# Eiropas Savienības C 23/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 23 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 23. janvāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 23

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 23. janvāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | KOPĪGĀS DEKLARĀCIJAS |
| | Eiropas ParlamentsPadomeEiropas Komisija |
| 2023/C 23/01 | Eiropas deklarācija par digitālajām tiesībām un principiem digitālajai desmitgadei | 1 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

KOPĪGĀS DEKLARĀCIJAS

Eiropas ParlamentsPadomeEiropas Komisija

2023/C 23/01

Eiropas deklarācija par digitālajām tiesībām un principiem digitālajai desmitgadei

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 23/02 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 20. janvāris | 8 |
| 2023/C 23/03 | Kopsavilkums Komisijas lēmumam (2022. gada 19. janvāris), ar kuru tā neatzīst savu jurisdikciju Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 1. un 4. panta izpratnē (Lieta C.1887 — Mediaset — 265. pants, uzaicinājums rīkoties)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 307)

   (
  1
  ) | 9 |
| 2023/C 23/04 | Paziņojums par to, kā Kotdivuāra un Madagaskara piemēro Eiropas Savienības reģistrēto eksportētāju sistēmu saskaņā ar attiecīgi ES un Kotdivuāras ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu un ES un Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona valstu ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu | 19 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 23/02

Euro maiņas kurss – 2023. gada 20. janvāris

8

2023/C 23/03

Kopsavilkums Komisijas lēmumam (2022. gada 19. janvāris), ar kuru tā neatzīst savu jurisdikciju Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 1. un 4. panta izpratnē (Lieta C.1887 — Mediaset — 265. pants, uzaicinājums rīkoties)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 307)

   (
  1
  )

Mediaset

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 307)

1

9

2023/C 23/04

Paziņojums par to, kā Kotdivuāra un Madagaskara piemēro Eiropas Savienības reģistrēto eksportētāju sistēmu saskaņā ar attiecīgi ES un Kotdivuāras ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu un ES un Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona valstu ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu

19

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 23/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS) (
  1
  ) | 20 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 23/06 | Tāda pieteikuma publikācija, kura attiecas uz vīna nozares produktu tradicionālo apzīmējumu grozījumu saskaņā ar 28. panta 3. punktu un 34. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/33, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālo apzīmējumu aizsardzības pieteikumiem vīna nozarē, iebilduma procedūru, lietošanas ierobežojumiem, produkta specifikācijas grozījumiem, aizsardzības anulēšanu un marķēšanu un noformēšanu Landwein, Qualitätswein, Kabinett/Kabinettwein, Spätlese/Spätlesewein, Auslese/Auslesewein, Strohwein, Schilfwein, Eiswein, Ausbruch/Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Beerenauslese/Beerenauslesewein | 22 |
| 2023/C 23/07 | Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 24 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2023/C 23/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS) (
  1
  )

SATS

TEMASEK

PH 243WFS

1

20

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2023/C 23/06

Tāda pieteikuma publikācija, kura attiecas uz vīna nozares produktu tradicionālo apzīmējumu grozījumu saskaņā ar 28. panta 3. punktu un 34. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/33, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālo apzīmējumu aizsardzības pieteikumiem vīna nozarē, iebilduma procedūru, lietošanas ierobežojumiem, produkta specifikācijas grozījumiem, aizsardzības anulēšanu un marķēšanu un noformēšanu Landwein, Qualitätswein, Kabinett/Kabinettwein, Spätlese/Spätlesewein, Auslese/Auslesewein, Strohwein, Schilfwein, Eiswein, Ausbruch/Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Beerenauslese/Beerenauslesewein

22

2023/C 23/07

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

KOPĪGĀS DEKLARĀCIJAS

Eiropas Parlaments Padome Eiropas Komisija

| 23.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/1

---

Eiropas deklarācija par digitālajām tiesībām un principiem digitālajai desmitgadei

(2023/C 23/01)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija svinīgi izsludina kopīgu Deklarāciju par digitālajām tiesībām un principiem digitālajai desmitgadei

Preambula

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība (ES) ir “uz vērtībām balstīta savienība”, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, kura dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Turklāt saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu ES pamatā ir nedalāmas un universālas vērtības – cilvēka cieņa, brīvība, vienlīdzība un solidaritāte. Hartā ir arī atkārtoti apstiprinātas tiesības, kas jo īpaši izriet no dalībvalstu kopīgajām starptautiskajām saistībām. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Digitālā pārkārtošanās ietekmē katru cilvēku ikdienas aspektu. Tā sniedz ievērojamas iespējas uzlabot dzīves kvalitāti, ekonomikas izaugsmi un ilgtspēju. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bet digitālā pārkārtošanās rada arī izaicinājumus mūsu demokrātiskajai sabiedrībai, ekonomikai un indivīdiem. Līdz ar digitālās pārkārtošanās tempa pieaugumu ir pienācis laiks, lai ES noteiktu, kā tās vērtības un pamattiesības, kas tiek piemērotas bezsaistē, būtu piemērojamas digitālajā pasaulē. Digitālās pārkārtošanās rezultātā nevajadzētu notikt regresam tiesību jomā. Kas ir nelikumīgs bezsaistē, ir nelikumīgs tiešsaistē. Šī deklarācija neskar “bezsaistes politiku”, piemēram, piekļuvi būtiskiem sabiedriskajiem pakalpojumiem bezsaistē. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Parlaments ir vairākkārt aicinājis noteikt ētikas principus, kas virzītu ES pieeju digitālās pārkārtošanās procesam, kā arī nodrošināt pilnīgu atbilstību tādām pamattiesībām kā datu aizsardzība, tiesības uz privātumu, nediskriminēšana un dzimumu līdztiesība, un arī tādiem principiem kā patērētāju aizsardzība, tehnoloģiskā un tīkla neitralitāte, uzticamība un iekļautība. Tas ir arī aicinājis pastiprināt lietotāju tiesību aizsardzību digitālajā vidē, kā arī darba ņēmēju tiesības un tiesības atslēgties (1). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Pamatojoties uz iepriekšējām iniciatīvām, piemēram, “Tallinas deklarāciju par e-pārvaldi” un “Berlīnes deklarāciju par digitālo sabiedrību un uz vērtībām balstītu digitālo pārvaldi”, dalībvalstis ar Lisabonas deklarāciju “Digitālā demokrātija ar mērķi” ir aicinājušas izmantot tādu digitālās pārkārtošanās modeli, kas stiprina digitālās ekosistēmas cilvēkdimensiju, tās pamatā liekot digitālo vienoto tirgu. Dalībvalstis arī ir aicinājušas izveidot tādu digitālās pārkārtošanās modeli, ar kuru tiek nodrošināts, ka tehnoloģijas palīdz rīkoties klimata jomā un aizsargāt vidi. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | ES digitālās pārkārtošanās iecere ir vērsta uz cilvēkiem, ar to ikvienam tiek dotas iespējas un sekmēta inovatīvu uzņēmumu darbība. Lēmumā par “Digitālās desmitgades politikas programmu 2030. gadam” ir noteikti konkrēti digitālie mērķi, kuru pamatā ir četri galvenie punkti (digitālās prasmes, digitālā infrastruktūra, uzņēmumu digitalizācija un sabiedrisko pakalpojumu digitalizācija). ES ceļš mūsu sabiedrības un ekonomikas digitālās pārkārtošanās procesā jo īpaši ietver digitālo suverenitāti atklātā veidā, pamattiesību, tiesiskuma un demokrātijas ievērošanu, iekļaušanu, piekļūstamību, vienlīdzību, ilgtspēju, noturību, drošību, dzīves kvalitātes uzlabošanu, pakalpojumu pieejamību un ikviena cilvēka tiesību un centienu ievērošanu. Digitālās pārkārtošanās procesam būtu jāveicina dinamiska, resursu ziņā efektīva un taisnīga ekonomika un sabiedrība Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Šajā deklarācijā ir izklāstīti kopīgi politiskie nodomi un apņemšanās un atgādinātas vissvarīgākās tiesības saistībā ar digitālo pārkārtošanos. Deklarācijai būtu arī jādod virziens politikas veidotājiem, kad tie apsver savu redzējumu par digitālo pārkārtošanos: digitālās pārkārtošanās centrā jāizvirza cilvēki; jāatbalsta solidaritāte un iekļaušana, izmantojot savienojamību, digitālo izglītību, apmācību un prasmes, godīgus un taisnīgus darba apstākļus, kā arī piekļuvi digitālajiem publiskajiem pakalpojumiem tiešsaistē; atkārtoti jāuzsver, cik svarīga ir izvēles brīvība mijiedarbībā ar algoritmiem un mākslīgā intelekta sistēmām un taisnīgā digitālajā vidē; jāveicina līdzdalība digitālajā publiskajā telpā; jāpalielina drošums, drošība un iespēju nodrošināšana digitālajā vidē, jo īpaši bērniem un jauniešiem, vienlaikus nodrošinot privātumu un individuālu kontroli pār datiem; jāveicina ilgtspēja. Šīs deklarācijas dažādajām nodaļām būtu jāveido visaptverošs atsauces satvars, un tās nevajadzētu skatīt izolēti. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Šai deklarācijai būtu jākalpo arī par atsauces punktu uzņēmumiem un citiem attiecīgajiem dalībniekiem, kad tiek izstrādātas un ieviestas jaunas tehnoloģijas. Šajā sakarā ir svarīgi veicināt pētniecību un inovāciju. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī MVU un jaunuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Vēl vairāk būtu jāstiprina digitālās sabiedrības un ekonomikas demokrātiska darbība, pilnībā respektējot tiesiskumu, efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus un tiesībaizsardzību. Šī deklarācija neietekmē likumiskās robežas, kas noteiktas tiesību izmantošanai, lai to saskaņotu ar citu tiesību izmantošanu, un nepieciešamās un proporcionālās robežas, kuras noteiktas sabiedrības interesēs. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Šīs deklarācijas pamatā ir ES primārie tiesību akti, it īpaši Līgums par Eiropas Savienību, Līgums par Eiropas Savienības darbību, Eiropas Savienības Pamattiesību harta, kā arī sekundārie tiesību akti un Eiropas Savienības Tiesas judikatūra. Tā balstās arī uz Eiropas sociālo tiesību pīlāru un papildina to. Tā ir deklaratīva un kā tāda neietekmē tiesību normu saturu vai to piemērošanu. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | ES būtu jāpopularizē deklarācija savās attiecībās ar citām starptautiskām organizācijām un trešām valstīm, tostarp šīs tiesības un principus demonstrējot savās tirdzniecības attiecībās, ar mērķi panākt, lai šie principi virzītu starptautiskos partnerus ceļā uz digitālo pārkārtošanos, kuras centrā visā pasaulē ir izvirzīti cilvēki un viņu universālās cilvēktiesības. Deklarācijai jo īpaši būtu jākalpo par atsauci darbībām saistībā ar starptautiskām organizācijām, piemēram, Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanai, kā arī daudzu ieinteresēto personu pieejai interneta pārvaldībai. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Deklarācijas veicināšana un īstenošana ir ES un tās dalībvalstu kopīga politiska apņemšanās un atbildība, ievērojot to attiecīgo kompetenci un pilnīgu atbilstību ES tiesību aktiem. Komisija regulāri ziņos Parlamentam un Padomei par panākto progresu. Dalībvalstīm un Komisijai, kad tās sadarbojas, lai sasniegtu lēmumā par “Digitālās desmitgades politikas programmu 2030. gadam” izklāstītos vispārīgos mērķus, būtu jāņem vērā šajā deklarācijā noteiktie digitālie principi un tiesības. |
| --- | --- |

(12)

Deklarācija par digitālajām tiesībām un principiem digitālajai desmitgadei

Mūsu mērķis ir veicināt Eiropas ceļu uz digitālo pārkārtošanos, kuras centrā ir izvirzīti cilvēki, kura pamatojas uz Eiropas vērtībām un ES pamattiesībām, atkārtoti apstiprina vispārējās cilvēktiesības un sniedz labumu visiem iedzīvotājiem, uzņēmumiem un sabiedrībai kopumā.

Mēs tāpēc deklarējam turpmāko.

I NODAĻA.

Cilvēku izvirzīšana digitālās pārkārtošanās centrā

| 1. | Eiropas Savienībā cilvēki ir digitālās pārkārtošanās centrā. Tehnoloģijām būtu jākalpo un jānāk par labu visiem cilvēkiem, kas dzīvo ES, un, nodrošinot pilnīgu drošību un ievērojot viņu pamattiesības, jādod tiem iespēja piepildīt savas vēlmes.
  Mēs apņemamies:






  a) | stiprināt digitālās pārkārtošanās demokrātiskās sistēmas, kas dod labumu visiem un uzlabo visu to cilvēku dzīvi, kuri dzīvo ES; |
| --- | --- | --- |

1.

Mēs apņemamies:

a)

stiprināt digitālās pārkārtošanās demokrātiskās sistēmas, kas dod labumu visiem un uzlabo visu to cilvēku dzīvi, kuri dzīvo ES;

| b) | veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gan tiešsaistē, gan bezsaistē tiek ievērotas ES tiesību aktos atzītās ES vērtības un individuālās tiesības; |
| --- | --- |

b)

veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gan tiešsaistē, gan bezsaistē tiek ievērotas ES tiesību aktos atzītās ES vērtības un individuālās tiesības;

| c) | veicināt un nodrošināt visu publiskā un privātā sektora dalībnieku atbildīgu un rūpīgu rīcību digitālajā vidē; |
| --- | --- |

c)

veicināt un nodrošināt visu publiskā un privātā sektora dalībnieku atbildīgu un rūpīgu rīcību digitālajā vidē;

| d) | aktīvi veicināt šo digitālās pārkārtošanās redzējumu, arī mūsu starptautiskajās attiecībās. |
| --- | --- |

d)

aktīvi veicināt šo digitālās pārkārtošanās redzējumu, arī mūsu starptautiskajās attiecībās.

II NODAĻA.

Solidaritāte un iekļautība

| 2. | Tehnoloģijas būtu jāizmanto, lai cilvēkus apvienotu, nevis šķeltu. Digitālajās pārkārtošanās procesam būtu jāveicina taisnīga un iekļaujoša sabiedrība un ekonomika Eiropas Savienībā.
  Mēs apņemamies:






  a) | nodrošināt, ka tehnoloģisko risinājumu projektēšanā, izstrādē, ieviešanā un izmantošanā tiek ievērotas pamattiesības, nodrošināta to īstenošana un veicināta solidaritāte un iekļaušana; |
| --- | --- | --- |

2.

Mēs apņemamies:

a)

nodrošināt, ka tehnoloģisko risinājumu projektēšanā, izstrādē, ieviešanā un izmantošanā tiek ievērotas pamattiesības, nodrošināta to īstenošana un veicināta solidaritāte un iekļaušana;

| b) | īstenot digitālu pārkārtošanos, kas nevienu neatstāj novārtā. Tai būtu jāsniedz labums visiem, ar to būtu jāpanāk dzimumu līdzsvars un jo īpaši jāiekļauj vecāka gadagājuma cilvēki, lauku apvidos dzīvojoši cilvēki, personas ar invaliditāti vai marginalizētas, neaizsargātas personas vai personas, kurām ir atņemtas balsstiesības, un personas, kas rīkojas viņu vārdā. Tai būtu arī jāveicina kultūru un valodu daudzveidība; |
| --- | --- |

b)

īstenot digitālu pārkārtošanos, kas nevienu neatstāj novārtā. Tai būtu jāsniedz labums visiem, ar to būtu jāpanāk dzimumu līdzsvars un jo īpaši jāiekļauj vecāka gadagājuma cilvēki, lauku apvidos dzīvojoši cilvēki, personas ar invaliditāti vai marginalizētas, neaizsargātas personas vai personas, kurām ir atņemtas balsstiesības, un personas, kas rīkojas viņu vārdā. Tai būtu arī jāveicina kultūru un valodu daudzveidība;

| c) | izstrādāt piemērotus satvarus, lai visi tirgus dalībnieki, kas gūst labumu no digitālās pārkārtošanas, ievērotu savus pienākumus pret sabiedrību un sniegtu taisnīgu un samērīgu ieguldījumu sabiedrisko labumu, pakalpojumu un infrastruktūras izmaksu segšanā visu ES dzīvojošo iedzīvotāju labā. |
| --- | --- |

c)

izstrādāt piemērotus satvarus, lai visi tirgus dalībnieki, kas gūst labumu no digitālās pārkārtošanas, ievērotu savus pienākumus pret sabiedrību un sniegtu taisnīgu un samērīgu ieguldījumu sabiedrisko labumu, pakalpojumu un infrastruktūras izmaksu segšanā visu ES dzīvojošo iedzīvotāju labā.

Savienojamība

| 3. | Ikvienam visā ES teritorijā vajadzētu būt piekļuvei cenas ziņā pieejamai un ātrdarbīgai digitālai savienojamībai.
  Mēs apņemamies:






  a) | nodrošināt piekļuvi kvalitatīvai savienojamībai ar pieejamu piekļuvi internetam ikvienam visā ES teritorijā, tostarp personām ar zemiem ienākumiem; |
| --- | --- | --- |

3.

Mēs apņemamies:

a)

nodrošināt piekļuvi kvalitatīvai savienojamībai ar pieejamu piekļuvi internetam ikvienam visā ES teritorijā, tostarp personām ar zemiem ienākumiem;

| b) | aizsargāt un veicināt interneta neitralitāti un atvērtību, lai saturs, pakalpojumi un lietotnes netiktu nepamatoti bloķēti vai degradēti. |
| --- | --- |

b)

aizsargāt un veicināt interneta neitralitāti un atvērtību, lai saturs, pakalpojumi un lietotnes netiktu nepamatoti bloķēti vai degradēti.

Digitālā izglītība, apmācība un prasmes

| 4. | Ikvienam ir tiesības uz izglītību, apmācību un mūžizglītību, un ikvienam ir jābūt iespējām apgūt visas digitālās pamatprasmes un padziļinātas prasmes.
  Mēs apņemamies:






  a) | veicināt kvalitatīvu digitālo izglītību un apmācību, tostarp nolūkā novērst digitālo prasmju un iespēju atšķirības starp dzimumiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Mēs apņemamies:

a)

veicināt kvalitatīvu digitālo izglītību un apmācību, tostarp nolūkā novērst digitālo prasmju un iespēju atšķirības starp dzimumiem;

| b) | atbalstīt centienus, kas ļauj visiem izglītojamajiem un skolotājiem apgūt un dalīties ar nepieciešamajām digitālajām prasmēm un iemaņām, tostarp medijpratību un kritisko domāšanu, lai aktīvi piedalītos ekonomikā, sabiedrības dzīvē un demokrātiskajos procesos; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt centienus, kas ļauj visiem izglītojamajiem un skolotājiem apgūt un dalīties ar nepieciešamajām digitālajām prasmēm un iemaņām, tostarp medijpratību un kritisko domāšanu, lai aktīvi piedalītos ekonomikā, sabiedrības dzīvē un demokrātiskajos procesos;

| c) | sekmēt un atbalstīt centienus visām izglītības un apmācības iestādēm nodrošināt digitālo savienojamību, infrastruktūru un rīkus; |
| --- | --- |

c)

sekmēt un atbalstīt centienus visām izglītības un apmācības iestādēm nodrošināt digitālo savienojamību, infrastruktūru un rīkus;

| d) | dot visiem iespēju, pārkvalificējoties un pilnveidojot prasmes, pielāgoties pārmaiņām, kas notiks darba digitalizācijas rezultātā. |
| --- | --- |

d)

dot visiem iespēju, pārkvalificējoties un pilnveidojot prasmes, pielāgoties pārmaiņām, kas notiks darba digitalizācijas rezultātā.

Godīgi un taisnīgi darba apstākļi

| 5. | Ikvienam ir tiesības uz godīgiem, taisnīgiem, nekaitīgiem un drošiem darba apstākļiem un pienācīgu aizsardzību digitālajā vidē tāpat kā fiziskajā darba vietā, neatkarīgi no nodarbinātības statusa, veida vai ilguma. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Arodbiedrībām un darba devēju organizācijām ir svarīga loma digitālās pārkārtošanās procesā, jo īpaši saistībā ar godīgu un taisnīgu darba apstākļu definēšanu, tostarp attiecībā uz digitālo rīku izmantošanu darbā.
  Mēs apņemamies:






  a) | nodrošināt, ka ikviens var atslēgties un gūt labumu no aizsardzības pasākumiem darba un privātās dzīves līdzsvara nodrošināšanai digitālā vidē; |
| --- | --- | --- |

6.

Mēs apņemamies:

a)

nodrošināt, ka ikviens var atslēgties un gūt labumu no aizsardzības pasākumiem darba un privātās dzīves līdzsvara nodrošināšanai digitālā vidē;

| b) | nodrošināt, ka darba vidē digitālie rīki nekādā veidā neapdraud darba ņēmēju fizisko un garīgo veselību; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka darba vidē digitālie rīki nekādā veidā neapdraud darba ņēmēju fizisko un garīgo veselību;

| c) | nodrošināt darba ņēmēju pamattiesību ievērošanu digitālajā vidē, tostarp viņu tiesības uz privātumu un tiesības apvienoties, tiesības uz koplīguma sarunām un rīcību, kā arī aizsardzību pret nelikumīgu un nepamatotu novērošanu; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt darba ņēmēju pamattiesību ievērošanu digitālajā vidē, tostarp viņu tiesības uz privātumu un tiesības apvienoties, tiesības uz koplīguma sarunām un rīcību, kā arī aizsardzību pret nelikumīgu un nepamatotu novērošanu;

| d) | nodrošināt, ka mākslīgā intelekta izmantošana darba vietā ir pārredzama un atbilst uz risku balstītai pieejai un ka tiek veikti atbilstoši profilakses pasākumi, lai saglabātu drošu un veselīgu darba vidi; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, ka mākslīgā intelekta izmantošana darba vietā ir pārredzama un atbilst uz risku balstītai pieejai un ka tiek veikti atbilstoši profilakses pasākumi, lai saglabātu drošu un veselīgu darba vidi;

| e) | jo īpaši nodrošināt, ka svarīgos lēmumos, kas ietekmē darba ņēmējus, tiek garantēta cilvēka virsvadība un ka darba ņēmēji kopumā ir informēti, ka viņi mijiedarbojas ar mākslīgā intelekta sistēmām. |
| --- | --- |

e)

jo īpaši nodrošināt, ka svarīgos lēmumos, kas ietekmē darba ņēmējus, tiek garantēta cilvēka virsvadība un ka darba ņēmēji kopumā ir informēti, ka viņi mijiedarbojas ar mākslīgā intelekta sistēmām.

Digitālie publiskie pakalpojumi tiešsaistē

| 7. | Ikvienam vajadzētu būt tiešsaistes piekļuvei galvenajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā. Nevienam, kas piekļūst digitālajiem publiskajiem pakalpojumiem un izmanto tos, nav jālūdz sniegt datus biežāk, nekā tas ir nepieciešams.
  Mēs apņemamies:






  a) | nodrošināt, ka visiem cilvēkiem, kas dzīvo ES, tiek piedāvāta iespēja izmantot pieejamu, brīvprātīgu, drošu un uzticamu digitālo identitāti, kas nodrošina piekļuvi plašam tiešsaistes pakalpojumu klāstam; |
| --- | --- | --- |

7.

Mēs apņemamies:

a)

nodrošināt, ka visiem cilvēkiem, kas dzīvo ES, tiek piedāvāta iespēja izmantot pieejamu, brīvprātīgu, drošu un uzticamu digitālo identitāti, kas nodrošina piekļuvi plašam tiešsaistes pakalpojumu klāstam;

| b) | nodrošināt publiskā sektora informācijas plašu pieejamību un atkalizmantošanu; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt publiskā sektora informācijas plašu pieejamību un atkalizmantošanu;

| c) | atvieglot un atbalstīt netraucētu, drošu un sadarbspējīgu piekļuvi tādiem digitālajiem publiskajiem pakalpojumiem visā Eiropas Savienībā, kas izstrādāti, lai efektīvi apmierinātu cilvēku vajadzības, tostarp un jo īpaši digitālajiem veselības un aprūpes pakalpojumiem, konkrētāk, piekļuvi e-veselības pacienta kartēm. |
| --- | --- |

c)

atvieglot un atbalstīt netraucētu, drošu un sadarbspējīgu piekļuvi tādiem digitālajiem publiskajiem pakalpojumiem visā Eiropas Savienībā, kas izstrādāti, lai efektīvi apmierinātu cilvēku vajadzības, tostarp un jo īpaši digitālajiem veselības un aprūpes pakalpojumiem, konkrētāk, piekļuvi e-veselības pacienta kartēm.

III NODAĻA.

Izvēles brīvība

Mijiedarbība ar algoritmiem un mākslīgā intelekta sistēmām

| 8. | Mākslīgajam intelektam būtu jākalpo par rīku cilvēkiem, un tā galīgajam mērķim vajadzētu būt cilvēku labklājības palielināšanai. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ikvienam vajadzētu būt iespējai gūt labumu no algoritmiskās un mākslīgā intelekta sistēmu sniegtajām priekšrocībām, kad tiek izdarīta apzināta izvēle digitālajā vidē, un vienlaikus ikvienam vajadzētu būt aizsargātam pret risku un kaitējumu attiecībā uz veselību, drošību un pamattiesībām.
  Mēs apņemamies:






  a) | veicināt cilvēkcentrētas, uzticamas un ētiskas mākslīgā intelekta sistēmas visā to izstrādes, ieviešanas un izmantošanas laikā atbilstīgi ES vērtībām; |
| --- | --- | --- |

9.

Mēs apņemamies:

a)

veicināt cilvēkcentrētas, uzticamas un ētiskas mākslīgā intelekta sistēmas visā to izstrādes, ieviešanas un izmantošanas laikā atbilstīgi ES vērtībām;

| b) | nodrošināt pienācīgu pārredzamības līmeni attiecībā uz algoritmu un mākslīgā intelekta izmantošanu un to, ka cilvēki apzinās savas iespējas tos izmantot un ir informēti, kad mijiedarbojas ar tiem; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt pienācīgu pārredzamības līmeni attiecībā uz algoritmu un mākslīgā intelekta izmantošanu un to, ka cilvēki apzinās savas iespējas tos izmantot un ir informēti, kad mijiedarbojas ar tiem;

| c) | nodrošināt, ka algoritmiskās sistēmas ir balstītas uz atbilstīgām datu kopām, lai novērstu diskrimināciju un nodotu visu to rezultātu virsvadību cilvēkiem, kas ietekmē cilvēku drošību un pamattiesības; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, ka algoritmiskās sistēmas ir balstītas uz atbilstīgām datu kopām, lai novērstu diskrimināciju un nodotu visu to rezultātu virsvadību cilvēkiem, kas ietekmē cilvēku drošību un pamattiesības;

| d) | nodrošināt, ka tādas tehnoloģijas kā mākslīgais intelekts netiek izmantoti, lai cilvēku izvēli noteiktu jau iepriekš, piemēram, attiecībā uz veselību, izglītību, nodarbinātību un privāto dzīvi; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, ka tādas tehnoloģijas kā mākslīgais intelekts netiek izmantoti, lai cilvēku izvēli noteiktu jau iepriekš, piemēram, attiecībā uz veselību, izglītību, nodarbinātību un privāto dzīvi;

| e) | paredzēt aizsardzības pasākumus un atbilstīgi rīkoties, tostarp veicinot uzticamus standartus, lai nodrošinātu, ka mākslīgais intelekts un digitālās sistēmas vienmēr ir drošas un tiek izmantotas, pilnībā ievērojot pamattiesības; |
| --- | --- |

e)

paredzēt aizsardzības pasākumus un atbilstīgi rīkoties, tostarp veicinot uzticamus standartus, lai nodrošinātu, ka mākslīgais intelekts un digitālās sistēmas vienmēr ir drošas un tiek izmantotas, pilnībā ievērojot pamattiesības;

| f) | veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka mākslīgā intelekta pētniecībā tiek ievēroti visaugstākie ētikas standarti un attiecīgie ES tiesību akti. |
| --- | --- |

f)

veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka mākslīgā intelekta pētniecībā tiek ievēroti visaugstākie ētikas standarti un attiecīgie ES tiesību akti.

Godīga tiešsaistes vide

| 10. | Ikvienam vajadzētu būt iespējai, pamatojoties uz objektīvu, pārredzamu, viegli pieejamu un uzticamu informāciju, efektīvi un brīvi izvēlēties, kurus tiešsaistes pakalpojumus izmantot. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ikvienam vajadzētu būt iespējai godīgi konkurēt un ieviest jauninājumus digitālajā vidē. No tā ieguvējiem vajadzētu būt arī uzņēmumiem, tostarp MVU.
  Mēs apņemamies:






  a) | nodrošināt drošu un aizsargātu digitālo vidi, kuras pamatā ir godīga konkurence, kurā tiek aizsargātas pamattiesības, nodrošinātas lietotāju tiesības un patērētāju aizsardzība digitālajā vienotajā tirgū un ir skaidri noteikti platformu, jo īpaši lielo dalībnieku un vārtziņu, pienākumi; |
| --- | --- | --- |

11.

Mēs apņemamies:

a)

nodrošināt drošu un aizsargātu digitālo vidi, kuras pamatā ir godīga konkurence, kurā tiek aizsargātas pamattiesības, nodrošinātas lietotāju tiesības un patērētāju aizsardzība digitālajā vienotajā tirgū un ir skaidri noteikti platformu, jo īpaši lielo dalībnieku un vārtziņu, pienākumi;

| b) | veicināt sadarbspēju, pārredzamību, atvērtās tehnoloģijas un standartus, lai vēl vairāk stiprinātu uzticēšanos tehnoloģijām, kā arī patērētāju spēju izdarīt autonomu un apzinātu izvēli. |
| --- | --- |

b)

veicināt sadarbspēju, pārredzamību, atvērtās tehnoloģijas un standartus, lai vēl vairāk stiprinātu uzticēšanos tehnoloģijām, kā arī patērētāju spēju izdarīt autonomu un apzinātu izvēli.

IV NODAĻA.

Līdzdalība digitālajā publiskajā telpā

| 12. | Ikvienam vajadzētu būt piekļuvei uzticamai, daudzveidīgai un daudzvalodu digitālajai videi. Piekļuve daudzveidīgam saturam veicina plurālistiskas publiskas debates un efektīvu nediskriminējošu līdzdalību demokrātijā. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ikvienam ir tiesības uz vārda un informācijas brīvību, kā arī pulcēšanās un biedrošanās brīvību digitālajā vidē. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ikvienam vajadzētu būt iespējām piekļūt informācijai par to, kam pieder viņu izmantotie mediju pakalpojumi vai kas tos kontrolē. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tiešsaistes platformām, jo īpaši ļoti lielām tiešsaistes platformām, būtu jāatbalsta brīvas demokrātiskas debates tiešsaistē. Ņemot vērā ļoti lielu tiešsaistes platformu pakalpojumu nozīmi sabiedriskās domas un diskursa veidošanā, tām būtu jāmazina riski, kas izriet no to pakalpojumu darbības un izmantošanas, tostarp saistībā ar nepatiesu informāciju un dezinformācijas kampaņām, un jāaizsargā vārda brīvība.
  Mēs apņemamies:






  a) | turpināt aizsargāt visas pamattiesības tiešsaistē, jo īpaši vārda un informācijas brīvību, tostarp mediju brīvību un plurālismu; |
| --- | --- | --- |

15.

Mēs apņemamies:

a)

turpināt aizsargāt visas pamattiesības tiešsaistē, jo īpaši vārda un informācijas brīvību, tostarp mediju brīvību un plurālismu;

| b) | atbalstīt digitālo tehnoloģiju attīstību un vislabāko izmantošanu, lai stimulētu cilvēku iesaistīšanos un demokrātisku līdzdalību; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt digitālo tehnoloģiju attīstību un vislabāko izmantošanu, lai stimulētu cilvēku iesaistīšanos un demokrātisku līdzdalību;

| c) | veikt samērīgus pasākumus, lai apkarotu visu veidu nelikumīgu saturu, pilnībā ievērojot pamattiesības, tostarp tiesības uz vārda un informācijas brīvību, un nenosakot nekādus vispārējus uzraudzības pienākumus vai cenzūru; |
| --- | --- |

c)

veikt samērīgus pasākumus, lai apkarotu visu veidu nelikumīgu saturu, pilnībā ievērojot pamattiesības, tostarp tiesības uz vārda un informācijas brīvību, un nenosakot nekādus vispārējus uzraudzības pienākumus vai cenzūru;

| d) | radīt digitālu vidi, kurā cilvēki ir aizsargāti pret dezinformāciju, manipulācijām ar informāciju un citiem kaitīga satura veidiem, tostarp aizskaršanu un ar dzimumu saistītu vardarbību; |
| --- | --- |

d)

radīt digitālu vidi, kurā cilvēki ir aizsargāti pret dezinformāciju, manipulācijām ar informāciju un citiem kaitīga satura veidiem, tostarp aizskaršanu un ar dzimumu saistītu vardarbību;

| e) | atbalstīt efektīvu piekļuvi digitālajam saturam, kas atspoguļo kultūras un valodu daudzveidību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

e)

atbalstīt efektīvu piekļuvi digitālajam saturam, kas atspoguļo kultūras un valodu daudzveidību Eiropas Savienībā;

| f) | dot cilvēkiem iespēju brīvi izdarīt konkrētas izvēles un, ierobežot iespēju izmantot ievainojamību un aizspriedumus, piemēram, izmantojot mērķtiecīgu reklāmu. |
| --- | --- |

f)

dot cilvēkiem iespēju brīvi izdarīt konkrētas izvēles un, ierobežot iespēju izmantot ievainojamību un aizspriedumus, piemēram, izmantojot mērķtiecīgu reklāmu.

V NODAĻA.

Drošums, drošība un plašas iespējas

Aizsargāta un droša digitālā vide

| 16. | Ikvienam vajadzētu būt piekļuvei digitālajām tehnoloģijām, produktiem un pakalpojumiem, kas pēc būtības ir droši, aizsargāti un privātumu aizsargājoši, tādējādi nodrošinot augstu apstrādātās informācijas konfidencialitātes, integritātes, pieejamības un autentiskuma līmeni.
  Mēs apņemamies:






  a) | veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu produktu izsekojamību un nodrošinātu, ka digitālajā vienotajā tirgū tiek piedāvāti tikai tādi produkti, kas ir droši un atbilst ES tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

16.

Mēs apņemamies:

a)

veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu produktu izsekojamību un nodrošinātu, ka digitālajā vienotajā tirgū tiek piedāvāti tikai tādi produkti, kas ir droši un atbilst ES tiesību aktiem;

| b) | aizsargāt cilvēku, uzņēmumu un publisko iestāžu intereses pret kiberdrošības riskiem un kibernoziedzību, tai skaitā datu aizsardzības pārkāpumiem, identitātes zādzību vai manipulācijām. Tas ietver kiberdrošības prasības vienotajā tirgū laistiem savienotiem produktiem; |
| --- | --- |

b)

aizsargāt cilvēku, uzņēmumu un publisko iestāžu intereses pret kiberdrošības riskiem un kibernoziedzību, tai skaitā datu aizsardzības pārkāpumiem, identitātes zādzību vai manipulācijām. Tas ietver kiberdrošības prasības vienotajā tirgū laistiem savienotiem produktiem;

| c) | vērsties pret tiem, kas Eiropas Savienībā cenšas mazināt drošību tiešsaistē un digitālās vides integritāti vai kas veicina vardarbību un naidu, izmantojot digitālus līdzekļus, un saukt viņus pie atbildības. |
| --- | --- |

c)

vērsties pret tiem, kas Eiropas Savienībā cenšas mazināt drošību tiešsaistē un digitālās vides integritāti vai kas veicina vardarbību un naidu, izmantojot digitālus līdzekļus, un saukt viņus pie atbildības.

Privātums un individuāla datu kontrole

| 17. | Ikvienam ir tiesības uz privātumu un uz savu persondatu aizsardzību. Šīs tiesības ietver indivīda kontroli pār to, kā viņa personas dati tiek izmantoti un ar ko tie tiek kopīgoti. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ikvienam ir tiesības uz savas saziņas un informācijas par savām elektroniskajām ierīcēm konfidencialitāti un tiesības netikt pakļautam nelikumīgai novērošanai tiešsaistē, nelikumīgai visaptverošai izsekošanai vai datu pārtveršanas pasākumiem. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Ikvienam vajadzētu būt iespējai noteikt savu digitālo mantojumu un lemt par to, kas pēc viņu nāves notiek ar personīgajiem kontiem un informāciju, kas attiecas uz viņu.
  Mēs apņemamies:






  a) | nodrošināt, ka ikvienam ir efektīva kontrole pār saviem personas datiem un nepersondatiem saskaņā ar ES datu aizsardzības noteikumiem un attiecīgajiem ES tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

19.

Mēs apņemamies:

a)

nodrošināt, ka ikvienam ir efektīva kontrole pār saviem personas datiem un nepersondatiem saskaņā ar ES datu aizsardzības noteikumiem un attiecīgajiem ES tiesību aktiem;

| b) | efektīvi nodrošināt to, lai indivīdi varētu viegli pārvietot savus personas datus un nepersondatus starp dažādiem digitālajiem pakalpojumiem atbilstīgi pārnesamības tiesībām; |
| --- | --- |

b)

efektīvi nodrošināt to, lai indivīdi varētu viegli pārvietot savus personas datus un nepersondatus starp dažādiem digitālajiem pakalpojumiem atbilstīgi pārnesamības tiesībām;

| c) | efektīvi aizsargāt sakarus no neatļautas trešo personu piekļuves; |
| --- | --- |

c)

efektīvi aizsargāt sakarus no neatļautas trešo personu piekļuves;

| d) | aizliegt nelikumīgu identifikāciju, kā arī darbību uzskaites nelikumīgu saglabāšanu. |
| --- | --- |

d)

aizliegt nelikumīgu identifikāciju, kā arī darbību uzskaites nelikumīgu saglabāšanu.

Bērnu un jauniešu aizsardzība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana viņiem digitālajā vidē

| 20. | Bērniem un jauniešiem vajadzētu būt iespējai digitālajā vidē izdarīt drošu un apzinātu izvēli un izpausties radoši. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ar vecumam atbilstošiem materiāliem un pakalpojumiem būtu jāuzlabo bērnu un jauniešu pieredze, labbūtība un līdzdalība digitālajā vidē. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš bērnu un jauniešu tiesībām tikt aizsargātiem pret visiem noziegumiem, kas izdarīti, izmantojot digitālās tehnoloģijas, vai kuru izdarīšanu veicinājusi to izmantošana.
  Mēs apņemamies:






  a) | nodrošināt visiem bērniem un jauniešiem iespējas apgūt nepieciešamās prasmes un iemaņas, tostarp medijpratību un kritisko domāšanu, lai viņi digitālajā vidē varētu aktīvi un droši rīkoties un iesaistīties un izdarīt apzinātu izvēli; |
| --- | --- | --- |

22.

Mēs apņemamies:

a)

nodrošināt visiem bērniem un jauniešiem iespējas apgūt nepieciešamās prasmes un iemaņas, tostarp medijpratību un kritisko domāšanu, lai viņi digitālajā vidē varētu aktīvi un droši rīkoties un iesaistīties un izdarīt apzinātu izvēli;

| b) | veicināt bērnu un jauniešu pozitīvu pieredzi vecumam atbilstošā un drošā digitālajā vidē; |
| --- | --- |

b)

veicināt bērnu un jauniešu pozitīvu pieredzi vecumam atbilstošā un drošā digitālajā vidē;

| c) | aizsargāt visus bērnus un jauniešus no kaitīga un nelikumīga satura, ekspluatācijas, manipulācijām un ļaunprātīgas izmantošanas tiešsaistē un nepieļaut, ka digitālo telpu izmanto noziegumu izdarīšanai vai veicināšanai; |
| --- | --- |

c)

aizsargāt visus bērnus un jauniešus no kaitīga un nelikumīga satura, ekspluatācijas, manipulācijām un ļaunprātīgas izmantošanas tiešsaistē un nepieļaut, ka digitālo telpu izmanto noziegumu izdarīšanai vai veicināšanai;

| d) | aizsargāt visus bērnus un jauniešus pret nelikumīgu izsekošanu, profilēšanu un mērķtiecīgu pievēršanos, jo īpaši komerciālos nolūkos; |
| --- | --- |

d)

aizsargāt visus bērnus un jauniešus pret nelikumīgu izsekošanu, profilēšanu un mērķtiecīgu pievēršanos, jo īpaši komerciālos nolūkos;

| e) | iesaistīt bērnus un jauniešus tādas digitālās politikas izstrādē, kas attiecas uz viņiem. |
| --- | --- |

e)

iesaistīt bērnus un jauniešus tādas digitālās politikas izstrādē, kas attiecas uz viņiem.

VI NODAĻA.

Ilgtspēja

| 23. | Lai novērstu būtisku kaitējumu videi un veicinātu aprites ekonomiku, digitālie produkti un pakalpojumi būtu jāizstrādā, jāražo, jāizmanto, jāremontē, jāpārstrādā un jālikvidē tā, lai samazinātu to negatīvo ietekmi uz vidi un sabiedrību un izvairītos no priekšlaicīgas novecošanās. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Ikvienam vajadzētu būt pieejamai precīzai, viegli saprotamai informācijai par digitālo produktu un pakalpojumu ietekmi uz vidi un to enerģijas patēriņu, to remontējamību un darbmūžu, lai viņi varētu izdarīt atbildīgu izvēli.
  Mēs apņemamies:






  a) | atbalstīt tādu ilgtspējīgu digitālo tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu, kurām ir minimāla negatīvā ietekme uz vidi un sabiedrību; |
| --- | --- | --- |

24.

Mēs apņemamies:

a)

atbalstīt tādu ilgtspējīgu digitālo tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu, kurām ir minimāla negatīvā ietekme uz vidi un sabiedrību;

| b) | stimulēt ilgtspējīgu patērētāju izvēli un uzņēmējdarbības modeļus un veicināt ilgtspējīgu un atbildīgu korporatīvo rīcību visās globālajās digitālo produktu un pakalpojumu vērtības ķēdēs, tostarp nolūkā apkarot piespiedu darbu; |
| --- | --- |

b)

stimulēt ilgtspējīgu patērētāju izvēli un uzņēmējdarbības modeļus un veicināt ilgtspējīgu un atbildīgu korporatīvo rīcību visās globālajās digitālo produktu un pakalpojumu vērtības ķēdēs, tostarp nolūkā apkarot piespiedu darbu;

| c) | veicināt tādu inovatīvu digitālo tehnoloģiju izstrādi, ieviešanu un aktīvu izmantošanu, kurām ir pozitīva ietekme uz vidi un klimatu, lai paātrinātu zaļo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

c)

veicināt tādu inovatīvu digitālo tehnoloģiju izstrādi, ieviešanu un aktīvu izmantošanu, kurām ir pozitīva ietekme uz vidi un klimatu, lai paātrinātu zaļo pārkārtošanos;

| d) | veicināt digitālo produktu un pakalpojumu ilgtspējas standartus un marķējumus. |
| --- | --- |

d)

veicināt digitālo produktu un pakalpojumu ilgtspējas standartus un marķējumus.

---

(1)  2020/2216(INI); 2020/2018(INL); 2020/2019(INL); 2020/2022(INI); 2020/2012(INL); 2020/2014(INL); 2020/2015 (INI); 2020/2017 (INI); 2019/2186(INI); 2019/2181(INL); 2022/2266 (INI)

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 23.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/8

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 20. janvāris

(2023/C 23/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0826 |
| JPY | Japānas jena | 140,86 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4391 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87600 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,1655 |
| CHF | Šveices franks | 0,9962 |
| ISK | Islandes krona | 154,30 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,7135 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 23,922 |
| HUF | Ungārijas forints | 395,88 |
| PLN | Polijas zlots | 4,7100 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9258 |
| TRY | Turcijas lira | 20,3566 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5619 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4583 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,4775 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6852 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4311 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 336,47 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,5770 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3425 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 367,67 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6395 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,958 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 35,455 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,6271 |
| MXN | Meksikas peso | 20,4865 |
| INR | Indijas rūpija | 87,8170 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0826

JPY

Japānas jena

140,86

DKK

Dānijas krona

7,4391

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87600

SEK

Zviedrijas krona

11,1655

CHF

Šveices franks

0,9962

ISK

Islandes krona

154,30

NOK

Norvēģijas krona

10,7135

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

23,922

HUF

Ungārijas forints

395,88

PLN

Polijas zlots

4,7100

RON

Rumānijas leja

4,9258

TRY

Turcijas lira

20,3566

AUD

Austrālijas dolārs

1,5619

CAD

Kanādas dolārs

1,4583

HKD

Hongkongas dolārs

8,4775

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6852

SGD

Singapūras dolārs

1,4311

KRW

Dienvidkorejas vona

1 336,47

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,5770

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3425

IDR

Indonēzijas rūpija

16 367,67

MYR

Malaizijas ringits

4,6395

PHP

Filipīnu peso

58,958

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

35,455

BRL

Brazīlijas reāls

5,6271

MXN

Meksikas peso

20,4865

INR

Indijas rūpija

87,8170

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 23.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/9

---

Kopsavilkums Komisijas lēmumam

(2022. gada 19. janvāris),

ar kuru tā neatzīst savu jurisdikciju Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 1. un 4. panta izpratnē

(Lieta C.1887 — Mediaset — 265. pants, uzaicinājums rīkoties)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 307)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 23/03)

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2021. gada 19. novembrī saņēma no MFE — MEDIAFOREUROPE N.V., iepriekš Mediaset N.V., (“Mediaset”, Nīderlande), uzaicinājumu rīkoties (“uzaicinājums rīkoties”) saskaņā ar LESD 265. pantu, kurā Komisiju lūdz izlemt, vai tās jurisdikcijā ir izskatīt ierosināto koncentrāciju attiecībā uz Télévision Française 1 S.A. (“TF1”, Francija) un Métropole Télévision S.A. (“M6”, Francija) (“darījums”).

1.   PUSES UN DARĪJUMS

PUSES UN DARĪJUMS

| (2) | TF1 pilnībā kontrolē Bouygues S.A. (“Bouygues”), kura līdzdalība TF1 ir 43,7 %. Bouygues darbojas būvniecības, telesakaru un mediju nozarē. TF1 pamatdarbība ir televīzijas kanālu vairumtirdzniecības piegāde, ko tas īsteno gan tieši, gan ar meitasuzņēmumu starpniecību. TF1 darbojas arī jomās, kas ir saistītas ar tā pamatdarbību televīzijas apraidē, tajā skaitā rada audiovizuālo un kinematogrāfisko saturu, iegādājas tiesības uz audiovizuālajiem materiāliem, pārdod reklāmas laukumus, montē un izplata DVD un mūzikas CD, izstrādā antenu atvasinātos ražojumus, kā arī digitālos un interaktīvos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(2)

TF1

Bouygues S.A.

Bouygues

TF1

Bouygues

TF1

| (3) | M6 pilnībā kontrolē RTL Group S.A. (“RTL”) , kura līdzdalība M6 ir 48,26 %. Savukārt RTL pilnībā kontrolē Bertelsmann SE & Co. KGaA (“Bertelsmann”), kura līdzdalība RTL ir 76,28 %. M6 pamatdarbība ir televīzijas kanālu vairumtirdzniecības piegāde, ko tas īsteno gan tieši, gan ar meitasuzņēmumu starpniecību. Turklāt M6 darbojas arī vairākās jomās, kas ir saistītas ar tā pamatdarbību televīzijas apraidē, tajā skaitā rada audiovizuālo un kinematogrāfisko saturu, iegādājas tiesības uz audiovizuālajiem materiāliem, pārdod reklāmas laukumus, montē un izplata DVD un mūzikas CD, izstrādā antenu atvasinātos ražojumus, kā arī digitālos pakalpojumus. Visbeidzot, M6 kontrolē radio koncernu RTL France, kam pieder vairākas licences radio programmu apraidei Francijā un kurš darbojas vairākās jomās, kas ir saistītas ar šo radio pakalpojumu nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(3)

M6

RTL Group S.A

RTL

M6

RTL

Bertelsmann SE & Co. KGaA

Bertelsmann

RTL

M6

M6

M6

RTL France

| (4) | [Darījuma apraksts]. Pēc darījuma Bouygues piederēs aptuveni 30 % apvienotā subjekta kapitāla, savukārt Bertelsmann ar RTL starpniecību piederēs aptuveni 16 % apvienotā subjekta kapitāla. |
| --- | --- |

(4)

[Darījuma apraksts]. Pēc darījuma Bouygues

Bertelsmann

RTL

2.   FAKTI UN PROCEDŪRA

FAKTI UN PROCEDŪRA

| (5) | TF1, M6, Bouygues un RTL2021. gada 17. maijā paziņoja, ka ir parakstījuši līgumu par ekskluzīvu sarunu sākšanu TF1 un M6 darbības apvienošanai. Bouygues un RTL2021. gada 17. maijā parakstīja divus saprašanās memorandus. Šiem saprašanās memorandiem 2021. gada 8. jūlijā sekoja pamatnolīguma parakstīšana starp Bouygues un RTL un uzņēmējdarbības apvienošanas nolīguma parakstīšana starp TF1 un M6 (“nolīgumi”). Bouygues un RTL arī vienojās par akcionāru nolīguma projektu, ko plānots noslēgt darījuma noslēgumā. |
| --- | --- |

(5)

TF1

M6

Bouygues

RTL

TF1

M6

Bouygues

RTL

Bouygues

RTL

TF1

M6

Bouygues

RTL

| (6) | Francijas Konkurences iestāde (“ADLC”) 2021. gada 29. oktobrī nosūtīja anketu vairākiem tirgus dalībniekiem, arī Mediaset, lai noskaidrotu to viedokli par darījumu. Anketas ievaddaļā ADLC norāda, ka “anketa attiecas uz ierosināto apvienošanos starp TF1 un [M6]. [Apvienoto subjektu] pilnībā kontrolē [Bouygues]”. Tāpēc tirgus viedokļu noskaidrošanas anketas sākumā norādīts, ka “[darījuma] īstenošana ir atkarīga no tā, vai to apstiprinās [ADLC], kas ir neatkarīga, par konkurences reglamentēšanu atbildīga administratīvā iestāde Francijā”. |
| --- | --- |

(6)

Francijas Konkurences iestāde (“ADLC

Mediaset

ADLC

anketa attiecas uz ierosināto apvienošanos starp

un

M6

pilnībā kontrolē

Bouygues

īstenošana ir atkarīga no tā, vai to apstiprinās

ADLC

kas ir neatkarīga, par konkurences reglamentēšanu atbildīga administratīvā iestāde Francijā

| (7) | Uzaicinājumu rīkoties Mediaset nosūtīja Komisijai 2021. gada 19. novembrī. Konkrētāk, Mediaset apgalvoja, ka pretēji ADLC secinājumam apvienotais subjekts atradīsies kopīgā Bouygues un Bertelsmann kontrolē, tāpēc tas ir ES mēroga darījums. |
| --- | --- |

(7)

Uzaicinājumu rīkoties Mediaset

Mediaset

ADLC

Bouygues

Bertelsmann

3.   ES MĒROGS

ES MĒROGS

3.1.   Atbilstošās tiesību normas

Atbilstošās tiesību normas

| (8) | Saskaņā ar Apvienošanās regulas 4. panta 1. punktu Savienības mēroga koncentrāciju novērtējums ir ekskluzīvā Komisijas jurisdikcijā. Apvienošanās regulas 1. pants paredz divus alternatīvus robežvērtību kopumus, kā noteikt, vai tā ir Savienības mēroga koncentrācija. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Apvienošanās regulas 4. panta 1. punktu Savienības mēroga koncentrāciju novērtējums ir ekskluzīvā Komisijas jurisdikcijā. Apvienošanās regulas 1. pants paredz divus alternatīvus robežvērtību kopumus, kā noteikt, vai tā ir Savienības mēroga koncentrācija.

| (9) | Saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktu Savienības mēroga koncentrācija ir tāda koncentrācija, kurā i) visu attiecīgo uzņēmumu apvienotais kopējais apgrozījums pasaulē pārsniedz 5 000 miljonus EUR; un ii) katra no vismaz diviem attiecīgajiem uzņēmumiem kopējais apgrozījums Savienībā pārsniedz 250 miljonus EUR, ja vien katrs no attiecīgajiem uzņēmumiem nesasniedz vairāk nekā divas trešdaļas no sava kopējā apgrozījuma Savienībā vienā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktu Savienības mēroga koncentrācija ir tāda koncentrācija, kurā i) visu attiecīgo uzņēmumu apvienotais kopējais apgrozījums pasaulē pārsniedz 5 000 miljonus EUR; un ii) katra no vismaz diviem attiecīgajiem uzņēmumiem kopējais apgrozījums Savienībā pārsniedz 250 miljonus EUR, ja vien katrs no attiecīgajiem uzņēmumiem nesasniedz vairāk nekā divas trešdaļas no sava kopējā apgrozījuma Savienībā vienā dalībvalstī.

| (10) | Koncentrāciju, kas nepārsniedz Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktā noteiktās robežas, uzskata par Savienības mēroga koncentrāciju saskaņā ar 1. panta 3. punktu, ja: i) visu attiecīgo uzņēmumu apvienotais kopējais apgrozījums pasaulē pārsniedz 2 500 miljonus EUR; ii) visu attiecīgo uzņēmumu apvienotais kopējais apgrozījums katrā no vismaz trijām dalībvalstīm pārsniedz 100 miljonus EUR; iii) katrā no vismaz trijām dalībvalstīm, kas minētas ii) apakšpunkta sakarā, katra no vismaz diviem attiecīgajiem uzņēmumiem kopējais apgrozījums pārsniedz 25 miljonus EUR; un iv) katra no vismaz diviem attiecīgajiem uzņēmumiem kopējais apgrozījums Savienībā pārsniedz 100 miljonus EUR; ja vien katrs no attiecīgajiem uzņēmumiem nesasniedz vairāk nekā divas trešdaļas no sava kopējā apgrozījuma Savienībā vienā un tajā pašā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(10)

Koncentrāciju, kas nepārsniedz Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktā noteiktās robežas, uzskata par Savienības mēroga koncentrāciju saskaņā ar 1. panta 3. punktu, ja: i) visu attiecīgo uzņēmumu apvienotais kopējais apgrozījums pasaulē pārsniedz 2 500 miljonus EUR; ii) visu attiecīgo uzņēmumu apvienotais kopējais apgrozījums katrā no vismaz trijām dalībvalstīm pārsniedz 100 miljonus EUR; iii) katrā no vismaz trijām dalībvalstīm, kas minētas ii) apakšpunkta sakarā, katra no vismaz diviem attiecīgajiem uzņēmumiem kopējais apgrozījums pārsniedz 25 miljonus EUR; un iv) katra no vismaz diviem attiecīgajiem uzņēmumiem kopējais apgrozījums Savienībā pārsniedz 100 miljonus EUR; ja vien katrs no attiecīgajiem uzņēmumiem nesasniedz vairāk nekā divas trešdaļas no sava kopējā apgrozījuma Savienībā vienā un tajā pašā dalībvalstī.

| (11) | No jurisdikcijas noteikšanas viedokļa attiecīgie uzņēmumi ir tie, kas piedalās koncentrācijā, t. i., apvienošanās vai kontroles iegūšanā, kā paredzēts Apvienošanās regulas (2) 3. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(11)

No jurisdikcijas noteikšanas viedokļa attiecīgie uzņēmumi ir tie, kas piedalās koncentrācijā, t. i., apvienošanās vai kontroles iegūšanā, kā paredzēts Apvienošanās regulas (2

| (12) | Ja notiek pilnīgas kontroles iegūšana, par attiecīgajiem uzņēmumiem uzskata gan ieguvēju uzņēmumu, gan mērķuzņēmumu (3). |
| --- | --- |

(12)

Ja notiek pilnīgas kontroles iegūšana, par attiecīgajiem uzņēmumiem uzskata gan ieguvēju uzņēmumu, gan mērķuzņēmumu (3

| (13) | Ja tiek iegūta kopīga kontrole pār jaunizveidotu kopuzņēmumu, kurā viens uzņēmums iegulda iepriekš pastāvējušu meitasuzņēmumu vai sabiedrību (pār kuru tam iepriekš bija pilnīga kontrole), par attiecīgajiem uzņēmumiem uzskata ikvienu no uzņēmumiem, kas iegūst kontroli pār jaunizveidojamo kopuzņēmumu. Tādā gadījumā ieguldītā meitasuzņēmuma vai sabiedrības apgrozījumu uzskata par daļu no sākotnējās mātessabiedrības apgrozījuma (4). |
| --- | --- |

(13)

Ja tiek iegūta kopīga kontrole pār jaunizveidotu kopuzņēmumu, kurā viens uzņēmums iegulda iepriekš pastāvējušu meitasuzņēmumu vai sabiedrību (pār kuru tam iepriekš bija pilnīga kontrole), par attiecīgajiem uzņēmumiem uzskata ikvienu no uzņēmumiem, kas iegūst kontroli pār jaunizveidojamo kopuzņēmumu. Tādā gadījumā ieguldītā meitasuzņēmuma vai sabiedrības apgrozījumu uzskata par daļu no sākotnējās mātessabiedrības apgrozījuma (4

3.2.   Apgrozījums

Apgrozījums

| (14) | 2020. gadā Bouygues apgrozījums visā pasaulē bija 34 700 miljoni EUR, apgrozījums Savienībā bija [apgrozījuma summa] miljoni EUR un apgrozījums Francijā bija [apgrozījuma summa] miljoni EUR. Tātad Bouygues apgrozījums Francijā sasniedz vairāk nekā divas trešdaļas no tā kopējā Savienības apgrozījuma. |
| --- | --- |

(14)

2020. gadā Bouygues

Bouygues

| (15) | 2020. gadā Bertelsmann apgrozījums visā pasaulē bija 17 300 miljoni EUR, apgrozījums Savienībā bija [apgrozījuma summa] miljoni EUR un apgrozījums Francijā bija [apgrozījuma summa] miljoni EUR. Tātad Bertelsmann apgrozījums Francijā nesasniedz divas trešdaļas no tā kopējā apgrozījuma Savienībā. |
| --- | --- |

(15)

2020. gadā Bertelsmann

Bertelsmann

| (16) | 2020. gadā M6 apgrozījums visā pasaulē bija 1 274 miljoni EUR, apgrozījums Savienībā bija [apgrozījuma summa] miljoni EUR un apgrozījums Francijā bija [apgrozījuma summa] miljoni EUR. Tādējādi M6 apgrozījums Francijā sasniedz vairāk nekā divas trešdaļas no tā kopējā apgrozījuma Savienībā. |
| --- | --- |

(16)

2020. gadā M6

M6

| (17) | Komisija norāda, ka neatkarīgi tā, vai ņem vērā i) Bouygues un M6 vai ii) Bouygues un Bertelsmann apgrozījumu, 1. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktos minētās robežas ir pārsniegtas. Tomēr, ja ņem vērā vienīgi Bouygues un M6 apgrozījumu, darījums nebūtu jāuzskata par Savienības mēroga darījumu, jo Bouygues un M6 vairāk nekā divas trešdaļas no sava apgrozījuma Savienībā sasniedz Francijā. Ja ņem vērā Bouygues un Bertelsmann apgrozījumu, darījums būtu jāuzskata par Savienības mēroga darījumu, jo Bertelsmann apgrozījums Francijā nesasniedz divas trešdaļas no apgrozījuma Savienībā. |
| --- | --- |

(17)

Komisija norāda, ka neatkarīgi tā, vai ņem vērā i) Bouygues

M6

Bouygues

Bertelsmann

Bouygues

M6

Bouygues

M6

Bouygues

Bertelsmann

Bertelsmann

| (18) | Tāpēc ir jānosaka, kuri uzņēmumi šajā darījumā uzskatāmi par attiecīgajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(18)

Tāpēc ir jānosaka, kuri uzņēmumi šajā darījumā uzskatāmi par attiecīgajiem uzņēmumiem.

3.3.   Darījumā iesaistītie attiecīgie uzņēmumi

Darījumā iesaistītie attiecīgie uzņēmumi

| (19) | ADLC un Bouygues uzskata, ka apvienoto subjektu pilnībā kontrolēs Bouygues (5). Tādā gadījumā attiecīgie uzņēmumi būtu Bouygues un M6 un tā nebūtu Savienības mēroga koncentrācija. |
| --- | --- |

(19)

ADLC

Bouygues

Bouygues

5

Bouygues

M6

| (20) | Mediaset, gluži pretēji, apgalvo, ka Bouygues un Bertelsmann kontrolēs apvienoto subjektu kopīgi (6). Tādā gadījumā attiecīgie uzņēmumi būtu Bouygues un Bertelsmann (7) un tā būtu Savienības mēroga koncentrācija. |
| --- | --- |

(20)

Mediaset

Bouygues

Bertelsmann

6

Bouygues

Bertelsmann

7

| (21) | Lai noteiktu darījumā iesaistīto attiecīgo uzņēmumu loku, vispirms jānosaka, kādā veidā tiks īstenota kontrole pār apvienoto subjektu. |
| --- | --- |

(21)

Lai noteiktu darījumā iesaistīto attiecīgo uzņēmumu loku, vispirms jānosaka, kādā veidā tiks īstenota kontrole pār apvienoto subjektu.

3.3.1.   Veids, kādā īsteno kontroli pār apvienoto subjektu

Veids, kādā īsteno kontroli pār apvienoto subjektu

3.3.1.1.   Informācija par apvienotā subjekta pārvaldības struktūru

Informācija par apvienotā subjekta pārvaldības struktūru

| (22) | Pēc darījuma Bouygues piederēs aptuveni 30 % apvienotā subjekta kapitāla, savukārt Bertelsmann ar RTL starpniecību piederēs aptuveni 16 % apvienotā subjekta kapitāla. |
| --- | --- |

(22)

Pēc darījuma Bouygues

Bertelsmann

RTL

| (23) | Attiecībā uz apvienotā subjekta akcionāru kopsapulci (“kopsapulce”) akcionāru nolīguma 2.5. punktā noteikts, ka pirms katras kopsapulces Bouygues un Bertelsmann vienojas par kopīgu nostāju katrā no jautājumiem, kas ir iekļauti kopsapulces darba kārtībā. Ja tie nespēj vienoties, Bertelsmann principā būs jābalso saskaņā ar Bouygues norādījumiem. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz apvienotā subjekta akcionāru kopsapulci (“kopsapulce”) akcionāru nolīguma 2.5. punktā noteikts, ka pirms katras kopsapulces Bouygues

Bertelsmann

Bertelsmann

Bouygues

| (24) | Apvienotā subjekta direktoru padomes (“direktoru padome”) sastāvā būs 12 locekļi. Bouygues būs tiesības iecelt četrus direktorus, tajā skaitā izpilddirektoru un direktoru padomes priekšsēdētāju (“izpilddirektors”), (8) un ieteikt divus neatkarīgus direktorus. Bertelsmann būs tiesības iecelt divus direktorus, tajā skaitā direktoru padomes priekšsēdētāja vietnieku, un ieteikt [Bertelsmann ieteikto neatkarīgo direktoru skaits] neatkarīgus direktorus. Saskaņā ar akcionāru nolīguma 2.1.4. punktu direktoru padome pieņem lēmumus ar balsu vairākumu. Neizšķirta balsojuma gadījumā izšķirošā balss ir izpilddirektoram. Akcionāru nolīguma 2.1.2. punktā noteikts, ka Bouygues un Bertelsmann jāvienojas par kopīgu nostāju katrā no jautājumiem, kas ir iekļauti direktoru padomes darba kārtībā. Ja tie nespēj vienoties, Bertelsmann principā būs jābalso saskaņā ar Bouygues norādījumiem. |
| --- | --- |

(24)

Apvienotā subjekta direktoru padomes (“direktoru padome”) sastāvā būs 12 locekļi. Bouygues

8

Bertelsmann

Bertelsmann

Bouygues

Bertelsmann

Bertelsmann

Bouygues

3.3.1.2.   
  Mediaset argumenti

Mediaset

| (25) | Mediaset uzskata, ka Bouygues un Bertelsmann kontrolēs apvienoto subjektu kopīgi, tālāk izklāstīto apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

(25)

Mediaset

Bouygues

Bertelsmann

| (26) | Pirmkārt, Mediaset apgalvo, ka darījuma struktūra ļauj secināt, ka Bouygues un Bertelsmann kontrolēs apvienoto subjektu kopīgi. Konkrētāk, Mediaset norāda, ka Bouygues nevarēs kontrolēt apvienoto subjektu pilnīgi, jo Bouygues kontrolēs vienīgi 30 % no apvienotā subjekta pamatkapitāla. Mediaset norāda, ka pēc darījuma pabeigšanas Bertelsmann (ar RTL starpniecību) piederēs 16 % no apvienotā subjekta kapitāla. Tādējādi Bertelsmann būs otrs lielākais apvienotā subjekta akcionārs. |
| --- | --- |

(26)

Pirmkārt, Mediaset

Bouygues

Bertelsmann

Mediaset

Bouygues

Bouygues

Mediaset

Bertelsmann

RTL

Bertelsmann

| (27) | Otrkārt, Mediaset apgalvo, ka Bertelsmann būs nozīmīgs un stratēģiski svarīgs apvienotā subjekta akcionārs. Mediaset uzskata, ka tas ir acīmredzams, jo īpaši no intervijas ar Bertelsmann prezidentu un ģenerāldirektoru (“izpilddirektors”) Thomas Rabe un Bouygues ģenerāldirektoru (“ģenerāldirektors”) Olivier Roussat, ka Bouygues un Bertelsmann uzskata sevi par ilgtermiņa partneriem ar kopīgu viedokli par tirgiem (9). To atspoguļo arī prezentācija ieguldītājiem, kurā TF1 un M6 apgalvoja, ka RTL arī turpmāk būs stratēģiski svarīgs ilgtermiņa akcionārs (10). Mediaset norāda, ka par to liecina arī saskaņotā rīcība Francijas Komerckodeksa L.233–10. panta nozīmē (11). Turklāt šāda saskaņota rīcība ir arī viena no pazīmēm, ko izmanto ADLC, novērtējot veidu, kādā viens vai vairāki uzņēmumi īsteno kontroli pār citu uzņēmumu (12). |
| --- | --- |

(27)

Otrkārt, Mediaset

Bertelsmann

Mediaset

Bertelsmann

Thomas Rabe

Bouygues

Olivier Roussat

Bouygues

Bertelsmann

9

TF1

M6

RTL

10

Mediaset

11

ADLC

12

| (28) | Treškārt, Mediaset uzskata, ka Bertelsmann būs nozīmīgi pārstāvēts apvienotā subjekta pārvaldības struktūrās (13). Mediaset norāda, ka par apvienotā subjekta pirmo izpilddirektoru kļūs pašreizējais M6 prezidents Nicolas de Tavernost. Mediaset arī atzīmē, ka Bouygues un Bertelsmann katram atsevišķi piešķirto direktora amatu skaits (saskaņā ar Mediaset sniegto informāciju attiecīgi četri un divi direktori) neļauj ne Bouygues, ne Bertelsmann rīkoties individuāli, jo direktoru padomes sastāvā būs 12 direktori (14). |
| --- | --- |

(28)

Treškārt, Mediaset

Bertelsmann

13

Mediaset

M6

Nicolas de Tavernost

Mediaset

Bouygues

Bertelsmann

Mediaset

Bouygues

Bertelsmann

14

| (29) | Visbeidzot, Mediaset apgalvo, ka Bouygues un Bertelsmann ir vienojušies par kopīgu stratēģiju, ko pierāda ziņojums presei un prezentācijas ieguldītājiem (15). |
| --- | --- |

(29)

Visbeidzot, Mediaset

Bouygues

Bertelsmann

15

3.3.1.3.   
  ADLC un Bouygues argumenti

ADLC

Bouygues

| (30) | ADLC un Bouygues uzskata, ka darījuma struktūra nodrošina Bouygues pilnīgu kontroli pār apvienoto subjektu (16). |
| --- | --- |

(30)

ADLC

Bouygues

Bouygues

16

| (31) | Attiecībā uz kopsapulci Bouygues uzsvēra, ka saskaņā ar akcionāru nolīguma 2.5. punktu Bouygues un Bertelsmann pirms katras kopsapulces jāapspriežas, lai mēģinātu vienoties par kopīgu nostāju katrā no jautājumiem, kas ir iekļauti kopsapulces darba kārtībā. Ja Bouygues un Bertelsmann nespēj vienoties, Bertelsmann būs jāpiekrīt Bouygues piedāvātajai nostājai un balsojumā jāatbalsta lēmumi, kuru pieņemšanu vēlas panākt Bouygues (17). Analizējot vēsturiskos rādītājus par dalību TF1 un M6 kopsapulcēs, var secināt, ka, saskaitot kopā Bouygues un Bertelsmann piederošās balsis, abi uzņēmumi iegūs de facto vairākumu kopsapulcēs. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz kopsapulci Bouygues

Bouygues

Bertelsmann

Bouygues

Bertelsmann

Bertelsmann

Bouygues

Bouygues

17

TF1

M6

Bouygues

Bertelsmann

de facto

| (32) | Attiecībā uz direktoru padomi Bouygues atzīmē, ka akcionāru nolīguma 2.1.1. punktā ir noteikts, ka apvienotā subjekta direktoru padomes sastāvā būs 12 locekļi, un Bouygues iecels pusi no tiem, tajā skaitā priekšsēdētāju, kam pieder izšķirošā balss (18). |
| --- | --- |

(32)

Attiecībā uz direktoru padomi Bouygues

Bouygues

18

| (33) | Bouygues arī norāda, ka saskaņā ar akcionāru līgumu pirms direktoru padomes sēdēm Bouygues un Bertelsmann jāvienojas par kopīgu nostāju (19), līdzīgi kā tam jānotiek pirms kopsapulcēm. Ja Bouygues un Bertelsmann nespēj vienoties, Bertelsmann būs jāpiekrīt Bouygues piedāvātajai nostājai un jābalso tāpat, kā to darīs Bouygues (20). Bertelsmann drīkst atkāpties no Bouygues nostājas vienīgi izņēmuma gadījumos. Konkrētāk, akcionāru nolīguma 2.1.2. punktā ir noteikts, ka Bertelsmann drīkst neatbalstīt Bouygues nostāju, ja Bertelsmann vai kāds no tā pārstāvjiem direktoru padomē uzskata, ka lēmums būs nelikumīgs vai pretrunā apvienotā subjekta uzņēmuma interesēm (21). Turklāt Bouygues apgalvo, ka 2.1.4. punktā uzskaitīti jautājumi, kuros Bertelsmann drīkst balsojumā neatbalstīt Bouygues nostāju, taču tam būtu jānotiek vienīgi izņēmuma gadījumos, kad pieņemamais lēmums var ietekmēt apvienotā subjekta vērtību un ir vērsts uz mazākuma akcionāra interešu aizsardzību (22). |
| --- | --- |

(33)

Bouygues

Bouygues

Bertelsmann

19

Bouygues

Bertelsmann

Bertelsmann

Bouygues

Bouygues

20

Bertelsmann

Bouygues

Bertelsmann

Bouygues

Bertelsmann

21

Bouygues

Bertelsmann

Bouygues

22

| (34) | Visbeidzot, Bouygues norāda, ka tas pilnībā kontrolēs visu stratēģisko lēmumu pieņemšanu apvienotajā subjektā, arī par uzņēmējdarbības plānu un budžetu, ieguldījumiem un vadības amatpersonu iecelšanu. Šajā sakarā Bouygues uzsver, ka Mediaset secinājums par to, ka Bouygues un Bertelsmann ir kopīga stratēģija, balstās uz faktiem, kas ir minēti paziņojumos presei, kuros nolīgumi un akcionāru nolīgums nav iekļauti pilnībā (23). |
| --- | --- |

(34)

Visbeidzot, Bouygues

Bouygues

Mediaset

Bouygues

Bertelsmann

23

3.3.1.4.   Komisijas novērtējums

Komisijas novērtējums

(A)   Atbilstošās tiesību normas

| (35) | Konsolidētajā jurisdikcijas paziņojumā noteikts, ka kopīga kontrole pastāv, ja diviem vai vairākiem uzņēmumiem vai personām ir iespēja īstenot izšķirošu ietekmi pār citu uzņēmumu. Ar izšķirošu ietekmi Komisija parasti saprot pilnvaras bloķēt lēmumus, kas nosaka uzņēmuma stratēģisko komercuzvedību. Tāpēc uzņēmumiem, kas iegūst kopīgu kontroli pār citu uzņēmumu, ir jāpanāk kopēja vienošanās, nosakot kopuzņēmuma komercpolitiku, un jāsadarbojas (24). |
| --- | --- |

(35)

Konsolidētajā jurisdikcijas paziņojumā noteikts, ka kopīga kontrole pastāv, ja diviem vai vairākiem uzņēmumiem vai personām ir iespēja īstenot izšķirošu ietekmi pār citu uzņēmumu. Ar izšķirošu ietekmi Komisija parasti saprot pilnvaras bloķēt lēmumus, kas nosaka uzņēmuma stratēģisko komercuzvedību. Tāpēc uzņēmumiem, kas iegūst kopīgu kontroli pār citu uzņēmumu, ir jāpanāk kopēja vienošanās, nosakot kopuzņēmuma komercpolitiku, un jāsadarbojas (24

| (36) | Komisija izmanto vairākus kritērijus, lai noteiktu, vai pastāv kopīga kontrole. |
| --- | --- |

(36)

Komisija izmanto vairākus kritērijus, lai noteiktu, vai pastāv kopīga kontrole.

| (37) | Ja diviem uzņēmumiem ir vienlīdzīgas balsstiesības vai tiesības iecelt savus pārstāvjus lēmējinstitūcijās, tā var būt kopīga kontrole, taču Komisija neuzskata šo nosacījumu par obligātu. Tātad kopīga kontrole var būt pat tad, ja nav vienlīdzības starp divām mātessabiedrībām attiecībā uz balsīm vai pārstāvību lēmējinstitūcijās. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad mazākuma akciju turētājiem ir papildu tiesības, kas tiem ļauj uzlikt veto lēmumiem, kuri ir būtiski kopuzņēmuma stratēģiskajai komercuzvedībai (25). Veto tiesības, kas piešķir kopīgu kontroli, parasti attiecas uz lēmumiem par tādiem jautājumiem kā, piemēram, budžets, uzņēmējdarbības plāns, lielākie ieguldījumi vai augstākā līmeņa vadības iecelšana. |
| --- | --- |

(37)

Ja diviem uzņēmumiem ir vienlīdzīgas balsstiesības vai tiesības iecelt savus pārstāvjus lēmējinstitūcijās, tā var būt kopīga kontrole, taču Komisija neuzskata šo nosacījumu par obligātu. Tātad kopīga kontrole var būt pat tad, ja nav vienlīdzības starp divām mātessabiedrībām attiecībā uz balsīm vai pārstāvību lēmējinstitūcijās. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad mazākuma akciju turētājiem ir papildu tiesības, kas tiem ļauj uzlikt veto lēmumiem, kuri ir būtiski kopuzņēmuma stratēģiskajai komercuzvedībai (25

| (38) | Turklāt Komisija uzskata, ka balsstiesību kopīga izmantošana var liecināt par kopīgu kontroli. Tādējādi pat bez konkrētām veto tiesībām divi vai vairāki uzņēmumi, kas iegūst mazākuma daļu citā uzņēmumā, var iegūt kopīgu kontroli (26). Tā var notikt, ja mazākuma akcionāri, kopīgi nodrošina līdzekļus mērķuzņēmuma kontrolēšanai. Šāda saskaņota rīcība var izrietēt no juridiski saistoša līguma vai tikt pierādīta ar faktiem, jo īpaši tad, ja mazākuma akcionārus vieno spēcīgas kopējas intereses (27). |
| --- | --- |

(38)

Turklāt Komisija uzskata, ka balsstiesību kopīga izmantošana var liecināt par kopīgu kontroli. Tādējādi pat bez konkrētām veto tiesībām divi vai vairāki uzņēmumi, kas iegūst mazākuma daļu citā uzņēmumā, var iegūt kopīgu kontroli (26

27

| (39) | Visbeidzot, Komisija ņem vērā citus faktorus, arī to, ka pastāv izšķirošā balss (28). Lai pastāvētu kopīga kontrole, tikai vienai mātessabiedrībai nevajadzētu būt izšķirošai balsij, jo tas radītu sabiedrības, kurai ir izšķirošā balss, vienpersonīgu kontroli (29). Tomēr kopīga kontrole var būt, ja šai izšķirošajai balsij praksē ir ierobežota nozīme un efektivitāte (30). |
| --- | --- |

(39)

Visbeidzot, Komisija ņem vērā citus faktorus, arī to, ka pastāv izšķirošā balss (28

29

30

(B)   Bertelsmann veto tiesības apvienotajā subjektā

Bertelsmann

| (40) | Kā paskaidrots (22)–(24) punktā iepriekš, Bertelsmann gan direktoru padomes sanāksmēs, gan kopsapulcēs būs jābalso tāpat kā Bouygues, ja vien nav paredzēts citādi. |
| --- | --- |

(40)

Kā paskaidrots (22)–(24) punktā iepriekš, Bertelsmann

Bouygues

| (41) | Izņēmuma gadījumos akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā ir paredzēts mehānisms, kas noteiktos jautājumos ļauj Bertelsmann [..] balsot pret priekšlikumu (31). Komisija uzskata, ka šis mehānisms līdzinās Bertelsmann veto tiesībām šajos jautājumos. [Sīkāka informācija par akcionāru nolīgumu] (32). Tādējādi Bertelsmann būs veto tiesības jautājumos, kas uzskaitīti akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā. |
| --- | --- |

(41)

Izņēmuma gadījumos akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā ir paredzēts mehānisms, kas noteiktos jautājumos ļauj Bertelsmann

31

Bertelsmann

32

Bertelsmann

| (42) | Pirmkārt, akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā ir uzskaitīti jautājumi, kuros Bertelsmann izņēmuma kārtā būs veto tiesības. Konkrētāk, tie ir statūtu grozījumi, revidentu nomaiņa, izmaiņas dividenžu sadales politikā, izmaiņas pārvaldības noteikumos, akciju kapitāla palielināšana, parādsaistību ievērojama palielināšana un apvienotā subjekta nodoms sākt jaunu uzņēmējdarbības virzienu, kas neatbilst tā uzdevumiem. Attiecībā uz šīm veto tiesībām Komisija atzīmē, ka saskaņā ar konsolidētā jurisdikcijas paziņojuma 66. punktu šie jautājumi nav saistīti ar apvienotā subjekta stratēģiskiem lēmumiem. Bertelsmann veto tiesības attiecas uz jautājumiem, kas ir saistīti ar apvienotā subjekta pastāvēšanu un tātad pēc būtības nevar piešķirt tam kopīgu kontroli pār apvienoto subjektu. Šīs veto tiesības drīzāk atbilst tām, ko parasti piešķir mazākuma akcionāriem, lai aizsargātu viņu kā kopuzņēmuma ieguldītāju finanšu intereses. |
| --- | --- |

(42)

Pirmkārt, akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā ir uzskaitīti jautājumi, kuros Bertelsmann

Bertelsmann

| (43) | Akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā Bertelsmann ir piešķirtas arī veto tiesības attiecībā uz noteikta veida ieguldījumiem. Konkrētāk, Bertelsmann saglabās tiesības neatbalstīt Bouygues priekšlikumus par i) ieguldījumiem un akciju, uzņēmumu un aktīvu pārdošanu vai iegādi, ja darījuma summa pārsniedz [robežvērtības summa] EUR; ii) audiovizuāla satura tiesību iegādi, ja darījuma summa pārsniedz [robežvērtības summa] EUR gadā; iii) vienošanos par komerciālu izplatīšanu, ja darījuma summa pārsniedz [robežvērtības summa] EUR gadā; iv) kopuzņēmuma vai personālsabiedrības izveidi vai cita veida garantijas sniegšanu apmērā, kas pārsniedz [robežvērtības summa] EUR; un tiesvedības sākšanu attiecībā uz summu, kas pārsniedz [robežvērtības summa] EUR. Šajā sakarā Komisija atzīmē, ka pēdējo desmit gadu laikā M6 nekad nav pārsniedzis minētās robežvērtības un TF1 to ir darījis ļoti reti (33). Tātad Bertelsmann paredzētās veto tiesības pēc būtības nepiešķir tam tiesības uzlikt veto jautājumos, kas saistās ar apvienotā subjekta parasto uzņēmējdarbību. Ņemot vērā noteiktās robežvērtību summas, šīs veto tiesības atbilst tiesībām, kādas parasti nosaka mazākuma akcionāru aizsardzībai. |
| --- | --- |

(43)

Akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā Bertelsmann

Bertelsmann

Bouygues

M6

TF1

33

Bertelsmann

| (44) | Tādējādi, ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā paredzētās veto tiesības nepiešķirs Bertelsmann kopīgu kontroli pār apvienoto subjektu. |
| --- | --- |

(44)

Tādējādi, ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā paredzētās veto tiesības nepiešķirs Bertelsmann

| (45) | Apvienotā subjekta pirmo izpilddirektoru iecels Bouygues un Bertelsmann (34). Viņš būs viens no četriem direktoru padomes locekļiem, ko iecels Bouygues. Bloķēšanas periodā (35)
  Bouygues var atlaist apvienotā subjekta izpilddirektoru, iepriekš apspriežoties ar Bertelsmann, taču Bertelsmann nav tiesību uzlikt veto galīgajam lēmumam. Attiecībā uz nākamo izpilddirektoru iecelšanu Bouygues būs jāpiedāvā saraksts, iekļaujot tajā [..] kandidātus [..]. Bertelsmann būs tiesības uzlikt veto vienam no sarakstā iekļautajiem kandidātiem (36). Tādējādi galīgo lēmumu par [izpilddirektora] izvēli pieņems Bouygues, ja vien Bertelsmann neradīsies nopietnas bažas par kandidāta ētiskumu (37). [...] (38). No tā izriet, ka gan bloķēšanas periodā, gan pēc tam galīgo lēmumu par apvienotā subjekta izpilddirektora iecelšanu un atlaišanu pieņem Bouygues. Bertelsmann būs veto tiesības vienīgi attiecībā uz [..] un tāda kandidāta iecelšanu, par kura ētiskumu Bertelsmann ir nopietnas bažas. Turklāt Bertelsmann nebūs tiesību uzlikt veto izpilddirektora atlaišanai. Tādējādi Bertelsmann veto tiesības apvienotā subjekta izpilddirektora iecelšanā līdzinās tiesībām uz apspriešanos, kas atbilst tām tiesībām, kādas parasti piešķir mazākuma akcionāru tiesību aizsardzībai. Komisija arī atzīmē, ka Bouygues varēs bez kavēšanās atlaist apvienotā subjekta pirmo izpilddirektoru. |
| --- | --- |

(45)

Apvienotā subjekta pirmo izpilddirektoru iecels Bouygues

Bertelsmann

34

Bouygues

35

Bouygues

Bertelsmann

Bertelsmann

Bouygues

Bertelsmann

36

Bouygues

Bertelsmann

37

38

Bouygues

Bertelsmann

Bertelsmann

Bertelsmann

Bertelsmann

Bouygues

| (46) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Bertelsmann līdzdalība apvienotā subjekta izpilddirektora iecelšanā un atlaišanā nepiešķirs tam kopīgu kontroli pār apvienoto subjektu. |
| --- | --- |

(46)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Bertelsmann

| (47) | Attiecībā uz uzņēmējdarbības plānu un budžetu Komisija atzīmē, ka akcionāru nolīguma 2.2.1. punktā ir paredzēts, ka par budžeta un uzņēmējdarbības plāna sagatavošanu atbild revīzijas komiteja, kurā darbosies viens Bouygues iecelts direktors un viens Bertelsmann iecelts direktors (39). [Par pirmo uzņēmējdarbības plānu vienosies Bouygues un Bertelsmann.] (40) Turklāt nākotnes uzņēmējdarbības plānos, pret kuriem Bertelsmann var iebilst vienīgi tad, ja tas uzskata, ka plāns ir pretrunā apvienotā subjekta uzņēmuma interesēm (41), būs jāņem vērā ieņēmumi, sinerģijas un ieguldījumu mērķi, par kuriem būs vienojušies Bouygues un Bertelsmann [..] (42). Tādējādi [attiecībā uz nākotnes uzņēmējdarbības plāniem Bouygues varēs uzspiest savu lēmumu direktoru padomei, jo tam ir izšķirošā balss] (43). Šie nākotnes uzņēmējdarbības plāni un budžeti ir uzskatāmi par apvienotā subjekta stratēģiskiem lēmumiem. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz uzņēmējdarbības plānu un budžetu Komisija atzīmē, ka akcionāru nolīguma 2.2.1. punktā ir paredzēts, ka par budžeta un uzņēmējdarbības plāna sagatavošanu atbild revīzijas komiteja, kurā darbosies viens Bouygues

Bertelsmann

39

Bouygues

Bertelsmann

40

Bertelsmann

41

Bouygues

Bertelsmann

42

Bouygues

43

| (48) | Tādējādi Komisija uzskata, ka šis mehānisms apvienotā subjekta nākotnes uzņēmējdarbības plānu un budžetu apspriešanai un pieņemšanai nepiešķirs Bertelsmann kopīgu kontroli pār apvienoto subjektu. |
| --- | --- |

(48)

Tādējādi Komisija uzskata, ka šis mehānisms apvienotā subjekta nākotnes uzņēmējdarbības plānu un budžetu apspriešanai un pieņemšanai nepiešķirs Bertelsmann

| (49) | Tāpēc Komisija norāda, ka Bertelsmann nav veto tiesību attiecībā uz apvienotā subjekta stratēģiskajiem lēmumiem. |
| --- | --- |

(49)

Tāpēc Komisija norāda, ka Bertelsmann

(C)   Balsstiesību kopīga izmantošana

| (50) | Kopsapulcēs Bertelsmann nevarēs iebilst Bouygues, izņemot izņēmuma jautājumus, kas minēti akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā (aplūkoti (42)–(44) punktā iepriekš). |
| --- | --- |

(50)

Kopsapulcēs Bertelsmann

Bouygues

| (51) | Taču direktoru padomē papildus akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā minētajiem izņēmuma jautājumiem un apvienotā subjekta izpilddirektora iecelšanai (aplūkoti (42)–(46) punktā iepriekš) Bertelsmann ir tiesības iebilst pret lēmumiem, kurus tas uzskata par nelikumīgiem vai kuri ir pretrunā apvienotā subjekta uzņēmuma interesēm (akcionāru nolīguma 2.1.2. punkts). |
| --- | --- |

(51)

Taču direktoru padomē papildus akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā minētajiem izņēmuma jautājumiem un apvienotā subjekta izpilddirektora iecelšanai (aplūkoti (42)–(46) punktā iepriekš) Bertelsmann

| (52) | Uz akcionāru nolīguma 2.1.2. punktā minēto izņēmumu attiecībā uz uzņēmuma interesēm neattiecas nekādi īpaši nosacījumi. Tomēr, kā paskaidroja Bouygues, i) izņēmums attiecībā uz uzņēmuma interesēm ir ierasts un nav raksturīgs vienīgi audiovizuālajai nozarei; ii) to ir paredzēts piemērot vienīgi ārkārtas situācijās; iii) tā nolūks ir pasargāt Bertelsmann ieceltos direktorus no personiskas civilatbildības un/vai kriminālatbildības (44). Iznākumā Komisija uzskata, ka izņēmumam attiecībā uz uzņēmuma interesēm tā būtības dēļ ir ierobežota piemērošanas joma. |
| --- | --- |

(52)

Uz akcionāru nolīguma 2.1.2. punktā minēto izņēmumu attiecībā uz uzņēmuma interesēm neattiecas nekādi īpaši nosacījumi. Tomēr, kā paskaidroja Bouygues

Bertelsmann

44

| (53) | No tā izriet, ka saskaņā ar akcionāru nolīguma noteikumiem Bertelsmann nespēs de jure īstenot izšķirošu ietekmi uz apvienoto subjektu. Tomēr Komisijai jānovērtē, vai nevarētu pastāvēt arī de facto balsstiesību kopīga izmantošana. |
| --- | --- |

(53)

No tā izriet, ka saskaņā ar akcionāru nolīguma noteikumiem Bertelsmann

de jure

de facto

| (54) | Komisija norāda, ka Bertelsmann zinātība par audiovizuālo nozari ir plašāka nekā apvienotā subjekta darbības joma. Turklāt, pat ja Bertelsmann nevar uzspiest savu nostāju, pirms katras apvienotā subjekta direktoru padomes sanāksmes vai kopsapulces Bouygues un Bertelsmann būs jāmēģina vienoties par kopīgu nostāju balsojumā. Ņemot vērā iepriekš minēto, Bouygues un Bertelsmann var darboties apvienotā subjekta lēmējinstitūcijās kā viena struktūra. Turklāt apvienotā subjekta pirmais izpilddirektors turpinās strādāt vairākos amatos Bertelsmann (45). |
| --- | --- |

(54)

Komisija norāda, ka Bertelsmann

Bertelsmann

Bouygues

Bertelsmann

Bouygues

Bertelsmann

Bertelsmann

45

| (55) | Tomēr Komisija norāda, ka arī Bouygues ir zināšanas par audiovizuālo nozari, tāpēc šajā ziņā tas nebūs atkarīgs no Bertelsmann. Turklāt Bertelsmann nebūs nozīmīgu komerciālu attiecību ar apvienoto subjektu (46). Visbeidzot, Bouygues saglabā tiesības atlaist apvienotā subjekta izpilddirektoru, un Bertelsmann nevarēs pret to iebilst. |
| --- | --- |

(55)

Tomēr Komisija norāda, ka arī Bouygues

Bertelsmann

Bertelsmann

46

Bouygues

Bertelsmann

| (56) | No tā izriet, ka nav pierādījumu, kas apstiprinātu, ka Bouygues un Bertelsmann ir spēcīgas kopējas intereses. |
| --- | --- |

(56)

No tā izriet, ka nav pierādījumu, kas apstiprinātu, ka Bouygues

Bertelsmann

| (57) | Tā kā šādas kopējas intereses nepastāv, Komisija uzskata, ka iespējamība mazākuma akcionāriem izveidot atšķirīgas alianses parasti izslēdz pieņēmumu par de facto kopīgu kontroli. Šajā gadījumā Komisija norāda, ka pastāv iespējamība, ka Bouygues un citi mazākuma akcionāri var balsot pretēji Bertelsmann nostājai gan direktoru padomē, gan kopsapulcē. |
| --- | --- |

(57)

Tā kā šādas kopējas intereses nepastāv, Komisija uzskata, ka iespējamība mazākuma akcionāriem izveidot atšķirīgas alianses parasti izslēdz pieņēmumu par de facto

Bouygues

Bertelsmann

| (58) | Turklāt Komisija atzīmē, ka, rodoties domstarpībām starp Bouygues un Bertelsmann, Bertelsmann nedrīkst atsavināt savas kapitāldaļas vienīgi bloķēšanas periodā ([bloķēšanas perioda ilgums]). Pēc šā perioda beigām Bertelsmann varēs pārdot savas kapitāldaļas, piešķirot Bouygues pirmpirkuma tiesības uz [līdzdalības apmērs] kapitāldaļām. Pārējās kapitāldaļas varēs pārdot brīvi [ja vien izvēlētais pircējs nerada bažas attiecībā uz konkurenci]. Tāpēc Komisija uzskata, ka pat domstarpību gadījumā apvienotā subjekta pastāvēšana nebūs apdraudēta. |
| --- | --- |

(58)

Turklāt Komisija atzīmē, ka, rodoties domstarpībām starp Bouygues

Bertelsmann

Bertelsmann

Bertelsmann

Bouygues

| (59) | Tādējādi Komisija secina, ka nolīgumi un akcionāru nolīgums nerada de facto balsstiesību kopīgu izmantošanu apvienotajā subjektā. |
| --- | --- |

(59)

Tādējādi Komisija secina, ka nolīgumi un akcionāru nolīgums nerada de facto

(D)   Izšķirošās balss esība

| (60) | Katrā ziņā konsolidētā jurisdikcijas paziņojuma 82. punktā noteikts, ka, lai pastāvētu kopīga kontrole, izšķirošā balss nevar būt piešķirta tikai vienai mātessabiedrībai, jo tādā gadījumā sabiedrība, kurai ir izšķirošā balss, iegūtu pilnīgu kontroli. |
| --- | --- |

(60)

Katrā ziņā konsolidētā jurisdikcijas paziņojuma 82. punktā noteikts, ka, lai pastāvētu kopīga kontrole, izšķirošā balss nevar būt piešķirta tikai vienai mātessabiedrībai, jo tādā gadījumā sabiedrība, kurai ir izšķirošā balss, iegūtu pilnīgu kontroli.

| (61) | Šajā gadījumā Bouygues kontrolēs pusi direktoru padomes, tajā skaitā izpilddirektoru (47), kam būs izšķirošā balss. No šī viedokļa Bouygues nostājas pieņemšanai direktoru padomē nav nepieciešama Bertelsmann balss, izņemot akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā minētos izņēmuma jautājumus (kuri nevar piešķirt kopīgu kontroli). Līdzīga situācija ir arī kopsapulcē, kur Bertelsmann var iebilst pret Bouygues nostāju vienīgi akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā minētajos izņēmuma jautājumos (kuri nevar piešķirt kopīgu kontroli). |
| --- | --- |

(61)

Šajā gadījumā Bouygues

47

Bouygues

Bertelsmann

Bertelsmann

Bouygues

| (62) | Tādējādi Bouygues ir izšķirošā balss, un tāpēc Bertelsmann nebūs kopīgas kontroles pār apvienoto subjektu. |
| --- | --- |

(62)

Tādējādi Bouygues

Bertelsmann

(E)   Pilnīga kontrole pār apvienoto subjektu

| (63) | Kā minēts iepriekš, Komisija norāda, ka Bouygues būs tiesības iecelt pusi apvienotā subjekta direktoru padomes. Saskaņā ar Francijas Komerckodeksa noteikumiem (48) neizšķirta balsojuma gadījumā izšķirošā balss būs apvienotā subjekta izpilddirektoram, kuru iecels Bouygues. Tādā ziņā Bouygues varēs panākt savu lēmumu pieņemšanu apvienotā subjekta direktoru padomē. Komisija norāda, ka šīs tiesības piešķir Bouygues pilnīgu kontroli pār apvienoto subjektu. |
| --- | --- |

(63)

Kā minēts iepriekš, Komisija norāda, ka Bouygues

48

Bouygues

Bouygues

Bouygues

| (64) | Turklāt saskaņā ar akcionāru nolīguma 2.5. punktu, bet izņemot akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā minētos izņēmuma jautājumus (kuri nevar piešķirt kopīgu kontroli), Bertelsmann kopsapulcē būs jābalso atbilstoši Bouygues norādījumiem. Tādā ziņā Bouygues faktiski kontrolēs aptuveni 46 % no balsstiesībām apvienotā subjekta kopsapulcē. Saskaņā ar Bouygues iesniegtajiem vēsturiskajiem konsolidētajiem statistikas datiem tā ir vairāk nekā puse no balsstiesībām, kuras tiek faktiski pārstāvētas kopsapulcēs (49). Iznākumā Komisija norāda, ka Bouygues īstenos arī de facto pilnīgu kontroli pār apvienoto subjektu. Tabulā tālāk ir parādīti vēsturiskie konsolidētie statistikas dati par dalības rādītājiem TF1 un M6 kopsapulcēs kopš 2019. gada.

  1. tabula.


  Vēsturiskie konsolidētie statistikas dati par dalības rādītājiem TF1 un M6 kopsapulcēs









  Gads | Konsolidētais dalības rādītājs | Bouygues piederošo kapitāldaļu aplēstais apmērs | Bouygues piederošo kapitāldaļu attiecība pret kopējo konsolidēto dalības rādītāju |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | [..]% | 46  % | [vairāk nekā puse] % |
| 2020 | [..]% | 46  % | [vairāk nekā puse] % |
| 2019 | [..]% | 46  % | [vairāk nekā puse] % |
| Avots: | Bouygues atbilde uz 3. jautājumu pirmajā informācijas pieprasījumā |

(64)

Turklāt saskaņā ar akcionāru nolīguma 2.5. punktu, bet izņemot akcionāru nolīguma 2.1.4. punktā minētos izņēmuma jautājumus (kuri nevar piešķirt kopīgu kontroli), Bertelsmann

Bouygues

Bouygues

Bouygues

49

Bouygues

de facto

TF1

M6

1. tabula.

1. tabula.

Vēsturiskie konsolidētie statistikas dati par dalības rādītājiem TF1 un M6 kopsapulcēs

Vēsturiskie konsolidētie statistikas dati par dalības rādītājiem TF1

M6

Gads

Konsolidētais dalības rādītājs

Bouygues piederošo kapitāldaļu aplēstais apmērs

Bouygues

Bouygues piederošo kapitāldaļu attiecība pret kopējo konsolidēto dalības rādītāju

Bouygues

2021

[..]%

46  %

[vairāk nekā puse] %

2020

[..]%

46  %

[vairāk nekā puse] %

2019

[..]%

46  %

[vairāk nekā puse] %

Avots:

Avots:

Bouygues atbilde uz 3. jautājumu pirmajā informācijas pieprasījumā

| (65) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Bouygues būs pilnīga kontrole pār apvienoto subjektu gan juridiski, gan faktiski. |
| --- | --- |

(65)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Bouygues

(F)   Secinājums par veidu, kādā īsteno kontroli pār apvienoto subjektu

| (66) | Iepriekš minēto apsvērumu dēļ Komisija uzskata, ka apvienotais subjekts atradīsies ekskluzīvā Bouygues kontrolē. |
| --- | --- |

(66)

Iepriekš minēto apsvērumu dēļ Komisija uzskata, ka apvienotais subjekts atradīsies ekskluzīvā Bouygues

3.3.2.   Secinājums par darījumā iesaistītajiem attiecīgajiem uzņēmumiem

Secinājums par darījumā iesaistītajiem attiecīgajiem uzņēmumiem

| (67) | Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Bouygues ekskluzīvo kontroli pār apvienoto subjektu, darījumā iesaistītie attiecīgie uzņēmumi ir Bouygues (ieskaitot TF1) kā ieguvējs uzņēmums un M6 kā mērķuzņēmums. |
| --- | --- |

(67)

Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Bouygues

Bouygues

TF1

M6

3.4.   Secinājums par darījuma Savienības mērogu

Secinājums par darījuma Savienības mērogu

| (68) | Tā kā gan Bouygues, gan M6 vairāk nekā divas trešdaļas sava apgrozījuma sasniedz Francijā, Komisija uzskata, ka darījums nav atzīstams par Savienības mēroga koncentrāciju. |
| --- | --- |

(68)

Tā kā gan Bouygues

M6

4.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (69) | Darījuma novērtēšana nav Komisijas kompetencē. |
| --- | --- |

(69)

Darījuma novērtēšana nav Komisijas kompetencē.

| (70) | Šo lēmumu paziņos Mediaset un publicēs Oficiālajā Vēstnesī, izņemot informāciju, kas ir konfidenciāla vai komercnoslēpums. |
| --- | --- |

(70)

Šo lēmumu paziņos Mediaset

Oficiālajā Vēstnesī

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”). No 2009. gada 1. decembra Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) ir ieviestas dažas izmaiņas, piemēram, termins “Kopiena” ir aizstāts ar terminu “Savienība”, un termins “kopējais tirgus” ir aizstāts ar terminu “iekšējais tirgus”. Šajā lēmumā tiks lietota LESD terminoloģija.

1

(2)  Konsolidētais paziņojums par Komisijas jurisdikciju saskaņā ar Apvienošanās regulu (OV C 95, 16.4.2008, 1. lpp.), 129. punkts (“konsolidētais jurisdikcijas paziņojums”).

2

(3)  Konsolidētais jurisdikcijas paziņojums, 134. punkts.

3

(4)  Konsolidētais jurisdikcijas paziņojums, 139. punkts.

4

(5)  Sk. ADLC2021. gada 3. decembra analīzi par Apvienošanās regulas piemērojamību darījumam, 7. lpp., un Bouygues apsvērumi, 1. pielikums, 7. lpp.

5

ADLC

Bouygues

(6)  Uzaicinājums rīkoties, 2.–5. lpp.

6

(7)  Ieskaitot M6.

7

M6

(8)  Par apvienotā subjekta pirmo izpilddirektoru kļūs pašreizējais M6 prezidents Nicolas de Tavernost.

8

M6

Nicolas de Tavernost

(9)  Uzaicinājums rīkoties, 3. lpp.

9

(10)  Uzaicinājums rīkoties, 3. lpp.

10

(11)  Uzaicinājums rīkoties, 3. lpp.

11

(12)  Uzaicinājums rīkoties, 3. lpp.

12

(13)  Uzaicinājums rīkoties, 3. lpp.

13

(14)  Uzaicinājums rīkoties, 3.–4. lpp.

14

(15)  Uzaicinājums rīkoties, 4. lpp.

15

(16)  Sk. ADLC2021. gada 3. decembra analīzi par Apvienošanās regulas piemērojamību darījumam, 7. lpp., un Bouygues atbildi uz Komisijas lūgumu iesniegt apsvērumus (“Bouygues apsvērumi”), 1. pielikums, 4. lpp.

16

ADLC

Bouygues

Bouygues

(17)  Bouygues apsvērumi, 1. pielikums, 3. lpp.

17

Bouygues

(18)  Bouygues apsvērumi, 1. pielikums, 6. lpp.

18

Bouygues

(19)  Bouygues apsvērumi, 1. pielikums, 7. lpp.

19

Bouygues

(20)  Bouygues apsvērumi, 1. pielikums, 7. lpp.

20

Bouygues

(21)  Bouygues apsvērumi, 1. pielikums, 4. lpp.

21

Bouygues

(22)  Bouygues apsvērumi, 1. pielikums, 7.–8. lpp.

22

Bouygues

(23)  Bouygues apsvērumi, 1. pielikums, 9. lpp.

23

Bouygues

(24)  Konsolidētais jurisdikcijas paziņojums, 62. punkts.

24

(25)  Konsolidētais jurisdikcijas paziņojums, 65. punkts.

25

(26)  Konsolidētais jurisdikcijas paziņojums, 74. punkts.

26

(27)  Konsolidētais jurisdikcijas paziņojums, 74.–76. punkts.

27

(28)  Konsolidētais jurisdikcijas paziņojums, 82. punkts.

28

(29)  Konsolidētais jurisdikcijas paziņojums, 82. punkts.

29

(30)  Konsolidētais jurisdikcijas paziņojums, 82. punkts.

30

(31)  Šis pienākums neattiecas uz neatkarīgajiem direktoriem, kurus šiem amatiem ieteica Bouygues vai Bertelsmann.

31

Bouygues

Bertelsmann

(32)  Francijas Komerckodekss, L.225–37. pants.

32

(33)  Bouygues apstiprina, ka kopš 2011. gada TF1 ir pārsniedzis šīs robežvērtības tikai trīs reizes un M6 tās nav pārsniedzis ne reizi. Turklāt, atbildot uz pirmo informācijas pieprasījumu, Bouygues apstiprināja, ka atbilstošos gadījumos TF1 un M6 koncernu vēsturisko datu konsolidācija neliecina par 2.1.4. punktā noteikto vērtību turpmāku pārsniegšanu (sk. atbildi uz 2. jautājumu pirmajā informācijas pieprasījumā un pielikumu). Tāpēc Komisija uzskata, ka šīs robežvērtības ir pietiekami augstas, lai Bertelsmann neiegūtu veto tiesības attiecībā uz apvienotā subjekta stratēģiskajiem lēmumiem.

33

Bouygues

TF1

M6

Bouygues

TF1

M6

Bertelsmann

(34)  Akcionāru nolīguma 2.3. punkts.

34

(35)  Akcionāru nolīguma 3.2. punktā ir noteikts, ka [konkrēts laikposms] (“bloķēšanas periods”) Bertelsmann nedrīkst atsavināt sev piederošās apvienotā subjekta kapitāldaļas, gan ar atsevišķiem izņēmumiem.

35

Bertelsmann

(36)  Akcionāru nolīguma 2.3. punkts.

36

(37)  Akcionāru nolīguma 2.1.2. punkts.

37

(38)  Akcionāru nolīguma 2.3. punkts.

38

(39)  Akcionāru nolīguma 2.2.1. punkts.

39

(40)  Akcionāru nolīguma 2.2.1. punkts. Turklāt, atbildot uz pirmo informācijas pieprasījumu, Bouygues apstiprināja, ka nolīgumi dod tam iespēju grozīt uzņēmējdarbības plānu īstermiņā un atsaukt pirmo budžetu (sk. atbildi uz 5.b) jautājumu pirmajā informācijas pieprasījumā).

40

Bouygues

(41)  Akcionāru nolīguma 2.1.2. punkts.

41

(42)  Akcionāru nolīguma 2.2.1. punkts.

42

(43)  Sk. (61) punktu tālāk.

43

(44)  Sk. atbildi uz 1. jautājumu pirmajā informācijas pieprasījumā.

44

(45)  Uzaicinājums rīkoties, 3. lpp.

45

(46)  Atbildot uz pirmo informācijas pieprasījumu, Bouygues apstiprināja, ka ir plānots izbeigt attiecības starp M6 un Bertelsmann kā viena koncerna uzņēmumiem (sk. atbildi uz 4.b) jautājumu pirmajā informācijas pieprasījumā). Tomēr Bouygues norāda, ka apvienotais subjekts, tāpat kā jebkurš cits uzņēmums, varēs iegādāties saturu vai pakalpojumus no Bertelsmann ar tirgus nosacījumiem.

46

Bouygues

M6

Bertelsmann

Bouygues

Bertelsmann

(47)  Eiropas Savienības Vispārējā tiesa jau iepriekš nolēma, ka Apvienošanās regulas izpratnē akcionāra iecelti neatkarīgi pārstāvji obligāti ņems vērā tās personas viedokli, kura tos ir iecēlusi (sk. Eiropas Savienības Vispārējā tiesas 2006. gada 23. februāra spriedumu lietā T-282/02 Cementbouw Handel & Industrie / Komisija, 74. punkts). Tā kā nav pierādījumu par pretējo, Komisija uzskata, ka divi neatkarīgie locekļi, kurus apvienotā subjekta direktoru padomē iecels Bouygues, rīkosies Bouygues interesēs.

47

Cementbouw Handel & Industrie

Bouygues

Bouygues

(48)  Francijas Komerckodekss, L.225–37. pants.

48

(49)  Sk. atbildi uz 3. jautājumu pirmajā informācijas pieprasījumā.

49

---

| 23.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/19

---

Paziņojums par to, kā Kotdivuāra un Madagaskara piemēro Eiropas Savienības reģistrēto eksportētāju sistēmu saskaņā ar attiecīgi ES un Kotdivuāras ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu un ES un Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona valstu ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu

(2023/C 23/04)

Šis paziņojums ir sniegts, lai informētu muitas dienestus, importētājus un uzņēmējus, kas iesaistīti tādu ražojumu importā Eiropas Savienībā, kuru izcelsme ir:

| — | Kotdivuārā saskaņā ar ES un Kotdivuāras ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu (“pagaidu EPN”) un |
| --- | --- |

—

Kotdivuārā saskaņā ar ES un Kotdivuāras ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu (“pagaidu EPN”) un

| — | Madagaskarā saskaņā ar ES un Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona valstu ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu (“ES un ADĀ pagaidu EPN”). |
| --- | --- |

—

Madagaskarā saskaņā ar ES un Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas reģiona valstu ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu (“ES un ADĀ pagaidu EPN”).

Papildinot 2022. gada 29. novembra paziņojumu 2022/C 452/06, Kotdivuāra ir paziņojusi Eiropas Komisijai, ka saskaņā ar Kotdivuāras 2022. gada 16. novembra apkārtrakstu Nr. 2226/MBPE/DGD eksportētājus no Kotdivuāras reģistrē Eiropas Savienības reģistrēto eksportētāju sistēmā (“REX sistēma”). Tāpēc no 2022. gada 2. decembra Kotdivuāras izcelsmes ražojumiem, kurus importē Eiropas Savienībā, piemēro pagaidu EPN paredzēto preferenciāla tarifa režīmu tikai tad, ja ir iesniegta izcelsmes deklarācija, kuru turpmāk minētie eksportētāji sagatavo, kā paredzēts 1. protokola 21. pantā:

| (i) | REX sistēmā reģistrēts eksportētājs no Kotdivuāras vai |
| --- | --- |

(i)

REX sistēmā reģistrēts eksportētājs no Kotdivuāras vai

| (ii) | jebkurš eksportētājs no Kotdivuāras attiecībā uz sūtījumiem, kuros ietilpst viena vai vairākas pakas ar attiecīgās izcelsmes ražojumiem, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 6 000 EUR. |
| --- | --- |

(ii)

jebkurš eksportētājs no Kotdivuāras attiecībā uz sūtījumiem, kuros ietilpst viena vai vairākas pakas ar attiecīgās izcelsmes ražojumiem, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 6 000 EUR.

Pēc Madagaskaras paziņojuma ES un ADĀ pagaidu EPN Muitas sadarbības komitejai, ar ko aktivizē ES un ADĀ pagaidu EPN 1. protokola 18. panta 3. punktu (1), un neskarot 1. protokola 18. panta 2. punktā un 29. pantā noteiktos atbrīvojumus, no 2023. gada 1. janvāra Madagaskaras izcelsmes ražojumiem, kurus importē Eiropas Savienībā, piemēro ES un ADĀ pagaidu EPN paredzēto preferenciāla tarifa režīmu tikai tad, ja tiek iesniegta faktūras deklarācija, kuru turpmāk minētie eksportētāji sagatavo, kā paredzēts 1. protokola 23. pantā:

| (i) | REX sistēmā reģistrēts eksportētājs no Madagaskaras vai |
| --- | --- |

(i)

REX sistēmā reģistrēts eksportētājs no Madagaskaras vai

| (ii) | jebkurš eksportētājs no Madagaskaras attiecībā uz sūtījumiem, kuros ietilpst viena vai vairākas pakas ar attiecīgās izcelsmes ražojumiem, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 6 000 EUR. |
| --- | --- |

(ii)

jebkurš eksportētājs no Madagaskaras attiecībā uz sūtījumiem, kuros ietilpst viena vai vairākas pakas ar attiecīgās izcelsmes ražojumiem, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 6 000 EUR.

No minētās dienas 18. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu vairs nepiemēro Madagaskaras izcelsmes ražojumu importam Eiropas Savienībā.

---

(1)  Grozīts ar ES un ADĀ pagaidu EPN komitejas 2020. gada 14. janvāra Lēmumu Nr. 1/2020.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 23.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/20

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 23/05)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | WFS Global Holdings S.A.S. (“WFS”, Francija), |
| --- | --- |

—

WFS Global Holdings S.A.S. (“WFS”, Francija),

| — | SATS Ltd (“SATS”, Singapūra), ko kontrolē Temasek Holdings (Private) Limited (“Temasek”, Singapūra). |
| --- | --- |

—

SATS Ltd (“SATS”, Singapūra), ko kontrolē Temasek Holdings (Private) Limited (“Temasek”, Singapūra).

SATS ar SATS International SAS starpniecību Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē vienpersoniski iegūs pilnīgu kontroli pār WFS.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | WFS galvenokārt sniedz kravu apstrādes pakalpojumus (tostarp kravas uzglabāšanu noliktavā un glabāšanu, ar kravu saistītus pakalpojumus, globālo loģistiku gaisa kravu pārvadājumiem un kravu apstrādes iekārtu pārvaldību). Turklāt WFS sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus (tostarp trapa, bagāžas un ar pasažieriem saistītus pakalpojumus) un ārpus EEZ sniedz lidostu iekārtu un degvielas infrastruktūras iekārtu inženiertehniskos un tehniskās apkopes pakalpojumus Ziemeļamerikā, |
| --- | --- |

—

WFS galvenokārt sniedz kravu apstrādes pakalpojumus (tostarp kravas uzglabāšanu noliktavā un glabāšanu, ar kravu saistītus pakalpojumus, globālo loģistiku gaisa kravu pārvadājumiem un kravu apstrādes iekārtu pārvaldību). Turklāt WFS sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus (tostarp trapa, bagāžas un ar pasažieriem saistītus pakalpojumus) un ārpus EEZ sniedz lidostu iekārtu un degvielas infrastruktūras iekārtu inženiertehniskos un tehniskās apkopes pakalpojumus Ziemeļamerikā,

| — | SAT sniedz apkalpošanu uz zemes, kravu apstrādi un citus ar aviāciju saistītus pakalpojumus galvenokārt Āzijā. To pilnībā kontrolē ieguldījumu sabiedrība Temasek, kas galvenokārt darbojas Singapūrā un pārējā Āzijā. Tā ieguldījumi aptver vairākas nozares, tostarp finanšu pakalpojumus, transportu un rūpniecību, telekomunikācijas, plašsaziņas līdzekļus un tehnoloģijas, patērētājus un nekustamo īpašumu utt. Temasek kontrolē arī Singapore Airlines — aviācijas uzņēmumu, kas sniedz gaisa transporta pakalpojumus pasažieriem un kravām, lidostu atpūtas telpu pakalpojumus un tehniskos, apkopes un remonta pakalpojumus —, kā arī Gategroup, kas cita starpā sniedz ēdināšanas pakalpojumus lidojuma laikā, mazumtirdzniecības pakalpojumus lidojuma laikā, ēdināšanas iekārtas lidojuma laikā un saistītos pakalpojumus, lidostu atpūtas telpu un lidostu mazumtirdzniecības pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

SAT sniedz apkalpošanu uz zemes, kravu apstrādi un citus ar aviāciju saistītus pakalpojumus galvenokārt Āzijā. To pilnībā kontrolē ieguldījumu sabiedrība Temasek, kas galvenokārt darbojas Singapūrā un pārējā Āzijā. Tā ieguldījumi aptver vairākas nozares, tostarp finanšu pakalpojumus, transportu un rūpniecību, telekomunikācijas, plašsaziņas līdzekļus un tehnoloģijas, patērētājus un nekustamo īpašumu utt. Temasek kontrolē arī Singapore Airlines — aviācijas uzņēmumu, kas sniedz gaisa transporta pakalpojumus pasažieriem un kravām, lidostu atpūtas telpu pakalpojumus un tehniskos, apkopes un remonta pakalpojumus —, kā arī Gategroup, kas cita starpā sniedz ēdināšanas pakalpojumus lidojuma laikā, mazumtirdzniecības pakalpojumus lidojuma laikā, ēdināšanas iekārtas lidojuma laikā un saistītos pakalpojumus, lidostu atpūtas telpu un lidostu mazumtirdzniecības pakalpojumus.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 23.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/22

---

Tāda pieteikuma publikācija, kura attiecas uz vīna nozares produktu tradicionālo apzīmējumu grozījumu saskaņā ar 28. panta 3. punktu un 34. pantu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/33, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālo apzīmējumu aizsardzības pieteikumiem vīna nozarē, iebilduma procedūru, lietošanas ierobežojumiem, produkta specifikācijas grozījumiem, aizsardzības anulēšanu un marķēšanu un noformēšanu “Landwein”, “Qualitätswein”, “Kabinett/Kabinettwein”, “Spätlese/Spätlesewein”, “Auslese/Auslesewein”, “Strohwein”, “Schilfwein”, “Eiswein”, “Ausbruch/Ausbruchwein”, “Trockenbeerenauslese”, “Beerenauslese/Beerenauslesewein”

(2023/C 23/06)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/34 (1) 22. panta 1. punktam un 27. panta 1. punktam. Komisijai paziņojumi par iebildumiem jāsaņem divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

Grozījuma pieprasījums attiecībā uz tradicionālo apzīmējumu

“Landwein”, “Qualitätswein”, “Kabinett/Kabinettwein”, “Spätlese/Spätlesewein”, “Auslese/Auslesewein”, “Strohwein”, “Schilfwein”, “Eiswein”, “Ausbruch/Ausbruchwein”, “Trockenbeerenauslese”, “Beerenauslese/Beerenauslesewein”

Saņemšanas datums: 2022. gada 21. jūlijs

Lappušu skaits (ieskaitot šo lappusi): 3

Valoda, kādā grozījuma pieprasījums ir noformēts: vācu

Lietas numurs: Ares(2022)5310562

Tradicionālie apzīmējumi, attiecībā uz kuriem grozījums tiek pieprasīts: “Landwein”, “Qualitätswein”, “Kabinett/Kabinettwein”, “Spätlese/Spätlesewein”, “Auslese/Auslesewein”, “Strohwein”, “Schilfwein”, “Eiswein”, “Ausbruch/Ausbruchwein”, “Trockenbeerenauslese”, “Beerenauslese/Beerenauslesewein”

Pieteikuma iesniedzējs: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Regionen und Wasserwirtschaft

Pilna adrese (iela, ēkas numurs, pilsēta, pasta indekss, valsts):

| Stubenring 1, |
| --- |
| 1010 Wien |
| Österreich |

Stubenring 1,

1010 Wien

Österreich

Valstspiederība: Austrijas

Tālruņa/faksa numurs, e-pasta adrese:

Tālr. +43 171100602840

E-pasts: abt-27@bml.gv.at

Grozījuma apraksts: no iepriekšminēto tradicionālo apzīmējumu definīcijas ir svītrots maksimālais ražas iznākums no hektāra.

Grozījuma pamatojuma izklāsts: ar 2009. gada 17. novembra Austrijas Vīna likumu Austrija aizsargā tradicionālos apzīmējumus “Landwein”, “Qualitätswein”, “Kabinett/Kabinettwein”, “Spätlese/Spätlesewein”, “Auslese/Auslesewein”, “Strohwein”, “Schilfwein”, “Eiswein”, “Ausbruch/Ausbruchwein”, “Trockenbeerenauslese” un “Beerenausauslesewein” (2). Pašlaik maksimālais ražas iznākums, kas saistīts ar šiem apzīmējumiem, ir noteikts 9 000 kg/ha apmērā. Tomēr tradicionālos apzīmējumus var izmantot tikai saistībā ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuras specifikācijā jau ir jānosaka maksimālais ražas iznākums. Tāpēc iepriekšminēto tradicionālo apzīmējumu definīcijā minēto maksimālo ražas iznākumu ir lietderīgi svītrot.

Parakstītājs: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Regionen und Wasserwirtschaft.

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 46. lpp.

(2)  Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein (Weingesetz 2009).

---

| 23.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/24

---

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2023/C 23/07)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikumu var iepazīties Komisijas datubāzē eAmbrosia.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“MANTECADAS DE ASTORGA”

ES Nr.: PGI-ES-0311-AM01 – 19.02.2021

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums

“Mantecadas de Astorga”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   
  Produkta veids

Produkta veids

2.3. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2.   
  Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts “Mantecadas de Astorga” ir konditorejas izstrādājums, ko iegūst, cepot mīklu, kas gatavota no šādām pamatsastāvdaļām: universāli kviešu milti, vistu olas, no piena gatavots sviests, cūku tauki un cukurs.

Tam jāpiemīt turpmāk uzskaitītajām morfoloģiskajām, organoleptiskajām un fizikālķīmiskajām īpašībām.

| a) | Morfoloģiskās īpašības


  Mantecadas vienmēr gatavo nelielās, vaļējās, kvadrātveida formiņās, kuras izgatavotas no pārtikai piemērota ietinamā papīra un kurām ir ielocīti stūri.
  Cepšanas laikā mīkla paceļas, izveidojot noapaļotu formu bez cietām malām, un pārplūst pāri formiņas augšmalai, veidojot nopilējuma efektu, ko dēvē par lágrima de la mantecada (“mantecada asara”). Šī produkta daļa drīkst būt tumši brūna, bet nedrīkst būt apdegusi.
  Formiņas apakšdaļai jābūt gaiši brūnai, bet ne apdegušai.
  Pēc cepšanas katras formiņā esošās mantecada svaram jābūt no 25 g līdz 35 g. |
| --- | --- |

a)

Morfoloģiskās īpašības

Morfoloģiskās īpašības

Mantecadas vienmēr gatavo nelielās, vaļējās, kvadrātveida formiņās, kuras izgatavotas no pārtikai piemērota ietinamā papīra un kurām ir ielocīti stūri.

Mantecadas

Cepšanas laikā mīkla paceļas, izveidojot noapaļotu formu bez cietām malām, un pārplūst pāri formiņas augšmalai, veidojot nopilējuma efektu, ko dēvē par lágrima de la mantecada (“mantecada asara”). Šī produkta daļa drīkst būt tumši brūna, bet nedrīkst būt apdegusi.

lágrima de la mantecada

mantecada

Formiņas apakšdaļai jābūt gaiši brūnai, bet ne apdegušai.

Pēc cepšanas katras formiņā esošās mantecada svaram jābūt no 25 g līdz 35 g.

mantecada

| b) | Organoleptiskās īpašības

  Produkta augšdaļai jābūt stingrai, zeltaini brūnai un noapaļotai, uz virsmas jābūt redzamiem cukura graudiem.
  Formiņai jābūt viegli noņemamai no kūkas, uz formiņas var palikt dažas tumši brūnas drupatas, un kūka nedrīkst būt izmirkusi taukos.
  Kūkas iekšpusei jābūt mīkstai un porainai.
  Atkarībā no izmantotā sviesta un olu krāsas mīkstuma krāsa var būt no gaiši bēšas līdz dzeltenai.
  Garša ir galvenokārt salda, ar spēcīgu sviesta un olu garšu un smaržu; ēdot jābūt jūtamam uz virsmas esošajam cukuram. Mantecadas taukainās sastāvdaļas mutē rada zināmu mitrumu, kas šo produktu padara vēl mīkstāku. Mīkstumam ir maiga un samtaina garša. |
| --- | --- |

b)

Organoleptiskās īpašības

Organoleptiskās īpašības

Produkta augšdaļai jābūt stingrai, zeltaini brūnai un noapaļotai, uz virsmas jābūt redzamiem cukura graudiem.

Formiņai jābūt viegli noņemamai no kūkas, uz formiņas var palikt dažas tumši brūnas drupatas, un kūka nedrīkst būt izmirkusi taukos.

Kūkas iekšpusei jābūt mīkstai un porainai.

Atkarībā no izmantotā sviesta un olu krāsas mīkstuma krāsa var būt no gaiši bēšas līdz dzeltenai.

Garša ir galvenokārt salda, ar spēcīgu sviesta un olu garšu un smaržu; ēdot jābūt jūtamam uz virsmas esošajam cukuram. Mantecadas taukainās sastāvdaļas mutē rada zināmu mitrumu, kas šo produktu padara vēl mīkstāku. Mīkstumam ir maiga un samtaina garša.

Mantecadas

| c) | Fizikālķīmiskās īpašības







  — | Mitruma saturs: vismaz 13 % un ne vairāk kā 19 %. |
| --- | --- | --- |

c)

Fizikālķīmiskās īpašības

Fizikālķīmiskās īpašības

—

Mitruma saturs: vismaz 13 % un ne vairāk kā 19 %.

| — | Olbaltumvielas: vismaz 6 %. |
| --- | --- |

—

Olbaltumvielas: vismaz 6 %.

| — | Tauki: vismaz 20 % un ne vairāk kā 27 %. |
| --- | --- |

—

Tauki: vismaz 20 % un ne vairāk kā 27 %.

| — | Ogļhidrāti (glikoze): vismaz 45 %. |
| --- | --- |

—

Ogļhidrāti (glikoze): vismaz 45 %.

| — | Pelni: ne vairāk kā 1,70 %. |
| --- | --- |

—

Pelni: ne vairāk kā 1,70 %.

| — | Ūdens aktivitāte (aw): vismaz 0,7 un ne vairāk kā 0,9. |
| --- | --- |

—

Ūdens aktivitāte (aw): vismaz 0,7 un ne vairāk kā 0,9.

w

3.3.   
  Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Produktu “Mantecadas de Astorga” gatavo tikai no šādām sastāvdaļām norādītajās proporcijās: universāli kviešu milti, kuru stiprums ir 100 līdz 150 erg un P/L attiecība ir 0,28 līdz 0,60 (30 % [± 4 %]), vistu olas — čaumalās vai pasterizētas (23 % [± 3 %]), tauki (23 % [± 3 %]) no piena gatavota sviesta un cūku tauku (6–7,8 %) veidā un baltais cukurs (20 % [± 4 %]). Pēc izvēles var pievienot citas mazsvarīgākas sastāvdaļas, piemēram, medu, glikozes sīrupu, dekstrozi, invertcukuru vai cita veida cukuru (ne vairāk kā 3 % no kopējā cukura daudzuma), kā arī sviesta aromātu, mitruma uzturētājus, irdinātājus, emulgatorus un atļautos konservantus.

3.4.   
  Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas posmi, proti, tauku apstrāde, olu un cukura kulšana, mīklas gatavošana, pildīšana formiņās, virsmas pārkaisīšana ar cukuru un cepšana, notiek 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   
  Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Produkts jāiepako tajā pašā (reģistrētā) ražotnē, kurā tas gatavots, ievietojot to koka redeļu kastēs, kārbās vai kartona kastēs, un tam jābūt vai nu fasētam, vai nefasētam un ievietotam liela tilpuma plastmasas maisos. Iepakojums var būt aizvērts dažādos veidos.

3.6.   
  Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz jebkura iepakojuma, kurā produktu nodod patēriņam, jābūt numurētai sertifikācijas etiķetei, kurā norādīts ES AĢIN simbols un nosaukums “Mantecadas de Astorga”, kā arī AĢIN logotips.

Šīm etiķetēm jābūt piestiprinātām iepakošanas vietā tā, lai tās nevarētu izmantot atkārtoti.

AĢIN logotips ir šāds:

Image 1

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Mantecadas de Astorga” apzīmēto produktu ražo un iepako šādu Leonas [León] provinces pašvaldību teritorijā:

León

Astorga, Brazuelo, San Justo de la Vega un Valderrey.

Astorga

Brazuelo

San Justo de la Vega

Valderrey

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Produkta “Mantecadas de Astorga” aizsardzība ir lūgta, ņemot vērā tā reputāciju, kuras pamatā ir īpaša ražošanas metode un tradicionālā recepte, kas raksturīga noteiktajam ģeogrāfiskajam apgabalam un joprojām tiek izmantota.

Tā popularitāti lielā mērā veicināja cilvēkfaktori, jo īpaši cajilleras (formiņu veidotāju) darbs. Šīs dāmas gatavoja cajillas — papīra formiņas, kurās parasti cepa mantecadas. Mūru ieskautajā Astorgas vecpilsētā tās ir attēlotas sienas gleznojumā, kas izveidots 2016. gadā un ir 1927. gadā uzņemtas fotogrāfijas kopija un ko visi pilsētas viesi apstājas nofotografēt. Tas liecina par mantecadas ciešo saikni ar pilsētu.

cajilleras

cajillas

mantecadas

mantecadas

Produkta īpašības ir saistītas arī ar tā ģeogrāfisko izcelsmi, proti, specifiskajām vietējām zināšanām, jo vēl aizvien tiek izmantota tradicionālā recepte. Mantecadas ražošanas visraksturīgākais aspekts ir sviesta izmantošana, kas tās atšķir no citām Spānijas biskvītkūkām (bollos, bizcochos un magdalenas), kuru gatavošanā parasti izmanto citu veidu taukus un/vai eļļas, un kas tām piešķir dzelteno krāsu un raksturīgo sviesta smaržu.

Mantecadas

bollos

bizcochos

magdalenas

Svarīga ir arī recepte, kas atšķiras atkarībā no izmantojamo olu un sviesta daudzuma un katra maiznieka īpašajām zināšanām par perfekto sastāvu un lietošanas metodi un kas ir nodota no paaudzes paaudzē līdz šodienai.

Galīgā unikālā īpašība ir mīklas pildīšana formiņās un cepšana mērenā temperatūrā, lai nodrošinātu, ka tā pārplūst pāri malai, veidojot “mantecada asaru”.

mantecada

Turpmāk ir norādītas jaunākās atsauces, kas apliecina produkta “Mantecadas de Astorga” reputāciju.

2021. gada 15. jūlijāRTVE (Radiotelevisión Española) programmā “España Directo” (34. minūtes 30. sekunde) bija iekļauts ziņojums par mantecadas, kurā tās raksturotas kā saldums, kas Leonas pilsētai Astorgai atnesis starptautisku slavu, un kurā parādīta to gatavošana saskaņā ar recepti, kas ir vairāk nekā 200 gadus sena un joprojām tiek izmantota (https://www.rtve.es)/.

RTVE

Radiotelevisión Española

mantecadas

Leonas mantecadas reputācija ir uzsvērta arī žurnāla “Condé Nast Traveler” rakstā “Por qué León debería ser Capital Gastronómica 2018”, kas publicēts 2017. gada 13. oktobrī un kurā cildināta Leona “tās botillo del Bierzo, cecina de León, lechazo, ternera del Bierzo, mantecadas de Astorga (..) dēļ”.

mantecadas

botillo del Bierzo

cecina de León

lechazo

ternera del Bierzo

mantecadas de Astorga

Būtu jānorāda, ka produkts ir iekļauts dažādos oficiālos kvalitatīvu pārtikas produktu katalogos, piemēram, “Inventario Español de Productos Tradicionales” [“Spānijas tradicionālo produktu saraksts”], ko 1996. gadā publicēja Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrija, un “Inventario de Productos Agroalimentarios de Calidad de Castilla y León” [“Kastīlijas un Leonas augstas kvalitātes lauksaimniecības pārtikas produktu saraksts”], ko publicējusi Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala valdība (2001).

Atzīmējot otro gadadienu kopš AĢIN statusa piešķiršanas “Mantecadas de Astorga”, 2006. gadā Spānijas vispārējo pasta pakalpojumu sniedzējs “Correos” izdeva pasta zīmogu ar šā nosaukuma logotipu un simbolu.

Produkts “Mantecadas de Astorga” daudzkārt minēts arī vēstures avotos.

Pirmā bibliogrāfiskā atsauce ir datēta ar 18. gs., un tajā ir norādīts, ka viens no iespējamiem “Mantecadas de Astorga” receptes radītājiem varētu būt Juan de la Mata, “galma konditors, kas nāk no Matalavilla, kura atrodas Sil de Arribas pašvaldības teritorijā, Montañas un Leonas Karalistē un Oviedo bīskapijā”; viņa grāmatu “Arte de Repostería” [“Konditorejas māksla”], kurā iekļauta šī recepte, 1747. gadā Madridē publicēja António Martín. Jaunāko izdevumu 1992. gadā publicēja La Olmeda Burgosā [Burgos].

Juan de la Mata

Matalavilla

Sil de Arribas

Montañas

Oviedo

António Martín

La Olmeda

Astorgas bīskapijas arhīvos glabātajos 1805. gada ierakstos minēts, ka “Mantecadas de Astorga” ir saldums, ko ēd Ziemassvētkos un ko gatavo konditori Máximo Matheo un Francisco Calbo.

Máximo Matheo

Francisco Calbo

Ir daudz norāžu par to, ka recepti radījusi mūķene Sancti Spiritus klosterī Astorgā, kura klosteri vēlāk pameta un popularizēja produktu. Saskaņā ar dažām versijām viņa varētu būt María Josefa Gonzáles Prieto, kura 1851. gada 9. novembrī apprecējās ar Tomás Rubio.

Sancti Spiritus

María Josefa Gonzáles Prieto

Tomás Rubio

“Diccionario Doméstico. Tesoro de las familias o Repertorio Universal de Conocimientos útiles” [“Mājas vārdnīca. Ģimenes tēzaurs un noderīgu zināšanu apkopojums”], ko sagatavojis Don Balbino Cortés y Morales (1876), ir ietverta “Mantecadas de Astorga” recepte, norādot, ka tas ir slavens saldums.

Don Balbino Cortés y Morales

1891. gada darbā “Bailly-Bailliere Almanac”, kura 1495. lappusē minēta Astorgas pilsēta, stāstīts, ka tajā ir 12 mantecadas rūpnīcas.

mantecadas

1901. gada darba “Riera Almanac” 1167. lappusē minēts, ka Astorgā ir 11 mantecadas rūpnīcas.

mantecadas

Jaunā 1916. gada “Bailly-Bailliere Almanac” 3179. lappusē norādīts, ka Astorgā ir deviņi mantecadas ražotāji, un pat ir iekļautas divu no šiem ražotājiem reklāmas. Par Astorgu teikts, ka šī pilsēta “ir pazīstama ar to, ka tajā gatavo šokolādi un mantecadas”.

mantecadas

mantecadas

Saskaņā ar pilsētas Tirdzniecības kameras sniegto informāciju produkta “Mantecadas de Astorga” daudzums, kas 1930. gadā pārvadāts pa Spānijas dzelzceļu (Spānijas Ziemeļu un rietumu dzelzceļa uzņēmums), ir 188 710 kg.

Benito Pérez Galdós (1843–1920) savā visraksturīgākajā romānā “Fortunata y Jacinta” (1886–1887) min Mantecadas de Astorga un La Maragatería:

Benito Pérez Galdós

Mantecadas de Astorga

La Maragatería

| | “(..) No ārpuses Hasinta varēja redzēt olīvu mucas vienu stāvu augstās piramīdās, altārus no marcipāna kastēm, rozīņu trofejas un triumfa arkas, kas rotātas ar dateļu ķekariem. (..) Tālāk atradās mantecadas no Astorgas, kuras svētījis pāvests Pijs IX. (..)” |
| --- | --- |

“(..) No ārpuses Hasinta varēja redzēt olīvu mucas vienu stāvu augstās piramīdās, altārus no marcipāna kastēm, rozīņu trofejas un triumfa arkas, kas rotātas ar dateļu ķekariem. (..) Tālāk atradās mantecadas no Astorgas, kuras svētījis pāvests Pijs IX. (..)”

mantecadas

| | “(..) Don Pedro Manuel de Jáuregui (..). Kā Leonas provinces vietējais iedzīvotājs viņš saņēma kastes ar olām un citiem mājputnu produktiem. (..) Ziemassvētku sezonā Jáuregui saņēma arī mantecadas sūtījumus no Astorgas, un visi tirdzniecības aģenti no La Maragatería, kuri atradās Madridē, devās uz viņa māju, veikt pasūtījumus un maksājumus. (..)” |
| --- | --- |

“(..) Don Pedro Manuel de Jáuregui (..). Kā Leonas provinces vietējais iedzīvotājs viņš saņēma kastes ar olām un citiem mājputnu produktiem. (..) Ziemassvētku sezonā Jáuregui saņēma arī mantecadas sūtījumus no Astorgas, un visi tirdzniecības aģenti no La Maragatería, kuri atradās Madridē, devās uz viņa māju, veikt pasūtījumus un maksājumus. (..)”

Don Pedro Manuel de Jáuregui

Jáuregui

mantecadas

La Maragatería

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://www.itacyl.es/documents/20143/342640/1_%2830-09-20%29+3+-+Pliego+Mant++Modif.pdf/4cf68d91-ad5e-f535-f31f-1a901b22ee85?t=1603287920636

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

1

---