin ilmastotavoite eli kasvihuonekaasujen nettopäästöjen (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähentäminen unionissa vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Tämän direktiiviin 2003/87/EY tehtävän muutoksen tavoitteena on toteuttaa unionin Pariisin sopimuksen mukainen osuus ilmailualalla ja sääntelykehys, jonka tavoitteena on saavuttaa sitova unionin ilmastotavoite eli kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentäminen unionissa vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä asetuksessa (EU) 2021/ ... säädetyn mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Tämän direktiiviin 2003/87/EY tehtävän muutoksen tavoitteena on toteuttaa unionin Pariisin sopimuksen mukainen osuus ilmailualalla ja sääntelykehys, jonka tavoitteena on saavuttaa sitova unionin ilmastotavoite eli kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentäminen unionissa vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä asetuksessa (EU) 2021/ ... säädetyn mukaisesti.

| (8) | Tämän direktiiviin 2003/87/EY tehtävän muutoksen tavoitteena on toteuttaa unionin Pariisin sopimuksen mukainen osuus ilmailualalla ja sääntelykehys, jonka tavoitteena on saavuttaa sitova unionin ilmastotavoite eli kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentäminen unionissa vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä
  ja saavuttaa ilmastoneutraaliutta koskeva tavoite viimeistään vuoteen 2050 mennessä
  asetuksessa (EU) 2021/
  1119
  säädetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Tämän direktiiviin 2003/87/EY tehtävän muutoksen tavoitteena on toteuttaa unionin Pariisin sopimuksen mukainen osuus ilmailualalla ja sääntelykehys, jonka tavoitteena on saavuttaa sitova unionin ilmastotavoite eli kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentäminen unionissa vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä
  ja saavuttaa ilmastoneutraaliutta koskeva tavoite viimeistään vuoteen 2050 mennessä
  asetuksessa (EU) 2021/
  1119
  säädetyn mukaisesti.

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | Hiilidioksidin lisäksi ilmailu vaikuttaa ilmastoon muiden kuin hiilidioksidipäästöjen, kuten vesihöyryn (H2O), typen oksidien (NOx), rikkidioksidin (SO2) ja nokihiukkasten, sekä kyseisten päästöjen aiheuttamien ilmakehän tapahtumien, kuten otsonin ja tiivistymisjuovien kanssa yhdistyvien untuvapilvien muodostumisen, kautta. Tällaisten muiden kuin hiilidioksidipäästöjen ilmastovaikutus riippuu käytetyn polttoaineen ja moottoreiden tyypistä, päästöjen sijainnista, erityisesti ilma-alusten matkalentokorkeudesta ja sijainnista leveys- ja pituusasteina, sekä päästöjen ajankohdasta ja kyseisen ajankohdan sääolosuhteista. Ilmailun sisällyttämisestä EU:n kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmään vuonna 2006 tehdyn komission vaikutustenarvioinnin perusteella direktiivissä 2008/101/EY todettiin, että ilmailu vaikuttaa ilmastoon maailmanlaajuisesti, koska siitä aiheutuu muita kuin hiilidioksidipäästöjä. Direktiivin 2003/87/EY, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/410, 30 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että komissio esittää ennen 1 päivää tammikuuta 2020 päivitetyn analyysin ilmailun muiden kuin hiilidioksidipäästöjen vaikutuksista ja liittää siihen tarvittaessa ehdotuksen siitä, miten näihin vaikutuksiin voidaan parhaiten puuttua. Tämän vaatimuksen täyttämiseksi Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto (EASA) teki päivitetyn analyysin ilmailun muiden kuin hiilidioksidipäästöjen vaikutuksista ilmastonmuutokseen ja julkaisi tutkimuksensa 23 päivänä marraskuuta 2020. Tutkimuksen tulokset vahvistivat täysin aiempien arviointien tuloksen eli sen, että ilmailutoiminnan muiden kuin hiilidioksidiin liittyvien ilmastovaikutusten merkitys on vähintään yhtä tärkeä kuin pelkästään hiilidioksidiin liittyvien vaikutusten. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Hiilidioksidin lisäksi ilmailu vaikuttaa ilmastoon muiden kuin hiilidioksidipäästöjen, kuten vesihöyryn (H2O), typen oksidien (NOx), rikkidioksidin (SO2) ja nokihiukkasten, sekä kyseisten päästöjen aiheuttamien ilmakehän tapahtumien, kuten otsonin ja tiivistymisjuovien kanssa yhdistyvien untuvapilvien muodostumisen, kautta. Tällaisten muiden kuin hiilidioksidipäästöjen ilmastovaikutus riippuu käytetyn polttoaineen ja moottoreiden tyypistä, päästöjen sijainnista, erityisesti ilma-alusten matkalentokorkeudesta ja sijainnista leveys- ja pituusasteina, sekä päästöjen ajankohdasta ja kyseisen ajankohdan sääolosuhteista. Ilmailun sisällyttämisestä EU:n kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmään vuonna 2006 tehdyn komission vaikutustenarvioinnin perusteella direktiivissä 2008/101/EY todettiin, että ilmailu vaikuttaa ilmastoon maailmanlaajuisesti, koska siitä aiheutuu muita kuin hiilidioksidipäästöjä. Direktiivin 2003/87/EY, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/410, 30 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että komissio esittää ennen 1 päivää tammikuuta 2020 päivitetyn analyysin ilmailun muiden kuin hiilidioksidipäästöjen vaikutuksista ja liittää siihen tarvittaessa ehdotuksen siitä, miten näihin vaikutuksiin voidaan parhaiten puuttua. Tämän vaatimuksen täyttämiseksi Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto (EASA) teki päivitetyn analyysin ilmailun muiden kuin hiilidioksidipäästöjen vaikutuksista ilmastonmuutokseen ja julkaisi tutkimuksensa 23 päivänä marraskuuta 2020. Tutkimuksen tulokset vahvistivat täysin aiempien arviointien tuloksen eli sen, että ilmailutoiminnan muiden kuin hiilidioksidiin liittyvien ilmastovaikutusten merkitys on vähintään yhtä tärkeä kuin pelkästään hiilidioksidiin liittyvien vaikutusten.

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 b) | EASAn 23 päivänä marraskuuta 2020 julkaiseman tutkimuksen tulosten perusteella ilmailun muita kuin hiilidioksidipäästöjä ei ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti voida enää jättää huomiotta. Tarvitaan unionin sääntelytoimenpiteitä, jotta voidaan saavuttaa Pariisin sopimuksen mukaiset päästövähennykset. Näin ollen komission olisi perustettava ilmailun muiden kuin hiilidioksidipäästöjen tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmä. Järjestelmästä saataviin tuloksiin pohjautuen komission olisi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2026 tehtävä vaikutustenarvioinnin perusteella lainsäädäntöehdotus, joka sisältää muita kuin hiilidioksidipäästöjä koskevia hillintätoimia, joissa EU:n päästökauppajärjestelmä ulotetaan koskemaan tällaisia päästöjä. Siihen asti, kunnes on hyväksytty lainsäädäntöehdotus, joka koskee direktiivin soveltamisalan ulottamista koskemaan muita kuin hiilidioksidipäästöjä, ilmailun muiden kuin hiilidioksidipäästöjen huomioon ottamiseksi ilmailutoiminnan päästöjen hiilidioksidipäästökerroin kerrotaan 31 päivästä joulukuuta 2027 alkaen 1,8 :lla, 31 päivästä joulukuuta 2028 alkaen 1,9 :llä ja 31 päivästä joulukuuta 2029 alkaen 2,0 :lla. Kerroin saisi olla enintään 2,0 . |

Komission teksti

Tarkistus

(8 b)

EASAn 23 päivänä marraskuuta 2020 julkaiseman tutkimuksen tulosten perusteella ilmailun muita kuin hiilidioksidipäästöjä ei ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti voida enää jättää huomiotta. Tarvitaan unionin sääntelytoimenpiteitä, jotta voidaan saavuttaa Pariisin sopimuksen mukaiset päästövähennykset. Näin ollen komission olisi perustettava ilmailun muiden kuin hiilidioksidipäästöjen tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmä. Järjestelmästä saataviin tuloksiin pohjautuen komission olisi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2026 tehtävä vaikutustenarvioinnin perusteella lainsäädäntöehdotus, joka sisältää muita kuin hiilidioksidipäästöjä koskevia hillintätoimia, joissa EU:n päästökauppajärjestelmä ulotetaan koskemaan tällaisia päästöjä. Siihen asti, kunnes on hyväksytty lainsäädäntöehdotus, joka koskee direktiivin soveltamisalan ulottamista koskemaan muita kuin hiilidioksidipäästöjä, ilmailun muiden kuin hiilidioksidipäästöjen huomioon ottamiseksi ilmailutoiminnan päästöjen hiilidioksidipäästökerroin kerrotaan 31 päivästä joulukuuta 2027 alkaen 1,8 :lla, 31 päivästä joulukuuta 2028 alkaen 1,9 :llä ja 31 päivästä joulukuuta 2029 alkaen 2,0 :lla. Kerroin saisi olla enintään 2,0 .

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Ilmailualan olisi osallistuttava päästövähennystoimiin, jotka ovat tarpeen
  unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteen
  saavuttamiseksi. Tämän vuoksi olisi vahvistettava ilmailun päästöoikeuksien kokonaismäärä, ja siihen olisi sovellettava lineaarista vähennyskerrointa. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Ilmailualan olisi osallistuttava päästövähennystoimiin, jotka ovat tarpeen
  unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteen
  saavuttamiseksi. Tämän vuoksi olisi vahvistettava ilmailun päästöoikeuksien kokonaismäärä, ja siihen olisi sovellettava lineaarista vähennyskerrointa.

| (9) | Ilmailualan olisi osallistuttava päästövähennystoimiin, jotka ovat tarpeen
  asetuksen (EU) 2021/1119 1 artiklan 2 kohdassa ja Pariisin sopimuksessa vahvistettujen unionin tavoitteiden
  saavuttamiseksi. Tämän vuoksi olisi vahvistettava ilmailun päästöoikeuksien kokonaismäärä, ja siihen olisi sovellettava lineaarista vähennyskerrointa. |
| --- | --- |

(9)

Ilmailualan olisi osallistuttava päästövähennystoimiin, jotka ovat tarpeen
  asetuksen (EU) 2021/1119 1 artiklan 2 kohdassa ja Pariisin sopimuksessa vahvistettujen unionin tavoitteiden
  saavuttamiseksi. Tämän vuoksi olisi vahvistettava ilmailun päästöoikeuksien kokonaismäärä, ja siihen olisi sovellettava lineaarista vähennyskerrointa.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Tiukennetun ilmastotavoitteen saavuttaminen edellyttää sitä, että ilmastosiirtymään ohjataan mahdollisimman paljon resursseja. Sitä varten kaikki päästöoikeuksien huutokaupasta saatavat tulot, joita ei osoiteta unionin talousarvioon, olisi käytettävä ilmastotavoitteiden tukemiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Tiukennetun ilmastotavoitteen saavuttaminen edellyttää sitä, että ilmastosiirtymään ohjataan mahdollisimman paljon resursseja. Sitä varten kaikki päästöoikeuksien huutokaupasta saatavat tulot, joita ei osoiteta unionin talousarvioon, olisi käytettävä ilmastotavoitteiden tukemiseen.

| (10) | Tiukennetun ilmastotavoitteen saavuttaminen edellyttää sitä, että ilmastosiirtymään
  , jonka olisi myös oltava osa oikeudenmukaista siirtymää,
  ohjataan mahdollisimman paljon resursseja. Sitä varten kaikki päästöoikeuksien huutokaupasta saatavat tulot, joita ei osoiteta unionin talousarvioon, olisi käytettävä ilmastotavoitteiden tukemiseen.
  Ilmailualan huutokauppatulojen ennakoidaan kasvavan, koska maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähennetään asteittain ja koska EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisala tulee kattamaan Euroopan talousalueelta kolmanteen maahan lähtevät lennot. Osa ilmailun päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista olisi osoitettava ilmailualalle ilmastoinvestointirahaston kautta sellaisten innovaatioiden tukemiseksi, joilla vähennetään ilmailualan ilmasto- ja ympäristövaikutuksia. Euroopan talousalueelta lähtevien lentojen päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista 15 prosenttia olisi osoitettava UNFCCC:n ilmastorahastoille, jotta edistetään kansainvälisiä toimia kaikkein haavoittuvimpiin yhteisöihin kohdistuvien ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemiseksi. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä loput tulot 10 artiklan 3 kohdan mukaisiin toimiin ja erityisesti sellaisiin toimiin, joilla tuetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja oikeudenmukaista siirtymää, liikennejärjestelmän hiilestä irtautumista ja sellaisia pitkän matkan vaihtoehtoja ilmailulle, joiden ilmastovaikutukset ovat vähäisemmät. |
| --- | --- |

(10)

Tiukennetun ilmastotavoitteen saavuttaminen edellyttää sitä, että ilmastosiirtymään
  , jonka olisi myös oltava osa oikeudenmukaista siirtymää,
  ohjataan mahdollisimman paljon resursseja. Sitä varten kaikki päästöoikeuksien huutokaupasta saatavat tulot, joita ei osoiteta unionin talousarvioon, olisi käytettävä ilmastotavoitteiden tukemiseen.
  Ilmailualan huutokauppatulojen ennakoidaan kasvavan, koska maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähennetään asteittain ja koska EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisala tulee kattamaan Euroopan talousalueelta kolmanteen maahan lähtevät lennot. Osa ilmailun päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista olisi osoitettava ilmailualalle ilmastoinvestointirahaston kautta sellaisten innovaatioiden tukemiseksi, joilla vähennetään ilmailualan ilmasto- ja ympäristövaikutuksia. Euroopan talousalueelta lähtevien lentojen päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista 15 prosenttia olisi osoitettava UNFCCC:n ilmastorahastoille, jotta edistetään kansainvälisiä toimia kaikkein haavoittuvimpiin yhteisöihin kohdistuvien ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemiseksi. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä loput tulot 10 artiklan 3 kohdan mukaisiin toimiin ja erityisesti sellaisiin toimiin, joilla tuetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja oikeudenmukaista siirtymää, liikennejärjestelmän hiilestä irtautumista ja sellaisia pitkän matkan vaihtoehtoja ilmailulle, joiden ilmastovaikutukset ovat vähäisemmät.

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Ilmailualan siirtymisessä kohti kestävää ilmailua olisi otettava huomioon alan sosiaalinen ulottuvuus ja sen kilpailukyky, jotta voidaan varmistaa, että siirtymä on sosiaalisesti oikeudenmukainen ja antaa työntekijöille mahdollisuuden koulutukseen sekä uudelleenkoulutukseen ja täydennyskoulutukseen. Komission olisi esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus tämän direktiivin soveltamisesta ja sen vaikutuksista ilmailualan sisämarkkinoihin painottaen sosiaalisia vaikutuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Ilmailualan siirtymisessä kohti kestävää ilmailua olisi otettava huomioon alan sosiaalinen ulottuvuus ja sen kilpailukyky, jotta voidaan varmistaa, että siirtymä on sosiaalisesti oikeudenmukainen ja antaa työntekijöille mahdollisuuden koulutukseen sekä uudelleenkoulutukseen ja täydennyskoulutukseen. Komission olisi esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus tämän direktiivin soveltamisesta ja sen vaikutuksista ilmailualan sisämarkkinoihin painottaen sosiaalisia vaikutuksia.

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 b) | Enintään 1 000 kilometrin pituisten lentojen osuus ilmailun hiilidioksidipäästöistä on 6–9 prosenttia. Teknologisia läpimurtoja ja päästöttömien lentopolttoaineiden ja ilma-alusten saatavuutta odotettaessa olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla edistetään liikennemuotosiirtymää kohti vaihtoehtoisia, kestävämpiä liikennemuotoja erityisesti lentoliikenteessä, joka kattaa alueelliset ja lyhyen matkan lennot eli alle 1 000 kilometrin lennot. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 b)

Enintään 1 000 kilometrin pituisten lentojen osuus ilmailun hiilidioksidipäästöistä on 6–9 prosenttia. Teknologisia läpimurtoja ja päästöttömien lentopolttoaineiden ja ilma-alusten saatavuutta odotettaessa olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla edistetään liikennemuotosiirtymää kohti vaihtoehtoisia, kestävämpiä liikennemuotoja erityisesti lentoliikenteessä, joka kattaa alueelliset ja lyhyen matkan lennot eli alle 1 000 kilometrin lennot.

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Unionin on direktiivin 2003/87/EY 28 b artiklan 3 kohdan mukaisesti arvioitava ICAOn CORSIA-järjestelmää ja toteutettava sitä asianmukaisesti tavalla, joka noudattaa unionin sitoumusta vähentää kasvihuonepäästöjä koko talouden laajuisesti
  vuoteen 2030 mennessä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Unionin on direktiivin 2003/87/EY 28 b artiklan 3 kohdan mukaisesti arvioitava ICAOn CORSIA-järjestelmää ja toteutettava sitä asianmukaisesti tavalla, joka noudattaa unionin sitoumusta vähentää kasvihuonepäästöjä koko talouden laajuisesti
  vuoteen 2030 mennessä
  .

| (11) | Unionin on direktiivin 2003/87/EY 28 b artiklan 3 kohdan mukaisesti arvioitava ICAOn CORSIA-järjestelmää ja toteutettava sitä asianmukaisesti tavalla, joka noudattaa unionin sitoumusta vähentää kasvihuonepäästöjä koko talouden laajuisesti
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 sekä Pariisin sopimuksen mukaisesti
  . |
| --- | --- |

(11)

Unionin on direktiivin 2003/87/EY 28 b artiklan 3 kohdan mukaisesti arvioitava ICAOn CORSIA-järjestelmää ja toteutettava sitä asianmukaisesti tavalla, joka noudattaa unionin sitoumusta vähentää kasvihuonepäästöjä koko talouden laajuisesti
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 sekä Pariisin sopimuksen mukaisesti
  .

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | EU:n päästökauppajärjestelmä on osoittautunut tehokkaaksi välineeksi vähentää päästöjä ennalta määritellysti, ja samalla se kannustaa innovointia ja edelläkävijöitä tehokkaiden päästövähennysten suhteen, kun taas CORSIA on mekanismi, joka kompensoi päästöjä päästöhyvityksillä. Komission arvioinnissa ”ICAO’s global market-based measure (CORSIA) pursuant to Article 28b and for studying cost pass-through pursuant to Article 3d of the EU ETS Directive” on osoitettu CORSIA-järjestelmän tehokkuuden suhteen, että sen kansainvälistä ilmailualaa koskeva tavoitetaso ei vastaa yleistä tavoitetasoa, jota Pariisin sopimuksen mukaisten lämpötilatavoitteiden noudattaminen edellyttää. Jotta voidaan varmistaa kunnianhimoiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset ilmailualalla Pariisin sopimuksen mukaisesti sekä edistää tasapuolisia kansainvälisiä toimintaedellytyksiä varmistaen samalla reittien yhdenvertainen kohtelu, EU:n päästökauppajärjestelmää olisi 30 päivästä huhtikuuta ... [tämän direktiivin voimaantulovuosi + 1] alkaen sovellettava kaikkiin Euroopan talousalueella sijaitsevalta lentopaikalta lähteviin lentoihin. Unioni on edelleen sitoutunut CORSIA-järjestelmään. Jotta voidaan huomioida unionin sitoutuminen ja samanaikainen osallistuminen CORSIA-järjestelmään, Euroopan talousalueelta CORSIA-järjestelmää soveltaviin kolmansiin maihin lennettävien lentojen osalta CORSIA-järjestelmässä käytettyjen hyvitysten rahallinen arvo olisi voitava vähentää EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisista taloudellisista velvoitteista. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

EU:n päästökauppajärjestelmä on osoittautunut tehokkaaksi välineeksi vähentää päästöjä ennalta määritellysti, ja samalla se kannustaa innovointia ja edelläkävijöitä tehokkaiden päästövähennysten suhteen, kun taas CORSIA on mekanismi, joka kompensoi päästöjä päästöhyvityksillä. Komission arvioinnissa ”ICAO’s global market-based measure (CORSIA) pursuant to Article 28b and for studying cost pass-through pursuant to Article 3d of the EU ETS Directive” on osoitettu CORSIA-järjestelmän tehokkuuden suhteen, että sen kansainvälistä ilmailualaa koskeva tavoitetaso ei vastaa yleistä tavoitetasoa, jota Pariisin sopimuksen mukaisten lämpötilatavoitteiden noudattaminen edellyttää. Jotta voidaan varmistaa kunnianhimoiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset ilmailualalla Pariisin sopimuksen mukaisesti sekä edistää tasapuolisia kansainvälisiä toimintaedellytyksiä varmistaen samalla reittien yhdenvertainen kohtelu, EU:n päästökauppajärjestelmää olisi 30 päivästä huhtikuuta ... [tämän direktiivin voimaantulovuosi + 1] alkaen sovellettava kaikkiin Euroopan talousalueella sijaitsevalta lentopaikalta lähteviin lentoihin. Unioni on edelleen sitoutunut CORSIA-järjestelmään. Jotta voidaan huomioida unionin sitoutuminen ja samanaikainen osallistuminen CORSIA-järjestelmään, Euroopan talousalueelta CORSIA-järjestelmää soveltaviin kolmansiin maihin lennettävien lentojen osalta CORSIA-järjestelmässä käytettyjen hyvitysten rahallinen arvo olisi voitava vähentää EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisista taloudellisista velvoitteista.

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Ilmailun päästöoikeuksien kokonaismäärä olisi vahvistettava
  Euroopan talousalueella sijaitsevasta lentopaikasta lähteviä ja Euroopan talousalueella, Sveitsissä tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevaan lentopaikkaan saapuvia
  lentoja koskevan päästöoikeuksien määrän tasolla. Vuoden 2024 päästöoikeuksien jakamisen perusteena tulisi olla aktiivisille ilma-alusten käyttäjille vuonna 2023 jaettujen oikeuksien kokonaismäärä, jota on pienennetty lineaarisella vähennyskertoimella direktiivin 2003/87/EY 9 artiklassa täsmennetyn mukaisesti. Päästöoikeuksien määrää olisi lisättävä, jotta voidaan ottaa huomioon reitit, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmään vuonna 2023 mutta jotka kuuluvat siihen vuodesta 2024 alkaen. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Ilmailun päästöoikeuksien kokonaismäärä olisi vahvistettava
  Euroopan talousalueella sijaitsevasta lentopaikasta lähteviä ja Euroopan talousalueella, Sveitsissä tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevaan lentopaikkaan saapuvia
  lentoja koskevan päästöoikeuksien määrän tasolla. Vuoden 2024 päästöoikeuksien jakamisen perusteena tulisi olla aktiivisille ilma-alusten käyttäjille vuonna 2023 jaettujen oikeuksien kokonaismäärä, jota on pienennetty lineaarisella vähennyskertoimella direktiivin 2003/87/EY 9 artiklassa täsmennetyn mukaisesti. Päästöoikeuksien määrää olisi lisättävä, jotta voidaan ottaa huomioon reitit, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmään vuonna 2023 mutta jotka kuuluvat siihen vuodesta 2024 alkaen.

| (12) | Ilmailun päästöoikeuksien kokonaismäärä olisi vahvistettava
  tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia
  lentoja koskevan päästöoikeuksien määrän tasolla. Vuoden 2024 päästöoikeuksien jakamisen perusteena tulisi olla aktiivisille ilma-alusten käyttäjille vuonna 2023 jaettujen oikeuksien kokonaismäärä, jota on pienennetty lineaarisella vähennyskertoimella direktiivin 2003/87/EY 9 artiklassa täsmennetyn mukaisesti. Päästöoikeuksien määrää olisi lisättävä, jotta voidaan ottaa huomioon reitit, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmään vuonna 2023 mutta jotka kuuluvat siihen vuodesta 2024 alkaen. |
| --- | --- |

(12)

Ilmailun päästöoikeuksien kokonaismäärä olisi vahvistettava
  tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia
  lentoja koskevan päästöoikeuksien määrän tasolla. Vuoden 2024 päästöoikeuksien jakamisen perusteena tulisi olla aktiivisille ilma-alusten käyttäjille vuonna 2023 jaettujen oikeuksien kokonaismäärä, jota on pienennetty lineaarisella vähennyskertoimella direktiivin 2003/87/EY 9 artiklassa täsmennetyn mukaisesti. Päästöoikeuksien määrää olisi lisättävä, jotta voidaan ottaa huomioon reitit, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmään vuonna 2023 mutta jotka kuuluvat siihen vuodesta 2024 alkaen.

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Päästöoikeuksien jakamisen ilmailualalla olisi perustuttava huutokauppaamisen lisäämiseen tämän direktiiviin 2003/87/EY tehtävän muutoksen voimaantuloa seuraavasta vuodesta alkaen, kun otetaan huomioon, että ilmailualalla lisääntyneet hiilidioksidikustannukset voidaan siirtää hintoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Päästöoikeuksien jakamisen ilmailualalla olisi perustuttava huutokauppaamisen lisäämiseen tämän direktiiviin 2003/87/EY tehtävän muutoksen voimaantuloa seuraavasta vuodesta alkaen, kun otetaan huomioon, että ilmailualalla lisääntyneet hiilidioksidikustannukset voidaan siirtää hintoihin.

| (13) | Päästöoikeuksien jakamisen ilmailualalla olisi perustuttava huutokauppaamisen lisäämiseen tämän direktiiviin 2003/87/EY tehtävän muutoksen voimaantuloa seuraavasta vuodesta alkaen,
  minkä olisi johdettava päästöoikeuksien maksutta jakamisen asteittaiseen lakkauttamiseen vuoteen 2025 mennessä,
  kun otetaan huomioon, että ilmailualalla lisääntyneet hiilidioksidikustannukset voidaan siirtää hintoihin. |
| --- | --- |

(13)

Päästöoikeuksien jakamisen ilmailualalla olisi perustuttava huutokauppaamisen lisäämiseen tämän direktiiviin 2003/87/EY tehtävän muutoksen voimaantuloa seuraavasta vuodesta alkaen,
  minkä olisi johdettava päästöoikeuksien maksutta jakamisen asteittaiseen lakkauttamiseen vuoteen 2025 mennessä,
  kun otetaan huomioon, että ilmailualalla lisääntyneet hiilidioksidikustannukset voidaan siirtää hintoihin.

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 b) | EU:n päästökauppadirektiivillä olisi edistettävä lentoliikenteen hiilestä irtautumista. Siirtyminen fossiilisten polttoaineiden käytöstä yhä suuremmassa määrin kestävien lentopolttoaineiden ja erityisesti synteettisten lentopolttoaineiden käyttöön edistäisi hiilestä irtautumista. Kun otetaan kuitenkin huomioon ilma-alusten käyttäjien välinen kova kilpailu, kestävien lentopolttoaineiden kehittyvät EU:n markkinat sekä merkittävä hintaero fossiilisen kerosiinin ja kestävien lentopolttoaineiden välillä, siirtymää olisi tuettava kannustamalla varhaisessa vaiheessa toimivia tahoja. Sen vuoksi 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2029 välisenä aikana päästöoikeuksia olisi jaettava samalla tavalla kuin hinnanerosopimuksia siten, että katetaan yksittäisten ilma-alusten käyttäjien osalta fossiilisen kerosiinin ja kestävien lentopolttoaineiden välinen hintaero suhteessa käytettyjen ja asetuksen xxxx/xxxx [ReFuelEU-asetus]

   (1 a)

  mukaisesti raportoitujen kestävien lentopolttoaineiden määrään, jotta voidaan kannustaa varhaisessa vaiheessa toimivia tahoja ja tukea EU:n kestävien lentopolttoaineiden markkinoiden luomista. Päästöoikeuksia olisi varattava 20 miljoonaa 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2029 välisenä aikana, ja tämän lisäksi olisi varattava 20 miljoonaa päästöoikeutta, kun Euroopan talousalueelta kolmansiin maihin lähtevät lennot kuuluvat samalla ajanjaksolla EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan. Nämä päästöoikeudet olisi varattava saatavilla olevien päästöoikeuksien kokonaismäärästä, ja niitä olisi käytettävä ainoastaan EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluviin lentoihin syrjimättömästi. Komission olisi varmistettava, että 70 prosenttia näistä päästöoikeuksista jaetaan erityisesti synteettisten lentopolttoaineiden käyttöön siten, että etusijalla ovat muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet. Komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidipäästöt ja luokiteltava muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet päästöttömiksi niitä käyttäville ilma-alusten käyttäjille. Arvioinnin jälkeen ja vaikutustenarvioinnin perusteella komissio voi päättää esittää lainsäädäntöehdotuksen päästöoikeuksien jakamisesta ajallisesti rajoitetun enimmäismäärän enintään 31 päivään joulukuuta 2034 asti. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 b)

EU:n päästökauppadirektiivillä olisi edistettävä lentoliikenteen hiilestä irtautumista. Siirtyminen fossiilisten polttoaineiden käytöstä yhä suuremmassa määrin kestävien lentopolttoaineiden ja erityisesti synteettisten lentopolttoaineiden käyttöön edistäisi hiilestä irtautumista. Kun otetaan kuitenkin huomioon ilma-alusten käyttäjien välinen kova kilpailu, kestävien lentopolttoaineiden kehittyvät EU:n markkinat sekä merkittävä hintaero fossiilisen kerosiinin ja kestävien lentopolttoaineiden välillä, siirtymää olisi tuettava kannustamalla varhaisessa vaiheessa toimivia tahoja. Sen vuoksi 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2029 välisenä aikana päästöoikeuksia olisi jaettava samalla tavalla kuin hinnanerosopimuksia siten, että katetaan yksittäisten ilma-alusten käyttäjien osalta fossiilisen kerosiinin ja kestävien lentopolttoaineiden välinen hintaero suhteessa käytettyjen ja asetuksen xxxx/xxxx [ReFuelEU-asetus]

   (1 a)

  mukaisesti raportoitujen kestävien lentopolttoaineiden määrään, jotta voidaan kannustaa varhaisessa vaiheessa toimivia tahoja ja tukea EU:n kestävien lentopolttoaineiden markkinoiden luomista. Päästöoikeuksia olisi varattava 20 miljoonaa 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2029 välisenä aikana, ja tämän lisäksi olisi varattava 20 miljoonaa päästöoikeutta, kun Euroopan talousalueelta kolmansiin maihin lähtevät lennot kuuluvat samalla ajanjaksolla EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan. Nämä päästöoikeudet olisi varattava saatavilla olevien päästöoikeuksien kokonaismäärästä, ja niitä olisi käytettävä ainoastaan EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluviin lentoihin syrjimättömästi. Komission olisi varmistettava, että 70 prosenttia näistä päästöoikeuksista jaetaan erityisesti synteettisten lentopolttoaineiden käyttöön siten, että etusijalla ovat muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet. Komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidipäästöt ja luokiteltava muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet päästöttömiksi niitä käyttäville ilma-alusten käyttäjille. Arvioinnin jälkeen ja vaikutustenarvioinnin perusteella komissio voi päättää esittää lainsäädäntöehdotuksen päästöoikeuksien jakamisesta ajallisesti rajoitetun enimmäismäärän enintään 31 päivään joulukuuta 2034 asti.

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Direktiivissä 2003/87/EY pitäisi muuttaa myös vaatimusten noudattamisen osalta hyväksyttäviä yksiköitä, jotta voitaisiin ottaa huomioon yksiköiden hyväksyttävyyttä koskevat kriteerit, jotka ICAOn neuvosto hyväksyi 216. istunnossaan maaliskuussa 2019 olennaisena osana CORSIA-järjestelmää. Unioniin sijoittautuneiden lentoyhtiöiden tulisi voida käyttää kansainvälisiä päästöhyvityksiä vaatimusten noudattamiseksi niihin kolmansiin maihin tai niistä kolmansista maista lennettävillä lennoilla, joiden katsotaan osallistuvan CORSIA-järjestelmään. Sen varmistamiseksi, että CORSIA-järjestelmän toteuttaminen unionissa edistää Pariisin sopimuksen tavoitteita ja laaja-alaista osallistumista CORSIA-järjestelmään, päästöhyvitysten olisi oltava peräisin valtioista, jotka ovat Pariisin sopimuksen osapuolia ja jotka osallistuvat CORSIA-järjestelmään, ja hyvitysten kaksinkertaista laskemista tulisi välttää. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Direktiivissä 2003/87/EY pitäisi muuttaa myös vaatimusten noudattamisen osalta hyväksyttäviä yksiköitä, jotta voitaisiin ottaa huomioon yksiköiden hyväksyttävyyttä koskevat kriteerit, jotka ICAOn neuvosto hyväksyi 216. istunnossaan maaliskuussa 2019 olennaisena osana CORSIA-järjestelmää. Unioniin sijoittautuneiden lentoyhtiöiden tulisi voida käyttää kansainvälisiä päästöhyvityksiä vaatimusten noudattamiseksi niihin kolmansiin maihin tai niistä kolmansista maista lennettävillä lennoilla, joiden katsotaan osallistuvan CORSIA-järjestelmään. Sen varmistamiseksi, että CORSIA-järjestelmän toteuttaminen unionissa edistää Pariisin sopimuksen tavoitteita ja laaja-alaista osallistumista CORSIA-järjestelmään, päästöhyvitysten olisi oltava peräisin valtioista, jotka ovat Pariisin sopimuksen osapuolia ja jotka osallistuvat CORSIA-järjestelmään, ja hyvitysten kaksinkertaista laskemista tulisi välttää.

| (14) | Direktiivissä 2003/87/EY pitäisi muuttaa myös vaatimusten noudattamisen osalta hyväksyttäviä yksiköitä, jotta voitaisiin ottaa huomioon yksiköiden hyväksyttävyyttä koskevat kriteerit, jotka ICAOn neuvosto hyväksyi 216. istunnossaan maaliskuussa 2019 olennaisena osana CORSIA-järjestelmää. Unioniin sijoittautuneiden lentoyhtiöiden tulisi voida käyttää kansainvälisiä päästöhyvityksiä
  CORSIA-järjestelmän mukaisten
  vaatimusten noudattamiseksi niihin kolmansiin maihin tai niistä kolmansista maista lennettävillä lennoilla, joiden katsotaan osallistuvan CORSIA-järjestelmään. Sen varmistamiseksi, että CORSIA-järjestelmän toteuttaminen unionissa edistää Pariisin sopimuksen tavoitteita ja laaja-alaista osallistumista CORSIA-järjestelmään, päästöhyvitysten olisi oltava peräisin valtioista, jotka ovat Pariisin sopimuksen osapuolia ja jotka osallistuvat CORSIA-järjestelmään, ja hyvitysten kaksinkertaista laskemista tulisi välttää.
  Kaikkia poikkeamia CORSIA-järjestelmälle vuosien 2019–2020 mukaisesti vahvistetusta lähtötasosta, lukuun ottamatta vuosiin 2021–2023 kohdistuvaa määräaikaista poikkeusta, olisi pidettävä tämän direktiivin velvoitteiden noudattamatta jättämisenä. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivissä 2003/87/EY pitäisi muuttaa myös vaatimusten noudattamisen osalta hyväksyttäviä yksiköitä, jotta voitaisiin ottaa huomioon yksiköiden hyväksyttävyyttä koskevat kriteerit, jotka ICAOn neuvosto hyväksyi 216. istunnossaan maaliskuussa 2019 olennaisena osana CORSIA-järjestelmää. Unioniin sijoittautuneiden lentoyhtiöiden tulisi voida käyttää kansainvälisiä päästöhyvityksiä
  CORSIA-järjestelmän mukaisten
  vaatimusten noudattamiseksi niihin kolmansiin maihin tai niistä kolmansista maista lennettävillä lennoilla, joiden katsotaan osallistuvan CORSIA-järjestelmään. Sen varmistamiseksi, että CORSIA-järjestelmän toteuttaminen unionissa edistää Pariisin sopimuksen tavoitteita ja laaja-alaista osallistumista CORSIA-järjestelmään, päästöhyvitysten olisi oltava peräisin valtioista, jotka ovat Pariisin sopimuksen osapuolia ja jotka osallistuvat CORSIA-järjestelmään, ja hyvitysten kaksinkertaista laskemista tulisi välttää.
  Kaikkia poikkeamia CORSIA-järjestelmälle vuosien 2019–2020 mukaisesti vahvistetusta lähtötasosta, lukuun ottamatta vuosiin 2021–2023 kohdistuvaa määräaikaista poikkeusta, olisi pidettävä tämän direktiivin velvoitteiden noudattamatta jättämisenä.

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Jotta voidaan taata, että kansainvälisiä päästöhyvityksiä käytetään yhtenäisin ehdoin direktiivin 2003/87/EY 11 a artiklan mukaisesti, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta laatia luettelo päästöhyvityksistä, jotka ICAOn neuvosto on hyväksynyt käytettäviksi CORSIA-järjestelmän mukaisten velvoitteiden noudattamiseksi ja jotka täyttävät edellä esitetyt hyväksyttävyysvaatimukset. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti (18). |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Jotta voidaan taata, että kansainvälisiä päästöhyvityksiä käytetään yhtenäisin ehdoin direktiivin 2003/87/EY 11 a artiklan mukaisesti, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta laatia luettelo päästöhyvityksistä, jotka ICAOn neuvosto on hyväksynyt käytettäviksi CORSIA-järjestelmän mukaisten velvoitteiden noudattamiseksi ja jotka täyttävät edellä esitetyt hyväksyttävyysvaatimukset. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti (18).

| (15) | Jotta voidaan taata, että kansainvälisiä päästöhyvityksiä käytetään yhtenäisin ehdoin direktiivin 2003/87/EY 11 a artiklan mukaisesti, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta laatia luettelo päästöhyvityksistä, jotka ICAOn neuvosto on hyväksynyt käytettäviksi CORSIA-järjestelmän mukaisten velvoitteiden noudattamiseksi ja jotka täyttävät edellä esitetyt hyväksyttävyysvaatimukset. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (18) mukaisesti
  . Lisäksi tietojen avoimuuden varmistamiseksi ilma-alusten käyttäjien olisi raportoitava päästöistään ja päästöhyvityksistään käyttäjäystävällisesti tämän direktiivin 14 artiklan 3 a kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Jotta voidaan taata, että kansainvälisiä päästöhyvityksiä käytetään yhtenäisin ehdoin direktiivin 2003/87/EY 11 a artiklan mukaisesti, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta laatia luettelo päästöhyvityksistä, jotka ICAOn neuvosto on hyväksynyt käytettäviksi CORSIA-järjestelmän mukaisten velvoitteiden noudattamiseksi ja jotka täyttävät edellä esitetyt hyväksyttävyysvaatimukset. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (18) mukaisesti
  . Lisäksi tietojen avoimuuden varmistamiseksi ilma-alusten käyttäjien olisi raportoitava päästöistään ja päästöhyvityksistään käyttäjäystävällisesti tämän direktiivin 14 artiklan 3 a kohdan mukaisesti.

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Kolmen vuoden välein järjestettävässä ICAOn yleiskokouksessa, joka on määrä järjestää syyskuussa 2022, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä kaikin keinoin pääsemään yhteisymmärrykseen vastapuoltensa kanssa vahvistetun vuosien 2019–2020 lähtötason asteittaisesta vuotuisesta vähentämisestä vuoden 2023 jälkeen, jotta voidaan varmistaa asteittainen mukauttaminen EU:n päästökauppajärjestelmään myös vuoden 2035 jälkeen sovellettavan lineaarisen kertoimen kanssa unionin ilmastoneutraaliustavoitteen mukaisesti viimeistään vuoteen 2050 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

Kolmen vuoden välein järjestettävässä ICAOn yleiskokouksessa, joka on määrä järjestää syyskuussa 2022, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä kaikin keinoin pääsemään yhteisymmärrykseen vastapuoltensa kanssa vahvistetun vuosien 2019–2020 lähtötason asteittaisesta vuotuisesta vähentämisestä vuoden 2023 jälkeen, jotta voidaan varmistaa asteittainen mukauttaminen EU:n päästökauppajärjestelmään myös vuoden 2035 jälkeen sovellettavan lineaarisen kertoimen kanssa unionin ilmastoneutraaliustavoitteen mukaisesti viimeistään vuoteen 2050 mennessä.

Tarkistus 24

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Jotta voidaan taata niiden maiden luetteloa koskevat yhtenäiset ehdot, joiden katsotaan toteuttavan CORSIA-järjestelmää direktiivin 2003/87/EY 25 a artiklan 3 kohdan mukaisesti, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta laatia ja pitää voimassa luettelo niistä muista valtioista kuin Euroopan talousalueen jäsenvaltiot, Sveitsi ja Yhdistynyt kuningaskunta, joiden katsotaan osallistuvan CORSIA-järjestelmän toteuttamiseen unionin lainsäädännön mukaisesti. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Jotta voidaan taata niiden maiden luetteloa koskevat yhtenäiset ehdot, joiden katsotaan toteuttavan CORSIA-järjestelmää direktiivin 2003/87/EY 25 a artiklan 3 kohdan mukaisesti, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta laatia ja pitää voimassa luettelo niistä muista valtioista kuin Euroopan talousalueen jäsenvaltiot, Sveitsi ja Yhdistynyt kuningaskunta, joiden katsotaan osallistuvan CORSIA-järjestelmän toteuttamiseen unionin lainsäädännön mukaisesti. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti.

| (18) | Jotta voidaan taata niiden maiden luetteloa koskevat yhtenäiset ehdot, joiden katsotaan toteuttavan CORSIA-järjestelmää direktiivin 2003/87/EY 25 a artiklan 3 kohdan mukaisesti, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta laatia ja pitää voimassa luettelo niistä muista valtioista kuin Euroopan talousalueen jäsenvaltiot, Sveitsi ja Yhdistynyt kuningaskunta, joiden katsotaan osallistuvan CORSIA-järjestelmän toteuttamiseen unionin lainsäädännön mukaisesti. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti.
  Kyseisessä luettelossa annettujen tietojen perusteella ja jotta voidaan lisätä tietojen avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja käyttäjäystävällistä saatavuutta komission olisi julkaistava luettelo ilma-alusten käyttäjistä, joiden ei katsota toteuttavan CORSIA-järjestelmää kolmansiin maihin tai kolmansista maista lennettävien lentojen osalta. |
| --- | --- |

(18)

Jotta voidaan taata niiden maiden luetteloa koskevat yhtenäiset ehdot, joiden katsotaan toteuttavan CORSIA-järjestelmää direktiivin 2003/87/EY 25 a artiklan 3 kohdan mukaisesti, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta laatia ja pitää voimassa luettelo niistä muista valtioista kuin Euroopan talousalueen jäsenvaltiot, Sveitsi ja Yhdistynyt kuningaskunta, joiden katsotaan osallistuvan CORSIA-järjestelmän toteuttamiseen unionin lainsäädännön mukaisesti. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti.
  Kyseisessä luettelossa annettujen tietojen perusteella ja jotta voidaan lisätä tietojen avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja käyttäjäystävällistä saatavuutta komission olisi julkaistava luettelo ilma-alusten käyttäjistä, joiden ei katsota toteuttavan CORSIA-järjestelmää kolmansiin maihin tai kolmansista maista lennettävien lentojen osalta.

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Koska CORSIA-järjestelmän täytäntöönpanon ja sen valvonnan unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden ilma-alusten käyttäjien osalta katsotaan olevan yksinomaan näiden ilma-aluksen käyttäjien kotivaltion tehtävä
  ,
  CORSIA-järjestelmän toteuttaminen muille kuin sellaisille lennoille, jotka lähtevät Euroopan talousalueella sijaitsevalta lentopaikalta ja saapuvat Euroopan talousalueella
  ,
  Sveitsissä tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevalle lentopaikalle, tarkoittaa sitä, että unionin ulkopuolelle sijoittautuneet ilma-alusten käyttäjät vapautetaan EU:n päästökauppajärjestelmän velvoitteista näiden lentojen osalta
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Koska CORSIA-järjestelmän täytäntöönpanon ja sen valvonnan unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden ilma-alusten käyttäjien osalta katsotaan olevan yksinomaan näiden ilma-aluksen käyttäjien kotivaltion tehtävä
  ,
  CORSIA-järjestelmän toteuttaminen muille kuin sellaisille lennoille, jotka lähtevät Euroopan talousalueella sijaitsevalta lentopaikalta ja saapuvat Euroopan talousalueella
  ,
  Sveitsissä tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevalle lentopaikalle, tarkoittaa sitä, että unionin ulkopuolelle sijoittautuneet ilma-alusten käyttäjät vapautetaan EU:n päästökauppajärjestelmän velvoitteista näiden lentojen osalta
  .

| (19) | Sen varmistamiseksi, että lentojen päästöjä ei lasketa kahteen kertaan ja että otetaan asianmukaisesti huomioon CORSIA-järjestelmän hyvitysvelvoitteet, jotka ylittävät lähtötason
  ,
  joka on asetettu vuoden 2019 tasolle kaudella 2021–2023 ja kauden 2019–2020 keskimääräiselle tasolle seuraavina vuosina
  ,
  ilma-alusten käyttäjien olisi voitava vähentää niiden CORSIA-päästöhyvityksiin liittyvien menojen rahallinen arvo niiden lentojen osalta, jotka kuuluvat tämän direktiivin mukaiseen soveltamisalaan
  . |
| --- | --- |

(19)

Sen varmistamiseksi, että lentojen päästöjä ei lasketa kahteen kertaan ja että otetaan asianmukaisesti huomioon CORSIA-järjestelmän hyvitysvelvoitteet, jotka ylittävät lähtötason
  ,
  joka on asetettu vuoden 2019 tasolle kaudella 2021–2023 ja kauden 2019–2020 keskimääräiselle tasolle seuraavina vuosina
  ,
  ilma-alusten käyttäjien olisi voitava vähentää niiden CORSIA-päästöhyvityksiin liittyvien menojen rahallinen arvo niiden lentojen osalta, jotka kuuluvat tämän direktiivin mukaiseen soveltamisalaan
  .

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 20 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 a) | Sen varmistamiseksi, että CORSIA-järjestelmä johtaa yhteen ainoaan ilmailun hiilidioksidipäästöjen maailmanlaajuiseen vähentämisjärjestelmään ICAOn järjestelmän toisessa ja pakollisessa vaiheessa vuonna 2027, unioni on johdonmukaisesti kannattanut vankkoja täytäntöönpanosääntöjä ja hallintoa sekä riittävää osallistumista CORSIA-järjestelmän vapaaehtoisiin ja pakollisiin vaiheisiin. Jos komissio katsoo, että CORSIA-järjestelmä ei riitä unionin ilmastotavoitteiden ja Pariisin sopimuksen mukaisten sitoumusten saavuttamiseen, komission olisi esitettävä lainsäädäntöehdotus Euroopan talousalueella sijaitsevalle lentopaikalle saapuvia lentoja koskevan väliaikaisen poikkeuksen lopettamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 a)

Sen varmistamiseksi, että CORSIA-järjestelmä johtaa yhteen ainoaan ilmailun hiilidioksidipäästöjen maailmanlaajuiseen vähentämisjärjestelmään ICAOn järjestelmän toisessa ja pakollisessa vaiheessa vuonna 2027, unioni on johdonmukaisesti kannattanut vankkoja täytäntöönpanosääntöjä ja hallintoa sekä riittävää osallistumista CORSIA-järjestelmän vapaaehtoisiin ja pakollisiin vaiheisiin. Jos komissio katsoo, että CORSIA-järjestelmä ei riitä unionin ilmastotavoitteiden ja Pariisin sopimuksen mukaisten sitoumusten saavuttamiseen, komission olisi esitettävä lainsäädäntöehdotus Euroopan talousalueella sijaitsevalle lentopaikalle saapuvia lentoja koskevan väliaikaisen poikkeuksen lopettamiseksi.

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 20 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 b) | Unionin olisi tehtävä kaikkensa CORSIA-järjestelmän määräysten vahvistamiseksi ja tuettava pitkän aikavälin tavoitteen hyväksymistä maailmanlaajuisten ilmailun päästöjen vähentämiseksi samalla, kun turvataan unionin toimivalta direktiivin 2003/87/EY osalta, kuten Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut

   (1 a)

  . |

Komission teksti

Tarkistus

(20 b)

Unionin olisi tehtävä kaikkensa CORSIA-järjestelmän määräysten vahvistamiseksi ja tuettava pitkän aikavälin tavoitteen hyväksymistä maailmanlaajuisten ilmailun päästöjen vähentämiseksi samalla, kun turvataan unionin toimivalta direktiivin 2003/87/EY osalta, kuten Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut

   (1 a)

  .

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 20 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 c) | On olennaisen tärkeää varmistaa tietojen avoimuus ja parantaa CORSIA-järjestelmän täytäntöönpanokelpoisuutta ja CORSIA-järjestelmään liittyvien tietojen julkista saatavuutta. Tämän vuoksi ilma-alusten käyttäjien olisi raportoitava päästöistään ja päästöhyvityksistään käyttäjäystävällisesti arvioitaessa CORSIA-järjestelmän vaikutusta hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen maailmanlaajuisesti ja sen roolia Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 c)

On olennaisen tärkeää varmistaa tietojen avoimuus ja parantaa CORSIA-järjestelmän täytäntöönpanokelpoisuutta ja CORSIA-järjestelmään liittyvien tietojen julkista saatavuutta. Tämän vuoksi ilma-alusten käyttäjien olisi raportoitava päästöistään ja päästöhyvityksistään käyttäjäystävällisesti arvioitaessa CORSIA-järjestelmän vaikutusta hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen maailmanlaajuisesti ja sen roolia Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa.

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Lennot niistä vähiten kehittyneistä maista ja pienistä kehittyvistä saarivaltioista, siten kuin Yhdistyneet Kansakunnat on ne määritellyt, jotka eivät toteuta CORSIA-järjestelmää ja jotka ovat muita kuin niitä valtioita, joiden BKT asukasta kohti on sama tai suurempi kuin unionin keskiarvo, sekä näihin maihin ja saarivaltioihin suuntautuvat lennot olisi vapautettava EU:n päästökauppajärjestelmän tai CORSIA-järjestelmän mukaisista velvoitteista, eikä tälle poikkeukselle tulisi määrätä päättymispäivää. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Lennot niistä vähiten kehittyneistä maista ja pienistä kehittyvistä saarivaltioista, siten kuin Yhdistyneet Kansakunnat on ne määritellyt, jotka eivät toteuta CORSIA-järjestelmää ja jotka ovat muita kuin niitä valtioita, joiden BKT asukasta kohti on sama tai suurempi kuin unionin keskiarvo, sekä näihin maihin ja saarivaltioihin suuntautuvat lennot olisi vapautettava EU:n päästökauppajärjestelmän tai CORSIA-järjestelmän mukaisista velvoitteista, eikä tälle poikkeukselle tulisi määrätä päättymispäivää.

Poistetaan.

Tarkistukset 63 ja 79

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä unionin syrjäisimpien alueiden kulkuyhteyksien edistämiseen. Sen vuoksi olisi säädettävä, että jäsenvaltion syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalla alueella sijaitsevan lentopaikan ja
  samassa jäsenvaltiossa
  sijaitsevan toisen lentopaikan välisistä lennoista aiheutuvat päästöt vapautetaan EU:n päästökauppajärjestelmän vaatimuksista. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä unionin syrjäisimpien alueiden kulkuyhteyksien edistämiseen. Sen vuoksi olisi säädettävä, että jäsenvaltion syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalla alueella sijaitsevan lentopaikan ja
  samassa jäsenvaltiossa
  sijaitsevan toisen lentopaikan välisistä lennoista aiheutuvat päästöt vapautetaan EU:n päästökauppajärjestelmän vaatimuksista.

| (25) | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä unionin syrjäisimpien alueiden kulkuyhteyksien edistämiseen. Sen vuoksi olisi säädettävä, että jäsenvaltion syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalla alueella sijaitsevan lentopaikan ja
  ETA-alueen toisella alueella
  sijaitsevan toisen lentopaikan
  välisistä lennoista sekä samalla syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalla alueella sijaitsevien lentopaikkojen
  välisistä lennoista aiheutuvat päästöt vapautetaan EU:n päästökauppajärjestelmän vaatimuksista. |
| --- | --- |

(25)

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä unionin syrjäisimpien alueiden kulkuyhteyksien edistämiseen. Sen vuoksi olisi säädettävä, että jäsenvaltion syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalla alueella sijaitsevan lentopaikan ja
  ETA-alueen toisella alueella
  sijaitsevan toisen lentopaikan
  välisistä lennoista sekä samalla syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalla alueella sijaitsevien lentopaikkojen
  välisistä lennoista aiheutuvat päästöt vapautetaan EU:n päästökauppajärjestelmän vaatimuksista.

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 26 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 a) | Osa ilmailun päästöoikeuksien huutokaupasta saaduista tuloista sekä ilma-alusten käyttäjien direktiivin 2003/87/EY 16 artiklan mukaisesti maksamista seuraamuksista olisi kohdennettava ilmastoinvestointirahastoon ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävän innovoinnin tukemiseksi ilmailualalla. Näitä ovat erityisesti hankkeet, jotka liittyvät sellaisten uusien teknologioiden ja mallien kehittämiseen, käyttöönottoon ja täytäntöönpanoon, joilla pyritään vähentämään ilmailualan kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjä, erityisesti kestävien lentopolttoaineiden alalla, sekä suunnitelmat, joilla pyritään vähentämään ilmailualan ilmastovaikutuksia, ja jotka liittyvät erityisesti ilma-aluksen käyttöön, lentämiseen, runkoa koskevaan ja moottoritekniseen läpimurtoinnovointiin, lentoasemainfrastruktuuriin ja sähkökäyttöisiin ilma-aluksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 a)

Osa ilmailun päästöoikeuksien huutokaupasta saaduista tuloista sekä ilma-alusten käyttäjien direktiivin 2003/87/EY 16 artiklan mukaisesti maksamista seuraamuksista olisi kohdennettava ilmastoinvestointirahastoon ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävän innovoinnin tukemiseksi ilmailualalla. Näitä ovat erityisesti hankkeet, jotka liittyvät sellaisten uusien teknologioiden ja mallien kehittämiseen, käyttöönottoon ja täytäntöönpanoon, joilla pyritään vähentämään ilmailualan kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjä, erityisesti kestävien lentopolttoaineiden alalla, sekä suunnitelmat, joilla pyritään vähentämään ilmailualan ilmastovaikutuksia, ja jotka liittyvät erityisesti ilma-aluksen käyttöön, lentämiseen, runkoa koskevaan ja moottoritekniseen läpimurtoinnovointiin, lentoasemainfrastruktuuriin ja sähkökäyttöisiin ilma-aluksiin.

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 26 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 b) | Ilmastoinvestointirahastosta olisi tuettava tutkimusta, hiilestä irtautumista koskevien ratkaisujen kehittämistä ja käyttöönottoa, mukaan lukien päästöttömät teknologiat, ja sen avulla olisi vähennettävä ilmailualan ilmasto- ja ympäristövaikutuksia. Sen avulla olisi erityisesti puututtava muiden kuin hiilidioksidipäästöjen vaikutuksiin ottamalla käyttöön seuranta- ja raportointiteknologioita ja parantamalla operatiivisia ratkaisuja. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 b)

Ilmastoinvestointirahastosta olisi tuettava tutkimusta, hiilestä irtautumista koskevien ratkaisujen kehittämistä ja käyttöönottoa, mukaan lukien päästöttömät teknologiat, ja sen avulla olisi vähennettävä ilmailualan ilmasto- ja ympäristövaikutuksia. Sen avulla olisi erityisesti puututtava muiden kuin hiilidioksidipäästöjen vaikutuksiin ottamalla käyttöön seuranta- ja raportointiteknologioita ja parantamalla operatiivisia ratkaisuja.

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 26 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 c) | Koska ilmailualan päästöoikeuksien täysimääräisestä huutokaupasta aiheutuvat hiilikustannukset kasvavat, unionissa keskuksia hyödyntäville ilma-alusten käyttäjille voi aiheutua taloudellista haittaa verrattuna keskuksia käyttäviin ilma-aluksiin unionin ulkopuolella. Koska EU:n päästökauppajärjestelmä ei tällä hetkellä kata lentoja kolmansiin maihin, unionin ulkopuolella lentäviä lentoja syöttäville toimijoille voi aiheutua etua, jos sovelletaan vähemmän tiukkoja päästövähennystoimenpiteitä. Tämä voisi johtaa siirtymiseen näihin keskuksiin ja siten päästöjen lisääntymiseen, mikä lopulta aiheuttaisi kielteisiä vaikutuksia ilmaston lämpenemiseen. EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalan laajentaminen koskemaan lentoja ETA:n, Sveitsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolisista lentopaikoista ja lentopaikoille johtaisi oikeudenmukaisempaan kilpailuun ja kasvihuonekaasupäästöjen tehokkaampaan vähentämiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 c)

Koska ilmailualan päästöoikeuksien täysimääräisestä huutokaupasta aiheutuvat hiilikustannukset kasvavat, unionissa keskuksia hyödyntäville ilma-alusten käyttäjille voi aiheutua taloudellista haittaa verrattuna keskuksia käyttäviin ilma-aluksiin unionin ulkopuolella. Koska EU:n päästökauppajärjestelmä ei tällä hetkellä kata lentoja kolmansiin maihin, unionin ulkopuolella lentäviä lentoja syöttäville toimijoille voi aiheutua etua, jos sovelletaan vähemmän tiukkoja päästövähennystoimenpiteitä. Tämä voisi johtaa siirtymiseen näihin keskuksiin ja siten päästöjen lisääntymiseen, mikä lopulta aiheuttaisi kielteisiä vaikutuksia ilmaston lämpenemiseen. EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalan laajentaminen koskemaan lentoja ETA:n, Sveitsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolisista lentopaikoista ja lentopaikoille johtaisi oikeudenmukaisempaan kilpailuun ja kasvihuonekaasupäästöjen tehokkaampaan vähentämiseen.

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 27 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (27 a) | Komission olisi harkittava mahdollisia muutoksia direktiiviin 2003/87/EY sääntelyn yksinkertaistamisen osalta. Komission ja jäsenvaltioiden viranomaisten olisi jatkuvasti mukauduttava parhaisiin käytäntöihin perustuviin hallinnollisiin menettelyihin ja toteutettava kaikki toimenpiteet direktiivin 2003/87/EY täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi siten, että hallinnollinen rasite jää mahdollisimman vähäiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(27 a)

Komission olisi harkittava mahdollisia muutoksia direktiiviin 2003/87/EY sääntelyn yksinkertaistamisen osalta. Komission ja jäsenvaltioiden viranomaisten olisi jatkuvasti mukauduttava parhaisiin käytäntöihin perustuviin hallinnollisiin menettelyihin ja toteutettava kaikki toimenpiteet direktiivin 2003/87/EY täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi siten, että hallinnollinen rasite jää mahdollisimman vähäiseksi.

Tarkistus 35

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – - 1 alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

3 artikla – u a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1) | Lisätään 3 artiklaan alakohta seuraavasti:









  ”u a) | ’ilmailun muilla kuin hiilidioksidipäästöillä’ typen oksidien (NOx), nokihiukkasten, hapettuneiden rikkilajien ja vesihöyryn vapautumista ilma-aluksesta, joka harjoittaa liitteessä I lueteltua ilmailutoimintaa.” |

Komission teksti

Tarkistus

-1)

”u a)

’ilmailun muilla kuin hiilidioksidipäästöillä’ typen oksidien (NOx), nokihiukkasten, hapettuneiden rikkilajien ja vesihöyryn vapautumista ilma-aluksesta, joka harjoittaa liitteessä I lueteltua ilmailutoimintaa.”

Tarkistus 36

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 c artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien kokonaismäärästä varataan 20 miljoonaa päästöoikeutta 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2029 väliselle ajalle jaettavaksi hinnanerosopimusta vastaavalla tavalla siten, että katetaan fossiilisen kerosiinin ja kestävien lentopolttoaineiden välinen hintaero, sellaisille ilma-alusten käyttäjille, jotka lisäävät tähän tarkoitettuja kestäviä lentopolttoaineita, ensisijaisesti muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita, asetuksen xxxx/xxxx [ReFuelEU-asetus]

   (*1)

  liitteessä I tarkoitettujen sekoitusvelvoitteiden mukaisesti tai niitä enemmän ja kyseisten polttoaineiden hintakehitys huomioon ottaen. Näistä päästöoikeuksista 70 prosenttia jaetaan erityisesti synteettisten lentopolttoaineiden käytön lisäämiseen siten, että etusijalla ovat muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet. Lisäksi Euroopan talousalueella sijaitsevalta lentopaikalta kolmansiin maihin 3 e a artiklan mukaisesti lähtevien lentojen päästöjen kattamiseksi myönnettävien päästöoikeuksien lisämäärästä varataan 20 miljoonaa päästöoikeutta jaettavaksi samalla tavalla kuin hinnanerosopimus 31 päivään joulukuuta 2029 saakka. |

Komission teksti

Tarkistus

5 a.
     
  Tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien kokonaismäärästä varataan 20 miljoonaa päästöoikeutta 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2029 väliselle ajalle jaettavaksi hinnanerosopimusta vastaavalla tavalla siten, että katetaan fossiilisen kerosiinin ja kestävien lentopolttoaineiden välinen hintaero, sellaisille ilma-alusten käyttäjille, jotka lisäävät tähän tarkoitettuja kestäviä lentopolttoaineita, ensisijaisesti muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita, asetuksen xxxx/xxxx [ReFuelEU-asetus]

   (*1)

  liitteessä I tarkoitettujen sekoitusvelvoitteiden mukaisesti tai niitä enemmän ja kyseisten polttoaineiden hintakehitys huomioon ottaen. Näistä päästöoikeuksista 70 prosenttia jaetaan erityisesti synteettisten lentopolttoaineiden käytön lisäämiseen siten, että etusijalla ovat muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet. Lisäksi Euroopan talousalueella sijaitsevalta lentopaikalta kolmansiin maihin 3 e a artiklan mukaisesti lähtevien lentojen päästöjen kattamiseksi myönnettävien päästöoikeuksien lisämäärästä varataan 20 miljoonaa päästöoikeutta jaettavaksi samalla tavalla kuin hinnanerosopimus 31 päivään joulukuuta 2029 saakka.

Tarkistus 37

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 c artikla – 5 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 b.
     
  Edellä 5 a kohdassa tarkoitettu päästöoikeuksien kokonaismäärä jaetaan syrjimättömästi samalla tavalla kuin hinnanerosopimus, kattaen fossiilisen kerosiinin ja kestävien lentopolttoaineiden välisen hintaeron, kestävien lentopolttoaineiden käytön lisäämiseksi siten, että etusijalla ovat muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet, sen mukaisesti, mitä Euroopan lentoturvallisuusvirastolle on asetuksen xxxx/xxxx [ReFuelEU-asetus]

   (*)

  7, 8 ja 9 artiklan nojalla ilmoitettu. |
| | Kukin ilma-aluksen käyttäjä voi hakea EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluville lennoille jaettavia päästöoikeuksia 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2029 välisenä aikana 5 a kohdassa tarkoitettujen polttoaineiden käytön lisäämisen perusteella. |
| | Päästöoikeuksien määrän on oltava oikeassa suhteessa kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärään, joka on säästetty kyseisten polttoaineiden direktiivin (EU) 2018/2001 ja direktiivin 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten mukaisen käsittelyn perusteella. |
| | Komissio varmistaa, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa vetyä käyttävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden päästöt luokitellaan nollapäästöiksi niitä käyttävien ilma-alusten käyttäjien osalta, kunnes 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu delegoitu säädös on hyväksytty. |
| | Komissio julkaisee vuosittain yksityiskohtaiset tiedot kerosiinin ja kestävien lentopolttoaineiden kustannuseroista. Komissiolle siirretään valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi yksityiskohtaisilla järjestelyillä, jotka koskevat ilmailun päästöoikeuksien jakamista kestävien lentopolttoaineiden käytön lisäämisestä, kattamalla hintaeron, joka syntyy käyttämällä kyseisiä polttoaineita kerosiinin sijaan säästettyä hiilidioksiditonnia kohden. |
| | Komissio suorittaa 31 päivästä joulukuuta 2028 alkaen vuosittain arvioinnin tämän kohdan soveltamisesta ja toimittaa sen tulokset hyvissä ajoin Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kyseisen arvioinnin perusteella ja vaikutustenarvioinnin jälkeen komissio voi tarvittaessa esittää lainsäädäntöehdotuksen, jonka mukaan päästöoikeuksia myönnetään ajallisesti rajoitettu enimmäismäärä 31 päivään joulukuuta 2034 asti ilma-alusten käyttäjille, jotka lisäävät 3 c artiklan 5 a kohdassa tarkoitettujen kestävien lentopolttoaineiden käyttöä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 b.
     
  Edellä 5 a kohdassa tarkoitettu päästöoikeuksien kokonaismäärä jaetaan syrjimättömästi samalla tavalla kuin hinnanerosopimus, kattaen fossiilisen kerosiinin ja kestävien lentopolttoaineiden välisen hintaeron, kestävien lentopolttoaineiden käytön lisäämiseksi siten, että etusijalla ovat muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet, sen mukaisesti, mitä Euroopan lentoturvallisuusvirastolle on asetuksen xxxx/xxxx [ReFuelEU-asetus]

   (*)

  7, 8 ja 9 artiklan nojalla ilmoitettu.

Kukin ilma-aluksen käyttäjä voi hakea EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluville lennoille jaettavia päästöoikeuksia 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2029 välisenä aikana 5 a kohdassa tarkoitettujen polttoaineiden käytön lisäämisen perusteella.

Kukin ilma-aluksen käyttäjä voi hakea EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluville lennoille jaettavia päästöoikeuksia 1 päivän tammikuuta 2024 ja 31 päivän joulukuuta 2029 välisenä aikana 5 a kohdassa tarkoitettujen polttoaineiden käytön lisäämisen perusteella.

Päästöoikeuksien määrän on oltava oikeassa suhteessa kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärään, joka on säästetty kyseisten polttoaineiden direktiivin (EU) 2018/2001 ja direktiivin 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten mukaisen käsittelyn perusteella.

Päästöoikeuksien määrän on oltava oikeassa suhteessa kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärään, joka on säästetty kyseisten polttoaineiden direktiivin (EU) 2018/2001 ja direktiivin 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten mukaisen käsittelyn perusteella.

Komissio varmistaa, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa vetyä käyttävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden päästöt luokitellaan nollapäästöiksi niitä käyttävien ilma-alusten käyttäjien osalta, kunnes 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu delegoitu säädös on hyväksytty.

Komissio varmistaa, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa vetyä käyttävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden päästöt luokitellaan nollapäästöiksi niitä käyttävien ilma-alusten käyttäjien osalta, kunnes 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu delegoitu säädös on hyväksytty.

Komissio julkaisee vuosittain yksityiskohtaiset tiedot kerosiinin ja kestävien lentopolttoaineiden kustannuseroista. Komissiolle siirretään valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi yksityiskohtaisilla järjestelyillä, jotka koskevat ilmailun päästöoikeuksien jakamista kestävien lentopolttoaineiden käytön lisäämisestä, kattamalla hintaeron, joka syntyy käyttämällä kyseisiä polttoaineita kerosiinin sijaan säästettyä hiilidioksiditonnia kohden.

Komissio julkaisee vuosittain yksityiskohtaiset tiedot kerosiinin ja kestävien lentopolttoaineiden kustannuseroista. Komissiolle siirretään valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi yksityiskohtaisilla järjestelyillä, jotka koskevat ilmailun päästöoikeuksien jakamista kestävien lentopolttoaineiden käytön lisäämisestä, kattamalla hintaeron, joka syntyy käyttämällä kyseisiä polttoaineita kerosiinin sijaan säästettyä hiilidioksiditonnia kohden.

Komissio suorittaa 31 päivästä joulukuuta 2028 alkaen vuosittain arvioinnin tämän kohdan soveltamisesta ja toimittaa sen tulokset hyvissä ajoin Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kyseisen arvioinnin perusteella ja vaikutustenarvioinnin jälkeen komissio voi tarvittaessa esittää lainsäädäntöehdotuksen, jonka mukaan päästöoikeuksia myönnetään ajallisesti rajoitettu enimmäismäärä 31 päivään joulukuuta 2034 asti ilma-alusten käyttäjille, jotka lisäävät 3 c artiklan 5 a kohdassa tarkoitettujen kestävien lentopolttoaineiden käyttöä.

Komissio suorittaa 31 päivästä joulukuuta 2028 alkaen vuosittain arvioinnin tämän kohdan soveltamisesta ja toimittaa sen tulokset hyvissä ajoin Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kyseisen arvioinnin perusteella ja vaikutustenarvioinnin jälkeen komissio voi tarvittaessa esittää lainsäädäntöehdotuksen, jonka mukaan päästöoikeuksia myönnetään ajallisesti rajoitettu enimmäismäärä 31 päivään joulukuuta 2034 asti ilma-alusten käyttäjille, jotka lisäävät 3 c artiklan 5 a kohdassa tarkoitettujen kestävien lentopolttoaineiden käyttöä.

Tarkistukset 65 ja 80

Tarkistukset 65 ja 80

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 c artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Poiketen siitä, mitä 12 artiklan 2 a kohdassa, 14 artiklan 3 kohdassa ja 16 artiklassa säädetään, jäsenvaltioiden on katsottava, että näissä säännöksissä esitetyt vaatimukset täyttyvät, eikä niiden tule ryhtyä toimiin ilma-aluksen käyttäjiä vastaan niiden vuoteen 2030 mennessä syntyvien päästöjen osalta, jotka aiheutuvat jäsenvaltion syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalla alueella sijaitsevan lentopaikan ja
  samassa jäsenvaltiossa tämän syrjäisen alueen ulkopuolella
  sijaitsevan lentopaikan
  välisillä
  lennoista.” | 7.   Poiketen siitä, mitä 12 artiklan 2 a kohdassa, 14 artiklan 3 kohdassa ja 16 artiklassa säädetään, jäsenvaltioiden on katsottava, että näissä säännöksissä esitetyt vaatimukset täyttyvät, eikä niiden tule ryhtyä toimiin ilma-aluksen käyttäjiä vastaan niiden vuoteen 2030 mennessä syntyvien päästöjen osalta, jotka aiheutuvat jäsenvaltion syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalla alueella sijaitsevan lentopaikan ja
  ETA-alueen toisella alueella sijaitsevan lentopaikan välisistä lennoista sekä kahden samalla syrjäisiin alueisiin kuuluvalla alueella
  sijaitsevan lentopaikan
  välillä lennetyistä
  lennoista.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Poiketen siitä, mitä 12 artiklan 2 a kohdassa, 14 artiklan 3 kohdassa ja 16 artiklassa säädetään, jäsenvaltioiden on katsottava, että näissä säännöksissä esitetyt vaatimukset täyttyvät, eikä niiden tule ryhtyä toimiin ilma-aluksen käyttäjiä vastaan niiden vuoteen 2030 mennessä syntyvien päästöjen osalta, jotka aiheutuvat jäsenvaltion syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalla alueella sijaitsevan lentopaikan ja
  samassa jäsenvaltiossa tämän syrjäisen alueen ulkopuolella
  sijaitsevan lentopaikan
  välisillä
  lennoista.”

7.   Poiketen siitä, mitä 12 artiklan 2 a kohdassa, 14 artiklan 3 kohdassa ja 16 artiklassa säädetään, jäsenvaltioiden on katsottava, että näissä säännöksissä esitetyt vaatimukset täyttyvät, eikä niiden tule ryhtyä toimiin ilma-aluksen käyttäjiä vastaan niiden vuoteen 2030 mennessä syntyvien päästöjen osalta, jotka aiheutuvat jäsenvaltion syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalla alueella sijaitsevan lentopaikan ja
  ETA-alueen toisella alueella sijaitsevan lentopaikan välisistä lennoista sekä kahden samalla syrjäisiin alueisiin kuuluvalla alueella
  sijaitsevan lentopaikan
  välillä lennetyistä
  lennoista.”

Tarkistus 39

Tarkistus 39

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 d artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Vuonna 2024 on myytävä huutokaupalla
  25
  prosenttia siitä 3 c artiklan mukaisesti julkaistusta päästöoikeuksien määrästä, jonka perusteella päästöoikeuksia olisi jaettu maksutta.” | 1.   Vuonna 2024 on myytävä huutokaupalla
  50
  prosenttia siitä 3 c artiklan mukaisesti julkaistusta päästöoikeuksien määrästä, jonka perusteella päästöoikeuksia olisi jaettu maksutta.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Vuonna 2024 on myytävä huutokaupalla
  25
  prosenttia siitä 3 c artiklan mukaisesti julkaistusta päästöoikeuksien määrästä, jonka perusteella päästöoikeuksia olisi jaettu maksutta.”

1.   Vuonna 2024 on myytävä huutokaupalla
  50
  prosenttia siitä 3 c artiklan mukaisesti julkaistusta päästöoikeuksien määrästä, jonka perusteella päästöoikeuksia olisi jaettu maksutta.”

Tarkistus 40

Tarkistus 40

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 d artikla – 1 a kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 a.
     
  Vuonna 2025 on myytävä huutokaupalla 50 prosenttia siitä 3 c artiklan mukaisesti julkaistun määrän perusteella lasketusta päästöoikeuksien määrästä, joka olisi jaettu maksutta kyseisenä vuonna. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Vuonna 2025 on myytävä huutokaupalla 50 prosenttia siitä 3 c artiklan mukaisesti julkaistun määrän perusteella lasketusta päästöoikeuksien määrästä, joka olisi jaettu maksutta kyseisenä vuonna.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 41

Tarkistus 41

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 d artikla – 1 b kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 b.
     
  Vuonna 2026 on myytävä huutokaupalla 75 prosenttia siitä 3 c artiklan mukaisesti julkaistun määrän perusteella lasketusta päästöoikeuksien määrästä, joka olisi jaettu maksutta kyseisenä vuonna. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b.
     
  Vuonna 2026 on myytävä huutokaupalla 75 prosenttia siitä 3 c artiklan mukaisesti julkaistun määrän perusteella lasketusta päästöoikeuksien määrästä, joka olisi jaettu maksutta kyseisenä vuonna.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 42

Tarkistus 42

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 d artikla – 1 c kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 c.   Alkaen 1 päivästä tammikuuta
  2027
  on myytävä huutokaupalla koko se päästöoikeuksien määrä, joka olisi jaettu maksutta kyseisenä vuonna. ’, | 1 c.   Alkaen 1 päivästä tammikuuta
  2025
  on myytävä huutokaupalla koko se päästöoikeuksien määrä, joka olisi jaettu maksutta kyseisenä vuonna
  , lukuun ottamatta 3 c artiklan 5 a kohdassa mainittua päästöoikeuksien määrää. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 c.   Alkaen 1 päivästä tammikuuta
  2027
  on myytävä huutokaupalla koko se päästöoikeuksien määrä, joka olisi jaettu maksutta kyseisenä vuonna. ’,

1 c.   Alkaen 1 päivästä tammikuuta
  2025
  on myytävä huutokaupalla koko se päästöoikeuksien määrä, joka olisi jaettu maksutta kyseisenä vuonna
  , lukuun ottamatta 3 c artiklan 5 a kohdassa mainittua päästöoikeuksien määrää.

Tarkistus 43

Tarkistus 43

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 d artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 23 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi yksityiskohtaisin järjestelyin, jotka koskevat tämän artiklan 1, 1 a, 1 b, 1 c ja 1 d kohdan mukaisesti jäsenvaltioissa järjestettäviä ilmailun päästöoikeuksien huutokauppoja sekä sääntöjä, joiden mukaisesti tietty osuus tästä huutokaupasta saatavista tuloista siirretään unionin yleiseen talousarvioon. | 3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 23 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi yksityiskohtaisin järjestelyin, jotka koskevat tämän artiklan 1, 1 a, 1 b, 1 c ja 1 d kohdan mukaisesti jäsenvaltioissa järjestettäviä ilmailun päästöoikeuksien huutokauppoja sekä sääntöjä, joiden mukaisesti tietty osuus tästä huutokaupasta saatavista tuloista siirretään
  päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 mukaisesti
  unionin yleiseen talousarvioon. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 23 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi yksityiskohtaisin järjestelyin, jotka koskevat tämän artiklan 1, 1 a, 1 b, 1 c ja 1 d kohdan mukaisesti jäsenvaltioissa järjestettäviä ilmailun päästöoikeuksien huutokauppoja sekä sääntöjä, joiden mukaisesti tietty osuus tästä huutokaupasta saatavista tuloista siirretään unionin yleiseen talousarvioon.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 23 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi yksityiskohtaisin järjestelyin, jotka koskevat tämän artiklan 1, 1 a, 1 b, 1 c ja 1 d kohdan mukaisesti jäsenvaltioissa järjestettäviä ilmailun päästöoikeuksien huutokauppoja sekä sääntöjä, joiden mukaisesti tietty osuus tästä huutokaupasta saatavista tuloista siirretään
  päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 mukaisesti
  unionin yleiseen talousarvioon.

Tarkistus 44

Tarkistus 44

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – e alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – e alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 d artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Jäsenvaltioiden on päätettävä, miten
  tässä luvussa
  tarkoitetusta
  päästöoikeuksien huutokaupasta
  saatuja tuloja käytetään
  , lukuun ottamatta tuloja, jotka määritetään omiksi varoiksi SEUT-sopimuksen 311 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja jotka siirretään unionin yleiseen talousarvioon
  . Jäsenvaltioiden on käytettävä päästöoikeuksien huutokaupasta saatuja tuloja 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti.” | 4.   Tässä luvussa
  tarkoitetut ilmailun
  päästöoikeuksien huutokaupasta
  saadut tulot
  , lukuun ottamatta tuloja, jotka määritetään omiksi varoiksi SEUT-sopimuksen 311 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja jotka siirretään unionin yleiseen talousarvioon
  , käytetään seuraavasti: |
| | a) | 75 prosenttia käytetään innovoinnin ja uusien teknologioiden tukemiseen, mukaan lukien hiilestä irtautumista koskevien ratkaisujen käyttöönotto ilmailualalla ilmastoinvestointirahaston kautta 10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   
  Jäsenvaltioiden on päätettävä, miten
  tässä luvussa
  tarkoitetusta
  päästöoikeuksien huutokaupasta
  saatuja tuloja käytetään
  , lukuun ottamatta tuloja, jotka määritetään omiksi varoiksi SEUT-sopimuksen 311 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja jotka siirretään unionin yleiseen talousarvioon
  . Jäsenvaltioiden on käytettävä päästöoikeuksien huutokaupasta saatuja tuloja 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti.”

4.   Tässä luvussa
  tarkoitetut ilmailun
  päästöoikeuksien huutokaupasta
  saadut tulot
  , lukuun ottamatta tuloja, jotka määritetään omiksi varoiksi SEUT-sopimuksen 311 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja jotka siirretään unionin yleiseen talousarvioon
  , käytetään seuraavasti:

a)

a)

75 prosenttia käytetään innovoinnin ja uusien teknologioiden tukemiseen, mukaan lukien hiilestä irtautumista koskevien ratkaisujen käyttöönotto ilmailualalla ilmastoinvestointirahaston kautta 10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti;

75 prosenttia käytetään innovoinnin ja uusien teknologioiden tukemiseen, mukaan lukien hiilestä irtautumista koskevien ratkaisujen käyttöönotto ilmailualalla ilmastoinvestointirahaston kautta 10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti;

| b) | 15 prosenttia 3 e a artiklassa tarkoitetuista kansainvälisistä lennoista saaduista tuloista käytetään UNFCCC:n ilmastorahastojen, erityisesti vihreän ilmastorahaston ja sopeuttamisrahaston, edistämiseen, kansainvälisten toimien, joilla lievennetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia haavoittuvimpiin yhteisöihin, edistämiseen; |
| --- | --- |

b)

b)

15 prosenttia 3 e a artiklassa tarkoitetuista kansainvälisistä lennoista saaduista tuloista käytetään UNFCCC:n ilmastorahastojen, erityisesti vihreän ilmastorahaston ja sopeuttamisrahaston, edistämiseen, kansainvälisten toimien, joilla lievennetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia haavoittuvimpiin yhteisöihin, edistämiseen;

15 prosenttia 3 e a artiklassa tarkoitetuista kansainvälisistä lennoista saaduista tuloista käytetään UNFCCC:n ilmastorahastojen, erityisesti vihreän ilmastorahaston ja sopeuttamisrahaston, edistämiseen, kansainvälisten toimien, joilla lievennetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia haavoittuvimpiin yhteisöihin, edistämiseen;

| c) | loput tulot käytetään jäsenvaltioiden 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti määrittämällä tavalla, mukaan lukien sellaisten hankkeiden edistämiseen, joilla pyritään varmistamaan oikeudenmukainen siirtymä ilmailualalla erityisesti tukemalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ilmailualan asiaankuuluvien sidosryhmien välillä, sekä työntekijöiden koulutukseen, uudelleenkoulutukseen ja täydennyskoulutukseen. |
| --- | --- |

c)

c)

loput tulot käytetään jäsenvaltioiden 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti määrittämällä tavalla, mukaan lukien sellaisten hankkeiden edistämiseen, joilla pyritään varmistamaan oikeudenmukainen siirtymä ilmailualalla erityisesti tukemalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ilmailualan asiaankuuluvien sidosryhmien välillä, sekä työntekijöiden koulutukseen, uudelleenkoulutukseen ja täydennyskoulutukseen.

loput tulot käytetään jäsenvaltioiden 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti määrittämällä tavalla, mukaan lukien sellaisten hankkeiden edistämiseen, joilla pyritään varmistamaan oikeudenmukainen siirtymä ilmailualalla erityisesti tukemalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ilmailualan asiaankuuluvien sidosryhmien välillä, sekä työntekijöiden koulutukseen, uudelleenkoulutukseen ja täydennyskoulutukseen.

Tarkistus 45

Tarkistus 45

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

3 e a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a)

3 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”3 e a artikla

”3 e a artikla

Ilmailutoiminta, johon osallistuu kolmansia maita

Ilmailutoiminta, johon osallistuu kolmansia maita

1.
     
  Ilma-alusten käyttäjien on palautettava 30 päivästä huhtikuuta ... [tämän direktiivin voimaantulovuosi + 1] alkaen päästöoikeudet lennoilta, jotka lähtevät Euroopan talousalueella sijaitsevalta lentopaikalta.

2.
     
  Ilmailuun jaettavien päästöoikeuksien kokonaismäärää lisätään vuodesta [tämän direktiivin voimaantulovuosi] alkaen ylimääräisten 1 kohdassa tarkoitettujen lähtevien lentojen päästöoikeuksien määrällä, jota olisi noudatettu, jos nämä lennot olisivat kuuluneet EU:n päästökauppajärjestelmään kyseisenä vuonna. Direktiivin 9 artiklassa säädettyä lineaarista vähennyskerrointa sovelletaan.

3.
     
  Sen varmistamiseksi, että otetaan asianmukaisesti huomioon CORSIA-järjestelmän hyvitysvelvoitteet, jotka ylittävät lähtötason, joka on asetettu vuoden 2019 tasolle kaudella 2021–2023 ja vuosien 2019–2020 keskimääräiselle tasolle vuodesta 2024 eteenpäin, ilma-alusten käyttäjät voivat vähentää niiden CORSIA-järjestelmän noudattamiseksi käyttämiin päästöhyvityksiin liittyvien menojen rahallisen arvon sellaisilta lennoilta, jotka lähtevät Euroopan talousalueelta 25 a artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksytyssä täytäntöönpanosäädöksessä lueteltuihin kolmansiin maihin.

Ilma-alusten käyttäjien on julkaistava vuosittain tiedot edellisenä vuonna kunkin reitin osalta maksetuista CORSIA-järjestelmän päästöhyvityksistä ja ilmoitettava komissiolle tällaisista hyvityksistä, jos ne aikovat pyytää niihin sovellettavien päästöoikeuksien palauttamista koskevien vaatimusten alentamista. Komissio vahvistaa niiden hyvitysten rahallisen arvon, jotka voidaan vähentää EU:n päästökauppajärjestelmän palauttamista koskevasta vaatimuksesta kunkin reitin osalta. Komissio hyväksyy 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi määrittelemällä vähennystä koskevat menetelmät ja mekanismin. Tätä varten komissio pitää päästöoikeuksien hintana EU:n päästökauppajärjestelmässä keskimääräistä hintaa asianomaisena vaatimustenmukaisuuden vuonna.

Ilma-alusten käyttäjien on julkaistava vuosittain tiedot edellisenä vuonna kunkin reitin osalta maksetuista CORSIA-järjestelmän päästöhyvityksistä ja ilmoitettava komissiolle tällaisista hyvityksistä, jos ne aikovat pyytää niihin sovellettavien päästöoikeuksien palauttamista koskevien vaatimusten alentamista. Komissio vahvistaa niiden hyvitysten rahallisen arvon, jotka voidaan vähentää EU:n päästökauppajärjestelmän palauttamista koskevasta vaatimuksesta kunkin reitin osalta. Komissio hyväksyy 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi määrittelemällä vähennystä koskevat menetelmät ja mekanismin. Tätä varten komissio pitää päästöoikeuksien hintana EU:n päästökauppajärjestelmässä keskimääräistä hintaa asianomaisena vaatimustenmukaisuuden vuonna.

Jos komissio toteaa tietyn vuoden osalta, että todennettujen päästöjen ja palautettujen päästöoikeuksien välillä on ero, on vastaava määrä päästöoikeuksia mitätöitävä.

Jos komissio toteaa tietyn vuoden osalta, että todennettujen päästöjen ja palautettujen päästöoikeuksien välillä on ero, on vastaava määrä päästöoikeuksia mitätöitävä.

4.
     
  Komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027 tämän direktiivin 28 b artiklan mukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ICAOn sopimusvaltioiden CORSIA-järjestelmään osallistumisen täytäntöönpanosta sekä järjestelmän yleisestä tavoitetasosta ja tinkimättömyydestä ympäristön kannalta. Kertomuksen tulosten perusteella komissio esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen Euroopan talousalueella sijaitsevalle lentopaikalle saapuvia lentoja koskevan tilapäisen poikkeuksen lakkauttamiseksi.”

Tarkistus 46

Tarkistus 46

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 8 kohta – 3 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a) | Lisätään 10 a artiklan 8 kohtaan toisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a)

4 a)

Lisätään 10 a artiklan 8 kohtaan toisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”Ilmastoinvestointirahastoon osoitetut tulot, jotka saadaan ilmailutoiminnan päästöoikeuksien huutokaupasta ja 16 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista seuraamuksista, on asetettava saataville ilmailualan hankkeisiin, joilla tuetaan uutta kehitystä ja innovaatioita, hiilestä irtautumista koskevien ratkaisujen käyttöönottoa, tukimekanismien kehittämistä ja sellaisen tarvittavan infrastruktuurin luomista, joka vähentää kokonaisilmastovaikutuksia, mukaan lukien muut kuin hiilidioksidivaikutukset, erityisesti seuraavin keinoin:

”Ilmastoinvestointirahastoon osoitetut tulot, jotka saadaan ilmailutoiminnan päästöoikeuksien huutokaupasta ja 16 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista seuraamuksista, on asetettava saataville ilmailualan hankkeisiin, joilla tuetaan uutta kehitystä ja innovaatioita, hiilestä irtautumista koskevien ratkaisujen käyttöönottoa, tukimekanismien kehittämistä ja sellaisen tarvittavan infrastruktuurin luomista, joka vähentää kokonaisilmastovaikutuksia, mukaan lukien muut kuin hiilidioksidivaikutukset, erityisesti seuraavin keinoin:

| a) | kestävien lentopolttoaineiden käyttöönotto siten, että etusijalla ovat uusiutuvasta vedystä ja suoraan ilmasta talteenotetusta hiilestä tuotetut muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet, myös käyttäen hiilen hinnanerosopimuksia, joilla pyritään kuromaan umpeen vähähiilisten ja hiilettömien polttoaineiden ja perinteisten polttoaineiden välinen hintaero ja vähentämään kestävien lentopolttoaineiden toimituksesta unionin lentoasemille aiheutuvia kustannuksia; |
| --- | --- |

a)

a)

kestävien lentopolttoaineiden käyttöönotto siten, että etusijalla ovat uusiutuvasta vedystä ja suoraan ilmasta talteenotetusta hiilestä tuotetut muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet, myös käyttäen hiilen hinnanerosopimuksia, joilla pyritään kuromaan umpeen vähähiilisten ja hiilettömien polttoaineiden ja perinteisten polttoaineiden välinen hintaero ja vähentämään kestävien lentopolttoaineiden toimituksesta unionin lentoasemille aiheutuvia kustannuksia;

kestävien lentopolttoaineiden käyttöönotto siten, että etusijalla ovat uusiutuvasta vedystä ja suoraan ilmasta talteenotetusta hiilestä tuotetut muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet, myös käyttäen hiilen hinnanerosopimuksia, joilla pyritään kuromaan umpeen vähähiilisten ja hiilettömien polttoaineiden ja perinteisten polttoaineiden välinen hintaero ja vähentämään kestävien lentopolttoaineiden toimituksesta unionin lentoasemille aiheutuvia kustannuksia;

| b) | hiilidioksidipäästöjen ja muiden kuin hiilidioksidipäästöjen hillitsemiseen tarkoitettujen lentämisen ja ilma-aluksen rungon toiminnallisten ratkaisujen perustavanlaatuinen parantaminen; |
| --- | --- |

b)

b)

hiilidioksidipäästöjen ja muiden kuin hiilidioksidipäästöjen hillitsemiseen tarkoitettujen lentämisen ja ilma-aluksen rungon toiminnallisten ratkaisujen perustavanlaatuinen parantaminen;

hiilidioksidipäästöjen ja muiden kuin hiilidioksidipäästöjen hillitsemiseen tarkoitettujen lentämisen ja ilma-aluksen rungon toiminnallisten ratkaisujen perustavanlaatuinen parantaminen;

| c) | moottoreihin liittyvien läpimurtoinnovaatioiden käyttöönotto ja sellaisten uusien käyttövoimateknologioiden käyttöönotto, jotka auttavat vähentämään ilmailun päästöjä, kuten akku- ja turbiinisähköteknologiat, sekä vetypoltto turbiineissa ja polttokennoissa, joita käytetään sähkömoottoreiden, sähkökäyttöisten ilma-alusten ja niihin liittyvän lentoasemainfrastruktuurin virtalähteinä; |
| --- | --- |

c)

c)

moottoreihin liittyvien läpimurtoinnovaatioiden käyttöönotto ja sellaisten uusien käyttövoimateknologioiden käyttöönotto, jotka auttavat vähentämään ilmailun päästöjä, kuten akku- ja turbiinisähköteknologiat, sekä vetypoltto turbiineissa ja polttokennoissa, joita käytetään sähkömoottoreiden, sähkökäyttöisten ilma-alusten ja niihin liittyvän lentoasemainfrastruktuurin virtalähteinä;

moottoreihin liittyvien läpimurtoinnovaatioiden käyttöönotto ja sellaisten uusien käyttövoimateknologioiden käyttöönotto, jotka auttavat vähentämään ilmailun päästöjä, kuten akku- ja turbiinisähköteknologiat, sekä vetypoltto turbiineissa ja polttokennoissa, joita käytetään sähkömoottoreiden, sähkökäyttöisten ilma-alusten ja niihin liittyvän lentoasemainfrastruktuurin virtalähteinä;

| d) | ilmailun hiilidioksidipäästöjen ja muiden kuin hiilidioksidipäästöjen seuranta- ja raportointiteknologioiden käyttöönotto; |
| --- | --- |

d)

d)

ilmailun hiilidioksidipäästöjen ja muiden kuin hiilidioksidipäästöjen seuranta- ja raportointiteknologioiden käyttöönotto;

ilmailun hiilidioksidipäästöjen ja muiden kuin hiilidioksidipäästöjen seuranta- ja raportointiteknologioiden käyttöönotto;

| e) | tutkimus, joka johtaa ilmailun muita kuin hiilidioksidiin liittyviä vaikutuksia koskevaan teknologiseen innovaatioon, tiivistymisjuovien ja cirruspilvien muodostuminen ja ehkäisy mukaan lukien. |
| --- | --- |

e)

e)

tutkimus, joka johtaa ilmailun muita kuin hiilidioksidiin liittyviä vaikutuksia koskevaan teknologiseen innovaatioon, tiivistymisjuovien ja cirruspilvien muodostuminen ja ehkäisy mukaan lukien.

tutkimus, joka johtaa ilmailun muita kuin hiilidioksidiin liittyviä vaikutuksia koskevaan teknologiseen innovaatioon, tiivistymisjuovien ja cirruspilvien muodostuminen ja ehkäisy mukaan lukien.

Ilmastoinvestointirahastosta tuettavien hankkeiden kuvauksen ja hanketasolla eriteltyjen menojen tasoa koskevien tietojen on oltava avoimia, ne on asetettava julkisesti saataville helposti saatavilla olevalla tavalla ja niitä on päivitettävä säännöllisesti komission verkkosivustolla. Komissio varmistaa, että kaikki sidosryhmät voivat osallistua ilmastoinvestointirahaston rahoitusmenettelyihin.”

Ilmastoinvestointirahastosta tuettavien hankkeiden kuvauksen ja hanketasolla eriteltyjen menojen tasoa koskevien tietojen on oltava avoimia, ne on asetettava julkisesti saataville helposti saatavilla olevalla tavalla ja niitä on päivitettävä säännöllisesti komission verkkosivustolla. Komissio varmistaa, että kaikki sidosryhmät voivat osallistua ilmastoinvestointirahaston rahoitusmenettelyihin.”

Tarkistus 47

Tarkistus 47

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

11 a artikla – 2 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | ne ovat peräisin maasta, joka on lueteltu 25 a artiklan 3 kohdan nojalla annetussa täytäntöönpanosäädöksessä kansainvälisen lentoliikenteen kokonaisvaltaiseen päästöhyvitysjärjestelmään (CORSIA) osallistuvana maana. Tätä ehtoa ei sovelleta
  vuotta
  2027 edeltäviin päästöihin
  , eikä sitä sovelleta myöskään vähiten kehittyneisiin maihin ja pieniin kehittyviin saarivaltioihin, siten kuin Yhdistyneet Kansakunnat on ne määritellyt, lukuun ottamatta niitä valtioita, joiden BKT asukasta kohti on sama tai suurempi kuin unionin keskiarvo
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

ne ovat peräisin maasta, joka on lueteltu 25 a artiklan 3 kohdan nojalla annetussa täytäntöönpanosäädöksessä kansainvälisen lentoliikenteen kokonaisvaltaiseen päästöhyvitysjärjestelmään (CORSIA) osallistuvana maana. Tätä ehtoa ei sovelleta
  vuotta
  2027 edeltäviin päästöihin
  , eikä sitä sovelleta myöskään vähiten kehittyneisiin maihin ja pieniin kehittyviin saarivaltioihin, siten kuin Yhdistyneet Kansakunnat on ne määritellyt, lukuun ottamatta niitä valtioita, joiden BKT asukasta kohti on sama tai suurempi kuin unionin keskiarvo
  .

vuotta

, eikä sitä sovelleta myöskään vähiten kehittyneisiin maihin ja pieniin kehittyviin saarivaltioihin, siten kuin Yhdistyneet Kansakunnat on ne määritellyt, lukuun ottamatta niitä valtioita, joiden BKT asukasta kohti on sama tai suurempi kuin unionin keskiarvo

| b) | ne ovat peräisin maasta, joka on lueteltu 25 a artiklan 3 kohdan nojalla annetussa täytäntöönpanosäädöksessä kansainvälisen lentoliikenteen kokonaisvaltaiseen päästöhyvitysjärjestelmään (CORSIA) osallistuvana maana. Tätä ehtoa ei sovelleta
  1 päivää tammikuuta
  2027 edeltäviin päästöihin. |
| --- | --- |

b)

ne ovat peräisin maasta, joka on lueteltu 25 a artiklan 3 kohdan nojalla annetussa täytäntöönpanosäädöksessä kansainvälisen lentoliikenteen kokonaisvaltaiseen päästöhyvitysjärjestelmään (CORSIA) osallistuvana maana. Tätä ehtoa ei sovelleta
  1 päivää tammikuuta
  2027 edeltäviin päästöihin.

1 päivää tammikuuta

Tarkistus 48

Tarkistus 48

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

11 a artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa säädetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja järjestelyjä koskevista yksityiskohtaisemmista vaatimuksista, joihin voi sisältyä myös raportointiin ja rekistereihin liittyviä vaatimuksia, ja näitä järjestelyjä soveltavien maiden tai ohjelmien luetteloinnista.
  Järjestelyissä on otettava huomioon vähiten kehittyneisiin maihin ja pieniin kehittyviin saarivaltioihin sovellettavat joustomahdollisuudet.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” | Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa säädetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja järjestelyjä koskevista yksityiskohtaisemmista vaatimuksista, joihin voi sisältyä myös raportointiin ja rekistereihin liittyviä vaatimuksia, ja näitä järjestelyjä soveltavien maiden tai ohjelmien luetteloinnista. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa säädetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja järjestelyjä koskevista yksityiskohtaisemmista vaatimuksista, joihin voi sisältyä myös raportointiin ja rekistereihin liittyviä vaatimuksia, ja näitä järjestelyjä soveltavien maiden tai ohjelmien luetteloinnista.
  Järjestelyissä on otettava huomioon vähiten kehittyneisiin maihin ja pieniin kehittyviin saarivaltioihin sovellettavat joustomahdollisuudet.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

Järjestelyissä on otettava huomioon vähiten kehittyneisiin maihin ja pieniin kehittyviin saarivaltioihin sovellettavat joustomahdollisuudet.

Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa säädetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja järjestelyjä koskevista yksityiskohtaisemmista vaatimuksista, joihin voi sisältyä myös raportointiin ja rekistereihin liittyviä vaatimuksia, ja näitä järjestelyjä soveltavien maiden tai ohjelmien luetteloinnista. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

Tarkistus 49

Tarkistus 49

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

12 artikla – 6 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | niiden tuottamat vuotuiset hiilidioksidipäästöt ovat yli 10 000 tonnia ja päästöt ovat peräisin sellaisten ilma-alusten käytöstä, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 5 700  kg ja joilla lennetään liitteen I mukaisia lentoja, kun kyse on muista kuin samasta jäsenvaltiosta lähtevistä ja samaan jäsenvaltioon saapuvista lennoista (mukaan lukien saman jäsenvaltion syrjäisimmät alueet), tammikuun 1 päivästä
  2019
  alkaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

niiden tuottamat vuotuiset hiilidioksidipäästöt ovat yli 10 000 tonnia ja päästöt ovat peräisin sellaisten ilma-alusten käytöstä, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 5 700  kg ja joilla lennetään liitteen I mukaisia lentoja, kun kyse on muista kuin samasta jäsenvaltiosta lähtevistä ja samaan jäsenvaltioon saapuvista lennoista (mukaan lukien saman jäsenvaltion syrjäisimmät alueet), tammikuun 1 päivästä
  2019
  alkaen.

2019

| b) | niiden tuottamat vuotuiset hiilidioksidipäästöt ovat yli 10 000 tonnia ja päästöt ovat peräisin sellaisten ilma-alusten käytöstä, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 5 700  kg ja joilla lennetään
  tämän direktiivin
  liitteen I 
  ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/1603

   (1 a)

  2 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan
  mukaisia lentoja, kun kyse on muista kuin samasta jäsenvaltiosta lähtevistä ja samaan jäsenvaltioon saapuvista lennoista (mukaan lukien saman jäsenvaltion syrjäisimmät alueet), tammikuun 1 päivästä
  2021
  alkaen. |
| --- | --- |

b)

niiden tuottamat vuotuiset hiilidioksidipäästöt ovat yli 10 000 tonnia ja päästöt ovat peräisin sellaisten ilma-alusten käytöstä, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 5 700  kg ja joilla lennetään
  tämän direktiivin
  liitteen I 
  ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/1603

   (1 a)

  2 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan
  mukaisia lentoja, kun kyse on muista kuin samasta jäsenvaltiosta lähtevistä ja samaan jäsenvaltioon saapuvista lennoista (mukaan lukien saman jäsenvaltion syrjäisimmät alueet), tammikuun 1 päivästä
  2021
  alkaen.

tämän direktiivin

ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/1603

1 a

2 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan

2021

Tarkistus 50

Tarkistus 50

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

14 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a) | Korvataan 14 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a)

6 a)

Korvataan 14 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

Komissio antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  yksityiskohtaisista järjestelyistä, jotka koskevat päästöjen sekä tarvittaessa liitteessä I lueteltuja toimia koskevien tietojen tarkkailua ja raportointia sekä sellaista tonnikilometritietojen tarkkailua ja raportointia 3 e tai 3 f artiklan soveltamista varten, joka perustuu liitteessä IV vahvistettuihin tarkkailua ja raportointia koskeviin periaatteisiin ja tämän artiklan 2 kohdassa vahvistettuihin vaatimuksiin. Näissä
  täytäntöönpanosäädöksissä
  on täsmennettävä myös kunkin kasvihuonekaasun ilmastoa lämmittävä potentiaali
  kyseisen kaasun
  tarkkailu- ja
  raportointivaatimuksissa
  .

täytäntöönpanosäädöksiä

täytäntöönpanosäädöksissä

kyseisen kaasun

raportointivaatimuksissa

”Komissio antaa
  delegoituja säädöksiä
  yksityiskohtaisista järjestelyistä, jotka koskevat päästöjen sekä tarvittaessa liitteessä I lueteltuja toimia koskevien tietojen tarkkailua ja raportointia sekä sellaista tonnikilometritietojen tarkkailua ja raportointia 3 e tai 3 f artiklan soveltamista varten, joka perustuu liitteessä IV vahvistettuihin tarkkailua ja raportointia koskeviin periaatteisiin ja tämän artiklan 2 kohdassa vahvistettuihin vaatimuksiin. Näissä
  delegoiduissa
  säädöksissä on täsmennettävä myös kunkin kasvihuonekaasun ilmastoa lämmittävä potentiaali
  ja ilmailun muiden kuin hiilidioksidipäästöjen vaikutus kyseisten kaasujen ja päästöjen
  tarkkailu-
  , raportointi-
  ja
  todentamisvaatimuksissa
  .”

Tarkistus 51

Tarkistus 51

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

14 artikla – 2 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a) | Lisätään 14 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a)

6 a)

Lisätään 14 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [6 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi, jotta voidaan perustaa tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien ilma-alusten käyttäjien muille kuin hiilidioksidipäästöille. Muita kuin hiilidioksidipäästöjä koskevan tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmän on sisällettävä tiedot vähintään seuraavista:

”Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [6 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi, jotta voidaan perustaa tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien ilma-alusten käyttäjien muille kuin hiilidioksidipäästöille. Muita kuin hiilidioksidipäästöjä koskevan tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmän on sisällettävä tiedot vähintään seuraavista:

| a) | polttoaineen virtaus, |
| --- | --- |

a)

a)

polttoaineen virtaus,

polttoaineen virtaus,

| b) | ilma-aluksen massa, |
| --- | --- |

b)

b)

ilma-aluksen massa,

ilma-aluksen massa,

| c) | ympäröivän ilman kosteus, |
| --- | --- |

c)

c)

ympäröivän ilman kosteus,

ympäröivän ilman kosteus,

| d) | ilma-aluksen sijainnin leveys- ja pituusaste sekä korkeus, |
| --- | --- |

d)

d)

ilma-aluksen sijainnin leveys- ja pituusaste sekä korkeus,

ilma-aluksen sijainnin leveys- ja pituusaste sekä korkeus,

| e) | keskimääräinen kosteus ja lämpötila, |
| --- | --- |

e)

e)

keskimääräinen kosteus ja lämpötila,

keskimääräinen kosteus ja lämpötila,

| f) | hiilidioksidin, veden, rikkidioksidin ja typen oksidien päästöindeksit, |
| --- | --- |

f)

f)

hiilidioksidin, veden, rikkidioksidin ja typen oksidien päästöindeksit,

hiilidioksidin, veden, rikkidioksidin ja typen oksidien päästöindeksit,

| g) | hiilidioksidin ekvivalentit lentoa kohti. |
| --- | --- |

g)

g)

hiilidioksidin ekvivalentit lentoa kohti.

hiilidioksidin ekvivalentit lentoa kohti.

Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä muiden kuin hiilidioksidipäästöjen tarkkailun, raportoinnin ja todentamisen tulosten perusteella ja vaikutustenarvioinnin jälkeen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen tällaisten päästöjen hillitsemiseksi laajentamalla EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaa kattamaan ilmailun muut kuin hiilidioksidipäästöt.

Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä muiden kuin hiilidioksidipäästöjen tarkkailun, raportoinnin ja todentamisen tulosten perusteella ja vaikutustenarvioinnin jälkeen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen tällaisten päästöjen hillitsemiseksi laajentamalla EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaa kattamaan ilmailun muut kuin hiilidioksidipäästöt.

Siihen asti, kunnes tämän direktiivin soveltamisala on laajennettu kattamaan toisessa alakohdassa tarkoitetut ilma-alusten käyttäjien muut kuin hiilidioksidipäästöt, ilmailutoiminnasta aiheutuvien päästöjen hiilidioksidipäästökerroin kerrotaan 31 päivästä joulukuuta 2027 alkaen 1,8 :lla, 31 päivästä joulukuuta 2028 alkaen 1,9 :llä ja 31 päivästä joulukuuta 2029 alkaen 2,0 :lla, jotta voidaan ottaa huomioon ilmailun muut kuin hiilidioksidipäästöt.

Siihen asti, kunnes tämän direktiivin soveltamisala on laajennettu kattamaan toisessa alakohdassa tarkoitetut ilma-alusten käyttäjien muut kuin hiilidioksidipäästöt, ilmailutoiminnasta aiheutuvien päästöjen hiilidioksidipäästökerroin kerrotaan 31 päivästä joulukuuta 2027 alkaen 1,8 :lla, 31 päivästä joulukuuta 2028 alkaen 1,9 :llä ja 31 päivästä joulukuuta 2029 alkaen 2,0 :lla, jotta voidaan ottaa huomioon ilmailun muut kuin hiilidioksidipäästöt.

Komissio antaa ... päivästä ...kuuta ... [30 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] osana 10 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua kertomusta Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kolmannessa alakohdassa tarkoitetun kertomuksen tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmän tuloksista.”

Komissio antaa ... päivästä ...kuuta ... [30 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] osana 10 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua kertomusta Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kolmannessa alakohdassa tarkoitetun kertomuksen tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmän tuloksista.”

Tarkistus 52

Tarkistus 52

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

14 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a) | Lisätään 14 artiklaan kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a)

6 a)

Lisätään 14 artiklaan kohta seuraavasti:

”3 a.
     
  Komissio raportoi ja julkaisee käyttäjäystävällisellä tavalla kunkin ilma-aluksen käyttäjän ja lentokenttäparin osalta kaikki ilma-aluksen käyttäjiä koskevat päästötiedot, mukaan lukien tiedot, jotka on toimitettu jäsenvaltioille ja komissiolle komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/1603 7 artiklan mukaisesti. Kunkin vuoden tiedot on julkaistava viipymättä. Näiden tietojen on käsitettävä vähintään seuraavat:

| a) | päästötiedot eriteltyinä ilma-aluksen käyttäjän ja lentokenttäparin mukaan; |
| --- | --- |

a)

a)

päästötiedot eriteltyinä ilma-aluksen käyttäjän ja lentokenttäparin mukaan;

päästötiedot eriteltyinä ilma-aluksen käyttäjän ja lentokenttäparin mukaan;

| b) | kuormituskerroin, ilma-aluksen tyyppi, polttoainetyyppi ja polttoaineenkulutus lentokenttäparin mukaan kunkin ilma-aluksen käyttäjän osalta; |
| --- | --- |

b)

b)

kuormituskerroin, ilma-aluksen tyyppi, polttoainetyyppi ja polttoaineenkulutus lentokenttäparin mukaan kunkin ilma-aluksen käyttäjän osalta;

kuormituskerroin, ilma-aluksen tyyppi, polttoainetyyppi ja polttoaineenkulutus lentokenttäparin mukaan kunkin ilma-aluksen käyttäjän osalta;

| c) | 12 artiklan 7 kohdan mukaisesti laskettu hyvityksen määrä; |
| --- | --- |

c)

c)

12 artiklan 7 kohdan mukaisesti laskettu hyvityksen määrä;

12 artiklan 7 kohdan mukaisesti laskettu hyvityksen määrä;

| d) | niiden tukikelpoisten polttoaineiden määrä ja tyyppi, joita käytetään niiden hyvitysten kattamiseen osittain tai kokonaan; |
| --- | --- |

d)

d)

niiden tukikelpoisten polttoaineiden määrä ja tyyppi, joita käytetään niiden hyvitysten kattamiseen osittain tai kokonaan;

niiden tukikelpoisten polttoaineiden määrä ja tyyppi, joita käytetään niiden hyvitysten kattamiseen osittain tai kokonaan;

| e) | niiden päästöhyvitysten määrä ja tyyppi, joita käytetään niiden hyvitysten kattamiseen osittain tai kokonaan. |
| --- | --- |

e)

e)

niiden päästöhyvitysten määrä ja tyyppi, joita käytetään niiden hyvitysten kattamiseen osittain tai kokonaan.

niiden päästöhyvitysten määrä ja tyyppi, joita käytetään niiden hyvitysten kattamiseen osittain tai kokonaan.

| f) | rahdin ja postin kokonaismassa (tonnia) raportointijakson aikana lentoasemapareittain;” |
| --- | --- |

f)

f)

rahdin ja postin kokonaismassa (tonnia) raportointijakson aikana lentoasemapareittain;”

rahdin ja postin kokonaismassa (tonnia) raportointijakson aikana lentoasemapareittain;”

Tarkistus 53

Tarkistus 53

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

18 a artikla – 3 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | päivittää luettelon vuodesta 2024 alkaen vähintään joka toinen vuosi lisäten siihen sellaiset ilma-alusten käyttäjät, jotka ovat ryhtyneet harjoittamaan liitteessä I tarkoitettua ilmailutoimintaa.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

päivittää luettelon vuodesta 2024 alkaen vähintään joka toinen vuosi lisäten siihen sellaiset ilma-alusten käyttäjät, jotka ovat ryhtyneet harjoittamaan liitteessä I tarkoitettua ilmailutoimintaa.”

| b) | päivittää luettelon vuodesta 2024 alkaen
  ja sen jälkeen
  vähintään joka toinen vuosi lisäten siihen sellaiset ilma-alusten käyttäjät, jotka ovat ryhtyneet harjoittamaan liitteessä I tarkoitettua ilmailutoimintaa.” |
| --- | --- |

b)

päivittää luettelon vuodesta 2024 alkaen
  ja sen jälkeen
  vähintään joka toinen vuosi lisäten siihen sellaiset ilma-alusten käyttäjät, jotka ovat ryhtyneet harjoittamaan liitteessä I tarkoitettua ilmailutoimintaa.”

ja sen jälkeen

Tarkistus 54

Tarkistus 54

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

25 a artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9) | Korvataan 25 a artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

9)

9)

Korvataan 25 a artiklan 2 kohta seuraavasti:

2.   Unioni ja sen jäsenvaltiot pyrkivät edelleen yhteisymmärrykseen maailmanlaajuisista toimenpiteistä ilmailun aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Komissio harkitsee tällaisen yhteisymmärryksen perusteella, onko tätä direktiiviä tarpeen muuttaa siltä osin kuin se koskee ilma-alusten käyttäjiä.

”2.   Unioni ja sen jäsenvaltiot pyrkivät edelleen yhteisymmärrykseen maailmanlaajuisista toimenpiteistä ilmailun aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi
  asetuksen (EU) 2021/1119 tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen mukaisesti
  . Komissio harkitsee tällaisen yhteisymmärryksen perusteella, onko tätä direktiiviä tarpeen muuttaa siltä osin kuin se koskee ilma-alusten käyttäjiä.”

Tarkistus 55

Tarkistus 55

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

25 a artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksen, jossa luetellaan muut maat kuin Euroopan talousalueen jäsenvaltiot, Sveitsi ja Yhdistynyt kuningaskunta, joiden katsotaan toteuttavan CORSIA-järjestelmää tässä direktiivissä tarkoitetulla tavalla siten, että vuosi 2019 on kauden 2021–2023 lähtötaso ja vuodet 2019–2020 ovat
  kunkin seuraavan vuoden
  lähtötaso. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 3.   Komissio antaa
  vähintään kerran vuodessa
  täytäntöönpanosäädöksen, jossa luetellaan muut maat kuin Euroopan talousalueen jäsenvaltiot, Sveitsi ja Yhdistynyt kuningaskunta, joiden katsotaan toteuttavan CORSIA-järjestelmää tässä direktiivissä tarkoitetulla tavalla siten, että vuosi 2019 on kauden 2021–2023 lähtötaso ja vuodet 2019–2020 ovat lähtötaso
  vuodesta 2024 eteenpäin
  . Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksen, jossa luetellaan muut maat kuin Euroopan talousalueen jäsenvaltiot, Sveitsi ja Yhdistynyt kuningaskunta, joiden katsotaan toteuttavan CORSIA-järjestelmää tässä direktiivissä tarkoitetulla tavalla siten, että vuosi 2019 on kauden 2021–2023 lähtötaso ja vuodet 2019–2020 ovat
  kunkin seuraavan vuoden
  lähtötaso. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Komissio antaa
  vähintään kerran vuodessa
  täytäntöönpanosäädöksen, jossa luetellaan muut maat kuin Euroopan talousalueen jäsenvaltiot, Sveitsi ja Yhdistynyt kuningaskunta, joiden katsotaan toteuttavan CORSIA-järjestelmää tässä direktiivissä tarkoitetulla tavalla siten, että vuosi 2019 on kauden 2021–2023 lähtötaso ja vuodet 2019–2020 ovat lähtötaso
  vuodesta 2024 eteenpäin
  . Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 56

Tarkistus 56

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

25 a artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9) | Lisätään 25 a artiklaan kohta seuraavasti:




  ”3 a.
     
  Komissio julkaisee 3 kohdassa tarkoitetun luettelon perusteella luettelon sellaisten maiden ilma-alusten käyttäjistä, joiden ei katsota soveltavan CORSIA-järjestelmää tässä direktiivissä tarkoitetulla tavalla kolmansiin maihin tai kolmansista maista lennettäviin lentoihin.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9)

9)

Lisätään 25 a artiklaan kohta seuraavasti:

”3 a.
     
  Komissio julkaisee 3 kohdassa tarkoitetun luettelon perusteella luettelon sellaisten maiden ilma-alusten käyttäjistä, joiden ei katsota soveltavan CORSIA-järjestelmää tässä direktiivissä tarkoitetulla tavalla kolmansiin maihin tai kolmansista maista lennettäviin lentoihin.”

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

25 a artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.
     
  Ilma-alusten käyttäjien ei tarvitse mitätöidä yksiköitä vähiten kehittyneisiin maihin ja pieniin kehittyviin saarivaltioihin, siten kuin Yhdistyneet Kansakunnat on ne määritellyt, ja kun kyse on muista kuin 3 kohdan mukaisessa täytäntöönpanosäädöksessä luetelluista maista, ja niistä lennettävien lentojen aiheuttamien päästöjen osalta. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.
     
  Ilma-alusten käyttäjien ei tarvitse mitätöidä yksiköitä vähiten kehittyneisiin maihin ja pieniin kehittyviin saarivaltioihin, siten kuin Yhdistyneet Kansakunnat on ne määritellyt, ja kun kyse on muista kuin 3 kohdan mukaisessa täytäntöönpanosäädöksessä luetelluista maista, ja niistä lennettävien lentojen aiheuttamien päästöjen osalta.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 58

Tarkistus 58

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

25 a artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Jos komissio tulee siihen tulokseen, että kilpailu on vääristynyt merkittävästi ja että siitä on haittaa ilma-alusten käyttäjille, joilla on jäsenvaltion myöntämä lentotoimintalupa tai jotka on rekisteröity jäsenvaltiossa, mukaan lukien kyseisen jäsenvaltion syrjäisimmät alueet ja sille kuuluvat merentakaiset alueet, komissiolle siirretään valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joilla nämä ilma-alusten käyttäjät vapautetaan 12 artiklan 8 kohdan mukaisista päästöoikeuksien palauttamista koskevista velvoitteista näihin maihin suuntautuvien ja näistä maista saapuvien lentojen aiheuttamien päästöjen osalta. Kilpailun vääristymistä voi aiheuttaa kolmas maa, joka toteuttaa CORSIA-järjestelmää väljempien vaatimusten mukaisesti oman lainsäädäntönsä nojalla tai joka ei pysty panemaan CORSIA-järjestelmää koskevia säännöksiä täytäntöön yhtäläisesti kaikkien ilma-alusten käyttäjien osalta.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2
  kohdassa
  tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen
  . | 7.   Jos komissio tulee siihen tulokseen, että kilpailu on vääristynyt merkittävästi ja että siitä on haittaa ilma-alusten käyttäjille, joilla on jäsenvaltion myöntämä lentotoimintalupa tai jotka on rekisteröity jäsenvaltiossa, mukaan lukien kyseisen jäsenvaltion syrjäisimmät alueet ja sille kuuluvat merentakaiset alueet, komissiolle siirretään valta antaa
  23 artiklan mukaisesti ja tämän direktiivin täydentämiseksi delegoituja säädöksiä
  , joilla nämä ilma-alusten käyttäjät vapautetaan 12 artiklan 8 kohdan mukaisista päästöoikeuksien palauttamista koskevista velvoitteista näihin maihin suuntautuvien ja näistä maista saapuvien lentojen aiheuttamien päästöjen osalta. Kilpailun vääristymistä voi aiheuttaa kolmas maa, joka toteuttaa CORSIA-järjestelmää väljempien vaatimusten mukaisesti oman lainsäädäntönsä nojalla tai joka ei pysty panemaan CORSIA-järjestelmää koskevia säännöksiä täytäntöön yhtäläisesti kaikkien ilma-alusten käyttäjien osalta.
  Komissio julkaisee myös tiedot siitä, miten 7 a
  kohdassa
  tarkoitetut perusteet on täytetty
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Jos komissio tulee siihen tulokseen, että kilpailu on vääristynyt merkittävästi ja että siitä on haittaa ilma-alusten käyttäjille, joilla on jäsenvaltion myöntämä lentotoimintalupa tai jotka on rekisteröity jäsenvaltiossa, mukaan lukien kyseisen jäsenvaltion syrjäisimmät alueet ja sille kuuluvat merentakaiset alueet, komissiolle siirretään valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joilla nämä ilma-alusten käyttäjät vapautetaan 12 artiklan 8 kohdan mukaisista päästöoikeuksien palauttamista koskevista velvoitteista näihin maihin suuntautuvien ja näistä maista saapuvien lentojen aiheuttamien päästöjen osalta. Kilpailun vääristymistä voi aiheuttaa kolmas maa, joka toteuttaa CORSIA-järjestelmää väljempien vaatimusten mukaisesti oman lainsäädäntönsä nojalla tai joka ei pysty panemaan CORSIA-järjestelmää koskevia säännöksiä täytäntöön yhtäläisesti kaikkien ilma-alusten käyttäjien osalta.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2
  kohdassa
  tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen
  .

7.   Jos komissio tulee siihen tulokseen, että kilpailu on vääristynyt merkittävästi ja että siitä on haittaa ilma-alusten käyttäjille, joilla on jäsenvaltion myöntämä lentotoimintalupa tai jotka on rekisteröity jäsenvaltiossa, mukaan lukien kyseisen jäsenvaltion syrjäisimmät alueet ja sille kuuluvat merentakaiset alueet, komissiolle siirretään valta antaa
  23 artiklan mukaisesti ja tämän direktiivin täydentämiseksi delegoituja säädöksiä
  , joilla nämä ilma-alusten käyttäjät vapautetaan 12 artiklan 8 kohdan mukaisista päästöoikeuksien palauttamista koskevista velvoitteista näihin maihin suuntautuvien ja näistä maista saapuvien lentojen aiheuttamien päästöjen osalta. Kilpailun vääristymistä voi aiheuttaa kolmas maa, joka toteuttaa CORSIA-järjestelmää väljempien vaatimusten mukaisesti oman lainsäädäntönsä nojalla tai joka ei pysty panemaan CORSIA-järjestelmää koskevia säännöksiä täytäntöön yhtäläisesti kaikkien ilma-alusten käyttäjien osalta.
  Komissio julkaisee myös tiedot siitä, miten 7 a
  kohdassa
  tarkoitetut perusteet on täytetty
  .

Tarkistus 59

Tarkistus 59

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

25 a artikla – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9) | Lisätään 25 a artiklaan kohta seuraavasti:




  ”7 a.
     
  Komissio antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan menetelmät ja perusteet, joita käytetään sen määrittämiseen, esiintyykö kilpailun merkittävää vääristymistä tämän artiklan 7 kohdan mukaisesti. Komissio julkaisee tiedot delegoidun säädöksen soveltamisesta avoimella tavalla.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9)

9)

Lisätään 25 a artiklaan kohta seuraavasti:

”7 a.
     
  Komissio antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan menetelmät ja perusteet, joita käytetään sen määrittämiseen, esiintyykö kilpailun merkittävää vääristymistä tämän artiklan 7 kohdan mukaisesti. Komissio julkaisee tiedot delegoidun säädöksen soveltamisesta avoimella tavalla.”

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

25 a artikla – 8 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9) | Lisätään 25 a artiklaan kohta seuraavasti:




  ”8 a.
     
  Komissio esittää 1 päivään tammikuuta 2027 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta, siitä, miten ilmailu edistää asetuksen (EU) 2021/1119 ja Pariisin sopimuksen tavoitteita, CORSIA-järjestelmän täytäntöönpanosta ja sen vaikutuksesta ilmailun sisämarkkinoihin unionissa, ilmailun kilpailukyvystä ja oikeudenmukaisesta siirtymästä, erityisesti tämän direktiivin sosiaalisista vaikutuksista, uudelleen- ja täydennyskoulutuksesta sekä vaikutuksesta matkustajien ja erityisesti alhaisen tulotason matkustajien lentomatkustamisen tiheyteen ja kustannuksiin. Kertomukseen on sisällyttävä suosituksia, jotka on pantava täytäntöön ilman aiheetonta viivytystä.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9)

9)

Lisätään 25 a artiklaan kohta seuraavasti:

”8 a.
     
  Komissio esittää 1 päivään tammikuuta 2027 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta, siitä, miten ilmailu edistää asetuksen (EU) 2021/1119 ja Pariisin sopimuksen tavoitteita, CORSIA-järjestelmän täytäntöönpanosta ja sen vaikutuksesta ilmailun sisämarkkinoihin unionissa, ilmailun kilpailukyvystä ja oikeudenmukaisesta siirtymästä, erityisesti tämän direktiivin sosiaalisista vaikutuksista, uudelleen- ja täydennyskoulutuksesta sekä vaikutuksesta matkustajien ja erityisesti alhaisen tulotason matkustajien lentomatkustamisen tiheyteen ja kustannuksiin. Kertomukseen on sisällyttävä suosituksia, jotka on pantava täytäntöön ilman aiheetonta viivytystä.”

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

28 b artikla

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a) | Korvataan 28 b artikla seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a)

9 a)

Korvataan 28 b artikla seuraavasti:

28 b artikla

”28 b artikla

Komission kertomus ja uudelleentarkastelu koskien ICAOn maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen täytäntöönpanoa

Komission kertomus ja uudelleentarkastelu koskien ICAOn maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen täytäntöönpanoa

1.   Komissio antaa ennen 1 päivää tammikuuta
  2019
  ja sen jälkeen
  säännöllisin väliajoin
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen päästöihin vuodesta 2021 alkaen sovellettavan maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen täytäntöönpanoa koskevien ICAOn neuvottelujen edistymisestä ja etenkin

1.   Komissio antaa ennen 1 päivää tammikuuta
  2027
  ja sen jälkeen
  joka toinen vuosi
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen päästöihin vuodesta 2021 alkaen sovellettavan maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen täytäntöönpanoa koskevien ICAOn neuvottelujen edistymisestä ja etenkin

| i) | asiaa koskevista ICAOn hyväksymistä välineistä, myös standardeista ja suositelluista menettelytavoista; |
| --- | --- |

i)

asiaa koskevista ICAOn hyväksymistä välineistä, myös standardeista ja suositelluista menettelytavoista;

asiaa koskevista ICAOn hyväksymistä välineistä, myös standardeista ja suositelluista menettelytavoista;

| i) | asiaa koskevista ICAOn hyväksymistä välineistä, myös standardeista ja suositelluista menettelytavoista; |
| --- | --- |

i)

asiaa koskevista ICAOn hyväksymistä välineistä, myös standardeista ja suositelluista menettelytavoista;

| ii) | ICAOn neuvoston hyväksymistä maailmanlaajuista markkinaperusteista toimenpidettä koskevista suosituksista; |
| --- | --- |

ii)

ICAOn neuvoston hyväksymistä maailmanlaajuista markkinaperusteista toimenpidettä koskevista suosituksista;

| ii) | ICAOn neuvoston hyväksymistä maailmanlaajuista markkinaperusteista toimenpidettä koskevista suosituksista
  , mukaan lukien mahdolliset lähtötasojen muutokset
  ; |
| --- | --- |

ii)

ICAOn neuvoston hyväksymistä maailmanlaajuista markkinaperusteista toimenpidettä koskevista suosituksista
  , mukaan lukien mahdolliset lähtötasojen muutokset
  ;

, mukaan lukien mahdolliset lähtötasojen muutokset

| iii) | maailmanlaajuisen rekisterin perustamisesta; |
| --- | --- |

iii)

maailmanlaajuisen rekisterin perustamisesta;

| iii) | maailmanlaajuisen rekisterin perustamisesta; |
| --- | --- |

iii)

maailmanlaajuisen rekisterin perustamisesta;

| iv) | kolmansien maiden toteuttamista kansallisista toimenpiteistä, joilla pannaan täytäntöön maailmanlaajuinen markkinaperusteinen toimenpide, jota sovelletaan päästöihin vuodesta 2021 alkaen; |
| --- | --- |

iv)

kolmansien maiden toteuttamista kansallisista toimenpiteistä, joilla pannaan täytäntöön maailmanlaajuinen markkinaperusteinen toimenpide, jota sovelletaan päästöihin vuodesta 2021 alkaen;

| iv) | kolmansien maiden toteuttamista kansallisista toimenpiteistä, joilla pannaan täytäntöön maailmanlaajuinen markkinaperusteinen toimenpide, jota sovelletaan päästöihin vuodesta 2021 alkaen; |
| --- | --- |

iv)

kolmansien maiden toteuttamista kansallisista toimenpiteistä, joilla pannaan täytäntöön maailmanlaajuinen markkinaperusteinen toimenpide, jota sovelletaan päästöihin vuodesta 2021 alkaen;

| v) | kolmansien maiden varaumien
  seurauksista
  ; sekä |
| --- | --- |

v)

kolmansien maiden varaumien
  seurauksista
  ; sekä

kolmansien maiden varaumien

; sekä

| v) | kolmansien maiden
  osallistumisasteesta, mukaan lukien niiden
  varaumien
  seuraukset kyseisen osallistumisen osalta
  ;
  sekä |
| --- | --- |

v)

kolmansien maiden
  osallistumisasteesta, mukaan lukien niiden
  varaumien
  seuraukset kyseisen osallistumisen osalta
  ;
  sekä

osallistumisasteesta, mukaan lukien niiden

seuraukset kyseisen osallistumisen osalta

sekä

| vi) | muusta asiaan liittyvästä kansainvälisestä kehityksestä sekä sovellettavista välineistä. Komissio antaa myös
  UNFCCC:n
  maailmanlaajuisen tilannekatsauksen mukaisesti kertomuksen pyrkimyksistä saavuttaa ilmailualan pitkän ajanjakson päästövähennystavoite ilmailun
  hiilidioksidipäästöjen puolittamisesta vuoden 2005 tasosta
  vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

vi)

muusta asiaan liittyvästä kansainvälisestä kehityksestä sekä sovellettavista välineistä. Komissio antaa myös
  UNFCCC:n
  maailmanlaajuisen tilannekatsauksen mukaisesti kertomuksen pyrkimyksistä saavuttaa ilmailualan pitkän ajanjakson päästövähennystavoite ilmailun
  hiilidioksidipäästöjen puolittamisesta vuoden 2005 tasosta
  vuoteen 2050 mennessä.

UNFCCC:n

hiilidioksidipäästöjen puolittamisesta vuoden 2005 tasosta

| vi) | muusta asiaan liittyvästä kansainvälisestä kehityksestä sekä sovellettavista välineistä.
  Komissio antaa myös
  Pariisin sopimuksen
  maailmanlaajuisen tilannekatsauksen mukaisesti kertomuksen pyrkimyksistä saavuttaa ilmailualan pitkän ajanjakson päästövähennystavoite ilmailun
  päästöjen vähentämisestä nollatasolle
  vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

vi)

muusta asiaan liittyvästä kansainvälisestä kehityksestä sekä sovellettavista välineistä.

Komissio antaa myös
  Pariisin sopimuksen
  maailmanlaajuisen tilannekatsauksen mukaisesti kertomuksen pyrkimyksistä saavuttaa ilmailualan pitkän ajanjakson päästövähennystavoite ilmailun
  päästöjen vähentämisestä nollatasolle
  vuoteen 2050 mennessä.

Pariisin sopimuksen

päästöjen vähentämisestä nollatasolle

2.   Komissio antaa
  12 kuukauden kuluessa ICAOn asiaankuuluvien välineiden hyväksymisestä ja ennen kuin maailmanlaajuinen markkinapohjainen väline otetaan käyttöön
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  kertomuksen, jossa on pohdittava, miten kyseiset välineet voitaisiin panna täytäntöön unionin oikeudessa
  tämän
  direktiivin tarkistamisen kautta. Komissio tarkastelee tarvittaessa kyseisessä kertomuksessa myös sääntöjä, joita sovelletaan ETA:n sisäisiin lentoihin. Kertomuksessa
  on
  myös tutkittava
  maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen kunnianhimoisuutta ja yleistä tinkimättömyyttä ympäristön kannalta, mukaan lukien se, kuinka hyvin siinä pyritään saavuttamaan Pariisin sopimuksen tavoitteet yleisesti, osallistumisastetta, sen täytäntöönpanokelpoisuutta, avoimuutta, seuraamuksia noudattamatta jättämisestä, yleisöpalautetta koskevia menettelyjä, päästöhyvitysten laatua, päästöjen tarkkailua, raportointia ja todentamista, rekistereitä, vastuuvelvollisuutta ja biopolttoaineiden käyttöä koskevia sääntöjä.
  Kertomuksessa on myös pohdittava, onko 28 c artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyttyjä säännöksiä tarkistettava.

2.   Komissio antaa
  vuoteen 2027 mennessä
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän
  kertomuksen
  ,
  jossa
  on
  arvioitava ICAOn
  maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen kunnianhimoisuutta ja yleistä tinkimättömyyttä ympäristön kannalta, mukaan lukien se, kuinka hyvin siinä pyritään saavuttamaan Pariisin sopimuksen tavoitteet yleisesti, osallistumisastetta, sen täytäntöönpanokelpoisuutta, avoimuutta, seuraamuksia noudattamatta jättämisestä, yleisöpalautetta koskevia menettelyjä, päästöhyvitysten laatua, päästöjen tarkkailua, raportointia ja todentamista, rekistereitä, vastuuvelvollisuutta ja biopolttoaineiden käyttöä koskevia sääntöjä.

3.   Komission liittää tarvittaessa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun kertomukseen ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle 28 a artiklassa säädettyjen poikkeusten muuttamiseksi, poistamiseksi, laajentamiseksi tai korvaamiseksi noudattaen unionin sitoumusta vähentää kasvihuonekaasupäästöjä koko talouden laajuisesti vuoteen 2030 mennessä, jotta varmistetaan, että unionin ilmastotoimet ovat ympäristöllisesti tinkimättömiä ja tehokkaita.

3.   Komission liittää tarvittaessa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun kertomukseen ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle 28 a artiklassa säädettyjen poikkeusten muuttamiseksi, poistamiseksi, laajentamiseksi tai korvaamiseksi noudattaen unionin sitoumusta vähentää kasvihuonekaasupäästöjä koko talouden laajuisesti vuoteen 2030 mennessä
  ja tavoitetta ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta viimeistään vuoteen 2050 mennessä
  , jotta varmistetaan, että unionin ilmastotoimet ovat ympäristöllisesti tinkimättömiä ja tehokkaita.

3 a.
     
  CORSIA-järjestelmän parantamiseksi unioni ja jäsenvaltiot edistävät aktiivisesti ICAOssa ja kahdenvälisen ja monenvälisen diplomatian kautta parannuksia CORSIA-järjestelmän tinkimättömyyteen ympäristön kannalta, mukaan lukien päästöhyvityksiä koskevat kestävyyskriteerit, ja sen täytäntöönpanoon ja kannustavat siihen, että järjestelmään osallistutaan kansainvälisellä tasolla laajemmin. Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot edistävät ICAOssa myös ilmastoon ja ympäristöön liittyviä lisätoimia, avoimuuden lisäämistä ja Pariisin sopimuksen kanssa yhdenmukaisen kunnianhimoisen pitkän aikavälin vähennystavoitteen määrittämistä.”

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 b alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

30 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 b) | Lisätään 30 artiklaan kohta seuraavasti:





  ”4 a.
     
  Komissio esittää viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2026 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan lentoliikenteen, joka kattaa alueelliset ja lyhyen matkan lennot, ympäristö- ja ilmastovaikutuksia ja teknisiä ja taloudellisia mahdollisuuksia tällaisten vaikutusten vähentämiseksi, mukaan lukien asetuksessa xxxx/xxxx [ReFuelEU-asetus]

   (*2)

  tarkoitettujen kestävien lentopolttoaineiden korkeampien vähimmäisosuuksien asettaminen sekä mahdollisuudet vaihtoehtoisille reiteille tämäntyyppisille lennoille, ja otetaan huomioon käytettävissä olevat julkisen liikenteen vaihtoehtoiset liikennemuodot, joilla voidaan kattaa tällaisia palveluja vertailukelpoisella ajanjaksolla.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 b)

9 b)

Lisätään 30 artiklaan kohta seuraavasti:

”4 a.
     
  Komissio esittää viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2026 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan lentoliikenteen, joka kattaa alueelliset ja lyhyen matkan lennot, ympäristö- ja ilmastovaikutuksia ja teknisiä ja taloudellisia mahdollisuuksia tällaisten vaikutusten vähentämiseksi, mukaan lukien asetuksessa xxxx/xxxx [ReFuelEU-asetus]

   (*2)

  tarkoitettujen kestävien lentopolttoaineiden korkeampien vähimmäisosuuksien asettaminen sekä mahdollisuudet vaihtoehtoisille reiteille tämäntyyppisille lennoille, ja otetaan huomioon käytettävissä olevat julkisen liikenteen vaihtoehtoiset liikennemuodot, joilla voidaan kattaa tällaisia palveluja vertailukelpoisella ajanjaksolla.”

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 c alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

30 artikla – 4 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 c) | Lisätään 30 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”4 b.
     
  Komissio esittää ennen 1 päivää tammikuuta 2025 asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklalla perustetun ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan tuella analyysin toimenpiteistä, joilla vähennetään yksityisillä ilma-aluksilla tehtävien lentomatkojen ilmastovaikutuksia, ja liittää analyysiin tarvittaessa ehdotuksen siitä, miten näihin vaikutuksiin voidaan parhaiten puuttua.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 c)

9 c)

Lisätään 30 artiklaan kohta seuraavasti:

”4 b.
     
  Komissio esittää ennen 1 päivää tammikuuta 2025 asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklalla perustetun ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan tuella analyysin toimenpiteistä, joilla vähennetään yksityisillä ilma-aluksilla tehtävien lentomatkojen ilmastovaikutuksia, ja liittää analyysiin tarvittaessa ehdotuksen siitä, miten näihin vaikutuksiin voidaan parhaiten puuttua.”

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0155/2022).

1

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/101/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta ilmailutoiminnan sisällyttämiseksi yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään (EUVL L 8, 13.1.2009, s. 3).

11

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/101/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta ilmailutoiminnan sisällyttämiseksi yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään (EUVL L 8, 13.1.2009, s. 3).

11

(11 a)  
  Unionin tuomioistuimen tuomio, annettu 21 päivänä joulukuuta 2011, asiassa Air Transport Association of America ynnä muut vs. Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, EU:C:2011:864.

11 a

Unionin tuomioistuimen tuomio, annettu 21 päivänä joulukuuta 2011, asiassa Air Transport Association of America ynnä muut vs. Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, EU:C:2011:864.

(12)  Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4).

12

(12)  Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4).

12

(13)  Neuvoston päätös (EU) 2020/954, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2020, kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä (ICAO) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee ilmoitusta vapaaehtoisesta osallistumisesta kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmään (CORSIA) 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen sekä vaihtoehtoa, joka on valittu lentotoiminnan harjoittajien päästöhyvitysvaatimusten laskemiseen vuosina 2021–2023 (EUVL L 212, 3.7.2020, s. 14).

13

(13)  Neuvoston päätös (EU) 2020/954, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2020, kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä (ICAO) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee ilmoitusta vapaaehtoisesta osallistumisesta kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmään (CORSIA) 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen sekä vaihtoehtoa, joka on valittu lentotoiminnan harjoittajien päästöhyvitysvaatimusten laskemiseen vuosina 2021–2023 (EUVL L 212, 3.7.2020, s. 14).

13

(16)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

16

(16)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

17

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

17

(1 a)  
  [lisätään viittaus ReFuelEU-asetukseen].

1 a

[lisätään viittaus ReFuelEU-asetukseen].

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

18

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

18

(1 a)  
  Tuomio 21. joulukuuta 2011, Air Transport Association of America ym. vastaan Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, EU:C:2011:864.

1 a

Tuomio 21. joulukuuta 2011, Air Transport Association of America ym. vastaan Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, EU:C:2011:864.

(*1)  
  [lisätään viittaus FuelEU Maritime -asetukseen].

*1

[lisätään viittaus FuelEU Maritime -asetukseen].

(*)  
  [lisätään viittaus FuelEU Maritime -asetukseen].

*

[lisätään viittaus FuelEU Maritime -asetukseen].

(1 a)  
  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/1603, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY täydentämisestä siltä osin kuin on kyse Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ilmailun päästöjen tarkkailua, raportointia ja todentamista varten hyväksymistä toimenpiteistä maailmanlaajuisen markkinaperusteisen järjestelmän täytäntöön panemiseksi (EUVL L 250, 30.9.2019, s. 10).

1 a

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/1603, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY täydentämisestä siltä osin kuin on kyse Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ilmailun päästöjen tarkkailua, raportointia ja todentamista varten hyväksymistä toimenpiteistä maailmanlaajuisen markkinaperusteisen järjestelmän täytäntöön panemiseksi (EUVL L 250, 30.9.2019, s. 10).

(*2)  
  [lisätään viittaus FuelEU Maritime -asetukseen].

*2

[lisätään viittaus FuelEU Maritime -asetukseen].

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/198 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/198

---

P9_TA(2022)0231

Kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmän (CORSIA) mukainen ilmoittaminen ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päästöhyvitysmäärän ilmoittamisesta unioniin sijoittautuneille ilma-alusten käyttäjille maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen osalta (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 493/22)

Tarkistus 1

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan - 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 a) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus”

   (1 a)

  , tuli voimaan marraskuussa 2016. Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen. Hyväksyessään Glasgow’n ilmastosopimuksen Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskokouksessa (COP26) marraskuussa 2021 sen osapuolet tunnustivat, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja osapuolet sitoutuivat tiukentamaan vuodeksi 2030 asettamiaan tavoitteita vuoden 2022 loppuun mennessä sen varmistamiseksi, että ne edistyvät ilmaston lämpenemisen rajoittamisessa 1,5 celsiusasteeseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1 a)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus”

   (1 a)

  , tuli voimaan marraskuussa 2016. Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen. Hyväksyessään Glasgow’n ilmastosopimuksen Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskokouksessa (COP26) marraskuussa 2021 sen osapuolet tunnustivat, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja osapuolet sitoutuivat tiukentamaan vuodeksi 2030 asettamiaan tavoitteita vuoden 2022 loppuun mennessä sen varmistamiseksi, että ne edistyvät ilmaston lämpenemisen rajoittamisessa 1,5 celsiusasteeseen.

Tarkistus 2

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan - 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 b) | Euroopan parlamentti kehotti ilmasto- ja ympäristöhätätilasta 28 päivänä marraskuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa

   (1 b)

  komissiota ryhtymään välittömiin ja kunnianhimoisiin toimiin ilmaston lämpenemisen rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen. Viimeisimmän hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) 8 päivänä lokakuuta 2018 julkistamassa raportissa ”Global warming of 1.5 oC”, 7 päivänä elokuuta 2021 julkistamassa raportissa ”Climate Change 2021: The Physical Science Basis” ja 28 päivänä helmikuuta 2022 julkistamassa raportissa ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” esitettyjen tulosten perusteella on entistä kiireellisempää olla ylittämättä Pariisin sopimuksen 1,5 :tä celsiusastetta koskevaa tavoitetta. IPCC totesi erittäin suurella varmuudella, että ilmastonmuutos uhkaa ihmisten hyvinvointia ja maapallon tilaa ja että lisäviivytykset yhtenäisissä ja maailmanlaajuisissa sopeutumisen ja hillitsemisen ennakoivissa toimissa saavat aikaan sen, että elämänlaatua tarjoavan ja kestävän tulevaisuuden kaikille turvaamiseen käytettävissä oleva vähäinen aika loppuu. IPCC:n mukaan myös ilmastonmuutoksen seuraukset ovat paljon tuhoisampia, jos ilmaston lämpenemistä ei onnistuta rajoittamaan 1,5 celsiusasteeseen ja se saavuttaa 2 celsiusasteen rajan. IPCC totesi myös, että lämpötilan kohoaminen saavuttaa 1,5 celsiusasteen rajan tai ylittää sen alun perin ennakoitua aiemmin, toisin sanoen keskimäärin seuraavien 20 vuoden kuluessa. Tulosten mukaan ilmaston lämpötilan kohoamista ei voida enää rajoittaa 1,5  celsiusasteeseen tai edes 2 celsiusasteeseen, ellei kasvihuonekaasupäästöjä vähennetä välittömästi ja merkittävästi. Lisäksi YK:n ihmisoikeusneuvosto tunnusti 8 päivänä lokakuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa 48/13 oikeuden turvalliseen, puhtaaseen, terveelliseen ja kestävään ympäristöön ihmisoikeudeksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1 b)

Euroopan parlamentti kehotti ilmasto- ja ympäristöhätätilasta 28 päivänä marraskuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa

   (1 b)

  komissiota ryhtymään välittömiin ja kunnianhimoisiin toimiin ilmaston lämpenemisen rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen. Viimeisimmän hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) 8 päivänä lokakuuta 2018 julkistamassa raportissa ”Global warming of 1.5 oC”, 7 päivänä elokuuta 2021 julkistamassa raportissa ”Climate Change 2021: The Physical Science Basis” ja 28 päivänä helmikuuta 2022 julkistamassa raportissa ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” esitettyjen tulosten perusteella on entistä kiireellisempää olla ylittämättä Pariisin sopimuksen 1,5 :tä celsiusastetta koskevaa tavoitetta. IPCC totesi erittäin suurella varmuudella, että ilmastonmuutos uhkaa ihmisten hyvinvointia ja maapallon tilaa ja että lisäviivytykset yhtenäisissä ja maailmanlaajuisissa sopeutumisen ja hillitsemisen ennakoivissa toimissa saavat aikaan sen, että elämänlaatua tarjoavan ja kestävän tulevaisuuden kaikille turvaamiseen käytettävissä oleva vähäinen aika loppuu. IPCC:n mukaan myös ilmastonmuutoksen seuraukset ovat paljon tuhoisampia, jos ilmaston lämpenemistä ei onnistuta rajoittamaan 1,5 celsiusasteeseen ja se saavuttaa 2 celsiusasteen rajan. IPCC totesi myös, että lämpötilan kohoaminen saavuttaa 1,5 celsiusasteen rajan tai ylittää sen alun perin ennakoitua aiemmin, toisin sanoen keskimäärin seuraavien 20 vuoden kuluessa. Tulosten mukaan ilmaston lämpötilan kohoamista ei voida enää rajoittaa 1,5  celsiusasteeseen tai edes 2 celsiusasteeseen, ellei kasvihuonekaasupäästöjä vähennetä välittömästi ja merkittävästi. Lisäksi YK:n ihmisoikeusneuvosto tunnusti 8 päivänä lokakuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa 48/13 oikeuden turvalliseen, puhtaaseen, terveelliseen ja kestävään ympäristöön ihmisoikeudeksi.

Tarkistus 3

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan - 1 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 c) | Vuonna 2021 Glasgow’ssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettävästä YK:n ilmastokokouksesta (COP26) 21 päivänä lokakuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa

   (1 c)

  Euroopan parlamentti ilmaisi huolensa Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) hitaasta edistymisestä kansainvälisen ilmailun aiheuttamien päästöjen käsittelyssä ja toisti tässä yhteydessä, että alaa on säänneltävä EU:n päästökauppajärjestelmällä, joka voisi toimia myös mallina rinnakkaiselle työlle ja tukea korkeampaa maailmanlaajuista tavoitetasoa kansainvälisellä tasolla, myös ICAOssa. Lisäksi Euroopan parlamentti kehotti komissiota ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmän (CORSIA) vahvistamiseksi ja tukemaan sitä, että ICAO hyväksyy pitkän aikavälin tavoitteen vähentää alan sisäisiä päästöjä samalla kun turvataan unionin lainsäädännöllinen riippumattomuus EU:n päästökauppadirektiivin täytäntöönpanossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1 c)

Vuonna 2021 Glasgow’ssa Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettävästä YK:n ilmastokokouksesta (COP26) 21 päivänä lokakuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa

   (1 c)

  Euroopan parlamentti ilmaisi huolensa Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) hitaasta edistymisestä kansainvälisen ilmailun aiheuttamien päästöjen käsittelyssä ja toisti tässä yhteydessä, että alaa on säänneltävä EU:n päästökauppajärjestelmällä, joka voisi toimia myös mallina rinnakkaiselle työlle ja tukea korkeampaa maailmanlaajuista tavoitetasoa kansainvälisellä tasolla, myös ICAOssa. Lisäksi Euroopan parlamentti kehotti komissiota ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmän (CORSIA) vahvistamiseksi ja tukemaan sitä, että ICAO hyväksyy pitkän aikavälin tavoitteen vähentää alan sisäisiä päästöjä samalla kun turvataan unionin lainsäädännöllinen riippumattomuus EU:n päästökauppadirektiivin täytäntöönpanossa.

Tarkistus 4

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Unioni aikoo panna CORSIA-järjestelmän täytäntöön ottaen kuitenkin huomioon EU:n lainsäädännön ja CORSIA-järjestelmän väliset eroavuudet, joista on ilmoitettu ICAOlle neuvoston päätöksen (EU) 2018/2027 (14) mukaisesti, sekä tavan, jolla Euroopan parlamentti ja neuvosto muuttavat unionin lainsäädäntöä. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Unioni aikoo panna CORSIA-järjestelmän täytäntöön ottaen kuitenkin huomioon EU:n lainsäädännön ja CORSIA-järjestelmän väliset eroavuudet, joista on ilmoitettu ICAOlle neuvoston päätöksen (EU) 2018/2027 (14) mukaisesti, sekä tavan, jolla Euroopan parlamentti ja neuvosto muuttavat unionin lainsäädäntöä.

| (2) | Unioni aikoo panna
  ICAOn hyväksymän
  CORSIA-järjestelmän täytäntöön ottaen kuitenkin huomioon EU:n lainsäädännön ja CORSIA-järjestelmän väliset eroavuudet, joista on ilmoitettu ICAOlle neuvoston päätöksen (EU) 2018/2027 (14) mukaisesti, sekä tavan, jolla Euroopan parlamentti ja neuvosto muuttavat unionin lainsäädäntöä
  direktiivin 2003/87/EY kautta
  . |
| --- | --- |

(2)

Unioni aikoo panna
  ICAOn hyväksymän
  CORSIA-järjestelmän täytäntöön ottaen kuitenkin huomioon EU:n lainsäädännön ja CORSIA-järjestelmän väliset eroavuudet, joista on ilmoitettu ICAOlle neuvoston päätöksen (EU) 2018/2027 (14) mukaisesti, sekä tavan, jolla Euroopan parlamentti ja neuvosto muuttavat unionin lainsäädäntöä
  direktiivin 2003/87/EY kautta
  .

Tarkistus 5

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Tämä päätös on tarkoitettu tilapäiseksi toimenpiteeksi, jota sovelletaan ainoastaan kyseisen direktiivin voimaantuloon saakka, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilmailun osuudesta unionin koko talouden laajuisen päästövähennystavoitteen edistämisessä ja maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen asianmukaisesta toteuttamisesta. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Tämä päätös on tarkoitettu tilapäiseksi toimenpiteeksi, jota sovelletaan ainoastaan kyseisen direktiivin voimaantuloon saakka, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilmailun osuudesta unionin koko talouden laajuisen päästövähennystavoitteen edistämisessä ja maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen asianmukaisesta toteuttamisesta.

Tarkistus 6

Ehdotus päätökseksi

1 artikla – 1 kohta

Direktiivi 2003/87/EY

12 artikla – 6 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | niiden vuosittaiset hiilidioksidipäästöt 1 päivästä tammikuuta
  2019
  alkaen ovat yli 10 000 tonnia ilma-aluksista, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 5 700  kg ja joilla suoritetaan liitteen I soveltamisalaan kuuluvia lentoja, lukuun ottamatta niitä, joiden lähtö- ja saapumispaikka on samassa jäsenvaltiossa (saman jäsenvaltion syrjäisimmät alueet mukaan luettuina). |

Komission teksti

Tarkistus

b)

niiden vuosittaiset hiilidioksidipäästöt 1 päivästä tammikuuta
  2019
  alkaen ovat yli 10 000 tonnia ilma-aluksista, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 5 700  kg ja joilla suoritetaan liitteen I soveltamisalaan kuuluvia lentoja, lukuun ottamatta niitä, joiden lähtö- ja saapumispaikka on samassa jäsenvaltiossa (saman jäsenvaltion syrjäisimmät alueet mukaan luettuina).

| b) | niiden vuosittaiset hiilidioksidipäästöt 1 päivästä tammikuuta
  2021
  alkaen ovat yli 10 000 tonnia ilma-aluksista, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 5 700  kg ja joilla suoritetaan tämän direktiivin liitteen I 
  ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/1603

   (1 a)

  2 artiklan 3 ja 4 kohdan
  soveltamisalaan kuuluvia lentoja, lukuun ottamatta niitä, joiden lähtö- ja saapumispaikka on samassa jäsenvaltiossa (saman jäsenvaltion syrjäisimmät alueet mukaan luettuina). |
| --- | --- |

b)

niiden vuosittaiset hiilidioksidipäästöt 1 päivästä tammikuuta
  2021
  alkaen ovat yli 10 000 tonnia ilma-aluksista, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 5 700  kg ja joilla suoritetaan tämän direktiivin liitteen I 
  ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/1603

   (1 a)

  2 artiklan 3 ja 4 kohdan
  soveltamisalaan kuuluvia lentoja, lukuun ottamatta niitä, joiden lähtö- ja saapumispaikka on samassa jäsenvaltiossa (saman jäsenvaltion syrjäisimmät alueet mukaan luettuina).

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0145/2022).

(1 a)  
  Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4).

(1 b)  

  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

(1 c)  

  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 118.

(14)  Neuvoston päätös (EU) 2018/2027, annettu 29 päivänä marraskuuta 2018, kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ensimmäiseen painokseen ympäristönsuojelua koskevista kansainvälisistä standardeista ja suositelluista menettelytavoista – kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmä (CORSIA) (EUVL L 325, 20.12.2018, s. 25).

(14)  Neuvoston päätös (EU) 2018/2027, annettu 29 päivänä marraskuuta 2018, kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ensimmäiseen painokseen ympäristönsuojelua koskevista kansainvälisistä standardeista ja suositelluista menettelytavoista – kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmä (CORSIA) (EUVL L 325, 20.12.2018, s. 25).

(1 a)  
  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/1603, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY täydentämisestä siltä osin kuin on kyse Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ilmailun päästöjen tarkkailua, raportointia ja todentamista varten hyväksymistä toimenpiteistä maailmanlaajuisen markkinaperusteisen järjestelmän täytäntöön panemiseksi (EUVL L 250, 30.9.2019, s. 10).

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/202 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/202

---

P9_TA(2022)0232

Sitovat vuotuiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset jäsenvaltioissa (taakanjakoasetus) ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset (*)8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, annetun asetuksen (EU) 2018/842 muuttamisesta (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 493/23)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Pariisin sopimus, joka hyväksyttiin joulukuussa 2015 ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”UNFCCC”, nojalla, tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet maapallon keskilämpötilan nousun pitämisestä selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja toimien jatkamisesta lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Pariisin sopimus, joka hyväksyttiin joulukuussa 2015 ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”UNFCCC”, nojalla, tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet maapallon keskilämpötilan nousun pitämisestä selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja toimien jatkamisesta lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna.

| (1) | Pariisin sopimus, joka hyväksyttiin joulukuussa 2015 ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”UNFCCC”, nojalla, tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet maapallon keskilämpötilan nousun pitämisestä selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja toimien jatkamisesta lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna
  noudattaen muun muassa tasapuolisuuden periaatetta sekä periaatetta yhteisistä mutta eriytetyistä vastuista ja niitä vastaavista valmiuksista. Hyväksymällä Glasgow’n ilmastosopimuksen marraskuussa 2021 Pariisin sopimuksen osapuolet tunnustivat, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat vahvistamaan vuoden 2030 tavoitteitaan vuoden 2022 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(1)

Pariisin sopimus, joka hyväksyttiin joulukuussa 2015 ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”UNFCCC”, nojalla, tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet maapallon keskilämpötilan nousun pitämisestä selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja toimien jatkamisesta lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna
  noudattaen muun muassa tasapuolisuuden periaatetta sekä periaatetta yhteisistä mutta eriytetyistä vastuista ja niitä vastaavista valmiuksista. Hyväksymällä Glasgow’n ilmastosopimuksen marraskuussa 2021 Pariisin sopimuksen osapuolet tunnustivat, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat vahvistamaan vuoden 2030 tavoitteitaan vuoden 2022 loppuun mennessä.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Tarve toteuttaa toimia päästöjen vähentämiseksi on yhä kiireellisempi, kuten hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC) totesi tuoreimmissa raporteissaan eli 7 päivänä elokuuta 2021 julkaistussa raportissa ”Climate Change 2021: The Physical Science Basis” ja 28 päivänä helmikuuta 2022 julkaistussa raportissa ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability”. IPCC totesi erittäin suurella varmuudella, että ilmastonmuutos uhkaa ihmisten hyvinvointia ja maapallon terveyttä ja että lisäviivytykset yhteisissä ja maailmanlaajuisissa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi toteutettavissa ennakoivissa toimissa saavat aikaan sen, että vähäinen aika, joka on käytettävissä elämänlaatua tarjoavan ja kestävän tulevaisuuden turvaamiseksi kaikille, loppuu. IPCC on arvioinut uudelleen sen todennäköisyyttä, että maapallon lämpötila nousee tulevina vuosikymmeninä yli 1,5  celsiusastetta, ja todennut, että maapallon lämpötilan nousun rajoittaminen lähelle 1,5  celsiusastetta tai edes 2 celsiusasteeseen ei ole mahdollista, ellei kasvihuonekaasupäästöjä vähennetä välittömästi, nopeasti ja laajamittaisesti. Unionin olisi tämän vuoksi reagoitava tähän kiireelliseen tilanteeseen tehostamalla toimiaan ja ottamalla ilmastonmuutoksen torjunnassa kansainvälinen johtoasema. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Tarve toteuttaa toimia päästöjen vähentämiseksi on yhä kiireellisempi, kuten hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC) totesi tuoreimmissa raporteissaan eli 7 päivänä elokuuta 2021 julkaistussa raportissa ”Climate Change 2021: The Physical Science Basis” ja 28 päivänä helmikuuta 2022 julkaistussa raportissa ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability”. IPCC totesi erittäin suurella varmuudella, että ilmastonmuutos uhkaa ihmisten hyvinvointia ja maapallon terveyttä ja että lisäviivytykset yhteisissä ja maailmanlaajuisissa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi toteutettavissa ennakoivissa toimissa saavat aikaan sen, että vähäinen aika, joka on käytettävissä elämänlaatua tarjoavan ja kestävän tulevaisuuden turvaamiseksi kaikille, loppuu. IPCC on arvioinut uudelleen sen todennäköisyyttä, että maapallon lämpötila nousee tulevina vuosikymmeninä yli 1,5  celsiusastetta, ja todennut, että maapallon lämpötilan nousun rajoittaminen lähelle 1,5  celsiusastetta tai edes 2 celsiusasteeseen ei ole mahdollista, ellei kasvihuonekaasupäästöjä vähennetä välittömästi, nopeasti ja laajamittaisesti. Unionin olisi tämän vuoksi reagoitava tähän kiireelliseen tilanteeseen tehostamalla toimiaan ja ottamalla ilmastonmuutoksen torjunnassa kansainvälinen johtoasema.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelmassa

   (31) esitetään laaja kokoelma toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius unionissa vuoteen 2050 mennessä, sekä uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen
  ja jossa taloudelliseen kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä
  . Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Tämä siirtymä vaikuttaa
  naisiin ja miehiin
  eri tavoin, ja sillä on erityinen vaikutus eräisiin muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin ja rodullisten tai etnisten vähemmistöjen edustajiin. Sen vuoksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja ettei ketään jätetä. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelmassa

   (31) esitetään laaja kokoelma toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius unionissa vuoteen 2050 mennessä, sekä uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen
  ja jossa taloudelliseen kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä
  . Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Tämä siirtymä vaikuttaa
  naisiin ja miehiin
  eri tavoin, ja sillä on erityinen vaikutus eräisiin muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin ja rodullisten tai etnisten vähemmistöjen edustajiin. Sen vuoksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja ettei ketään jätetä.

| (3) | Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelma

   (31)

  tarjoaa lähtökohdan Euroopan unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiselle viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä tavoitteelle saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119

   (31 a)

  2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Siinä
  esitetään laaja kokoelma toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius unionissa
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä, sekä uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen. Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Tämä siirtymä vaikuttaa
  kaikkiin sukupuoliin
  eri tavoin, ja sillä on erityinen vaikutus eräisiin muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin
  , energia- tai liikenneköyhyydestä kärsiviin ihmisiin
  ja rodullisten tai etnisten vähemmistöjen edustajiin
  . Siirtymä myös vaikuttaa jäsenvaltioihin ja alueisiin eri tavoin
  . Sen vuoksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja ettei ketään jätetä. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelma

   (31)

  tarjoaa lähtökohdan Euroopan unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiselle viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä tavoitteelle saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119

   (31 a)

  2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Siinä
  esitetään laaja kokoelma toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius unionissa
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä, sekä uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen. Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Tämä siirtymä vaikuttaa
  kaikkiin sukupuoliin
  eri tavoin, ja sillä on erityinen vaikutus eräisiin muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin
  , energia- tai liikenneköyhyydestä kärsiviin ihmisiin
  ja rodullisten tai etnisten vähemmistöjen edustajiin
  . Siirtymä myös vaikuttaa jäsenvaltioihin ja alueisiin eri tavoin
  . Sen vuoksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja ettei ketään jätetä.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Jotta tässä asetuksessa asetettu ilmastotavoite olisi sosiaalisesti hyväksyttävä, on asetettava vastaava sosiaalinen tavoite. Tavoitetason nostaminen edellyttää merkittäviä muutoksia asianomaisilla aloilla, millä voi olla sosiaalisia ja työvoimavaikutuksia. Tarkistettujen päästövähennystavoitteiden lisäksi on otettava käyttöön riittävät rahoitus- ja politiikkatoimet sen varmistamiseksi, että kyseiset tavoitteet voidaan saavuttaa sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla. Toimiin voi kuulua muun muassa työllisyysvaikutusten arviointi, jossa arvioidaan vaikutuksia työpaikkoihin ja työoloihin sekä kansallisella että alueellisella tasolla, sekä kansallisten ja unionin resurssien kohdentaminen sosiaalisen mukautumisen toimenpiteiden ja laadukkaiden työpaikkojen luomisen, sukupuolten tasa-arvon, elinikäisen oppimisen, ammatillisen koulutuksen ja sosiaalisen suojelun rahoittamiseen ja tehokkaiden työehtosopimusneuvottelujen varmistamiseen. On myös tärkeää, että tämän asetuksen 2 artiklassa tarkoitettujen alojen kansallisia työmarkkinaosapuolia kuullaan oikea-aikaisesti tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevien kansallisten toimenpiteiden laatimisesta ja täytäntöönpanosta ja ne otetaan niihin tehokkaasti mukaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Jotta tässä asetuksessa asetettu ilmastotavoite olisi sosiaalisesti hyväksyttävä, on asetettava vastaava sosiaalinen tavoite. Tavoitetason nostaminen edellyttää merkittäviä muutoksia asianomaisilla aloilla, millä voi olla sosiaalisia ja työvoimavaikutuksia. Tarkistettujen päästövähennystavoitteiden lisäksi on otettava käyttöön riittävät rahoitus- ja politiikkatoimet sen varmistamiseksi, että kyseiset tavoitteet voidaan saavuttaa sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla. Toimiin voi kuulua muun muassa työllisyysvaikutusten arviointi, jossa arvioidaan vaikutuksia työpaikkoihin ja työoloihin sekä kansallisella että alueellisella tasolla, sekä kansallisten ja unionin resurssien kohdentaminen sosiaalisen mukautumisen toimenpiteiden ja laadukkaiden työpaikkojen luomisen, sukupuolten tasa-arvon, elinikäisen oppimisen, ammatillisen koulutuksen ja sosiaalisen suojelun rahoittamiseen ja tehokkaiden työehtosopimusneuvottelujen varmistamiseen. On myös tärkeää, että tämän asetuksen 2 artiklassa tarkoitettujen alojen kansallisia työmarkkinaosapuolia kuullaan oikea-aikaisesti tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevien kansallisten toimenpiteiden laatimisesta ja täytäntöönpanosta ja ne otetaan niihin tehokkaasti mukaan.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 b) | Siirtyminen unionin talouteen, joka olisi ilmastoneutraaliuden saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen mukainen, voisi lisäksi vaikuttaa erityisesti tiettyihin talouden aloihin, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin mikroyrityksiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin näillä aloilla. On tärkeää, että jäsenvaltiot luovat tätä asetusta täytäntöön pannessaan suotuisan toimintaympäristön, jossa nämä yritykset voivat siirtyä käytäntöihin, joista aiheutuu vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä ja jotka eivät lopulta aiheuta lainkaan kasvihuonekaasupäästöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 b)

Siirtyminen unionin talouteen, joka olisi ilmastoneutraaliuden saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen mukainen, voisi lisäksi vaikuttaa erityisesti tiettyihin talouden aloihin, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin mikroyrityksiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin näillä aloilla. On tärkeää, että jäsenvaltiot luovat tätä asetusta täytäntöön pannessaan suotuisan toimintaympäristön, jossa nämä yritykset voivat siirtyä käytäntöihin, joista aiheutuu vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä ja jotka eivät lopulta aiheuta lainkaan kasvihuonekaasupäästöjä.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 c) | Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma ja OECD:n maailmanlaajuinen ympäristöfoorumi ovat korostaneet, että ympäristömuutoksilla on sukupuolikohtaisia vaikutuksia. Sukupuolen mukaan eriytyneet roolit johtavat myös siihen, että eri sukupuolet ovat eri tavalla haavoittuvia ilmastonmuutoksen vaikutuksille, ja ilmastonmuutoksen vaikutukset pahentavat sukupuolten epätasa-arvoa. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 c)

Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma ja OECD:n maailmanlaajuinen ympäristöfoorumi ovat korostaneet, että ympäristömuutoksilla on sukupuolikohtaisia vaikutuksia. Sukupuolen mukaan eriytyneet roolit johtavat myös siihen, että eri sukupuolet ovat eri tavalla haavoittuvia ilmastonmuutoksen vaikutuksille, ja ilmastonmuutoksen vaikutukset pahentavat sukupuolten epätasa-arvoa.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (32) (eurooppalainen ilmastolaki) unioni on kirjannut lainsäädäntöön tavoitteen koko talouden laajuisen ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitovaksi unionin sisäiseksi tavoitteeksi kasvihuonekaasujen nettopäästöjen (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähentäminen vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (32) (eurooppalainen ilmastolaki) unioni on kirjannut lainsäädäntöön tavoitteen koko talouden laajuisen ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitovaksi unionin sisäiseksi tavoitteeksi kasvihuonekaasujen nettopäästöjen (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähentäminen vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä.

| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (32) (eurooppalainen ilmastolaki) unioni on kirjannut lainsäädäntöön tavoitteen koko talouden laajuisen ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä
  sekä tavoitteen saavuttaa negatiiviset päästöt sen jälkeen
  . Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitovaksi unionin sisäiseksi tavoitteeksi kasvihuonekaasujen nettopäästöjen (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähentäminen vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä.
  Lisäksi siinä säädetään, että tavoitetta täytäntöönpantaessa on asetettava etusijalle nopeat ja ennakoitavissa olevat päästövähennykset ja lisättävä samalla luonnollisten nielujen aiheuttamia poistumia. Nettopoistumien osuus vuoteen 2030 ulottuvaan unionin ilmastotavoitteeseen on rajattu 225 miljoonaan hiilidioksidiekvivalenttitonniin, ja loput tavoitteesta on saavutettava suorien päästövähennysten avulla. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (32) (eurooppalainen ilmastolaki) unioni on kirjannut lainsäädäntöön tavoitteen koko talouden laajuisen ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä
  sekä tavoitteen saavuttaa negatiiviset päästöt sen jälkeen
  . Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitovaksi unionin sisäiseksi tavoitteeksi kasvihuonekaasujen nettopäästöjen (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähentäminen vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä.
  Lisäksi siinä säädetään, että tavoitetta täytäntöönpantaessa on asetettava etusijalle nopeat ja ennakoitavissa olevat päästövähennykset ja lisättävä samalla luonnollisten nielujen aiheuttamia poistumia. Nettopoistumien osuus vuoteen 2030 ulottuvaan unionin ilmastotavoitteeseen on rajattu 225 miljoonaan hiilidioksidiekvivalenttitonniin, ja loput tavoitteesta on saavutettava suorien päästövähennysten avulla.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Unionin sääntelykehystä kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen saavuttamiseksi olisi mukautettava, jotta kyseiset sitoumukset sekä UNFCCC:n nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen (33) mukaiset unionin osuudet voitaisiin panna täytäntöön. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Unionin sääntelykehystä kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen saavuttamiseksi olisi mukautettava, jotta kyseiset sitoumukset sekä UNFCCC:n nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen (33) mukaiset unionin osuudet voitaisiin panna täytäntöön.

| (5) | Unionin sääntelykehystä kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen saavuttamiseksi olisi mukautettava, jotta kyseiset sitoumukset sekä UNFCCC:n nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen (33) mukaiset
  kansallisesti määrätyt
  unionin osuudet voitaisiin panna täytäntöön. |
| --- | --- |

(5)

Unionin sääntelykehystä kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen saavuttamiseksi olisi mukautettava, jotta kyseiset sitoumukset sekä UNFCCC:n nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen (33) mukaiset
  kansallisesti määrätyt
  unionin osuudet voitaisiin panna täytäntöön.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Vaikka päästökauppajärjestelmää
  sovelletaan
  myös tie- ja meriliikenteestä sekä rakennuksista peräisin oleviin kasvihuonekaasupäästöihin, asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisala säilyy ennallaan. Asetusta (EU) 2018/842 sovelletaan sen vuoksi edelleen kotimaan vesiliikenteestä, mutta ei kansainvälisestä vesiliikenteestä, peräisin oleviin kasvihuonekaasupäästöihin. Asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvat, vaatimustenmukaisuustarkastuksissa huomioon otettavat jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt määritetään edelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (34) mukaisten inventaarion tarkastusten jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Vaikka päästökauppajärjestelmää
  sovelletaan
  myös tie- ja meriliikenteestä sekä rakennuksista peräisin oleviin kasvihuonekaasupäästöihin, asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisala säilyy ennallaan. Asetusta (EU) 2018/842 sovelletaan sen vuoksi edelleen kotimaan vesiliikenteestä, mutta ei kansainvälisestä vesiliikenteestä, peräisin oleviin kasvihuonekaasupäästöihin. Asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvat, vaatimustenmukaisuustarkastuksissa huomioon otettavat jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt määritetään edelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (34) mukaisten inventaarion tarkastusten jälkeen.

| (7) | Vaikka päästökauppajärjestelmää
  voidaan soveltaa
  myös tie- ja meriliikenteestä sekä rakennuksista peräisin oleviin kasvihuonekaasupäästöihin, asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisala säilyy ennallaan. Asetusta (EU) 2018/842 sovelletaan sen vuoksi edelleen kotimaan vesiliikenteestä, mutta ei kansainvälisestä vesiliikenteestä, peräisin oleviin kasvihuonekaasupäästöihin. Asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvat, vaatimustenmukaisuustarkastuksissa huomioon otettavat jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt määritetään edelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (34) mukaisten inventaarion tarkastusten jälkeen.
  Joidenkin alojen päästöt ovat kuitenkin joko kasvaneet tai pysyneet vakaina viime vuosina. |
| --- | --- |

(7)

Vaikka päästökauppajärjestelmää
  voidaan soveltaa
  myös tie- ja meriliikenteestä sekä rakennuksista peräisin oleviin kasvihuonekaasupäästöihin, asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisala säilyy ennallaan. Asetusta (EU) 2018/842 sovelletaan sen vuoksi edelleen kotimaan vesiliikenteestä, mutta ei kansainvälisestä vesiliikenteestä, peräisin oleviin kasvihuonekaasupäästöihin. Asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvat, vaatimustenmukaisuustarkastuksissa huomioon otettavat jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt määritetään edelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (34) mukaisten inventaarion tarkastusten jälkeen.
  Joidenkin alojen päästöt ovat kuitenkin joko kasvaneet tai pysyneet vakaina viime vuosina.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Eurooppa-neuvosto esitti 11 päivänä joulukuuta 2020 antamissaan päätelmissä, että EU saavuttaa vuotta 2030 koskevan tavoitteen kollektiivisesti mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat ponnisteluihin ottaen huomioon oikeudenmukaisuus- ja solidaarisuusnäkökohdat ja ketään jättämättä ja että vuotta 2030 koskeva uusi tavoite on saavutettava siten, että turvataan EU:n kilpailukyky ja otetaan huomioon jäsenvaltioiden, mukaan luettuina saarijäsenvaltiot ja saaret, erilaiset lähtökohdat, kansalliset erityisolosuhteet ja päästövähennyspotentiaali sekä tähän mennessä toteutetut toimet. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Eurooppa-neuvosto esitti 11 päivänä joulukuuta 2020 antamissaan päätelmissä, että EU saavuttaa vuotta 2030 koskevan tavoitteen kollektiivisesti mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat ponnisteluihin ottaen huomioon oikeudenmukaisuus- ja solidaarisuusnäkökohdat ja ketään jättämättä ja että vuotta 2030 koskeva uusi tavoite on saavutettava siten, että turvataan EU:n kilpailukyky ja otetaan huomioon jäsenvaltioiden, mukaan luettuina saarijäsenvaltiot ja saaret, erilaiset lähtökohdat, kansalliset erityisolosuhteet ja päästövähennyspotentiaali sekä tähän mennessä toteutetut toimet.

| (9) | Eurooppa-neuvosto esitti 11 päivänä joulukuuta 2020 antamissaan päätelmissä, että EU saavuttaa vuotta 2030 koskevan tavoitteen kollektiivisesti mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat ponnisteluihin ottaen huomioon oikeudenmukaisuus- ja solidaarisuusnäkökohdat ja ketään jättämättä ja että vuotta 2030 koskeva uusi tavoite on saavutettava siten, että turvataan EU:n kilpailukyky ja otetaan huomioon jäsenvaltioiden, mukaan luettuina saarijäsenvaltiot ja saaret, erilaiset lähtökohdat,
  jo toteuttamat päästövähennykset,
  kansalliset erityisolosuhteet ja päästövähennyspotentiaali sekä tähän mennessä toteutetut toimet. |
| --- | --- |

(9)

Eurooppa-neuvosto esitti 11 päivänä joulukuuta 2020 antamissaan päätelmissä, että EU saavuttaa vuotta 2030 koskevan tavoitteen kollektiivisesti mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat ponnisteluihin ottaen huomioon oikeudenmukaisuus- ja solidaarisuusnäkökohdat ja ketään jättämättä ja että vuotta 2030 koskeva uusi tavoite on saavutettava siten, että turvataan EU:n kilpailukyky ja otetaan huomioon jäsenvaltioiden, mukaan luettuina saarijäsenvaltiot ja saaret, erilaiset lähtökohdat,
  jo toteuttamat päästövähennykset,
  kansalliset erityisolosuhteet ja päästövähennyspotentiaali sekä tähän mennessä toteutetut toimet.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Vuoden 2030 jälkeen unionin ja kunkin jäsenvaltion on saavutettava unionin laajuinen ilmastoneutraaliustavoite viimeistään vuoteen 2050 mennessä, jotta sen jälkeen voidaan saavuttaa negatiiviset päästöt. Asetuksella (EU) 2018/842 olisi varmistettava, että kaikki jäsenvaltiot pääsevät päästöjen kehityspoluille, ja hyväksyttävä konkreettisia pitkän aikavälin toimintapolitiikkoja, jotka johtavat tämän tavoitteen saavuttamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Vuoden 2030 jälkeen unionin ja kunkin jäsenvaltion on saavutettava unionin laajuinen ilmastoneutraaliustavoite viimeistään vuoteen 2050 mennessä, jotta sen jälkeen voidaan saavuttaa negatiiviset päästöt. Asetuksella (EU) 2018/842 olisi varmistettava, että kaikki jäsenvaltiot pääsevät päästöjen kehityspoluille, ja hyväksyttävä konkreettisia pitkän aikavälin toimintapolitiikkoja, jotka johtavat tämän tavoitteen saavuttamiseen.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Jotta kasvihuonekaasupäästöjä koskeva 55 prosentin vähennystavoite
  voitaisiin saavuttaa
  , asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvien alojen on vähennettävä päästöjään asteittain, kunnes tavoitteena oleva 40 prosentin vähennys vuoden 2005 tasosta on saavutettu vuoteen 2030 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Jotta kasvihuonekaasupäästöjä koskeva 55 prosentin vähennystavoite
  voitaisiin saavuttaa
  , asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvien alojen on vähennettävä päästöjään asteittain, kunnes tavoitteena oleva 40 prosentin vähennys vuoden 2005 tasosta on saavutettu vuoteen 2030 mennessä.

| (10) | Jotta
  voitaisiin panna täytäntöön Pariisin sopimuksen mukaiset unionin sitoumukset ja saavuttaa
  kasvihuonekaasupäästöjä koskeva
  vähintään
  55 prosentin vähennystavoite,
  kaikkien
  asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvien alojen on vähennettävä päästöjään asteittain, kunnes tavoitteena oleva 40 prosentin vähennys vuoden 2005 tasosta on saavutettu vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

(10)

Jotta
  voitaisiin panna täytäntöön Pariisin sopimuksen mukaiset unionin sitoumukset ja saavuttaa
  kasvihuonekaasupäästöjä koskeva
  vähintään
  55 prosentin vähennystavoite,
  kaikkien
  asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluvien alojen on vähennettävä päästöjään asteittain, kunnes tavoitteena oleva 40 prosentin vähennys vuoden 2005 tasosta on saavutettu vuoteen 2030 mennessä.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Tätä varten on tarkistettava kullekin jäsenvaltiolle vuodeksi 2030 asetettua kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta.
  Tarkistettaessa
  kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta
  olisi käytettävä
  samoja menetelmiä kuin silloin, kun asetus (EU) 2018/842 alun perin hyväksyttiin. Kansalliset osuudet määritettiin silloin ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset valmiudet ja kustannustehokkuusmahdollisuudet, jotta varmistettaisiin oikeudenmukainen ja tasapainoinen taakanjako. Kunkin jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöjen enimmäismäärän vähennys vuonna 2030 olisi näin ollen määritettävä suhteessa asianomaisen jäsenvaltion tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien, tarkistettujen kasvihuonekaasupäästöjen tasoon vuonna 2005 lukuun ottamatta sellaisten laitosten todennettuja kasvihuonekaasupäästöjä, jotka olivat toiminnassa vuonna 2005 ja jotka otettiin unionin päästökauppajärjestelmään vasta vuoden 2005 jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Tätä varten on tarkistettava kullekin jäsenvaltiolle vuodeksi 2030 asetettua kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta.
  Tarkistettaessa
  kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta
  olisi käytettävä
  samoja menetelmiä kuin silloin, kun asetus (EU) 2018/842 alun perin hyväksyttiin. Kansalliset osuudet määritettiin silloin ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset valmiudet ja kustannustehokkuusmahdollisuudet, jotta varmistettaisiin oikeudenmukainen ja tasapainoinen taakanjako. Kunkin jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöjen enimmäismäärän vähennys vuonna 2030 olisi näin ollen määritettävä suhteessa asianomaisen jäsenvaltion tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien, tarkistettujen kasvihuonekaasupäästöjen tasoon vuonna 2005 lukuun ottamatta sellaisten laitosten todennettuja kasvihuonekaasupäästöjä, jotka olivat toiminnassa vuonna 2005 ja jotka otettiin unionin päästökauppajärjestelmään vasta vuoden 2005 jälkeen.

| (11) | Tätä varten on tarkistettava kullekin jäsenvaltiolle vuodeksi 2030 asetettua kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta. Kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta
  tarkistettaessa käytetään
  samoja menetelmiä kuin silloin, kun asetus (EU) 2018/842 alun perin hyväksyttiin. Kansalliset osuudet määritettiin silloin ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset valmiudet ja kustannustehokkuusmahdollisuudet, jotta varmistettaisiin oikeudenmukainen ja tasapainoinen taakanjako
  . Jäsenvaltioiden tavoitteet eivät kuitenkaan lähenny toisiaan, mikä olisi otettava huomioon arvioitaessa, miten kansalliset tavoitteet edistävät ilmastoneutraaliuden saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä kustannustehokkaalla ja oikeudenmukaisella tavalla.
  Kunkin jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöjen enimmäismäärän vähennys vuonna 2030 olisi näin ollen määritettävä suhteessa asianomaisen jäsenvaltion tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien, tarkistettujen kasvihuonekaasupäästöjen tasoon vuonna 2005 lukuun ottamatta sellaisten laitosten todennettuja kasvihuonekaasupäästöjä, jotka olivat toiminnassa vuonna 2005 ja jotka otettiin unionin päästökauppajärjestelmään vasta vuoden 2005 jälkeen. |
| --- | --- |

(11)

Tätä varten on tarkistettava kullekin jäsenvaltiolle vuodeksi 2030 asetettua kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta. Kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitetta
  tarkistettaessa käytetään
  samoja menetelmiä kuin silloin, kun asetus (EU) 2018/842 alun perin hyväksyttiin. Kansalliset osuudet määritettiin silloin ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset valmiudet ja kustannustehokkuusmahdollisuudet, jotta varmistettaisiin oikeudenmukainen ja tasapainoinen taakanjako
  . Jäsenvaltioiden tavoitteet eivät kuitenkaan lähenny toisiaan, mikä olisi otettava huomioon arvioitaessa, miten kansalliset tavoitteet edistävät ilmastoneutraaliuden saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä kustannustehokkaalla ja oikeudenmukaisella tavalla.
  Kunkin jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöjen enimmäismäärän vähennys vuonna 2030 olisi näin ollen määritettävä suhteessa asianomaisen jäsenvaltion tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien, tarkistettujen kasvihuonekaasupäästöjen tasoon vuonna 2005 lukuun ottamatta sellaisten laitosten todennettuja kasvihuonekaasupäästöjä, jotka olivat toiminnassa vuonna 2005 ja jotka otettiin unionin päästökauppajärjestelmään vasta vuoden 2005 jälkeen.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Komission 14 päivänä lokakuuta 2020 antamassa tiedonannossa EU:n strategiasta metaanipäästöjen vähentämiseksi korostettiin, että metaani on voimakas kasvihuonekaasu, jolla on hiilidioksidin jälkeen toiseksi suurin ilmastonmuutosta voimistava vaikutus. Molekyylitasolla metaani on hiilidioksidia voimakkaampi kasvihuonekaasu. Vaikka metaani säilyy ilmakehässä lyhyemmän ajan, tuona aikana sillä on merkittävä vaikutus ilmastoon. Unioni ja Yhdysvallat ilmoittivat syyskuussa 2021 maailmanlaajuisesta metaanisitoumuksesta, johon on sittemmin liittynyt yhteensä yli 100 maata. Sitoumuksen allekirjoittajat pyrkivät yhteiseen tavoitteeseen vähentää maailmanlaajuisia metaanipäästöjä vähintään 30 prosenttia vuoden 2020 tasosta vuoteen 2030 mennessä ja parantaa raportointistandardeja. Metaanin, typpioksiduulin ja fluorattujen kaasujen yhteenlaskettu osuus unionin kasvihuonekaasupäästöistä on yli 20 prosenttia. Kun otetaan huomioon nämä sitoumukset ja monien kasvihuonekaasujen lyhytikäisyys, on aiheellista vahvistaa yksi tai useampi unionin tavoite kaikkien muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöille kaikilla aloilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Komission 14 päivänä lokakuuta 2020 antamassa tiedonannossa EU:n strategiasta metaanipäästöjen vähentämiseksi korostettiin, että metaani on voimakas kasvihuonekaasu, jolla on hiilidioksidin jälkeen toiseksi suurin ilmastonmuutosta voimistava vaikutus. Molekyylitasolla metaani on hiilidioksidia voimakkaampi kasvihuonekaasu. Vaikka metaani säilyy ilmakehässä lyhyemmän ajan, tuona aikana sillä on merkittävä vaikutus ilmastoon. Unioni ja Yhdysvallat ilmoittivat syyskuussa 2021 maailmanlaajuisesta metaanisitoumuksesta, johon on sittemmin liittynyt yhteensä yli 100 maata. Sitoumuksen allekirjoittajat pyrkivät yhteiseen tavoitteeseen vähentää maailmanlaajuisia metaanipäästöjä vähintään 30 prosenttia vuoden 2020 tasosta vuoteen 2030 mennessä ja parantaa raportointistandardeja. Metaanin, typpioksiduulin ja fluorattujen kaasujen yhteenlaskettu osuus unionin kasvihuonekaasupäästöistä on yli 20 prosenttia. Kun otetaan huomioon nämä sitoumukset ja monien kasvihuonekaasujen lyhytikäisyys, on aiheellista vahvistaa yksi tai useampi unionin tavoite kaikkien muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöille kaikilla aloilla.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Covid-19-pandemian vaikutusta unionin talouteen ja päästötasoihin ei voida vielä täysin määrittää. Toisaalta unioni on ottanut käyttöön kaikkien aikojen suurimman elvytyspakettinsa, jolla voi myös olla vaikutusta päästötasoihin.
  Näiden epävarmuuksien vuoksi on aiheellista tarkastella päästötietoja uudelleen vuonna 2025 ja mukauttaa vuotuisia päästökiintiöitä tarvittaessa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Covid-19-pandemian vaikutusta unionin talouteen ja päästötasoihin ei voida vielä täysin määrittää. Toisaalta unioni on ottanut käyttöön kaikkien aikojen suurimman elvytyspakettinsa, jolla voi myös olla vaikutusta päästötasoihin.
  Näiden epävarmuuksien vuoksi on aiheellista tarkastella päästötietoja uudelleen vuonna 2025 ja mukauttaa vuotuisia päästökiintiöitä tarvittaessa
  .

| (13) | Covid-19-pandemian vaikutusta unionin talouteen ja päästötasoihin ei voida vielä täysin määrittää. Toisaalta unioni on ottanut käyttöön kaikkien aikojen suurimman elvytyspakettinsa, jolla
  pyritään varmistamaan vihreä elpyminen ja jolla
  voi myös olla vaikutusta päästötasoihin.
  On aiheellista säilyttää vakaa, ennakoitavissa oleva ja kunnianhimoinen säännelty päästöjen kehityskulku koko kuluvan vuosikymmenen ajan, jotta voidaan varmistaa sekä tarvittavat päästövähennykset että suunnitteluvarmuus
  . |
| --- | --- |

(13)

Covid-19-pandemian vaikutusta unionin talouteen ja päästötasoihin ei voida vielä täysin määrittää. Toisaalta unioni on ottanut käyttöön kaikkien aikojen suurimman elvytyspakettinsa, jolla
  pyritään varmistamaan vihreä elpyminen ja jolla
  voi myös olla vaikutusta päästötasoihin.
  On aiheellista säilyttää vakaa, ennakoitavissa oleva ja kunnianhimoinen säännelty päästöjen kehityskulku koko kuluvan vuosikymmenen ajan, jotta voidaan varmistaa sekä tarvittavat päästövähennykset että suunnitteluvarmuus
  .

Tarkistukset 16 ja 55

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Näin ollen on aiheellista päivittää vuosien 2026–2030 päästökiintiöitä vuonna 2025. Päivityksen olisi perustuttava komission suorittamaan kansallisten inventaariotietojen perusteelliseen tarkasteluun, jonka avulla määritetään kunkin jäsenvaltion keskimääräiset kasvihuonekaasupäästöt vuosina 2021, 2022 ja 2023. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Näin ollen on aiheellista päivittää vuosien 2026–2030 päästökiintiöitä vuonna 2025. Päivityksen olisi perustuttava komission suorittamaan kansallisten inventaariotietojen perusteelliseen tarkasteluun, jonka avulla määritetään kunkin jäsenvaltion keskimääräiset kasvihuonekaasupäästöt vuosina 2021, 2022 ja 2023.

Poistetaan.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 a) | Asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti etusijalle olisi asetettava suorien päästöjen vähennykset, joita olisi täydennettävä lisäämällä hiilidioksidipoistumia ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi. Asetuksessa (EU) 2021/1119 todetaan, että hiilinielut sisältävät luonnollisia ja teknologisia ratkaisuja. Hiilen poistamiseen käytettävien teknologisten ratkaisujen roolia on käsitelty myös useissa hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin raporteissa, erityisesti työryhmän III kannanotossa kuudenteen arviointiraporttiin. On tärkeää ottaa käyttöön unionin järjestelmä, jolla sertifioidaan teknisten ratkaisujen avulla turvallisesti ja pysyvästi varastoidut hiilipoistumat ja joka selventää asiaa jäsenvaltioille ja markkinatoimijoille tällaisten poistumien tehostamiseksi. Kun tällainen sertifiointijärjestelmä on otettu käyttöön, voidaan tehdä analyysi tällaisten poistumien kirjaamisesta unionin lainsäädännön mukaisesti, myös siitä, vaikuttaako tällaisten poistumien kirjaaminen asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluviin päästöihin, ottaen täysimääräisesti huomioon asetuksen (EU) 2021/1119 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset. Tällaiset poistumat ovat täydentäviä, eivätkä ne kompensoi tarvittavia päästövähennyksiä asetuksessa (EU) 2021/1119 säädettyjen unionin ilmastotavoitteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 a)

Asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti etusijalle olisi asetettava suorien päästöjen vähennykset, joita olisi täydennettävä lisäämällä hiilidioksidipoistumia ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi. Asetuksessa (EU) 2021/1119 todetaan, että hiilinielut sisältävät luonnollisia ja teknologisia ratkaisuja. Hiilen poistamiseen käytettävien teknologisten ratkaisujen roolia on käsitelty myös useissa hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin raporteissa, erityisesti työryhmän III kannanotossa kuudenteen arviointiraporttiin. On tärkeää ottaa käyttöön unionin järjestelmä, jolla sertifioidaan teknisten ratkaisujen avulla turvallisesti ja pysyvästi varastoidut hiilipoistumat ja joka selventää asiaa jäsenvaltioille ja markkinatoimijoille tällaisten poistumien tehostamiseksi. Kun tällainen sertifiointijärjestelmä on otettu käyttöön, voidaan tehdä analyysi tällaisten poistumien kirjaamisesta unionin lainsäädännön mukaisesti, myös siitä, vaikuttaako tällaisten poistumien kirjaaminen asetuksen (EU) 2018/842 soveltamisalaan kuuluviin päästöihin, ottaen täysimääräisesti huomioon asetuksen (EU) 2021/1119 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset. Tällaiset poistumat ovat täydentäviä, eivätkä ne kompensoi tarvittavia päästövähennyksiä asetuksessa (EU) 2021/1119 säädettyjen unionin ilmastotavoitteiden mukaisesti.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Asetuksen (EU) 2018/842 mukaan eräillä jäsenvaltioilla on asetuksen (EU) 2018/842 mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi mahdollisuus mitätöidä rajallinen määrä Euroopan unionin päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksia. Maltan kansallinen, bruttokansantuotteeseen asukasta kohti perustuva vähennystavoite ylittää kyseisen jäsenvaltion talouden erityisen rakenteen vuoksi selvästi maan kustannustehokkaan vähennyspotentiaalin. Sen vuoksi on asianmukaista parantaa Maltan mahdollisuuksia käyttää kyseistä joustomahdollisuutta vaarantamatta vuotta 2030 koskevan unionin päästötavoitteen toteutumista. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Asetuksen (EU) 2018/842 mukaan eräillä jäsenvaltioilla on asetuksen (EU) 2018/842 mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi mahdollisuus mitätöidä rajallinen määrä Euroopan unionin päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksia. Maltan kansallinen, bruttokansantuotteeseen asukasta kohti perustuva vähennystavoite ylittää kyseisen jäsenvaltion talouden erityisen rakenteen vuoksi selvästi maan kustannustehokkaan vähennyspotentiaalin. Sen vuoksi on asianmukaista parantaa Maltan mahdollisuuksia käyttää kyseistä joustomahdollisuutta vaarantamatta vuotta 2030 koskevan unionin päästötavoitteen toteutumista.

| (15) | Asetuksen (EU) 2018/842 mukaan eräillä jäsenvaltioilla on asetuksen (EU) 2018/842 mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi mahdollisuus mitätöidä rajallinen määrä Euroopan unionin päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksia. Maltan kansallinen, bruttokansantuotteeseen asukasta kohti perustuva vähennystavoite ylittää kyseisen jäsenvaltion talouden erityisen rakenteen vuoksi selvästi maan kustannustehokkaan vähennyspotentiaalin. Sen vuoksi on asianmukaista parantaa Maltan mahdollisuuksia käyttää kyseistä joustomahdollisuutta vaarantamatta vuotta 2030 koskevan unionin päästötavoitteen toteutumista.
  Jäsenvaltioille, joilla on oikeus tähän joustomahdollisuuteen mutta jotka eivät hyödyntäneet sitä asetuksen (EU) 2018/842 yhteydessä vuonna 2019, olisi annettava mahdollisuus tarkistaa kyseistä päätöstä uusien ehdotettujen kansallisten vähennystavoitteiden huomioon ottamiseksi. Kyseisten jäsenvaltioiden olisi myös voitava tarkistaa ilmoittamiaan prosenttiosuuksia useammin. |
| --- | --- |

(15)

Asetuksen (EU) 2018/842 mukaan eräillä jäsenvaltioilla on asetuksen (EU) 2018/842 mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi mahdollisuus mitätöidä rajallinen määrä Euroopan unionin päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksia. Maltan kansallinen, bruttokansantuotteeseen asukasta kohti perustuva vähennystavoite ylittää kyseisen jäsenvaltion talouden erityisen rakenteen vuoksi selvästi maan kustannustehokkaan vähennyspotentiaalin. Sen vuoksi on asianmukaista parantaa Maltan mahdollisuuksia käyttää kyseistä joustomahdollisuutta vaarantamatta vuotta 2030 koskevan unionin päästötavoitteen toteutumista.
  Jäsenvaltioille, joilla on oikeus tähän joustomahdollisuuteen mutta jotka eivät hyödyntäneet sitä asetuksen (EU) 2018/842 yhteydessä vuonna 2019, olisi annettava mahdollisuus tarkistaa kyseistä päätöstä uusien ehdotettujen kansallisten vähennystavoitteiden huomioon ottamiseksi. Kyseisten jäsenvaltioiden olisi myös voitava tarkistaa ilmoittamiaan prosenttiosuuksia useammin.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Korjaavia toimia olisi vahvistettava, ja ne olisi kytkettävä tiiviimmin asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisiin yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltiot noudattavat niille asetuksessa (EU) 2018/842, sellaisena kuin se on muutettuna, kaudelle 2021–2030 asetettuja vähimmäisosuuksia, ja kannustaa niitä noudattamaan kyseisiä osuuksia. Jos jäsenvaltio ylittää vuotuiset päästökiintiönsä kahtena peräkkäisenä vuotena, kyseisen jäsenvaltion olisi tarkistettava sille asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimitettua yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaansa ja annettava yleisölle mahdollisuus osallistua prosessiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Korjaavia toimia olisi vahvistettava, ja ne olisi kytkettävä tiiviimmin asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisiin yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltiot noudattavat niille asetuksessa (EU) 2018/842, sellaisena kuin se on muutettuna, kaudelle 2021–2030 asetettuja vähimmäisosuuksia, ja kannustaa niitä noudattamaan kyseisiä osuuksia. Jos jäsenvaltio ylittää vuotuiset päästökiintiönsä kahtena peräkkäisenä vuotena, kyseisen jäsenvaltion olisi tarkistettava sille asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimitettua yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaansa ja annettava yleisölle mahdollisuus osallistua prosessiin.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 b) | Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) yleissopimuksen, jäljempänä ”Århusin yleissopimus”, osapuolia

   (1 a)

  . Julkinen valvonta ja muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus ovat olennainen osa unionin demokraattisia arvoja ja oikeusvaltioperiaatteen turvaamisen välineitä. Aiheesta ”Muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden edistäminen ympäristöasioissa EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa”14. lokakuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa todetaan, että muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ei ole taattu kaikissa jäsenvaltioissa, ja kehotetaan neuvostoa ja Euroopan parlamenttia sisällyttämään alakohtaiseen lainsäädäntöön nimenomaisia säännöksiä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta. Näin ollen on aiheellista antaa säännös sen varmistamiseksi, että yleisöllä on muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus asetuksen (EU) 2018/842, sellaisena kuin se on muutettuna, täytäntöönpanotoimien osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 b)

Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) yleissopimuksen, jäljempänä ”Århusin yleissopimus”, osapuolia

   (1 a)

  . Julkinen valvonta ja muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus ovat olennainen osa unionin demokraattisia arvoja ja oikeusvaltioperiaatteen turvaamisen välineitä. Aiheesta ”Muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden edistäminen ympäristöasioissa EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa”14. lokakuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa todetaan, että muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ei ole taattu kaikissa jäsenvaltioissa, ja kehotetaan neuvostoa ja Euroopan parlamenttia sisällyttämään alakohtaiseen lainsäädäntöön nimenomaisia säännöksiä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta. Näin ollen on aiheellista antaa säännös sen varmistamiseksi, että yleisöllä on muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus asetuksen (EU) 2018/842, sellaisena kuin se on muutettuna, täytäntöönpanotoimien osalta.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 c) | Asetuksen (EU) 2018/842, sellaisena kuin se on muutettuna, ja muun unionin lainsäädännön, erityisesti asetuksen (EU) 2021/1119, tavoitteiden saavuttamiseksi unionin ja jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä uusinta tiedettä toimintapolitiikkojen täytäntöönpanon yhteydessä. Asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklan mukaisen ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan neuvot olisi siksi tarvittaessa otettava huomioon koko asetuksessa (EU) 2018/842, sellaisena kuin se on muutettuna. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 c)

Asetuksen (EU) 2018/842, sellaisena kuin se on muutettuna, ja muun unionin lainsäädännön, erityisesti asetuksen (EU) 2021/1119, tavoitteiden saavuttamiseksi unionin ja jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä uusinta tiedettä toimintapolitiikkojen täytäntöönpanon yhteydessä. Asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklan mukaisen ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan neuvot olisi siksi tarvittaessa otettava huomioon koko asetuksessa (EU) 2018/842, sellaisena kuin se on muutettuna.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Kunnianhimoisempien tavoitteiden asettaminen asetuksen (EU) 2018/841 nojalla heikentää jäsenvaltioiden kykyä tuottaa nettopoistumia, joita voidaan käyttää asetuksen (EU) 2018/842 mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi. Lisäksi LULUCF-joustomahdollisuuden käytön jakaminen kahdelle ajanjaksolle rajoittaa edelleen mahdollisuutta käyttää nettopoistumia asetuksen (EU) 2018/842 vaatimusten täyttämiseksi. Tästä seuraa, että asetuksen (EU) 2018/842 tavoitteiden saavuttaminen voi olla haastavaa joillekin jäsenvaltioille, ja nämä tai muut jäsenvaltiot voivat tuottaa nettopoistumia, joita ei voida käyttää asetuksen (EU) 2018/842 vaatimusten täyttämiseksi. Jos asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklassa asetetut unionin tavoitteet täyttyvät, erityisesti nettopoistumien enimmäisosuuden osalta, on aiheellista perustaa uusi vapaaehtoinen lisävarantomekanismi, joka auttaa sitä käyttäviä jäsenvaltioita täyttämään velvoitteensa. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Kunnianhimoisempien tavoitteiden asettaminen asetuksen (EU) 2018/841 nojalla heikentää jäsenvaltioiden kykyä tuottaa nettopoistumia, joita voidaan käyttää asetuksen (EU) 2018/842 mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi. Lisäksi LULUCF-joustomahdollisuuden käytön jakaminen kahdelle ajanjaksolle rajoittaa edelleen mahdollisuutta käyttää nettopoistumia asetuksen (EU) 2018/842 vaatimusten täyttämiseksi. Tästä seuraa, että asetuksen (EU) 2018/842 tavoitteiden saavuttaminen voi olla haastavaa joillekin jäsenvaltioille, ja nämä tai muut jäsenvaltiot voivat tuottaa nettopoistumia, joita ei voida käyttää asetuksen (EU) 2018/842 vaatimusten täyttämiseksi. Jos asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklassa asetetut unionin tavoitteet täyttyvät, erityisesti nettopoistumien enimmäisosuuden osalta, on aiheellista perustaa uusi vapaaehtoinen lisävarantomekanismi, joka auttaa sitä käyttäviä jäsenvaltioita täyttämään velvoitteensa.

Poistetaan.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 a) | Kun otetaan huomioon tehokkaan ilmastonsuojelun pitkän aikavälin ulottuvuus asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti ja unionin sitoutuminen Pariisin sopimuksen tavoitteisiin, selkeys jäsenvaltioiden yksittäisistä pitkän aikavälin päästövähennyspoluista vuoden 2030 jälkeen mahdollistaisi tarkemman politiikan suunnittelun. Sen vuoksi on aiheellista ottaa käyttöön prosessi, jossa kullekin jäsenvaltiolle vahvistetaan kansalliset päästövähennyspolut ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 a)

Kun otetaan huomioon tehokkaan ilmastonsuojelun pitkän aikavälin ulottuvuus asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti ja unionin sitoutuminen Pariisin sopimuksen tavoitteisiin, selkeys jäsenvaltioiden yksittäisistä pitkän aikavälin päästövähennyspoluista vuoden 2030 jälkeen mahdollistaisi tarkemman politiikan suunnittelun. Sen vuoksi on aiheellista ottaa käyttöön prosessi, jossa kullekin jäsenvaltiolle vahvistetaan kansalliset päästövähennyspolut ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – - 1 alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

Otsikko

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1) | Korvataan otsikko seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

(-1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta

| | ”Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030
  ja tämän jälkeen
  , joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta” |
| --- | --- |

”Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030
  ja tämän jälkeen
  , joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta”

Tarkistus 25

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

Asetus (EU) 2018/842

1 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Korvataan asetuksen 1
  artiklassa ilmaisu ”30 prosentilla” ilmaisulla ”40 prosentilla”. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(1)

Korvataan asetuksen 1
  artiklassa ilmaisu ”30 prosentilla” ilmaisulla ”40 prosentilla”.

artiklassa ilmaisu ”30 prosentilla” ilmaisulla ”40 prosentilla”.

| (1) | Korvataan asetuksen 1
  artikla seuraavasti:




  ”Tässä asetuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden velvoitteet niiden vähimmäisosuuksista kaudelle 2021–2030 siihen, että täytetään unionin tavoite vähentää sen kasvihuonekaasupäästöjä 40 prosentilla vuoden 2005 tasoihin verrattuna viimeistään vuonna 2030 tämän asetuksen 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Sillä edistetään pitkän aikavälin tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius unionissa viimeistään vuoteen 2050 mennessä, jotta tämän jälkeen voidaan saavuttaa negatiivisia päästöjä koskeva tavoite. Sillä edistetään siten asetuksen (EU) 2021/1119 ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tässä asetuksessa vahvistetaan myös säännöt vuotuisten päästökiintiöiden määrittämiseksi ja sen arvioimiseksi, kuinka jäsenvaltiot etenevät vähimmäisosuuksia koskevien tavoitteidensa saavuttamisessa, ja sillä tasoitetaan tietä vuoden 2030 jälkeisten unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien tavoitteiden asettamiselle tämän asetuksen 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.” |
| --- | --- |

(1)

Korvataan asetuksen 1
  artikla seuraavasti:

artikla seuraavasti:

”Tässä asetuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden velvoitteet niiden vähimmäisosuuksista kaudelle 2021–2030 siihen, että täytetään unionin tavoite vähentää sen kasvihuonekaasupäästöjä 40 prosentilla vuoden 2005 tasoihin verrattuna viimeistään vuonna 2030 tämän asetuksen 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Sillä edistetään pitkän aikavälin tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius unionissa viimeistään vuoteen 2050 mennessä, jotta tämän jälkeen voidaan saavuttaa negatiivisia päästöjä koskeva tavoite. Sillä edistetään siten asetuksen (EU) 2021/1119 ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tässä asetuksessa vahvistetaan myös säännöt vuotuisten päästökiintiöiden määrittämiseksi ja sen arvioimiseksi, kuinka jäsenvaltiot etenevät vähimmäisosuuksia koskevien tavoitteidensa saavuttamisessa, ja sillä tasoitetaan tietä vuoden 2030 jälkeisten unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien tavoitteiden asettamiselle tämän asetuksen 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.”

”Tässä asetuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden velvoitteet niiden vähimmäisosuuksista kaudelle 2021–2030 siihen, että täytetään unionin tavoite vähentää sen kasvihuonekaasupäästöjä 40 prosentilla vuoden 2005 tasoihin verrattuna viimeistään vuonna 2030 tämän asetuksen 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Sillä edistetään pitkän aikavälin tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius unionissa viimeistään vuoteen 2050 mennessä, jotta tämän jälkeen voidaan saavuttaa negatiivisia päästöjä koskeva tavoite. Sillä edistetään siten asetuksen (EU) 2021/1119 ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tässä asetuksessa vahvistetaan myös säännöt vuotuisten päästökiintiöiden määrittämiseksi ja sen arvioimiseksi, kuinka jäsenvaltiot etenevät vähimmäisosuuksia koskevien tavoitteidensa saavuttamisessa, ja sillä tasoitetaan tietä vuoden 2030 jälkeisten unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien tavoitteiden asettamiselle tämän asetuksen 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.”

Tarkistus 26

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

2 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Lisätään 2 artiklaan kohta seuraavasti:





  ”1 a.
     
  Tätä asetusta sovellettaessa päästöttöminä voidaan pitää ainoastaan biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001

   (1 a)

  asetetut kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit. Jos ravinto- tai rehukasveista tuotettujen biopolttoaineiden ja bionesteiden sekä liikenteessä kulutettujen biomassapolttoaineiden osuus ylittää direktiivin (EU) 2018/2001 26 artiklassa säädetyn enimmäisosuuden, niitä ei enää pidetä päästöttömiä tämän asetuksen soveltamisen yhteydessä. Komissio esittää tarvittaessa tammikuuhun 2024 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen niiden asetuksessa (EU) 2018/1999 säädettyjen sääntöjen muuttamiseksi, jotka koskevat kasvihuonekaasupäästöjen määrittelyä ja raportointivaatimuksia, tämän artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2 a)

(2 a)

Lisätään 2 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 a.
     
  Tätä asetusta sovellettaessa päästöttöminä voidaan pitää ainoastaan biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001

   (1 a)

  asetetut kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit. Jos ravinto- tai rehukasveista tuotettujen biopolttoaineiden ja bionesteiden sekä liikenteessä kulutettujen biomassapolttoaineiden osuus ylittää direktiivin (EU) 2018/2001 26 artiklassa säädetyn enimmäisosuuden, niitä ei enää pidetä päästöttömiä tämän asetuksen soveltamisen yhteydessä. Komissio esittää tarvittaessa tammikuuhun 2024 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen niiden asetuksessa (EU) 2018/1999 säädettyjen sääntöjen muuttamiseksi, jotka koskevat kasvihuonekaasupäästöjen määrittelyä ja raportointivaatimuksia, tämän artiklan mukaisesti.

Tarkistukset 27 ja 57 cp ja 75

Tarkistukset 27 ja 57 cp ja 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Asetus (EU) 2018/842

4 artikla – 2 ja 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Korvataan 4 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3)

Korvataan 4 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

| (3) | Korvataan 4 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(3)

Korvataan 4 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”2.   Jollei tämän asetuksen 5, 6 ja 7 artiklan joustomahdollisuuksista ja tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista mukautuksista muuta johdu ja ottaen huomioon mahdolliset päätöksen N:o 406/2009/EY 7 artiklan soveltamisen seurauksena saatavat vähennykset, jokaisen jäsenvaltion on varmistettava, että sen vuotuiset kasvihuonekaasupäästöt

”2.   Jollei tämän asetuksen 5, 6 ja 7 artiklan joustomahdollisuuksista ja tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista mukautuksista muuta johdu ja ottaen huomioon mahdolliset päätöksen N:o 406/2009/EY 7 artiklan soveltamisen seurauksena saatavat vähennykset, jokaisen jäsenvaltion on varmistettava, että sen vuotuiset kasvihuonekaasupäästöt

| (a) | eivät ylitä vuosina 2021 ja 2022 rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta alkaen sen keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistä vuosina 2016, 2017 ja 2018 määritettyinä tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 1 määritettyyn rajaan. Jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa joko viidestä kahdestoistaosasta etäisyydestä vuodesta 2019 vuoteen 2020 tai vuodesta 2020 sen perusteella, kumpi johtaa pienempään kiintiöön kyseiselle jäsenvaltiolle; |
| --- | --- |

(a)

eivät ylitä vuosina 2021 ja 2022 rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta alkaen sen keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistä vuosina 2016, 2017 ja 2018 määritettyinä tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 1 määritettyyn rajaan. Jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa joko viidestä kahdestoistaosasta etäisyydestä vuodesta 2019 vuoteen 2020 tai vuodesta 2020 sen perusteella, kumpi johtaa pienempään kiintiöön kyseiselle jäsenvaltiolle;

| a) | eivät ylitä vuosina 2021 ja 2022 rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta alkaen sen keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistä vuosina 2016, 2017 ja 2018 määritettyinä tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 1 määritettyyn rajaan. Jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa joko viidestä kahdestoistaosasta etäisyydestä vuodesta 2019 vuoteen 2020 tai vuodesta 2020 sen perusteella, kumpi johtaa pienempään kiintiöön kyseiselle jäsenvaltiolle; |
| --- | --- |

a)

eivät ylitä vuosina 2021 ja 2022 rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta alkaen sen keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistä vuosina 2016, 2017 ja 2018 määritettyinä tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 1 määritettyyn rajaan. Jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa joko viidestä kahdestoistaosasta etäisyydestä vuodesta 2019 vuoteen 2020 tai vuodesta 2020 sen perusteella, kumpi johtaa pienempään kiintiöön kyseiselle jäsenvaltiolle;

| (b) | eivät ylitä vuosina 2023
  , 2024 ja 2025
  rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta
  alkaen vuonna 2022 kyseisen jäsenvaltion vuotuisesta päästökiintiöstä
  määritettynä kyseisen vuoden osalta tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 2 määritettyyn rajaan; |
| --- | --- |

(b)

eivät ylitä vuosina 2023
  , 2024 ja 2025
  rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta
  alkaen vuonna 2022 kyseisen jäsenvaltion vuotuisesta päästökiintiöstä
  määritettynä kyseisen vuoden osalta tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 2 määritettyyn rajaan;

, 2024 ja 2025

alkaen vuonna 2022 kyseisen jäsenvaltion vuotuisesta päästökiintiöstä

| b) | eivät ylitä vuosina 2023
  –2030
  rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta
  sen keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistä vuosina 2016, 2017 ja 2018
  määritettynä kyseisen vuoden osalta tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 2 määritettyyn rajaan
  . Jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa joko viidestä kahdestoistaosasta etäisyydestä vuodesta 2019 vuoteen 2020 tai vuodesta 2020 sen perusteella, kumpi johtaa pienempään kiintiöön kyseiselle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

b)

eivät ylitä vuosina 2023
  –2030
  rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta
  sen keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistä vuosina 2016, 2017 ja 2018
  määritettynä kyseisen vuoden osalta tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 2 määritettyyn rajaan
  . Jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa joko viidestä kahdestoistaosasta etäisyydestä vuodesta 2019 vuoteen 2020 tai vuodesta 2020 sen perusteella, kumpi johtaa pienempään kiintiöön kyseiselle jäsenvaltiolle.

–2030

sen keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistä vuosina 2016, 2017 ja 2018

. Jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa joko viidestä kahdestoistaosasta etäisyydestä vuodesta 2019 vuoteen 2020 tai vuodesta 2020 sen perusteella, kumpi johtaa pienempään kiintiöön kyseiselle jäsenvaltiolle.

| (c) | eivät ylitä vuosina 2026–2030 rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta alkaen vuonna 2024 kyseisen jäsenvaltion asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan mukaisesti ilmoittamista keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistä vuosina 2021, 2022 ja 2023 ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 2 määritettyyn rajaan. |
| --- | --- |

(c)

(c)

eivät ylitä vuosina 2026–2030 rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta alkaen vuonna 2024 kyseisen jäsenvaltion asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan mukaisesti ilmoittamista keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistä vuosina 2021, 2022 ja 2023 ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 2 määritettyyn rajaan.

eivät ylitä vuosina 2026–2030 rajaa, joka on määritelty lineaarisen kehityspolun pohjalta alkaen vuonna 2024 kyseisen jäsenvaltion asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan mukaisesti ilmoittamista keskimääräisistä kasvihuonekaasupäästöistä vuosina 2021, 2022 ja 2023 ja päättyen vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle tämän asetuksen liitteen I sarakkeessa 2 määritettyyn rajaan.

3.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädökset, joissa vahvistetaan kunkin jäsenvaltion vuotuiset päästökiintiöt vuosille 2021–2030 hiilidioksidiekvivalenttitonneina 2 kohdassa esitettyjen kehityspolkujen mukaisesti.

3.   Komissio hyväksyy
  jäsenvaltioita tiiviisti kuultuaan
  täytäntöönpanosäädökset, joissa vahvistetaan kunkin jäsenvaltion vuotuiset päästökiintiöt vuosille 2021–2030 hiilidioksidiekvivalenttitonneina 2 kohdassa esitettyjen kehityspolkujen mukaisesti.

Vuosien 2021 ja 2022 osalta se määrittää vuotuiset päästökiintiöt jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 525/2013 7 artiklan mukaisesti toimittamien, vuotta 2005 ja vuosia 2016–2018 koskevien uusimpien kansallisten inventaariotietojen perusteellisen tarkastelun pohjalta ja ilmoittaa kunkin jäsenvaltion vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöille arvon, jota käytetään määrittämään kyseiset vuotuiset päästökiintiöt.

Vuosien 2021 ja 2022 osalta se määrittää vuotuiset päästökiintiöt jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 525/2013 7 artiklan mukaisesti toimittamien, vuotta 2005 ja vuosia 2016–2018 koskevien uusimpien kansallisten inventaariotietojen perusteellisen tarkastelun pohjalta ja ilmoittaa kunkin jäsenvaltion vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöille arvon, jota käytetään määrittämään kyseiset vuotuiset päästökiintiöt.

Vuosien 2023
  , 2024 ja 2025
  osalta se määrittää vuotuiset päästökiintiöt kunkin jäsenvaltion toisen alakohdan mukaisesti ilmoitetun vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöjen arvon sekä toisessa alakohdassa tarkoitettujen vuosia 2016, 2017 ja 2018 koskevien kansallisten inventaariotietojen tarkastettujen arvojen perusteella.

, 2024 ja 2025

Vuosien 2023
  –2030
  osalta se määrittää vuotuiset päästökiintiöt kunkin jäsenvaltion toisen alakohdan mukaisesti ilmoitetun vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöjen arvon sekä toisessa alakohdassa tarkoitettujen vuosia 2016, 2017 ja 2018 koskevien kansallisten inventaariotietojen tarkastettujen arvojen perusteella.”

–2030

Vuosien 2026–2030 osalta se määrittää vuotuiset päästökiintiöt kunkin jäsenvaltion toisen alakohdan mukaisesti ilmoitetun vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöjen arvon sekä jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan mukaisesti toimittamien, vuosia 2021, 2022 ja 2023 koskevien uusimpien kansallisten inventaariotietojen perusteellisen tarkastelun pohjalta.”

Vuosien 2026–2030 osalta se määrittää vuotuiset päästökiintiöt kunkin jäsenvaltion toisen alakohdan mukaisesti ilmoitetun vuoden 2005 kasvihuonekaasupäästöjen arvon sekä jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan mukaisesti toimittamien, vuosia 2021, 2022 ja 2023 koskevien uusimpien kansallisten inventaariotietojen perusteellisen tarkastelun pohjalta.”

Tarkistus 28

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

4 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Lisätään 4 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”5 a.
     
  Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamistoimet on toteutettava kaikille oikeudenmukaisen ja tasapuolisen siirtymän mukaisesti. Komissio hyväksyy yhteiset suuntaviivat, joissa määritellään menetelmät jäsenvaltioiden tukemiseksi kyseisen kaikille oikeudenmukaisen ja tasapuolisen siirtymän täytäntöönpanossa.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3 a)

(3 a)

Lisätään 4 artiklaan kohta seuraavasti:

”5 a.
     
  Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamistoimet on toteutettava kaikille oikeudenmukaisen ja tasapuolisen siirtymän mukaisesti. Komissio hyväksyy yhteiset suuntaviivat, joissa määritellään menetelmät jäsenvaltioiden tukemiseksi kyseisen kaikille oikeudenmukaisen ja tasapuolisen siirtymän täytäntöönpanossa.”

Tarkistus 29

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 b alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

4 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 b) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3 b)

(3 b)

Lisätään artikla seuraavasti:

”4 a artikla

”4 a artikla

Muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöjen vähentämisen vähimmäisosuus vuodelle 2030

Muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöjen vähentämisen vähimmäisosuus vuodelle 2030

1.
     
  Komissio esittää heinäkuuhun 2023 mennessä tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen, jossa asetetaan yksi tai useampi unionin laajuinen tavoite tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvien muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä. Tavoite tai tavoitteet on mukautettava arvioituihin päästövähennyksiin, jotka ovat tarpeen tämän asetuksen 1 artiklassa asetetun tavoitteen ja asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, ja niitä on ehdotettava sen jälkeen, kun ilmastonmuutosta käsittelevää tieteellistä neuvottelukuntaa on kuultu tiiviisti.

2.
     
  Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2023 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan unionin laajuisia muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöjen vähennyksiä, jotka on suunniteltu ja toteutettu noudattaen asiaankuuluvia unionin ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja politiikkoja, mukaan lukien asetuksen (EU) 2018/1999 mukaiset yhdennetyt kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115

   (1 a)

  mukaiset yhteisen maatalouspolitiikan strategiasuunnitelmat. Jos komissio esittää 1 kohdan mukaisen lainsäädäntöehdotuksen ja arvioi, että muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöjen vähennysten ei odoteta saavuttavan kyseisessä kohdassa tarkoitettua tavoitetta tai tarkoitettuja tavoitteita, se antaa suosituksia täydentäviksi hillitsemistoimenpiteiksi, ja jäsenvaltioiden on toteutettava asiaankuuluvia toimia.

3.
     
  Jos komissio toteaa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa tai asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan mukaisessa vuotuisessa arvioinnissaan, että unioni ei edisty riittävästi muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöjen vähimmäisosuuden saavuttamisessa tämän asetuksen 1 artiklan mukaisesti, se esittää tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksia, joihin voi sisältyä asiaa koskevia alakohtaisia tavoitteita tai alakohtaisia toimenpiteitä tai molempia.

Tarkistus 30

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 c alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

5 artikla – 1–2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 c) | Korvataan 5 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3 c)

(3 c)

Korvataan 5 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

1.   Vuosina 2021–
  2025
  jäsenvaltio voi ottaa lainaksi määrän, joka on enintään
  10
  prosenttia sen seuraavan vuoden vuotuisesta päästökiintiöstä.

”1.   Vuosina 2021–
  2029
  jäsenvaltio voi ottaa lainaksi määrän, joka on enintään
  5
  prosenttia sen seuraavan vuoden vuotuisesta päästökiintiöstä.”

2.
     
  Vuosina 2026–2029 jäsenvaltio voi ottaa lainaksi määrän, joka on enintään viisi prosenttia sen seuraavan vuoden vuotuisesta päästökiintiöstä.

Tarkistus 31

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 d alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 d alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

5 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 d) | Korvataan 5 artiklan 3 kohdan a alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3 d)

(3 d)

Korvataan 5 artiklan 3 kohdan a alakohta seuraavasti:

| (a) | vuoden 2021 osalta tallettaa
  kyseisen
  yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään seuraavia vuosia varten, vuoteen
  2030
  asti; ja |
| --- | --- |

(a)

vuoden 2021 osalta tallettaa
  kyseisen
  yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään seuraavia vuosia varten, vuoteen
  2030
  asti; ja

kyseisen

2030

| ”a) | vuoden 2021 osalta tallettaa yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään
  enintään 5 prosenttiin saakka vuotuisesta päästökiintiöstään
  seuraavia vuosia varten, vuoteen
  2025
  asti; ja” |
| --- | --- |

”a)

vuoden 2021 osalta tallettaa yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään
  enintään 5 prosenttiin saakka vuotuisesta päästökiintiöstään
  seuraavia vuosia varten, vuoteen
  2025
  asti; ja”

enintään 5 prosenttiin saakka vuotuisesta päästökiintiöstään

2025

Tarkistus 32

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 e alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 e alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

5 artikla – 3 kohta – b alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 e) | Korvataan 5 artiklan 3 kohdan b alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3 e)

(3 e)

Korvataan 5 artiklan 3 kohdan b alakohta seuraavasti:

| b) | vuosien 2022–
  2029
  osalta tallettaa kyseisen yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään enintään
  30
  prosenttiin saakka kyseisen vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään seuraavia vuosia varten, vuoteen
  2030
  asti. |
| --- | --- |

b)

vuosien 2022–
  2029
  osalta tallettaa kyseisen yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään enintään
  30
  prosenttiin saakka kyseisen vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään seuraavia vuosia varten, vuoteen
  2030
  asti.

2029

30

2030

| ”b) | vuosien 2022–
  2024
  osalta tallettaa kyseisen yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään enintään
  10
  prosenttiin saakka kyseisen vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään seuraavia vuosia varten, vuoteen
  2025
  asti;” |
| --- | --- |

”b)

vuosien 2022–
  2024
  osalta tallettaa kyseisen yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään enintään
  10
  prosenttiin saakka kyseisen vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään seuraavia vuosia varten, vuoteen
  2025
  asti;”

Tarkistus 33

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 f alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 f alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

5 artikla – 3 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 f) | Lisätään 5 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti:









  ”b a) | vuosien 2026–2029 osalta tallettaa kyseisen yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään enintään 10 prosenttiin saakka kyseisen vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään seuraavia vuosia varten, vuoteen 2030 asti.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3 f)

(3 f)

Lisätään 5 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti:

”b a)

”b a)

vuosien 2026–2029 osalta tallettaa kyseisen yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään enintään 10 prosenttiin saakka kyseisen vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään seuraavia vuosia varten, vuoteen 2030 asti.”

vuosien 2026–2029 osalta tallettaa kyseisen yli jääneen osan vuotuisesta päästökiintiöstään enintään 10 prosenttiin saakka kyseisen vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään seuraavia vuosia varten, vuoteen 2030 asti.”

Tarkistus 34

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 g alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 g alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

5 artikla – 4 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 g) | Korvataan 5 artiklan 4 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3 g)

(3 g)

Korvataan 5 artiklan 4 kohta seuraavasti:

4.   Jäsenvaltio voi siirtää tietyn vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään toisille jäsenvaltiolle enintään viisi prosenttia vuosien 2021–2025 osalta
  ja enintään 10 prosenttia vuosien 2026–2030 osalta
  . Vastaanottava jäsenvaltio voi käyttää tämän määrän 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi kyseisenä vuonna tai seuraavina vuosina vuoteen
  2030
  asti.

”4.   Jäsenvaltio voi siirtää tietyn vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään toisille jäsenvaltiolle enintään viisi prosenttia vuosien 2021–2025 osalta. Vastaanottava jäsenvaltio voi käyttää tämän määrän 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi kyseisenä vuonna tai seuraavina vuosina vuoteen
  2025
  asti.

Jäsenvaltio voi siirtää tietyn vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään toisille jäsenvaltiolle enintään viisi prosenttia vuosien 2026–2030 osalta. Vastaanottava jäsenvaltio voi käyttää tämän määrän 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi kyseisenä vuonna tai seuraavina vuosina vuoteen 2030 asti.

Jäsenvaltio voi siirtää tietyn vuoden vuotuisesta päästökiintiöstään toisille jäsenvaltiolle enintään viisi prosenttia vuosien 2026–2030 osalta. Vastaanottava jäsenvaltio voi käyttää tämän määrän 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi kyseisenä vuonna tai seuraavina vuosina vuoteen 2030 asti.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista tämän kohdan nojalla toteuttamistaan toimista ja siirtohinnasta hiilidioksidiekvivalenttitonnia kohti.”

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista tämän kohdan nojalla toteuttamistaan toimista ja siirtohinnasta hiilidioksidiekvivalenttitonnia kohti.”

Tarkistus 35

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 h alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 h alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

5 artikla – 6 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 h) | Korvataan 5 artiklan 6 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3 h)

(3 h)

Korvataan 5 artiklan 6 kohta seuraavasti:

Jäsenvaltiot voivat käyttää
  4 ja 5 kohdan mukaisista vuotuisten päästökiintiöiden siirroista saadut tulot ilmastonmuutoksen torjumiseen unionissa tai kolmansissa maissa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän kohdan nojalla toteuttamistaan toimista.

Jäsenvaltiot voivat käyttää

”Jäsenvaltioiden on käytettävä
  4 ja 5 kohdan mukaisista vuotuisten päästökiintiöiden siirroista saadut tulot ilmastonmuutoksen torjumiseen unionissa tai kolmansissa maissa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän kohdan nojalla toteuttamistaan toimista
  ja saatettava tällaiset tiedot julkisesti saataville helposti käytettävässä muodossa
  .
  Jäsenvaltion, joka siirtää vuotuisia päästökiintiöitä toiselle jäsenvaltiolle, on julkaistava siirtoa koskevat tiedot ja julkistettava kiintiöistä saatu korvaus.”

Tarkistus 36

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 i alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 i alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

6 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 i) | Korvataan 6 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3 i)

(3 i)

Korvataan 6 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

Liitteessä II luetellut jäsenvaltiot voivat päättää tarkistaa ilmoitettua prosenttiosuutta alaspäin yhden kerran vuonna 2024 ja yhden kerran vuonna 2027. Tällaisessa tapauksessa kyseisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle tapauksen mukaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 tai viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.

”Liitteessä II luetellut jäsenvaltiot voivat päättää
  tarkistaa ilmoituspäätöstään vuoteen 2023 mennessä ja
  tarkistaa ilmoitettua prosenttiosuutta alaspäin yhden kerran vuonna 2024 ja yhden kerran vuonna 2027. Tällaisessa tapauksessa kyseisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle tapauksen mukaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2023


  , viimeistään


  31 päivänä joulukuuta
  2024 tai viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.”

Tarkistus 37

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

8 artikla

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Korvataan 8 artikla seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(5 a)

(5 a)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

8 artikla

8 artikla

Korjaavat toimet

Korjaavat toimet

1.   Jos komissio toteaa asetuksen (EU)
  N:o 525
  /
  2013 21
  artiklan mukaisessa vuotuisessa arvioinnissaan ja ottaen huomioon tämän asetuksen 5, 6 ja 7 artiklassa tarkoitettujen joustomahdollisuuksien aiotun käytön, että jäsenvaltion edistyminen tämän asetuksen 4 artiklan mukaisten velvoitteidensa täyttämisessä ei ole ollut riittävää, kyseisen jäsenvaltion on kolmen kuukauden kuluessa toimitettava komissiolle korjaava toimintasuunnitelma, joka sisältää

”1.   Jos komissio toteaa asetuksen (EU)
  2018
  /
  1999 29
  artiklan mukaisessa vuotuisessa arvioinnissaan ja ottaen huomioon tämän asetuksen 5, 6 ja 7 artiklassa tarkoitettujen joustomahdollisuuksien aiotun käytön, että jäsenvaltion edistyminen tämän asetuksen 4 artiklan mukaisten velvoitteidensa täyttämisessä ei ole ollut riittävää, kyseisen jäsenvaltion on kolmen kuukauden kuluessa toimitettava komissiolle korjaava toimintasuunnitelma, joka sisältää

| -a) | yksityiskohtaisen selvityksen, jossa määritetään syyt sille, miksi jäsenvaltio ei edisty riittävästi tämän asetuksen 4 artiklan mukaisten velvoitteidensa täyttämisessä; |
| --- | --- |

-a)

-a)

yksityiskohtaisen selvityksen, jossa määritetään syyt sille, miksi jäsenvaltio ei edisty riittävästi tämän asetuksen 4 artiklan mukaisten velvoitteidensa täyttämisessä;

| -a b) | tiedot unionin rahoituksen kokonaismäärästä, jonka jäsenvaltio on saanut ilmastoon ja vihreään siirtymään liittyviin menoihin ja investointeihin, sekä siitä, miten tämän rahoituksen käyttö on edistänyt sen tämän asetuksen 4 artiklan mukaisten velvoitteiden täyttämistä ja miten se aikoo käyttää tällaista rahoitusta kyseisten velvoitteiden täyttämiseksi; |
| --- | --- |

-a b)

-a b)

tiedot unionin rahoituksen kokonaismäärästä, jonka jäsenvaltio on saanut ilmastoon ja vihreään siirtymään liittyviin menoihin ja investointeihin, sekä siitä, miten tämän rahoituksen käyttö on edistänyt sen tämän asetuksen 4 artiklan mukaisten velvoitteiden täyttämistä ja miten se aikoo käyttää tällaista rahoitusta kyseisten velvoitteiden täyttämiseksi;

| a) | lisätoimet, jotka jäsenvaltio toteuttaa tämän asetuksen 4 artiklan mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi, kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden ja unionin toimien täytäntöönpanon avulla; |
| --- | --- |

a)

lisätoimet, jotka jäsenvaltio toteuttaa tämän asetuksen 4 artiklan mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi, kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden ja unionin toimien täytäntöönpanon avulla;

| a) | lisätoimet, jotka jäsenvaltio toteuttaa tämän asetuksen 4 artiklan mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi, kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden ja unionin toimien täytäntöönpanon avulla; |
| --- | --- |

a)

lisätoimet, jotka jäsenvaltio toteuttaa tämän asetuksen 4 artiklan mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi, kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden ja unionin toimien täytäntöönpanon avulla;

| b) | näiden toimien tiukan toteuttamisaikataulun, joka mahdollistaa täytäntöönpanon vuosittaisen edistymisen arvioinnin. |
| --- | --- |

b)

näiden toimien tiukan toteuttamisaikataulun, joka mahdollistaa täytäntöönpanon vuosittaisen edistymisen arvioinnin.

| b) | näiden toimien tiukan toteuttamisaikataulun, joka mahdollistaa täytäntöönpanon vuosittaisen edistymisen arvioinnin
  ; jos jäsenvaltio on perustanut kansallisen ilmastoalan neuvoa-antavan elimen, sen on pyydettävä kyseiseltä elimeltä neuvoja tarvittavien toimien määrittämiseksi; |
| --- | --- |

b)

näiden toimien tiukan toteuttamisaikataulun, joka mahdollistaa täytäntöönpanon vuosittaisen edistymisen arvioinnin
  ; jos jäsenvaltio on perustanut kansallisen ilmastoalan neuvoa-antavan elimen, sen on pyydettävä kyseiseltä elimeltä neuvoja tarvittavien toimien määrittämiseksi;

; jos jäsenvaltio on perustanut kansallisen ilmastoalan neuvoa-antavan elimen, sen on pyydettävä kyseiseltä elimeltä neuvoja tarvittavien toimien määrittämiseksi;

| b a) | selvitys päästöjen lisävähennysten määrästä, jonka jäsenvaltio arvioi saavutettavan näillä politiikoilla, sekä tiedot menetelmästä, jota käytetään näiden päästöjen lisävähennysten arvioimiseksi; |
| --- | --- |

b a)

b a)

selvitys päästöjen lisävähennysten määrästä, jonka jäsenvaltio arvioi saavutettavan näillä politiikoilla, sekä tiedot menetelmästä, jota käytetään näiden päästöjen lisävähennysten arvioimiseksi;

selvitys päästöjen lisävähennysten määrästä, jonka jäsenvaltio arvioi saavutettavan näillä politiikoilla, sekä tiedot menetelmästä, jota käytetään näiden päästöjen lisävähennysten arvioimiseksi;

| b b) | tiedot siitä, miten korjaavalla toimintasuunnitelmalla vahvistetaan asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti hyväksyttyä jäsenvaltion yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa. |
| --- | --- |

b b)

b b)

tiedot siitä, miten korjaavalla toimintasuunnitelmalla vahvistetaan asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti hyväksyttyä jäsenvaltion yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa.

tiedot siitä, miten korjaavalla toimintasuunnitelmalla vahvistetaan asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti hyväksyttyä jäsenvaltion yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa.

1a.
     
  Jos jäsenvaltio ylittää vuotuisen päästökiintiönsä kahtena tai useampana peräkkäisenä vuotena, sen on tarkasteltava uudelleen yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaansa ja pitkän aikavälin strategiaansa, joista säädetään asetuksessa (EU) 2018/1999. Jäsenvaltion on saatettava uudelleentarkastelu päätökseen kuuden kuukauden kuluessa. Komissio antaa suosituksia, joissa määritetään, miten yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa tai kansallista pitkän aikavälin strategiaa tai kumpaakin niistä olisi tarkistettava. Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle tarkistetuista suunnitelmista ja toimitettava sille selvitys siitä, miten ehdotetuilla tarkistuksilla korjataan sen kansallisten vuosittaisten päästökiintiöiden noudattamatta jättäminen ja, tarvittaessa, mitä toimia se on toteuttanut komission suositusten perusteella. Jos yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa tai pitkän aikavälin strategiaa ei muuteta merkittävästi, jäsenvaltion on julkistettava selvitys, jossa esitetään perustelut.

2.   Euroopan ympäristökeskus
  avustaa
  komissiota
  tällaisten
  korjaavien toimintasuunnitelmien arvioinnissa vuosittaisen työohjelmansa mukaisesti.

2.   Euroopan ympäristökeskus
  ja asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklalla perustettu ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta avustavat
  komissiota korjaavien toimintasuunnitelmien arvioinnissa vuosittaisen työohjelmansa mukaisesti.

3.   Komissio
  voi
  antaa lausunnon 1 kohdan mukaisesti toimitettujen korjaavien toimintasuunnitelmien toteutettavuudesta ja tekee tässä tapauksessa niin neljän kuukauden kuluessa tällaisten suunnitelmien vastaanottamisesta. Kyseessä olevan jäsenvaltion on otettava komission lausunto tarkoin huomioon, ja
  se voi tarkistaa
  korjaavaa toimintasuunnitelmaansa
  vastaavasti
  .

3.   Komissio antaa lausunnon 1 kohdan mukaisesti toimitettujen korjaavien toimintasuunnitelmien toteutettavuudesta ja tekee tässä tapauksessa niin neljän kuukauden kuluessa tällaisten suunnitelmien vastaanottamisesta. Kyseessä olevan jäsenvaltion on otettava komission lausunto tarkoin huomioon ja
  tarkistettava
  korjaavaa toimintasuunnitelmaansa.
  Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa, kyseisen jäsenvaltion on toimitettava perustelut komissiolle
  .

3 a.
     
  Edellä 1, 1 a ja 3 kohdassa tarkoitettujen korjaavien toimintasuunnitelmien, komission lausuntojen sekä jäsenvaltioiden vastausten ja perustelujen on oltava yleisön saatavilla.

3 b.
     
  Päivittäessään yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaansa asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on viitattava mahdollisiin korjaaviin toimintasuunnitelmiinsa 1 ja 1 a kohdan mukaisesti ja kaikkiin komission tämän artiklan nojalla antamiin lausuntoihin soveltuvin osin.”

Tarkistus 38

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Asetus (EU) 2018/842

9 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   ”Jos asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt ylittävät kaudella 2021–2025 sen poistumat, jotka on määritetty mainitun asetuksen 12 artiklan mukaisesti, keskusvalvoja vähentää kyseisen jäsenvaltion vuotuisista päästökiintiöistä asianomaisten vuosien osalta näitä ylimääräisiä kasvihuonekaasupäästöjä vastaavan määrän hiilidioksidiekvivalenttitonneina.” | ”2.   Jos asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt ylittävät
  joko
  kaudella 2021–2025
  tai kaudella 2026–2030
  sen poistumat, jotka on määritetty mainitun asetuksen 12 artiklan mukaisesti, keskusvalvoja vähentää kyseisen jäsenvaltion vuotuisista päästökiintiöistä asianomaisten vuosien osalta näitä ylimääräisiä kasvihuonekaasupäästöjä vastaavan määrän hiilidioksidiekvivalenttitonneina.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   ”Jos asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt ylittävät kaudella 2021–2025 sen poistumat, jotka on määritetty mainitun asetuksen 12 artiklan mukaisesti, keskusvalvoja vähentää kyseisen jäsenvaltion vuotuisista päästökiintiöistä asianomaisten vuosien osalta näitä ylimääräisiä kasvihuonekaasupäästöjä vastaavan määrän hiilidioksidiekvivalenttitonneina.”

”2.   Jos asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt ylittävät
  joko
  kaudella 2021–2025
  tai kaudella 2026–2030
  sen poistumat, jotka on määritetty mainitun asetuksen 12 artiklan mukaisesti, keskusvalvoja vähentää kyseisen jäsenvaltion vuotuisista päästökiintiöistä asianomaisten vuosien osalta näitä ylimääräisiä kasvihuonekaasupäästöjä vastaavan määrän hiilidioksidiekvivalenttitonneina.”

Tarkistus 39

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Asetus (EU) 2018/842

11 a artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(7)

(7)

Lisätään artikla seuraavasti:

Poistetaan.

Poistetaan.

11 a artikla

11 a artikla

Lisävaranto

Lisävaranto

1.
     
  Jos unioni on vuoteen 2030 mennessä vähentänyt kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119

   (**)

  3 artiklan mukaisesti ja nettopoistumien enimmäisosuus huomioon ottaen, unionin rekisteriin perustetaan lisävaranto.

2.
     
  Jäsenvaltioiden, jotka päättävät olla osallistumatta lisävarantoon ja olla käyttämättä sitä, on ilmoitettava päätöksestään komissiolle viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

3.
     
  Lisävaranto koostuu nettopoistumista, jotka osallistuvat jäsenvaltiot ovat tuottaneet kaudella 2026–2030 ja jotka ylittävät niiden asetuksen (EU) 2018/841 mukaiset tavoitteet, vähennettynä kummallakin seuraavista:

| (a) | asetuksen (EU) 2018/841 11–13 b artiklan nojalla käytetyt joustomahdollisuudet; |
| --- | --- |

(a)

(a)

asetuksen (EU) 2018/841 11–13 b artiklan nojalla käytetyt joustomahdollisuudet;

asetuksen (EU) 2018/841 11–13 b artiklan nojalla käytetyt joustomahdollisuudet;

| (b) | määrät, jotka on otettu huomioon vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämisessä tämän asetuksen 7 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(b)

(b)

määrät, jotka on otettu huomioon vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämisessä tämän asetuksen 7 artiklan mukaisesti.

määrät, jotka on otettu huomioon vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämisessä tämän asetuksen 7 artiklan mukaisesti.

4.
     
  Jos 1 kohdassa tarkoitettu lisävaranto perustetaan, osallistuva jäsenvaltio voi käyttää sitä edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:

| (a) | jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt ylittävät sen vuotuiset päästökiintiöt kaudella 2026–2030; |
| --- | --- |

(a)

(a)

jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt ylittävät sen vuotuiset päästökiintiöt kaudella 2026–2030;

jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöt ylittävät sen vuotuiset päästökiintiöt kaudella 2026–2030;

| (b) | jäsenvaltio on käyttänyt kaikki 5 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaiset joustomahdollisuudet; |
| --- | --- |

(b)

(b)

jäsenvaltio on käyttänyt kaikki 5 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaiset joustomahdollisuudet;

jäsenvaltio on käyttänyt kaikki 5 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaiset joustomahdollisuudet;

| (c) | jäsenvaltio on käyttänyt suurimmassa mahdollisessa määrin 7 artiklan mukaiset nettopoistumat vaikka kyseinen määrä ei saavutakaan liitteessä III vahvistettua tasoa; ja |
| --- | --- |

(c)

(c)

jäsenvaltio on käyttänyt suurimmassa mahdollisessa määrin 7 artiklan mukaiset nettopoistumat vaikka kyseinen määrä ei saavutakaan liitteessä III vahvistettua tasoa; ja

jäsenvaltio on käyttänyt suurimmassa mahdollisessa määrin 7 artiklan mukaiset nettopoistumat vaikka kyseinen määrä ei saavutakaan liitteessä III vahvistettua tasoa; ja

| (d) | jäsenvaltio ei ole tehnyt nettosiirtoja muille jäsenvaltioille 5 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(d)

(d)

jäsenvaltio ei ole tehnyt nettosiirtoja muille jäsenvaltioille 5 artiklan nojalla.

jäsenvaltio ei ole tehnyt nettosiirtoja muille jäsenvaltioille 5 artiklan nojalla.

5.
     
  Jos jäsenvaltio täyttää 4 kohdassa asetetut edellytykset, se saa lisävarannosta enintään vajettaan vastaavan ylimääräisen määrän käytettäväksi 9 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvelvoitteen täyttämiseksi.

Jos kaikkien tämän artiklan 4 kohdassa asetetut edellytykset täyttävien jäsenvaltioiden saama yhteenlaskettu määrä ylittää lisävarantoon tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti kohdennetun määrän, kaikkien näiden yksittäisten jäsenvaltioiden saamaa määrää vähennetään suhteutetusti.

Jos kaikkien tämän artiklan 4 kohdassa asetetut edellytykset täyttävien jäsenvaltioiden saama yhteenlaskettu määrä ylittää lisävarantoon tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti kohdennetun määrän, kaikkien näiden yksittäisten jäsenvaltioiden saamaa määrää vähennetään suhteutetusti.

Tarkistus 40

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 7 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

15 artikla

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Korvataan 15 artikla seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(7 a)

(7 a)

Korvataan 15 artikla seuraavasti:

15 artikla

”15 artikla

Uudelleentarkastelu

Uudelleentarkastelu

1.   Tätä asetusta tarkastellaan uudelleen ottaen huomioon muun muassa muuttuvat kansalliset olosuhteet, tapa jolla kaikki talouden alat edistävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, kansainvälinen kehitys ja toteutetut pyrkimykset saavuttaa Pariisin sopimuksen pitkän aikavälin tavoitteet.

1.   Tätä asetusta tarkastellaan uudelleen ottaen huomioon muun muassa muuttuvat kansalliset olosuhteet, tapa jolla kaikki talouden alat edistävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, kansainvälinen kehitys ja toteutetut pyrkimykset saavuttaa Pariisin sopimuksen
  ja asetuksen (EU) 2021/1119
  pitkän aikavälin tavoitteet.

2.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kuuden kuukauden kuluessa kustakin Pariisin sopimuksen 14 artiklan nojalla hyväksytystä maailmanlaajuisesta tilannekatsauksesta kertomuksen tämän asetuksen toiminnasta, mukaan lukien vuotuisten päästökiintiöiden tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino, sekä siitä, miten asetus edistää unionin
  kokonaistavoitetta kasvihuonekaasujen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä
  ja siitä, miten asetus edistää Pariisin sopimuksen tavoitteita, erityisesti ottaen huomioon tarve uusille unionin politiikoille ja toimenpiteille pitäen silmällä tarvittavia kasvihuonekaasujen vähennyksiä unionissa ja sen jäsenvaltioissa, mukaan lukien vuoden 2030 jälkeiset puitteet, ja voi tarvittaessa tehdä ehdotuksia.

2.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kuuden kuukauden kuluessa kustakin Pariisin sopimuksen 14 artiklan nojalla hyväksytystä maailmanlaajuisesta tilannekatsauksesta kertomuksen tämän asetuksen toiminnasta, mukaan lukien vuotuisten päästökiintiöiden tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino, sekä siitä, miten asetus edistää
  asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan mukaista
  unionin
  ilmastoneutraaliustavoitetta ja kyseisen asetuksen 4 artiklan mukaisia ilmastoa koskevia välitavoitteita,
  ja siitä, miten asetus edistää Pariisin sopimuksen tavoitteita, erityisesti ottaen huomioon tarve uusille unionin politiikoille ja toimenpiteille pitäen silmällä tarvittavia kasvihuonekaasujen vähennyksiä unionissa ja sen jäsenvaltioissa, mukaan lukien vuoden 2030 jälkeiset puitteet, ja voi tarvittaessa tehdä ehdotuksia.

Kyseisissä kertomuksissa on otettava huomioon strategiat, jotka on laadittu asetuksen (EU)
  N:o 525
  /
  2013 4
  artiklan mukaisesti unionin pitkän aikavälin strategian laatimisen edistämiseksi.

N:o 525

2013 4

Kyseisissä kertomuksissa on otettava huomioon strategiat, jotka on laadittu asetuksen (EU)
  2018
  /
  1999 15
   artiklan mukaisesti unionin pitkän aikavälin strategian laatimisen edistämiseksi.”

2018

1999 15

Tarkistus 41

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 b alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

15 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 b) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(7 b)

(7 b)

Lisätään artikla seuraavasti:

”15 a artikla

”15 a artikla

Sovittaminen unionin ja jäsenvaltioiden ilmastoneutraaliustavoitteeseen

Sovittaminen unionin ja jäsenvaltioiden ilmastoneutraaliustavoitteeseen

1.
     
  Komissio antaa ennen asetuksen (EU) 2021/1119 4 artiklan 3 kohdan mukaisen vuoteen 2040 ulottuvan unionin ilmastotavoitteen asettamista koskevan säädöksen hyväksymistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa esitetään

| a) | miten soveltuvia tämän asetuksen liitteen I mukaiset kansalliset tavoitteet ovat asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisen tavoitteen edistämiseksi, jonka mukaan ilmastoneutraalisuus on saavutettava viimeistään vuoteen 2050 mennessä kustannustehokkaalla ja oikeudenmukaisella tavalla; |
| --- | --- |

a)

a)

miten soveltuvia tämän asetuksen liitteen I mukaiset kansalliset tavoitteet ovat asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisen tavoitteen edistämiseksi, jonka mukaan ilmastoneutraalisuus on saavutettava viimeistään vuoteen 2050 mennessä kustannustehokkaalla ja oikeudenmukaisella tavalla;

miten soveltuvia tämän asetuksen liitteen I mukaiset kansalliset tavoitteet ovat asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisen tavoitteen edistämiseksi, jonka mukaan ilmastoneutraalisuus on saavutettava viimeistään vuoteen 2050 mennessä kustannustehokkaalla ja oikeudenmukaisella tavalla;

| b) | kunkin jäsenvaltion tämän asetuksen kattamien kasvihuonekaasupäästöjen vähennyspolku, joka on yhteensopiva sen tavoitteen kanssa, jonka mukaan kunkin jäsenvaltion on oltava ilmastoneutraali viimeistään vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

b)

b)

kunkin jäsenvaltion tämän asetuksen kattamien kasvihuonekaasupäästöjen vähennyspolku, joka on yhteensopiva sen tavoitteen kanssa, jonka mukaan kunkin jäsenvaltion on oltava ilmastoneutraali viimeistään vuoteen 2050 mennessä.

kunkin jäsenvaltion tämän asetuksen kattamien kasvihuonekaasupäästöjen vähennyspolku, joka on yhteensopiva sen tavoitteen kanssa, jonka mukaan kunkin jäsenvaltion on oltava ilmastoneutraali viimeistään vuoteen 2050 mennessä.

2.
     
  Komissio esittää kuuden kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen julkaisemisesta ehdotuksia kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseksi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Ehdotuksilla on varmistettava vähennystoimien kustannustehokas ja oikeudenmukainen jakautuminen koko unionissa 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen vähennyspolkujen perusteella.”

Tarkistus 42

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 7 c alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

15 b artikla (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 c) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(7 c)

(7 c)

Lisätään artikla seuraavasti:

”15 b artikla

”15 b artikla

Muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus

Muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus

1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisöllä, joka täyttää 2 kohdassa säädetyt edellytykset, luonnolliset ja oikeushenkilöt ja näiden yhdistykset, järjestöt ja ryhmät mukaan lukien, on kansallisen lainsäädännön mukaisesti mahdollisuus käyttää tuomioistuimessa tai muussa riippumattomassa ja puolueettomassa lakisääteisessä elimessä muutoksenhakumenettelyä riitauttaakseen sellaisten päätösten, toimien tai laiminlyöntien asiasisällön taikka niihin liittyvien menettelyjen laillisuuden,

| a) | jotka eivät täytä tämän asetuksen 4–8 artiklassa säädettyjä oikeudellisia velvoitteita; tai |
| --- | --- |

a)

a)

jotka eivät täytä tämän asetuksen 4–8 artiklassa säädettyjä oikeudellisia velvoitteita; tai

jotka eivät täytä tämän asetuksen 4–8 artiklassa säädettyjä oikeudellisia velvoitteita; tai

| b) | joihin sovelletaan asetuksen (EU) 2018/1999 10 artiklaa. |
| --- | --- |

b)

b)

joihin sovelletaan asetuksen (EU) 2018/1999 10 artiklaa.

joihin sovelletaan asetuksen (EU) 2018/1999 10 artiklaa.

Tätä kohtaa sovellettaessa toimi tai laiminlyönti, joka ei täytä 4 tai 8 artiklasta johtuvia oikeudellisia velvoitteita, sisältää toimet tai laiminlyönnit, jotka liittyvät kyseisten velvoitteiden täytäntöönpanemiseksi hyväksyttyyn politiikkaan tai toimenpiteeseen, jos kyseinen politiikka tai toimenpide ei edistä riittävällä tavalla tällaista täytäntöönpanoa.

Tätä kohtaa sovellettaessa toimi tai laiminlyönti, joka ei täytä 4 tai 8 artiklasta johtuvia oikeudellisia velvoitteita, sisältää toimet tai laiminlyönnit, jotka liittyvät kyseisten velvoitteiden täytäntöönpanemiseksi hyväksyttyyn politiikkaan tai toimenpiteeseen, jos kyseinen politiikka tai toimenpide ei edistä riittävällä tavalla tällaista täytäntöönpanoa.

2.
     
  Asianomaisen yleisön katsotaan täyttävän 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset, kun

| a) | asia koskee riittävästi sen etua; tai |
| --- | --- |

a)

a)

asia koskee riittävästi sen etua; tai

asia koskee riittävästi sen etua; tai

| b) | se väittää oikeuksiensa heikentyvän, jos jäsenvaltion hallintolainkäyttöä koskevassa säännöstössä on asetettu tällainen edellytys. |
| --- | --- |

b)

b)

se väittää oikeuksiensa heikentyvän, jos jäsenvaltion hallintolainkäyttöä koskevassa säännöstössä on asetettu tällainen edellytys.

se väittää oikeuksiensa heikentyvän, jos jäsenvaltion hallintolainkäyttöä koskevassa säännöstössä on asetettu tällainen edellytys.

Jäsenvaltioiden on määritettävä, mitä yleisön etua riittävästi koskevalla tarkoitetaan, asianomaiselle yleisölle laajan muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden antamista koskevan tavoitteen kanssa johdonmukaisella tavalla ja Århusin yleissopimuksen mukaisesti. Tältä osin tätä kohtaa sovellettaessa kaikkien ympäristönsuojelua edistävien ja kansallisen lainsäädännön vaatimukset täyttävien valtioista riippumattomien järjestöjen edun katsotaan olevan sellaista, että asia koskee sitä riittävästi.

Jäsenvaltioiden on määritettävä, mitä yleisön etua riittävästi koskevalla tarkoitetaan, asianomaiselle yleisölle laajan muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden antamista koskevan tavoitteen kanssa johdonmukaisella tavalla ja Århusin yleissopimuksen mukaisesti. Tältä osin tätä kohtaa sovellettaessa kaikkien ympäristönsuojelua edistävien ja kansallisen lainsäädännön vaatimukset täyttävien valtioista riippumattomien järjestöjen edun katsotaan olevan sellaista, että asia koskee sitä riittävästi.

3.
     
  Edellä olevilla 1 ja 2 kohdalla ei suljeta pois mahdollisuutta saattaa asia alustavaan muutoksenhakumenettelyyn hallintoviranomaisessa, eivätkä ne vaikuta edellytykseen, että hallinnolliset muutoksenhakumenettelyt on saatettava loppuun ennen kuin asia saatetaan tuomioistuimessa tutkittavaksi, silloin kun kansallisessa lainsäädännössä on tällainen edellytys. Kyseisen menettelyn on oltava oikeudenmukainen, tasapuolinen ja nopea, eikä se saa olla niin kallis, että se olisi esteenä menettelyyn osallistumiselle.

4.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytännön tietoja mahdollisuudesta turvautua hallinnollisiin ja tuomioistuimessa toteutettaviin muutoksenhakumenettelyihin on helposti yleisön saatavilla.”

Tarkistus 43

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 d alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/842

16 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 d) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(7 d)

(7 d)

Lisätään artikla seuraavasti:

”16 a artikla

ESR/CARE-aloja koskeva tieteellinen neuvonta

Ilmastonmuutosta käsittelevää eurooppalaista tieteellistä neuvottelukuntaa on pyydettävä asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tehtäviensä mukaisesti antamaan omasta aloitteestaan tieteellistä neuvontaa ja raportteja tämän asetuksen kehityspolusta, vuotuisista päästötasoista ja joustomahdollisuuksista sekä niiden johdonmukaisuudesta ilmastotavoitteiden kanssa, erityisesti jotta tätä voidaan hyödyntää tämän asetuksen mahdollisten myöhempien tarkistusten yhteydessä. Komissio ottaa neuvottelukunnan neuvot asianmukaisesti huomioon tai perustelee julkisesti, miksi se ei noudata niitä.”

---

(*)  Merkinnällä ”cp” hyväksyttyjen tarkistusten otsikoissa tarkoitetaan kyseisten tarkistusten vastaavaa tekstinosaa.

*

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0163/2022).

1

(31)  Komission tiedonanto Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, COM(2019)0640, 11.12.2019.

31

(31)  Komission tiedonanto ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, COM(2019)0640, 11.12.2019.

31

(31 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

31 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

32

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

32

(33)  Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4).

33

(33)  Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4).

33

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

34

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

34

(1 a)  

  EUVL L 124, 17.5.2005, s. 4.

1 a

EUVL L 124, 17.5.2005, s. 4.

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).”

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).”

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2115, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1).”

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2115, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1).”

(**)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

**

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/232 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/232

---

P9_TA(2022)0233

Maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous (LULUCF) ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset (*1)8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2018/841 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse soveltamisalasta, vaatimusten noudattamista koskevien sääntöjen yksinkertaistamisesta, jäsenvaltioiden tavoitteiden asettamisesta vuodelle 2030 ja sitoutumisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen yhteisesti vuoteen 2035 mennessä maankäytön, metsätalouden ja maatalouden sektorilla sekä asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta seurannan, raportoinnin, edistymisen seurannan ja uudelleentarkastelun osalta (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 493/24)

Tarkistus 1

Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

Johdanto-osan 4 a viite (uusi)

| Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi | Tarkistus |
| --- | --- |
| | – | ottavat huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet sekä yhteisvastuun periaatteen, |

Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

Tarkistus

–

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ehdotus | Ehdotus |
| EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS | EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS |
| asetuksen (EU) 2018/841 muuttamisesta
  siltä osin kuin on kyse soveltamisalasta,
  vaatimusten noudattamista koskevien sääntöjen yksinkertaistamisesta, jäsenvaltioiden tavoitteiden asettamisesta
  vuodelle 2030 ja sitoutumisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen yhteisesti vuoteen 2035 mennessä
  maankäytön, metsätalouden
  ja maatalouden
  sektorilla sekä asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta seurannan, raportoinnin, edistymisen seurannan ja uudelleentarkastelun osalta | asetuksen (EU) 2018/841 muuttamisesta
  raportointia ja
  vaatimusten noudattamista koskevien sääntöjen
  yksinkertaistamiseksi ja
  jäsenvaltioiden tavoitteiden
  asettamiseksi vuosiksi 2026–2030
  maankäytön,
  maankäytön muutoksen ja
  metsätalouden sektorilla sekä asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta seurannan, raportoinnin, edistymisen seurannan ja uudelleentarkastelun osalta |
| (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) | (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) |

Komission teksti

Tarkistus

Ehdotus

Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

asetuksen (EU) 2018/841 muuttamisesta
  siltä osin kuin on kyse soveltamisalasta,
  vaatimusten noudattamista koskevien sääntöjen yksinkertaistamisesta, jäsenvaltioiden tavoitteiden asettamisesta
  vuodelle 2030 ja sitoutumisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen yhteisesti vuoteen 2035 mennessä
  maankäytön, metsätalouden
  ja maatalouden
  sektorilla sekä asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta seurannan, raportoinnin, edistymisen seurannan ja uudelleentarkastelun osalta

asetuksen (EU) 2018/841 muuttamisesta
  raportointia ja
  vaatimusten noudattamista koskevien sääntöjen
  yksinkertaistamiseksi ja
  jäsenvaltioiden tavoitteiden
  asettamiseksi vuosiksi 2026–2030
  maankäytön,
  maankäytön muutoksen ja
  metsätalouden sektorilla sekä asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta seurannan, raportoinnin, edistymisen seurannan ja uudelleentarkastelun osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) puitteissa joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus” (36), tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) puitteissa joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus” (36), tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin.

| (1) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) puitteissa joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus” (36), tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin.
  Hyväksymällä Glasgow’n ilmastosopimuksen Pariisin sopimuksen osapuolet tunnustivat hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) havaintojen mukaisesti, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin verrattuna vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat vahvistamaan vuoden 2030 tavoitteitaan vuoden 2022 loppuun mennessä puutteellisen tavoitetason korjaamiseksi. Tämä olisi tehtävä tasapuolisesti ja noudattaen yhteisen mutta eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatetta erilaisten kansallisten olosuhteiden


  mukaisesti. Maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta (LULUCF) koskevan asetuksen tarkistaminen on ainutlaatuinen tilaisuus edistää unionin ilmastotoimia entisestään ennen Egyptissä järjestettävää ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 27. konferenssia (COP 27). |
| --- | --- |

(1)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) puitteissa joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus” (36), tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin.
  Hyväksymällä Glasgow’n ilmastosopimuksen Pariisin sopimuksen osapuolet tunnustivat hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) havaintojen mukaisesti, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin verrattuna vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat vahvistamaan vuoden 2030 tavoitteitaan vuoden 2022 loppuun mennessä puutteellisen tavoitetason korjaamiseksi. Tämä olisi tehtävä tasapuolisesti ja noudattaen yhteisen mutta eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatetta erilaisten kansallisten olosuhteiden


  mukaisesti. Maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta (LULUCF) koskevan asetuksen tarkistaminen on ainutlaatuinen tilaisuus edistää unionin ilmastotoimia entisestään ennen Egyptissä järjestettävää ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 27. konferenssia (COP 27).

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Unionin toimet ja politiikat eivät ole toistaiseksi riittäneet pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä ja saavuttamaan vuonna 2020 asetettuja Aichin biodiversiteettitavoitteita. Euroopan ympäristökeskus toteaa raportissaan ”The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe”, että Euroopan luonnon monimuotoisuus köyhtyy edelleen hälyttävää vauhtia eikä monia sovittuja toimintapoliittisia tavoitteita tultaisi saavuttamaan. Luontodirektiivin nojalla suojeltuja lajeja ja luontotyyppejä koskevat arvioinnit osoittavat, että 60 prosentilla lajeista ja 77 prosentilla luontotyypeistä suojelun taso on pääasiassa epäsuotuisa

   (1 a)

  . Yhteisen tutkimuskeskuksen vuonna 2021 julkaistun raportin mukaan luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen ja ilmastonmuutoksen hillitsemisen kannalta olennaisia luonnontilaisia ja vanhoja metsiä on Euroopassa jäljellä vain 4,9  miljoonaa hehtaaria, eli vain 3 prosenttia unionin koko metsäalasta ja 1,2  prosenttia unionin maa-alueesta

   (1 b)

  . |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Unionin toimet ja politiikat eivät ole toistaiseksi riittäneet pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä ja saavuttamaan vuonna 2020 asetettuja Aichin biodiversiteettitavoitteita. Euroopan ympäristökeskus toteaa raportissaan ”The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe”, että Euroopan luonnon monimuotoisuus köyhtyy edelleen hälyttävää vauhtia eikä monia sovittuja toimintapoliittisia tavoitteita tultaisi saavuttamaan. Luontodirektiivin nojalla suojeltuja lajeja ja luontotyyppejä koskevat arvioinnit osoittavat, että 60 prosentilla lajeista ja 77 prosentilla luontotyypeistä suojelun taso on pääasiassa epäsuotuisa

   (1 a)

  . Yhteisen tutkimuskeskuksen vuonna 2021 julkaistun raportin mukaan luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen ja ilmastonmuutoksen hillitsemisen kannalta olennaisia luonnontilaisia ja vanhoja metsiä on Euroopassa jäljellä vain 4,9  miljoonaa hehtaaria, eli vain 3 prosenttia unionin koko metsäalasta ja 1,2  prosenttia unionin maa-alueesta

   (1 b)

  .

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 b) | Vaikka puiden peittämä ala kasvaa, unionin metsien hiilenpoistokyky on vähentynyt merkittävästi vuodesta 2015 lähtien, ja tämä suuntaus jatkuu edelleen. Vuoteen 2015 asti unionin maasektori pystyi poistamaan noin 7 prosenttia EU:n kokonaispäästöistä (noin 300 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia)

   (1 a)

  . Euroopan ympäristökeskuksen (EEA)

   (1 b)

  mukaan vuoteen 2030 mennessä sama maa-alue poistaa hiilidioksidia 40 prosenttia vähemmän (määrä laskee 185 miljoonaan tonniin vuonna 2030)

   (1 c)

  . Hiilidioksidin varastoitumisen viimeaikainen väheneminen johtuu osittain lisääntyneestä puunkorjuusta. Lisäksi ilmastonmuutos voi vähentää Euroopan metsien hiilidioksidin varastointipotentiaalia vuosittain 180 miljoonalla hiilidioksiditonnilla vuosina 2021–2030 häiriöiden seurauksena ja siten vähentää odotettua nettometsänielua yli 50 prosentilla

   (1 d)

  . |

Komission teksti

Tarkistus

(1 b)

Vaikka puiden peittämä ala kasvaa, unionin metsien hiilenpoistokyky on vähentynyt merkittävästi vuodesta 2015 lähtien, ja tämä suuntaus jatkuu edelleen. Vuoteen 2015 asti unionin maasektori pystyi poistamaan noin 7 prosenttia EU:n kokonaispäästöistä (noin 300 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia)

   (1 a)

  . Euroopan ympäristökeskuksen (EEA)

   (1 b)

  mukaan vuoteen 2030 mennessä sama maa-alue poistaa hiilidioksidia 40 prosenttia vähemmän (määrä laskee 185 miljoonaan tonniin vuonna 2030)

   (1 c)

  . Hiilidioksidin varastoitumisen viimeaikainen väheneminen johtuu osittain lisääntyneestä puunkorjuusta. Lisäksi ilmastonmuutos voi vähentää Euroopan metsien hiilidioksidin varastointipotentiaalia vuosittain 180 miljoonalla hiilidioksiditonnilla vuosina 2021–2030 häiriöiden seurauksena ja siten vähentää odotettua nettometsänielua yli 50 prosentilla

   (1 d)

  .

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 c) | Komissio esitteli 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässään tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta uuden strategian, joka on ensimmäinen askel unionin muutoksessa ympäristön kannalta kestäväksi, hiilineutraaliksi, myrkyttömäksi ja maapallon sietokyvyn mukaiseksi täysipainoiseksi kiertotaloudeksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla pyritään myös vahvistamaan toimenpiteitä, joihin on maailmanlaajuisesti ryhdytty ihmisten terveyden, eläinten terveyden sekä terveen ja sietokykyisen ympäristön välisen luontaisen kytköksen huomioon ottavan yhteinen terveys -mallin soveltamiseksi, ja edistämään Pariisin sopimuksen ja biodiversiteettisopimuksen tavoitteiden sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 c)

Komissio esitteli 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässään tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta uuden strategian, joka on ensimmäinen askel unionin muutoksessa ympäristön kannalta kestäväksi, hiilineutraaliksi, myrkyttömäksi ja maapallon sietokyvyn mukaiseksi täysipainoiseksi kiertotaloudeksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla pyritään myös vahvistamaan toimenpiteitä, joihin on maailmanlaajuisesti ryhdytty ihmisten terveyden, eläinten terveyden sekä terveen ja sietokykyisen ympäristön välisen luontaisen kytköksen huomioon ottavan yhteinen terveys -mallin soveltamiseksi, ja edistämään Pariisin sopimuksen ja biodiversiteettisopimuksen tavoitteiden sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 d) | Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin erityisraportissa valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa todetaan, että valtamerillä on perustavanlaatuinen rooli luonnollisen ja ihmisen toiminnan aiheuttaman hiilidioksidin ja lämmön sitomisessa ja uudelleen jakamisessa sekä ekosysteemien tukemisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 d)

Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin erityisraportissa valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa todetaan, että valtamerillä on perustavanlaatuinen rooli luonnollisen ja ihmisen toiminnan aiheuttaman hiilidioksidin ja lämmön sitomisessa ja uudelleen jakamisessa sekä ekosysteemien tukemisessa.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Ilmasto- ja ympäristöhaasteiden
  ratkaiseminen
  ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden
  saavuttaminen
  ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässä tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (28). Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuus ja arvo ovat vain kasvaneet, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen
  ja taloudelliseen
  hyvinvointiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Ilmasto- ja ympäristöhaasteiden
  ratkaiseminen
  ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden
  saavuttaminen
  ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässä tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (28). Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuus ja arvo ovat vain kasvaneet, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen
  ja taloudelliseen
  hyvinvointiin.

| (2) | Kokonaisvaltaisen lähestymistavan soveltaminen
  ilmasto- ja ympäristöhaasteiden
  ratkaisemiseen
  ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden
  saavuttamiseen oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla ketään ei jätetä -periaatteen mukaisesti
  ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässä tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (28).
  Tämän takia onkin tarpeen varmistaa, että tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavissa toimenpiteissä otetaan huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 17 ja 18 artiklassa tarkoitetut ”ei merkittävää haittaa”

   (28 a)

  -periaate ja vähimmäistason suojatoimet sekä otetaan samalla huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetut periaatteet.
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuus ja arvo
  sekä tarve ohjelman kestävälle täytäntöönpanolle
  ovat vain kasvaneet, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen
  , sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja
  hyvinvointiin. |
| --- | --- |

(2)

Kokonaisvaltaisen lähestymistavan soveltaminen
  ilmasto- ja ympäristöhaasteiden
  ratkaisemiseen
  ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden
  saavuttamiseen oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla ketään ei jätetä -periaatteen mukaisesti
  ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässä tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (28).
  Tämän takia onkin tarpeen varmistaa, että tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavissa toimenpiteissä otetaan huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 17 ja 18 artiklassa tarkoitetut ”ei merkittävää haittaa”

   (28 a)

  -periaate ja vähimmäistason suojatoimet sekä otetaan samalla huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetut periaatteet.
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuus ja arvo
  sekä tarve ohjelman kestävälle täytäntöönpanolle
  ovat vain kasvaneet, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen
  , sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja
  hyvinvointiin.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Komission 20 päivänä toukokuuta 2020 antamalla tiedonannolla ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” tehostetaan luonnon monimuotoisuuden ja hyvin toimivien ekosysteemien suojelua ja ennallistamista koskevia unionin tavoitteita. Zoonooseja ja pandemioita koskevat tieteelliset näytöt, raportit ja suositukset, mukaan lukien IPBES:n seminaariraportti luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä ja pandemioista sekä 6 päivänä heinäkuuta 2020 julkaistu Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman raportti ”Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission”, ovat osoittaneet, että on tärkeää pysäyttää luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja soveltaa poliittisessa päätöksenteossa kokonaisvaltaisesti yhteinen terveys -periaatetta, jossa otetaan huomioon, että ihmisten terveys, eläimet ja ympäristö ovat kytköksissä toisiinsa ja että koko yhteiskunnassa on toteutettava pikaisesti perustavanlaatuisia muutoksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Komission 20 päivänä toukokuuta 2020 antamalla tiedonannolla ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” tehostetaan luonnon monimuotoisuuden ja hyvin toimivien ekosysteemien suojelua ja ennallistamista koskevia unionin tavoitteita. Zoonooseja ja pandemioita koskevat tieteelliset näytöt, raportit ja suositukset, mukaan lukien IPBES:n seminaariraportti luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä ja pandemioista sekä 6 päivänä heinäkuuta 2020 julkaistu Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman raportti ”Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission”, ovat osoittaneet, että on tärkeää pysäyttää luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja soveltaa poliittisessa päätöksenteossa kokonaisvaltaisesti yhteinen terveys -periaatetta, jossa otetaan huomioon, että ihmisten terveys, eläimet ja ympäristö ovat kytköksissä toisiinsa ja että koko yhteiskunnassa on toteutettava pikaisesti perustavanlaatuisia muutoksia.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 b) | Unionin kahdeksannella ympäristöohjelmalla pyritään nopeuttamaan vihreää siirtymistä ilmastoneutraaliin, kestävään, myrkyttömään, resurssitehokkaaseen, uusiutuvaan energiaan perustuvaan, palautumis- ja selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen kiertotalouteen oikeudenmukaisella, tasapuolisella ja osallistavalla tavalla sekä suojelemaan ympäristön tilaa, palauttamaan se ennalleen ja parantamaan sitä muun muassa pysäyttämällä luonnon monimuotoisuuden häviäminen ja kääntämällä tämä suuntaus. Siinä tunnustetaan, että terve ympäristö tukee kaikkien ihmisten hyvinvointia, kun luonnon monimuotoisuus säilyy, ekosysteemit kukoistavat ja luontoa suojellaan ja ennallistetaan, mikä parantaa kykyä sietää ilmastonmuutosta, sääoloihin ja ilmastoon liittyviä katastrofeja ja muita ympäristöriskejä. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 b)

Unionin kahdeksannella ympäristöohjelmalla pyritään nopeuttamaan vihreää siirtymistä ilmastoneutraaliin, kestävään, myrkyttömään, resurssitehokkaaseen, uusiutuvaan energiaan perustuvaan, palautumis- ja selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen kiertotalouteen oikeudenmukaisella, tasapuolisella ja osallistavalla tavalla sekä suojelemaan ympäristön tilaa, palauttamaan se ennalleen ja parantamaan sitä muun muassa pysäyttämällä luonnon monimuotoisuuden häviäminen ja kääntämällä tämä suuntaus. Siinä tunnustetaan, että terve ympäristö tukee kaikkien ihmisten hyvinvointia, kun luonnon monimuotoisuus säilyy, ekosysteemit kukoistavat ja luontoa suojellaan ja ennallistetaan, mikä parantaa kykyä sietää ilmastonmuutosta, sääoloihin ja ilmastoon liittyviä katastrofeja ja muita ympäristöriskejä.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 c) | Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma ja OECD:n maailmanlaajuinen ympäristöfoorumi (Global Forum on Environment) ovat korostaneet, että ympäristön muutoksilla on sukupuolikohtaisia vaikutuksia. Sukupuolen mukaan eriytyneet roolit aiheuttavat myös sen, että naiset ja miehet ovat eri tavalla alttiita ilmastonmuutoksen vaikutuksille, ja ilmastonmuutoksen vaikutukset pahentavat sukupuolten epätasa-arvoa. Kahdeksannen ympäristöä koskevan toimintaohjelman mukaan sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen ilmasto- ja ympäristöpolitiikassa, mukaan lukien sukupuolinäkökulman huomioon ottaminen poliittisen päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa, on välttämätön edellytys, joka mahdollistaa ohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen, ja se edellyttää tarpeen mukaan toimia komissiolta, jäsenvaltioilta, alue- ja paikallisviranomaisilta sekä sidosryhmiltä. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 c)

Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma ja OECD:n maailmanlaajuinen ympäristöfoorumi (Global Forum on Environment) ovat korostaneet, että ympäristön muutoksilla on sukupuolikohtaisia vaikutuksia. Sukupuolen mukaan eriytyneet roolit aiheuttavat myös sen, että naiset ja miehet ovat eri tavalla alttiita ilmastonmuutoksen vaikutuksille, ja ilmastonmuutoksen vaikutukset pahentavat sukupuolten epätasa-arvoa. Kahdeksannen ympäristöä koskevan toimintaohjelman mukaan sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen ilmasto- ja ympäristöpolitiikassa, mukaan lukien sukupuolinäkökulman huomioon ottaminen poliittisen päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa, on välttämätön edellytys, joka mahdollistaa ohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen, ja se edellyttää tarpeen mukaan toimia komissiolta, jäsenvaltioilta, alue- ja paikallisviranomaisilta sekä sidosryhmiltä.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Unioni on sitoutunut vähentämään unionin koko talouden kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020 toimitetussa päivitetyssä kansallisesti määriteltyä panosta koskevassa sitoumuksessa (29). |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Unioni on sitoutunut vähentämään unionin koko talouden kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020 toimitetussa päivitetyssä kansallisesti määriteltyä panosta koskevassa sitoumuksessa (29).

| (3) | Unioni on sitoutunut vähentämään unionin koko talouden kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020 toimitetussa päivitetyssä kansallisesti määriteltyä panosta koskevassa sitoumuksessa (29)

  , kun taas Euroopan parlamentti on kehottanut vähentämään unionin koko talouden kasvihuonekaasupäästöjen bruttomäärää vähintään 60 prosentilla alle vuoden 1990 tason vuoteen 2030 mennessä
  . |
| --- | --- |

(3)

Unioni on sitoutunut vähentämään unionin koko talouden kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020 toimitetussa päivitetyssä kansallisesti määriteltyä panosta koskevassa sitoumuksessa (29)

  , kun taas Euroopan parlamentti on kehottanut vähentämään unionin koko talouden kasvihuonekaasupäästöjen bruttomäärää vähintään 60 prosentilla alle vuoden 1990 tason vuoteen 2030 mennessä
  .

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Metaanipäästöjen vähentäminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan saavuttaa Pariisin sopimuksen tavoite rajoittaa maapallon lämpötilan nousu 1,5  celsiusasteeseen vuosisadan loppuun mennessä. Vuonna 2021 julkaistussa Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) raportissa arvioidaan, että metaanipäästöihin liittyvillä nopeilla toimilla maapallon lämpötilaa voitaisiin laskea 0,3  celsiusastetta vuoteen 2045 mennessä. Unionin on näin ollen kiireellisesti hyväksyttävä vähentämistavoite ja siihen liittyviä sitovia toimenpiteitä, joilla vähennetään nopeasti kaikista lähteistä, myös luonnosta, peräisin olevia metaanipäästöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Metaanipäästöjen vähentäminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan saavuttaa Pariisin sopimuksen tavoite rajoittaa maapallon lämpötilan nousu 1,5  celsiusasteeseen vuosisadan loppuun mennessä. Vuonna 2021 julkaistussa Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) raportissa arvioidaan, että metaanipäästöihin liittyvillä nopeilla toimilla maapallon lämpötilaa voitaisiin laskea 0,3  celsiusastetta vuoteen 2045 mennessä. Unionin on näin ollen kiireellisesti hyväksyttävä vähentämistavoite ja siihen liittyviä sitovia toimenpiteitä, joilla vähennetään nopeasti kaikista lähteistä, myös luonnosta, peräisin olevia metaanipäästöjä.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Unioni on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1119 (30) kirjannut lainsäädäntöön tavoitteen siitä, että koko
  talous saadaan ilmastoneutraaliksi vuoteen
  2050 mennessä. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös unionin sitova sitoumus vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä. Kaikkien talouden alojen, myös
  maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden
  sektorin, odotetaan edistävän tämän tavoitteen saavuttamista. Nettopoistumien osuus unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteesta on rajoitettu 225 miljoonaan hiilidioksidiekvivalenttitonniin.
  Komissio vahvisti asetuksen (EU) 2021/1119 yhteydessä antamassaan lausumassa aikovansa ehdottaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841

   (31)

  tarkistamista siten, että siinä otetaan huomioon tavoite nostaa hiilen nettopoistumat yli 300 miljoonaan hiilidioksidiekvivalenttitonniin maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden sektorilla vuoteen 2030 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Unioni on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1119 (30) kirjannut lainsäädäntöön tavoitteen siitä, että koko
  talous saadaan ilmastoneutraaliksi vuoteen
  2050 mennessä. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös unionin sitova sitoumus vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä. Kaikkien talouden alojen, myös
  maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden
  sektorin, odotetaan edistävän tämän tavoitteen saavuttamista. Nettopoistumien osuus unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteesta on rajoitettu 225 miljoonaan hiilidioksidiekvivalenttitonniin.
  Komissio vahvisti asetuksen (EU) 2021/1119 yhteydessä antamassaan lausumassa aikovansa ehdottaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841

   (31)

  tarkistamista siten, että siinä otetaan huomioon tavoite nostaa hiilen nettopoistumat yli 300 miljoonaan hiilidioksidiekvivalenttitonniin maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden sektorilla vuoteen 2030 mennessä.

| (4) | Unioni on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1119 (30) kirjannut lainsäädäntöön tavoitteen siitä, että koko
  taloudessa saavutetaan tasapaino ihmisen toiminnan aiheuttamien kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvien päästöjen ja nielujen aikaansaamien poistumien välillä unionissa viimeistään vuoteen
   2050 mennessä
  , ja tavoitteen negatiivisten päästöjen saavuttamisesta sen jälkeen
  . Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös unionin sitova sitoumus vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä. Kaikkien talouden alojen, myös
  LULUCF-
  sektorin, odotetaan edistävän tämän tavoitteen saavuttamista.
  Jotta voidaan varmistaa riittävien hillintätoimien käyttö vuoteen 2030 asti,
  nettopoistumien osuus unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteesta on rajoitettu 225 miljoonaan hiilidioksidiekvivalenttitonniin. |
| --- | --- |

(4)

Unioni on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1119 (30) kirjannut lainsäädäntöön tavoitteen siitä, että koko
  taloudessa saavutetaan tasapaino ihmisen toiminnan aiheuttamien kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvien päästöjen ja nielujen aikaansaamien poistumien välillä unionissa viimeistään vuoteen
   2050 mennessä
  , ja tavoitteen negatiivisten päästöjen saavuttamisesta sen jälkeen
  . Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös unionin sitova sitoumus vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä. Kaikkien talouden alojen, myös
  LULUCF-
  sektorin, odotetaan edistävän tämän tavoitteen saavuttamista.
  Jotta voidaan varmistaa riittävien hillintätoimien käyttö vuoteen 2030 asti,
  nettopoistumien osuus unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteesta on rajoitettu 225 miljoonaan hiilidioksidiekvivalenttitonniin.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | LULUCF-sektori on toiminut merkittävänä hiilinieluna raportointikauden alusta eli vuodesta 1990 lähtien. Unionissa on vuodesta 1990 lähtien sidottu pelkästään metsätalouden avulla vuosittain noin 400 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

LULUCF-sektori on toiminut merkittävänä hiilinieluna raportointikauden alusta eli vuodesta 1990 lähtien. Unionissa on vuodesta 1990 lähtien sidottu pelkästään metsätalouden avulla vuosittain noin 400 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 b) | Uuden liikenneinfrastruktuurin rakentaminen on tarpeen, jotta voidaan parantaa yhteyksiä yhtäältä kaupunkialueiden ja toisaalta maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden välillä eri puolilla unionia ja jäsenvaltioiden välillä. Tällainen rakentaminen voi kuitenkin samalla lisätä maan keinotekoistumista, joka puolestaan voi vähentää maan kautta tapahtuvan kasvihuonekaasujen poistuman mahdollisuuksia. Tällaista maankäyttöä olisi tarkasteltava sen päästövähennysmahdollisuuksien ja ilmastovaikutusten kannalta ottaen samalla huomioon tarve säilyttää tasapaino taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien ulottuvuuksien välillä. Jäsenvaltioita olisi kannustettava varmistamaan, että liikenne- ja matkailuinfrastruktuurin suunnittelu, hyväksyminen ja käyttöönotto edistävät tämän asetuksen tavoitteiden kestävää saavuttamista, ja takaamaan olemassa olevan infrastruktuurin hyvä ylläpito ja tehokas maankäyttö ilmastonäkökulmasta, erityisesti maantieliikenneverkoissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 b)

Uuden liikenneinfrastruktuurin rakentaminen on tarpeen, jotta voidaan parantaa yhteyksiä yhtäältä kaupunkialueiden ja toisaalta maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden välillä eri puolilla unionia ja jäsenvaltioiden välillä. Tällainen rakentaminen voi kuitenkin samalla lisätä maan keinotekoistumista, joka puolestaan voi vähentää maan kautta tapahtuvan kasvihuonekaasujen poistuman mahdollisuuksia. Tällaista maankäyttöä olisi tarkasteltava sen päästövähennysmahdollisuuksien ja ilmastovaikutusten kannalta ottaen samalla huomioon tarve säilyttää tasapaino taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien ulottuvuuksien välillä. Jäsenvaltioita olisi kannustettava varmistamaan, että liikenne- ja matkailuinfrastruktuurin suunnittelu, hyväksyminen ja käyttöönotto edistävät tämän asetuksen tavoitteiden kestävää saavuttamista, ja takaamaan olemassa olevan infrastruktuurin hyvä ylläpito ja tehokas maankäyttö ilmastonäkökulmasta, erityisesti maantieliikenneverkoissa.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Jotta voitaisiin edistää
  kunnianhimoisempaa tavoitetta kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämisestä ja nostaa tavoite vähintään 40 prosentista vähintään 55 prosenttiin vuoden 1990 tasosta
  , kullekin jäsenvaltiolle olisi vahvistettava
  kaudeksi
  2026–2030 sitovat vuotuiset kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskevat tavoitteet
  maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden sektorille
  (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/842 (32) vahvistettujen vuotuisten päästökiintiöiden mukaisesti), jolloin
  tavoitteeksi
  asetetaan
  310
  miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia unionin nettopoistumia vuonna 2030. Vuotta 2030 koskevien kansallisten tavoitteiden vahvistamisessa käytetyissä menetelmissä olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion raportoimat keskimääräiset kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat vuosilta 2016, 2017 ja 2018 ja niiden olisi heijastettava
  maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden
  sektorin nykyistä suoriutumista päästöjen hillinnässä ja kunkin jäsenvaltion osuutta hoidetusta maa-alasta unionissa siten, että otetaan huomioon kyseisen jäsenvaltion valmiudet parantaa suoriutumistaan tällä sektorilla sellaisten maanhoidon käytäntöjen tai maankäytön muutosten avulla, jotka hyödyttävät ilmastoa ja luonnon monimuotoisuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Jotta voitaisiin edistää
  kunnianhimoisempaa tavoitetta kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämisestä ja nostaa tavoite vähintään 40 prosentista vähintään 55 prosenttiin vuoden 1990 tasosta
  , kullekin jäsenvaltiolle olisi vahvistettava
  kaudeksi
  2026–2030 sitovat vuotuiset kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskevat tavoitteet
  maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden sektorille
  (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/842 (32) vahvistettujen vuotuisten päästökiintiöiden mukaisesti), jolloin
  tavoitteeksi
  asetetaan
  310
  miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia unionin nettopoistumia vuonna 2030. Vuotta 2030 koskevien kansallisten tavoitteiden vahvistamisessa käytetyissä menetelmissä olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion raportoimat keskimääräiset kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat vuosilta 2016, 2017 ja 2018 ja niiden olisi heijastettava
  maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden
  sektorin nykyistä suoriutumista päästöjen hillinnässä ja kunkin jäsenvaltion osuutta hoidetusta maa-alasta unionissa siten, että otetaan huomioon kyseisen jäsenvaltion valmiudet parantaa suoriutumistaan tällä sektorilla sellaisten maanhoidon käytäntöjen tai maankäytön muutosten avulla, jotka hyödyttävät ilmastoa ja luonnon monimuotoisuutta.

| (5) | Jotta voitaisiin
  varmistaa, että LULUCF-sektori
  edistää
  kestävällä ja ennustettavalla tavalla pitkällä aikavälillä unionin tavoitetta olla ilmastoneutraali viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt
  , kullekin
  LULUCF-sektorin
  jäsenvaltiolle olisi vahvistettava
  vähintään vuoteen 2050 asti alkaen kaudesta
   2026–2030 sitovat vuotuiset kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskevat tavoitteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/842 (32) vahvistettujen vuotuisten päästökiintiöiden mukaisesti), jolloin
  välitavoitteeksi
  asetetaan
  vähintään 310
   miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia unionin nettopoistumia vuonna 2030
  , asetuksessa (EU) 2021/1119 säädettyjen unionin ilmastotavoitteiden mukaisesti
  . Vuotta 2030 koskevien kansallisten tavoitteiden vahvistamisessa käytetyissä menetelmissä olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion raportoimat keskimääräiset kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat vuosilta 2016, 2017 ja 2018 ja niiden olisi heijastettava
  LULUCF-
  sektorin nykyistä suoriutumista päästöjen hillinnässä ja kunkin jäsenvaltion osuutta hoidetusta maa-alasta unionissa siten, että otetaan huomioon kyseisen jäsenvaltion valmiudet parantaa suoriutumistaan tällä sektorilla sellaisten
  ennallistamisen,
  maanhoidon käytäntöjen tai maankäytön muutosten avulla, jotka hyödyttävät ilmastoa ja luonnon monimuotoisuutta.
  Jos jäsenvaltiot haluavat ylittää tavoitteensa, niitä olisi kannustettava siihen. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voitaisiin
  varmistaa, että LULUCF-sektori
  edistää
  kestävällä ja ennustettavalla tavalla pitkällä aikavälillä unionin tavoitetta olla ilmastoneutraali viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt
  , kullekin
  LULUCF-sektorin
  jäsenvaltiolle olisi vahvistettava
  vähintään vuoteen 2050 asti alkaen kaudesta
   2026–2030 sitovat vuotuiset kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskevat tavoitteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/842 (32) vahvistettujen vuotuisten päästökiintiöiden mukaisesti), jolloin
  välitavoitteeksi
  asetetaan
  vähintään 310
   miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia unionin nettopoistumia vuonna 2030
  , asetuksessa (EU) 2021/1119 säädettyjen unionin ilmastotavoitteiden mukaisesti
  . Vuotta 2030 koskevien kansallisten tavoitteiden vahvistamisessa käytetyissä menetelmissä olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion raportoimat keskimääräiset kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat vuosilta 2016, 2017 ja 2018 ja niiden olisi heijastettava
  LULUCF-
  sektorin nykyistä suoriutumista päästöjen hillinnässä ja kunkin jäsenvaltion osuutta hoidetusta maa-alasta unionissa siten, että otetaan huomioon kyseisen jäsenvaltion valmiudet parantaa suoriutumistaan tällä sektorilla sellaisten
  ennallistamisen,
  maanhoidon käytäntöjen tai maankäytön muutosten avulla, jotka hyödyttävät ilmastoa ja luonnon monimuotoisuutta.
  Jos jäsenvaltiot haluavat ylittää tavoitteensa, niitä olisi kannustettava siihen.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Metsäkato ja metsien tilan heikkeneminen edistävät maailmanlaajuista ilmastokriisiä, koska ne lisäävät kasvihuonekaasupäästöjä ilmiöön liittyvien metsäpalojen vuoksi, poistavat pysyvästi hiilinielukapasiteettia, vähentävät asianomaisen alueen kykyä sietää ilmastonmuutosta ja köyhdyttävät merkittävästi sen luonnon monimuotoisuutta. Metsäkadon pysäyttäminen ja kehityssuunnan muuttaminen ovat siksi olennaisen tärkeitä ilmastonmuutoksen torjunnassa, kuten EU:n johtajat totesivat jälleen Glasgow’ssa järjestetyssä COP26-kokouksessa. Komission ehdotus metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden tuonnin ja viennin kieltämisestä (COM(2021)0366) on näin ollen tärkeä kannustin ja tukee Euroopan metsänomistajia kestävässä metsänhoidossa ja metsäkadon torjunnassa. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Metsäkato ja metsien tilan heikkeneminen edistävät maailmanlaajuista ilmastokriisiä, koska ne lisäävät kasvihuonekaasupäästöjä ilmiöön liittyvien metsäpalojen vuoksi, poistavat pysyvästi hiilinielukapasiteettia, vähentävät asianomaisen alueen kykyä sietää ilmastonmuutosta ja köyhdyttävät merkittävästi sen luonnon monimuotoisuutta. Metsäkadon pysäyttäminen ja kehityssuunnan muuttaminen ovat siksi olennaisen tärkeitä ilmastonmuutoksen torjunnassa, kuten EU:n johtajat totesivat jälleen Glasgow’ssa järjestetyssä COP26-kokouksessa. Komission ehdotus metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden tuonnin ja viennin kieltämisestä (COM(2021)0366) on näin ollen tärkeä kannustin ja tukee Euroopan metsänomistajia kestävässä metsänhoidossa ja metsäkadon torjunnassa.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 b) | Kartoitus- ja seurantasäännöksiä olisi otettava käyttöön sekä kenttä- että kaukokartoituksessa, jotta jäsenvaltiot velvoitetaan hankkimaan maantieteellisesti yksiselitteisiä tietoja, joiden avulla voidaan tunnistaa ne ensisijaiset alueet, jotka voidaan ennallistaa ja joilla voidaan edistää ilmastotoimia. Osana seurannan, raportoinnin ja todentamisen yleistä parantamista keskitytään myös toimintaa ja päästökertoimia koskevien tietokantojen yhdenmukaistamiseen ja tarkentamiseen kasvihuonekaasuinventaarioiden parantamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 b)

Kartoitus- ja seurantasäännöksiä olisi otettava käyttöön sekä kenttä- että kaukokartoituksessa, jotta jäsenvaltiot velvoitetaan hankkimaan maantieteellisesti yksiselitteisiä tietoja, joiden avulla voidaan tunnistaa ne ensisijaiset alueet, jotka voidaan ennallistaa ja joilla voidaan edistää ilmastotoimia. Osana seurannan, raportoinnin ja todentamisen yleistä parantamista keskitytään myös toimintaa ja päästökertoimia koskevien tietokantojen yhdenmukaistamiseen ja tarkentamiseen kasvihuonekaasuinventaarioiden parantamiseksi.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 c) | Maaperän orgaaninen hiili ja kuolleen puuaineksen hiilivarastot, joista suuri osa ruokkii maaperän hiilivarastoa, ovat erinäisissä raportointiluokissa erityisen merkittäviä sekä ilmastotoimien että luonnon monimuotoisuuden suojelun kannalta. Empiiristen todisteiden mukaan kuollut puuaines lahopuun muodossa toimii puutuotteita vastaavana hiilinieluna. Se edistää osaltaan metsien maaperän maanpäällisen hiilinielun muodostumista, mikä estää hajoamisen hiilidioksidiksi, ja nämä molemmat mekanismit olisi otettava asianmukaisesti huomioon raportoinnissa. Myös tutkimukset vahvistavat, että ilmoitetut metsämaan maaperän orgaanisen hiilen vertikaalista jakautumista koskevat maailmanlaajuiset mallit ovat sovellettavissa Euroopan metsiin, joissa noin 55–65 prosenttia varastoituu enintään 30 senttimetrin syvyydessä sijaitseviin ylempiin maakerroksiin ja loput 40 prosenttia varastoituu enintään 1 metriin asti ulottuviin syvempiin maakerroksiin erityisesti orgaanisessa maaperässä. Asetusta olisi muutettava tältä osin. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 c)

Maaperän orgaaninen hiili ja kuolleen puuaineksen hiilivarastot, joista suuri osa ruokkii maaperän hiilivarastoa, ovat erinäisissä raportointiluokissa erityisen merkittäviä sekä ilmastotoimien että luonnon monimuotoisuuden suojelun kannalta. Empiiristen todisteiden mukaan kuollut puuaines lahopuun muodossa toimii puutuotteita vastaavana hiilinieluna. Se edistää osaltaan metsien maaperän maanpäällisen hiilinielun muodostumista, mikä estää hajoamisen hiilidioksidiksi, ja nämä molemmat mekanismit olisi otettava asianmukaisesti huomioon raportoinnissa. Myös tutkimukset vahvistavat, että ilmoitetut metsämaan maaperän orgaanisen hiilen vertikaalista jakautumista koskevat maailmanlaajuiset mallit ovat sovellettavissa Euroopan metsiin, joissa noin 55–65 prosenttia varastoituu enintään 30 senttimetrin syvyydessä sijaitseviin ylempiin maakerroksiin ja loput 40 prosenttia varastoituu enintään 1 metriin asti ulottuviin syvempiin maakerroksiin erityisesti orgaanisessa maaperässä. Asetusta olisi muutettava tältä osin.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskevat sitovat vuotuiset tavoitteet olisi määritettävä kullekin jäsenvaltiolle lineaarisen kehityspolun perusteella. Kehityspolun olisi alettava vuonna 2022 kyseisen jäsenvaltion vuosina 2021, 2022 ja 2023 ilmoittamien kasvihuonekaasupäästöjen keskiarvosta ja päätyttävä vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle asetettuun tavoitteeseen. Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka parantavat päästöjen ja poistumien laskentamenetelmäänsä, olisi otettava käyttöön teknisen korjauksen käsite. Kyseisen jäsenvaltion tavoitteeseen olisi ympäristötavoitteiden tinkimättömyyden takaamiseksi lisättävä tekninen korjaus, joka vastaa menetelmien
  muutoksen
  vaikutusta jäsenvaltion tavoitteisiin ja sen toimiin niiden saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskevat sitovat vuotuiset tavoitteet olisi määritettävä kullekin jäsenvaltiolle lineaarisen kehityspolun perusteella. Kehityspolun olisi alettava vuonna 2022 kyseisen jäsenvaltion vuosina 2021, 2022 ja 2023 ilmoittamien kasvihuonekaasupäästöjen keskiarvosta ja päätyttävä vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle asetettuun tavoitteeseen. Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka parantavat päästöjen ja poistumien laskentamenetelmäänsä, olisi otettava käyttöön teknisen korjauksen käsite. Kyseisen jäsenvaltion tavoitteeseen olisi ympäristötavoitteiden tinkimättömyyden takaamiseksi lisättävä tekninen korjaus, joka vastaa menetelmien
  muutoksen
  vaikutusta jäsenvaltion tavoitteisiin ja sen toimiin niiden saavuttamiseksi.

| (6) | Kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskevat sitovat vuotuiset tavoitteet olisi määritettävä kullekin jäsenvaltiolle lineaarisen kehityspolun perusteella. Kehityspolun olisi alettava vuonna 2022 kyseisen jäsenvaltion vuosina 2021, 2022 ja 2023 ilmoittamien kasvihuonekaasupäästöjen keskiarvosta ja päätyttävä vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle asetettuun tavoitteeseen. Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka parantavat päästöjen ja poistumien laskentamenetelmäänsä, olisi otettava käyttöön teknisen korjauksen käsite
  , jonka yhteydessä olisi edellytettävä riippumatonta tieteellistä tarkastelua
  . Kyseisen jäsenvaltion tavoitteeseen olisi ympäristötavoitteiden tinkimättömyyden takaamiseksi lisättävä tekninen korjaus, joka vastaa
  käytettyjen
  menetelmien
  parantuneen tarkkuuden
  vaikutusta jäsenvaltion tavoitteisiin ja sen toimiin niiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskevat sitovat vuotuiset tavoitteet olisi määritettävä kullekin jäsenvaltiolle lineaarisen kehityspolun perusteella. Kehityspolun olisi alettava vuonna 2022 kyseisen jäsenvaltion vuosina 2021, 2022 ja 2023 ilmoittamien kasvihuonekaasupäästöjen keskiarvosta ja päätyttävä vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle asetettuun tavoitteeseen. Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka parantavat päästöjen ja poistumien laskentamenetelmäänsä, olisi otettava käyttöön teknisen korjauksen käsite
  , jonka yhteydessä olisi edellytettävä riippumatonta tieteellistä tarkastelua
  . Kyseisen jäsenvaltion tavoitteeseen olisi ympäristötavoitteiden tinkimättömyyden takaamiseksi lisättävä tekninen korjaus, joka vastaa
  käytettyjen
  menetelmien
  parantuneen tarkkuuden
  vaikutusta jäsenvaltion tavoitteisiin ja sen toimiin niiden saavuttamiseksi.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevä hallitustenvälinen tiede- ja politiikkafoorumi (IPBES) esitti biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista vuonna 2019 julkaisemassaan maailmanlaajuisessa arviointiraportissa uusimman tieteellisen näytön käynnissä olevasta maailmanlaajuisesta luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä. Luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen nopeuttaa ilmastonmuutosta ja lisää huomattavasti alttiutta ilmastonmuutokselle. Euroopan unionin neuvosto antoi 11 päivänä lokakuuta 2021 komissiolle luvan hyväksyä Kunmingin julistuksen unionin puolesta, minkä myötä unioni sitoutui luonnon monimuotoisuuden käynnissä olevan köyhtymisen pysäyttämiseen ja sen varmistamiseen, että luonnon monimuotoisuus alkaa elpyä viimeistään vuoteen 2030 mennessä. Metsät ja terve maaperä ovat äärettömän tärkeitä luonnon monimuotoisuuden, ilman ja veden puhdistamisen sekä hiilen sitomisen ja varastoinnin kannalta samoin kuin kestävästi hankittujen pitkäikäisten puutuotteiden tarjonnan kannalta. EU:n uudessa metsästrategiassa 2030 ja EU:n maaperästrategiassa 2030 todetaan tarve suojella ja parantaa metsien ja maaperän ekosysteemien laatua unionissa ja kannustaa parempiin kestäviin hoitokäytäntöihin, joilla voidaan parantaa hiilen sitomista ja vahvistaa metsien ja maaperän selviytymis- ja sopeutumiskykyä ilmastonmuutos- ja biodiversiteettikriisien tapauksessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevä hallitustenvälinen tiede- ja politiikkafoorumi (IPBES) esitti biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista vuonna 2019 julkaisemassaan maailmanlaajuisessa arviointiraportissa uusimman tieteellisen näytön käynnissä olevasta maailmanlaajuisesta luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä. Luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen nopeuttaa ilmastonmuutosta ja lisää huomattavasti alttiutta ilmastonmuutokselle. Euroopan unionin neuvosto antoi 11 päivänä lokakuuta 2021 komissiolle luvan hyväksyä Kunmingin julistuksen unionin puolesta, minkä myötä unioni sitoutui luonnon monimuotoisuuden käynnissä olevan köyhtymisen pysäyttämiseen ja sen varmistamiseen, että luonnon monimuotoisuus alkaa elpyä viimeistään vuoteen 2030 mennessä. Metsät ja terve maaperä ovat äärettömän tärkeitä luonnon monimuotoisuuden, ilman ja veden puhdistamisen sekä hiilen sitomisen ja varastoinnin kannalta samoin kuin kestävästi hankittujen pitkäikäisten puutuotteiden tarjonnan kannalta. EU:n uudessa metsästrategiassa 2030 ja EU:n maaperästrategiassa 2030 todetaan tarve suojella ja parantaa metsien ja maaperän ekosysteemien laatua unionissa ja kannustaa parempiin kestäviin hoitokäytäntöihin, joilla voidaan parantaa hiilen sitomista ja vahvistaa metsien ja maaperän selviytymis- ja sopeutumiskykyä ilmastonmuutos- ja biodiversiteettikriisien tapauksessa.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Syyskuun 17 päivänä 2020 annetussa tiedonannossa ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle” (33) hahmoteltiin
  vaihtoehtoa
  ,
  jossa yhdistetään maatalouden muut kuin hiilidioksidipäästöt maankäytön, maankäytön muutoksen
  ja
  metsätalouden nettopoistumiin
  ja
  luodaan näin uusi säännelty maasektori
  .
  Tällaisella yhdistämisellä voidaan edistää synergioita maahan pohjautuvien hillitsemistoimien välillä
  ja
  mahdollistaa yhdennetympi päätöksenteko ja politiikan täytäntöönpano kansallisella
  ja
  unionin tasolla
  .
  Tätä varten
  olisi
  tiukennettava jäsenvaltioiden velvollisuutta toimittaa maasektoria koskevia yhdennettyjä hillitsemissuunnitelmia
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Syyskuun 17 päivänä 2020 annetussa tiedonannossa ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle” (33) hahmoteltiin
  vaihtoehtoa
  ,
  jossa yhdistetään maatalouden muut kuin hiilidioksidipäästöt maankäytön, maankäytön muutoksen
  ja
  metsätalouden nettopoistumiin
  ja
  luodaan näin uusi säännelty maasektori
  .
  Tällaisella yhdistämisellä voidaan edistää synergioita maahan pohjautuvien hillitsemistoimien välillä
  ja
  mahdollistaa yhdennetympi päätöksenteko ja politiikan täytäntöönpano kansallisella
  ja
  unionin tasolla
  .
  Tätä varten
  olisi
  tiukennettava jäsenvaltioiden velvollisuutta toimittaa maasektoria koskevia yhdennettyjä hillitsemissuunnitelmia
  .

| (7) | Syyskuun 17 päivänä 2020 annetussa tiedonannossa ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle” (33) hahmoteltiin
  erilaisia etenemistapoja ja toimintavaihtoehtoja korkeammalle asetetun unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteen saavuttamiseksi. Siinä korostettiin ilmastoneutraaliuden saavuttamisen edellyttävän
  ,
  että unionin toimia vauhditetaan merkittävästi kaikilla talouden aloilla. Edistymisen yhdellä alalla ei pitäisi kompensoida puutteellista edistymistä toisilla aloilla. Fossiilipäästöjen pysäyttämisen pitäisi olla ensisijaista. Lisäksi luonnollisten hiilinielujen aikaansaamat kasvihuonekaasujen poistumat ovat epävarmoja
  ja
  saattavat kumoutua, minkä vuoksi päästöjen
  ja
  poistumien mittaaminen maasektorilla on epävarmempaa muihin aloihin verrattuna
  .
  Ilmastonmuutos lisää entisestään riskiä, että luonnollisten hiilinielujen aikaansaamat poistumat kumoutuvat. Ilmastotiede osoittaa myös, että ilmasto reagoi päästöihin ja poistumiin epäsymmetrisesti eli yhtä ilmakehään päästettyä kasvihuonekaasutonnia ei voi verrata yhteen poistuneeseen kasvihuonekaasutonniin

   (33 a)

  . Eroja on myös lyhytikäisten kasvihuonekaasujen, kuten metaanin, ja ilmakehässä jopa tuhat vuotta säilyvän hiilidioksidin välillä. Sen vuoksi luonnollisten hiilinielujen aikaansaamien poistumien lisäämistä
  olisi
  tavoiteltava täysin erillään tavoitteesta vähentää nopeasti ja merkittävästi muiden alojen kasvihuonekaasupäästöjä, mukaan lukien maatalouden muut kuin hiilidioksidipäästöt
  . |
| --- | --- |

(7)

Syyskuun 17 päivänä 2020 annetussa tiedonannossa ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle” (33) hahmoteltiin
  erilaisia etenemistapoja ja toimintavaihtoehtoja korkeammalle asetetun unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteen saavuttamiseksi. Siinä korostettiin ilmastoneutraaliuden saavuttamisen edellyttävän
  ,
  että unionin toimia vauhditetaan merkittävästi kaikilla talouden aloilla. Edistymisen yhdellä alalla ei pitäisi kompensoida puutteellista edistymistä toisilla aloilla. Fossiilipäästöjen pysäyttämisen pitäisi olla ensisijaista. Lisäksi luonnollisten hiilinielujen aikaansaamat kasvihuonekaasujen poistumat ovat epävarmoja
  ja
  saattavat kumoutua, minkä vuoksi päästöjen
  ja
  poistumien mittaaminen maasektorilla on epävarmempaa muihin aloihin verrattuna
  .
  Ilmastonmuutos lisää entisestään riskiä, että luonnollisten hiilinielujen aikaansaamat poistumat kumoutuvat. Ilmastotiede osoittaa myös, että ilmasto reagoi päästöihin ja poistumiin epäsymmetrisesti eli yhtä ilmakehään päästettyä kasvihuonekaasutonnia ei voi verrata yhteen poistuneeseen kasvihuonekaasutonniin

   (33 a)

  . Eroja on myös lyhytikäisten kasvihuonekaasujen, kuten metaanin, ja ilmakehässä jopa tuhat vuotta säilyvän hiilidioksidin välillä. Sen vuoksi luonnollisten hiilinielujen aikaansaamien poistumien lisäämistä
  olisi
  tavoiteltava täysin erillään tavoitteesta vähentää nopeasti ja merkittävästi muiden alojen kasvihuonekaasupäästöjä, mukaan lukien maatalouden muut kuin hiilidioksidipäästöt
  .

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Maasektorilla on potentiaalia muuntua nopeasti ja kustannustehokkaasti ilmastoneutraaliksi vuoteen 2035 mennessä ja tuottaa sen jälkeen enemmän kasvihuonekaasupoistumia kuin -päästöjä. Yhteinen sitoumus, jolla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius maasektorilla vuoteen 2035 mennessä EU:n tasolla, voi tarjota tarvittavan suunnitteluvarmuuden maapohjaisten hillitsemistoimien edistämiseksi lyhyellä aikavälillä, sillä toivottujen hillitsemistulosten saavuttaminen tällaisten toimien avulla voi kestää useita vuosia. Lisäksi ennustetaan, että maasektorista tulee EU:n kasvihuonekaasuvirtaprofiilin suurin sektori vuonna 2050
  . Sen vuoksi on erityisen tärkeää kytkeä
  kyseinen
  sektori kehityspolkuun, jolla voidaan tehokkaasti saavuttaa kasvihuonekaasujen nollanettopäästöt vuoteen 2050 mennessä. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava päivitetyt yhdennetyt kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmansa vuoden 2024 puoliväliin mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (34) 14 artiklan mukaisesti. Suunnitelmiin olisi sisällyttävä asiaankuuluvia toimenpiteitä, joilla kukin jäsenvaltio parhaiten edistää
  vuodelle 2035 asetetun maasektorin ilmastoneutraaliutta koskevan yhteisen tavoitteen saavuttamista EU:n tasolla
  . Komission olisi näiden suunnitelmien perusteella
  ehdotettava kansallisia tavoitteita, joilla varmistetaan, että unionin laajuiset kasvihuonekaasupäästöt
  ja
  -poistumat maankäytön
  ,
  maankäytön muutoksen ja metsätalouden sektorilla sekä muita kuin hiilidioksidipäästöjä aiheuttavilla maatalouden sektoreilla ovat vähintään tasapainossa vuoteen 2035 mennessä. Toisin kuin maasektoria koskeva vuoden 2035 EU:n tason ilmastoneutraaliustavoite, tällaiset kansalliset tavoitteet ovat sitovia
  ja
  täytäntöönpanokelpoisia kunkin jäsenvaltion osalta
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Maasektorilla on potentiaalia muuntua nopeasti ja kustannustehokkaasti ilmastoneutraaliksi vuoteen 2035 mennessä ja tuottaa sen jälkeen enemmän kasvihuonekaasupoistumia kuin -päästöjä. Yhteinen sitoumus, jolla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius maasektorilla vuoteen 2035 mennessä EU:n tasolla, voi tarjota tarvittavan suunnitteluvarmuuden maapohjaisten hillitsemistoimien edistämiseksi lyhyellä aikavälillä, sillä toivottujen hillitsemistulosten saavuttaminen tällaisten toimien avulla voi kestää useita vuosia. Lisäksi ennustetaan, että maasektorista tulee EU:n kasvihuonekaasuvirtaprofiilin suurin sektori vuonna 2050
  . Sen vuoksi on erityisen tärkeää kytkeä
  kyseinen
  sektori kehityspolkuun, jolla voidaan tehokkaasti saavuttaa kasvihuonekaasujen nollanettopäästöt vuoteen 2050 mennessä. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava päivitetyt yhdennetyt kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmansa vuoden 2024 puoliväliin mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (34) 14 artiklan mukaisesti. Suunnitelmiin olisi sisällyttävä asiaankuuluvia toimenpiteitä, joilla kukin jäsenvaltio parhaiten edistää
  vuodelle 2035 asetetun maasektorin ilmastoneutraaliutta koskevan yhteisen tavoitteen saavuttamista EU:n tasolla
  . Komission olisi näiden suunnitelmien perusteella
  ehdotettava kansallisia tavoitteita, joilla varmistetaan, että unionin laajuiset kasvihuonekaasupäästöt
  ja
  -poistumat maankäytön
  ,
  maankäytön muutoksen ja metsätalouden sektorilla sekä muita kuin hiilidioksidipäästöjä aiheuttavilla maatalouden sektoreilla ovat vähintään tasapainossa vuoteen 2035 mennessä. Toisin kuin maasektoria koskeva vuoden 2035 EU:n tason ilmastoneutraaliustavoite, tällaiset kansalliset tavoitteet ovat sitovia
  ja
  täytäntöönpanokelpoisia kunkin jäsenvaltion osalta
  .

| (8) | Ennustetaan, että maasektorista tulee EU:n kasvihuonekaasuvirtaprofiilin suurin sektori vuonna 2050. Maapilariin kuuluvien sektorien odotetaan edistävän ilmastoneutraaliustavoitetta eri tavoin. Erityisesti viljelymaat, ruohikkoalueet ja kosteikot ovat tällä hetkellä kasvihuonekaasujen nettopäästölähteitä unionissa, mutta niistä voi tulla kasvihuonekaasujen nettopoistumien lähteitä erityisesti, kun peltometsäviljelyä ja luonnonmukaista maataloutta laajennetaan ja kosteikkoja ja turvemaita ennallistetaan.
  Sen vuoksi on erityisen tärkeää kytkeä
  kukin
  sektori kehityspolkuun, jolla voidaan tehokkaasti saavuttaa kasvihuonekaasujen nollanettopäästöt vuoteen 2050 mennessä. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava päivitetyt yhdennetyt kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmansa vuoden 2024 puoliväliin mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (34) 14 artiklan mukaisesti. Suunnitelmiin olisi sisällyttävä asiaankuuluvia toimenpiteitä, joilla kukin jäsenvaltio parhaiten edistää
  sitä, että saadaan varmistettua kaikkien oikeudenmukainen panos pyrittäessä kyseiseen tavoitteeseen
  . Komission olisi näiden suunnitelmien perusteella
  ja otettuaan huomioon ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan antaman neuvonnan
  ja
  unionin kasvihuonekaasubudjetin
  ,
  joista säädetään asetuksessa (EU) 2021/1119, ehdotettava erityisiä tavoitteita ja toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan oikeudenmukainen taakanjako kaikkien yksittäisten maasektorien välillä
  ja
  jäsenvaltioiden välillä
  . |
| --- | --- |

(8)

Ennustetaan, että maasektorista tulee EU:n kasvihuonekaasuvirtaprofiilin suurin sektori vuonna 2050. Maapilariin kuuluvien sektorien odotetaan edistävän ilmastoneutraaliustavoitetta eri tavoin. Erityisesti viljelymaat, ruohikkoalueet ja kosteikot ovat tällä hetkellä kasvihuonekaasujen nettopäästölähteitä unionissa, mutta niistä voi tulla kasvihuonekaasujen nettopoistumien lähteitä erityisesti, kun peltometsäviljelyä ja luonnonmukaista maataloutta laajennetaan ja kosteikkoja ja turvemaita ennallistetaan.
  Sen vuoksi on erityisen tärkeää kytkeä
  kukin
  sektori kehityspolkuun, jolla voidaan tehokkaasti saavuttaa kasvihuonekaasujen nollanettopäästöt vuoteen 2050 mennessä. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava päivitetyt yhdennetyt kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmansa vuoden 2024 puoliväliin mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (34) 14 artiklan mukaisesti. Suunnitelmiin olisi sisällyttävä asiaankuuluvia toimenpiteitä, joilla kukin jäsenvaltio parhaiten edistää
  sitä, että saadaan varmistettua kaikkien oikeudenmukainen panos pyrittäessä kyseiseen tavoitteeseen
  . Komission olisi näiden suunnitelmien perusteella
  ja otettuaan huomioon ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan antaman neuvonnan
  ja
  unionin kasvihuonekaasubudjetin
  ,
  joista säädetään asetuksessa (EU) 2021/1119, ehdotettava erityisiä tavoitteita ja toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan oikeudenmukainen taakanjako kaikkien yksittäisten maasektorien välillä
  ja
  jäsenvaltioiden välillä
  .

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | Turvemaat ovat orgaanisen hiilen suurin maanpäällinen varasto, mutta jos ne kuivatetaan, niistä voi tulla potentiaalinen kasvihuonekaasujen lähde, joka edistää ilmastokriisiä. Ojitettujen turvemaiden maailmanlaajuiset hiilidioksidipäästöt ovat noin 2 gigatonnia vuodessa, mikä on noin viisi prosenttia ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä. Sen vuoksi turvemaiden hoidon ja suojelun parantamista olisi pidettävä ensisijaisena tavoitteena, jotta voidaan lisätä kasvihuonekaasujen sitomista ja siten osaltaan hillitä ilmastonmuutosta, suojella luonnon monimuotoisuutta ja maaperää eroosiota vastaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Turvemaat ovat orgaanisen hiilen suurin maanpäällinen varasto, mutta jos ne kuivatetaan, niistä voi tulla potentiaalinen kasvihuonekaasujen lähde, joka edistää ilmastokriisiä. Ojitettujen turvemaiden maailmanlaajuiset hiilidioksidipäästöt ovat noin 2 gigatonnia vuodessa, mikä on noin viisi prosenttia ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä. Sen vuoksi turvemaiden hoidon ja suojelun parantamista olisi pidettävä ensisijaisena tavoitteena, jotta voidaan lisätä kasvihuonekaasujen sitomista ja siten osaltaan hillitä ilmastonmuutosta, suojella luonnon monimuotoisuutta ja maaperää eroosiota vastaan.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 b) | Metsistä on merkittävää hyötyä luonnon monimuotoisuuden, maaperän stabiloinnin, ilman ja veden puhdistamisen sekä hiilen sitomisen ja varastoinnin kannalta samoin kuin mahdollisesti pitkäikäisten puutuotteiden tarjonnan kannalta. Metsien luonne ja toiminta vaihtelevat kuitenkin erittäin suuresti eri puolilla unionia, erityisesti pohjoisesta, missä puuntuotanto on yleistä, etelään, missä painopisteenä on maaperän suojelu ja missä muut monitoimintaiset metsätyypit, kuten Välimeren alueen metsä tai dehesa, tarvitsevat usein erityisiä suojelutoimenpiteitä ja ekologisia toimenpiteitä sekä paljon aikaa toimiakseen hiilinieluina. Tällaiset Välimeren alueen metsät ovat alttiimpia ilmastonmuutokselle suorien vaikutusten, kuten kuivuuden tai lämpötilasta johtuvien metsäkuolemien tai kuivuuden kehittymisen, vuoksi. Tässä yhteydessä olisi käytettävä kuivuusindeksiä yhtenä välineistä, jotka ovat tarpeen unionin metsien selviytymis- ja sopeutumiskyvyn vahvistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 b)

Metsistä on merkittävää hyötyä luonnon monimuotoisuuden, maaperän stabiloinnin, ilman ja veden puhdistamisen sekä hiilen sitomisen ja varastoinnin kannalta samoin kuin mahdollisesti pitkäikäisten puutuotteiden tarjonnan kannalta. Metsien luonne ja toiminta vaihtelevat kuitenkin erittäin suuresti eri puolilla unionia, erityisesti pohjoisesta, missä puuntuotanto on yleistä, etelään, missä painopisteenä on maaperän suojelu ja missä muut monitoimintaiset metsätyypit, kuten Välimeren alueen metsä tai dehesa, tarvitsevat usein erityisiä suojelutoimenpiteitä ja ekologisia toimenpiteitä sekä paljon aikaa toimiakseen hiilinieluina. Tällaiset Välimeren alueen metsät ovat alttiimpia ilmastonmuutokselle suorien vaikutusten, kuten kuivuuden tai lämpötilasta johtuvien metsäkuolemien tai kuivuuden kehittymisen, vuoksi. Tässä yhteydessä olisi käytettävä kuivuusindeksiä yhtenä välineistä, jotka ovat tarpeen unionin metsien selviytymis- ja sopeutumiskyvyn vahvistamiseksi.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 c) | Tämän asetuksen täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 349 artikla, jossa tunnustetaan syrjäisimpien alueiden erityinen haavoittuvuus, joka johtuu niiden pienestä koosta, saaristoluonteesta, syrjäisestä sijainnista mannermaan alueisiin nähden, hankalasta pinnanmuodostuksesta ja ilmastosta sekä taloudellisesta riippuvuudesta muutamasta harvasta tuotteesta, jotka yhdessä haittaavat huomattavasti näiden alueiden kehitystä ja aiheuttavat merkittäviä lisäkustannuksia monilla aloilla, erityisesti liikenteessä. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi jäsenvaltioissa, joilla on syrjäisimpiä alueita – eli Portugalissa, Espanjassa ja Ranskassa – toteutettavia toimenpiteitä ja niille asetettuja tavoitteita olisi mukautettava kyseisten alueiden vaikeaan tilanteeseen, ja samalla olisi tasapainotettava ympäristötavoitteita kyseisten alueiden suurten sosiaalisten kustannusten kanssa ja otettava huomioon, että noin 80 prosenttia unionin luonnon monimuotoisuudesta on kyseisillä alueilla. Näiden jäsenvaltioiden olisi siksi otettava syrjäisimpien alueiden viranomaiset mukaan kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa laatimiseen, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen siirtymä. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 c)

Tämän asetuksen täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 349 artikla, jossa tunnustetaan syrjäisimpien alueiden erityinen haavoittuvuus, joka johtuu niiden pienestä koosta, saaristoluonteesta, syrjäisestä sijainnista mannermaan alueisiin nähden, hankalasta pinnanmuodostuksesta ja ilmastosta sekä taloudellisesta riippuvuudesta muutamasta harvasta tuotteesta, jotka yhdessä haittaavat huomattavasti näiden alueiden kehitystä ja aiheuttavat merkittäviä lisäkustannuksia monilla aloilla, erityisesti liikenteessä. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi jäsenvaltioissa, joilla on syrjäisimpiä alueita – eli Portugalissa, Espanjassa ja Ranskassa – toteutettavia toimenpiteitä ja niille asetettuja tavoitteita olisi mukautettava kyseisten alueiden vaikeaan tilanteeseen, ja samalla olisi tasapainotettava ympäristötavoitteita kyseisten alueiden suurten sosiaalisten kustannusten kanssa ja otettava huomioon, että noin 80 prosenttia unionin luonnon monimuotoisuudesta on kyseisillä alueilla. Näiden jäsenvaltioiden olisi siksi otettava syrjäisimpien alueiden viranomaiset mukaan kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa laatimiseen, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen siirtymä.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Yksittäiset viljelijät tai metsänhoitajat tarvitsevat kasvihuonekaasujen poistumien lisäämiseksi
  suoran kannustimen varastoida
  enemmän hiiltä maahansa ja metsiinsä
  . Uusia liiketoimintamalleja
  ,
  jotka perustuvat hiiliviljelyä koskeviin kannustimiin ja hiilen poistumien sertifiointiin
  ,
  on käytettävä yhä enemmän vuoteen 2030 ulottuvalla kaudella
  .
  Tällaiset kannustimet ja liiketoimintamallit tehostavat
  ilmastonmuutoksen hillitsemistä biotaloudessa, myös siten, että käytetään kestäviä puutuotteita, ja samalla noudatetaan täysimääräisesti luonnon monimuotoisuutta ja kiertotaloutta edistäviä ekologisia periaatteita. Sen vuoksi
  puutuotteiden lisäksi olisi otettava
  käyttöön
  uusia hiilidioksidin varastointituotteiden luokkia. Poistumien lisäämiseen tähtäävät uudet liiketoimintamallit, maanviljelyn käytännöt ja maankäytön käytännöt edistävät tasapainoista aluekehitystä ja talouskasvua maaseutualueilla. Ne luovat myös mahdollisuuksia luoda uusia työpaikkoja sekä kannustimia asiaankuuluvaa koulutusta, uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta varten. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Yksittäiset viljelijät tai metsänhoitajat tarvitsevat kasvihuonekaasujen poistumien lisäämiseksi
  suoran kannustimen varastoida
  enemmän hiiltä maahansa ja metsiinsä
  . Uusia liiketoimintamalleja
  ,
  jotka perustuvat hiiliviljelyä koskeviin kannustimiin ja hiilen poistumien sertifiointiin
  ,
  on käytettävä yhä enemmän vuoteen 2030 ulottuvalla kaudella
  .
  Tällaiset kannustimet ja liiketoimintamallit tehostavat
  ilmastonmuutoksen hillitsemistä biotaloudessa, myös siten, että käytetään kestäviä puutuotteita, ja samalla noudatetaan täysimääräisesti luonnon monimuotoisuutta ja kiertotaloutta edistäviä ekologisia periaatteita. Sen vuoksi
  puutuotteiden lisäksi olisi otettava
  käyttöön
  uusia hiilidioksidin varastointituotteiden luokkia. Poistumien lisäämiseen tähtäävät uudet liiketoimintamallit, maanviljelyn käytännöt ja maankäytön käytännöt edistävät tasapainoista aluekehitystä ja talouskasvua maaseutualueilla. Ne luovat myös mahdollisuuksia luoda uusia työpaikkoja sekä kannustimia asiaankuuluvaa koulutusta, uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta varten.

| (10) | Yksittäiset viljelijät
  , maan- ja metsänomistajat
  tai metsänhoitajat tarvitsevat
  kannustusta
  kasvihuonekaasujen poistumien lisäämiseksi
  varastoidakseen
  enemmän hiiltä maahansa ja metsiinsä
  asettaen etusijalle ekosysteemiin perustuvat lähestymistavat ja luonnon monimuotoisuuden kannalta suotuisat käytännöt
  ,
  kuten mahdollisimman luonnonläheiset metsätalouden käytännöt, metsittäminen, metsien hiilivarantojen ennallistaminen, peltometsätalouden kattavuuden laajentaminen
  ,
  hiilen sitominen maaperään ja kosteikkojen ennallistaminen sekä muut innovatiiviset ratkaisut
  .
  Tällaisten kannustimien pitäisi myös tehostaa
  ilmastonmuutoksen hillitsemistä
  ja yleistä päästöjen vähenemistä eri sektoreilla
  biotaloudessa, myös siten, että käytetään kestäviä puutuotteita, ja samalla noudatetaan täysimääräisesti luonnon monimuotoisuutta ja kiertotaloutta edistäviä ekologisia periaatteita.
  Kestävästi hankitut pitkäikäiset puutuotteet ja biopohjaiset hiiltä varastoivat tuotteet voivat edistää kiertobiotaloutta korvaamalla fossiilipohjaisia vaihtoehtoja, mutta hiilen varastointipotentiaali näissä tuotteissa määräytyy näiden tuotteiden käyttöiän mukaan. Se, onko puun käytöstä kilpailevien energiamuotojen tai suuremman hiilijalanjäljen aiheuttavien materiaalien korvaajana hyötyä, riippuu myös korjuumenetelmistä, kuljetuksesta ja jalostuksesta.
  Sen vuoksi
  hiiltä varastoivien tuotteiden uusia luokkia voidaan ottaa
  käyttöön
  vain, jos ne ovat pitkäikäisiä, jos niiden hiilen sitomisen nettovaikutus on positiivinen elinkaariarvioinnin perusteella
  ,
  mukaan lukien vaikutus maankäyttöön
  ja
  puunkorjuun lisääntymisestä aiheutuvaan maankäytön muutokseen,
  ja
  jos saatavilla olevat tiedot ovat tieteeseen perustuvia, läpinäkyviä ja todennettavissa. Komission on otettava huomioon, että kyseisten tuotteiden elinkaaren ei pidä aiheuttaa merkittävää haittaa ympäristötavoitteille asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Yksittäiset viljelijät
  , maan- ja metsänomistajat
  tai metsänhoitajat tarvitsevat
  kannustusta
  kasvihuonekaasujen poistumien lisäämiseksi
  varastoidakseen
  enemmän hiiltä maahansa ja metsiinsä
  asettaen etusijalle ekosysteemiin perustuvat lähestymistavat ja luonnon monimuotoisuuden kannalta suotuisat käytännöt
  ,
  kuten mahdollisimman luonnonläheiset metsätalouden käytännöt, metsittäminen, metsien hiilivarantojen ennallistaminen, peltometsätalouden kattavuuden laajentaminen
  ,
  hiilen sitominen maaperään ja kosteikkojen ennallistaminen sekä muut innovatiiviset ratkaisut
  .
  Tällaisten kannustimien pitäisi myös tehostaa
  ilmastonmuutoksen hillitsemistä
  ja yleistä päästöjen vähenemistä eri sektoreilla
  biotaloudessa, myös siten, että käytetään kestäviä puutuotteita, ja samalla noudatetaan täysimääräisesti luonnon monimuotoisuutta ja kiertotaloutta edistäviä ekologisia periaatteita.
  Kestävästi hankitut pitkäikäiset puutuotteet ja biopohjaiset hiiltä varastoivat tuotteet voivat edistää kiertobiotaloutta korvaamalla fossiilipohjaisia vaihtoehtoja, mutta hiilen varastointipotentiaali näissä tuotteissa määräytyy näiden tuotteiden käyttöiän mukaan. Se, onko puun käytöstä kilpailevien energiamuotojen tai suuremman hiilijalanjäljen aiheuttavien materiaalien korvaajana hyötyä, riippuu myös korjuumenetelmistä, kuljetuksesta ja jalostuksesta.
  Sen vuoksi
  hiiltä varastoivien tuotteiden uusia luokkia voidaan ottaa
  käyttöön
  vain, jos ne ovat pitkäikäisiä, jos niiden hiilen sitomisen nettovaikutus on positiivinen elinkaariarvioinnin perusteella
  ,
  mukaan lukien vaikutus maankäyttöön
  ja
  puunkorjuun lisääntymisestä aiheutuvaan maankäytön muutokseen,
  ja
  jos saatavilla olevat tiedot ovat tieteeseen perustuvia, läpinäkyviä ja todennettavissa. Komission on otettava huomioon, että kyseisten tuotteiden elinkaaren ei pidä aiheuttaa merkittävää haittaa ympäristötavoitteille asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ja muiden unionin ohjelmien mukaisesti myönnettävällä julkisella rahoituksella voidaan jo tukea metsissä ja maatalousmailla toteutettavia hiilen sitomiseen liittyviä ja luonnon monimuotoisuuden kannalta suotuisia lähestymistapoja. Jotta maan- ja metsänomistajille tai maankäyttäjille ja metsänhoitajille voidaan tarjota tarvittavaa ja räätälöityä taloudellista tukea suurempien LULUCF-tavoitteiden saavuttamiseksi, YMP:n strategiset suunnitelmat tai muut julkiset tai yksityiset rahoituslähteet olisi otettava käyttöön. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ja muiden unionin ohjelmien mukaisesti myönnettävällä julkisella rahoituksella voidaan jo tukea metsissä ja maatalousmailla toteutettavia hiilen sitomiseen liittyviä ja luonnon monimuotoisuuden kannalta suotuisia lähestymistapoja. Jotta maan- ja metsänomistajille tai maankäyttäjille ja metsänhoitajille voidaan tarjota tarvittavaa ja räätälöityä taloudellista tukea suurempien LULUCF-tavoitteiden saavuttamiseksi, YMP:n strategiset suunnitelmat tai muut julkiset tai yksityiset rahoituslähteet olisi otettava käyttöön.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 b) | Jotta voitaisiin varmistaa jatkuva eteneminen kohti tämän asetuksen tavoitteita, jäsenvaltioiden, joiden vuotuiset tavoitteet jäävät saavuttamatta kahtena peräkkäisenä vuotena, olisi tarkistettava kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmiaan ja pitkän aikavälin strategioitaan varmistaakseen, että toteutetaan lisätoimia, joilla lisätään kaikkia nieluja ja varastoja ja vähennetään maan alttiutta luonnonhäiriöille. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 b)

Jotta voitaisiin varmistaa jatkuva eteneminen kohti tämän asetuksen tavoitteita, jäsenvaltioiden, joiden vuotuiset tavoitteet jäävät saavuttamatta kahtena peräkkäisenä vuotena, olisi tarkistettava kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmiaan ja pitkän aikavälin strategioitaan varmistaakseen, että toteutetaan lisätoimia, joilla lisätään kaikkia nieluja ja varastoja ja vähennetään maan alttiutta luonnonhäiriöille.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 c) | Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden säilyttämiseksi ja parantamiseksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on pantava täytäntöön taloudellisesti kestävästi ja sosiaaliset näkökohdat huomioon ottaen, jotta voidaan varmistaa reilu ja oikeudenmukainen siirtymä, jossa noudatetaan ketään ei jätetä -periaatetta ja edistetään sukupuolten tasa-arvoa. Maankäytön ja metsätalouden sektorin tiukennetulla tavoitetasolla voi olla sosiaalisia, työvoimaan liittyviä vaikutuksia ja taloudellisia vaikutuksia. Se voi tarjota mahdollisuuksia luoda uusia laadukkaita työpaikkoja sekä kannustimia asiaankuuluvaa koulutusta, uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta varten. Siksi on tärkeää ennakoida työllisyysvaikutusten arviointien avulla politiikkojen vaikutusta työpaikkoihin ja työllisyyteen liittyviin tuloksiin, kuten esimerkiksi työllisyysvaikutusten arviointia koskevassa ILO:n oppaassa todetaan, jotta voidaan varmistaa kestävyyden parantamiseksi maankäytön ja metsätalouden sektorin oikeudenmukainen siirtymä siten, että työmarkkinaosapuolet ja asiaankuuluvat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat täysimääräisesti sekä suunnittelu- että täytäntöönpanovaiheisiin, mistä on etua metsänhoitajille, maankäyttäjille, viljelijöille, työntekijöille, ympäristölle ja laajemmin yhteiskunnalle. Tämä olisi otettava asianmukaisesti huomioon kansallisissa politiikoissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 c)

Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden säilyttämiseksi ja parantamiseksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on pantava täytäntöön taloudellisesti kestävästi ja sosiaaliset näkökohdat huomioon ottaen, jotta voidaan varmistaa reilu ja oikeudenmukainen siirtymä, jossa noudatetaan ketään ei jätetä -periaatetta ja edistetään sukupuolten tasa-arvoa. Maankäytön ja metsätalouden sektorin tiukennetulla tavoitetasolla voi olla sosiaalisia, työvoimaan liittyviä vaikutuksia ja taloudellisia vaikutuksia. Se voi tarjota mahdollisuuksia luoda uusia laadukkaita työpaikkoja sekä kannustimia asiaankuuluvaa koulutusta, uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta varten. Siksi on tärkeää ennakoida työllisyysvaikutusten arviointien avulla politiikkojen vaikutusta työpaikkoihin ja työllisyyteen liittyviin tuloksiin, kuten esimerkiksi työllisyysvaikutusten arviointia koskevassa ILO:n oppaassa todetaan, jotta voidaan varmistaa kestävyyden parantamiseksi maankäytön ja metsätalouden sektorin oikeudenmukainen siirtymä siten, että työmarkkinaosapuolet ja asiaankuuluvat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat täysimääräisesti sekä suunnittelu- että täytäntöönpanovaiheisiin, mistä on etua metsänhoitajille, maankäyttäjille, viljelijöille, työntekijöille, ympäristölle ja laajemmin yhteiskunnalle. Tämä olisi otettava asianmukaisesti huomioon kansallisissa politiikoissa.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 d) | Puutuotteissa hiilen varastointipotentiaali perustuu kyseisten tuotteiden käyttöikään, joka voi vaihdella mainoslehtisten muutaman päivän pituisesta käyttöiästä puurakennusten vuosikymmenten tai jopa satojen vuosien käyttöikään. Vaikka puutuote on hiilivarasto, puunkorjuun todellinen hyöty riippuu tuotteen käyttöiästä, jota on verrattava puun elinikään ekosysteemissä, jos puuta ei olisi hakattu. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 d)

Puutuotteissa hiilen varastointipotentiaali perustuu kyseisten tuotteiden käyttöikään, joka voi vaihdella mainoslehtisten muutaman päivän pituisesta käyttöiästä puurakennusten vuosikymmenten tai jopa satojen vuosien käyttöikään. Vaikka puutuote on hiilivarasto, puunkorjuun todellinen hyöty riippuu tuotteen käyttöiästä, jota on verrattava puun elinikään ekosysteemissä, jos puuta ei olisi hakattu.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 e) | Kosteikkoalueen viljelyn (tai suoviljelyn) määritelmää olisi käsiteltävä tarkemmin, jotta voitaisiin nopeasti siirtyä ilmastoystävällisempään viljelyyn orgaanisilla mailla sekä lopettaa kuivatus ja palauttaa luonnollinen vedenkorkeus. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 e)

Kosteikkoalueen viljelyn (tai suoviljelyn) määritelmää olisi käsiteltävä tarkemmin, jotta voitaisiin nopeasti siirtyä ilmastoystävällisempään viljelyyn orgaanisilla mailla sekä lopettaa kuivatus ja palauttaa luonnollinen vedenkorkeus.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 f kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 f) | Maan käyttöönoton nollatason saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevan unionin tavoitteen mukaisesti luonnontilaisen maan ja maatalousmaan muuntamista rakennetuiksi alueiksi olisi vältettävä. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi otettava maankäyttösuunnitelmissaan käyttöön toimenpiteitä, jotka on suunniteltu kaupungistumisesta johtuvan mahdollisen maan vähentymisen kompensoimiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 f)

Maan käyttöönoton nollatason saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevan unionin tavoitteen mukaisesti luonnontilaisen maan ja maatalousmaan muuntamista rakennetuiksi alueiksi olisi vältettävä. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi otettava maankäyttösuunnitelmissaan käyttöön toimenpiteitä, jotka on suunniteltu kaupungistumisesta johtuvan mahdollisen maan vähentymisen kompensoimiseksi.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Kun otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion
  maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden
  erityispiirteet sekä se, että jäsenvaltioiden on parannettava tuloksiaan kansallisten sitovien tavoitteidensa saavuttamiseksi, jäsenvaltioiden käytettävissä olisi edelleen oltava useita joustomahdollisuuksia, kuten ylijäämillä käytävä kauppa ja metsäkohtaisten joustomahdollisuuksien laajentaminen, samalla kun otetaan huomioon tavoitteiden tinkimättömyys ympäristön kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Kun otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion
  maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden
  erityispiirteet sekä se, että jäsenvaltioiden on parannettava tuloksiaan kansallisten sitovien tavoitteidensa saavuttamiseksi, jäsenvaltioiden käytettävissä olisi edelleen oltava useita joustomahdollisuuksia, kuten ylijäämillä käytävä kauppa ja metsäkohtaisten joustomahdollisuuksien laajentaminen, samalla kun otetaan huomioon tavoitteiden tinkimättömyys ympäristön kannalta.

| (11) | Kun otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion
  LULUCF-sektorin
  erityispiirteet sekä se, että jäsenvaltioiden on parannettava tuloksiaan kansallisten sitovien tavoitteidensa saavuttamiseksi, jäsenvaltioiden käytettävissä olisi edelleen oltava useita joustomahdollisuuksia, kuten
  vähimmäishintaan
  ylijäämillä käytävä kauppa ja metsäkohtaisten joustomahdollisuuksien laajentaminen, samalla kun otetaan huomioon tavoitteiden tinkimättömyys ympäristön kannalta. |
| --- | --- |

(11)

Kun otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion
  LULUCF-sektorin
  erityispiirteet sekä se, että jäsenvaltioiden on parannettava tuloksiaan kansallisten sitovien tavoitteidensa saavuttamiseksi, jäsenvaltioiden käytettävissä olisi edelleen oltava useita joustomahdollisuuksia, kuten
  vähimmäishintaan
  ylijäämillä käytävä kauppa ja metsäkohtaisten joustomahdollisuuksien laajentaminen, samalla kun otetaan huomioon tavoitteiden tinkimättömyys ympäristön kannalta.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Nykyisten tilinpitosääntöjen lakkauttaminen vuoden 2025 jälkeen luo tarpeen vaihtoehtoisille säännöksille luonnonhäiriöiden, kuten maastopalojen, tuholaisten ja myrskyjen, varalle, jotta voidaan puuttua luonnollisista prosesseista tai
  ilmastonmuutoksesta
  johtuviin epävarmuustekijöihin
  maankäytössä, maankäytön muutoksessa ja metsätaloudessa
  . Jäsenvaltioilla olisi oltava vuonna 2032 käytettävissään luonnonhäiriöihin liittyvä joustomekanismi edellyttäen, että ne ovat hyödyntäneet kaikkia muita käytettävissään olevia joustomahdollisuuksia ja ottaneet käyttöön asianmukaiset toimenpiteet
  vähentääkseen
  maansa alttiutta tällaisille häiriöille ja että unioni on saavuttanut vuodelle 2030 asetetun
  maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden
  sektorin tavoitteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Nykyisten tilinpitosääntöjen lakkauttaminen vuoden 2025 jälkeen luo tarpeen vaihtoehtoisille säännöksille luonnonhäiriöiden, kuten maastopalojen, tuholaisten ja myrskyjen, varalle, jotta voidaan puuttua luonnollisista prosesseista tai
  ilmastonmuutoksesta
  johtuviin epävarmuustekijöihin
  maankäytössä, maankäytön muutoksessa ja metsätaloudessa
  . Jäsenvaltioilla olisi oltava vuonna 2032 käytettävissään luonnonhäiriöihin liittyvä joustomekanismi edellyttäen, että ne ovat hyödyntäneet kaikkia muita käytettävissään olevia joustomahdollisuuksia ja ottaneet käyttöön asianmukaiset toimenpiteet
  vähentääkseen
  maansa alttiutta tällaisille häiriöille ja että unioni on saavuttanut vuodelle 2030 asetetun
  maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden
  sektorin tavoitteen.

| (12) | Nykyisten tilinpitosääntöjen lakkauttaminen vuoden 2025 jälkeen luo tarpeen vaihtoehtoisille säännöksille luonnonhäiriöiden, kuten maastopalojen, tuholaisten ja myrskyjen, varalle, jotta voidaan puuttua luonnollisista prosesseista tai
  ilmastonmuutoksen aiheuttamista ekosysteemiin kohdistuvista häiriöistä
  johtuviin epävarmuustekijöihin
  LULUCF-sektorilla, jos tällaisia häiriöitä ei ole voitu ennakoida tai estää varsinkaan toteuttamalla sopeutumistoimenpiteitä
  . Jäsenvaltioilla olisi oltava vuonna 2032 käytettävissään luonnonhäiriöihin liittyvä joustomekanismi edellyttäen, että ne ovat hyödyntäneet kaikkia muita käytettävissään olevia joustomahdollisuuksia ja
  osoittaneet, että jäljellä oleva ylijäämä on suoraan kytköksissä luonnonhäiriöiden tai ilmastonmuutoksen aiheuttamien ekosysteemiin kohdistuvien häiriöiden vaikutukseen,
  ottaneet käyttöön asianmukaiset toimenpiteet
  luonnollisten hiilinielujen lisäämiseksi luonnon monimuotoisuutta edistävällä tavalla sekä vähentäneet
  maansa alttiutta tällaisille häiriöille ja että unioni on saavuttanut vuodelle 2030 asetetun
  LULUCF-
  sektorin tavoitteen. |
| --- | --- |

(12)

Nykyisten tilinpitosääntöjen lakkauttaminen vuoden 2025 jälkeen luo tarpeen vaihtoehtoisille säännöksille luonnonhäiriöiden, kuten maastopalojen, tuholaisten ja myrskyjen, varalle, jotta voidaan puuttua luonnollisista prosesseista tai
  ilmastonmuutoksen aiheuttamista ekosysteemiin kohdistuvista häiriöistä
  johtuviin epävarmuustekijöihin
  LULUCF-sektorilla, jos tällaisia häiriöitä ei ole voitu ennakoida tai estää varsinkaan toteuttamalla sopeutumistoimenpiteitä
  . Jäsenvaltioilla olisi oltava vuonna 2032 käytettävissään luonnonhäiriöihin liittyvä joustomekanismi edellyttäen, että ne ovat hyödyntäneet kaikkia muita käytettävissään olevia joustomahdollisuuksia ja
  osoittaneet, että jäljellä oleva ylijäämä on suoraan kytköksissä luonnonhäiriöiden tai ilmastonmuutoksen aiheuttamien ekosysteemiin kohdistuvien häiriöiden vaikutukseen,
  ottaneet käyttöön asianmukaiset toimenpiteet
  luonnollisten hiilinielujen lisäämiseksi luonnon monimuotoisuutta edistävällä tavalla sekä vähentäneet
  maansa alttiutta tällaisille häiriöille ja että unioni on saavuttanut vuodelle 2030 asetetun
  LULUCF-
  sektorin tavoitteen.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Kun kasvihuonekaasujen poistumille asetetaan sitovat vuotuiset kansalliset tavoitteet, jotka perustuvat ilmoitettuihin kasvihuonekaasupäästöihin ja -poistumiin vuodesta 2026 alkaen, olisi vahvistettava tavoitteiden noudattamista koskevat säännöt. Asetuksessa (EU) 2018/842 vahvistettuja periaatteita olisi sovellettava soveltuvin osin siten, että vaatimusten noudattamatta jättämisestä määrättävä seuraamus lasketaan seuraavasti: 108 prosenttia asetetun tavoitteen ja tiettynä vuonna ilmoitettujen nettopoistumien välisestä erotuksesta lisätään jäsenvaltion seuraavana vuonna ilmoittamaan kasvihuonekaasupäästöjen määrään. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Kun kasvihuonekaasujen poistumille asetetaan sitovat vuotuiset kansalliset tavoitteet, jotka perustuvat ilmoitettuihin kasvihuonekaasupäästöihin ja -poistumiin vuodesta 2026 alkaen, olisi vahvistettava tavoitteiden noudattamista koskevat säännöt. Asetuksessa (EU) 2018/842 vahvistettuja periaatteita olisi sovellettava soveltuvin osin siten, että vaatimusten noudattamatta jättämisestä määrättävä seuraamus lasketaan seuraavasti: 108 prosenttia asetetun tavoitteen ja tiettynä vuonna ilmoitettujen nettopoistumien välisestä erotuksesta lisätään jäsenvaltion seuraavana vuonna ilmoittamaan kasvihuonekaasupäästöjen määrään.

| (13) | Kun kasvihuonekaasujen poistumille asetetaan sitovat vuotuiset kansalliset tavoitteet, jotka perustuvat ilmoitettuihin kasvihuonekaasupäästöihin ja -poistumiin vuodesta 2026 alkaen, olisi vahvistettava tavoitteiden noudattamista koskevat säännöt. Asetuksessa (EU) 2018/842 vahvistettuja periaatteita olisi sovellettava soveltuvin osin siten, että vaatimusten noudattamatta jättämisestä määrättävä seuraamus lasketaan seuraavasti: 108 prosenttia asetetun tavoitteen ja tiettynä vuonna ilmoitettujen nettopoistumien välisestä erotuksesta lisätään jäsenvaltion seuraavana vuonna ilmoittamaan kasvihuonekaasupäästöjen määrään.
  Komission olisi ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin perussopimusten mukaisesti varmistaakseen, että jäsenvaltiot noudattavat tämän asetuksen säännöksiä. |
| --- | --- |

(13)

Kun kasvihuonekaasujen poistumille asetetaan sitovat vuotuiset kansalliset tavoitteet, jotka perustuvat ilmoitettuihin kasvihuonekaasupäästöihin ja -poistumiin vuodesta 2026 alkaen, olisi vahvistettava tavoitteiden noudattamista koskevat säännöt. Asetuksessa (EU) 2018/842 vahvistettuja periaatteita olisi sovellettava soveltuvin osin siten, että vaatimusten noudattamatta jättämisestä määrättävä seuraamus lasketaan seuraavasti: 108 prosenttia asetetun tavoitteen ja tiettynä vuonna ilmoitettujen nettopoistumien välisestä erotuksesta lisätään jäsenvaltion seuraavana vuonna ilmoittamaan kasvihuonekaasupäästöjen määrään.
  Komission olisi ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin perussopimusten mukaisesti varmistaakseen, että jäsenvaltiot noudattavat tämän asetuksen säännöksiä.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Julkinen valvonta ja oikeussuojan saatavuus ovat olennainen osa unionin demokraattisia arvoja ja väline oikeusvaltioperiaatteen turvaamiseksi. Kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli jäsenvaltioiden valvojana, ja se tarjoaa merkittävää tukea Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava kansalaisten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen oikeussuojan saatavuus suojellakseen näiden oikeuksia ja ehkäistäkseen tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevat laiminlyönnit kansallisella tasolla. Sen varmistamiseksi, että tätä oikeutta voidaan käyttää samalla tavoin kaikissa jäsenvaltioissa, tähän asetukseen olisi lisättävä oikeussuojan saatavuutta koskeva artikla. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Julkinen valvonta ja oikeussuojan saatavuus ovat olennainen osa unionin demokraattisia arvoja ja väline oikeusvaltioperiaatteen turvaamiseksi. Kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli jäsenvaltioiden valvojana, ja se tarjoaa merkittävää tukea Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava kansalaisten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen oikeussuojan saatavuus suojellakseen näiden oikeuksia ja ehkäistäkseen tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevat laiminlyönnit kansallisella tasolla. Sen varmistamiseksi, että tätä oikeutta voidaan käyttää samalla tavoin kaikissa jäsenvaltioissa, tähän asetukseen olisi lisättävä oikeussuojan saatavuutta koskeva artikla.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Jotta voidaan varmistaa
  ,
  että asetuksen (EU) 2018/841 säännökset
  jäsenvaltioiden
  vuotuisten päästökiintiöiden määrittämisestä pannaan täytäntöön yhdenmukaisesti
  ,
  komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  .
  Tätä valtaa olisi käytettävä
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen (EU) N:o 182/2011

   (37)

  mukaisesti
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Jotta voidaan varmistaa
  ,
  että asetuksen (EU) 2018/841 säännökset
  jäsenvaltioiden
  vuotuisten päästökiintiöiden määrittämisestä pannaan täytäntöön yhdenmukaisesti
  ,
  komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  .
  Tätä valtaa olisi käytettävä
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen (EU) N:o 182/2011

   (37)

  mukaisesti
  .

| (14) | Tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten täsmentämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä
  ,
  joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  jäsenvaltioiden
  vuotuiset päästökiintiöt LULUCF-sektorille sekä jäsenvaltioiden tavoitteisiin lisättävän teknisen korjauksen määrittämistä ja riippumattoman asiantuntijan suorittamaa tarkastelua koskeva menetelmä ja joissa täsmennetään vähimmäisperusteet luonnon monimuotoisuuden seurannan sisällyttämiselle maanseurantajärjestelmään ja otetaan käyttöön menettely ilmastonmuutoksesta johtuvien ekosysteemiin kohdistuvien häiriöiden vaikutuksen arvioimiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa

   (36 a)

  vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten täsmentämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä
  ,
  joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  jäsenvaltioiden
  vuotuiset päästökiintiöt LULUCF-sektorille sekä jäsenvaltioiden tavoitteisiin lisättävän teknisen korjauksen määrittämistä ja riippumattoman asiantuntijan suorittamaa tarkastelua koskeva menetelmä ja joissa täsmennetään vähimmäisperusteet luonnon monimuotoisuuden seurannan sisällyttämiselle maanseurantajärjestelmään ja otetaan käyttöön menettely ilmastonmuutoksesta johtuvien ekosysteemiin kohdistuvien häiriöiden vaikutuksen arvioimiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa

   (36 a)

  vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 a) | Euroopassa käytetään kansallisia metsäinventaarioita tietojen tuottamiseen metsäekosysteemipalvelujen arviointeja varten. Metsäinventaarioiden seurantajärjestelmä vaihtelee maasta toiseen, sillä kullakin maalla on oma metsäinventaariojärjestelmänsä ja siihen liittyvät menetelmät. Komission ja jäsenvaltioiden olisi yhdenmukaistettava indikaattorit, määritelmät ja erilaiset inventaariojärjestelmät ja perustettava koko unioniin johdonmukainen metsien seurantajärjestelmä. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 a)

Euroopassa käytetään kansallisia metsäinventaarioita tietojen tuottamiseen metsäekosysteemipalvelujen arviointeja varten. Metsäinventaarioiden seurantajärjestelmä vaihtelee maasta toiseen, sillä kullakin maalla on oma metsäinventaariojärjestelmänsä ja siihen liittyvät menetelmät. Komission ja jäsenvaltioiden olisi yhdenmukaistettava indikaattorit, määritelmät ja erilaiset inventaariojärjestelmät ja perustettava koko unioniin johdonmukainen metsien seurantajärjestelmä.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Raportointiin perustuvien tavoitteiden muuttumisen vuoksi kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat on arvioitava tarkemmin. Lisäksi komission tiedonannossa vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta (38), oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää koskevassa Pellolta pöytään -strategiassa (39), EU:n metsästrategiassa (40), tarkistetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (41) ja komission tiedonannossa ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (42) edellytetään maan tehostettua seurantaa, mikä auttaa suojelemaan ja parantamaan luontoon perustuvien hiilipoistumien kestokykyä kaikkialla unionissa. Päästöjen ja poistumien seurantaa ja raportointia on parannettava käyttämällä unionin ohjelmissa, kuten Copernicus-ohjelmassa, saatavilla olevaa kehittynyttä teknologiaa ja yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa kerättyä digitaalista dataa, ja samalla on sovellettava vihreän ja digitaalisen innovoinnin rinnakkaisia siirtymiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Raportointiin perustuvien tavoitteiden muuttumisen vuoksi kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat on arvioitava tarkemmin. Lisäksi komission tiedonannossa vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta (38), oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää koskevassa Pellolta pöytään -strategiassa (39), EU:n metsästrategiassa (40), tarkistetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (41) ja komission tiedonannossa ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (42) edellytetään maan tehostettua seurantaa, mikä auttaa suojelemaan ja parantamaan luontoon perustuvien hiilipoistumien kestokykyä kaikkialla unionissa. Päästöjen ja poistumien seurantaa ja raportointia on parannettava käyttämällä unionin ohjelmissa, kuten Copernicus-ohjelmassa, saatavilla olevaa kehittynyttä teknologiaa ja yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa kerättyä digitaalista dataa, ja samalla on sovellettava vihreän ja digitaalisen innovoinnin rinnakkaisia siirtymiä.

| (16) | Raportointiin perustuvien tavoitteiden muuttumisen vuoksi kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat on arvioitava
  ja mitattava
  tarkemmin. Lisäksi komission tiedonannossa vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta (38), oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää koskevassa Pellolta pöytään -strategiassa (39)

  , EU:n maaperästrategiassa

   (39 a), EU:n metsästrategiassa (40)

  , komission tiedonannossa kestävästä hiilen kierrosta

   (40 a)

  , päivitetyssä EU:n biotalousstrategiassa

   (40 b), tarkistetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (41) ja komission tiedonannossa ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (42) edellytetään maan tehostettua seurantaa, mikä auttaa suojelemaan ja parantamaan luontoon perustuvien hiilipoistumien kestokykyä kaikkialla unionissa
  ja edistämään synergioita ilmastoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevien unionin politiikkojen välillä
  . Päästöjen ja poistumien seurantaa
  satelliiteilla
  ja
  paikan päällä ja tätä koskevaa
  raportointia on parannettava käyttämällä unionin ohjelmissa, kuten Copernicus-ohjelmassa, saatavilla olevaa kehittynyttä teknologiaa ja
  hyödyntämällä kattavasti jo olemassa olevia välineitä, kuten LUCAS-tutkimuksia (maankäytön ja maapeitteen tilastollinen pinta-alatutkimus Land use/cover area frame statistical survey), ja
  yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa kerättyä digitaalista dataa, ja samalla on sovellettava vihreän ja digitaalisen innovoinnin rinnakkaisia siirtymiä.
  Tässä yhteydessä komission olisi tuettava jäsenvaltioita kolmannen tason menetelmän soveltamisessa vuodesta 2026 lähtien datan yhdenmukaisuuden ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi ja jatkettava GIS-järjestelmän paikkatietoihin liittyvää työtä unionin tasolla. |
| --- | --- |

(16)

Raportointiin perustuvien tavoitteiden muuttumisen vuoksi kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat on arvioitava
  ja mitattava
  tarkemmin. Lisäksi komission tiedonannossa vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta (38), oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää koskevassa Pellolta pöytään -strategiassa (39)

  , EU:n maaperästrategiassa

   (39 a), EU:n metsästrategiassa (40)

  , komission tiedonannossa kestävästä hiilen kierrosta

   (40 a)

  , päivitetyssä EU:n biotalousstrategiassa

   (40 b), tarkistetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (41) ja komission tiedonannossa ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (42) edellytetään maan tehostettua seurantaa, mikä auttaa suojelemaan ja parantamaan luontoon perustuvien hiilipoistumien kestokykyä kaikkialla unionissa
  ja edistämään synergioita ilmastoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevien unionin politiikkojen välillä
  . Päästöjen ja poistumien seurantaa
  satelliiteilla
  ja
  paikan päällä ja tätä koskevaa
  raportointia on parannettava käyttämällä unionin ohjelmissa, kuten Copernicus-ohjelmassa, saatavilla olevaa kehittynyttä teknologiaa ja
  hyödyntämällä kattavasti jo olemassa olevia välineitä, kuten LUCAS-tutkimuksia (maankäytön ja maapeitteen tilastollinen pinta-alatutkimus Land use/cover area frame statistical survey), ja
  yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa kerättyä digitaalista dataa, ja samalla on sovellettava vihreän ja digitaalisen innovoinnin rinnakkaisia siirtymiä.
  Tässä yhteydessä komission olisi tuettava jäsenvaltioita kolmannen tason menetelmän soveltamisessa vuodesta 2026 lähtien datan yhdenmukaisuuden ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi ja jatkettava GIS-järjestelmän paikkatietoihin liittyvää työtä unionin tasolla.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja EU:n uuden metsästrategian 2030 nojalla tehtyjen sitoumusten täyttämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteen V muuttamista uusien maaluokkien lisäämiseksi niiden luokkien joukkoon, jotka kuuluvat suojeltavien maankäyttöyksiköiden seurantajärjestelmään ja ennallistettavien maankäyttöyksiköiden seurantajärjestelmään. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja EU:n uuden metsästrategian 2030 nojalla tehtyjen sitoumusten täyttämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteen V muuttamista uusien maaluokkien lisäämiseksi niiden luokkien joukkoon, jotka kuuluvat suojeltavien maankäyttöyksiköiden seurantajärjestelmään ja ennallistettavien maankäyttöyksiköiden seurantajärjestelmään.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Kasvihuonekaasupäästöihin ja niiden sitomiseen vaikuttavat odotettavissa olevat meriympäristön
  ja makean veden
  käyttöön liittyvät ihmisen toiminnan muutokset
  ,
  kuten
  avomerellä tuotettavan energian
  suunniteltu lisääminen
  , vesiviljelytuotannon
  mahdollinen lisääminen
  ja
  luonnonsuojelun parantaminen
  EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Nämä päästöt ja poistumat eivät tällä hetkellä sisälly UNFCCC:n vakiomuotoisiin raportointitaulukoihin. Raportointimenetelmien hyväksymisen jälkeen komissio harkitsee tämän asetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisen uudelleentarkastelun yhteydessä
  raportointia edistymisestä, analyysien toteutettavuudesta ja vaikutuksesta
  ,
  jota raportoinnin ulottamisella meriympäristöön
  ja makean veden
  ympäristöön on
  näitä virtoja koskevan uusimman tieteellisen näytön perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Kasvihuonekaasupäästöihin ja niiden sitomiseen vaikuttavat odotettavissa olevat meriympäristön
  ja makean veden
  käyttöön liittyvät ihmisen toiminnan muutokset
  ,
  kuten
  avomerellä tuotettavan energian
  suunniteltu lisääminen
  , vesiviljelytuotannon
  mahdollinen lisääminen
  ja
  luonnonsuojelun parantaminen
  EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Nämä päästöt ja poistumat eivät tällä hetkellä sisälly UNFCCC:n vakiomuotoisiin raportointitaulukoihin. Raportointimenetelmien hyväksymisen jälkeen komissio harkitsee tämän asetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisen uudelleentarkastelun yhteydessä
  raportointia edistymisestä, analyysien toteutettavuudesta ja vaikutuksesta
  ,
  jota raportoinnin ulottamisella meriympäristöön
  ja makean veden
  ympäristöön on
  näitä virtoja koskevan uusimman tieteellisen näytön perusteella.

| (17) | Ihmisen toiminnan aiheuttamat muutokset kasvihuonekaasupäästöihin ja -poistumiin merten, rannikoiden
  ja makean veden
  ekosysteemeissä voivat olla merkittäviä
  ,
  ja tulevaisuudessa niiden odotetaan vaihtelevan käytön muutosten seurauksena esimerkiksi
  avomerellä tuotettavan energian
  suunnitellun lisäämisen
  , vesiviljelytuotannon
  mahdollisen lisäämisen
  ja EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi
  tarvittavan luonnonsuojelun lisääntymisen myötä. Rannikoiden kosteikoilla on erityistä merkitystä unionin luonnon monimuotoisuudelle sekä unionin ulkoisen toiminnan piiriin kuuluville syrjäisimmille alueille ja ekosysteemeille, ja ne voivat saada aikaan merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä niin kutsuttuina sinisen hiilen ekosysteemeinä.
  Nämä päästöt ja poistumat eivät tällä hetkellä sisälly UNFCCC:n vakiomuotoisiin raportointitaulukoihin. Raportointimenetelmien hyväksymisen jälkeen komissio harkitsee tämän asetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisen uudelleentarkastelun yhteydessä
  tämän asetuksen soveltamisalan ulottamista merten
  ,
  rannikoiden, myös jokisuistojen kosteikkojen
  ja makean veden
  ekosysteemien tuottamiin kasvihuonekaasupäästöihin ja -poistumiin
  näitä virtoja
  ja niiden syitä
  koskevan uusimman tieteellisen näytön perusteella
  ja erityisten tavoitteiden soveltamista näihin päästöihin ja poistumiin
  . |
| --- | --- |

(17)

Ihmisen toiminnan aiheuttamat muutokset kasvihuonekaasupäästöihin ja -poistumiin merten, rannikoiden
  ja makean veden
  ekosysteemeissä voivat olla merkittäviä
  ,
  ja tulevaisuudessa niiden odotetaan vaihtelevan käytön muutosten seurauksena esimerkiksi
  avomerellä tuotettavan energian
  suunnitellun lisäämisen
  , vesiviljelytuotannon
  mahdollisen lisäämisen
  ja EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi
  tarvittavan luonnonsuojelun lisääntymisen myötä. Rannikoiden kosteikoilla on erityistä merkitystä unionin luonnon monimuotoisuudelle sekä unionin ulkoisen toiminnan piiriin kuuluville syrjäisimmille alueille ja ekosysteemeille, ja ne voivat saada aikaan merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä niin kutsuttuina sinisen hiilen ekosysteemeinä.
  Nämä päästöt ja poistumat eivät tällä hetkellä sisälly UNFCCC:n vakiomuotoisiin raportointitaulukoihin. Raportointimenetelmien hyväksymisen jälkeen komissio harkitsee tämän asetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisen uudelleentarkastelun yhteydessä
  tämän asetuksen soveltamisalan ulottamista merten
  ,
  rannikoiden, myös jokisuistojen kosteikkojen
  ja makean veden
  ekosysteemien tuottamiin kasvihuonekaasupäästöihin ja -poistumiin
  näitä virtoja
  ja niiden syitä
  koskevan uusimman tieteellisen näytön perusteella
  ja erityisten tavoitteiden soveltamista näihin päästöihin ja poistumiin
  .

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | LULUCF-asetuksen olisi oltava Pariisin sopimuksen 6 artiklan ja Glasgow’n ilmastohuippukokouksen tulosten mukainen, ja siinä olisi vältettävä kaksinkertaista laskentaa. Samanaikaisesti unionin ja jäsenvaltioiden olisi tulevissa YK:n ilmastonmuutoskokouksissa sekä muissa kansainvälisissä yhteyksissä kannustettava kansainvälisiä kumppaneita ja kolmansia osapuolia toteuttamaan myös lisätoimia LULUCF-sektorilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

LULUCF-asetuksen olisi oltava Pariisin sopimuksen 6 artiklan ja Glasgow’n ilmastohuippukokouksen tulosten mukainen, ja siinä olisi vältettävä kaksinkertaista laskentaa. Samanaikaisesti unionin ja jäsenvaltioiden olisi tulevissa YK:n ilmastonmuutoskokouksissa sekä muissa kansainvälisissä yhteyksissä kannustettava kansainvälisiä kumppaneita ja kolmansia osapuolia toteuttamaan myös lisätoimia LULUCF-sektorilla.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

1 artikla – 1 kohta – d b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d b) | asiaankuuluvien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden velvoitteet toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kasvihuonekaasujen nettopoistumien lisäämiseksi LULUCF-sektorilla vuodesta 2031 alkaen, jotta voidaan edistää Pariisin sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan toteutumista ja varmistaa, että luonnolliset nielut edistävät pitkällä aikavälillä kestävästi ja ennakoitavasti unionin tavoitetta olla ilmastoneutraali viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

d b)

asiaankuuluvien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden velvoitteet toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kasvihuonekaasujen nettopoistumien lisäämiseksi LULUCF-sektorilla vuodesta 2031 alkaen, jotta voidaan edistää Pariisin sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan toteutumista ja varmistaa, että luonnolliset nielut edistävät pitkällä aikavälillä kestävästi ja ennakoitavasti unionin tavoitetta olla ilmastoneutraali viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti;

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

1 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | jäsenvaltioiden velvoitteet toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, joilla pyritään saavuttamaan yhteisesti ilmastoneutraalius unionissa vuoteen 2035 mennessä maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden sektorilla, mukaan lukien muita kuin hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien maatalouden sektorien päästöt.” |

Komission teksti

Tarkistus

e)

jäsenvaltioiden velvoitteet toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, joilla pyritään saavuttamaan yhteisesti ilmastoneutraalius unionissa vuoteen 2035 mennessä maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden sektorilla, mukaan lukien muita kuin hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien maatalouden sektorien päästöt.”

Poistetaan.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

2 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.
     
  Tätä asetusta sovelletaan liitteessä I olevassa A jaksossa lueteltujen kasvihuonekaasujen päästöihin ja poistumiin, sellaisina kuin ne on ilmoitettu asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan 4 kohdan nojalla, jotka aiheutuvat jäsenvaltioiden alueilla vuodesta 2031 alkaen millä tahansa seuraavista 2 kohdan a–j alakohdassa luetelluista maankäyttöluokista ja millä tahansa seuraavista sektoreista: | Poistetaan. |
| a) | suolistokäyminen |

Komission teksti

Tarkistus

3.
     
  Tätä asetusta sovelletaan liitteessä I olevassa A jaksossa lueteltujen kasvihuonekaasujen päästöihin ja poistumiin, sellaisina kuin ne on ilmoitettu asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan 4 kohdan nojalla, jotka aiheutuvat jäsenvaltioiden alueilla vuodesta 2031 alkaen millä tahansa seuraavista 2 kohdan a–j alakohdassa luetelluista maankäyttöluokista ja millä tahansa seuraavista sektoreista:

Poistetaan.

Poistetaan.

a)

a)

suolistokäyminen

suolistokäyminen

| b) | lannankäsittely |
| --- | --- |

b)

b)

lannankäsittely

lannankäsittely

| c) | riisinviljely |
| --- | --- |

c)

c)

riisinviljely

riisinviljely

| d) | maatalousmaat |
| --- | --- |

d)

d)

maatalousmaat

maatalousmaat

| e) | määrätty savannien kulotus |
| --- | --- |

e)

e)

määrätty savannien kulotus

määrätty savannien kulotus

| f) | kasvintähteiden poltto pellolla |
| --- | --- |

f)

f)

kasvintähteiden poltto pellolla

kasvintähteiden poltto pellolla

| g) | kalkitus |
| --- | --- |

g)

g)

kalkitus

kalkitus

| h) | urean levitys |
| --- | --- |

h)

h)

urean levitys

urean levitys

| i) | muut hiiltä sisältävät lannoitteet |
| --- | --- |

i)

i)

muut hiiltä sisältävät lannoitteet

muut hiiltä sisältävät lannoitteet

| j) | muu.” |
| --- | --- |

j)

j)

muu.”

muu.”

Tarkistukset 97 ja 50cp

Tarkistukset 97 ja 50cp

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

4 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskeva unionin tavoite vuodelle 2030 on 310 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, joka on tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettujen jäsenvaltioiden tavoitteiden summa, ja se perustuu sen vuosien 2016, 2017 ja 2018 kasvihuonekaasuinventaariotietojen keskiarvoon. | 2.   
  LULUCF- sektorin
  kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskeva unionin tavoite vuodelle 2030 on
  vähintään
  310 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, joka on tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettujen jäsenvaltioiden tavoitteiden summa, ja se perustuu sen vuosien 2016, 2017 ja 2018 kasvihuonekaasuinventaariotietojen keskiarvoon.
  Tätä tavoitetta on kasvatettava entisestään lisätoimenpiteillä ja -aloitteilla unionin tasolla hiiltä sitovan viljelyn tukemiseksi. Tällaiset toimenpiteet ja aloitteet sekä menetelmät tavoitteiden laskemiseksi ja jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken täydennetään tätä asetusta yhden vuoden kuluttua tämän lainsäädännön voimaantulosta. |
| Kunkin jäsenvaltion on 12
  , 13
  ja 13 b artiklassa säädetyt joustomahdollisuudet huomioon ottaen varmistettava, että sen kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien vuotuinen summa sen alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokissa ei kunakin vuonna vuosina 2026–2030 ylitä rajaa, joka on vahvistettu lineaarisella kehityspolulla, joka päättyy vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle liitteessä II a asetettuun tavoitteeseen. Jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa vuonna 2022. | Kunkin jäsenvaltion on 12 ja 13 b artiklassa säädetyt joustomahdollisuudet huomioon ottaen varmistettava, että sen kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien vuotuinen summa sen alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokissa ei kunakin vuonna vuosina 2026–2030 ylitä rajaa, joka on vahvistettu lineaarisella kehityspolulla, joka päättyy vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle liitteessä II a asetettuun tavoitteeseen. Jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa vuonna 2022. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskeva unionin tavoite vuodelle 2030 on 310 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, joka on tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettujen jäsenvaltioiden tavoitteiden summa, ja se perustuu sen vuosien 2016, 2017 ja 2018 kasvihuonekaasuinventaariotietojen keskiarvoon.

2.   
  LULUCF- sektorin
  kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskeva unionin tavoite vuodelle 2030 on
  vähintään
  310 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, joka on tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettujen jäsenvaltioiden tavoitteiden summa, ja se perustuu sen vuosien 2016, 2017 ja 2018 kasvihuonekaasuinventaariotietojen keskiarvoon.
  Tätä tavoitetta on kasvatettava entisestään lisätoimenpiteillä ja -aloitteilla unionin tasolla hiiltä sitovan viljelyn tukemiseksi. Tällaiset toimenpiteet ja aloitteet sekä menetelmät tavoitteiden laskemiseksi ja jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken täydennetään tätä asetusta yhden vuoden kuluttua tämän lainsäädännön voimaantulosta.

Kunkin jäsenvaltion on 12
  , 13
  ja 13 b artiklassa säädetyt joustomahdollisuudet huomioon ottaen varmistettava, että sen kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien vuotuinen summa sen alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokissa ei kunakin vuonna vuosina 2026–2030 ylitä rajaa, joka on vahvistettu lineaarisella kehityspolulla, joka päättyy vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle liitteessä II a asetettuun tavoitteeseen. Jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa vuonna 2022.

, 13

Kunkin jäsenvaltion on 12 ja 13 b artiklassa säädetyt joustomahdollisuudet huomioon ottaen varmistettava, että sen kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien vuotuinen summa sen alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokissa ei kunakin vuonna vuosina 2026–2030 ylitä rajaa, joka on vahvistettu lineaarisella kehityspolulla, joka päättyy vuonna 2030 kyseiselle jäsenvaltiolle liitteessä II a asetettuun tavoitteeseen. Jäsenvaltion lineaarinen kehityspolku alkaa vuonna 2022.

Tarkistus 51

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

4 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio hyväksyy
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joissa vahvistetaan vuotuiset tavoitteet kunkin jäsenvaltion kasvihuonekaasujen nettopoistumien lineaarisen kehityspolun perusteella kullekin vuodelle kautena 2026–2029 hiilidioksidiekvivalenttitonneina ilmaistuna. Näiden kansallisten kehityspolkujen on perustuttava kunkin jäsenvaltion ilmoittamiin vuosien 2021, 2022 ja 2023 keskimääräisiin kasvihuonekaasuinventaariotietoihin. Liitteessä II a vahvistettujen jäsenvaltioiden nettovähennystavoitteiden summaan, joka on 310 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, voidaan soveltaa teknistä korjausta silloin, kun jäsenvaltiot ovat muuttaneet menetelmiään.
  Täytäntöönpanosäädöksissä
  vahvistetaan jäsenvaltioiden tavoitteisiin lisättävän teknisen korjauksen määrittämismenetelmä. Kyseisiä
  täytäntöönpanosäädöksiä
  varten komissio tarkastelee perusteellisesti jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan 4 kohdan mukaisesti toimittamia uusimpia kansallisia inventaariotietoja vuosilta 2021, 2022 ja 2023. | 3.   Komissio hyväksyy
  tämän asetuksen täydentämiseksi 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  , joissa vahvistetaan
  LULUCF-sektorin
  vuotuiset tavoitteet kunkin jäsenvaltion kasvihuonekaasujen nettopoistumien lineaarisen kehityspolun perusteella kullekin vuodelle kautena 2026–2029 hiilidioksidiekvivalenttitonneina ilmaistuna. Näiden kansallisten kehityspolkujen on perustuttava kunkin jäsenvaltion ilmoittamiin vuosien 2021, 2022 ja 2023 keskimääräisiin kasvihuonekaasuinventaariotietoihin. Liitteessä II a vahvistettujen jäsenvaltioiden nettovähennystavoitteiden summaan, joka on
  vähintään
  310 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia voidaan soveltaa teknistä korjausta silloin, kun jäsenvaltiot ovat muuttaneet menetelmiään
  , edellyttäen, että on tehty riippumattoman asiantuntijan suorittama tarkastelu, joka vahvistaa teknisen korjauksen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden seurattujen ja raportoitujen tietojen parantuneen tarkkuuden perusteella
  .
  Delegoiduissa säädöksissä
  vahvistetaan jäsenvaltioiden tavoitteisiin lisättävän teknisen korjauksen määrittämismenetelmä
  ja riippumattoman tieteellisen asiantuntijan suorittaman tarkastelun menetelmä, ja ne asetetaan julkisesti saataville
  . Kyseisiä
  delegoituja säädöksiä
  varten komissio tarkastelee perusteellisesti jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan 4 kohdan mukaisesti toimittamia uusimpia kansallisia inventaariotietoja vuosilta 2021, 2022 ja 2023. |
| Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16a artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio hyväksyy
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joissa vahvistetaan vuotuiset tavoitteet kunkin jäsenvaltion kasvihuonekaasujen nettopoistumien lineaarisen kehityspolun perusteella kullekin vuodelle kautena 2026–2029 hiilidioksidiekvivalenttitonneina ilmaistuna. Näiden kansallisten kehityspolkujen on perustuttava kunkin jäsenvaltion ilmoittamiin vuosien 2021, 2022 ja 2023 keskimääräisiin kasvihuonekaasuinventaariotietoihin. Liitteessä II a vahvistettujen jäsenvaltioiden nettovähennystavoitteiden summaan, joka on 310 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, voidaan soveltaa teknistä korjausta silloin, kun jäsenvaltiot ovat muuttaneet menetelmiään.
  Täytäntöönpanosäädöksissä
  vahvistetaan jäsenvaltioiden tavoitteisiin lisättävän teknisen korjauksen määrittämismenetelmä. Kyseisiä
  täytäntöönpanosäädöksiä
  varten komissio tarkastelee perusteellisesti jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan 4 kohdan mukaisesti toimittamia uusimpia kansallisia inventaariotietoja vuosilta 2021, 2022 ja 2023.

3.   Komissio hyväksyy
  tämän asetuksen täydentämiseksi 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  , joissa vahvistetaan
  LULUCF-sektorin
  vuotuiset tavoitteet kunkin jäsenvaltion kasvihuonekaasujen nettopoistumien lineaarisen kehityspolun perusteella kullekin vuodelle kautena 2026–2029 hiilidioksidiekvivalenttitonneina ilmaistuna. Näiden kansallisten kehityspolkujen on perustuttava kunkin jäsenvaltion ilmoittamiin vuosien 2021, 2022 ja 2023 keskimääräisiin kasvihuonekaasuinventaariotietoihin. Liitteessä II a vahvistettujen jäsenvaltioiden nettovähennystavoitteiden summaan, joka on
  vähintään
  310 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia voidaan soveltaa teknistä korjausta silloin, kun jäsenvaltiot ovat muuttaneet menetelmiään
  , edellyttäen, että on tehty riippumattoman asiantuntijan suorittama tarkastelu, joka vahvistaa teknisen korjauksen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden seurattujen ja raportoitujen tietojen parantuneen tarkkuuden perusteella
  .
  Delegoiduissa säädöksissä
  vahvistetaan jäsenvaltioiden tavoitteisiin lisättävän teknisen korjauksen määrittämismenetelmä
  ja riippumattoman tieteellisen asiantuntijan suorittaman tarkastelun menetelmä, ja ne asetetaan julkisesti saataville
  . Kyseisiä
  delegoituja säädöksiä
  varten komissio tarkastelee perusteellisesti jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan 4 kohdan mukaisesti toimittamia uusimpia kansallisia inventaariotietoja vuosilta 2021, 2022 ja 2023.

Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16a artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16a artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

4 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jos jäsenvaltiot haluavat ylittää tavoitteensa, niitä kannustetaan siihen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Jos jäsenvaltiot haluavat ylittää tavoitteensa, niitä kannustetaan siihen.

Tarkistus 53

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

4 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Asiaankuuluvat unionin toimielimet toteuttavat unionin tasolla ja jäsenvaltiot kansallisella tasolla tarvittavat toimenpiteet kasvihuonekaasujen nettopoistumien lisäämiseksi edelleen LULUCF-sektorilla vuodesta 2031 eteenpäin, jotta voidaan edistää Pariisin sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan täytäntöönpanoa ja varmistaa, että luonnolliset nielut edistävät pitkällä aikavälillä kestävästi ja ennakoitavasti unionin tavoitetta olla ilmastoneutraali viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti. |
| | Komissio antaa ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan antaman neuvonnan ja unionin kasvihuonekaasubudjetin, joista säädetään asetuksessa (EU) 2021/1119, huomioon ottaen sekä jäsenvaltioiden viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimittamien yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien perusteella viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2025 ehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi siten, että vahvistetaan unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteet kasvihuonekaasujen nettopoistumille maankäytössä, maankäytön muutoksessa ja metsätaloudessa vähintään vuosiksi 2035, 2040, 2045 ja 2050. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 b.
     
  Asiaankuuluvat unionin toimielimet toteuttavat unionin tasolla ja jäsenvaltiot kansallisella tasolla tarvittavat toimenpiteet kasvihuonekaasujen nettopoistumien lisäämiseksi edelleen LULUCF-sektorilla vuodesta 2031 eteenpäin, jotta voidaan edistää Pariisin sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan täytäntöönpanoa ja varmistaa, että luonnolliset nielut edistävät pitkällä aikavälillä kestävästi ja ennakoitavasti unionin tavoitetta olla ilmastoneutraali viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti.

Komissio antaa ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan antaman neuvonnan ja unionin kasvihuonekaasubudjetin, joista säädetään asetuksessa (EU) 2021/1119, huomioon ottaen sekä jäsenvaltioiden viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimittamien yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien perusteella viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2025 ehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi siten, että vahvistetaan unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteet kasvihuonekaasujen nettopoistumille maankäytössä, maankäytön muutoksessa ja metsätaloudessa vähintään vuosiksi 2035, 2040, 2045 ja 2050.

Komissio antaa ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan antaman neuvonnan ja unionin kasvihuonekaasubudjetin, joista säädetään asetuksessa (EU) 2021/1119, huomioon ottaen sekä jäsenvaltioiden viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimittamien yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien perusteella viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2025 ehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi siten, että vahvistetaan unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteet kasvihuonekaasujen nettopoistumille maankäytössä, maankäytön muutoksessa ja metsätaloudessa vähintään vuosiksi 2035, 2040, 2045 ja 2050.

Tarkistus 54

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

4 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Unionin laajuiset kasvihuonekaasupäästöt on 2 artiklan 3 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuilla sektoreilla pyrittävä saamaan nollatasolle vuoteen 2035 mennessä, ja unionin on sen jälkeen saavutettava negatiiviset päästöt. Unioni ja jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet, jotta vuodelle 2035 asetettu tavoite voidaan saavuttaa yhteisesti.
  Komissio
  tekee
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2025


  ja
  kunkin jäsenvaltion asetuksen (EU) 2018/1999 14
  artiklan
  mukaisesti
  viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 toimittamien
  yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien perusteella
  ehdotuksia kunkin jäsenvaltion osallistumisesta nettopäästöjen vähentämiseen
  .” | 4.   Komissio
  toimittaa
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 
  2024
  kunkin jäsenvaltion asetuksen (EU) 2018/1999 14
  ja 17
   artiklan mukaisesti
  kyseiseen päivään mennessä toimittamien yhdennettyjen kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa koskevien edistymisraporttien
  ja yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien perusteella
  ja ottaen huomioon ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan antaman neuvonnan
  ja
  asetuksessa (EU) 2021/1119 säädetyn unionin kasvihuonekaasubudjetin kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän asetuksen nojalla saavutetusta edistymisestä viljelymaiden, ruohikkomaiden ja kosteikkojen kasvihuonekaasujen nettopoistumien lisäämisessä ja asetuksen (EU) 2018
  /
  842 soveltamisalalla saavutetusta edistymisestä maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä ja arvioi, ovatko nykyiset suuntaukset ja tulevat ennusteet yhdenmukaisia pitkän aikavälin kasvihuonekaasupäästövähennysten saavuttamistavoitteen kanssa kaikilla sektoreilla unionin ilmastoneutraaliustavoitteen
  ja
  asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettujen ilmastoa koskevien unionin välitavoitteiden mukaisesti
  . |
| | Kyseinen kertomus sisältää vaikutustenarvioinnin, jossa tutkitaan vaihtoehtoja, mukaan lukien kansallisia tavoitteita, sen varmistamiseksi, että kukin sektori ja kukin jäsenvaltio osallistuu oikeudenmukaisesti unionin ilmastoneutraaliustavoitteen ja asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettujen ilmastoa koskevien unionin välitavoitteiden edistämiseen, ottaen samalla huomioon päivitetyn biotalousstrategian 2018, kestävän paikallisen elintarviketuotannon ja -turvan, Pellolta pöytään -strategian ja biodiversiteettistrategian, tulevan kestävää elintarvikejärjestelmää koskevan lainsäädännön tavoitteet ja arvioiden synergioita ja kompromisseja vauhditettaessa fossiilisten polttoaineiden korvaamista biopohjaisilla tuotteilla sekä arvioiden vaikutuksia aina maatilojen tasolle saakka. |
| | Kertomuksen antamisen jälkeen komissio tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia kaikkien sektorien panosten takaamiseksi unionin ilmastoneutraaliustavoitteen ja asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettujen ilmastoa koskevien unionin välitavoitteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   
  Unionin laajuiset kasvihuonekaasupäästöt on 2 artiklan 3 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuilla sektoreilla pyrittävä saamaan nollatasolle vuoteen 2035 mennessä, ja unionin on sen jälkeen saavutettava negatiiviset päästöt. Unioni ja jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet, jotta vuodelle 2035 asetettu tavoite voidaan saavuttaa yhteisesti.
  Komissio
  tekee
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2025


  ja
  kunkin jäsenvaltion asetuksen (EU) 2018/1999 14
  artiklan
  mukaisesti
  viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 toimittamien
  yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien perusteella
  ehdotuksia kunkin jäsenvaltion osallistumisesta nettopäästöjen vähentämiseen
  .”

4.   Komissio
  toimittaa
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 
  2024
  kunkin jäsenvaltion asetuksen (EU) 2018/1999 14
  ja 17
   artiklan mukaisesti
  kyseiseen päivään mennessä toimittamien yhdennettyjen kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa koskevien edistymisraporttien
  ja yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien perusteella
  ja ottaen huomioon ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan antaman neuvonnan
  ja
  asetuksessa (EU) 2021/1119 säädetyn unionin kasvihuonekaasubudjetin kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän asetuksen nojalla saavutetusta edistymisestä viljelymaiden, ruohikkomaiden ja kosteikkojen kasvihuonekaasujen nettopoistumien lisäämisessä ja asetuksen (EU) 2018
  /
  842 soveltamisalalla saavutetusta edistymisestä maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä ja arvioi, ovatko nykyiset suuntaukset ja tulevat ennusteet yhdenmukaisia pitkän aikavälin kasvihuonekaasupäästövähennysten saavuttamistavoitteen kanssa kaikilla sektoreilla unionin ilmastoneutraaliustavoitteen
  ja
  asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettujen ilmastoa koskevien unionin välitavoitteiden mukaisesti
  .

Kyseinen kertomus sisältää vaikutustenarvioinnin, jossa tutkitaan vaihtoehtoja, mukaan lukien kansallisia tavoitteita, sen varmistamiseksi, että kukin sektori ja kukin jäsenvaltio osallistuu oikeudenmukaisesti unionin ilmastoneutraaliustavoitteen ja asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettujen ilmastoa koskevien unionin välitavoitteiden edistämiseen, ottaen samalla huomioon päivitetyn biotalousstrategian 2018, kestävän paikallisen elintarviketuotannon ja -turvan, Pellolta pöytään -strategian ja biodiversiteettistrategian, tulevan kestävää elintarvikejärjestelmää koskevan lainsäädännön tavoitteet ja arvioiden synergioita ja kompromisseja vauhditettaessa fossiilisten polttoaineiden korvaamista biopohjaisilla tuotteilla sekä arvioiden vaikutuksia aina maatilojen tasolle saakka.

Kyseinen kertomus sisältää vaikutustenarvioinnin, jossa tutkitaan vaihtoehtoja, mukaan lukien kansallisia tavoitteita, sen varmistamiseksi, että kukin sektori ja kukin jäsenvaltio osallistuu oikeudenmukaisesti unionin ilmastoneutraaliustavoitteen ja asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettujen ilmastoa koskevien unionin välitavoitteiden edistämiseen, ottaen samalla huomioon päivitetyn biotalousstrategian 2018, kestävän paikallisen elintarviketuotannon ja -turvan, Pellolta pöytään -strategian ja biodiversiteettistrategian, tulevan kestävää elintarvikejärjestelmää koskevan lainsäädännön tavoitteet ja arvioiden synergioita ja kompromisseja vauhditettaessa fossiilisten polttoaineiden korvaamista biopohjaisilla tuotteilla sekä arvioiden vaikutuksia aina maatilojen tasolle saakka.

Kertomuksen antamisen jälkeen komissio tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia kaikkien sektorien panosten takaamiseksi unionin ilmastoneutraaliustavoitteen ja asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettujen ilmastoa koskevien unionin välitavoitteiden mukaisesti.

Kertomuksen antamisen jälkeen komissio tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia kaikkien sektorien panosten takaamiseksi unionin ilmastoneutraaliustavoitteen ja asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettujen ilmastoa koskevien unionin välitavoitteiden mukaisesti.

Tarkistus 55

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

4 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Jäsenvaltioiden toteuttaessa toimenpiteitä 2 kohdassa tarkoitettujen kansallisten tavoitteidensa saavuttamiseksi niiden on otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852

   (1 a)

  17 ja 18 artiklassa tarkoitetut ”ei merkittävää haittaa” -periaate ja vähimmäistason suojatoimet sekä otettava samalla huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetut periaatteet. Komissio antaa ohjeita täsmentääkseen yhteiset säännöt ja menetelmät tässä kohdassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Komissiolle siirretään myös valta antaa 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi vahvistamalla luonnon monimuotoisuuden seurannan sisällyttämistä maanseurantajärjestelmiin koskevat vähimmäisvaatimukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Jäsenvaltioiden toteuttaessa toimenpiteitä 2 kohdassa tarkoitettujen kansallisten tavoitteidensa saavuttamiseksi niiden on otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852

   (1 a)

  17 ja 18 artiklassa tarkoitetut ”ei merkittävää haittaa” -periaate ja vähimmäistason suojatoimet sekä otettava samalla huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetut periaatteet. Komissio antaa ohjeita täsmentääkseen yhteiset säännöt ja menetelmät tässä kohdassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Komissiolle siirretään myös valta antaa 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi vahvistamalla luonnon monimuotoisuuden seurannan sisällyttämistä maanseurantajärjestelmiin koskevat vähimmäisvaatimukset.

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/841

4 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a) | Lisätään 4 a artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a)

3 a)

Lisätään 4 a artikla seuraavasti:

”4 a artikla

”4 a artikla

Taloudellinen tuki ja oikeudenmukainen siirtymä LULUCF-sektorilla ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyviä lisätoimia varten

Taloudellinen tuki ja oikeudenmukainen siirtymä LULUCF-sektorilla ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyviä lisätoimia varten

1.
     
  Komissio toimittaa ... [neljä kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan kaikkien olemassa olevien unionin rahoitusvälineiden saatavuutta ja johdonmukaisuutta ilmastonmuutoksen hillinnän ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen lisäämiseksi LULUCF-sektorilla 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti asetettujen tavoitteiden edistämiseksi 4 artiklan 4 a kohdan mukaisesti. Komissio antaa kyseisessä kertomuksessa tarvittaessa suosituksia jäsenvaltioille siitä, miten niiden YMP:n strategiasuunnitelmia on muutettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 120 artiklan mukaisesti tarvittavan ja räätälöidyn taloudellisen tuen tarjoamiseksi maan- ja metsänomistajille tai maankäyttäjille ja metsänhoitajille 4 artiklan 3 kohdan nojalla asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi 4 artiklan 4 a kohdan mukaisesti asettaen etusijalle ekosysteemilähtöisten lähestymistapojen edistämisen metsissä ja maatalousmailla sekä peltometsätaloudessa. Kyseisissä suosituksissa on otettava huomioon tarve varmistaa tällaisella taloudellisella tuella aikaansaatavien poistumien pysyvyys ja riski siitä, että kyseiset poistumat voisivat vapautua koska tahansa ilmakehään joko vahingossa tai tarkoituksellisesti.

2.
     
  Jos jäsenvaltiot käyttävät direktiivin 2003/87/EY mukaisesti EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien huutokaupasta saatuja julkisia tuloja tukeakseen toimenpiteitä, joita maan- ja metsänomistajat tai maankäyttäjät ja metsänhoitajat toteuttavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi 4 artiklan 3 kohdan nojalla asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi 4 artiklan 4 a kohdan mukaisesti, etusijalle on asetettava ekosysteemilähtöisten lähestymistapojen edistäminen metsissä ja maatalousmailla. Hankkeet on valittava objektiivisten, tieteeseen perustuvien ja avointen yhteisten perusteiden ja sellaisten palkitsemiskäytäntöjen perusteella, joiden ilmasto- ja ympäristöhyödyt on tieteellisesti todistettu ja jotka johtavat hiilen kestävään ja pitkäaikaiseen sitomiseen maaperään ja biomassaan ja varmistavat samalla yhteiskunnalliset liitännäishyödyt.

3.
     
  Komissio antaa 3 kohdan soveltamista varten ohjeet, joissa vahvistetaan hankkeiden valintaa koskevat yleiset perusteet, muun muassa komission antamien, olemassa olevien ohjeiden perusteella. Komissio kuulee asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklassa tarkoitettua ilmastonmuutosta käsittelevää eurooppalaista tieteellistä neuvottelukuntaa sekä kansalaisyhteiskuntaa ja asiaankuuluvia sidosryhmiä ennen näiden ohjeiden antamista.

4.
     
  Komissio tekee 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen, jolla määritetään sääntelykehys sellaisten tieteellisesti vankkojen, kestävien, luotettavien ja pysyvien hiilipoistumien sertifioimiseksi, jotka saadaan aikaan muun muassa käyttäen hiiltä sitovan viljelyn käytäntöjä, joilla varmistetaan ympäristötavoitteiden tinkimättömyys ja joissa kunnioitetaan luonnon monimuotoisuutta edistäviä ekologisia periaatteita.

5.
     
  Jäsenvaltiot arvioivat ... [kaksi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä ja sen jälkeen kahden vuoden välein sekä kansallisella että alueellisella tasolla sosiaaliset ja työvoimaan, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvoon ja työoloihin, kohdistuvat vaikutukset, joita tässä asetuksessa asetetuista velvoitteista aiheutuu millä tahansa 2 artiklassa tarkoitetuista maaluokista ja sektoreista.”

Tarkistus 58

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 b alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/841

5 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b) | Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 b)

3 b)

Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:

1.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava ja ylläpidettävä tilit, joista ilmenevät tarkoin päästöt ja poistumat, jotka aiheutuvat 2 artiklassa tarkoitetuista maankäyttöön liittyvistä tilinpitoluokista. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden tilit ja muiden tämän asetuksen nojalla toimitetut tiedot ovat tarkkoja, täydellisiä, johdonmukaisia, vertailtavia ja läpinäkyviä. Jäsenvaltioiden on merkittävä päästöt positiivisella merkillä (+) ja poistumat negatiivisella merkillä (-).

”1.
     Kunkin jäsenvaltion on laadittava ja ylläpidettävä tilit, joista ilmenevät tarkoin päästöt ja poistumat, jotka aiheutuvat 2 artiklassa tarkoitetuista maankäyttöön liittyvistä tilinpitoluokista. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden tilit ja muiden tämän asetuksen nojalla toimitetut tiedot ovat tarkkoja, täydellisiä, johdonmukaisia,
  julkisesti saatavilla,
  vertailtavia ja läpinäkyviä. Jäsenvaltioiden on merkittävä päästöt positiivisella merkillä (+) ja poistumat negatiivisella merkillä (-).”

Tarkistus 59

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 c alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/841

5 artikla – 4 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 c) | Korvataan 5 artiklan 4 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 c)

3 c)

Korvataan 5 artiklan 4 kohta seuraavasti:

4.   Jäsenvaltioiden on sisällytettävä tilinpitoonsa kunkin maankäyttöön liittyvän tilinpitoluokan osalta liitteessä I olevassa B jaksossa lueteltujen hiilivarastojen hiilivarannon muutokset. Jäsenvaltiot voivat jättää sisällyttämättä tilinpitoonsa hiilivarastojen hiilivarannon muutokset, jos hiilivarasto ei ole lähde. Kyseistä mahdollisuutta jättää sisällyttämättä tilinpitoon hiilivarantojen muutokset ei kuitenkaan sovelleta hoidetun metsämaan maankäyttöön liittyvän tilinpitoluokan maanpäällisen biomassan, kuolleen puuaineksen ja puutuotteiden hiilivarastojen osalta.

”4.
     Jäsenvaltioiden on sisällytettävä tilinpitoonsa kunkin maankäyttöön liittyvän tilinpitoluokan osalta liitteessä I olevassa B jaksossa lueteltujen hiilivarastojen hiilivarannon muutokset. Jäsenvaltiot voivat jättää sisällyttämättä tilinpitoonsa hiilivarastojen hiilivarannon muutokset, jos hiilivarasto ei ole lähde. Kyseistä mahdollisuutta jättää sisällyttämättä tilinpitoon hiilivarantojen muutokset ei kuitenkaan sovelleta hoidetun metsämaan maankäyttöön liittyvän tilinpitoluokan maanpäällisen biomassan
  , kivennäismaaperän ja orgaanisen maaperän hiilen
  , kuolleen puuaineksen ja puutuotteiden hiilivarastojen osalta.”

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 d alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 d alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/841

5 artikla – 4 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 d) | Lisätään 5 artiklan 4 kohtaan alakohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 d)

3 d)

Lisätään 5 artiklan 4 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Komissio antaa viimeistään vuoden kuluttua [tämän muutosasetuksen voimaantulosta] delegoidun säädöksen, jossa vahvistetaan mitattujen tietojen perusteella unionin luonnontilaisten ja vanhojen metsien pääluokkien hiilivarantojen tarkistettu arvo hoidetun metsämaan luokassa.

Komissio käyttää asiaankuuluvien luonnontilaisten ja vanhojen metsien metsätyyppien osalta loppuun saatetuista tai käynnissä olevista tutkimushankkeista saatavia tietoaineistoja ja käyttää muita unionin välineitä rahoittaakseen sellaisia metsätyyppejä koskevia hankkeita, joiden tiedoissa on puutteita. Tätä tarkoitusta varten voidaan tarvittaessa laatia Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyvien EU:n missioiden yhteydessä ehdotuspyyntö.”

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 e alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 e alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/841

5 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 e) | Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 e)

3 e)

Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:

”5 a.
     
  Tietojen keruuta tehostetaan edelleen seuraamalla unionin laajuisesti maaperän orgaanisen hiilen määrän kehitystä ja maaperän kuntoon ja sen hiilivarastoihin vaikuttavia tekijöitä yhdenmukaisesti asiaankuuluvien komission yksiköiden suorittamien vuotuisten LUCAS-tutkimusten (maankäytön ja maapeitteen tilastollinen pinta-alatutkimus) avulla.”

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – a alakohta

Asetus (EU) 2018/841

9 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Hiiltä varastoivat tuotteet”; | ”
  Kestävät
  hiiltä varastoivat tuotteet;” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Hiiltä varastoivat tuotteet”;

”
  Kestävät
  hiiltä varastoivat tuotteet;”

Kestävät

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – b alakohta

Asetus (EU) 2018/841

9 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”2.   Komissio antaa 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän artiklan 1 kohdan ja liitteen V muuttamiseksi lisäämällä uusia
  hiiltä varastoivia tuotteita, kuten
  puutuotteita, joilla on hiiltä sitova vaikutus, IPCC:n
  ohjeiden pohjalta
  , sellaisina kuin UNFCCC:n osapuolten konferenssi tai Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva osapuolikonferenssi ne on hyväksynyt, ja varmistaen ympäristötavoitteiden tinkimättömyyden.” | ”2.   Komissio antaa 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän artiklan 1 kohdan ja liitteen V muuttamiseksi lisäämällä uusia puutuotteita, joilla on hiiltä sitova vaikutus,
  edellyttäen, että uusien luokkien menetelmät ovat tieteeseen perustuvia, läpinäkyviä, todennettavissa ja välttävät kaksinkertaista laskemista ja perustuvat
  IPCC:n
  ohjeisiin
  , sellaisina kuin UNFCCC:n osapuolten konferenssi tai Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva osapuolikonferenssi ne on hyväksynyt, ja varmistaen ympäristötavoitteiden tinkimättömyyden. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”2.   Komissio antaa 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän artiklan 1 kohdan ja liitteen V muuttamiseksi lisäämällä uusia
  hiiltä varastoivia tuotteita, kuten
  puutuotteita, joilla on hiiltä sitova vaikutus, IPCC:n
  ohjeiden pohjalta
  , sellaisina kuin UNFCCC:n osapuolten konferenssi tai Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva osapuolikonferenssi ne on hyväksynyt, ja varmistaen ympäristötavoitteiden tinkimättömyyden.”

”2.   Komissio antaa 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän artiklan 1 kohdan ja liitteen V muuttamiseksi lisäämällä uusia puutuotteita, joilla on hiiltä sitova vaikutus,
  edellyttäen, että uusien luokkien menetelmät ovat tieteeseen perustuvia, läpinäkyviä, todennettavissa ja välttävät kaksinkertaista laskemista ja perustuvat
  IPCC:n
  ohjeisiin
  , sellaisina kuin UNFCCC:n osapuolten konferenssi tai Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva osapuolikonferenssi ne on hyväksynyt, ja varmistaen ympäristötavoitteiden tinkimättömyyden.

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta –b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta –b a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/841

9 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | Lisätään kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

Lisätään kohta seuraavasti:

Lisätään kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Komissio antaa kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun mittausten laadun, seurantastandardien, raportointikäytäntöjen ja varmennuskeinojen osalta tieteellisesti vankkoihin vaatimuksiin ja tilinpitosääntöihin perustuvaan hiilen poistumien sertifiointiin liittyvää unionin sääntelykehystä koskeva säädös, jolla taataan ympäristötavoitteiden tinkimättömyys ja vältetään biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia, on tullut voimaan ja kun UNFCCC:n osapuolten konferenssi tai Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva osapuolikonferenssi on hyväksynyt uudet IPCC:n ohjeet, kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kestävästi hankittujen pitkäikäisten biopohjaisten hiiltä sitovien tuotteiden sisällyttämiseen liittyvistä mahdollisista eduista ja kompromisseista ilmastonmuutoksen hillinnän, siihen sopeutumisen ja luonnon monimuotoisuuden suojelemisen kannalta, jos kyseisten tuotteiden hiilen sitomisen nettovaikutus on positiivinen elinkaariarvioinnin perusteella, mukaan lukien vaikutus puunkorjuun lisääntymiseen liittyvään maankäyttöön ja maankäytön muutokseen, ja jos saatavilla olevat tiedot ovat tieteeseen perustuvia, läpinäkyviä ja todennettavissa. Komission kertomuksen lisäksi voidaan antaa tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi vastaavasti varmistaen samalla ympäristötavoitteiden tinkimättömyys ja kaksinkertaisen laskennan välttäminen ja taaten, että luonnonvaroja käytetään ja kierrätetään mahdollisimman pitkään ja että ne osoitetaan arvokkaimpiin mahdollisiin tarkoituksiin jokaisessa vaiheessa. Komissio ottaa myös huomioon, että hiiltä varastoivien tuotteiden elinkaaren ei pidä aiheuttaa merkittävää haittaa muille ympäristötavoitteille asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklan mukaisesti.”

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta – a a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/841

11 artikla – - 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | lisätään ennen 1 kohtaa uusi kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

lisätään ennen 1 kohtaa uusi kohta seuraavasti:

lisätään ennen 1 kohtaa uusi kohta seuraavasti:

”-1.
     
  Jos komissio havaitsee, että jäsenvaltio ei ole saavuttanut 4 artiklan 3 kohdassa asetettua vuotuista tavoitettaan kahtena peräkkäisenä vuotena, se antaa kyseiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joissa määritetään asianmukaisia LULUCF-sektorin lisätoimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi. Komissio asettaa tällaiset suositukset julkisesti saataville. Komissio voi tarjota kyseiselle jäsenvaltiolle myös teknistä lisätukea.

Annettaessa suosituksia ensimmäisen alakohdan mukaisesti asianomaisen jäsenvaltion on muutettava kuuden kuukauden kuluessa suositusten vastaanottamisesta asetuksen (EU) 2018/1999 3 ja 15 artiklassa tarkoitettua kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaansa ja pitkän aikavälin strategiaansa toteuttaakseen asianmukaisia lisätoimenpiteitä ottaen huomioon komission antamat suositukset. Nämä toimenpiteet on perusteltava asianmukaisesti.

Annettaessa suosituksia ensimmäisen alakohdan mukaisesti asianomaisen jäsenvaltion on muutettava kuuden kuukauden kuluessa suositusten vastaanottamisesta asetuksen (EU) 2018/1999 3 ja 15 artiklassa tarkoitettua kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaansa ja pitkän aikavälin strategiaansa toteuttaakseen asianmukaisia lisätoimenpiteitä ottaen huomioon komission antamat suositukset. Nämä toimenpiteet on perusteltava asianmukaisesti.

Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava tarkistettu kansallinen energia- ja ilmastosuunnitelma ja pitkän aikavälin strategia komissiolle sekä annettava selvitys siitä, miten ehdotetulla tarkistuksella korjataan vuotuisten tavoitteiden täyttymättä jääminen ja miten komission suositukset on otettu huomioon.

Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava tarkistettu kansallinen energia- ja ilmastosuunnitelma ja pitkän aikavälin strategia komissiolle sekä annettava selvitys siitä, miten ehdotetulla tarkistuksella korjataan vuotuisten tavoitteiden täyttymättä jääminen ja miten komission suositukset on otettu huomioon.

Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota komission suosituksia huomioon, komissio harkitsee tarvittaviin toimiin ryhtymistä perussopimusten mukaisesti.”

Jos asianomainen jäsenvaltio ei ota komission suosituksia huomioon, komissio harkitsee tarvittaviin toimiin ryhtymistä perussopimusten mukaisesti.”

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta – b alakohta

Asetus (EU) 2018/841

11 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltio voi käyttää | 1.   
  Rajoittamatta - 1 kohdan soveltamista
  jäsenvaltio voi käyttää |
| a) | 12 artiklassa säädettyjä yleisiä joustomahdollisuuksia; ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltio voi käyttää

1.   
  Rajoittamatta - 1 kohdan soveltamista
  jäsenvaltio voi käyttää

a)

12 artiklassa säädettyjä yleisiä joustomahdollisuuksia; ja

| a) | 12 artiklassa säädettyjä yleisiä joustomahdollisuuksia; ja |
| --- | --- |

a)

12 artiklassa säädettyjä yleisiä joustomahdollisuuksia; ja

| b) | 13
  ja 13 b
  artiklassa säädettyä, hoidettua metsämaata koskevaa joustomahdollisuutta 4 artiklassa
  säädetyn velvoitteen
  täyttämiseksi. |
| --- | --- |

b)

13
  ja 13 b
  artiklassa säädettyä, hoidettua metsämaata koskevaa joustomahdollisuutta 4 artiklassa
  säädetyn velvoitteen
  täyttämiseksi.

ja 13 b

säädetyn velvoitteen

| b) | 13 artiklassa säädettyä, hoidettua metsämaata koskevaa joustomahdollisuutta
  ja 13 b artiklassa säädettyä mekanismia
  4 artiklassa
  säädettyjen velvoitteiden ja tavoitteiden
  täyttämiseksi. |
| --- | --- |

b)

13 artiklassa säädettyä, hoidettua metsämaata koskevaa joustomahdollisuutta
  ja 13 b artiklassa säädettyä mekanismia
  4 artiklassa
  säädettyjen velvoitteiden ja tavoitteiden
  täyttämiseksi.

ja 13 b artiklassa säädettyä mekanismia

säädettyjen velvoitteiden ja tavoitteiden

Suomi voi ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen joustomahdollisuuksien lisäksi käyttää 13 a artiklan mukaisia lisäkompensaatioita.”

Suomi voi ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen joustomahdollisuuksien lisäksi käyttää 13 a artiklan mukaisia lisäkompensaatioita.”

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta – b a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/841

11 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

2.   Jos jäsenvaltio ei noudata asetuksen (EU) N:o 525/2013 7 artiklan 1 kohdan d a alakohdassa säädettyjä seurantavaatimuksia, direktiivin 2003/87/EY 20 artiklan nojalla nimetyn keskusvalvojan, jäljempänä ”keskusvalvoja”, on väliaikaisesti kiellettävä kyseistä jäsenvaltiota tekemästä tämän asetuksen 12 artiklan 2
  ja 3
  kohdan mukaista siirtoa
  tai talletusta
  taikka käyttämästä tämän asetuksen 13 artiklan mukaista hoidettua metsämaata koskevaa joustomahdollisuutta.

”2.   Jos jäsenvaltio ei noudata asetuksen (EU) N:o 525/2013 7 artiklan 1 kohdan d a alakohdassa säädettyjä seurantavaatimuksia, direktiivin 2003/87/EY 20 artiklan nojalla nimetyn keskusvalvojan, jäljempänä ’keskusvalvoja’, on väliaikaisesti kiellettävä kyseistä jäsenvaltiota tekemästä tämän asetuksen 12 artiklan 2 kohdan mukaista siirtoa taikka käyttämästä tämän asetuksen 13 artiklan mukaista hoidettua metsämaata koskevaa joustomahdollisuutta.”

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – -a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – -a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/841

12 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

-a)

-a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

2.   Jos kokonaispoistumat ylittävät jäsenvaltiossa kokonaispäästöt
  sen jälkeen, kun mahdolliset asetuksen (EU) 2018/842 7
  artiklan
  mukaisesti huomioon otetut määrät on vähennetty
  , kyseinen jäsenvaltio voi siirtää jäljellä olevan poistumien määrän toiselle jäsenvaltiolle. Siirrettävä määrä on otettava huomioon arvioitaessa sitä, miten vastaanottava jäsenvaltio noudattaa tämän asetuksen 4 artiklan mukaista velvoitettaan.

”2.   Jos kokonaispoistumat ylittävät jäsenvaltiossa kokonaispäästöt
  kaudella 2021–2025 tai kasvihuonekaasujen nettopoistumat ylittävät jäsenvaltiossa 4
   artiklan
  3 kohdassa jäsenvaltiolle asetetun vuotuisen tavoitteen
  , kyseinen jäsenvaltio voi siirtää jäljellä olevan poistumien määrän toiselle jäsenvaltiolle
  edellyttäen, että vastaanottava jäsenvaltio suorittaa maksun, joka vastaa vähintään EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien päätöshintojen keskihintaa sinä siirtovuonna, jona huutokauppa pidettiin yhteisessä huutokauppapaikassa
  . Siirrettävä määrä on otettava huomioon arvioitaessa sitä, miten vastaanottava jäsenvaltio noudattaa tämän asetuksen 4 artiklan mukaista velvoitettaan
  ja tavoitteitaan
  .”

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – b alakohta

Asetus (EU) 2018/841

12 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”5.   Jäsenvaltiot
  voivat käyttää
  2 kohdan mukaisista siirroista
  saatuja tuloja
  ilmastonmuutoksen
  torjuntaan
  unionissa tai kolmansissa maissa, ja
  niiden
  on ilmoitettava komissiolle
  tällaisista
  toimista. | ”5.   Jäsenvaltiot
  käyttävät kaikki
  2 kohdan mukaisista siirroista
  saadut tulot
  ilmastonmuutoksen
  hillinnän ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen toimenpiteiden rahoittamiseen LULUCF-sektorilla
  unionissa tai kolmansissa maissa,
  mukaan lukien ekosysteemiin perustuvat lähestymistavat, ottaen huomioon samalla asetuksen (EU) 2020/852 17
   ja
  18 artiklassa säädetyt ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen ja vähimmäistason suojatoimet. Jäsenvaltioiden
  on ilmoitettava komissiolle
  näiden tulojen käytöstä ja toteutetuista
  toimista
  asetuksen (EU) 2018/1999 19 artiklassa tarkoitetuissa raporteissa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”5.   Jäsenvaltiot
  voivat käyttää
  2 kohdan mukaisista siirroista
  saatuja tuloja
  ilmastonmuutoksen
  torjuntaan
  unionissa tai kolmansissa maissa, ja
  niiden
  on ilmoitettava komissiolle
  tällaisista
  toimista.

”5.   Jäsenvaltiot
  käyttävät kaikki
  2 kohdan mukaisista siirroista
  saadut tulot
  ilmastonmuutoksen
  hillinnän ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen toimenpiteiden rahoittamiseen LULUCF-sektorilla
  unionissa tai kolmansissa maissa,
  mukaan lukien ekosysteemiin perustuvat lähestymistavat, ottaen huomioon samalla asetuksen (EU) 2020/852 17
   ja
  18 artiklassa säädetyt ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen ja vähimmäistason suojatoimet. Jäsenvaltioiden
  on ilmoitettava komissiolle
  näiden tulojen käytöstä ja toteutetuista
  toimista
  asetuksen (EU) 2018/1999 19 artiklassa tarkoitetuissa raporteissa
  .

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

13 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 13 artikla | 13 artikla |
| Hoidettua metsämaata koskeva joustomahdollisuus | Hoidettua metsämaata koskeva joustomahdollisuus |
| 1.   Jos kaudella 2021–2025 kokonaispäästöt ylittävät kokonaispoistumat jossain jäsenvaltiossa 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa maankäyttöön liittyvissä tilinpitoluokissa, [joista on pidetty tiliä tämän asetuksen mukaisesti,] kyseinen jäsenvaltio voi käyttää tässä artiklassa säädettyä hoidettua metsämaata koskevaa joustomahdollisuutta täyttääkseen 4 artiklan 1 kohdan mukaisen velvoitteensa. | 1.   Jos kaudella 2021–2025 kokonaispäästöt ylittävät kokonaispoistumat jossain jäsenvaltiossa 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa maankäyttöön liittyvissä tilinpitoluokissa, [joista on pidetty tiliä tämän asetuksen mukaisesti,] kyseinen jäsenvaltio voi käyttää tässä artiklassa säädettyä hoidettua metsämaata koskevaa joustomahdollisuutta täyttääkseen 4 artiklan 1 kohdan mukaisen velvoitteensa. |
| 2.   Jos kaudella 2021–2025 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun laskelman tulos on positiivinen luku, asianomainen jäsenvaltio on oikeutettu kompensoimaan laskelmien tuloksena saadut päästöt edellyttäen, että | 2.   Jos kaudella 2021–2025 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun laskelman tulos on positiivinen luku, asianomainen jäsenvaltio on oikeutettu kompensoimaan laskelmien tuloksena saadut päästöt edellyttäen, että |
| a) | jäsenvaltio on sisällyttänyt asetuksen (EU) 2018/1999 15 artiklan mukaisesti toimitettuun strategiaansa meneillään olevat tai suunnitellut erityiset toimenpiteet, joilla varmistetaan tarvittaessa metsänielujen ja -varastojen ylläpito tai lisääminen; ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 artikla

13 artikla

Hoidettua metsämaata koskeva joustomahdollisuus

Hoidettua metsämaata koskeva joustomahdollisuus

1.   Jos kaudella 2021–2025 kokonaispäästöt ylittävät kokonaispoistumat jossain jäsenvaltiossa 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa maankäyttöön liittyvissä tilinpitoluokissa, [joista on pidetty tiliä tämän asetuksen mukaisesti,] kyseinen jäsenvaltio voi käyttää tässä artiklassa säädettyä hoidettua metsämaata koskevaa joustomahdollisuutta täyttääkseen 4 artiklan 1 kohdan mukaisen velvoitteensa.

1.   Jos kaudella 2021–2025 kokonaispäästöt ylittävät kokonaispoistumat jossain jäsenvaltiossa 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa maankäyttöön liittyvissä tilinpitoluokissa, [joista on pidetty tiliä tämän asetuksen mukaisesti,] kyseinen jäsenvaltio voi käyttää tässä artiklassa säädettyä hoidettua metsämaata koskevaa joustomahdollisuutta täyttääkseen 4 artiklan 1 kohdan mukaisen velvoitteensa.

2.   Jos kaudella 2021–2025 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun laskelman tulos on positiivinen luku, asianomainen jäsenvaltio on oikeutettu kompensoimaan laskelmien tuloksena saadut päästöt edellyttäen, että

2.   Jos kaudella 2021–2025 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun laskelman tulos on positiivinen luku, asianomainen jäsenvaltio on oikeutettu kompensoimaan laskelmien tuloksena saadut päästöt edellyttäen, että

a)

jäsenvaltio on sisällyttänyt asetuksen (EU) 2018/1999 15 artiklan mukaisesti toimitettuun strategiaansa meneillään olevat tai suunnitellut erityiset toimenpiteet, joilla varmistetaan tarvittaessa metsänielujen ja -varastojen ylläpito tai lisääminen; ja

| a) | jäsenvaltio on sisällyttänyt asetuksen (EU) 2018/1999 15 artiklan mukaisesti toimitettuun strategiaansa meneillään olevat tai suunnitellut erityiset toimenpiteet, joilla varmistetaan tarvittaessa metsänielujen ja -varastojen ylläpito tai lisääminen
  luonnon monimuotoisuutta edistävällä tavalla ja vähennetään maan alttiutta luonnonhäiriöille
  ; ja |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltio on sisällyttänyt asetuksen (EU) 2018/1999 15 artiklan mukaisesti toimitettuun strategiaansa meneillään olevat tai suunnitellut erityiset toimenpiteet, joilla varmistetaan tarvittaessa metsänielujen ja -varastojen ylläpito tai lisääminen
  luonnon monimuotoisuutta edistävällä tavalla ja vähennetään maan alttiutta luonnonhäiriöille
  ; ja

luonnon monimuotoisuutta edistävällä tavalla ja vähennetään maan alttiutta luonnonhäiriöille

| a a) | jäsenvaltio noudattaa neuvoston direktiiviä 92/43/ETY

   (*)

  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/147/EY

   (**)

  ; ja |
| --- | --- |

a a)

a a)

jäsenvaltio noudattaa neuvoston direktiiviä 92/43/ETY

   (*)

  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/147/EY

   (**)

  ; ja

jäsenvaltio noudattaa neuvoston direktiiviä 92/43/ETY

*

ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/147/EY

**

; ja

| b) | unionissa kokonaispäästöt eivät ylitä tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa maankäyttöön liittyvissä tilinpitoluokissa kokonaispoistumia kaudella 2021–2025. |
| --- | --- |

b)

unionissa kokonaispäästöt eivät ylitä tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa maankäyttöön liittyvissä tilinpitoluokissa kokonaispoistumia kaudella 2021–2025.

| b) | unionissa kokonaispäästöt eivät ylitä tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa maankäyttöön liittyvissä tilinpitoluokissa kokonaispoistumia kaudella 2021–2025. |
| --- | --- |

b)

unionissa kokonaispäästöt eivät ylitä tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa maankäyttöön liittyvissä tilinpitoluokissa kokonaispoistumia kaudella 2021–2025.

Arvioidessaan, ylittävätkö kokonaispäästöt unionissa kokonaispoistumat ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, komissio varmistaa, että jäsenvaltiot välttävät kaksinkertaista laskentaa, erityisesti tämän asetuksen 12 artiklassa ja asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklan 2 kohdassa säädettyjä joustomahdollisuuksia käytettäessä.

Arvioidessaan, ylittävätkö kokonaispäästöt unionissa kokonaispoistumat ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, komissio varmistaa, että jäsenvaltiot välttävät kaksinkertaista laskentaa, erityisesti tämän asetuksen 12 artiklassa ja asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklan 2 kohdassa säädettyjä joustomahdollisuuksia käytettäessä.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu kompensaatio voi kattaa ainoastaan kyseisen jäsenvaltion metsien vertailutason perusteella päästöiksi lasketut nielut eikä se saa ylittää 50:tä prosenttia liitteessä VII kyseiselle jäsenvaltiolle kaudeksi 2021–2025 vahvistetusta korvauksen enimmäismäärästä.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu kompensaatio voi kattaa ainoastaan kyseisen jäsenvaltion metsien vertailutason perusteella päästöiksi lasketut nielut eikä se saa ylittää 50:tä prosenttia liitteessä VII kyseiselle jäsenvaltiolle kaudeksi 2021–2025 vahvistetusta korvauksen enimmäismäärästä.

4.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle näyttöä liitteen VI mukaisesti laskettujen luonnonhäiriöiden vaikutuksesta, jotta ne voisivat saada kompensaatiota metsien vertailutason perusteella päästöiksi lasketuista nieluista, muiden jäsenvaltioiden käyttämättömien kompensaatioiden kokonaismäärään asti, joka vahvistetaan liitteessä VII kaudeksi 2021–2025. Jos kompensaatiota koskeva pyyntö ylittää käytettävissä olevan käyttämättömän kompensaation määrän, kompensaatio jaetaan suhteellisesti asianomaisten jäsenvaltioiden kesken.”

4.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle näyttöä liitteen VI mukaisesti laskettujen luonnonhäiriöiden vaikutuksesta
  ja toimenpiteistä, joita ne aikovat toteuttaa samanlaisten vaikutusten ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi tulevaisuudessa
  , jotta ne voisivat saada kompensaatiota metsien vertailutason perusteella päästöiksi lasketuista nieluista, muiden jäsenvaltioiden käyttämättömien kompensaatioiden kokonaismäärään asti, joka vahvistetaan liitteessä VII kaudeksi 2021–2025. Jos kompensaatiota koskeva pyyntö ylittää käytettävissä olevan käyttämättömän kompensaation määrän, kompensaatio jaetaan suhteellisesti asianomaisten jäsenvaltioiden kesken
  . Komissio asettaa jäsenvaltioiden toimittaman näytön julkisesti saataville
  .”;

Tarkistukset 94 ja 98

Tarkistukset 94 ja 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

13 b artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 13 b artikla | 13 b artikla |
| Maankäytön joustomekanismi
  vuosiksi 2026–2030 | Luonnonhäiriöitä koskeva mekanismi
  vuosiksi 2026–2030 |
| 1.   Asetuksen 2018/1999 40 artiklan nojalla perustettuun unionin rekisteriin perustetaan
  maankäytön joustomekanismi
  , joka vastaa enintään 178 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, edellyttäen, että 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu unionin tavoite täyttyy.
  Joustomekanismi
  on käytettävissä 12 artiklassa säädettyjen joustomahdollisuuksien lisäksi. | 1.   Asetuksen
  (EU)
  2018/1999 40 artiklan nojalla perustettuun unionin rekisteriin perustetaan
  mekanismi
  , joka vastaa enintään 178 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia,
  jotta voidaan ottaa huomioon luonnonhäiriöiden vaikutus, jos niitä ei ole voitu ennakoida tai estää varsinkaan sopeutumistoimilla,
  edellyttäen, että 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu unionin tavoite täyttyy.
  Mekanismi
  on käytettävissä 12 artiklassa säädettyjen joustomahdollisuuksien lisäksi. |
| 2.   Jos kaudella 2026–2030 jäsenvaltion alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokissa olevien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien vuotuisen summan ja vastaavan tavoitteen välinen erotus on positiivinen, se otetaan huomioon ja siitä raportoidaan tämän asetuksen mukaisesti, kyseinen jäsenvaltio voi käyttää tässä artiklassa säädettyä
  joustoa
  4 artiklan 2 kohdan mukaisen tavoitteensa saavuttamiseksi. | 2.   Jos kaudella 2026–2030 jäsenvaltion alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokissa olevien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien vuotuisen summan ja vastaavan tavoitteen välinen erotus on positiivinen, se otetaan huomioon ja siitä raportoidaan tämän asetuksen mukaisesti, kyseinen jäsenvaltio voi käyttää tässä artiklassa säädettyä
  mekanismia
  4 artiklan 2 kohdan mukaisen tavoitteensa saavuttamiseksi. |
| 3.   Jos kaudella 2026–2030 2 kohdassa tarkoitetun laskelman tulos on positiivinen,
  asianomainen
  jäsenvaltio
  on oikeutettu kompensoimaan laskelmien tuloksena saadut liikapäästöt
  edellyttäen, että | 3.   Jos kaudella 2026–2030 2 kohdassa tarkoitetun laskelman tulos on positiivinen, jäsenvaltio
  voi käyttää tässä artiklassa säädettyä mekanismia
  edellyttäen, että: |
| | -a) | jäsenvaltio on toimittanut komissiolle riittävästi näyttöä siitä, että positiivinen tulos on suoraan kytköksissä liitteen VI mukaisesti laskettuun luonnonhäiriöiden vaikutukseen: komissio asettaa jäsenvaltioiden toimittaman näytön julkisesti saataville ja voi hylätä jäsenvaltion toimittaman näytön, jos se pitää sitä riittämättömästi perusteltuna tai suhteettomana tarkistettuaan jäsenvaltiolta saadut tiedot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 b artikla

13 b artikla

Maankäytön joustomekanismi
  vuosiksi 2026–2030

Maankäytön joustomekanismi

Luonnonhäiriöitä koskeva mekanismi
  vuosiksi 2026–2030

Luonnonhäiriöitä koskeva mekanismi

1.   Asetuksen 2018/1999 40 artiklan nojalla perustettuun unionin rekisteriin perustetaan
  maankäytön joustomekanismi
  , joka vastaa enintään 178 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, edellyttäen, että 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu unionin tavoite täyttyy.
  Joustomekanismi
  on käytettävissä 12 artiklassa säädettyjen joustomahdollisuuksien lisäksi.

1.   Asetuksen
  (EU)
  2018/1999 40 artiklan nojalla perustettuun unionin rekisteriin perustetaan
  mekanismi
  , joka vastaa enintään 178 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia,
  jotta voidaan ottaa huomioon luonnonhäiriöiden vaikutus, jos niitä ei ole voitu ennakoida tai estää varsinkaan sopeutumistoimilla,
  edellyttäen, että 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu unionin tavoite täyttyy.
  Mekanismi
  on käytettävissä 12 artiklassa säädettyjen joustomahdollisuuksien lisäksi.

2.   Jos kaudella 2026–2030 jäsenvaltion alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokissa olevien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien vuotuisen summan ja vastaavan tavoitteen välinen erotus on positiivinen, se otetaan huomioon ja siitä raportoidaan tämän asetuksen mukaisesti, kyseinen jäsenvaltio voi käyttää tässä artiklassa säädettyä
  joustoa
  4 artiklan 2 kohdan mukaisen tavoitteensa saavuttamiseksi.

2.   Jos kaudella 2026–2030 jäsenvaltion alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokissa olevien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien vuotuisen summan ja vastaavan tavoitteen välinen erotus on positiivinen, se otetaan huomioon ja siitä raportoidaan tämän asetuksen mukaisesti, kyseinen jäsenvaltio voi käyttää tässä artiklassa säädettyä
  mekanismia
  4 artiklan 2 kohdan mukaisen tavoitteensa saavuttamiseksi.

3.   Jos kaudella 2026–2030 2 kohdassa tarkoitetun laskelman tulos on positiivinen,
  asianomainen
  jäsenvaltio
  on oikeutettu kompensoimaan laskelmien tuloksena saadut liikapäästöt
  edellyttäen, että

3.   Jos kaudella 2026–2030 2 kohdassa tarkoitetun laskelman tulos on positiivinen, jäsenvaltio
  voi käyttää tässä artiklassa säädettyä mekanismia
  edellyttäen, että:

-a)

-a)

jäsenvaltio on toimittanut komissiolle riittävästi näyttöä siitä, että positiivinen tulos on suoraan kytköksissä liitteen VI mukaisesti laskettuun luonnonhäiriöiden vaikutukseen: komissio asettaa jäsenvaltioiden toimittaman näytön julkisesti saataville ja voi hylätä jäsenvaltion toimittaman näytön, jos se pitää sitä riittämättömästi perusteltuna tai suhteettomana tarkistettuaan jäsenvaltiolta saadut tiedot;

| a) | jäsenvaltio on
  sisällyttänyt asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti toimitettuun päivitettyyn yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaansa meneillään olevat tai suunnitellut erityiset toimenpiteet
  , joilla
  varmistetaan tarvittaessa kaikkien maanielujen
  ja
  -varastojen ylläpito tai lisääminen
  ja vähennetään maan herkkyyttä luonnonhäiriöille; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltio on
  sisällyttänyt asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti toimitettuun päivitettyyn yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaansa meneillään olevat tai suunnitellut erityiset toimenpiteet
  , joilla
  varmistetaan tarvittaessa kaikkien maanielujen
  ja
  -varastojen ylläpito tai lisääminen
  ja vähennetään maan herkkyyttä luonnonhäiriöille;

sisällyttänyt asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti toimitettuun päivitettyyn yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaansa meneillään olevat tai suunnitellut erityiset toimenpiteet

varmistetaan tarvittaessa kaikkien maanielujen

-varastojen ylläpito tai lisääminen

| a) | jäsenvaltio on
  tosiasiallisesti tarkistanut yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaansa ja pitkän aikavälin strategiaansa 11 artiklan - 1 kohdan mukaisesti ja on ottanut käyttöön uusia toimenpiteitä
  , joilla
  lisätään kaikkia maanieluja
  ja
  -varastoja luonnon monimuotoisuutta edistävällä tavalla
  ja vähennetään maan herkkyyttä luonnonhäiriöille
  ja ilmastonmuutoksen vaikutukselle
  ; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltio on
  tosiasiallisesti tarkistanut yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaansa ja pitkän aikavälin strategiaansa 11 artiklan - 1 kohdan mukaisesti ja on ottanut käyttöön uusia toimenpiteitä
  , joilla
  lisätään kaikkia maanieluja
  ja
  -varastoja luonnon monimuotoisuutta edistävällä tavalla
  ja vähennetään maan herkkyyttä luonnonhäiriöille
  ja ilmastonmuutoksen vaikutukselle
  ;

tosiasiallisesti tarkistanut yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaansa ja pitkän aikavälin strategiaansa 11 artiklan - 1 kohdan mukaisesti ja on ottanut käyttöön uusia toimenpiteitä

lisätään kaikkia maanieluja

-varastoja luonnon monimuotoisuutta edistävällä tavalla

ja ilmastonmuutoksen vaikutukselle

| b) | jäsenvaltio on hyödyntänyt kaikkia muita joustomahdollisuuksia, jotka ovat sen käytettävissä tämän asetuksen 12 artiklan tai asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 1 kohdan nojalla; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltio on hyödyntänyt kaikkia muita joustomahdollisuuksia, jotka ovat sen käytettävissä tämän asetuksen 12 artiklan tai asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 1 kohdan nojalla;

| b) | jäsenvaltio on hyödyntänyt kaikkia muita joustomahdollisuuksia, jotka ovat sen käytettävissä tämän asetuksen 12 artiklan tai asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 1 kohdan nojalla; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltio on hyödyntänyt kaikkia muita joustomahdollisuuksia, jotka ovat sen käytettävissä tämän asetuksen 12 artiklan tai asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 1 kohdan nojalla;

| b a) | jäsenvaltio noudattaa direktiivejä 92/43/ETY ja 2009/147/EY; ja |
| --- | --- |

b a)

b a)

jäsenvaltio noudattaa direktiivejä 92/43/ETY ja 2009/147/EY; ja

jäsenvaltio noudattaa direktiivejä 92/43/ETY ja 2009/147/EY; ja

| c) | kaikkien unionin alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokkiin kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien vuotuisen summan ja unionin tavoitteen
  [joka
  on
  310 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia nettopoistumia]
  välinen erotus unionissa on negatiivinen kaudella 2026–2030. |
| --- | --- |

c)

kaikkien unionin alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokkiin kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien vuotuisen summan ja unionin tavoitteen
  [joka
  on
  310 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia nettopoistumia]
  välinen erotus unionissa on negatiivinen kaudella 2026–2030.

[joka

310 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia nettopoistumia]

| c) | kaikkien unionin alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokkiin kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien vuotuisen summan ja unionin tavoitteen
  , joka
  on
  määritetty 4 artiklan 2 kohdassa, sen jälkeen, kun kaikkia muita 12 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia joustomahdollisuuksia on hyödynnetty,
  välinen erotus unionissa on negatiivinen kaudella 2026–2030. |
| --- | --- |

c)

kaikkien unionin alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokkiin kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien vuotuisen summan ja unionin tavoitteen
  , joka
  on
  määritetty 4 artiklan 2 kohdassa, sen jälkeen, kun kaikkia muita 12 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia joustomahdollisuuksia on hyödynnetty,
  välinen erotus unionissa on negatiivinen kaudella 2026–2030.

, joka

määritetty 4 artiklan 2 kohdassa, sen jälkeen, kun kaikkia muita 12 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia joustomahdollisuuksia on hyödynnetty,

Arvioidessaan, ylittävätkö kokonaispäästöt unionissa ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetut kokonaispoistumat, komissio määrittää, sisällytetäänkö siihen 20 prosenttia nettopoistumista, joita jäsenvaltiot eivät ole tallettaneet kaudella 2021–2025, luonnonhäiriöiden vaikutuksen perusteella ja soveltamalla jäsenvaltioiden tämän artiklan 5 kohdan mukaisesti toimittamia tietoja. Komissio varmistaa tässä arvioinnissa myös, että jäsenvaltiot välttävät kaksinkertaista laskentaa erityisesti tämän asetuksen 12 artiklassa ja asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 1 kohdassa säädettyjen joustomahdollisuuksien käytössä.

Arvioidessaan, ylittävätkö kokonaispäästöt unionissa ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetut kokonaispoistumat, komissio määrittää, sisällytetäänkö siihen 20 prosenttia nettopoistumista, joita jäsenvaltiot eivät ole tallettaneet kaudella 2021–2025, luonnonhäiriöiden vaikutuksen perusteella ja soveltamalla jäsenvaltioiden tämän artiklan 5 kohdan mukaisesti toimittamia tietoja. Komissio varmistaa tässä arvioinnissa myös, että jäsenvaltiot välttävät kaksinkertaista laskentaa erityisesti tämän asetuksen 12 artiklassa ja asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 1 kohdassa säädettyjen joustomahdollisuuksien käytössä.

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetun kompensaation määrä voi kattaa ainoastaan tämän asetuksen liitteessä II a jäsenvaltiolle asetetun tavoitteen osalta päästöiksi lasketut nielut eikä se saa ylittää 50:tä prosenttia liitteessä VII kyseiselle jäsenvaltiolle kaudeksi 2026–2025 vahvistetusta kompensaation enimmäismäärästä.

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetun kompensaation määrä voi kattaa ainoastaan tämän asetuksen liitteessä II a jäsenvaltiolle asetetun tavoitteen osalta päästöiksi lasketut nielut eikä se saa ylittää 50:tä prosenttia liitteessä VII kyseiselle jäsenvaltiolle kaudeksi 2026–2025 vahvistetusta kompensaation enimmäismäärästä.

5.   
  Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle näyttöä liitteen VI mukaisesti laskettujen luonnonhäiriöiden vaikutuksesta, jotta ne voisivat saada kompensaatiota tämän asetuksen liitteessä II a jäsenvaltiolle asetetun tavoitteen osalta päästöiksi lasketuista jäljellä olevista nieluista, muiden jäsenvaltioiden käyttämättömien kompensaatioiden kokonaismäärään asti, joka vahvistetaan liitteessä VII kaudeksi 2026–2025.
  Jos kompensaatiota koskeva pyyntö ylittää käytettävissä olevan
  käyttämättömän kompensaation
  määrän, kompensaatio jaetaan suhteellisesti asianomaisten jäsenvaltioiden kesken.”

5.   Jos kompensaatiota koskeva pyyntö ylittää
  mekanismin puitteissa
  käytettävissä olevan
  178 miljoonan hiilidioksidiekvivalenttitonnin
  määrän, kompensaatio jaetaan suhteellisesti asianomaisten jäsenvaltioiden kesken.

5 a.
     
  Jäsenvaltioilla on oikeus saada kompensaatiota 4 artiklan 2 kohdassa kyseisille jäsenvaltioille kaudelle 2026–2030 asetettujen tavoitteiden osalta päästöiksi lasketuista nettonieluista tai -poistumista enintään 50 miljoonan hiilidioksidiekvivalenttitonnin enimmäismäärään saakka koko unionin osalta muiden jäsenvaltioiden käyttämättömien kompensaatioiden kokonaismäärään asti, joka vahvistetaan liitteessä VII kaudeksi 2021–2025, kun on otettu huomioon tämän artiklan 3 kohta, edellyttäen, että kyseiset jäsenvaltiot

| a) | ovat hyödyntäneet kaikkia muita joustomahdollisuuksia, jotka ovat sen käytettävissä tämän asetuksen 12 artiklan, asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 1 kohdan sekä tämän artiklan 3 kohdan nojalla; |
| --- | --- |

a)

a)

ovat hyödyntäneet kaikkia muita joustomahdollisuuksia, jotka ovat sen käytettävissä tämän asetuksen 12 artiklan, asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 1 kohdan sekä tämän artiklan 3 kohdan nojalla;

ovat hyödyntäneet kaikkia muita joustomahdollisuuksia, jotka ovat sen käytettävissä tämän asetuksen 12 artiklan, asetuksen (EU) 2018/842 7 artiklan 1 kohdan sekä tämän artiklan 3 kohdan nojalla;

| b) | ovat toimittaneet komissiolle riittävästi näyttöä ilmastonmuutoksesta aiheutuvien ekosysteemien häiriöiden vaikutuksista, jotka johtavat liiallisiin päästöihin tai nettopoistumien vähenemiseen tavalla, johon ne eivät voi vaikuttaa ja joita ei olisi voitu ennakoida tai estää, erityisesti toteuttamalla riittäviä sopeutumistoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaikutusten kohteena olevan alueen kyky sietää ilmastonmuutosta. Komissio asettaa jäsenvaltioiden toimittaman näytön julkisesti saataville ja voi hylätä jäsenvaltion toimittaman näytön, jos se pitää sitä riittämättömästi perusteltuna tai suhteettomana tarkistettuaan jäsenvaltiolta saadut tiedot; |
| --- | --- |

b)

b)

ovat toimittaneet komissiolle riittävästi näyttöä ilmastonmuutoksesta aiheutuvien ekosysteemien häiriöiden vaikutuksista, jotka johtavat liiallisiin päästöihin tai nettopoistumien vähenemiseen tavalla, johon ne eivät voi vaikuttaa ja joita ei olisi voitu ennakoida tai estää, erityisesti toteuttamalla riittäviä sopeutumistoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaikutusten kohteena olevan alueen kyky sietää ilmastonmuutosta. Komissio asettaa jäsenvaltioiden toimittaman näytön julkisesti saataville ja voi hylätä jäsenvaltion toimittaman näytön, jos se pitää sitä riittämättömästi perusteltuna tai suhteettomana tarkistettuaan jäsenvaltiolta saadut tiedot;

ovat toimittaneet komissiolle riittävästi näyttöä ilmastonmuutoksesta aiheutuvien ekosysteemien häiriöiden vaikutuksista, jotka johtavat liiallisiin päästöihin tai nettopoistumien vähenemiseen tavalla, johon ne eivät voi vaikuttaa ja joita ei olisi voitu ennakoida tai estää, erityisesti toteuttamalla riittäviä sopeutumistoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaikutusten kohteena olevan alueen kyky sietää ilmastonmuutosta. Komissio asettaa jäsenvaltioiden toimittaman näytön julkisesti saataville ja voi hylätä jäsenvaltion toimittaman näytön, jos se pitää sitä riittämättömästi perusteltuna tai suhteettomana tarkistettuaan jäsenvaltiolta saadut tiedot;

| c) | ovat sisällyttäneet asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti toimitettuun päivitettyyn yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaansa erityiset toimenpiteet, joilla varmistetaan tarvittaessa kaikkien maanielujen ja -varastojen ylläpito tai lisääminen ja vähennetään maan alttiutta ilmastonmuutoksesta aiheutuville ekosysteemien häiriöille; ja |
| --- | --- |

c)

c)

ovat sisällyttäneet asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti toimitettuun päivitettyyn yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaansa erityiset toimenpiteet, joilla varmistetaan tarvittaessa kaikkien maanielujen ja -varastojen ylläpito tai lisääminen ja vähennetään maan alttiutta ilmastonmuutoksesta aiheutuville ekosysteemien häiriöille; ja

ovat sisällyttäneet asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti toimitettuun päivitettyyn yhdennettyyn kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaansa erityiset toimenpiteet, joilla varmistetaan tarvittaessa kaikkien maanielujen ja -varastojen ylläpito tai lisääminen ja vähennetään maan alttiutta ilmastonmuutoksesta aiheutuville ekosysteemien häiriöille; ja

| d) | kaikkien unionin alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokkiin kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien vuotuisen summan ja unionin tavoitteen, joka on määritetty 4 artiklan 2 kohdassa, sen jälkeen, kun kaikkia muita 12 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia joustomahdollisuuksia on hyödynnetty, välinen erotus unionissa on negatiivinen kaudella 2026–2030. |
| --- | --- |

d)

d)

kaikkien unionin alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokkiin kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien vuotuisen summan ja unionin tavoitteen, joka on määritetty 4 artiklan 2 kohdassa, sen jälkeen, kun kaikkia muita 12 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia joustomahdollisuuksia on hyödynnetty, välinen erotus unionissa on negatiivinen kaudella 2026–2030.

kaikkien unionin alueella ja kaikissa 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetuissa raportoinnin maankäyttöluokkiin kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien vuotuisen summan ja unionin tavoitteen, joka on määritetty 4 artiklan 2 kohdassa, sen jälkeen, kun kaikkia muita 12 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia joustomahdollisuuksia on hyödynnetty, välinen erotus unionissa on negatiivinen kaudella 2026–2030.

Jos kompensaatiota koskeva pyyntö ylittää käytettävissä olevan kompensaation enimmäismäärän, kompensaatio jaetaan suhteellisesti asianomaisten jäsenvaltioiden kesken.

Jos kompensaatiota koskeva pyyntö ylittää käytettävissä olevan kompensaation enimmäismäärän, kompensaatio jaetaan suhteellisesti asianomaisten jäsenvaltioiden kesken.

5 b.
     
  Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen] 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta hyväksymällä 5 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun menettelyn ilmastonmuutoksesta aiheutuvien ekosysteemien häiriöiden vaikutuksen arviointia varten.

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

13 c artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 13 c artikla | 13 c artikla |
| Tavoitteiden hallinnointi | Tavoitteiden hallinnointi |
| Jos
  jäsenvaltion tarkistetut kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat vuonna 2032 ylittävät kyseisen
  jäsenvaltion
  vuotuiset
  tavoitteet minä tahansa tiettynä vuotena kaudella 2026–2030
  , kun otetaan huomioon 12 ja 13 b artiklan mukaisesti käytetyt joustomahdollisuudet
  , sovelletaan seuraavaa toimenpidettä: | Jos
  komissio toteaa vuonna 2032 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti suorittamansa perusteellisen tarkastelun tuloksena, että
  jäsenvaltion
  4 artiklan nojalla asetetut
  tavoitteet
  ja velvollisuudet eivät täyty
  minä tahansa tiettynä vuotena kaudella 2026–2030, sovelletaan seuraavaa toimenpidettä: |
| Määrä, joka on yhtä suuri kuin kasvihuonekaasujen liikapäästöjen määrää vastaava määrä hiilidioksidiekvivalenttitonneina kerrottuna kertoimella 1,08 , lisätään kyseisen jäsenvaltion seuraavana vuonna ilmoittamaan kasvihuonekaasupäästölukuun 15 artiklan nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden mukaisesti.” | Määrä, joka on yhtä suuri kuin kasvihuonekaasujen liikapäästöjen määrää vastaava määrä hiilidioksidiekvivalenttitonneina kerrottuna kertoimella 1,08 , lisätään kyseisen jäsenvaltion seuraavana vuonna ilmoittamaan kasvihuonekaasupäästölukuun
  kyseisten maaluokkien osalta
  15 artiklan nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden mukaisesti. |
| | Jos komissio toteaa, että jäsenvaltiot eivät noudata tätä asetusta, se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet perussopimusten mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 c artikla

13 c artikla

Tavoitteiden hallinnointi

Tavoitteiden hallinnointi

Jos
  jäsenvaltion tarkistetut kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat vuonna 2032 ylittävät kyseisen
  jäsenvaltion
  vuotuiset
  tavoitteet minä tahansa tiettynä vuotena kaudella 2026–2030
  , kun otetaan huomioon 12 ja 13 b artiklan mukaisesti käytetyt joustomahdollisuudet
  , sovelletaan seuraavaa toimenpidettä:

jäsenvaltion tarkistetut kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat vuonna 2032 ylittävät kyseisen

vuotuiset

, kun otetaan huomioon 12 ja 13 b artiklan mukaisesti käytetyt joustomahdollisuudet

Jos
  komissio toteaa vuonna 2032 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti suorittamansa perusteellisen tarkastelun tuloksena, että
  jäsenvaltion
  4 artiklan nojalla asetetut
  tavoitteet
  ja velvollisuudet eivät täyty
  minä tahansa tiettynä vuotena kaudella 2026–2030, sovelletaan seuraavaa toimenpidettä:

komissio toteaa vuonna 2032 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti suorittamansa perusteellisen tarkastelun tuloksena, että

4 artiklan nojalla asetetut

ja velvollisuudet eivät täyty

Määrä, joka on yhtä suuri kuin kasvihuonekaasujen liikapäästöjen määrää vastaava määrä hiilidioksidiekvivalenttitonneina kerrottuna kertoimella 1,08 , lisätään kyseisen jäsenvaltion seuraavana vuonna ilmoittamaan kasvihuonekaasupäästölukuun 15 artiklan nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden mukaisesti.”

Määrä, joka on yhtä suuri kuin kasvihuonekaasujen liikapäästöjen määrää vastaava määrä hiilidioksidiekvivalenttitonneina kerrottuna kertoimella 1,08 , lisätään kyseisen jäsenvaltion seuraavana vuonna ilmoittamaan kasvihuonekaasupäästölukuun
  kyseisten maaluokkien osalta
  15 artiklan nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden mukaisesti.

kyseisten maaluokkien osalta

Jos komissio toteaa, että jäsenvaltiot eivät noudata tätä asetusta, se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet perussopimusten mukaisesti.

Jos komissio toteaa, että jäsenvaltiot eivät noudata tätä asetusta, se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet perussopimusten mukaisesti.

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 14 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 14 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/841

13 d artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 14 a) | Lisätään 13 d artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14 a)

14 a)

Lisätään 13 d artikla seuraavasti:

”13 d artikla

Kansainvälinen yhteistyö

Jos jäsenvaltio päättää antaa luvan siihen, että julkiset tai yksityiset yhteisöt käyttävät LULUCF-sektorin päästöhyvityksiä kompensointiin, myös Pariisin sopimuksen 6 artiklan 2 tai 4 kohdan mukaisesti, siirrettyjen tai käytettyjen poistumien määrää ei oteta huomioon tavoitteessa, joka koskee kyseisen jäsenvaltion tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen vuotuisten tavoitteiden saavuttamista.”

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

14 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kauden 2021–2025 osalta 15 päivään maaliskuuta 2027 ja kauden 2026–2030 osalta 15 päivään maaliskuuta 2032 mennessä vaatimustenmukaisuuskertomus, joka sisältää kaikki kokonaispäästöt ja -poistumat asiaankuuluvalla kaudella jokaisen kauden 2021–2025 osalta 2 artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa ja kauden 2026–2030 osalta 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetusta maankäyttöön liittyvästä tilinpitoluokasta tässä asetuksessa vahvistettuja tilinpitosääntöjä noudattaen. | ”1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kauden 2021–2025 osalta 15 päivään maaliskuuta 2027 ja kauden 2026–2030 osalta 15 päivään maaliskuuta 2032 mennessä vaatimustenmukaisuuskertomus, joka sisältää kaikki kokonaispäästöt ja -poistumat asiaankuuluvalla kaudella jokaisen kauden 2021–2025 osalta 2 artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa ja kauden 2026–2030 osalta 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetusta maankäyttöön liittyvästä tilinpitoluokasta tässä asetuksessa vahvistettuja tilinpitosääntöjä noudattaen. |
| Vaatimustenmukaisuuskertomukseen on sisällyttävä arviointi seuraavista: | Vaatimustenmukaisuuskertomukseen on sisällyttävä arviointi seuraavista: |
| a) | kompromisseja koskevat politiikat ja toimenpiteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kauden 2021–2025 osalta 15 päivään maaliskuuta 2027 ja kauden 2026–2030 osalta 15 päivään maaliskuuta 2032 mennessä vaatimustenmukaisuuskertomus, joka sisältää kaikki kokonaispäästöt ja -poistumat asiaankuuluvalla kaudella jokaisen kauden 2021–2025 osalta 2 artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa ja kauden 2026–2030 osalta 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetusta maankäyttöön liittyvästä tilinpitoluokasta tässä asetuksessa vahvistettuja tilinpitosääntöjä noudattaen.

”1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kauden 2021–2025 osalta 15 päivään maaliskuuta 2027 ja kauden 2026–2030 osalta 15 päivään maaliskuuta 2032 mennessä vaatimustenmukaisuuskertomus, joka sisältää kaikki kokonaispäästöt ja -poistumat asiaankuuluvalla kaudella jokaisen kauden 2021–2025 osalta 2 artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa ja kauden 2026–2030 osalta 2 artiklan 2 kohdan a–j alakohdassa tarkoitetusta maankäyttöön liittyvästä tilinpitoluokasta tässä asetuksessa vahvistettuja tilinpitosääntöjä noudattaen.

Vaatimustenmukaisuuskertomukseen on sisällyttävä arviointi seuraavista:

Vaatimustenmukaisuuskertomukseen on sisällyttävä arviointi seuraavista:

a)

kompromisseja koskevat politiikat ja toimenpiteet;

| a) | mahdollisia
  kompromisseja koskevat politiikat ja toimenpiteet
  sekä muut unionin ympäristötavoitteet ja -strategiat, kuten kahdeksannessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa ja EU:n biodiversiteetti- ja biotalousstrategioissa säädetyt tavoitteet ja strategiat
  ; |
| --- | --- |

a)

mahdollisia
  kompromisseja koskevat politiikat ja toimenpiteet
  sekä muut unionin ympäristötavoitteet ja -strategiat, kuten kahdeksannessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa ja EU:n biodiversiteetti- ja biotalousstrategioissa säädetyt tavoitteet ja strategiat
  ;

mahdollisia

sekä muut unionin ympäristötavoitteet ja -strategiat, kuten kahdeksannessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa ja EU:n biodiversiteetti- ja biotalousstrategioissa säädetyt tavoitteet ja strategiat

| a a) | jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet 4 artiklan 4 a kohdan säännösten noudattamiseksi; |
| --- | --- |

a a)

a a)

jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet 4 artiklan 4 a kohdan säännösten noudattamiseksi;

jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet 4 artiklan 4 a kohdan säännösten noudattamiseksi;

| b) | ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen väliset synergiat; |
| --- | --- |

b)

ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen väliset synergiat;

| b) | ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen väliset synergiat
  , mukaan luettuina politiikat ja toimet, joilla vähennetään maan herkkyyttä luonnonhäiriöille ja ilmastolle
  ; |
| --- | --- |

b)

ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen väliset synergiat
  , mukaan luettuina politiikat ja toimet, joilla vähennetään maan herkkyyttä luonnonhäiriöille ja ilmastolle
  ;

, mukaan luettuina politiikat ja toimet, joilla vähennetään maan herkkyyttä luonnonhäiriöille ja ilmastolle

| c) | ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja luonnon monimuotoisuuden väliset synergiat. |
| --- | --- |

c)

ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja luonnon monimuotoisuuden väliset synergiat.

| c) | ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja luonnon monimuotoisuuden väliset synergiat. |
| --- | --- |

c)

ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja luonnon monimuotoisuuden väliset synergiat.

Kertomuksen on sisällettävä myös tarvittaessa tiedot aikomuksesta käyttää 11 artiklassa tarkoitettuja joustomahdollisuuksia ja niihin liittyviä määriä tai tällaisten joustomahdollisuuksien ja niihin liittyvien määrien käytöstä.”

Kertomuksen on sisällettävä myös tarvittaessa tiedot aikomuksesta käyttää 11 artiklassa tarkoitettuja joustomahdollisuuksia ja niihin liittyviä määriä tai tällaisten joustomahdollisuuksien ja niihin liittyvien määrien käytöstä.
  Kertomukset on saatettava yleisön saataville helposti käytettävässä muodossa.

Kertomukset on saatettava yleisön saataville helposti käytettävässä muodossa.

Vaatimustenmukaisuuskertomuksen on perustuttava vuotuisiin tietoaineistoihin, mukaan lukien tiedot maaperän seurantajärjestelmistä, kuten LUCAS-tutkimukset, käyttäen vähintään 30 senttimetrin syvyydestä otettavia näytteitä ja ottaen mukaan kaikki merkitykselliset muuttujat, jotka vaikuttavat maaperän mahdollisuuksiin sitoa hiiltä.”

Vaatimustenmukaisuuskertomuksen on perustuttava vuotuisiin tietoaineistoihin, mukaan lukien tiedot maaperän seurantajärjestelmistä, kuten LUCAS-tutkimukset, käyttäen vähintään 30 senttimetrin syvyydestä otettavia näytteitä ja ottaen mukaan kaikki merkitykselliset muuttujat, jotka vaikuttavat maaperän mahdollisuuksiin sitoa hiiltä.”

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 16 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 16 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/841

15 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Lisätään 15 a artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(16 a)

(16 a)

Lisätään 15 a artikla seuraavasti:

”15 a artikla

”15 a artikla

Oikeussuojan saatavuus

Oikeussuojan saatavuus

1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseessä olevilla 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävillä yleisön jäsenillä on kansallisten oikeusjärjestelmien mukaisesti mahdollisuus muutoksenhakumenettelyyn tuomioistuimessa tai muussa lainsäädännöllä perustetussa riippumattomassa ja puolueettomassa elimessä asettaakseen tutkittavaksi 4–10 artiklasta johtuvien oikeudellisten velvoitteiden noudattamatta jättäminen.

2.
     
  Kyseessä olevan yleisön jäsenten katsotaan täyttävän 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset,

| a) | jos asia koskee riittävästi heidän etuaan tai |
| --- | --- |

a)

a)

jos asia koskee riittävästi heidän etuaan tai

jos asia koskee riittävästi heidän etuaan tai

| b) | jos kyseessä oleva yleisö vetoaa oikeuksiensa heikentymiseen ja jäsenvaltion hallintolainkäyttöä koskevassa säännöstössä tätä edellytetään ennakkoehtona. |
| --- | --- |

b)

b)

jos kyseessä oleva yleisö vetoaa oikeuksiensa heikentymiseen ja jäsenvaltion hallintolainkäyttöä koskevassa säännöstössä tätä edellytetään ennakkoehtona.

jos kyseessä oleva yleisö vetoaa oikeuksiensa heikentymiseen ja jäsenvaltion hallintolainkäyttöä koskevassa säännöstössä tätä edellytetään ennakkoehtona.

Jäsenvaltioiden on määriteltävä, mikä muodostaa riittävän edun, johdonmukaisesti sen tavoitteen mukaisesti, että kyseessä olevalle yleisölle tarjotaan laaja oikeussuoja, ja yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on määriteltävä, mikä muodostaa riittävän edun, johdonmukaisesti sen tavoitteen mukaisesti, että kyseessä olevalle yleisölle tarjotaan laaja oikeussuoja, ja yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen mukaisesti.

Tältä osin tätä kohtaa sovellettaessa kaikkien ympäristönsuojelua edistävien ja kansallisen lainsäädännön vaatimukset täyttävien valtioista riippumattomien järjestöjen edun katsotaan olevan sellaista, että asia koskee sitä riittävästi.

Tältä osin tätä kohtaa sovellettaessa kaikkien ympäristönsuojelua edistävien ja kansallisen lainsäädännön vaatimukset täyttävien valtioista riippumattomien järjestöjen edun katsotaan olevan sellaista, että asia koskee sitä riittävästi.

3.
     
  Edellä olevat 1 ja 2 kohta eivät estä mahdollisuutta, että asia saatetaan hallintoviranomaisen alustavasti tutkittavaksi, eivätkä ne vaikuta vaatimukseen, jonka mukaan hallinnolliset muutoksenhakumenettelyt on saatettava loppuun ennen kuin asia saatetaan tuomioistuimessa tutkittavaksi, silloin kun kansallisessa lainsäädännössä on tällainen vaatimus. Kyseisen menettelyn on oltava oikeudenmukainen, tasapuolinen ja nopea, eikä se saa olla niin kallis, että se olisi esteenä menettelyyn osallistumiselle.

4.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisön saatavilla on helposti käytettäviä käytännön tietoja mahdollisuudesta turvautua hallinnollisiin ja tuomioistuimessa tapahtuviin muutoksenhakumenettelyihin.”

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

16 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 17) | Lisätään 16 a artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

17)

17)

Lisätään 16 a artikla seuraavasti:

Poistetaan.

Poistetaan.

”16 a artikla

”16 a artikla

Komiteamenettely

Komiteamenettely

1.
     
  Komissiota avustaa asetuksen (EU) 2018/1999 44 artiklan 3 kohdalla perustettu ilmastonmuutoskomitea. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011

   (44)

  tarkoitettu komitea.

2.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.”

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

Asetus (EU) 2018/841

17 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”2.   Komissio toimittaa
  viimeistään kuuden kuukauden kuluessa [...] jokaisen Pariisin sopimuksen 14 artiklan nojalla sovitun maailmanlaajuisen tilannekatsauksen jälkeen
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  kertomuksen tämän asetuksen toiminnasta
  ,
  mukaan lukien tarvittaessa arvio 11 artiklassa tarkoitettujen joustomahdollisuuksien vaikutuksista
  ja
  siitä, miten tämä asetus edistää vuodella 2030 asetettua unionin tavoitetta kasvihuonekaasujen vähentämisestä, sekä siitä, miten se edistää Pariisin sopimuksen tavoitteita, erityisesti sen osalta, tarvitaanko unionin lisäpolitiikkoja
  ja
  -toimenpiteitä kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämisen ja poistumien tehostamiseksi unionissa
  . | ”2.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  edistymisraportin vuosina 2025
  ,
  2027
  ja
  2032 tämän asetuksen toiminnasta
  ja
  edistyksestä 4 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa
  . |
| | 2 a.
     
  Komissio toimittaa viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kunkin Pariisin sopimuksen 14 artiklan mukaisesti sovitun maailmanlaajuisen tilannekatsauksen jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen siitä, miten tällä asetuksella edistetään unionin ilmastoneutraaliustavoitetta ja asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettuja ilmastoon liittyviä välitavoitteita, Pariisin sopimuksen tavoitteita ja muita unionin ympäristötavoitteita ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja siihen liittyvien asianomaisten strategioiden ja lainsäädännön tavoitteita, mukaan lukien arviointi 11 artiklassa tarkoitettujen joustomahdollisuuksien vaikutuksista tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseen. Kertomuksessa arvioidaan, tarvitaanko unionin lisäpolitiikkoja ja -toimenpiteitä kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämisen ja poistumien tehostamiseksi unionissa ja unionin ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi ottaen huomioon mahdolliset tulevat parannukset metsien ja maaperien seurannassa, tiedonkeruussa ja raportointijärjestelmässä. Kertomuksessa otetaan huomioon paras saatavilla oleva ja uusin tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n, IPBES:n ja asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklassa tarkoitetun ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan tuoreimmat raportit. |
| Kertomuksen antamisen jälkeen komissio tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. Ehdotuksissa on erityisesti vahvistettava
  vuotuiset tavoitteet
  ja
  hallinto, joilla pyritään saavuttamaan
  4 artiklan
  4
  kohdassa
  vahvistettu
  vuoden
  2035 ilmastoneutraaliustavoite, unionin lisäpolitiikat ja -toimenpiteet sekä vuoden 2035 jälkeinen kehys
  ,
  jolla sisällytetään asetuksen soveltamisalaan kuuluvat
  kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat
  muilla sektoreilla, kuten meriympäristö
  ja
  makeanveden ympäristö
  .” | Kyseisen
  kertomuksen antamisen jälkeen komissio tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. Ehdotuksissa on erityisesti vahvistettava
  unionin lisäpolitiikat
  ja
  -toimenpiteet
  4 artiklan
  3
   kohdassa
  tarkoitettujen
  vuoden 
  2030 jälkeisten LULUCF-tavoitteiden saavuttamiseksi sekä laajennettava tämän asetuksen soveltamisala kattamaan merten
  ,
  rannikoiden ja makean veden ekosysteemien tuottamat
  kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat
  vankkojen tieteellisten menetelmien perusteella
  ja
  asetettava lisää näitä ekosysteemejä koskevia erillisiä nettopoistumatavoitteita
  . |
| | 2 b.
     
  Komissio antaa luonnon ennallistamiseen liittyvää unionin sääntelykehystä koskevan säädöksen voimaantulon jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan tämän asetuksen, erityisesti 4 artiklassa asetettujen velvoitteiden ja tavoitteiden, johdonmukaisuutta mainitun säädöksen tavoitteiden kanssa. Kertomukseen voidaan tarvittaessa liittää lainsäädäntöehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”2.   Komissio toimittaa
  viimeistään kuuden kuukauden kuluessa [...] jokaisen Pariisin sopimuksen 14 artiklan nojalla sovitun maailmanlaajuisen tilannekatsauksen jälkeen
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  kertomuksen tämän asetuksen toiminnasta
  ,
  mukaan lukien tarvittaessa arvio 11 artiklassa tarkoitettujen joustomahdollisuuksien vaikutuksista
  ja
  siitä, miten tämä asetus edistää vuodella 2030 asetettua unionin tavoitetta kasvihuonekaasujen vähentämisestä, sekä siitä, miten se edistää Pariisin sopimuksen tavoitteita, erityisesti sen osalta, tarvitaanko unionin lisäpolitiikkoja
  ja
  -toimenpiteitä kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämisen ja poistumien tehostamiseksi unionissa
  .

”2.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  edistymisraportin vuosina 2025
  ,
  2027
  ja
  2032 tämän asetuksen toiminnasta
  ja
  edistyksestä 4 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa
  .

2 a.
     
  Komissio toimittaa viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kunkin Pariisin sopimuksen 14 artiklan mukaisesti sovitun maailmanlaajuisen tilannekatsauksen jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen siitä, miten tällä asetuksella edistetään unionin ilmastoneutraaliustavoitetta ja asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettuja ilmastoon liittyviä välitavoitteita, Pariisin sopimuksen tavoitteita ja muita unionin ympäristötavoitteita ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja siihen liittyvien asianomaisten strategioiden ja lainsäädännön tavoitteita, mukaan lukien arviointi 11 artiklassa tarkoitettujen joustomahdollisuuksien vaikutuksista tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseen. Kertomuksessa arvioidaan, tarvitaanko unionin lisäpolitiikkoja ja -toimenpiteitä kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämisen ja poistumien tehostamiseksi unionissa ja unionin ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi ottaen huomioon mahdolliset tulevat parannukset metsien ja maaperien seurannassa, tiedonkeruussa ja raportointijärjestelmässä. Kertomuksessa otetaan huomioon paras saatavilla oleva ja uusin tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n, IPBES:n ja asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklassa tarkoitetun ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan tuoreimmat raportit.

Kertomuksen antamisen jälkeen komissio tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. Ehdotuksissa on erityisesti vahvistettava
  vuotuiset tavoitteet
  ja
  hallinto, joilla pyritään saavuttamaan
  4 artiklan
  4
  kohdassa
  vahvistettu
  vuoden
  2035 ilmastoneutraaliustavoite, unionin lisäpolitiikat ja -toimenpiteet sekä vuoden 2035 jälkeinen kehys
  ,
  jolla sisällytetään asetuksen soveltamisalaan kuuluvat
  kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat
  muilla sektoreilla, kuten meriympäristö
  ja
  makeanveden ympäristö
  .”

vuotuiset tavoitteet

hallinto, joilla pyritään saavuttamaan

4

vahvistettu

2035 ilmastoneutraaliustavoite, unionin lisäpolitiikat ja -toimenpiteet sekä vuoden 2035 jälkeinen kehys

jolla sisällytetään asetuksen soveltamisalaan kuuluvat

muilla sektoreilla, kuten meriympäristö

makeanveden ympäristö

Kyseisen
  kertomuksen antamisen jälkeen komissio tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. Ehdotuksissa on erityisesti vahvistettava
  unionin lisäpolitiikat
  ja
  -toimenpiteet
  4 artiklan
  3
   kohdassa
  tarkoitettujen
  vuoden 
  2030 jälkeisten LULUCF-tavoitteiden saavuttamiseksi sekä laajennettava tämän asetuksen soveltamisala kattamaan merten
  ,
  rannikoiden ja makean veden ekosysteemien tuottamat
  kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat
  vankkojen tieteellisten menetelmien perusteella
  ja
  asetettava lisää näitä ekosysteemejä koskevia erillisiä nettopoistumatavoitteita
  .

Kyseisen

unionin lisäpolitiikat

-toimenpiteet

3

tarkoitettujen

2030 jälkeisten LULUCF-tavoitteiden saavuttamiseksi sekä laajennettava tämän asetuksen soveltamisala kattamaan merten

rannikoiden ja makean veden ekosysteemien tuottamat

vankkojen tieteellisten menetelmien perusteella

asetettava lisää näitä ekosysteemejä koskevia erillisiä nettopoistumatavoitteita

2 b.
     
  Komissio antaa luonnon ennallistamiseen liittyvää unionin sääntelykehystä koskevan säädöksen voimaantulon jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan tämän asetuksen, erityisesti 4 artiklassa asetettujen velvoitteiden ja tavoitteiden, johdonmukaisuutta mainitun säädöksen tavoitteiden kanssa. Kertomukseen voidaan tarvittaessa liittää lainsäädäntöehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi.”

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Asetus (EU) 2018/1999

4 artikla – 1 kohta – a alakohta – i alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaiset jäsenvaltion sitoumukset ja kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskevat kansalliset tavoitteet
  sekä sen panokset, joilla pyritään saavuttamaan unionin tavoite kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämisestä nollatasolle vuoteen 2035 mennessä ja sen jälkeen negatiivisten päästöjen saavuttamisesta mainitun asetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti
  ;” | ”asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaiset jäsenvaltion sitoumukset ja kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskevat kansalliset tavoitteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaiset jäsenvaltion sitoumukset ja kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskevat kansalliset tavoitteet
  sekä sen panokset, joilla pyritään saavuttamaan unionin tavoite kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämisestä nollatasolle vuoteen 2035 mennessä ja sen jälkeen negatiivisten päästöjen saavuttamisesta mainitun asetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti
  ;”

”asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaiset jäsenvaltion sitoumukset ja kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskevat kansalliset tavoitteet;

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/1999

26 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a) | Lisätään 26 artiklan 6 kohtaan alakohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a)

2 a)

Lisätään 26 artiklan 6 kohtaan alakohta seuraavasti:

| ”a a) | muuttaa liitteessä V olevan 3 osan b ja c kohtaa niin, että lisätään maaluokkia niiden luokkien joukkoon, jotka kuuluvat suojeltavien maankäyttöyksiköiden seurantajärjestelmään ja ennallistettavien maankäyttöyksiköiden seurantajärjestelmään asiaankuuluvan unionin ympäristölainsäädännön mukaisesti.” |
| --- | --- |

”a a)

”a a)

muuttaa liitteessä V olevan 3 osan b ja c kohtaa niin, että lisätään maaluokkia niiden luokkien joukkoon, jotka kuuluvat suojeltavien maankäyttöyksiköiden seurantajärjestelmään ja ennallistettavien maankäyttöyksiköiden seurantajärjestelmään asiaankuuluvan unionin ympäristölainsäädännön mukaisesti.”

muuttaa liitteessä V olevan 3 osan b ja c kohtaa niin, että lisätään maaluokkia niiden luokkien joukkoon, jotka kuuluvat suojeltavien maankäyttöyksiköiden seurantajärjestelmään ja ennallistettavien maankäyttöyksiköiden seurantajärjestelmään asiaankuuluvan unionin ympäristölainsäädännön mukaisesti.”

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – c alakohta

2 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – c alakohta

Asetus (EU) 2018/1999

38 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Komissio
  määrittelee
  1 kohdan mukaisesti suoritetun kattavan tarkastuksen valmistuttua
  täytäntöönpanosäädöksillä
  päästöjen kokonaismäärän kyseessä olevilta vuosilta käyttäen perusteena sellaisia kunkin jäsenvaltion korjattuja inventaariotietoja, jotka on eritelty asetuksen (EU) 2018/842 9 artiklan kannalta merkityksellisiin päästötietoihin ja tämän asetuksen liitteessä V olevan 1 osan c alakohdassa tarkoitettuihin päästötietoihin, sekä määrittelee asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklan kannalta merkityksellisten päästöjen ja poistumien kokonaismäärän.” | ”Komissio
  antaa
  1 kohdan mukaisesti suoritetun kattavan tarkastuksen valmistuttua
  tämän asetuksen täydentämiseksi 43 artiklan mukaisia delegoituja säädöksiä määrittämällä
  päästöjen kokonaismäärän kyseessä olevilta vuosilta käyttäen perusteena sellaisia kunkin jäsenvaltion korjattuja inventaariotietoja, jotka on eritelty asetuksen (EU) 2018/842 9 artiklan kannalta merkityksellisiin päästötietoihin ja tämän asetuksen liitteessä V olevan 1 osan c alakohdassa tarkoitettuihin päästötietoihin, sekä määrittelee asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklan kannalta merkityksellisten päästöjen ja poistumien kokonaismäärän.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Komissio
  määrittelee
  1 kohdan mukaisesti suoritetun kattavan tarkastuksen valmistuttua
  täytäntöönpanosäädöksillä
  päästöjen kokonaismäärän kyseessä olevilta vuosilta käyttäen perusteena sellaisia kunkin jäsenvaltion korjattuja inventaariotietoja, jotka on eritelty asetuksen (EU) 2018/842 9 artiklan kannalta merkityksellisiin päästötietoihin ja tämän asetuksen liitteessä V olevan 1 osan c alakohdassa tarkoitettuihin päästötietoihin, sekä määrittelee asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklan kannalta merkityksellisten päästöjen ja poistumien kokonaismäärän.”

määrittelee

täytäntöönpanosäädöksillä

”Komissio
  antaa
  1 kohdan mukaisesti suoritetun kattavan tarkastuksen valmistuttua
  tämän asetuksen täydentämiseksi 43 artiklan mukaisia delegoituja säädöksiä määrittämällä
  päästöjen kokonaismäärän kyseessä olevilta vuosilta käyttäen perusteena sellaisia kunkin jäsenvaltion korjattuja inventaariotietoja, jotka on eritelty asetuksen (EU) 2018/842 9 artiklan kannalta merkityksellisiin päästötietoihin ja tämän asetuksen liitteessä V olevan 1 osan c alakohdassa tarkoitettuihin päästötietoihin, sekä määrittelee asetuksen (EU) 2018/841 4 artiklan kannalta merkityksellisten päästöjen ja poistumien kokonaismäärän.”

antaa

tämän asetuksen täydentämiseksi 43 artiklan mukaisia delegoituja säädöksiä määrittämällä

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II

Liite II

Asetus (EU) 2018/841

Liite II a – taulukko

Komission teksti

Komission teksti

4 artiklan 2 kohdan mukainen kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskeva unionin tavoite ja jäsenvaltioiden kansalliset tavoitteet, jotka on saavutettava vuonna 2030

| Jäsenvaltio | Kasvihuonekaasupäästöjen nettovähennyksen arvo tuhansina hiilidioksidiekvivalenttitonneina vuonna 2030 |
| --- | --- |
| Belgia | -1 352 |
| Bulgaria | -9 718 |
| Tšekki | -1 228 |
| Tanska | 5 338 |
| Saksa | -30 840 |
| Viro | -2 545 |
| Irlanti | 3 728 |
| Kreikka | -4 373 |
| Espanja | -43 635 |
| Ranska | -34 046 |
| Kroatia | -5 527 |
| Italia | -35 758 |
| Kypros | -352 |
| Latvia | -644 |
| Liettua | -4 633 |
| Luxemburg | -403 |
| Unkari | -5 724 |
| Malta | 2 |
| Alankomaat | 4 523 |
| Itävalta | -5 650 |
| Puola | -38 098 |
| Portugali | -1 358 |
| Romania | -25 665 |
| Slovenia | -146 |
| Slovakia | -6 821 |
| Suomi | -17 754 |
| Ruotsi | -47 321 |
| EU-27 | - 310 000 |

Jäsenvaltio

Kasvihuonekaasupäästöjen nettovähennyksen arvo tuhansina hiilidioksidiekvivalenttitonneina vuonna 2030

Belgia

-1 352

Bulgaria

-9 718

Tšekki

-1 228

Tanska

5 338

Saksa

-30 840

Viro

-2 545

Irlanti

3 728

Kreikka

-4 373

Espanja

-43 635

Ranska

-34 046

Kroatia

-5 527

Italia

-35 758

Kypros

-352

Latvia

-644

Liettua

-4 633

Luxemburg

-403

Unkari

-5 724

Malta

2

Alankomaat

4 523

Itävalta

-5 650

Puola

-38 098

Portugali

-1 358

Romania

-25 665

Slovenia

-146

Slovakia

-6 821

Suomi

-17 754

Ruotsi

-47 321

EU-27

- 310 000

Tarkistus

Tarkistus

4 artiklan 2 kohdan mukainen kasvihuonekaasujen nettopoistumia koskeva unionin tavoite ja jäsenvaltioiden kansalliset tavoitteet, jotka on saavutettava vuonna 2030

| Jäsenvaltio | Kasvihuonekaasupäästöjen nettovähennyksen arvo tuhansina hiilidioksidiekvivalenttitonneina vuonna 2030 |
| --- | --- |
| Belgia | Vähintään
  -1 352 |
| Belgia | Vähintään
  -9 718 |
| Tšekki | Vähintään
  -1 228 |
| Tanska | Vähintään
  5 338 |
| Saksa | Vähintään
  -30 840 |
| Viro | Vähintään
  -2 545 |
| Irlanti | Vähintään
  3 728 |
| Kreikka | Vähintään
  -4 373 |
| Espanja | Vähintään
  -43 635 |
| Ranska | Vähintään
  -34 046 |
| Kroatia | Vähintään
  -5 527 |
| Italia | Vähintään
  -35 758 |
| Kypros | Vähintään
  - 352 |
| Latvia | Vähintään
  - 644 |
| Liettua | Vähintään
  -4 633 |
| Luxemburg | Vähintään
  - 403 |
| Unkari | Vähintään
  -5 724 |
| Malta | Vähintään
  2 |
| Alankomaat | Vähintään
  4 523 |
| Itävalta | Vähintään
  -5 650 |
| Puola | Vähintään
  -38 098 |
| Portugali | Vähintään
  -1 358 |
| Romania | Vähintään
  -25 665 |
| Slovenia | Vähintään
  - 146 |
| Slovakia | Vähintään
  -6 821 |
| Suomi | Vähintään
  -17 754 |
| Ruotsi | Vähintään
  -47 321 |
| EU-27 | Vähintään
  - 310 000 |

Jäsenvaltio

Kasvihuonekaasupäästöjen nettovähennyksen arvo tuhansina hiilidioksidiekvivalenttitonneina vuonna 2030

Belgia

Vähintään
  -1 352

Vähintään

Belgia

Vähintään
  -9 718

Vähintään

Tšekki

Vähintään
  -1 228

Vähintään

Tanska

Vähintään
  5 338

Vähintään

Saksa

Vähintään
  -30 840

Vähintään

Viro

Vähintään
  -2 545

Vähintään

Irlanti

Vähintään
  3 728

Vähintään

Kreikka

Vähintään
  -4 373

Vähintään

Espanja

Vähintään
  -43 635

Vähintään

Ranska

Vähintään
  -34 046

Vähintään

Kroatia

Vähintään
  -5 527

Vähintään

Italia

Vähintään
  -35 758

Vähintään

Kypros

Vähintään
  - 352

Vähintään

Latvia

Vähintään
  - 644

Vähintään

Liettua

Vähintään
  -4 633

Vähintään

Luxemburg

Vähintään
  - 403

Vähintään

Unkari

Vähintään
  -5 724

Vähintään

Malta

Vähintään
  2

Vähintään

Alankomaat

Vähintään
  4 523

Vähintään

Itävalta

Vähintään
  -5 650

Vähintään

Puola

Vähintään
  -38 098

Vähintään

Portugali

Vähintään
  -1 358

Vähintään

Romania

Vähintään
  -25 665

Vähintään

Slovenia

Vähintään
  - 146

Vähintään

Slovakia

Vähintään
  -6 821

Vähintään

Suomi

Vähintään
  -17 754

Vähintään

Ruotsi

Vähintään
  -47 321

Vähintään

EU-27

Vähintään
  - 310 000

Vähintään

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III

Liite III

Asetus (EU) 2018/1999

Liite V – 3 osa

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Korvataan asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä V oleva 3 osa seuraavasti: | Korvataan asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä V oleva 3 osa seuraavasti: |
| ”Maantieteellisesti täsmälliset maan käyttötarkoituksen muuttamista koskevat tiedot kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita koskevien IPCC:n vuoden 2006 ohjeiden mukaisesti. Kasvihuonekaasuinventaarion toiminnan on perustuttava sähköisiin tietokantoihin ja paikkatietojärjestelmiin, ja sen on sisällettävä | ”Maantieteellisesti täsmälliset maan käyttötarkoituksen muuttamista koskevat tiedot kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita koskevien IPCC:n vuoden 2006 ohjeiden
  , niiden vuoden 2013 täydennyksen ja vuoden 2019 päivityksen
  mukaisesti. Kasvihuonekaasuinventaarion toiminnan on perustuttava sähköisiin tietokantoihin ja paikkatietojärjestelmiin
  , joita varten unionin toimielimet antavat asianmukaista tukea ja apua jäsenvaltioille kerättyjen tietojen johdonmukaisuuden ja läpinäkyvyyden takaamiseksi
  , ja sen on sisällettävä |
| a) | seurantajärjestelmä maankäyttöyksiköille, joissa on paljon direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 4 kohdassa määriteltyä hiiltä sitovaa maata; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Korvataan asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä V oleva 3 osa seuraavasti:

Korvataan asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä V oleva 3 osa seuraavasti:

”Maantieteellisesti täsmälliset maan käyttötarkoituksen muuttamista koskevat tiedot kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita koskevien IPCC:n vuoden 2006 ohjeiden mukaisesti. Kasvihuonekaasuinventaarion toiminnan on perustuttava sähköisiin tietokantoihin ja paikkatietojärjestelmiin, ja sen on sisällettävä

”Maantieteellisesti täsmälliset maan käyttötarkoituksen muuttamista koskevat tiedot kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita koskevien IPCC:n vuoden 2006 ohjeiden
  , niiden vuoden 2013 täydennyksen ja vuoden 2019 päivityksen
  mukaisesti. Kasvihuonekaasuinventaarion toiminnan on perustuttava sähköisiin tietokantoihin ja paikkatietojärjestelmiin
  , joita varten unionin toimielimet antavat asianmukaista tukea ja apua jäsenvaltioille kerättyjen tietojen johdonmukaisuuden ja läpinäkyvyyden takaamiseksi
  , ja sen on sisällettävä

, niiden vuoden 2013 täydennyksen ja vuoden 2019 päivityksen

, joita varten unionin toimielimet antavat asianmukaista tukea ja apua jäsenvaltioille kerättyjen tietojen johdonmukaisuuden ja läpinäkyvyyden takaamiseksi

a)

seurantajärjestelmä maankäyttöyksiköille, joissa on paljon direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 4 kohdassa määriteltyä hiiltä sitovaa maata;

| a) | seurantajärjestelmä maankäyttöyksiköille, joissa on paljon direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 4 kohdassa määriteltyä hiiltä sitovaa maata; |
| --- | --- |

a)

seurantajärjestelmä maankäyttöyksiköille, joissa on paljon direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 4 kohdassa määriteltyä hiiltä sitovaa maata;

| b) | seurantajärjestelmä suojattaville maankäyttöyksiköille, jotka määritellään maaksi, joka kuuluu yhteen tai useampaan seuraavista luokista: |
| --- | --- |

b)

seurantajärjestelmä suojattaville maankäyttöyksiköille, jotka määritellään maaksi, joka kuuluu yhteen tai useampaan seuraavista luokista:

| b) | seurantajärjestelmä suojattaville maankäyttöyksiköille, jotka määritellään maaksi, joka kuuluu yhteen tai useampaan seuraavista luokista: |
| --- | --- |

b)

seurantajärjestelmä suojattaville maankäyttöyksiköille, jotka määritellään maaksi, joka kuuluu yhteen tai useampaan seuraavista luokista:

| | — | Direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3 kohdassa määritelty biologiselta monimuotoisuudeltaan rikas maa; |
| --- | --- | --- |

—

Direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3 kohdassa määritelty biologiselta monimuotoisuudeltaan rikas maa;

| | — | Direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3 kohdassa määritelty biologiselta monimuotoisuudeltaan rikas maa; |
| --- | --- | --- |

—

Direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3 kohdassa määritelty biologiselta monimuotoisuudeltaan rikas maa;

| | — | Neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1) artiklassa määritellyt yhteisön tärkeänä pitämät alueet ja erityisten suojelutoimien alueet sekä niiden ulkopuoliset maayksiköt, joihin sovelletaan mainitun direktiivin 6 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisia suojelutoimenpiteitä alueen suojelutavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

—

Neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1) artiklassa määritellyt yhteisön tärkeänä pitämät alueet ja erityisten suojelutoimien alueet sekä niiden ulkopuoliset maayksiköt, joihin sovelletaan mainitun direktiivin 6 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisia suojelutoimenpiteitä alueen suojelutavoitteiden saavuttamiseksi;

1

| | — | Neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1) 4 artiklassa määritellyt yhteisön tärkeänä pitämät alueet ja erityisten suojelutoimien alueet sekä niiden ulkopuoliset maayksiköt, joihin sovelletaan mainitun direktiivin 6 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisia suojelutoimenpiteitä alueen suojelutavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

—

Neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1) 4 artiklassa määritellyt yhteisön tärkeänä pitämät alueet ja erityisten suojelutoimien alueet sekä niiden ulkopuoliset maayksiköt, joihin sovelletaan mainitun direktiivin 6 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisia suojelutoimenpiteitä alueen suojelutavoitteiden saavuttamiseksi;

1

| | — | Direktiivin 92/43/ETY liitteessä IV lueteltujen lajien lisääntymis- ja levähdyspaikat, joihin sovelletaan mainitun direktiivin 12 artiklan mukaisia suojelutoimenpiteitä; |
| --- | --- | --- |

—

Direktiivin 92/43/ETY liitteessä IV lueteltujen lajien lisääntymis- ja levähdyspaikat, joihin sovelletaan mainitun direktiivin 12 artiklan mukaisia suojelutoimenpiteitä;

| | — | Direktiivin 92/43/ETY liitteessä IV lueteltujen lajien lisääntymis- ja levähdyspaikat, joihin sovelletaan mainitun direktiivin 12 artiklan mukaisia suojelutoimenpiteitä; |
| --- | --- | --- |

—

Direktiivin 92/43/ETY liitteessä IV lueteltujen lajien lisääntymis- ja levähdyspaikat, joihin sovelletaan mainitun direktiivin 12 artiklan mukaisia suojelutoimenpiteitä;

| | — | Direktiivin 92/43/ETY liitteessä I luetellut luontotyypit ja direktiivin 92/43/ETY liitteessä II lueteltujen lajien elinympäristöt, joita esiintyy yhteisön tärkeinä pitämien alueiden tai erityisten suojelutoimien alueiden ulkopuolella ja jotka myötävaikuttavat siihen, että nämä luontotyypit ja lajit saavuttavat suotuisan suojelutason mainitun direktiivin 2 artiklan mukaisesti, tai joihin voidaan soveltaa direktiivin 2004/35/EY (2) mukaisia ehkäiseviä ja korjaavia toimenpiteitä; |
| --- | --- | --- |

—

Direktiivin 92/43/ETY liitteessä I luetellut luontotyypit ja direktiivin 92/43/ETY liitteessä II lueteltujen lajien elinympäristöt, joita esiintyy yhteisön tärkeinä pitämien alueiden tai erityisten suojelutoimien alueiden ulkopuolella ja jotka myötävaikuttavat siihen, että nämä luontotyypit ja lajit saavuttavat suotuisan suojelutason mainitun direktiivin 2 artiklan mukaisesti, tai joihin voidaan soveltaa direktiivin 2004/35/EY (2) mukaisia ehkäiseviä ja korjaavia toimenpiteitä;

2

| | — | Direktiivin 92/43/ETY liitteessä I luetellut luontotyypit ja direktiivin 92/43/ETY liitteessä II lueteltujen lajien elinympäristöt, joita esiintyy yhteisön tärkeinä pitämien alueiden tai erityisten suojelutoimien alueiden ulkopuolella ja jotka myötävaikuttavat siihen, että nämä luontotyypit ja lajit saavuttavat suotuisan suojelutason mainitun direktiivin 2 artiklan mukaisesti, tai joihin voidaan soveltaa direktiivin 2004/35/EY (2) mukaisia ehkäiseviä ja korjaavia toimenpiteitä; |
| --- | --- | --- |

—

Direktiivin 92/43/ETY liitteessä I luetellut luontotyypit ja direktiivin 92/43/ETY liitteessä II lueteltujen lajien elinympäristöt, joita esiintyy yhteisön tärkeinä pitämien alueiden tai erityisten suojelutoimien alueiden ulkopuolella ja jotka myötävaikuttavat siihen, että nämä luontotyypit ja lajit saavuttavat suotuisan suojelutason mainitun direktiivin 2 artiklan mukaisesti, tai joihin voidaan soveltaa direktiivin 2004/35/EY (2) mukaisia ehkäiseviä ja korjaavia toimenpiteitä;

2

| | — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (3) 4 artiklan mukaisesti luokitellut erityiset suojelualueet ja niiden ulkopuoliset maayksiköt, joihin sovelletaan direktiivin 2009/147/EY 4 artiklan ja direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisia suojelutoimenpiteitä alueen suojelutavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (3) 4 artiklan mukaisesti luokitellut erityiset suojelualueet ja niiden ulkopuoliset maayksiköt, joihin sovelletaan direktiivin 2009/147/EY 4 artiklan ja direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisia suojelutoimenpiteitä alueen suojelutavoitteiden saavuttamiseksi;

3

| | — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (3) 4 artiklan mukaisesti luokitellut erityiset suojelualueet ja niiden ulkopuoliset maayksiköt, joihin sovelletaan direktiivin 2009/147/EY 4 artiklan ja direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisia suojelutoimenpiteitä alueen suojelutavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (3) 4 artiklan mukaisesti luokitellut erityiset suojelualueet ja niiden ulkopuoliset maayksiköt, joihin sovelletaan direktiivin 2009/147/EY 4 artiklan ja direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisia suojelutoimenpiteitä alueen suojelutavoitteiden saavuttamiseksi;

3

| | — | Maayksiköt, joihin sovelletaan sellaisten lintujen suojelutoimenpiteitä, joiden tilan ei katsota olevan turvattu direktiivin 2009/147/EY 12 artiklan mukaisessa raportoinnissa, jotta voidaan täyttää mainitun direktiivin 4 artiklan 4 kohdan toisessa virkkeessä säädetty vaatimus, jonka mukaan on pyrittävä välttämään elinympäristöjen pilaantuminen tai huonontuminen, tai mainitun direktiivin 3 artiklan mukainen vaatimus lintulajien elinympäristöjen riittävän moninaisuuden ja laajuuden säilyttämisestä ja ylläpitämisestä; |
| --- | --- | --- |

—

Maayksiköt, joihin sovelletaan sellaisten lintujen suojelutoimenpiteitä, joiden tilan ei katsota olevan turvattu direktiivin 2009/147/EY 12 artiklan mukaisessa raportoinnissa, jotta voidaan täyttää mainitun direktiivin 4 artiklan 4 kohdan toisessa virkkeessä säädetty vaatimus, jonka mukaan on pyrittävä välttämään elinympäristöjen pilaantuminen tai huonontuminen, tai mainitun direktiivin 3 artiklan mukainen vaatimus lintulajien elinympäristöjen riittävän moninaisuuden ja laajuuden säilyttämisestä ja ylläpitämisestä;

| | — | Maayksiköt, joihin sovelletaan sellaisten lintujen suojelutoimenpiteitä, joiden tilan ei katsota olevan turvattu direktiivin 2009/147/EY 12 artiklan mukaisessa raportoinnissa, jotta voidaan täyttää mainitun direktiivin 4 artiklan 4 kohdan toisessa virkkeessä säädetty vaatimus, jonka mukaan on pyrittävä välttämään elinympäristöjen pilaantuminen tai huonontuminen, tai mainitun direktiivin 3 artiklan mukainen vaatimus lintulajien elinympäristöjen riittävän moninaisuuden ja laajuuden säilyttämisestä ja ylläpitämisestä; |
| --- | --- | --- |

—

Maayksiköt, joihin sovelletaan sellaisten lintujen suojelutoimenpiteitä, joiden tilan ei katsota olevan turvattu direktiivin 2009/147/EY 12 artiklan mukaisessa raportoinnissa, jotta voidaan täyttää mainitun direktiivin 4 artiklan 4 kohdan toisessa virkkeessä säädetty vaatimus, jonka mukaan on pyrittävä välttämään elinympäristöjen pilaantuminen tai huonontuminen, tai mainitun direktiivin 3 artiklan mukainen vaatimus lintulajien elinympäristöjen riittävän moninaisuuden ja laajuuden säilyttämisestä ja ylläpitämisestä;

| | — | Muut elinympäristöt, jotka jäsenvaltio nimeää direktiivissä 92/42/ETY ja 2009/147/EY säädettyjä tarkoituksia vastaaviin tarkoituksiin; |
| --- | --- | --- |

—

Muut elinympäristöt, jotka jäsenvaltio nimeää direktiivissä 92/42/ETY ja 2009/147/EY säädettyjä tarkoituksia vastaaviin tarkoituksiin;

| | — | Muut elinympäristöt, jotka jäsenvaltio nimeää direktiivissä 92/42/ETY ja 2009/147/EY säädettyjä tarkoituksia vastaaviin tarkoituksiin; |
| --- | --- | --- |

—

Muut elinympäristöt, jotka jäsenvaltio nimeää direktiivissä 92/42/ETY ja 2009/147/EY säädettyjä tarkoituksia vastaaviin tarkoituksiin;

| | — | Maayksiköt, joihin sovelletaan toimenpiteitä, joita tarvitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (4) 4 artiklan iii kohdassa tarkoitettujen pintavesimuodostumien ekologisen tilan suojelemiseksi ja sen huonontumisen estämiseksi; |
| --- | --- | --- |

—

Maayksiköt, joihin sovelletaan toimenpiteitä, joita tarvitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (4) 4 artiklan iii kohdassa tarkoitettujen pintavesimuodostumien ekologisen tilan suojelemiseksi ja sen huonontumisen estämiseksi;

4

| | — | Maayksiköt, joihin sovelletaan toimenpiteitä, joita tarvitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (4) 4 artiklan iii kohdassa tarkoitettujen pintavesimuodostumien ekologisen tilan suojelemiseksi ja sen huonontumisen estämiseksi; |
| --- | --- | --- |

—

Maayksiköt, joihin sovelletaan toimenpiteitä, joita tarvitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (4) 4 artiklan iii kohdassa tarkoitettujen pintavesimuodostumien ekologisen tilan suojelemiseksi ja sen huonontumisen estämiseksi;

4

| | — | Luonnolliset tulvatasanteet tai tulvavesiä pidättävät alueet, joita jäsenvaltiot suojelevat tulvariskien hallinnan yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/60/EY (5) mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

—

Luonnolliset tulvatasanteet tai tulvavesiä pidättävät alueet, joita jäsenvaltiot suojelevat tulvariskien hallinnan yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/60/EY (5) mukaisesti;

5

| | — | Luonnolliset tulvatasanteet tai tulvavesiä pidättävät alueet, joita jäsenvaltiot suojelevat tulvariskien hallinnan yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/60/EY (5) mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

—

Luonnolliset tulvatasanteet tai tulvavesiä pidättävät alueet, joita jäsenvaltiot suojelevat tulvariskien hallinnan yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/60/EY (5) mukaisesti;

5

| | — | Jäsenvaltioiden määrittämät suojeltavat alueet suojeltujen alueiden tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden määrittämät suojeltavat alueet suojeltujen alueiden tavoitteiden saavuttamiseksi;

Jäsenvaltioiden määrittämät suojeltavat alueet suojeltujen alueiden tavoitteiden saavuttamiseksi;

| c) | seurantajärjestelmä
  ennastettaville
  maankäyttöyksiköille, jotka määritellään maaksi, joka kuuluu yhteen tai useampaan seuraavista luokista: |
| --- | --- |

c)

seurantajärjestelmä
  ennastettaville
  maankäyttöyksiköille, jotka määritellään maaksi, joka kuuluu yhteen tai useampaan seuraavista luokista:

ennastettaville

| c) | seurantajärjestelmä
  ennallistettaville
  maankäyttöyksiköille, jotka määritellään maaksi, joka kuuluu yhteen tai useampaan seuraavista luokista: |
| --- | --- |

c)

seurantajärjestelmä
  ennallistettaville
  maankäyttöyksiköille, jotka määritellään maaksi, joka kuuluu yhteen tai useampaan seuraavista luokista:

ennallistettaville

| | — | Edellä b alakohdassa kuvatut yhteisön tärkeänä pitämät alueet, erityisten suojelutoimien alueet ja erityiset suojelualueet sekä niiden ulkopuoliset maayksiköt, joiden on todettu olevan ennallistamisen tai korvaavien toimenpiteiden tarpeessa alueen suojelutavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

—

Edellä b alakohdassa kuvatut yhteisön tärkeänä pitämät alueet, erityisten suojelutoimien alueet ja erityiset suojelualueet sekä niiden ulkopuoliset maayksiköt, joiden on todettu olevan ennallistamisen tai korvaavien toimenpiteiden tarpeessa alueen suojelutavoitteiden saavuttamiseksi;

| | — | Edellä b alakohdassa kuvatut yhteisön tärkeänä pitämät alueet, erityisten suojelutoimien alueet ja erityiset suojelualueet sekä niiden ulkopuoliset maayksiköt, joiden on todettu olevan ennallistamisen tai korvaavien toimenpiteiden tarpeessa alueen suojelutavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

—

Edellä b alakohdassa kuvatut yhteisön tärkeänä pitämät alueet, erityisten suojelutoimien alueet ja erityiset suojelualueet sekä niiden ulkopuoliset maayksiköt, joiden on todettu olevan ennallistamisen tai korvaavien toimenpiteiden tarpeessa alueen suojelutavoitteiden saavuttamiseksi;

| | — | Direktiivin 2009/147/EY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tai sen liitteessä I lueteltujen luonnonvaraisten lintulajien elinympäristöt, joita esiintyy erityisten suojelualueiden ulkopuolella ja joiden on todettu olevan ennallistamistoimenpiteiden tarpeessa direktiivin 2009/147/EY tarkoituksia varten; |
| --- | --- | --- |

—

Direktiivin 2009/147/EY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tai sen liitteessä I lueteltujen luonnonvaraisten lintulajien elinympäristöt, joita esiintyy erityisten suojelualueiden ulkopuolella ja joiden on todettu olevan ennallistamistoimenpiteiden tarpeessa direktiivin 2009/147/EY tarkoituksia varten;

| | — | Direktiivin 2009/147/EY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tai sen liitteessä I lueteltujen luonnonvaraisten lintulajien elinympäristöt, joita esiintyy erityisten suojelualueiden ulkopuolella ja joiden on todettu olevan ennallistamistoimenpiteiden tarpeessa direktiivin 2009/147/EY tarkoituksia varten; |
| --- | --- | --- |

—

Direktiivin 2009/147/EY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tai sen liitteessä I lueteltujen luonnonvaraisten lintulajien elinympäristöt, joita esiintyy erityisten suojelualueiden ulkopuolella ja joiden on todettu olevan ennallistamistoimenpiteiden tarpeessa direktiivin 2009/147/EY tarkoituksia varten;

| | — | Direktiivin 92/43/ETY liitteessä I luetellut luontotyypit ja direktiivin 92/43/ETY liitteessä II lueteltujen lajien elinympäristöt, jotka sijaitsevat yhteisön tärkeinä pitämien alueiden tai erityisten suojelutoimien alueiden ulkopuolella ja joiden on todettu olevan ennallistamistoimenpiteiden tarpeessa direktiivin 92/43/ETY mukaisen suotuisan suojelun tason saavuttamiseksi ja/tai joiden on todettu tarvitsevan korjaavia toimenpiteitä direktiivin 2004/35/EY 6 artiklan soveltamiseksi; |
| --- | --- | --- |

—

Direktiivin 92/43/ETY liitteessä I luetellut luontotyypit ja direktiivin 92/43/ETY liitteessä II lueteltujen lajien elinympäristöt, jotka sijaitsevat yhteisön tärkeinä pitämien alueiden tai erityisten suojelutoimien alueiden ulkopuolella ja joiden on todettu olevan ennallistamistoimenpiteiden tarpeessa direktiivin 92/43/ETY mukaisen suotuisan suojelun tason saavuttamiseksi ja/tai joiden on todettu tarvitsevan korjaavia toimenpiteitä direktiivin 2004/35/EY 6 artiklan soveltamiseksi;

| | — | Direktiivin 92/43/ETY liitteessä I luetellut luontotyypit ja direktiivin 92/43/ETY liitteessä II lueteltujen lajien elinympäristöt, jotka sijaitsevat yhteisön tärkeinä pitämien alueiden tai erityisten suojelutoimien alueiden ulkopuolella ja joiden on todettu olevan ennallistamistoimenpiteiden tarpeessa direktiivin 92/43/ETY mukaisen suotuisan suojelun tason saavuttamiseksi ja/tai joiden on todettu tarvitsevan korjaavia toimenpiteitä direktiivin 2004/35/EY 6 artiklan soveltamiseksi; |
| --- | --- | --- |

—

Direktiivin 92/43/ETY liitteessä I luetellut luontotyypit ja direktiivin 92/43/ETY liitteessä II lueteltujen lajien elinympäristöt, jotka sijaitsevat yhteisön tärkeinä pitämien alueiden tai erityisten suojelutoimien alueiden ulkopuolella ja joiden on todettu olevan ennallistamistoimenpiteiden tarpeessa direktiivin 92/43/ETY mukaisen suotuisan suojelun tason saavuttamiseksi ja/tai joiden on todettu tarvitsevan korjaavia toimenpiteitä direktiivin 2004/35/EY 6 artiklan soveltamiseksi;

| | — | Alueet, joiden on todettu olevan ennallistamisen tarpeessa jäsenvaltiossa sovellettavan luonnon ennallistamista koskevan suunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

—

Alueet, joiden on todettu olevan ennallistamisen tarpeessa jäsenvaltiossa sovellettavan luonnon ennallistamista koskevan suunnitelman mukaisesti;

| | — | Alueet, joiden on todettu olevan ennallistamisen tarpeessa
  tai joihin kohdistuu toimenpiteitä alueiden tilan huonontumisen estämiseksi
  jäsenvaltiossa sovellettavan luonnon ennallistamista koskevan suunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

—

Alueet, joiden on todettu olevan ennallistamisen tarpeessa
  tai joihin kohdistuu toimenpiteitä alueiden tilan huonontumisen estämiseksi
  jäsenvaltiossa sovellettavan luonnon ennallistamista koskevan suunnitelman mukaisesti;

tai joihin kohdistuu toimenpiteitä alueiden tilan huonontumisen estämiseksi

| | — | Maayksiköt, joihin sovelletaan toimenpiteitä, joita vaaditaan direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan iii alakohdassa tarkoitettujen pintavesimuodostumien hyvän ekologisen tilan palauttamiseksi, tai toimenpiteitä, joita vaaditaan kyseisten vesimuodostumien erinomaisen ekologisen tilan palauttamiseksi, jos lainsäädännössä niin edellytetään; |
| --- | --- | --- |

—

Maayksiköt, joihin sovelletaan toimenpiteitä, joita vaaditaan direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan iii alakohdassa tarkoitettujen pintavesimuodostumien hyvän ekologisen tilan palauttamiseksi, tai toimenpiteitä, joita vaaditaan kyseisten vesimuodostumien erinomaisen ekologisen tilan palauttamiseksi, jos lainsäädännössä niin edellytetään;

| | — | Maayksiköt, joihin sovelletaan toimenpiteitä, joita vaaditaan direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan iii alakohdassa tarkoitettujen pintavesimuodostumien hyvän ekologisen tilan palauttamiseksi, tai toimenpiteitä, joita vaaditaan kyseisten vesimuodostumien erinomaisen ekologisen tilan palauttamiseksi, jos lainsäädännössä niin edellytetään; |
| --- | --- | --- |

—

Maayksiköt, joihin sovelletaan toimenpiteitä, joita vaaditaan direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan iii alakohdassa tarkoitettujen pintavesimuodostumien hyvän ekologisen tilan palauttamiseksi, tai toimenpiteitä, joita vaaditaan kyseisten vesimuodostumien erinomaisen ekologisen tilan palauttamiseksi, jos lainsäädännössä niin edellytetään;

| | — | Maayksiköt, joihin sovelletaan direktiivin 2000/60/EY liitteessä VI olevan B osan vii kohdassa tarkoitettuja kosteikkojen uudelleenluomisen ja ennallistamisen toimenpiteitä; |
| --- | --- | --- |

—

Maayksiköt, joihin sovelletaan direktiivin 2000/60/EY liitteessä VI olevan B osan vii kohdassa tarkoitettuja kosteikkojen uudelleenluomisen ja ennallistamisen toimenpiteitä;

| | — | Maayksiköt, joihin sovelletaan direktiivin 2000/60/EY liitteessä VI olevan B osan vii kohdassa tarkoitettuja kosteikkojen uudelleenluomisen ja ennallistamisen toimenpiteitä; |
| --- | --- | --- |

—

Maayksiköt, joihin sovelletaan direktiivin 2000/60/EY liitteessä VI olevan B osan vii kohdassa tarkoitettuja kosteikkojen uudelleenluomisen ja ennallistamisen toimenpiteitä;

| | — | Alueet, jotka ovat ekosysteemien ennallistamisen tarpeessa, jotta saavutetaan ekosysteemien hyvä tila Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/
  852

   (6) mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

—

Alueet, jotka ovat ekosysteemien ennallistamisen tarpeessa, jotta saavutetaan ekosysteemien hyvä tila Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/
  852

   (6) mukaisesti;

852

6

| | — | Alueet, jotka ovat ekosysteemien ennallistamisen tarpeessa, jotta saavutetaan ekosysteemien hyvä tila Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/
  852

   (6) mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

—

Alueet, jotka ovat ekosysteemien ennallistamisen tarpeessa, jotta saavutetaan ekosysteemien hyvä tila Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/
  852

   (6) mukaisesti;

852

6

| d) | seurantajärjestelmä maankäyttöyksiköille, joihin liittyy suuri ilmastoriski: |
| --- | --- |

d)

seurantajärjestelmä maankäyttöyksiköille, joihin liittyy suuri ilmastoriski:

| d) | seurantajärjestelmä maankäyttöyksiköille, joihin liittyy suuri ilmastoriski: |
| --- | --- |

d)

seurantajärjestelmä maankäyttöyksiköille, joihin liittyy suuri ilmastoriski:

| | — | Alueet, joilla voidaan kompensoida luonnonhäiriöitä asetuksen (EU) 2018/841 13 b artiklan 5 kohdan mukaisesti |
| --- | --- | --- |

—

Alueet, joilla voidaan kompensoida luonnonhäiriöitä asetuksen (EU) 2018/841 13 b artiklan 5 kohdan mukaisesti

| | — | Alueet, joilla voidaan kompensoida luonnonhäiriöitä asetuksen (EU) 2018/841 13 b artiklan 5 kohdan mukaisesti |
| --- | --- | --- |

—

Alueet, joilla voidaan kompensoida luonnonhäiriöitä asetuksen (EU) 2018/841 13 b artiklan 5 kohdan mukaisesti

| | — | Direktiivin 2007/60/EY 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut alueet. |
| --- | --- | --- |

—

Direktiivin 2007/60/EY 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut alueet.

| | — | Direktiivin 2007/60/EY 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut alueet. |
| --- | --- | --- |

—

Direktiivin 2007/60/EY 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut alueet.

| | — | Jäsenvaltioiden kansallisessa sopeutumisstrategiassa määritellyt alat, joilla esiintyy suuria luonnon ja ihmisen aiheuttamia riskejä ja joihin sovelletaan ilmastoon liittyvien katastrofiriskien vähentämistoimia. |
| --- | --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden kansallisessa sopeutumisstrategiassa määritellyt alat, joilla esiintyy suuria luonnon ja ihmisen aiheuttamia riskejä ja joihin sovelletaan ilmastoon liittyvien katastrofiriskien vähentämistoimia.

| | — | Jäsenvaltioiden kansallisessa sopeutumisstrategiassa määritellyt alat, joilla esiintyy suuria luonnon ja ihmisen aiheuttamia riskejä ja joihin sovelletaan ilmastoon liittyvien katastrofiriskien vähentämistoimia. |
| --- | --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden kansallisessa sopeutumisstrategiassa määritellyt alat, joilla esiintyy suuria luonnon ja ihmisen aiheuttamia riskejä ja joihin sovelletaan ilmastoon liittyvien katastrofiriskien vähentämistoimia.

| d a) | järjestelmä maaperän hiilivarantojen seurantaa varten käyttäen muun muassa maankäytön ja maapeitteen tilastollisen pinta-alatutkimuksen (LUCAS) tietoaineistoja. |
| --- | --- |

d a)

d a)

järjestelmä maaperän hiilivarantojen seurantaa varten käyttäen muun muassa maankäytön ja maapeitteen tilastollisen pinta-alatutkimuksen (LUCAS) tietoaineistoja.

järjestelmä maaperän hiilivarantojen seurantaa varten käyttäen muun muassa maankäytön ja maapeitteen tilastollisen pinta-alatutkimuksen (LUCAS) tietoaineistoja.

Kasvihuonekaasuinventaarion on mahdollistettava tietojen vaihto ja integrointi sähköisten tietokantojen ja paikkatietojärjestelmien välillä.

Kasvihuonekaasuinventaarion on mahdollistettava tietojen vaihto ja integrointi sähköisten tietokantojen ja paikkatietojärjestelmien välillä
  sekä niiden vertailukelpoisuus ja julkinen saatavuus
  .

sekä niiden vertailukelpoisuus ja julkinen saatavuus

Kauden 2021–2025 osalta ensimmäisen tason menetelmä kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita koskevien IPCC:n vuoden 2006 ohjeiden mukaisesti. Kun kyseessä ovat sellaisen hiilivaraston päästöt ja poistumat, jonka päästöjen tai poistumien osuus on vähintään 25–30 prosenttia lähde- tai nieluluokassa, joka on asetettu etusijalle jäsenvaltion kansallisessa inventaariojärjestelmässä, koska sitä koskevilla ennakkotiedoilla on merkittävä vaikutus tietyn maan kasvihuonekaasujen kokonaisinventaarioon päästöjen ja poistumien absoluuttisen tason, päästöjen ja poistumien suuntauksen tai maankäyttöluokissa päästöjen ja poistumien epävarmuuden osalta, ja vuodesta 2026 alkaen kaikkien hiilivaraston päästöjen ja poistumien ennakkotietojen osalta, vähintään toisen tason menetelmä kansallisten kasvihuonekaasumäärien laskemista koskevien IPCC:n vuoden 2006 ohjeiden mukaisesti.

Kauden 2021–2025 osalta ensimmäisen tason menetelmä kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita koskevien IPCC:n vuoden 2006 ohjeiden
  , niiden vuoden 2013 täydennyksen ja vuoden 2019 päivityksen
  mukaisesti. Kun kyseessä ovat sellaisen hiilivaraston päästöt ja poistumat, jonka päästöjen tai poistumien osuus on vähintään 25–30 prosenttia lähde- tai nieluluokassa, joka on asetettu etusijalle jäsenvaltion kansallisessa inventaariojärjestelmässä, koska sitä koskevilla ennakkotiedoilla on merkittävä vaikutus tietyn maan kasvihuonekaasujen kokonaisinventaarioon päästöjen ja poistumien absoluuttisen tason, päästöjen ja poistumien suuntauksen tai maankäyttöluokissa päästöjen ja poistumien epävarmuuden osalta, ja vuodesta 2026 alkaen kaikkien hiilivaraston päästöjen ja poistumien ennakkotietojen osalta, vähintään toisen tason menetelmä kansallisten kasvihuonekaasumäärien laskemista koskevien IPCC:n vuoden 2006 ohjeiden
  , niiden vuoden 2013 täydennyksen ja vuoden 2019 päivityksen
  mukaisesti.

, niiden vuoden 2013 täydennyksen ja vuoden 2019 päivityksen

, niiden vuoden 2013 täydennyksen ja vuoden 2019 päivityksen

Jäsenvaltioiden on vuodesta 2026 alkaen kaikkien hiilivarastojen päästöjä ja poistumia koskevien ennakkotietojen osalta sovellettava alueilla, joilla on edellä c alakohdassa tarkoitettuja paljon hiiltä sitovia maankäyttöyksiköitä, alueilla, joilla on edellä d ja e alakohdassa tarkoitettuja suojeltavia tai ennallistettavia maankäyttöyksiköitä, ja alueilla, joilla on edellä f alakohdassa tarkoitettuja korkeille tuleville ilmastoriskeille alttiita maankäyttöyksiköitä, kolmannen tason menetelmää kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita koskevien IPCC:n vuoden 2006 ohjeiden, niiden vuoden 2013 täydennyksen ja vuoden 2019 päivityksen mukaisesti.”

Jäsenvaltioiden on vuodesta 2026 alkaen kaikkien hiilivarastojen päästöjä ja poistumia koskevien ennakkotietojen osalta sovellettava alueilla, joilla on edellä c alakohdassa tarkoitettuja paljon hiiltä sitovia maankäyttöyksiköitä, alueilla, joilla on edellä d ja e alakohdassa tarkoitettuja suojeltavia tai ennallistettavia maankäyttöyksiköitä, ja alueilla, joilla on edellä f alakohdassa tarkoitettuja korkeille tuleville ilmastoriskeille alttiita maankäyttöyksiköitä, kolmannen tason menetelmää kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita koskevien IPCC:n vuoden 2006 ohjeiden, niiden vuoden 2013 täydennyksen ja vuoden 2019 päivityksen mukaisesti.”

---

(*1)  Merkinnällä ”cp” hyväksyttyjen tarkistusten otsikoissa tarkoitetaan kyseisten tarkistusten vastaavaa tekstinosaa.

*1

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0161/2022).

1

(36)  Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4).

36

(36)  Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4).

36

(1 a)  
  Euroopan ympäristökeskus: ”The European environment – state and outlook 2020”, s. 74.

1 a

Euroopan ympäristökeskus: ”The European environment – state and outlook 2020”, s. 74.

(1 b)  
  Barredo, J., Brailescu, C., Teller, A., Sabatini, F.M., Mauri, A. ja Janouskova, K., Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe, EUR 30661 EN, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2021.

1 b

Barredo, J., Brailescu, C., Teller, A., Sabatini, F.M., Mauri, A. ja Janouskova, K., Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe, EUR 30661 EN, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2021.

(1 a)  
  Euroopan ympäristökeskuksen raportti nro 6/2019.

1 a

Euroopan ympäristökeskuksen raportti nro 6/2019.

(1 b)  
  Euroopan ympäristökeskus, Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

1 b

Euroopan ympäristökeskus, Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

(1 c)  
  Euroopan ympäristökeskus, Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

1 c

Euroopan ympäristökeskus, Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

(1 d)  
  Seidl, R.; Schelhaas, M.-J.; Rammer, W.; Verkerk, P. J. (2014): Increasing forest disturbances in Europe and their impact on carbon storage. In: nature climate change 4 (9), s. 806–810. DOI: 10.1038/nclimate2318.

1 d

Seidl, R.; Schelhaas, M.-J.; Rammer, W.; Verkerk, P. J. (2014): Increasing forest disturbances in Europe and their impact on carbon storage. In: nature climate change 4 (9), s. 806–810. DOI: 10.1038/nclimate2318.

(28)  COM(2019)0640.

28

(28)  COM(2019)0640.

28

(28 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

28 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

(29)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

29

(29)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

30

(31)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

31

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

30

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

32

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

32

(33)  COM(2020)0562.

33

(33)  COM(2020)0562.

33

(33 a)  
  Zickfeld K., Azevedo D., Mathesius S. ja muut, Asymmetry in the climate–carbon cycle response to positive and negative CO2 emissions. Nature Climate Change 11, s. 613–617 (2021).

33 a

Zickfeld K., Azevedo D., Mathesius S. ja muut, Asymmetry in the climate–carbon cycle response to positive and negative CO2

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

34

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

34

(37)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

37

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

(36 a)  

  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

36 a

EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(38)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380).

38

(39)  COM(2020)0381.

39

(40)  [...]

40

(41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

41

(42)  COM(2021)0082.

42

(38)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380).

38

(39)  COM(2020)0381.

39

(39 a)  
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Vuoteen 2030 ulottuva EU:n maaperästrategia – Terveestä maaperästä hyötyä ihmisille, elintarvikkeille, luonnolle ja ilmastolle (COM(2021)0699).

39 a

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Vuoteen 2030 ulottuva EU:n maaperästrategia – Terveestä maaperästä hyötyä ihmisille, elintarvikkeille, luonnolle ja ilmastolle (COM(2021)0699).

(40)  [...]

40

(40 a)  
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Kestävä hiilen kierto” (COM(2021)0800).

40 a

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Kestävä hiilen kierto” (COM(2021)0800).

(40 b)  
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävä biotalous Euroopalle: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön välisen yhteyden lujittaminen (COM(2018)0673).

40 b

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävä biotalous Euroopalle: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön välisen yhteyden lujittaminen (COM(2018)0673).

(41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

41

(42)  COM(2021)0082.

42

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

(*)  
  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

*

Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

(**)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta, EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7.

**

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta, EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7.

(44)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

44

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

(1)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

1

(1)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 56).

2

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 56).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

3

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

4

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta (EUVL L 288, 6.11.2007, s. 27).

5

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta (EUVL L 288, 6.11.2007, s. 27).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

6

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

6

---

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/295 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/295

---

P9_TA(2022)0234

Henkilö- ja pakettiautojen hiilidioksidipäästönormit ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2019/631 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien kiristämisestä unionin kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden mukaisesti (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 493/25)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus”, tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus”, tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin.

| (1) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus”, tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin.
  Hyväksyessään Glasgow’n ilmastosopimuksen marraskuussa 2021 sen osapuolet tunnustivat, että maapallon keskilämpötilan nousun pitäminen 1,5  celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat tiukentamaan vuodeksi 2030 asettamiaan tavoitteita vuoden 2022 loppuun mennessä nopeuttaakseen ilmastotoimia tällä ratkaisevalla vuosikymmenellä ja kuroakseen umpeen 1,5  celsiusastetta koskevaan tavoitteeseen liittyvän vajeen. |
| --- | --- |

(1)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus”, tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin.
  Hyväksyessään Glasgow’n ilmastosopimuksen marraskuussa 2021 sen osapuolet tunnustivat, että maapallon keskilämpötilan nousun pitäminen 1,5  celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat tiukentamaan vuodeksi 2030 asettamiaan tavoitteita vuoden 2022 loppuun mennessä nopeuttaakseen ilmastotoimia tällä ratkaisevalla vuosikymmenellä ja kuroakseen umpeen 1,5  celsiusastetta koskevaan tavoitteeseen liittyvän vajeen.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaaminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässä tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (23). Covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen ja hyvinvointiin ovat entisestään lisänneet Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuutta ja arvoa. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaaminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässä tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (23). Covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen ja hyvinvointiin ovat entisestään lisänneet Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuutta ja arvoa.

| (2) | Ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaaminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässä tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (23).
  Euroopan parlamentti vaati Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 15. tammikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa, että tarvittava siirtymä ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan toteutetaan viimeistään vuonna 2050, ja ilmasto- ja ympäristöhätätilasta 28. marraskuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa se julisti ilmasto- ja ympäristöhätätilan.
  Covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen ja hyvinvointiin ovat entisestään lisänneet Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuutta ja arvoa. |
| --- | --- |

(2)

Ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaaminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässä tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (23).
  Euroopan parlamentti vaati Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 15. tammikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa, että tarvittava siirtymä ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan toteutetaan viimeistään vuonna 2050, ja ilmasto- ja ympäristöhätätilasta 28. marraskuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa se julisti ilmasto- ja ympäristöhätätilan.
  Covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen ja hyvinvointiin ovat entisestään lisänneet Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuutta ja arvoa.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa yhdistetään kattava joukko toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius EU:ssa
  vuoteen 2050 mennessä
  , ja esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä
  unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jolla on nykyaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous ja
  jossa kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä
  . Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Tämä siirtymä vaikuttaa eri tavalla naisiin ja miehiin, ja sillä on erityinen vaikutus joihinkin heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin sekä rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluviin henkilöihin. Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja että ketään ei jätetä jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa yhdistetään kattava joukko toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius EU:ssa
  vuoteen 2050 mennessä
  , ja esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä
  unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jolla on nykyaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous ja
  jossa kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä
  . Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Tämä siirtymä vaikuttaa eri tavalla naisiin ja miehiin, ja sillä on erityinen vaikutus joihinkin heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin sekä rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluviin henkilöihin. Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja että ketään ei jätetä jälkeen.

| (3) | EU pyrkii esittämään
  vuoteen 2050 mennessä
  uuden kasvustrategian, jossa pyritään tekemään
  unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jolla on nykyaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous ja
  elinvoimaisia teollisuuden toimialoja, jotka ovat edelleen johtoasemassa maailmassa omassa segmentissään ja maailmanlaajuisesti innovoinnin edistäjiä, ja samalla turvataan hyvin palkatut laadukkaat työpaikat Euroopassa
  . Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta.
  Tältä osin vuoteen 2030 saakka ulottuvan kahdeksannen ympäristöalan toimintaohjelman tavoitteeksi on asetettu, että nopeutetaan vihreää siirtymää ilmastoneutraaliin, kestävään, myrkyttömään, resurssitehokkaaseen, uusiutuvaan energiaan perustuvaan, palautumis- ja selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen kiertotalouteen oikeudenmukaisella, tasapuolisella ja osallistavalla tavalla, suojellaan ympäristön tilaa, palautetaan se ennalleen ja parannetaan sitä sekä tuetaan ja käytetään perustana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ilmoitettuja toimenpiteitä ja aloitteita.
  Tämä siirtymä vaikuttaa eri tavalla naisiin ja miehiin, ja sillä on erityinen vaikutus heikommassa
  ja haavoittuvassa
  asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin, rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluviin henkilöihin
  sekä matalan ja keskimääräistä alemman tulotason henkilöihin ja kotitalouksiin. Lisäksi siirtymä vaikuttaa eri tavoin unionin alueisiin, erityisesti rakenteellisesti heikommassa asemassa oleviin alueisiin, syrjäisiin alueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin.
  Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja että ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

(3)

EU pyrkii esittämään
  vuoteen 2050 mennessä
  uuden kasvustrategian, jossa pyritään tekemään
  unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jolla on nykyaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous ja
  elinvoimaisia teollisuuden toimialoja, jotka ovat edelleen johtoasemassa maailmassa omassa segmentissään ja maailmanlaajuisesti innovoinnin edistäjiä, ja samalla turvataan hyvin palkatut laadukkaat työpaikat Euroopassa
  . Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta.
  Tältä osin vuoteen 2030 saakka ulottuvan kahdeksannen ympäristöalan toimintaohjelman tavoitteeksi on asetettu, että nopeutetaan vihreää siirtymää ilmastoneutraaliin, kestävään, myrkyttömään, resurssitehokkaaseen, uusiutuvaan energiaan perustuvaan, palautumis- ja selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen kiertotalouteen oikeudenmukaisella, tasapuolisella ja osallistavalla tavalla, suojellaan ympäristön tilaa, palautetaan se ennalleen ja parannetaan sitä sekä tuetaan ja käytetään perustana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ilmoitettuja toimenpiteitä ja aloitteita.
  Tämä siirtymä vaikuttaa eri tavalla naisiin ja miehiin, ja sillä on erityinen vaikutus heikommassa
  ja haavoittuvassa
  asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin, rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluviin henkilöihin
  sekä matalan ja keskimääräistä alemman tulotason henkilöihin ja kotitalouksiin. Lisäksi siirtymä vaikuttaa eri tavoin unionin alueisiin, erityisesti rakenteellisesti heikommassa asemassa oleviin alueisiin, syrjäisiin alueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin.
  Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja että ketään ei jätetä jälkeen.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Unionin tavoite s
  aavuttaa koko talouden ilmastoneutraalius
  vuoteen 2050 mennessä kirjataan lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [--] (24). Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös unionin sisäinen
  sitoumus
  vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Unionin tavoite s
  aavuttaa koko talouden ilmastoneutraalius
  vuoteen 2050 mennessä kirjataan lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [--] (24). Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös unionin sisäinen
  sitoumus
  vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä.

| (5) | Unionin tavoite
  vähentää nettopäästöt nollaan
  vuoteen 2050 mennessä
  ja tavoite saavuttaa negatiiviset päästöt sen jälkeen
  kirjataan lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU)
  2021/1119

   (24). Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös unionin sisäinen
  ilmastoa koskeva välitavoite
  vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

(5)

Unionin tavoite
  vähentää nettopäästöt nollaan
  vuoteen 2050 mennessä
  ja tavoite saavuttaa negatiiviset päästöt sen jälkeen
  kirjataan lainsäädäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU)
  2021/1119

   (24). Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös unionin sisäinen
  ilmastoa koskeva välitavoite
  vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Kaikkien talouden alojen, myös tieliikenteen, odotetaan edistävän näiden päästövähennysten saavuttamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Kaikkien talouden alojen, myös tieliikenteen, odotetaan edistävän näiden päästövähennysten saavuttamista.

| (6) | Kaikkien talouden alojen, myös tieliikenteen, odotetaan edistävän näiden päästövähennysten saavuttamista.
  Liikenneala on ainoa ala, jolla päästöt ovat lisääntyneet vuodesta 1990. Tähän sisältyy maantieliikenne kevyillä ja raskailla hyötyajoneuvoilla, joiden osuus liikenteen kokonaispäästöistä on yhteensä yli 70 prosenttia. |
| --- | --- |

(6)

Kaikkien talouden alojen, myös tieliikenteen, odotetaan edistävän näiden päästövähennysten saavuttamista.
  Liikenneala on ainoa ala, jolla päästöt ovat lisääntyneet vuodesta 1990. Tähän sisältyy maantieliikenne kevyillä ja raskailla hyötyajoneuvoilla, joiden osuus liikenteen kokonaispäästöistä on yhteensä yli 70 prosenttia.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | On tärkeää, että henkilökohtainen liikkuminen on jatkossakin mahdollista ja kohtuuhintaista kaikille. Tämä koskee etenkin työmatkalaisia, joilla ei ole saatavillaan laadukasta julkista liikennettä tai muita liikkumisratkaisuja. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

On tärkeää, että henkilökohtainen liikkuminen on jatkossakin mahdollista ja kohtuuhintaista kaikille. Tämä koskee etenkin työmatkalaisia, joilla ei ole saatavillaan laadukasta julkista liikennettä tai muita liikkumisratkaisuja.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 b) | Glasgow'ssa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, vuonna 2021 järjestetyssä YK:n ilmastonmuutoskonferenssissa eli COP26:ssa sitouduttiin nopeuttamaan maailmanlaajuista siirtymää päästöttömiin ajoneuvoihin. Siinä sitouduttiin myös oikeudenmukaiseen ja kestävään siirtymään, jotta mitään aluetta tai yhteisöä ei jätetä jälkeen, ja korostettiin, että on tärkeää varmistaa työvoiman kannalta oikeudenmukainen siirtymä ja ihmisarvoisen työn ja laadukkaiden työpaikkojen luominen. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 b)

Glasgow'ssa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, vuonna 2021 järjestetyssä YK:n ilmastonmuutoskonferenssissa eli COP26:ssa sitouduttiin nopeuttamaan maailmanlaajuista siirtymää päästöttömiin ajoneuvoihin. Siinä sitouduttiin myös oikeudenmukaiseen ja kestävään siirtymään, jotta mitään aluetta tai yhteisöä ei jätetä jälkeen, ja korostettiin, että on tärkeää varmistaa työvoiman kannalta oikeudenmukainen siirtymä ja ihmisarvoisen työn ja laadukkaiden työpaikkojen luominen.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tarpeen osana johdonmukaista ja yhdenmukaista kehystä, joka on välttämätön kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämistä
  koskevan
  unionin
  yleistavoitteen saavuttamiseksi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tarpeen osana johdonmukaista ja yhdenmukaista kehystä, joka on välttämätön kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämistä
  koskevan
  unionin
  yleistavoitteen saavuttamiseksi
  .

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tarpeen osana johdonmukaista ja yhdenmukaista kehystä, joka on välttämätön
  , jotta voidaan saavuttaa
  kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämistä
  koskeva
  unionin
  yleistavoite ja jotta voidaan vähentää unionin riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista, mukaan lukien öljyntuonti, jonka arvo pelkästään vuonna 2018 oli 227,5 miljardia euroa, sillä öljy on edelleen henkilö- ja pakettiautojen merkittävin energianlähde (94 prosenttia)
  .
  Samalla kun öljynkulutuksesta luovutaan asteittain, on ratkaisevan tärkeää, ettei yhdestä riippuvuudesta siirrytä toiseen. Euroopan teollisuuden tulevan kestävyyden varmistamisen ja unionin strategisen riippumattomuuden vahvistamisen kannalta on olennaisen tärkeää, että komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden ja teollisuuden toimijoiden kanssa uusien hiilettömien ja vähähiilisten teknologioiden edellyttämien strategisten materiaalien ja harvinaisten maametallien toimitusketjun turvaamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tarpeen osana johdonmukaista ja yhdenmukaista kehystä, joka on välttämätön
  , jotta voidaan saavuttaa
  kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämistä
  koskeva
  unionin
  yleistavoite ja jotta voidaan vähentää unionin riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista, mukaan lukien öljyntuonti, jonka arvo pelkästään vuonna 2018 oli 227,5 miljardia euroa, sillä öljy on edelleen henkilö- ja pakettiautojen merkittävin energianlähde (94 prosenttia)
  .
  Samalla kun öljynkulutuksesta luovutaan asteittain, on ratkaisevan tärkeää, ettei yhdestä riippuvuudesta siirrytä toiseen. Euroopan teollisuuden tulevan kestävyyden varmistamisen ja unionin strategisen riippumattomuuden vahvistamisen kannalta on olennaisen tärkeää, että komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden ja teollisuuden toimijoiden kanssa uusien hiilettömien ja vähähiilisten teknologioiden edellyttämien strategisten materiaalien ja harvinaisten maametallien toimitusketjun turvaamiseksi.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Vaikka tämän asetuksen tarkistaminen on osa ympäristötavoitteiden saavuttamista eli tieliikenteen hiilestä irtautumista ilmastonmuutoksen torjumiseksi, siinä olisi myös otettava huomioon tämän prosessin merkittävät teolliset ja sosiaaliset seuraukset työllisyyden ja kaikkien saatavilla olevan liikkuvuuden varmistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Vaikka tämän asetuksen tarkistaminen on osa ympäristötavoitteiden saavuttamista eli tieliikenteen hiilestä irtautumista ilmastonmuutoksen torjumiseksi, siinä olisi myös otettava huomioon tämän prosessin merkittävät teolliset ja sosiaaliset seuraukset työllisyyden ja kaikkien saatavilla olevan liikkuvuuden varmistamiseksi.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Jotta kasvihuonekaasujen nettopäästöjä saadaan vähennettyä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä, on tarpeen tiukentaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/631 (25) säädettyjä päästövähennysvaatimuksia henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen osalta. Lisäksi on määriteltävä selkeä etenemissuunnitelma lisävähennyksille vuoden 2030 jälkeen, jotta voidaan edistää vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista. Ilman kunnianhimoisia toimia tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tarvittaisiin suurempia päästövähennyksiä muilla aloilla, mukaan lukien alat, joiden hiilestä irrottaminen on haastavampaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Jotta kasvihuonekaasujen nettopäästöjä saadaan vähennettyä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä, on tarpeen tiukentaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/631 (25) säädettyjä päästövähennysvaatimuksia henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen osalta. Lisäksi on määriteltävä selkeä etenemissuunnitelma lisävähennyksille vuoden 2030 jälkeen, jotta voidaan edistää vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista. Ilman kunnianhimoisia toimia tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tarvittaisiin suurempia päästövähennyksiä muilla aloilla, mukaan lukien alat, joiden hiilestä irrottaminen on haastavampaa.

| (8) | Jotta kasvihuonekaasujen nettopäästöjä saadaan vähennettyä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä
  ja jotta voidaan tarjota selkeä etenemissuunnitelma tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja edistää tarvittavia päästövähennyksiä ennen vuotta 2030
  , on tarpeen tiukentaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/631 (25) säädettyjä päästövähennysvaatimuksia henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen osalta. Lisäksi on määriteltävä selkeä etenemissuunnitelma lisävähennyksille vuoden 2030 jälkeen, jotta voidaan edistää vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista.
  Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää liikennealan päästöjen vähentämistä noin 90 prosentilla kaikkein kustannustehokkaimman skenaarion mukaisesti, kun tällä hetkellä kasvihuonekaasupäästöt lisääntyvät ainoastaan liikenteen alalla. Samanaikaisesti on erittäin tärkeää, että täydentävällä unionin lainsäädännöllä, kuten direktiivillä (EU) 2018/2001

   (25 a)

  , varmistetaan uusiutuvan energian nopea käyttöönotto, jotta unionin autokanta saa lisää uusiutuvista energialähteistä tuotettavaa sähköä.
  Ilman kunnianhimoisia toimia tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tarvittaisiin suurempia päästövähennyksiä muilla aloilla, mukaan lukien alat, joiden hiilestä irrottaminen on haastavampaa.
  Digitaalisessa ja vihreässä siirtymässä olisi käsiteltävä myös sosiaalisen ulottuvuuden merkitystä, jotta varmistetaan kaikkien saatavilla oleva liikkuvuus, mukaan lukien energiaverotuksen vaikutus kohtuuhintaisuuteen, energian hintojen nousun suora ja välillinen vaikutus liikenteeseen unionin eri alueilla sekä teolliset seuraukset työllisyyden ja teollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Jotta kasvihuonekaasujen nettopäästöjä saadaan vähennettyä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä
  ja jotta voidaan tarjota selkeä etenemissuunnitelma tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja edistää tarvittavia päästövähennyksiä ennen vuotta 2030
  , on tarpeen tiukentaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/631 (25) säädettyjä päästövähennysvaatimuksia henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen osalta. Lisäksi on määriteltävä selkeä etenemissuunnitelma lisävähennyksille vuoden 2030 jälkeen, jotta voidaan edistää vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista.
  Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää liikennealan päästöjen vähentämistä noin 90 prosentilla kaikkein kustannustehokkaimman skenaarion mukaisesti, kun tällä hetkellä kasvihuonekaasupäästöt lisääntyvät ainoastaan liikenteen alalla. Samanaikaisesti on erittäin tärkeää, että täydentävällä unionin lainsäädännöllä, kuten direktiivillä (EU) 2018/2001

   (25 a)

  , varmistetaan uusiutuvan energian nopea käyttöönotto, jotta unionin autokanta saa lisää uusiutuvista energialähteistä tuotettavaa sähköä.
  Ilman kunnianhimoisia toimia tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tarvittaisiin suurempia päästövähennyksiä muilla aloilla, mukaan lukien alat, joiden hiilestä irrottaminen on haastavampaa.
  Digitaalisessa ja vihreässä siirtymässä olisi käsiteltävä myös sosiaalisen ulottuvuuden merkitystä, jotta varmistetaan kaikkien saatavilla oleva liikkuvuus, mukaan lukien energiaverotuksen vaikutus kohtuuhintaisuuteen, energian hintojen nousun suora ja välillinen vaikutus liikenteeseen unionin eri alueilla sekä teolliset seuraukset työllisyyden ja teollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | Viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että akkukäyttöiset sähköajoneuvot ovat jo kilpailukykyisiä tavanomaisten autojen kanssa monissa autosegmenteissä, kun otetaan huomioon omistajuuden kokonaiskustannukset. Henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidinormien tiukentaminen nopeuttaa akkukäyttöisten sähköajoneuvojen omistamisen kokonaiskustannusten alenemista ja tekee niistä koko unionissa kaikille kuluttajaryhmille houkuttelevampia kuin polttomoottoreilla varustetut ajoneuvot. Henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen kunnianhimoisemmat hiilidioksidipäästönormit vuosiksi 2025–2030 nopeuttavat myös käytettyjen autojen markkinoiden hiilestä irtautumista kaikissa autosegmenteissä, mikä hyödyttää enemmän pieni- ja keskituloisia kuluttajia. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että akkukäyttöiset sähköajoneuvot ovat jo kilpailukykyisiä tavanomaisten autojen kanssa monissa autosegmenteissä, kun otetaan huomioon omistajuuden kokonaiskustannukset. Henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidinormien tiukentaminen nopeuttaa akkukäyttöisten sähköajoneuvojen omistamisen kokonaiskustannusten alenemista ja tekee niistä koko unionissa kaikille kuluttajaryhmille houkuttelevampia kuin polttomoottoreilla varustetut ajoneuvot. Henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen kunnianhimoisemmat hiilidioksidipäästönormit vuosiksi 2025–2030 nopeuttavat myös käytettyjen autojen markkinoiden hiilestä irtautumista kaikissa autosegmenteissä, mikä hyödyttää enemmän pieni- ja keskituloisia kuluttajia.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Tiukennetuilla hiilidioksidipäästöjen vähentämisvaatimuksilla olisi kannustettava lisäämään päästöttömien ajoneuvojen osuutta unionin markkinoilla ja tarjottava samalla hyötyjä kuluttajille ja kansalaisille paremman ilmanlaadun
  ja
  energiansäästöjen muodossa sekä varmistettava, että voidaan ylläpitää innovointia autoteollisuuden arvoketjussa. Globaalissa tilanteessa myös EU:n autoteollisuuden arvoketjun on oltava johtava toimija meneillään olevassa maailmanlaajuisessa siirtymässä päästöttömään liikenteeseen. Tiukennetut hiilidioksidin päästövähennysnormit ovat teknologianeutraaleja niissä asetettujen koko ajoneuvokantaa koskevien tavoitteiden osalta. Päästötöntä ajoneuvokantaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on nyt ja tulevaisuudessa käytettävissä erilaisia teknologioita. Päästöttömiin ajoneuvoihin kuuluvat tällä hetkellä akkukäyttöiset sähköajoneuvot, polttokennoajoneuvot ja muut vetykäyttöiset ajoneuvot, ja teknologiset innovaatiot jatkuvat. Päästöttömillä ja vähäpäästöisillä ajoneuvoilla, joihin kuuluvat myös päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridisähköajoneuvot, voi jatkossakin olla rooli siirtymän toteuttamisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Tiukennetuilla hiilidioksidipäästöjen vähentämisvaatimuksilla olisi kannustettava lisäämään päästöttömien ajoneuvojen osuutta unionin markkinoilla ja tarjottava samalla hyötyjä kuluttajille ja kansalaisille paremman ilmanlaadun
  ja
  energiansäästöjen muodossa sekä varmistettava, että voidaan ylläpitää innovointia autoteollisuuden arvoketjussa. Globaalissa tilanteessa myös EU:n autoteollisuuden arvoketjun on oltava johtava toimija meneillään olevassa maailmanlaajuisessa siirtymässä päästöttömään liikenteeseen. Tiukennetut hiilidioksidin päästövähennysnormit ovat teknologianeutraaleja niissä asetettujen koko ajoneuvokantaa koskevien tavoitteiden osalta. Päästötöntä ajoneuvokantaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on nyt ja tulevaisuudessa käytettävissä erilaisia teknologioita. Päästöttömiin ajoneuvoihin kuuluvat tällä hetkellä akkukäyttöiset sähköajoneuvot, polttokennoajoneuvot ja muut vetykäyttöiset ajoneuvot, ja teknologiset innovaatiot jatkuvat. Päästöttömillä ja vähäpäästöisillä ajoneuvoilla, joihin kuuluvat myös päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridisähköajoneuvot, voi jatkossakin olla rooli siirtymän toteuttamisessa.

| (9) | Tiukennetuilla hiilidioksidipäästöjen vähentämisvaatimuksilla olisi kannustettava lisäämään päästöttömien ajoneuvojen osuutta unionin markkinoilla ja tarjottava samalla hyötyjä kuluttajille ja kansalaisille paremman ilmanlaadun
  , energiaturvallisuuden ja energiatehokkuuden paranemisen ja näihin liittyvien
  energiansäästöjen muodossa sekä varmistettava, että voidaan ylläpitää innovointia autoteollisuuden arvoketjussa. Globaalissa tilanteessa myös EU:n autoteollisuuden arvoketjun on oltava johtava toimija meneillään olevassa maailmanlaajuisessa siirtymässä päästöttömään liikenteeseen. Tiukennetut hiilidioksidin päästövähennysnormit ovat teknologianeutraaleja niissä asetettujen koko ajoneuvokantaa koskevien tavoitteiden osalta. Päästötöntä ajoneuvokantaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on nyt ja tulevaisuudessa käytettävissä erilaisia teknologioita. Päästöttömiin ajoneuvoihin kuuluvat tällä hetkellä akkukäyttöiset sähköajoneuvot, polttokennoajoneuvot ja muut vetykäyttöiset ajoneuvot, ja
  samalla
  teknologiset innovaatiot jatkuvat. Päästöttömillä ja vähäpäästöisillä ajoneuvoilla, joihin kuuluvat myös päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridisähköajoneuvot, voi jatkossakin olla rooli siirtymän toteuttamisessa
  , kunhan taataan täsmälliset ja kattavat tiedot näiden ajoneuvotyyppien päästötehokkuudesta. |
| --- | --- |

(9)

Tiukennetuilla hiilidioksidipäästöjen vähentämisvaatimuksilla olisi kannustettava lisäämään päästöttömien ajoneuvojen osuutta unionin markkinoilla ja tarjottava samalla hyötyjä kuluttajille ja kansalaisille paremman ilmanlaadun
  , energiaturvallisuuden ja energiatehokkuuden paranemisen ja näihin liittyvien
  energiansäästöjen muodossa sekä varmistettava, että voidaan ylläpitää innovointia autoteollisuuden arvoketjussa. Globaalissa tilanteessa myös EU:n autoteollisuuden arvoketjun on oltava johtava toimija meneillään olevassa maailmanlaajuisessa siirtymässä päästöttömään liikenteeseen. Tiukennetut hiilidioksidin päästövähennysnormit ovat teknologianeutraaleja niissä asetettujen koko ajoneuvokantaa koskevien tavoitteiden osalta. Päästötöntä ajoneuvokantaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on nyt ja tulevaisuudessa käytettävissä erilaisia teknologioita. Päästöttömiin ajoneuvoihin kuuluvat tällä hetkellä akkukäyttöiset sähköajoneuvot, polttokennoajoneuvot ja muut vetykäyttöiset ajoneuvot, ja
  samalla
  teknologiset innovaatiot jatkuvat. Päästöttömillä ja vähäpäästöisillä ajoneuvoilla, joihin kuuluvat myös päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridisähköajoneuvot, voi jatkossakin olla rooli siirtymän toteuttamisessa
  , kunhan taataan täsmälliset ja kattavat tiedot näiden ajoneuvotyyppien päästötehokkuudesta.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Teknologinen innovointi on edellytys liikkuvuuden hiilestä irtautumiselle unionissa, minkä vuoksi sitä olisi tuettava. Kansainvälisen kilpailun lisääntyessä unionin ja jäsenvaltioiden olisi jatkettava pyrkimyksiään tutkia ja kehittää alan synergioita edistäviä aloitteita, kuten EU:n akkualan allianssia, ja tukea julkisia ja yksityisiä investointeja eurooppalaiseen autoteollisuuden tutkimukseen ja innovointiin. Tällä olisi pyrittävä säilyttämään Euroopan teknologinen johtoasema tällä alalla, kehittämään teollista huippuosaamista tulevaisuuden teknologioissa unionissa ja varmistamaan sen teollisen perustan pitkän aikavälin kestävyys ja kilpailukyky. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Teknologinen innovointi on edellytys liikkuvuuden hiilestä irtautumiselle unionissa, minkä vuoksi sitä olisi tuettava. Kansainvälisen kilpailun lisääntyessä unionin ja jäsenvaltioiden olisi jatkettava pyrkimyksiään tutkia ja kehittää alan synergioita edistäviä aloitteita, kuten EU:n akkualan allianssia, ja tukea julkisia ja yksityisiä investointeja eurooppalaiseen autoteollisuuden tutkimukseen ja innovointiin. Tällä olisi pyrittävä säilyttämään Euroopan teknologinen johtoasema tällä alalla, kehittämään teollista huippuosaamista tulevaisuuden teknologioissa unionissa ja varmistamaan sen teollisen perustan pitkän aikavälin kestävyys ja kilpailukyky.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 b) | Eräät jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet suunnitelmistaan nopeuttaa päästöttömien ajoneuvojen käyttöönottoa asettamalla määräaika niiden markkinoille saatettavien hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien uusien henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen poistamiselle ennen unionin tasolla vahvistettua päivämäärää. Komission olisi määritettävä vaihtoehtoja, joilla helpotetaan jäsenvaltioiden siirtymistä päästöttömiin kevyisiin hyötyajoneuvoihin tällaisten suunnitelmien mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 b)

Eräät jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet suunnitelmistaan nopeuttaa päästöttömien ajoneuvojen käyttöönottoa asettamalla määräaika niiden markkinoille saatettavien hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien uusien henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen poistamiselle ennen unionin tasolla vahvistettua päivämäärää. Komission olisi määritettävä vaihtoehtoja, joilla helpotetaan jäsenvaltioiden siirtymistä päästöttömiin kevyisiin hyötyajoneuvoihin tällaisten suunnitelmien mukaisesti.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 c) | Selkeiden sääntelysignaalien avulla on tarkoitus antaa valmistajille mahdollisuus tehdä investointipäätöksensä. Näiden signaalien puuttuminen voisi johtaa siihen, että unionin autoteollisuus ei investoi nopeasti ja menettää siksi sekä kilpailukykyään että teknologista johtoasemaansa ja markkinaosuuttaan maailmanmarkkinoilla ja kotimarkkinoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 c)

Selkeiden sääntelysignaalien avulla on tarkoitus antaa valmistajille mahdollisuus tehdä investointipäätöksensä. Näiden signaalien puuttuminen voisi johtaa siihen, että unionin autoteollisuus ei investoi nopeasti ja menettää siksi sekä kilpailukykyään että teknologista johtoasemaansa ja markkinaosuuttaan maailmanmarkkinoilla ja kotimarkkinoilla.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 d) | Autoteollisuuden työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistaminen on ratkaisevan tärkeää neuvoteltaessa ja hyväksyttäessä alueellisia oikeudenmukaista siirtymää koskevia suunnitelmia ja kansallisia ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmia valmistajien, alueiden ja alojen tasolla. On ratkaisevan tärkeää varmistaa, että työvoiman muutos tietyllä maantieteellisellä alueella tapahtuu alueen mahdollisuuksia vastaavalla tavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 d)

Autoteollisuuden työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistaminen on ratkaisevan tärkeää neuvoteltaessa ja hyväksyttäessä alueellisia oikeudenmukaista siirtymää koskevia suunnitelmia ja kansallisia ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmia valmistajien, alueiden ja alojen tasolla. On ratkaisevan tärkeää varmistaa, että työvoiman muutos tietyllä maantieteellisellä alueella tapahtuu alueen mahdollisuuksia vastaavalla tavalla.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Tarkistettujen hiilidioksidipäästönormien tavoitteisiin olisi liitettävä eurooppalainen strategia, jolla pyritään ratkaisemaan päästöttömien ajoneuvojen ja niihin liittyvien teknologioiden valmistuksen laajentamisesta, alan työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeesta sekä talouden monipuolistamisesta ja toiminnan uudistamisesta aiheutuvat haasteet. Yksityisten investointien houkuttelemiseksi, ja valtiontukisääntöjen mukaisesti, EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla olisi tarvittaessa
  harkittava rahoitustuen myöntämistä
  , muun muassa Euroopan sosiaalirahasto plussasta, oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, innovaatiorahastosta, elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista monivuotisen rahoituskehyksen välineistä sekä Next Generation EU -välineestä. Ympäristö- ja energia-alan tarkistetut valtiontukisäännöt antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea yrityksiä niiden tuotantoprosessien hiilestä irrottamisessa ja ympäristöystävällisempien teknologioiden käyttöön ottamisessa uuden teollisuusstrategian yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Tarkistettujen hiilidioksidipäästönormien tavoitteisiin olisi liitettävä eurooppalainen strategia, jolla pyritään ratkaisemaan päästöttömien ajoneuvojen ja niihin liittyvien teknologioiden valmistuksen laajentamisesta, alan työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeesta sekä talouden monipuolistamisesta ja toiminnan uudistamisesta aiheutuvat haasteet. Yksityisten investointien houkuttelemiseksi, ja valtiontukisääntöjen mukaisesti, EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla olisi tarvittaessa
  harkittava rahoitustuen myöntämistä
  , muun muassa Euroopan sosiaalirahasto plussasta, oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, innovaatiorahastosta, elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista monivuotisen rahoituskehyksen välineistä sekä Next Generation EU -välineestä. Ympäristö- ja energia-alan tarkistetut valtiontukisäännöt antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea yrityksiä niiden tuotantoprosessien hiilestä irrottamisessa ja ympäristöystävällisempien teknologioiden käyttöön ottamisessa uuden teollisuusstrategian yhteydessä.

| (11) | Tarkistettujen hiilidioksidipäästönormien tavoitteisiin olisi liitettävä eurooppalainen strategia, jolla pyritään
  kunkin jäsenvaltion erityispiirteet huomioiden
  ratkaisemaan päästöttömien ajoneuvojen ja niihin liittyvien teknologioiden valmistuksen laajentamisesta, alan työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeesta sekä talouden monipuolistamisesta ja toiminnan uudistamisesta aiheutuvat haasteet
  , samalla kun pyritään säilyttämään työllisyystaso Euroopan autoteollisuudessa
  .
  Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä vaikutuksiin, joita tällä siirtymällä on mikroyrityksiin ja pk-yrityksiin koko toimitusketjussa.
  Yksityisten investointien houkuttelemiseksi, ja valtiontukisääntöjen mukaisesti, EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla olisi tarvittaessa
  myönnettävä rahoitustukea
  , muun muassa Euroopan sosiaalirahasto plussasta, oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, innovaatiorahastosta,
  Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta
  , elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista monivuotisen rahoituskehyksen välineistä sekä Next Generation EU -välineestä.
  Lisäksi unionin tasolla tarvittaisiin erityinen rahoitusvirta autoteollisuuden siirtymää varten, jotta voidaan puuttua erityisesti mahdollisiin kielteisiin työllisyysvaikutuksiin.
  Ympäristö- ja energia-alan tarkistetut valtiontukisäännöt antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea yrityksiä niiden tuotantoprosessien hiilestä irrottamisessa ja ympäristöystävällisempien teknologioiden käyttöön ottamisessa uuden teollisuusstrategian yhteydessä. |
| --- | --- |

(11)

Tarkistettujen hiilidioksidipäästönormien tavoitteisiin olisi liitettävä eurooppalainen strategia, jolla pyritään
  kunkin jäsenvaltion erityispiirteet huomioiden
  ratkaisemaan päästöttömien ajoneuvojen ja niihin liittyvien teknologioiden valmistuksen laajentamisesta, alan työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeesta sekä talouden monipuolistamisesta ja toiminnan uudistamisesta aiheutuvat haasteet
  , samalla kun pyritään säilyttämään työllisyystaso Euroopan autoteollisuudessa
  .
  Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä vaikutuksiin, joita tällä siirtymällä on mikroyrityksiin ja pk-yrityksiin koko toimitusketjussa.
  Yksityisten investointien houkuttelemiseksi, ja valtiontukisääntöjen mukaisesti, EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla olisi tarvittaessa
  myönnettävä rahoitustukea
  , muun muassa Euroopan sosiaalirahasto plussasta, oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, innovaatiorahastosta,
  Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta
  , elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista monivuotisen rahoituskehyksen välineistä sekä Next Generation EU -välineestä.
  Lisäksi unionin tasolla tarvittaisiin erityinen rahoitusvirta autoteollisuuden siirtymää varten, jotta voidaan puuttua erityisesti mahdollisiin kielteisiin työllisyysvaikutuksiin.
  Ympäristö- ja energia-alan tarkistetut valtiontukisäännöt antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea yrityksiä niiden tuotantoprosessien hiilestä irrottamisessa ja ympäristöystävällisempien teknologioiden käyttöön ottamisessa uuden teollisuusstrategian yhteydessä.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Päivitetyn uuden teollisuusstrategian (26) ukaan on tarkoitus luoda vihreän ja digitaalisen siirtymän polkuja yhdessä teollisuuden, viranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa. Tässä yhteydessä liikkumisen ekosysteemille olisi kehitettävä siirtymäpolku, jolla tuetaan autoteollisuuden arvoketjun siirtymää. Siirtymäpolussa olisi otettava erityisesti huomioon autoteollisuuden toimitusketjussa toimivat pk-yritykset sekä tulokset työmarkkinaosapuolten kuulemisista, joita myös jäsenvaltiot toteuttavat, ja kehitettävä Euroopan osaamisohjelman pohjalta aloitteita, kuten Euroopan osaamissopimus, joilla yksityinen sektori ja muut sidosryhmät saadaan osallistumaan Euroopan työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutukseen vihreää ja digitaalista siirtymää silmällä pitäen. Siirtymässä olisi myös otettava huomioon asianmukaiset Euroopan ja jäsenvaltioiden tason toimet ja kannustimet, joilla edistetään kohtuuhintaisten päästöttömien ajoneuvojen saatavuutta. Liikkumisen ekosysteemiä koskevan kattavan siirtymäpolun edistymistä olisi seurattava joka
  toinen
  vuosi osana komission toimittamaa edistymiskertomusta, jossa olisi tarkasteltava muun muassa päästöttömien ajoneuvojen käyttöönoton edistymistä ja niiden hintakehitystä, vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämistä ja infrastruktuurin käyttöönottoa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen vaatimusten mukaisesti, innovatiivisten teknologioiden mahdollisuuksia tukea ilmastoneutraalin liikkumisen saavuttamista, kansainvälistä kilpailukykyä, autoteollisuuden arvoketjuun tehtäviä investointeja, työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutusta sekä toimintojen uudelleensuuntaamista. Edistymiskertomus perustuu myös jäsenvaltioiden vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen mukaisesti toimittamiin kaksivuotisiin edistymiskertomuksiin. Komission olisi kuultava työmarkkinaosapuolia laatiessaan edistymiskertomusta ja otettava huomioon työmarkkinavuoropuhelun tulokset. Autoteollisuuden toimitusketjuun liittyvät innovaatiot jatkuvat. Jatkokehittämällä innovatiivisia teknologioita, kuten hiilidioksidin talteenottoa hyödyntävien sähköstä tuotettujen polttoaineiden tuotantoa, voidaan saada aikaan mahdollisuuksia kohtuuhintaiseen ilmastoneutraaliin liikkumiseen. Komission olisi sen vuoksi seurattava edistymiskertomuksessaan alan innovaatioiden edistymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Päivitetyn uuden teollisuusstrategian (26) ukaan on tarkoitus luoda vihreän ja digitaalisen siirtymän polkuja yhdessä teollisuuden, viranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa. Tässä yhteydessä liikkumisen ekosysteemille olisi kehitettävä siirtymäpolku, jolla tuetaan autoteollisuuden arvoketjun siirtymää. Siirtymäpolussa olisi otettava erityisesti huomioon autoteollisuuden toimitusketjussa toimivat pk-yritykset sekä tulokset työmarkkinaosapuolten kuulemisista, joita myös jäsenvaltiot toteuttavat, ja kehitettävä Euroopan osaamisohjelman pohjalta aloitteita, kuten Euroopan osaamissopimus, joilla yksityinen sektori ja muut sidosryhmät saadaan osallistumaan Euroopan työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutukseen vihreää ja digitaalista siirtymää silmällä pitäen. Siirtymässä olisi myös otettava huomioon asianmukaiset Euroopan ja jäsenvaltioiden tason toimet ja kannustimet, joilla edistetään kohtuuhintaisten päästöttömien ajoneuvojen saatavuutta. Liikkumisen ekosysteemiä koskevan kattavan siirtymäpolun edistymistä olisi seurattava joka
  toinen
  vuosi osana komission toimittamaa edistymiskertomusta, jossa olisi tarkasteltava muun muassa päästöttömien ajoneuvojen käyttöönoton edistymistä ja niiden hintakehitystä, vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämistä ja infrastruktuurin käyttöönottoa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen vaatimusten mukaisesti, innovatiivisten teknologioiden mahdollisuuksia tukea ilmastoneutraalin liikkumisen saavuttamista, kansainvälistä kilpailukykyä, autoteollisuuden arvoketjuun tehtäviä investointeja, työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutusta sekä toimintojen uudelleensuuntaamista. Edistymiskertomus perustuu myös jäsenvaltioiden vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen mukaisesti toimittamiin kaksivuotisiin edistymiskertomuksiin. Komission olisi kuultava työmarkkinaosapuolia laatiessaan edistymiskertomusta ja otettava huomioon työmarkkinavuoropuhelun tulokset. Autoteollisuuden toimitusketjuun liittyvät innovaatiot jatkuvat. Jatkokehittämällä innovatiivisia teknologioita, kuten hiilidioksidin talteenottoa hyödyntävien sähköstä tuotettujen polttoaineiden tuotantoa, voidaan saada aikaan mahdollisuuksia kohtuuhintaiseen ilmastoneutraaliin liikkumiseen. Komission olisi sen vuoksi seurattava edistymiskertomuksessaan alan innovaatioiden edistymistä.

| (12) | Päivitetyn uuden teollisuusstrategian (26) mukaan on tarkoitus luoda vihreän ja digitaalisen siirtymän polkuja yhdessä teollisuuden, viranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa. Tässä yhteydessä liikkumisen ekosysteemille olisi kehitettävä siirtymäpolku, jolla tuetaan autoteollisuuden arvoketjun siirtymää
  täysin avoimesti ja kuulemalla kaikkia sidosryhmiä, sekä harkittava myös erityisen foorumin perustamista autoalan työmarkkinaosapuolten neuvotteluille.
  Siirtymäpolussa olisi otettava erityisesti huomioon autoteollisuuden toimitusketjussa toimivat pk-yritykset
  ja mikroyritykset
  , sekä tulokset työmarkkinaosapuolten kuulemisista, joita myös jäsenvaltiot toteuttavat,
  sen olisi perustuttava neuvoston suositukseen oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen
  ,
  ja siinä olisi
  kehitettävä Euroopan osaamisohjelman pohjalta aloitteita, kuten Euroopan osaamissopimus, joilla yksityinen sektori ja muut sidosryhmät saadaan osallistumaan Euroopan työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutukseen vihreää ja digitaalista siirtymää silmällä pitäen. Siirtymässä olisi myös otettava huomioon asianmukaiset Euroopan ja jäsenvaltioiden tason toimet ja kannustimet, joilla edistetään kohtuuhintaisten
  ja kestävien
  päästöttömien ajoneuvojen saatavuutta.
  Olisi myös tarkasteltava roolia, joka julkisilla hankinnoilla voi olla siirtymäpolussa, ja tässä yhteydessä komission olisi harkittava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1161

   (26 a)

  tarkistamista sen varmistamiseksi, että se on asetuksen (EU) 2019/631 tavoitteiden mukainen.
  Liikkumisen ekosysteemiä koskevan kattavan siirtymäpolun edistymistä olisi seurattava joka vuosi osana komission toimittamaa edistymiskertomusta, jossa olisi tarkasteltava muun muassa päästöttömien ajoneuvojen käyttöönoton edistymistä ja niiden hintakehitystä
  ja energiankulutusta, vaikutuksia kuluttajiin
  , vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämistä ja infrastruktuurin käyttöönottoa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen vaatimusten mukaisesti,
  uusiutuvien energialähteiden osuuden kehittymistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001

   (26 b)

  vaatimusten mukaisesti
  , innovatiivisten teknologioiden mahdollisuuksia tukea ilmastoneutraalin liikkumisen saavuttamista, kansainvälistäkilpailukykyä, autoteollisuuden arvoketjuuntehtäviä investointeja,työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutusta sekä toimintojen uudelleensuuntaamista
  , erityisesti sellaisilla alueilla, joissa valtaosa työpaikoista liittyy autoteollisuuden arvoketjuun, sekä kevyisiin hyötyajoneuvoihin liittyviä päästöjä, samalla kun harkitaan toimia, joiden tarkoituksena on vanhempien ajoneuvojen asteittainen käytöstä poistaminen sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja ympäristön kannalta kestävällä tavalla
  . Edistymiskertomus perustuu myös jäsenvaltioiden vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen mukaisesti toimittamiin vuosittaisiin edistymiskertomuksiin. Komission olisi kuultava työmarkkinaosapuolia laatiessaan edistymiskertomusta ja otettava huomioon työmarkkinavuoropuhelun tulokset.
  Komission olisi myös kuultava laajaa joukkoa riippumattomia asiantuntijoita, sidosryhmiä sekä kansallisia ja alueellisia viranomaisia kattavan tietopohjan varmistamiseksi.
  Autoteollisuuden toimitusketjuun liittyvät innovaatiot jatkuvat. Jatkokehittämällä innovatiivisia teknologioita, kuten hiilidioksidin talteenottoa hyödyntävien sähköstä tuotettujen polttoaineiden
  sekä sellaisten vetyautojen tuotantoa, joihin on asennettu vedyn varastointijärjestelmäteknologiaa
  , voidaan saada aikaan mahdollisuuksia kohtuuhintaiseen ilmastoneutraaliin liikkumiseen. Komission olisi sen vuoksi seurattava edistymiskertomuksessaan alan innovaatioiden edistymistä. |
| --- | --- |

(12)

Päivitetyn uuden teollisuusstrategian (26) mukaan on tarkoitus luoda vihreän ja digitaalisen siirtymän polkuja yhdessä teollisuuden, viranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa. Tässä yhteydessä liikkumisen ekosysteemille olisi kehitettävä siirtymäpolku, jolla tuetaan autoteollisuuden arvoketjun siirtymää
  täysin avoimesti ja kuulemalla kaikkia sidosryhmiä, sekä harkittava myös erityisen foorumin perustamista autoalan työmarkkinaosapuolten neuvotteluille.
  Siirtymäpolussa olisi otettava erityisesti huomioon autoteollisuuden toimitusketjussa toimivat pk-yritykset
  ja mikroyritykset
  , sekä tulokset työmarkkinaosapuolten kuulemisista, joita myös jäsenvaltiot toteuttavat,
  sen olisi perustuttava neuvoston suositukseen oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen
  ,
  ja siinä olisi
  kehitettävä Euroopan osaamisohjelman pohjalta aloitteita, kuten Euroopan osaamissopimus, joilla yksityinen sektori ja muut sidosryhmät saadaan osallistumaan Euroopan työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutukseen vihreää ja digitaalista siirtymää silmällä pitäen. Siirtymässä olisi myös otettava huomioon asianmukaiset Euroopan ja jäsenvaltioiden tason toimet ja kannustimet, joilla edistetään kohtuuhintaisten
  ja kestävien
  päästöttömien ajoneuvojen saatavuutta.
  Olisi myös tarkasteltava roolia, joka julkisilla hankinnoilla voi olla siirtymäpolussa, ja tässä yhteydessä komission olisi harkittava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1161

   (26 a)

  tarkistamista sen varmistamiseksi, että se on asetuksen (EU) 2019/631 tavoitteiden mukainen.
  Liikkumisen ekosysteemiä koskevan kattavan siirtymäpolun edistymistä olisi seurattava joka vuosi osana komission toimittamaa edistymiskertomusta, jossa olisi tarkasteltava muun muassa päästöttömien ajoneuvojen käyttöönoton edistymistä ja niiden hintakehitystä
  ja energiankulutusta, vaikutuksia kuluttajiin
  , vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämistä ja infrastruktuurin käyttöönottoa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen vaatimusten mukaisesti,
  uusiutuvien energialähteiden osuuden kehittymistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001

   (26 b)

  vaatimusten mukaisesti
  , innovatiivisten teknologioiden mahdollisuuksia tukea ilmastoneutraalin liikkumisen saavuttamista, kansainvälistäkilpailukykyä, autoteollisuuden arvoketjuuntehtäviä investointeja,työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutusta sekä toimintojen uudelleensuuntaamista
  , erityisesti sellaisilla alueilla, joissa valtaosa työpaikoista liittyy autoteollisuuden arvoketjuun, sekä kevyisiin hyötyajoneuvoihin liittyviä päästöjä, samalla kun harkitaan toimia, joiden tarkoituksena on vanhempien ajoneuvojen asteittainen käytöstä poistaminen sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja ympäristön kannalta kestävällä tavalla
  . Edistymiskertomus perustuu myös jäsenvaltioiden vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen mukaisesti toimittamiin vuosittaisiin edistymiskertomuksiin. Komission olisi kuultava työmarkkinaosapuolia laatiessaan edistymiskertomusta ja otettava huomioon työmarkkinavuoropuhelun tulokset.
  Komission olisi myös kuultava laajaa joukkoa riippumattomia asiantuntijoita, sidosryhmiä sekä kansallisia ja alueellisia viranomaisia kattavan tietopohjan varmistamiseksi.
  Autoteollisuuden toimitusketjuun liittyvät innovaatiot jatkuvat. Jatkokehittämällä innovatiivisia teknologioita, kuten hiilidioksidin talteenottoa hyödyntävien sähköstä tuotettujen polttoaineiden
  sekä sellaisten vetyautojen tuotantoa, joihin on asennettu vedyn varastointijärjestelmäteknologiaa
  , voidaan saada aikaan mahdollisuuksia kohtuuhintaiseen ilmastoneutraaliin liikkumiseen. Komission olisi sen vuoksi seurattava edistymiskertomuksessaan alan innovaatioiden edistymistä.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 a) | Vaikka tätä asetusta sovelletaan ainoastaan markkinoille saatettuihin uusiin henkilöautoihin ja uusiin kevyisiin hyötyajoneuvoihin, siihen on tärkeää sisällyttää kattavampi unionin toimintasuunnitelma nykyisen ajoneuvokannan hiilestä irrottamiseksi, jotta voidaan suojella kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten ympäristöä ja terveyttä. Nykyinen ajoneuvokanta aiheuttaa ympäristön kannalta heikkoja tuloksia vielä pitkään, koska ajoneuvokannan uusiutuminen on hidasta. Lisäksi Keski- ja Itä-Euroopan käytettyjen saastuttavien ajoneuvojen nykyiset markkinat aiheuttavat riskin, että saastuminen siirtyy unionin taloudellisesti vähemmän kehittyneille alueille. Kunnianhimoisten ilmastotavoitteiden saavuttamisen vuoteen 2050 mennessä olisi kuljettava käsi kädessä sen kanssa, että kaikilla unionin kansalaisilla on oikeus puhtaampaan ilmaan. Jotta voidaan nopeuttaa nykyisen ajoneuvokannan päästöjen vähentämistä, on äärimmäisen tärkeää, että komissio ehdottaa pikaisesti lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla pyritään luomaan suotuisat puitteet jälkiasennukselle ja edistämään tällä hetkellä saatavilla olevien hiilidioksidipäästöjä vähentävien tekniikoiden, kuten vähähiilisten polttoaineiden tai vähemmän energiaa kuluttavien valojen käyttöä, nopeuttamaan rahti- ja matkustajaliikenteen liikennemuotosiirtymää sekä edistämään ympäristöystävällisempiä käyttötapoja, esimerkiksi autojen yhteiskäyttö, luontoa vähän rasittava liikkuvuus ja joukkoliikenne kaupungeissa, ja puuttumaan mahdolliseen autojen hiilivuodon riskiin unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 a)

Vaikka tätä asetusta sovelletaan ainoastaan markkinoille saatettuihin uusiin henkilöautoihin ja uusiin kevyisiin hyötyajoneuvoihin, siihen on tärkeää sisällyttää kattavampi unionin toimintasuunnitelma nykyisen ajoneuvokannan hiilestä irrottamiseksi, jotta voidaan suojella kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten ympäristöä ja terveyttä. Nykyinen ajoneuvokanta aiheuttaa ympäristön kannalta heikkoja tuloksia vielä pitkään, koska ajoneuvokannan uusiutuminen on hidasta. Lisäksi Keski- ja Itä-Euroopan käytettyjen saastuttavien ajoneuvojen nykyiset markkinat aiheuttavat riskin, että saastuminen siirtyy unionin taloudellisesti vähemmän kehittyneille alueille. Kunnianhimoisten ilmastotavoitteiden saavuttamisen vuoteen 2050 mennessä olisi kuljettava käsi kädessä sen kanssa, että kaikilla unionin kansalaisilla on oikeus puhtaampaan ilmaan. Jotta voidaan nopeuttaa nykyisen ajoneuvokannan päästöjen vähentämistä, on äärimmäisen tärkeää, että komissio ehdottaa pikaisesti lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla pyritään luomaan suotuisat puitteet jälkiasennukselle ja edistämään tällä hetkellä saatavilla olevien hiilidioksidipäästöjä vähentävien tekniikoiden, kuten vähähiilisten polttoaineiden tai vähemmän energiaa kuluttavien valojen käyttöä, nopeuttamaan rahti- ja matkustajaliikenteen liikennemuotosiirtymää sekä edistämään ympäristöystävällisempiä käyttötapoja, esimerkiksi autojen yhteiskäyttö, luontoa vähän rasittava liikkuvuus ja joukkoliikenne kaupungeissa, ja puuttumaan mahdolliseen autojen hiilivuodon riskiin unionissa.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 b) | Jotta voitaisiin varmistaa yhdenmukaisuus vuoteen 2030 ulottuvan unionin uuden ilmastotavoitteen sekä kiristettyjen hiilidioksidipäästönormien kanssa, olisi päivitettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/33/EY

   (26 a)

  , mukaan lukien mahdollisuus laajentaa sen soveltamisalaa kattamaan yksityisen yrityksen, jolla on tietyn kokoinen ajoneuvokanta, omistamat tai vuokraamat ajoneuvot päästöttömien ajoneuvojen kysynnän lisäämiseksi entisestään. Kun otetaan huomioon, että yritysten ajoneuvokantaan kuuluvat ajoneuvot siirtyvät nopeammin yksityisille markkinoille, näin olisi mahdollista nopeuttaa käytettyjen päästöttömien ajoneuvojen markkinoiden luomista, mikä on erityisen tärkeää alueille, joilla siirtymä osoittautuu vaikeammaksi, ja samalla saataisiin hinnat lähentymään nopeammin tavanomaisten ajoneuvojen hintoja koko unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 b)

Jotta voitaisiin varmistaa yhdenmukaisuus vuoteen 2030 ulottuvan unionin uuden ilmastotavoitteen sekä kiristettyjen hiilidioksidipäästönormien kanssa, olisi päivitettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/33/EY

   (26 a)

  , mukaan lukien mahdollisuus laajentaa sen soveltamisalaa kattamaan yksityisen yrityksen, jolla on tietyn kokoinen ajoneuvokanta, omistamat tai vuokraamat ajoneuvot päästöttömien ajoneuvojen kysynnän lisäämiseksi entisestään. Kun otetaan huomioon, että yritysten ajoneuvokantaan kuuluvat ajoneuvot siirtyvät nopeammin yksityisille markkinoille, näin olisi mahdollista nopeuttaa käytettyjen päästöttömien ajoneuvojen markkinoiden luomista, mikä on erityisen tärkeää alueille, joilla siirtymä osoittautuu vaikeammaksi, ja samalla saataisiin hinnat lähentymään nopeammin tavanomaisten ajoneuvojen hintoja koko unionissa.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Näitä EU:n koko ajoneuvokantaa koskevia tavoitteita
  on määrä täydentää
  ottamalla käyttöön tarvittava lataus- ja tankkausinfrastruktuuri Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU (27)

  mukaisesti
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Näitä EU:n koko ajoneuvokantaa koskevia tavoitteita
  on määrä täydentää
  ottamalla käyttöön tarvittava lataus- ja tankkausinfrastruktuuri Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU (27)

  mukaisesti
  .

| (13) | Näitä EU:n koko ajoneuvokantaa koskevia tavoitteita
  olisi täydennettävä
  ottamalla käyttöön tarvittava lataus- ja tankkausinfrastruktuuri
  , joka on ratkaisevassa asemassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi
  .
  Kun otetaan huomioon
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU (27)

  heikko ja hidas täytäntöönpano, hiilidioksidipäästöjen tiukennettuihin vähennystavoitteisiin olisi tästä syystä liitettävä kunnianhimoinen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus, jossa säädetään kunnianhimoisista pakollisista tavoitteista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle 27 jäsenvaltiossa
  .
  Näitä tavoitteita olisi täydennettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/31/EU

   (27 a)

  kunnianhimoisilla tavoitteilla, jotka koskevat yksityisten latauspisteiden käyttöönottoa rakennuksissa. 27 a. Tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää jatkaa ja lisätä investointeja sen käyttöönottoon. |
| --- | --- |

(13)

Näitä EU:n koko ajoneuvokantaa koskevia tavoitteita
  olisi täydennettävä
  ottamalla käyttöön tarvittava lataus- ja tankkausinfrastruktuuri
  , joka on ratkaisevassa asemassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi
  .
  Kun otetaan huomioon
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU (27)

  heikko ja hidas täytäntöönpano, hiilidioksidipäästöjen tiukennettuihin vähennystavoitteisiin olisi tästä syystä liitettävä kunnianhimoinen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus, jossa säädetään kunnianhimoisista pakollisista tavoitteista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle 27 jäsenvaltiossa
  .
  Näitä tavoitteita olisi täydennettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/31/EU

   (27 a)

  kunnianhimoisilla tavoitteilla, jotka koskevat yksityisten latauspisteiden käyttöönottoa rakennuksissa. 27 a. Tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää jatkaa ja lisätä investointeja sen käyttöönottoon.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Maailmassa on yli miljardi fossiilisilla polttoaineilla kulkevaa ajoneuvoa, jotka aiheuttavat yli 30 prosenttia maailmanlaajuisista hiilidioksidipäästöistä, joten polttomoottoriajoneuvojen muuntaminen sähköajoneuvoiksi on perinteisten valmistajien tarjontaa täydentävä ratkaisu, jonka avulla on mahdollista nopeuttaa ekologista siirtymää kiertotaloudesta kiinni pitäen. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Maailmassa on yli miljardi fossiilisilla polttoaineilla kulkevaa ajoneuvoa, jotka aiheuttavat yli 30 prosenttia maailmanlaajuisista hiilidioksidipäästöistä, joten polttomoottoriajoneuvojen muuntaminen sähköajoneuvoiksi on perinteisten valmistajien tarjontaa täydentävä ratkaisu, jonka avulla on mahdollista nopeuttaa ekologista siirtymää kiertotaloudesta kiinni pitäen.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Valmistajille olisi annettava riittävästi joustonvaraa ajoneuvokantansa vähittäiseen mukauttamiseen, jotta siirtyminen päästöttömiin ajoneuvoihin voidaan toteuttaa kustannustehokkaasti,
  ja sen vuoksi on aiheellista säilyttää tavoitetasojen tiukentaminen viiden vuoden jaksoissa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Valmistajille olisi annettava riittävästi joustonvaraa ajoneuvokantansa vähittäiseen mukauttamiseen, jotta siirtyminen päästöttömiin ajoneuvoihin voidaan toteuttaa kustannustehokkaasti,
  ja sen vuoksi on aiheellista säilyttää tavoitetasojen tiukentaminen viiden vuoden jaksoissa
  .

| (14) | Valmistajille olisi annettava riittävästi joustonvaraa ajoneuvokantansa vähittäiseen mukauttamiseen, jotta siirtyminen päästöttömiin ajoneuvoihin voidaan toteuttaa kustannustehokkaasti,
  ja jotta niiden kilpailukykyä tuetaan ja pohjustetaan tulevia innovaatioita, ottaen samalla huomioon tarve vahvistaa selkeä kehityspolku näiden ajoneuvojen käyttöönotolle ja varmistaa tieliikennealan panos unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteeseen
  . |
| --- | --- |

(14)

Valmistajille olisi annettava riittävästi joustonvaraa ajoneuvokantansa vähittäiseen mukauttamiseen, jotta siirtyminen päästöttömiin ajoneuvoihin voidaan toteuttaa kustannustehokkaasti,
  ja jotta niiden kilpailukykyä tuetaan ja pohjustetaan tulevia innovaatioita, ottaen samalla huomioon tarve vahvistaa selkeä kehityspolku näiden ajoneuvojen käyttöönotolle ja varmistaa tieliikennealan panos unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteeseen
  .

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Koska EU:n koko ajoneuvokantaa koskevat tavoitteet ovat
  vuodesta 2030 alkaen
  aiempaa tiukempia, valmistajien on tarjottava unionin markkinoille huomattavasti lisää päästöttömiä ajoneuvoja. Tässä yhteydessä päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi ei enää palvelisi alkuperäistä tarkoitustaan vaan vaarantaisi mahdollisesti asetuksen (EU) 2019/631 vaikuttavuuden. Sen vuoksi päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi olisi poistettava
  vuodesta 2030 alkaen
  .
  Päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi tukee kyseiseen ajankohtaan saakka, eli kuluvan vuosikymmenen ajan, sellaisten ajoneuvojen käyttöönottoa, joiden päästöt ovat enintään 50 g CO2/km, mukaan lukien akkukäyttöiset sähköajoneuvot, vetyä käyttävät polttokennokäyttöiset sähköajoneuvot ja päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridiajoneuvot. Kyseisen ajankohdan jälkeen
  ladattavat hybridiajoneuvot luetaan edelleen niihin koko ajoneuvokannan tavoitteisiin, jotka ajoneuvojen valmistajien on saavutettava. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Koska EU:n koko ajoneuvokantaa koskevat tavoitteet ovat
  vuodesta 2030 alkaen
  aiempaa tiukempia, valmistajien on tarjottava unionin markkinoille huomattavasti lisää päästöttömiä ajoneuvoja. Tässä yhteydessä päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi ei enää palvelisi alkuperäistä tarkoitustaan vaan vaarantaisi mahdollisesti asetuksen (EU) 2019/631 vaikuttavuuden. Sen vuoksi päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi olisi poistettava
  vuodesta 2030 alkaen
  .
  Päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi tukee kyseiseen ajankohtaan saakka, eli kuluvan vuosikymmenen ajan, sellaisten ajoneuvojen käyttöönottoa, joiden päästöt ovat enintään 50 g CO2/km, mukaan lukien akkukäyttöiset sähköajoneuvot, vetyä käyttävät polttokennokäyttöiset sähköajoneuvot ja päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridiajoneuvot. Kyseisen ajankohdan jälkeen
  ladattavat hybridiajoneuvot luetaan edelleen niihin koko ajoneuvokannan tavoitteisiin, jotka ajoneuvojen valmistajien on saavutettava.

| (15) | Koska EU:n koko ajoneuvokantaa koskevat tavoitteet ovat aiempaa tiukempia, valmistajien on tarjottava unionin markkinoille huomattavasti lisää päästöttömiä ajoneuvoja. Tässä yhteydessä päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi ei enää palvelisi alkuperäistä tarkoitustaan vaan vaarantaisi mahdollisesti asetuksen (EU) 2019/631 vaikuttavuuden. Sen vuoksi päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi olisi poistettava. Ladattavat hybridiajoneuvot luetaan edelleen niihin koko ajoneuvokannan tavoitteisiin, jotka ajoneuvojen valmistajien on saavutettava. |
| --- | --- |

(15)

Koska EU:n koko ajoneuvokantaa koskevat tavoitteet ovat aiempaa tiukempia, valmistajien on tarjottava unionin markkinoille huomattavasti lisää päästöttömiä ajoneuvoja. Tässä yhteydessä päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi ei enää palvelisi alkuperäistä tarkoitustaan vaan vaarantaisi mahdollisesti asetuksen (EU) 2019/631 vaikuttavuuden. Sen vuoksi päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi olisi poistettava. Ladattavat hybridiajoneuvot luetaan edelleen niihin koko ajoneuvokannan tavoitteisiin, jotka ajoneuvojen valmistajien on saavutettava.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 a) | Asetuksen (EU) 2019/631 nojalla sellaisten innovaatioiden avulla saavutetut päästövähennykset, joita ei oteta huomioon tyyppihyväksyntätestissä, otetaan tällä hetkellä huomioon ekoinnovaatiohyvityksinä, jotka voidaan lukea mukaan valmistajan vähennystavoitteeseen. Päästövähennys, jota voidaan vaatia, on tällä hetkellä enintään 7 g/km valmistajaa kohden. Tätä ylärajaa olisi mukautettava alaspäin tiukempien tavoitteiden mukaisesti, jotta varmistetaan, että järjestelmä rajoittuu todellisiin innovaatioihin eikä kannusta alentamaan päästöttömien ajoneuvojen myyntiä koskevia tavoitteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 a)

Asetuksen (EU) 2019/631 nojalla sellaisten innovaatioiden avulla saavutetut päästövähennykset, joita ei oteta huomioon tyyppihyväksyntätestissä, otetaan tällä hetkellä huomioon ekoinnovaatiohyvityksinä, jotka voidaan lukea mukaan valmistajan vähennystavoitteeseen. Päästövähennys, jota voidaan vaatia, on tällä hetkellä enintään 7 g/km valmistajaa kohden. Tätä ylärajaa olisi mukautettava alaspäin tiukempien tavoitteiden mukaisesti, jotta varmistetaan, että järjestelmä rajoittuu todellisiin innovaatioihin eikä kannusta alentamaan päästöttömien ajoneuvojen myyntiä koskevia tavoitteita.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 b) | Sekä teknologisen että sosiaalisen innovoinnin tukeminen on tärkeä tekijä edistettäessä nopeampaa siirtymistä päästöttömään liikkumiseen. Liikkumisen ekosysteemiin liittyvään innovointiin on jo saatavilla merkittävää rahoitusta erilaisista unionin rahoitusvälineistä, erityisesti Horisontti Eurooppa -ohjelmasta, InvestEU-ohjelmasta, aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta ja innovaatiorahastosta sekä elpymis- ja palautumistukivälineestä. Kunnianhimoisten vuotuisten hiilidioksidin päästövähennystavoitteiden odotetaan vauhdittavan innovointia autoteollisuuden toimitusketjussa, mutta tämän asetuksen ensisijaisena tavoitteena on saavuttaa todellisia, vaikuttavia ja todennettavissa olevia hiilidioksidin päästövähennyksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 b)

Sekä teknologisen että sosiaalisen innovoinnin tukeminen on tärkeä tekijä edistettäessä nopeampaa siirtymistä päästöttömään liikkumiseen. Liikkumisen ekosysteemiin liittyvään innovointiin on jo saatavilla merkittävää rahoitusta erilaisista unionin rahoitusvälineistä, erityisesti Horisontti Eurooppa -ohjelmasta, InvestEU-ohjelmasta, aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta ja innovaatiorahastosta sekä elpymis- ja palautumistukivälineestä. Kunnianhimoisten vuotuisten hiilidioksidin päästövähennystavoitteiden odotetaan vauhdittavan innovointia autoteollisuuden toimitusketjussa, mutta tämän asetuksen ensisijaisena tavoitteena on saavuttaa todellisia, vaikuttavia ja todennettavissa olevia hiilidioksidin päästövähennyksiä.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Asetuksessa (EU) 2019/631 asetetut tavoitteet saavutetaan osittain ajoneuvon ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV-ajoneuvot) myynnillä. Näiden ajoneuvojen päästöt otetaan tällä hetkellä huomioon käyttämällä komission asetuksessa (EU) 2017/1151

   (1 a)

  vahvistettua käyttötekijää, joka edustaa akulla kuljetun matkan osuutta polttomoottorilla kuljetetusta matkasta. Tämä käyttötekijä ei kuitenkaan perustu todellisia ajo-olosuhteita edustaviin tietoihin vaan arvioon. Komissio on kerännyt todellisia ajonaikaisia polttoaineenkulutustietoja henkilöautojen polttoaineenkulutusmittareilla 1 päivästä tammikuuta 2021 asetuksen (EU) 2019/631 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. OVC-HEV-ajoneuvojen käyttötekijää olisi tarkistettava viipymättä kyseisiä tietoja käyttäen sen varmistamiseksi, että se vastaa todellisia ajonaikaisia päästöjä. Ajantasaistettua käyttötekijää olisi sovellettava viimeistään vuodesta 2025 alkaen, ja sitä olisi tarkasteltava uudelleen sen varmistamiseksi, että se edustaa edelleen todellisia päästöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Asetuksessa (EU) 2019/631 asetetut tavoitteet saavutetaan osittain ajoneuvon ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV-ajoneuvot) myynnillä. Näiden ajoneuvojen päästöt otetaan tällä hetkellä huomioon käyttämällä komission asetuksessa (EU) 2017/1151

   (1 a)

  vahvistettua käyttötekijää, joka edustaa akulla kuljetun matkan osuutta polttomoottorilla kuljetetusta matkasta. Tämä käyttötekijä ei kuitenkaan perustu todellisia ajo-olosuhteita edustaviin tietoihin vaan arvioon. Komissio on kerännyt todellisia ajonaikaisia polttoaineenkulutustietoja henkilöautojen polttoaineenkulutusmittareilla 1 päivästä tammikuuta 2021 asetuksen (EU) 2019/631 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. OVC-HEV-ajoneuvojen käyttötekijää olisi tarkistettava viipymättä kyseisiä tietoja käyttäen sen varmistamiseksi, että se vastaa todellisia ajonaikaisia päästöjä. Ajantasaistettua käyttötekijää olisi sovellettava viimeistään vuodesta 2025 alkaen, ja sitä olisi tarkasteltava uudelleen sen varmistamiseksi, että se edustaa edelleen todellisia päästöjä.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Jotta päästövähennystoimet jakautuisivat oikeudenmukaisesti, kevyempien ja raskaampien kevyiden hyötyajoneuvojen kahta raja-arvokäyrää olisi mukautettava vastaamaan tiukennettuja hiilidioksidin päästövähennystavoitteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Jotta päästövähennystoimet jakautuisivat oikeudenmukaisesti, kevyempien ja raskaampien kevyiden hyötyajoneuvojen kahta raja-arvokäyrää olisi mukautettava vastaamaan tiukennettuja hiilidioksidin päästövähennystavoitteita.

Poistetaan.

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien yleisten tavoitteiden tiukentamisen vuoksi ja mahdollisten markkinoita vääristävien vaikutusten välttämiseksi kaikkia unionin markkinoilla toimivia valmistajia koskevat vähennysvaatimukset olisi yhdenmukaistettava, poislukien ne valmistajat, jotka vastaavat alle 1 000 :sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä uudesta ajoneuvosta. Sen vuoksi 1 000 –10 000 :sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä henkilöautosta tai 1 000 –22 000 :sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä kevyestä hyötyajoneuvosta vastaavien valmistajien mahdollisuus hakea poikkeusta päästötavoitteistaan olisi poistettava vuodesta
  2030
  alkaen. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien yleisten tavoitteiden tiukentamisen vuoksi ja mahdollisten markkinoita vääristävien vaikutusten välttämiseksi kaikkia unionin markkinoilla toimivia valmistajia koskevat vähennysvaatimukset olisi yhdenmukaistettava, poislukien ne valmistajat, jotka vastaavat alle 1 000 :sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä uudesta ajoneuvosta. Sen vuoksi 1 000 –10 000 :sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä henkilöautosta tai 1 000 –22 000 :sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä kevyestä hyötyajoneuvosta vastaavien valmistajien mahdollisuus hakea poikkeusta päästötavoitteistaan olisi poistettava vuodesta
  2030
  alkaen.

| (21) | Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien yleisten tavoitteiden tiukentamisen vuoksi ja mahdollisten markkinoita vääristävien vaikutusten välttämiseksi kaikkia unionin markkinoilla toimivia valmistajia koskevat vähennysvaatimukset olisi yhdenmukaistettava, poislukien ne valmistajat, jotka vastaavat alle 1 000 :sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä uudesta ajoneuvosta. Sen vuoksi 1 000 –10 000 :sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä henkilöautosta tai 1 000 –22 000 :sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä kevyestä hyötyajoneuvosta vastaavien valmistajien mahdollisuus hakea poikkeusta päästötavoitteistaan olisi poistettava vuodesta
  2036
  alkaen. |
| --- | --- |

(21)

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien yleisten tavoitteiden tiukentamisen vuoksi ja mahdollisten markkinoita vääristävien vaikutusten välttämiseksi kaikkia unionin markkinoilla toimivia valmistajia koskevat vähennysvaatimukset olisi yhdenmukaistettava, poislukien ne valmistajat, jotka vastaavat alle 1 000 :sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä uudesta ajoneuvosta. Sen vuoksi 1 000 –10 000 :sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä henkilöautosta tai 1 000 –22 000 :sta kalenterivuoden aikana rekisteröidystä kevyestä hyötyajoneuvosta vastaavien valmistajien mahdollisuus hakea poikkeusta päästötavoitteistaan olisi poistettava vuodesta
  2036
  alkaen.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Asetuksen (EU) 2019/631 mukaisesti saavutettua edistystä vuodelle 2030 ja sen jälkeen asetettujen päästövähennystavoitteiden saavuttamisessa olisi tarkasteltava uudelleen vuonna
  2026
  . Tässä tarkastelussa olisi otettava huomioon kaikki näkökohdat, jotka on otettu esiin
  kahden vuoden välein
  annettavassa kertomuksessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Asetuksen (EU) 2019/631 mukaisesti saavutettua edistystä vuodelle 2030 ja sen jälkeen asetettujen päästövähennystavoitteiden saavuttamisessa olisi tarkasteltava uudelleen vuonna
  2026
  . Tässä tarkastelussa olisi otettava huomioon kaikki näkökohdat, jotka on otettu esiin
  kahden vuoden välein
  annettavassa kertomuksessa.

| (23) | Asetuksen (EU) 2019/631 mukaisesti saavutettua edistystä vuodelle 2030 ja sen jälkeen asetettujen päästövähennystavoitteiden saavuttamisessa olisi tarkasteltava uudelleen vuonna
  2027
  . Tässä tarkastelussa olisi otettava huomioon kaikki näkökohdat, jotka on otettu esiin
  vuosittain
  annettavassa kertomuksessa. |
| --- | --- |

(23)

Asetuksen (EU) 2019/631 mukaisesti saavutettua edistystä vuodelle 2030 ja sen jälkeen asetettujen päästövähennystavoitteiden saavuttamisessa olisi tarkasteltava uudelleen vuonna
  2027
  . Tässä tarkastelussa olisi otettava huomioon kaikki näkökohdat, jotka on otettu esiin
  vuosittain
  annettavassa kertomuksessa.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 a) | On tärkeää arvioida kevyiden ajoneuvojen koko elinkaaren aikaisia päästöjä unionin tasolla. Tätä tarkoitusta varten komission olisi kehitettävä viimeistään 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä unionin yhteinen menetelmä unionin markkinoille saatettujen kevyiden ajoneuvojen koko elinkaaren aikaisten hiilidioksidipäästöjen arviointia ja niitä koskevien tietojen johdonmukaista ilmoittamista varten. Komission olisi hyväksyttävä seurantatoimenpiteitä, mukaan lukien tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia, joilla tuetaan unionin edistymistä ilmastotavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi on tärkeää kehittää menetelmä, jolla arvioidaan ajoneuvojen yleistä ympäristötehokkuutta ja joka lasketaan paitsi hiilidioksidipäästöjen myös yleisten ympäristöjalanjälkien perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 a)

On tärkeää arvioida kevyiden ajoneuvojen koko elinkaaren aikaisia päästöjä unionin tasolla. Tätä tarkoitusta varten komission olisi kehitettävä viimeistään 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä unionin yhteinen menetelmä unionin markkinoille saatettujen kevyiden ajoneuvojen koko elinkaaren aikaisten hiilidioksidipäästöjen arviointia ja niitä koskevien tietojen johdonmukaista ilmoittamista varten. Komission olisi hyväksyttävä seurantatoimenpiteitä, mukaan lukien tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia, joilla tuetaan unionin edistymistä ilmastotavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi on tärkeää kehittää menetelmä, jolla arvioidaan ajoneuvojen yleistä ympäristötehokkuutta ja joka lasketaan paitsi hiilidioksidipäästöjen myös yleisten ympäristöjalanjälkien perusteella.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Mahdollisuutta osoittaa
  liikapäästömaksuista
  saatavat tulot erityiseen rahastoon tai asiaankuuluvaan ohjelmaan on arvioitu asetuksen (EU) 2019/631 15 artiklan 5 kohdan vaatimusten mukaisesti, ja arvioinnin pohjalta todetaan, että tämä lisäisi merkittävästi hallinnollista rasitetta eikä hyödyttäisi suoraan autoteollisuuden siirtymää
  .
  Liikapäästömaksuista saatavia tuloja pidetään sen vuoksi edelleen unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina asetuksen (EU) 2019/631 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Mahdollisuutta osoittaa
  liikapäästömaksuista
  saatavat tulot erityiseen rahastoon tai asiaankuuluvaan ohjelmaan on arvioitu asetuksen (EU) 2019/631 15 artiklan 5 kohdan vaatimusten mukaisesti, ja arvioinnin pohjalta todetaan, että tämä lisäisi merkittävästi hallinnollista rasitetta eikä hyödyttäisi suoraan autoteollisuuden siirtymää
  .
  Liikapäästömaksuista saatavia tuloja pidetään sen vuoksi edelleen unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina asetuksen (EU) 2019/631 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (24) | Liikapäästömaksuista
  saatavat tulot olisi osoitettava tukemaan oikeudenmukaista siirtymää ilmastoneutraaliin talouteen ja erityisesti lieventämään siirtymän kielteisiä työllisyysvaikutuksia autoteollisuudessa
  .
  Komission olisi tarvittaessa esitettävä ehdotus tällaisen rahoitusvälineen perustamisesta. Näin toimittaessa on otettava huomioon erityisesti siirtymästä pahiten kärsivät alueet ja yhteisöt, jotka saattavat olla haavoittuvampia intensiivisen autoteollisuuden läsnäolon takia tai siksi, että niiden erityisominaisuudet tekevät siirtymisestä päästöttömään tieliikenteeseen vaikeampaa, kuten syrjäisimmät alueet. |
| --- | --- |

(24)

Liikapäästömaksuista
  saatavat tulot olisi osoitettava tukemaan oikeudenmukaista siirtymää ilmastoneutraaliin talouteen ja erityisesti lieventämään siirtymän kielteisiä työllisyysvaikutuksia autoteollisuudessa
  .
  Komission olisi tarvittaessa esitettävä ehdotus tällaisen rahoitusvälineen perustamisesta. Näin toimittaessa on otettava huomioon erityisesti siirtymästä pahiten kärsivät alueet ja yhteisöt, jotka saattavat olla haavoittuvampia intensiivisen autoteollisuuden läsnäolon takia tai siksi, että niiden erityisominaisuudet tekevät siirtymisestä päästöttömään tieliikenteeseen vaikeampaa, kuten syrjäisimmät alueet.

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

1 artikla – 4 kohta – a alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -a) | korvataan 4 kohdan a alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

-a)

| a) | uuden henkilöautokannan keskimääräisten päästöjen osalta EU:n koko kyseiseen ajoneuvokantaan sovellettava tavoite, joka on vuoden 2021 tavoitteen 15 prosentin vähennys määritettynä liitteessä I olevan A osan 6.1.1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

uuden henkilöautokannan keskimääräisten päästöjen osalta EU:n koko kyseiseen ajoneuvokantaan sovellettava tavoite, joka on vuoden 2021 tavoitteen 15 prosentin vähennys määritettynä liitteessä I olevan A osan 6.1.1 kohdan mukaisesti;

| ”a) | uuden henkilöautokannan keskimääräisten päästöjen osalta EU:n koko kyseiseen ajoneuvokantaan sovellettava tavoite, joka on vuoden 2021 tavoitteen 15 prosentin vähennys määritettynä liitteessä I olevan A osan 6.1.1 kohdan mukaisesti
  , kuten asetuksessa (EU) 2019/631 säädetään tuotantosyklin noudattamiseksi
  ;” |
| --- | --- |

”a)

uuden henkilöautokannan keskimääräisten päästöjen osalta EU:n koko kyseiseen ajoneuvokantaan sovellettava tavoite, joka on vuoden 2021 tavoitteen 15 prosentin vähennys määritettynä liitteessä I olevan A osan 6.1.1 kohdan mukaisesti
  , kuten asetuksessa (EU) 2019/631 säädetään tuotantosyklin noudattamiseksi
  ;”

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – -a a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

1 artikla – 4 kohta – b alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -a a) | korvataan 4 kohdan b alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

-a a)

| b) | uusista kevyistä hyötyajoneuvoista muodostuvan ajoneuvokannan keskimääräisten päästöjen osalta EU:n koko kyseiseen ajoneuvokantaan sovellettava tavoite, joka on vuoden 2021 tavoitteen 15 prosentin vähennys määritettynä liitteessä I olevan B osan 6.1.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

uusista kevyistä hyötyajoneuvoista muodostuvan ajoneuvokannan keskimääräisten päästöjen osalta EU:n koko kyseiseen ajoneuvokantaan sovellettava tavoite, joka on vuoden 2021 tavoitteen 15 prosentin vähennys määritettynä liitteessä I olevan B osan 6.1.1 kohdan mukaisesti.

| ”b) | uusista kevyistä hyötyajoneuvoista muodostuvan ajoneuvokannan keskimääräisten päästöjen osalta EU:n koko kyseiseen ajoneuvokantaan sovellettava tavoite, joka on vuoden 2021 tavoitteen 15 prosentin vähennys määritettynä liitteessä I olevan B osan 6.1.1 kohdan mukaisesti
  , kuten asetuksessa (EU) 2019/631 säädetään
  .” |
| --- | --- |

”b)

uusista kevyistä hyötyajoneuvoista muodostuvan ajoneuvokannan keskimääräisten päästöjen osalta EU:n koko kyseiseen ajoneuvokantaan sovellettava tavoite, joka on vuoden 2021 tavoitteen 15 prosentin vähennys määritettynä liitteessä I olevan B osan 6.1.1 kohdan mukaisesti
  , kuten asetuksessa (EU) 2019/631 säädetään
  .”

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta

Asetus (EU) 2019/631

1 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | korvataan 6 kohdassa ilmaisu ”Tammikuun 1 päivästä 2025” ilmaisulla ”Tammikuun 1 päivän 2025 ja 31 päivän joulukuuta 2029 välisenä aikana”
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

c)

korvataan 6 kohdassa ilmaisu ”Tammikuun 1 päivästä 2025” ilmaisulla ”Tammikuun 1 päivän 2025 ja 31 päivän joulukuuta 2029 välisenä aikana”
  ;

| c) | poistetaan 6 kohta
  ; |
| --- | --- |

c)

poistetaan 6 kohta
  ;

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

3 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | lisätään alakohta seuraavasti: |

Komission teksti

Tarkistus

a a)

| ”a a) | ladattavalla hybridiajoneuvolla’ ajoneuvoa, jonka käyttövoimana on ladattavaa akkua käyttävä sähkömoottori ja polttomoottori, jotka voivat toimia yhdessä tai erikseen.” |
| --- | --- |

”a a)

ladattavalla hybridiajoneuvolla’ ajoneuvoa, jonka käyttövoimana on ladattavaa akkua käyttävä sähkömoottori ja polttomoottori, jotka voivat toimia yhdessä tai erikseen.”

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

3 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | lisätään alakohta seuraavasti: |

Komission teksti

Tarkistus

b a)

| ”b a) | yritysajoneuvolla’ neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2157/2001

   (1 a)

  määriteltyä yksityisen yrityksen omistamaa tai vuokraamaa ajoneuvoa, jota käytetään liiketoimintaan” |
| --- | --- |

”b a)

yritysajoneuvolla’ neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2157/2001

   (1 a)

  määriteltyä yksityisen yrityksen omistamaa tai vuokraamaa ajoneuvoa, jota käytetään liiketoimintaan”

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

7 artikla – 10 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | korvataan 10 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

a a)

10.   Komissio
  arvioi
  viimeistään vuonna 2023
  mahdollisuutta kehittää
  unionin
  yhteinen menetelmä
  unionin markkinoille saatettujen henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen koko elinkaaren aikaisten hiilidioksidipäästöjen arviointia ja niitä koskevien tietojen johdonmukaista ilmoittamista varten. Komissio toimittaa kyseisen
  arvioinnin
  sekä tarvittavat ehdotukset jatkotoimenpiteiksi, kuten lainsäädäntöehdotukset, Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

”10.   Komissio
  julkaisee
  viimeistään vuonna 2023
  kertomuksen
  unionin
  yhteisestä menetelmästä
  unionin markkinoille saatettujen henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen koko elinkaaren aikaisten hiilidioksidipäästöjen arviointia ja niitä koskevien tietojen johdonmukaista ilmoittamista varten
  , mukaan lukien menetelmä tällaisten ajoneuvojen koko elinkaaren aikana kuluttaman polttoaineen ja energian hiilidioksidipäästöjen arvioimiseksi
  . Komissio toimittaa kyseisen
  kertomuksen
  sekä tarvittavat ehdotukset jatkotoimenpiteiksi, kuten lainsäädäntöehdotukset, Euroopan parlamentille ja neuvostolle.”

Tarkistus 42

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a b alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

7 artikla – 10 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a b) | lisätään 10 a kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a b)

a b)

lisätään 10 a kohta seuraavasti:

”10 a.
     
  Valmistajat voivat 1 päivästä tammikuuta 2024 alkaen vapaaehtoisesti toimittaa tämän artiklan 10 kohdassa tarkoitettuja unionin markkinoille saatettujen henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen elinkaarenaikaisia hiilidioksidipäästöjä koskevia tietoja tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille ja jäsenvaltioille, joiden on sen jälkeen ilmoitettava ne komissiolle tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tammikuun 1 päivästä 2028 alkaen nämä tiedot on sisällytettävä liitteissä II ja III olevassa A osassa lueteltuihin tietoihin.”

Tarkistus 43

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

8 artikla – 4 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Korvataan 8 artiklan 4 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(5 a)

(5 a)

Korvataan 8 artiklan 4 kohta seuraavasti:

4.   Liikapäästömaksusta kertyviä määriä pidetään unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina.

”4.   Liikapäästömaksusta kertyviä määriä pidetään unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina.

Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä kertomuksen, jossa esitetään yksityiskohtaisesti kohdennetun rahoituksen tarve autoteollisuuden oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi, jotta voidaan lieventää kielteisiä työllisyys- ja muita taloudellisia vaikutuksia kaikissa niissä jäsenvaltioissa, joihin siirtymä vaikuttaa, erityisesti alueilla ja yhteisöissä, joihin siirtymä vaikuttaa eniten. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus unionin rahoitusvälineen perustamisesta tähän tarpeeseen vastaamiseksi ja erityisesti ennaltaehkäisevien ja reaktiivisten toimenpiteiden koordinoimiseksi ja rahoittamiseksi, jotta voidaan puuttua rakenneuudistukseen paikallisella ja alueellisella tasolla ja rahoittaa autoteollisuuden työntekijöiden, mukaan lukien autonvalmistajat, niiden komponenttien toimittajat ja huolto- ja korjauspalvelut, koulutusta, uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta, erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä.

Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä kertomuksen, jossa esitetään yksityiskohtaisesti kohdennetun rahoituksen tarve autoteollisuuden oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi, jotta voidaan lieventää kielteisiä työllisyys- ja muita taloudellisia vaikutuksia kaikissa niissä jäsenvaltioissa, joihin siirtymä vaikuttaa, erityisesti alueilla ja yhteisöissä, joihin siirtymä vaikuttaa eniten. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus unionin rahoitusvälineen perustamisesta tähän tarpeeseen vastaamiseksi ja erityisesti ennaltaehkäisevien ja reaktiivisten toimenpiteiden koordinoimiseksi ja rahoittamiseksi, jotta voidaan puuttua rakenneuudistukseen paikallisella ja alueellisella tasolla ja rahoittaa autoteollisuuden työntekijöiden, mukaan lukien autonvalmistajat, niiden komponenttien toimittajat ja huolto- ja korjauspalvelut, koulutusta, uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta, erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä.

Rahoitusväline voi olla erityisen rahoitusvälineen muodossa tai osa sosiaalista ilmastorahastoa tai tarkistettua oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa. Liikapäästömaksuista saatavat tulot on kohdennettava tähän tarkoitukseen.”

Rahoitusväline voi olla erityisen rahoitusvälineen muodossa tai osa sosiaalista ilmastorahastoa tai tarkistettua oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa. Liikapäästömaksuista saatavat tulot on kohdennettava tähän tarkoitukseen.”

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Asetus (EU) 2019/631

10 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti haettu poikkeus voidaan myöntää päästötavoitteista, joita sovelletaan kalenterivuoteen
  2029
  saakka.” | ”Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti haettu poikkeus voidaan myöntää päästötavoitteista, joita sovelletaan kalenterivuoteen
  2035
  saakka.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti haettu poikkeus voidaan myöntää päästötavoitteista, joita sovelletaan kalenterivuoteen
  2029
  saakka.”

”Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti haettu poikkeus voidaan myöntää päästötavoitteista, joita sovelletaan kalenterivuoteen
  2035
  saakka.”

Tarkistus 44

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

10 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Korvataan 10 artiklan 4 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(6 a)

(6 a)

Korvataan 10 artiklan 4 kohta seuraavasti:

4.   Valmistaja, joka yhdessä kaikkien siihen sidossuhteessa olevien yritysten kanssa vastaa 10 000  –300 000 :sta unionissa rekisteröitävästä uudesta henkilöautosta kalenterivuotta kohden, voi hakea poikkeusta liitteessä I olevan A osan 1–4 kohdan ja 6.3 kohdan mukaisesti lasketusta päästötavoitteesta.

”4.   Valmistaja, joka yhdessä kaikkien siihen sidossuhteessa olevien yritysten kanssa vastaa 10 000 –300 000 :sta unionissa rekisteröitävästä uudesta henkilöautosta kalenterivuotta kohden, voi hakea poikkeusta liitteessä I olevan A osan 1–4 kohdan ja 6.3 kohdan mukaisesti lasketusta päästötavoitteesta
  vuoteen 2028 asti
  .”

Tarkistus 45

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 b alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

11 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 b) | Korvataan 11 artiklan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(6 b)

(6 b)

Korvataan 11 artiklan 1 kohta seuraavasti:

1.   Innovatiivisten teknologioiden tai innovatiivisten teknologioiden yhdistelmän, jäljempänä ”innovatiivinen teknologiapaketti”, käytön avulla saavutetut hiilidioksidisäästöt otetaan huomioon laitetoimittajan tai valmistajan hakemuksesta.

1.   Innovatiivisten teknologioiden tai innovatiivisten teknologioiden yhdistelmän, jäljempänä ”innovatiivinen teknologiapaketti”, käytön avulla saavutetut hiilidioksidisäästöt otetaan huomioon laitetoimittajan tai valmistajan hakemuksesta.

Tällaiset teknologiat otetaan huomioon ainoastaan, jos niiden arvioinnissa käytetyt menetelmät kykenevät tuottamaan todennettavia, toistettavia ja vertailtavia tuloksia.

Tällaiset teknologiat otetaan huomioon ainoastaan, jos niiden arvioinnissa käytetyt menetelmät kykenevät tuottamaan todennettavia, toistettavia ja vertailtavia tuloksia.

Näiden teknologioiden avulla saavutettu osuus valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen voi olla enintään 7 g CO2/km.

Näiden teknologioiden avulla saavutettu osuus valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen voi olla enintään 7 g CO2/km
  vuoteen 2024 saakka;

2

vuoteen 2024 saakka;

| — | 5 g CO2/km vuodesta 2025; |
| --- | --- |

—

5 g CO2/km vuodesta 2025;

5 g CO2

| — | 4 g CO2/km vuodesta 2027; |
| --- | --- |

—

4 g CO2/km vuodesta 2027;

4 g CO2

| — | 2 g CO2/km vuodesta 2030 vuoden 2034 loppuun asti
  . |
| --- | --- |

—

2 g CO2/km vuodesta 2030 vuoden 2034 loppuun asti
  .

2 g CO2

Siirretään komissiolle valta antaa 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen muuttamiseksi mukauttamalla tämän kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua enimmäisvaikutusta vuodesta 2025 alkaen, jotta voidaan ottaa huomioon teknologian kehitys ja varmistaa samalla enimmäisvaikutuksen tasapainoinen osuus suhteessa valmistajien keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin.

Siirretään komissiolle valta antaa 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen muuttamiseksi mukauttamalla tämän kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua enimmäisvaikutusta
  alaspäin
  vuodesta 2025 alkaen, jotta voidaan ottaa huomioon teknologian kehitys ja varmistaa samalla enimmäisvaikutuksen tasapainoinen osuus suhteessa valmistajien keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin.

alaspäin

Tarkistus 46

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 6 c alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

11 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 c) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(6 c)

(6 c)

Lisätään artikla seuraavasti:

”11 a artikla

Ekosuunnittelu

Jotta voidaan varmistaa, että siirtymässä päästöttömään liikkumiseen edistetään kaikilta osin unionin energiatehokkuus- ja kiertotaloustavoitteiden saavuttamista, komissio antaa tarvittaessa 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä ehdotuksia ekosuunnittelun vähimmäisvaatimusten asettamisesta kaikille uusille henkilöautoille ja kevyille hyötyajoneuvoille, muun muassa energiatehokkuutta, kestävyyttä ja korjattavuutta koskevia vaatimuksia olennaisille osille, kuten valoille, elektronisille komponenteille ja akuille, sekä vähimmäisvaatimuksia metallien, muovien ja kriittisten raaka-aineiden talteenotolle ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY

   (1 a)

  mukaisesti muihin energiaan liittyviin tuotteisiin sovellettavat periaatteet.

Tarkistus 47

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 d alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

12 b artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 d) | Korvataan 12 artiklan 3 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(6 d)

(6 d)

Korvataan 12 artiklan 3 kohta seuraavasti:

3.   Jotta eroa todellisiin ajonaikaisiin päästöihin estetään kasvamasta, komissio arvioi 1 päivään kesäkuuta 2023 mennessä, kuinka polttoaineen- ja energiankulutusta koskevia tietoja saa käyttää, sen varmistamiseksi, että asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti määritetyt ajoneuvon hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineen- tai energiankulutusta kuvaavat arvot edustavat ajan mittaan edelleen todellisia ajonaikaisia päästöjä kunkin valmistajan osalta.

3.   Jotta eroa todellisiin ajonaikaisiin päästöihin estetään kasvamasta, komissio arvioi viimeistään 1 päivään kesäkuuta 2023 mennessä, kuinka
  komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/392 (1 a) mukaisesti kerättyjä todellista ajonaikaista
  polttoaineen- ja energiankulutusta koskevia tietoja saa käyttää sen varmistamiseksi, että asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti määritetyt ajoneuvon hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineen- tai energiankulutusta kuvaavat arvot edustavat ajan mittaan edelleen todellisia ajonaikaisia päästöjä kunkin valmistajan osalta.

Komissio seuraa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun eron kehitystä
  vuosina 2021–2026
  ja antaa s
  iitä vuosittain kertomuksen sekä arvioi vuonna 2027 eron kasvun estämiseksi mahdollisuutta ottaa käyttöön mekanismi
  valmistajan
  keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen mukauttamiseksi vuodesta 2030 alkaen ja antaa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen mekanismin perustamisesta
  .

vuosina 2021–2026

iitä vuosittain kertomuksen sekä arvioi vuonna 2027 eron kasvun estämiseksi mahdollisuutta ottaa käyttöön mekanismi

keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen mukauttamiseksi vuodesta 2030 alkaen ja antaa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen mekanismin perustamisesta

Komissio seuraa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun eron kehitystä
  vuodesta 2021 eteenpäin
  ja antaa
  tarvittaessa ja heti kun tietoa on riittävästi saatavilla, ja viimeistään 31. joulukuuta 2026, lainsäädäntöehdotuksen kyseisen eron poistamiseksi mukauttamalla
  valmistajan
  keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä käyttäen komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/392 mukaisesti kerättyjä todellisia ajo-olosuhteita edustavia tietoja
  .

vuodesta 2021 eteenpäin

tarvittaessa ja heti kun tietoa on riittävästi saatavilla, ja viimeistään 31. joulukuuta 2026, lainsäädäntöehdotuksen kyseisen eron poistamiseksi mukauttamalla

keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä käyttäen komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/392 mukaisesti kerättyjä todellisia ajo-olosuhteita edustavia tietoja

Lisäksi komissio arvioi erityisesti 1 kohdassa tarkoitettujen polttoaineen- ja energiankulutusta koskevien tietojen käyttöä ajoneuvon ulkopuolelta ladattavien hybridiajoneuvojen (OVC-HEV-ajoneuvot) osalta. Komissio antaa näitä tietoja käyttäen delegoituja säädöksiä 17 artiklan mukaisesti OVC-HEV-ajoneuvojen hyötytekijöiden mukauttamiseksi, jotta varmistetaan, että niiden päästöt edustavat todellisia ajo-olosuhteita vuodesta 2025 alkaen.

Lisäksi komissio arvioi erityisesti 1 kohdassa tarkoitettujen polttoaineen- ja energiankulutusta koskevien tietojen käyttöä ajoneuvon ulkopuolelta ladattavien hybridiajoneuvojen (OVC-HEV-ajoneuvot) osalta. Komissio antaa näitä tietoja käyttäen delegoituja säädöksiä 17 artiklan mukaisesti OVC-HEV-ajoneuvojen hyötytekijöiden mukauttamiseksi, jotta varmistetaan, että niiden päästöt edustavat todellisia ajo-olosuhteita vuodesta 2025 alkaen.

Tarkistus 48

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 6 e alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 6 e alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

12 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 e) | Lisätään 12 artiklaan kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(6 e)

(6 e)

Lisätään 12 artiklaan kohta seuraavasti:

”4 a.
     
  Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta hyväksymällä menetelmä päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen tehokkuuden mittaamiseksi ja vertailemiseksi sen perusteella, paljonko ne tarvitsevat sähköä 100 kilometrin ajomatkalla. Menetelmässä otetaan erityisesti huomioon käytetyn energian vaikutukset kyseisten ajoneuvojen sisäisten energiaa varastoivien akkujen tarvitsemien resurssien määrään.

Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen energiatehokkuuden vähimmäisalarajojen asettamisesta unionin markkinoille saatetuille uusille päästöttömille ja kevyille hyötyajoneuvoille.”

Tarkistus 50

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Asetus (EU) 2019/631

14 a artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 14 a artikla | ”14 a artikla |
| Edistymiskertomus | Edistymiskertomus |
| Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä ja sen jälkeen joka
  toinen
  vuosi kertomuksen edistymisestä kohti päästötöntä tieliikennettä. Kertomuksessa on seurattava ja arvioitava erityisesti tarvetta ottaa käyttöön mahdollisia lisätoimenpiteitä, taloudelliset keinot mukaan lukien, siirtymän helpottamiseksi. | Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä ja sen jälkeen joka vuosi kertomuksen edistymisestä kohti päästötöntä tieliikennettä. Kertomuksessa on seurattava ja arvioitava erityisesti tarvetta ottaa käyttöön mahdollisia lisätoimenpiteitä, taloudelliset keinot mukaan lukien,
  oikeudenmukaisen
  siirtymän helpottamiseksi. |
| Komissio ottaa kertomuksessa huomioon kaikki tekijät, jotka edistävät kustannustehokkaasti ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. Näitä ovat muun muassa päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen
  käyttöönotto
  , edistyminen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria
  koskevan asetuksen mukaisten lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa
  , innovaatioteknologioiden ja kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden mahdollinen panos ilmastoneutraalin
  liikkumisen saavuttamiseen
  ,
  vaikutus kuluttajiin,
  edistyminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sekä muut näkökohdat, joilla helpotetaan taloudellisesti kannattavaa ja sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymistä päästöttömään tieliikenteeseen.” | Komissio ottaa kertomuksessa huomioon kaikki tekijät, jotka edistävät kustannustehokkaasti ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. Näitä ovat muun muassa |
| | a) | edistyminen
  päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen
  käyttöönotossa sekä niiden kohtuuhintaisuudessa ja energiatehokkuudessa
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14 a artikla

”14 a artikla

Edistymiskertomus

Edistymiskertomus

Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä ja sen jälkeen joka
  toinen
  vuosi kertomuksen edistymisestä kohti päästötöntä tieliikennettä. Kertomuksessa on seurattava ja arvioitava erityisesti tarvetta ottaa käyttöön mahdollisia lisätoimenpiteitä, taloudelliset keinot mukaan lukien, siirtymän helpottamiseksi.

toinen

Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä ja sen jälkeen joka vuosi kertomuksen edistymisestä kohti päästötöntä tieliikennettä. Kertomuksessa on seurattava ja arvioitava erityisesti tarvetta ottaa käyttöön mahdollisia lisätoimenpiteitä, taloudelliset keinot mukaan lukien,
  oikeudenmukaisen
  siirtymän helpottamiseksi.

oikeudenmukaisen

Komissio ottaa kertomuksessa huomioon kaikki tekijät, jotka edistävät kustannustehokkaasti ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. Näitä ovat muun muassa päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen
  käyttöönotto
  , edistyminen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria
  koskevan asetuksen mukaisten lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa
  , innovaatioteknologioiden ja kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden mahdollinen panos ilmastoneutraalin
  liikkumisen saavuttamiseen
  ,
  vaikutus kuluttajiin,
  edistyminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sekä muut näkökohdat, joilla helpotetaan taloudellisesti kannattavaa ja sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymistä päästöttömään tieliikenteeseen.”

käyttöönotto

koskevan asetuksen mukaisten lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa

liikkumisen saavuttamiseen

vaikutus kuluttajiin,

Komissio ottaa kertomuksessa huomioon kaikki tekijät, jotka edistävät kustannustehokkaasti ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. Näitä ovat muun muassa

a)

a)

edistyminen
  päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen
  käyttöönotossa sekä niiden kohtuuhintaisuudessa ja energiatehokkuudessa
  ;

edistyminen

käyttöönotossa sekä niiden kohtuuhintaisuudessa ja energiatehokkuudessa

| b) | vaikutukset kuluttajiin, erityisesti pieni- ja keskituloisiin, ja päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönoton vauhti kyseisissä kuluttajasegmenteissä sekä toimenpiteiden saatavuus ja laajuus unionissa, jäsenvaltioissa ja paikallisesti tämän käyttöönoton tukemiseksi; |
| --- | --- |

b)

b)

vaikutukset kuluttajiin, erityisesti pieni- ja keskituloisiin, ja päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönoton vauhti kyseisissä kuluttajasegmenteissä sekä toimenpiteiden saatavuus ja laajuus unionissa, jäsenvaltioissa ja paikallisesti tämän käyttöönoton tukemiseksi;

vaikutukset kuluttajiin, erityisesti pieni- ja keskituloisiin, ja päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönoton vauhti kyseisissä kuluttajasegmenteissä sekä toimenpiteiden saatavuus ja laajuus unionissa, jäsenvaltioissa ja paikallisesti tämän käyttöönoton tukemiseksi;

| c) | käytettyjen ajoneuvojen markkinat; |
| --- | --- |

c)

c)

käytettyjen ajoneuvojen markkinat;

käytettyjen ajoneuvojen markkinat;

| d) | edistyminen julkisen ja yksityisen lataus- ja tankkausinfrastruktuurin riittävässä käyttöönotossa, muun muassa
  edistyminen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria
  koskevassa asetuksessa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/31/EU

   (1 a)

  edellytettyjen
  tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

d)

d)

edistyminen julkisen ja yksityisen lataus- ja tankkausinfrastruktuurin riittävässä käyttöönotossa, muun muassa
  edistyminen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria
  koskevassa asetuksessa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/31/EU

   (1 a)

  edellytettyjen
  tavoitteiden saavuttamisessa;

edistyminen julkisen ja yksityisen lataus- ja tankkausinfrastruktuurin riittävässä käyttöönotossa, muun muassa

koskevassa asetuksessa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/31/EU

1 a

edellytettyjen

| e) | edistyminen uusiutuvan energian määrän lisäämisessä unionissa direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

e)

edistyminen uusiutuvan energian määrän lisäämisessä unionissa direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti;

edistyminen uusiutuvan energian määrän lisäämisessä unionissa direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti;

| f) | innovaatioteknologioiden ja kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden
  , muun muassa synteettisten polttoaineiden,
  mahdollinen panos ilmastoneutraalin
  liikennealan saavuttamiseksi
  ; |
| --- | --- |

f)

f)

innovaatioteknologioiden ja kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden
  , muun muassa synteettisten polttoaineiden,
  mahdollinen panos ilmastoneutraalin
  liikennealan saavuttamiseksi
  ;

, muun muassa synteettisten polttoaineiden,

liikennealan saavuttamiseksi

| g) | markkinoille saatettujen uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen elinkaaripäästöt 7 artiklan 10 kohdan mukaisesti hyväksyttyä menetelmää käyttäen; |
| --- | --- |

g)

g)

markkinoille saatettujen uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen elinkaaripäästöt 7 artiklan 10 kohdan mukaisesti hyväksyttyä menetelmää käyttäen;

markkinoille saatettujen uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen elinkaaripäästöt 7 artiklan 10 kohdan mukaisesti hyväksyttyä menetelmää käyttäen;

| h) | edistyminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sekä muut näkökohdat, joilla helpotetaan taloudellisesti kannattavaa ja sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymistä päästöttömään tieliikenteeseen
  työllisyys ja kilpailukyky huomioon ottaen; |
| --- | --- |

h)

edistyminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sekä muut näkökohdat, joilla helpotetaan taloudellisesti kannattavaa ja sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymistä päästöttömään tieliikenteeseen
  työllisyys ja kilpailukyky huomioon ottaen;

työllisyys ja kilpailukyky huomioon ottaen;

| i) | työllisyysvaikutukset, joita on arvioitava kartoittamalla yksityiskohtaisesti autoteollisuuden työpaikkojen kehitystä ja vaikutuksia alueisiin, joilla nämä teollisuudenalat sijaitsevat, sekä unionin, jäsenvaltion tai paikallistason toimenpiteitä, mukaan lukien rahoitustoimenpiteet, joilla lievennetään sosioekonomisia vaikutuksia kyseisillä alueilla, mukaan lukien täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmat; |
| --- | --- |

i)

i)

työllisyysvaikutukset, joita on arvioitava kartoittamalla yksityiskohtaisesti autoteollisuuden työpaikkojen kehitystä ja vaikutuksia alueisiin, joilla nämä teollisuudenalat sijaitsevat, sekä unionin, jäsenvaltion tai paikallistason toimenpiteitä, mukaan lukien rahoitustoimenpiteet, joilla lievennetään sosioekonomisia vaikutuksia kyseisillä alueilla, mukaan lukien täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmat;

työllisyysvaikutukset, joita on arvioitava kartoittamalla yksityiskohtaisesti autoteollisuuden työpaikkojen kehitystä ja vaikutuksia alueisiin, joilla nämä teollisuudenalat sijaitsevat, sekä unionin, jäsenvaltion tai paikallistason toimenpiteitä, mukaan lukien rahoitustoimenpiteet, joilla lievennetään sosioekonomisia vaikutuksia kyseisillä alueilla, mukaan lukien täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmat;

| k) | sellaisten kansallisten ja unionin lisätoimenpiteiden mahdollinen vaikutus, joilla pyritään alentamaan keskimääräistä ikää ja siten kevyiden hyötyajoneuvojen kannan päästöjä, kuten toimenpiteet, joilla tuetaan vanhempien ajoneuvojen asteittaista käytöstäpoistoa sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja ympäristöystävällisellä tavalla; |
| --- | --- |

k)

k)

sellaisten kansallisten ja unionin lisätoimenpiteiden mahdollinen vaikutus, joilla pyritään alentamaan keskimääräistä ikää ja siten kevyiden hyötyajoneuvojen kannan päästöjä, kuten toimenpiteet, joilla tuetaan vanhempien ajoneuvojen asteittaista käytöstäpoistoa sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja ympäristöystävällisellä tavalla;

sellaisten kansallisten ja unionin lisätoimenpiteiden mahdollinen vaikutus, joilla pyritään alentamaan keskimääräistä ikää ja siten kevyiden hyötyajoneuvojen kannan päästöjä, kuten toimenpiteet, joilla tuetaan vanhempien ajoneuvojen asteittaista käytöstäpoistoa sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja ympäristöystävällisellä tavalla;

Tarkistus 51

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Asetus (EU) 2019/631

14 a artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | [Oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen annetun neuvoston suosituksen] (EU).../... mukaisesti jäsenvaltioita kehotetaan valmistelemaan autoteollisuudelleen alueellisia oikeudenmukaista siirtymää koskevia suunnitelmia tiiviissä vuoropuhelussa työmarkkinaosapuolten kanssa, jotta rakennemuutosta voidaan ohjata sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla ja välttää yhteiskunnallisia häiriöitä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

[Oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen annetun neuvoston suosituksen] (EU).../... mukaisesti jäsenvaltioita kehotetaan valmistelemaan autoteollisuudelleen alueellisia oikeudenmukaista siirtymää koskevia suunnitelmia tiiviissä vuoropuhelussa työmarkkinaosapuolten kanssa, jotta rakennemuutosta voidaan ohjata sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla ja välttää yhteiskunnallisia häiriöitä.

[Oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen annetun neuvoston suosituksen] (EU).../... mukaisesti jäsenvaltioita kehotetaan valmistelemaan autoteollisuudelleen alueellisia oikeudenmukaista siirtymää koskevia suunnitelmia tiiviissä vuoropuhelussa työmarkkinaosapuolten kanssa, jotta rakennemuutosta voidaan ohjata sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla ja välttää yhteiskunnallisia häiriöitä.

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

14 a a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a)

9 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”14 a a artikla

Lisätoimenpiteet päästöttömien henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen kysynnän tukemiseksi unionin markkinoilla

Komissio esittää viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2023 Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen päästöttömien ajoneuvojen osuuden kasvattamisesta julkisen alan ja yritysten kevyiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannassa. Ehdotuksiin on sisällyttävä yritysten ja julkisen alan ajoneuvokantojen omistajia ja liikenteenharjoittajia koskevat sitovat päästöttömyystoimeksiannot ottaen samalla huomioon alueelliset erot.”

Tarkistus 53

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

14 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Lisätään 14 b artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(9 a)

(9 a)

Lisätään 14 b artikla seuraavasti:

”14 b artikla

Jäsenvaltioiden on direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu energiatehokkuusdirektiivi] 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti otettava huomioon energiatehokkuus ensin -periaate vaihtoehtoisten polttoaineiden lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoon liittyvissä poliittisissa päätöksissä sekä suunnittelu- ja investointipäätöksissä, myös eri päästöttömien teknologioiden koko polttoaineketjun energiatehokkuuden osalta.”

Tarkistus 54

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 9 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 b alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

14 a b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 b) | Lisätään 14 a b artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(9 b)

(9 b)

Lisätään 14 a b artikla seuraavasti:

”14 a b artikla

Päästöttömiin henkilöautoihin ja kevyisiin hyötyajoneuvoihin siirtymistä tukevat lisätoimenpiteet unionin markkinoilla

Komissio antaa viimeistään [6 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta] 17 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla yhdenmukaistetaan akku- tai polttokennokäyttöisiksi sähköajoneuvoiksi muunnettujen polttomoottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntäsäännöt sarjahyväksynnän mahdollistamiseksi. Komissio myös arvioi sellaisen säännön käyttöönottoa, jolla lasketaan tämän asetuksen soveltamisen yhteydessä akku- tai polttokennokäyttöisiksi muunnettujen polttomoottoriajoneuvojen hiilidioksidiekvivalentti.
  ”

Tarkistus 55

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a alakohta

Asetus (EU) 2019/631

15 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”1.   Komissio tarkastelee
  vuonna 2028
  uudelleen tämän asetuksen tehokkuutta ja vaikuttavuutta kahden vuoden välein annettavien kertomusten pohjalta ja toimittaa tämän uudelleentarkastelun tuloksista kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. | ”1.   Komissio tarkastelee
  vuoteen 2027 mennessä kokonaan
  uudelleen tämän asetuksen tehokkuutta ja vaikuttavuutta vuosittain annettavien kertomusten pohjalta ja toimittaa tämän uudelleentarkastelun tuloksista kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi.” | Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”1.   Komissio tarkastelee
  vuonna 2028
  uudelleen tämän asetuksen tehokkuutta ja vaikuttavuutta kahden vuoden välein annettavien kertomusten pohjalta ja toimittaa tämän uudelleentarkastelun tuloksista kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

”1.   Komissio tarkastelee
  vuoteen 2027 mennessä kokonaan
  uudelleen tämän asetuksen tehokkuutta ja vaikuttavuutta vuosittain annettavien kertomusten pohjalta ja toimittaa tämän uudelleentarkastelun tuloksista kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi.”

Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi.”

Tarkistus 56

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

15 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | Lisätään 15 artiklaan kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

Lisätään 15 artiklaan kohta seuraavasti:

Lisätään 15 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa uudelleentarkastelussa komissio raportoi myös uusien henkilöautojen ja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen elinkaaren aikaisista hiilidioksidipäästöistä 7 artiklan 10 kohdassa säädetyn menetelmän perusteella. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen täydentämiseksi kyseisten päästöjen osalta.”

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – b a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

15 artikla – 6 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | korvataan 6 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

korvataan 6 kohta seuraavasti:

6.   Komissio
  tarkastelee
  direktiiviä 1999/94/EY
  uudelleen 31 päivään joulukuuta 2020
  mennessä ja arvioi tarpeen tarjota kuluttajille täsmällistä, luotettavaa ja vertailtavaa tietoa markkinoille saatettavien uusien henkilöautojen polttoaineenkulutuksesta, hiilidioksidipäästöistä
  ja
  ilman epäpuhtauspäästöistä, sekä arvioida vaihtoehtoja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen polttoainetaloutta ja hiilidioksidipäästöjä koskevan merkinnän käyttöönotolle.
  Uudelleentarkasteluun voidaan tarvittaessa liittää lainsäädäntöehdotus.

”6.   Komissio
  tarkistaa
  direktiiviä 1999/94/EY
  ... päivänä ...kuuta ... [kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta]
  mennessä ja arvioi tarpeen tarjota kuluttajille täsmällistä, luotettavaa ja vertailtavaa tietoa markkinoille saatettavien uusien henkilöautojen
  todellisesta
  polttoaineenkulutuksesta, hiilidioksidipäästöistä, ilman epäpuhtauspäästöistä j
  a energiatehokkuudesta
  , sekä arvioida vaihtoehtoja uusien kevyiden hyötyajoneuvojen polttoainetaloutta ja hiilidioksidipäästöjä koskevan merkinnän käyttöönotolle.”

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 1 kohta– 1 kohta – f alakohta

Liite – 1 kohta– 1 kohta – f alakohta

Asetus (EU) 2019/631

Liite I – A osa – 6.3.1 kohta – 1–2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Päästötavoite = vertailupäästötavoite
  ZLEV-kerroin | Päästötavoite = vertailupäästötavoite |
| jossa: | jossa: |
| Vertailupäästötavoite on 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetty hiilidioksidin vertailupäästötavoite; | Vertailupäästötavoite on 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetty hiilidioksidin vertailupäästötavoite; |
| ZLEV-kerroin on (1 + y – x), jollei tämä summa ole suurempi kuin 1,05 tai pienempi kuin 1,0 , missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on tapauksen mukaan 1,05 tai 1,0 ; | |
| jossa: | |
| y on päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus valmistajan uusien henkilöautojen kannassa laskettuna uusien päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kokonaismääränä, kun jokaiselle niistä on laskettu ZLEVspecific seuraavan kaavan mukaisesti, jaettuna kyseisenä kalenterivuonna rekisteröityjen uusien henkilöautojen kokonaismäärällä: | |
| C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.) | |
| Jäsenvaltioissa, joissa rekisteröityjen uusien henkilöautojen osalta päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus ajoneuvokannasta on alle 60 prosenttia unionin keskiarvosta vuonna 2017 ja joissa vuonna 2017

   (*)

  ensirekisteröitiin alle 1 000 uutta päästötöntä tai vähäpäästöistä ajoneuvoa, ZLEVspecific lasketaan vuoden 2029 loppuun saakka seuraavan kaavan mukaisesti: | |
| C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.) | |
| Jos päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus jäsenvaltion vuosina 2025–2028 rekisteröityjen uusien henkilöautojen kannasta on yli viisi prosenttia, kyseinen jäsenvaltio ei saa käyttää kerrointa 1,85 seuraavina vuosina; | |
| x on 15 prosenttia vuosina 2025–2029. | |
| |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Päästötavoite = vertailupäästötavoite
  ZLEV-kerroin

ZLEV-kerroin

Päästötavoite = vertailupäästötavoite

jossa:

jossa:

Vertailupäästötavoite on 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetty hiilidioksidin vertailupäästötavoite;

Vertailupäästötavoite on 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetty hiilidioksidin vertailupäästötavoite;

ZLEV-kerroin on (1 + y – x), jollei tämä summa ole suurempi kuin 1,05 tai pienempi kuin 1,0 , missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on tapauksen mukaan 1,05 tai 1,0 ;

ZLEV-kerroin on (1 + y – x), jollei tämä summa ole suurempi kuin 1,05 tai pienempi kuin 1,0 , missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on tapauksen mukaan 1,05 tai 1,0 ;

jossa:

jossa:

y on päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus valmistajan uusien henkilöautojen kannassa laskettuna uusien päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kokonaismääränä, kun jokaiselle niistä on laskettu ZLEVspecific seuraavan kaavan mukaisesti, jaettuna kyseisenä kalenterivuonna rekisteröityjen uusien henkilöautojen kokonaismäärällä:

y on päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus valmistajan uusien henkilöautojen kannassa laskettuna uusien päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kokonaismääränä, kun jokaiselle niistä on laskettu ZLEVspecific

Image 1C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)

Jäsenvaltioissa, joissa rekisteröityjen uusien henkilöautojen osalta päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus ajoneuvokannasta on alle 60 prosenttia unionin keskiarvosta vuonna 2017 ja joissa vuonna 2017

   (*)

  ensirekisteröitiin alle 1 000 uutta päästötöntä tai vähäpäästöistä ajoneuvoa, ZLEVspecific lasketaan vuoden 2029 loppuun saakka seuraavan kaavan mukaisesti:

Jäsenvaltioissa, joissa rekisteröityjen uusien henkilöautojen osalta päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus ajoneuvokannasta on alle 60 prosenttia unionin keskiarvosta vuonna 2017 ja joissa vuonna 2017

*

ensirekisteröitiin alle 1 000 uutta päästötöntä tai vähäpäästöistä ajoneuvoa, ZLEVspecific lasketaan vuoden 2029 loppuun saakka seuraavan kaavan mukaisesti:

Image 2C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)

Jos päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus jäsenvaltion vuosina 2025–2028 rekisteröityjen uusien henkilöautojen kannasta on yli viisi prosenttia, kyseinen jäsenvaltio ei saa käyttää kerrointa 1,85 seuraavina vuosina;

Jos päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus jäsenvaltion vuosina 2025–2028 rekisteröityjen uusien henkilöautojen kannasta on yli viisi prosenttia, kyseinen jäsenvaltio ei saa käyttää kerrointa 1,85 seuraavina vuosina;

x on 15 prosenttia vuosina 2025–2029.

x on 15 prosenttia vuosina 2025–2029.

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

Liite I – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

Asetus (EU) 2019/631

Liite I – B osa – 6.2.2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | korvataan 6.2.2 kohta seuraavasti:






  ”6.2.2 | Vertailupäästötavoitteet vuosina 2030–2034
  Vertailupäästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 + α· (TM – TM0)
  jossa:
  EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 on 6.1
  .3
  kohdan mukaisesti määritetty arvo;
  α on a2030

  ,L

  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon keskimääräinen testimassa on enintään TM0, ja a
  2030,H

  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon testimassa on suurempi kuin TM0;
  jossa


  a2030,L on


  C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)



  a2030,H on


  C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)

  keskimääräiset päästöt2021 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää
  TM vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää
  TM0 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

korvataan 6.2.2 kohta seuraavasti:

”6.2.2

Vertailupäästötavoitteet vuosina 2030–2034

Vertailupäästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 + α· (TM – TM0)

2030

0

jossa:

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 on 6.1
  .3
  kohdan mukaisesti määritetty arvo;

2030

.3

α on a2030

  ,L

  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon keskimääräinen testimassa on enintään TM0, ja a
  2030,H

  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon testimassa on suurempi kuin TM0;

a2030

,L

0

a
  2030,H

0

jossa

a2030,L on


  Image 3C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)

a2030,L

a2030,H on


  Image 4C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)

a2030,H

keskimääräiset päästöt2021 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

2021

TM vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

TM0 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää”;

0

| d) | korvataan 6.2.2 kohta seuraavasti:






  ”6.2.2 | Vertailupäästötavoitteet vuosina 2030–2034
  Vertailupäästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 + α· (TM – TM0)
  jossa:
  EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 on 6.1
  .2
  kohdan mukaisesti määritetty arvo;
  α on a2030
  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon keskimääräinen testimassa on enintään TM0, ja a
  2021

  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon testimassa on suurempi kuin TM0;
  jossa


  a2030 on


  C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)



  a2021 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää


  keskimääräiset päästöt2021 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää
  TM vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää
  TM0 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää”; |
| --- | --- | --- |

d)

korvataan 6.2.2 kohta seuraavasti:

”6.2.2

Vertailupäästötavoitteet vuosina 2030–2034

Vertailupäästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 + α· (TM – TM0)

2030

0

jossa:

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2030 on 6.1
  .2
  kohdan mukaisesti määritetty arvo;

2030

.2

α on a2030
  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon keskimääräinen testimassa on enintään TM0, ja a
  2021

  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon testimassa on suurempi kuin TM0;

a2030

0

a
  2021

0

jossa

a2030 on


  Image 5C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)

a2030

a2021 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

a2021

keskimääräiset päästöt2021 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

2021

TM vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

TM0 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää”;

0

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 1 kohta – 2 alakohta – e alakohta

Liite I – 1 kohta – 2 alakohta – e alakohta

Asetus (EU) 2019/631

Liite I – B osa – 6.2.3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | lisätään 6.2.3 kohta seuraavasti:






  ”6.2.3 | Vertailupäästötavoitteet vuodesta 2035 eteenpäin
  Vertailupäästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 + α· (TM – TM0)
  jossa
  EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 on 6.1.3 kohdan mukaisesti määritetty arvo;
  α on a
  2035,L

  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon keskimääräinen testimassa on enintään TM0, ja a
  2035,H

  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon testimassa on suurempi kuin TM0;
  jossa:


  a2035,L on


  C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)



  a2035,H on


  C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)

  keskimääräiset päästöt2021 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää
  TM vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää
  TM0 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

lisätään 6.2.3 kohta seuraavasti:

”6.2.3

Vertailupäästötavoitteet vuodesta 2035 eteenpäin

Vertailupäästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 + α· (TM – TM0)

2035

0

jossa

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 on 6.1.3 kohdan mukaisesti määritetty arvo;

2035

α on a
  2035,L

  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon keskimääräinen testimassa on enintään TM0, ja a
  2035,H

  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon testimassa on suurempi kuin TM0;

a
  2035,L

0

a
  2035,H

0

jossa:

a2035,L on


  Image 6C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)

a2035,L

a2035,H on


  Image 7C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)

a2035,H

keskimääräiset päästöt2021 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

2021

TM vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

TM0 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää”;

0

| e) | lisätään 6.2.3 kohta seuraavasti:






  ”6.2.3 | Vertailupäästötavoitteet vuodesta 2035 eteenpäin
  Vertailupäästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 + α· (TM – TM0)
  jossa
  EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 on 6.1.3 kohdan mukaisesti määritetty arvo;
  α on a2035
  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon keskimääräinen testimassa on enintään TM0, ja a
  2021

  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon testimassa on suurempi kuin TM0;
  jossa:


  a2035 on


  C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)



  a2021 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää


  keskimääräiset päästöt2021 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää
  TM vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää
  TM0 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää”; |
| --- | --- | --- |

e)

lisätään 6.2.3 kohta seuraavasti:

”6.2.3

Vertailupäästötavoitteet vuodesta 2035 eteenpäin

Vertailupäästötavoite = EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 + α· (TM – TM0)

2035

0

jossa

EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2035 on 6.1.3 kohdan mukaisesti määritetty arvo;

2035

α on a2035
  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon keskimääräinen testimassa on enintään TM0, ja a
  2021

  , jossa valmistajan uuden kevyen hyötyajoneuvon testimassa on suurempi kuin TM0;

a2035

0

a
  2021

0

jossa:

a2035 on


  Image 8C4932022FI15010120220608FI0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin edun mukaisten, kolmansien maiden kansalaisia koskevien tiedottavien kuulutusten tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (SIS)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1190.)C4932022FI33210120220609FI0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)

a2035

a2021 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

a2021

keskimääräiset päästöt2021 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

2021

TM vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää

TM0 vastaa 6.2.1 kohdassa esitettyä määritelmää”;

0

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite – 1 kohta – 2 alakohta – e a alakohta (uusi)

Liite – 1 kohta – 2 alakohta – e a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2019/631

Liite I – B osa – 6.3.1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | korvataan 6.3.1 kohdan 1 ja 2 alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

e a)

e a)

korvataan 6.3.1 kohdan 1 ja 2 alakohta seuraavasti:

korvataan 6.3.1 kohdan 1 ja 2 alakohta seuraavasti:

Päästötavoite = (vertailupäästötavoite – (øtargets – EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2025)) ·
  ZLEV-kerroin

targets

2025

ZLEV-kerroin

Päästötavoite = (vertailupäästötavoite – (øtargets – EU:n koko ajoneuvokannan tavoite2025))

targets

2025))

jossa:

jossa:

Vertailupäästötavoite on 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan vertailupäästötavoite;

vertailupäästötavoite on 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan vertailupäästötavoite;

øtargets on kunkin yksittäisen valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen lukumäärällä painotettu keskiarvo kaikista 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetyistä vertailupäästötavoitteista;

targets

øtargets on kunkin yksittäisen valmistajan uusien kevyiden hyötyajoneuvojen lukumäärällä painotettu keskiarvo kaikista 6.2.1 kohdan mukaisesti määritetyistä vertailupäästötavoitteista;

targets

ZLEV-kerroin on (1 + y – x), paitsi jos tämä summa on suurempi kuin 1,05 tai pienempi kuin 1,0 , missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on tapauksen mukaan 1,05 tai 1,0 ;

ZLEV-kerroin on (1 + y – x), paitsi jos tämä summa on suurempi kuin 1,05 tai pienempi kuin 1,0 , missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on tapauksen mukaan 1,05 tai 1,0 ;

jossa:

jossa:

Y on päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus valmistajan uusissa kevyiden hyötyajoneuvojen kannassa laskettuna päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kokonaismääränä, kun jokaiselle niistä on laskettu ZLEVspecific seuraavan kaavan mukaisesti, jaettuna kyseisenä kalenterivuonna rekisteröityjen uusien kevyiden hyötyajoneuvojen kokonaismäärällä: [YHTÄLÖ]

Y on päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus valmistajan uusissa kevyiden hyötyajoneuvojen kannassa laskettuna päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kokonaismääränä, kun jokaiselle niistä on laskettu ZLEVspecific

x on 15 %.

x on 15 %.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0150/2022).

1

(23)  Komission tiedonanto ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, COM(2019)0640, 11.12.2019.

23

(23)  Komission tiedonanto ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, COM(2019)0640, 11.12.2019.

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) [.../...], annettu [...] päivänä
  [...]kuuta
  2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi
  ja asetuksen
  (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki), (EUVL L .../... s. ...).

24

[...]kuuta

ja asetuksen

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
  2021/1119
  , annettu
  30
   päivänä
  kesäkuuta
  2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi
  sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja
  (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki), (EUVL L
  243, 9.7.2021,
  s.
  1

  ).

24

2021/1119

30

kesäkuuta

sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja

243, 9.7.2021,

1

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/631, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 443/2009 ja (EU) N:o 510/2011 kumoamisesta (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 13).

25

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/631, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 443/2009 ja (EU) N:o 510/2011 kumoamisesta (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 13).

25

(25 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

25 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

(26)  Komission tiedonanto ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: Vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten” COM(2021)0350, 5.5.2021.

26

(26)  Komission tiedonanto ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: Vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten, COM(2021)0350, 5.5.2021.

26

(26 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1161, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä annetun direktiivin 2009/33/EY muuttamisesta (EUVL L 188, 12.7.2019, s. 116).

26 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1161, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä annetun direktiivin 2009/33/EY muuttamisesta (EUVL L 188, 12.7.2019, s. 116).

(26 b)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

26 b

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

(26 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/33/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, puhtaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä vähäpäästöisen liikkuvuuden tukemiseksi (EUVL L 120, 15.5.2009, s. 5).

26 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/33/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, puhtaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä vähäpäästöisen liikkuvuuden tukemiseksi (EUVL L 120, 15.5.2009, s. 5).

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/94/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta (EUVL L 307, 28.10.2014, s. 1).

27

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/94/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta (EUVL L 307, 28.10.2014, s. 1).

27

(27 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

27 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

(1 a)  
  Komission asetus (EU) 2017/1151, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1).

1 a

Komission asetus (EU) 2017/1151, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1).

(1 a)  
  Neuvoston asetus (EY) N:o 2157/2001, annettu 8 päivänä lokakuuta 2001, eurooppayhtiön säännöistä (EYVL L 294, 10.11.2001, s. 1).

1 a

Neuvoston asetus (EY) N:o 2157/2001, annettu 8 päivänä lokakuuta 2001, eurooppayhtiön säännöistä (EYVL L 294, 10.11.2001, s. 1).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10).
  ”

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10).

(1 a)  
  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/392, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöihin liittyvien tietojen seurannasta ja ilmoittamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/631 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1014/2010, (EU) N:o 293/2012, (EU) 2017/1152 ja (EU) 2017/1153 kumoamisesta (EUVL L 77, 5.3.2021, s. 8).

1 a

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/392, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöihin liittyvien tietojen seurannasta ja ilmoittamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/631 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1014/2010, (EU) N:o 293/2012, (EU) 2017/1152 ja (EU) 2017/1153 kumoamisesta (EUVL L 77, 5.3.2021, s. 8).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

(*)  
  Päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus jäsenvaltion uusien henkilöautojen kannasta vuonna 2017 lasketaan jakamalla vuonna 2017 rekisteröityjen uusien päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kokonaismäärä samana vuonna rekisteröityjen uusien henkilöautojen kokonaismäärällä.”

*

Päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osuus jäsenvaltion uusien henkilöautojen kannasta vuonna 2017 lasketaan jakamalla vuonna 2017 rekisteröityjen uusien päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kokonaismäärä samana vuonna rekisteröityjen uusien henkilöautojen kokonaismäärällä.”

---

Torstai 9. kesäkuuta 2022

| 27.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 493/332 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 493/332

---

P9_TA(2022)0241

Kansainvälisten julkisten hankintojen väline ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kolmansien maiden tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin sisämarkkinoille julkisten hankintojen alalla sekä unionin tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 493/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0124) ja muutetun ehdotuksen (COM(2016)0034), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0124) ja muutetun ehdotuksen (COM(2016)0034),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0018/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0018/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 30. maaliskuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 30. maaliskuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 60 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 60 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A7-0454/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A7-0454/2013),

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 16. lokakuuta 2019 tekemän päätöksen parlamentin kahdeksannella vaalikaudella kesken jääneistä asioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 16. lokakuuta 2019 tekemän päätöksen parlamentin kahdeksannella vaalikaudella kesken jääneistä asioista,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan toisen mietinnön (A9-0337/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan toisen mietinnön (A9-0337/2021),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy tähän päätöslauselmaan liitetyn Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman, joka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden L-sarjassa yhdessä lopullisen säädöksen kanssa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; joista ensimmäinen, joka koskee kansainvälisten julkisten hankintojen välineen uudelleentarkastelua koskevaa asetusta, julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden L-sarjassa yhdessä lopullisen säädöksen kanssa ja toinen, joka koskee yksinomaista toimivaltaa, julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 110.

(2)  Tämä kanta korvaa 14. joulukuuta 2021 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0497).

---

P9_TC1-COD(2012)0060

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1031.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON YHTEINEN LAUSUMA KOSKIEN ASETUSTA (EU) 2022/1031 (1)

Euroopan parlamentti ja neuvosto tunnustavat, että tässä säädöksessä hyväksytyt komiteamenettelyä koskevat säännöt eivät vaikuta muiden käynnissä olevien tai tulevien lainsäädäntöneuvottelujen tulokseen eikä niitä voida tulkita ennakkotapaukseksi muille lainsäädäntömenettelyille.

KOMISSION LAUSUMA KANSAINVÄLISTEN JULKISTEN HANKINTOJEN VÄLINETTÄ KOSKEVAN ASETUKSEN UUDELLEENTARKASTELUSTA (asetus (EU) 2022/1031)

Suorittaessaan asetuksen (EU) 2022/1031 soveltamisalan, toiminnan ja tehokkuuden uudelleentarkastelua sen 14 artiklan mukaisesti komissio arvioi myös tarvetta vapauttaa sen soveltamisesta ne kehitysmaat, jotka ovat asetuksen (EU) N:o 978/2012 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun yleisen menettelyn edunsaajia ja erityisesti asetuksen (EU) N:o 978/2012 9 artiklassa määritellyn kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa edistävän erityisen kannustusmenettelyn edunsaajia. Komissio kiinnittää uudelleentarkastelussa erityistä huomiota aloihin, joita pidetään EU:n julkisten hankintojen kannalta strategisina.

KOMISSION LAUSUMA YKSINOMAISESTA TOIMIVALLASTA KOSKIEN ASETUSTA (EU) 2022/1031

Kuten unionin tuomioistuimen lausunnossa 2/15 vahvistetaan, kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen osallistuminen unionin hankintamenettelyihin kuuluu yhteisen kauppapolitiikan soveltamisalaan, jonka osalta unionilla on yksinomainen toimivalta, kuten SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohdassa nimenomaisesti todetaan. Sen vuoksi jäsenvaltiot ja niiden hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt eivät saa hyväksyä tai pitää voimassa lainsäädännöllisiä tai muita yleisesti sovellettavia toimenpiteitä, joilla säännellään kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsyä markkinoille tämän asetuksen ja muun unionin lainsäädännön mukaisesti sovellettavia toimenpiteitä pidemmälle.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1031, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2022, kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI) (EUVL L 173, 30.6.2022, s. 1).

---