# Eiropas Savienības C 495/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 495 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 29. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 495

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 29. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 495/01 | Komisijas paziņojums – Norādījumi par izmaksu un ieguvumu sadali atjaunīgās enerģijas pārrobežu sadarbības projektos | 1 |
| 2022/C 495/02 | Komisijas paziņojums Norādījumi dalībvalstīm par 2021.–2030. gada nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjaunināšanu | 24 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 495/01

Komisijas paziņojums – Norādījumi par izmaksu un ieguvumu sadali atjaunīgās enerģijas pārrobežu sadarbības projektos

1

2022/C 495/02

Komisijas paziņojums Norādījumi dalībvalstīm par 2021.–2030. gada nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjaunināšanu

24

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2022/C 495/03 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par starppaaudžu dimensijas veicināšanu jaunatnes jomā nolūkā sekmēt dialogu un sociālo kohēziju | 56 |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 495/04 | Euro maiņas kurss – 2022. gada 28. decembris | 66 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2022/C 495/03

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par starppaaudžu dimensijas veicināšanu jaunatnes jomā nolūkā sekmēt dialogu un sociālo kohēziju

56

Eiropas Komisija

2022/C 495/04

Euro maiņas kurss – 2022. gada 28. decembris

66

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 495/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 495/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Norādījumi par izmaksu un ieguvumu sadali atjaunīgās enerģijas pārrobežu sadarbības projektos

(2022/C 495/01)

SATURS

| 1. | Ievads | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sadarbības struktūrelementi un finansējuma iespējas | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Izmaksu un ieguvumu analīze kā izmaksu un ieguvumu sadales pamats | 8 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Izmaksu un ieguvumu sadales pieejas | 9 |
| --- | --- | --- |

4.

| Izmaksu un ieguvumu sadales principi | 10 |
| --- | --- |

| Izmaksu un ieguvumu sadales praktiskā īstenošana | 12 |
| --- | --- |

| Sadarbības piemēri | 15 |
| --- | --- |

| 5. | Kopsavilkums ar ieteikumiem par CBA un izmaksu un ieguvumu sadali | 18 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Starpvaldību nolīguma paraugs | 20 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Pielikums | 22 |
| --- | --- | --- |

7.

1.   IEVADS

Šo norādījumu mērķis ir atbalstīt dalībvalstis, kas vēlas iesaistīties pārrobežu sadarbības projektos atjaunīgās enerģijas ražošanas jomā, lai rastu abpusēji izdevīgu risinājumu saistīto izmaksu un ieguvumu sadalīšanai. Tajos ir izklāstītas izmaksu un ieguvumu sadalīšanas iespējas atjaunīgo energoresursu pārrobežu sadarbības projektos un sniegti ieteikumi un labākā prakse, vienlaikus nodrošinot elastību dalībvalstīm (1). Norādījumus var izmantot saistībā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) logu pārrobežu projektiem atjaunīgās enerģijas jomā, kā arī atjaunīgo energoresursu (AER) projektiem, kuros tiek izmantoti sadarbības mehānismi vispārīgākā nozīmē. Tas attiecas uz atjaunīgās elektroenerģijas, kā arī atjaunīgās siltumenerģijas un atjaunīgās gāzes projektiem.

Tiesiskais regulējums

Pārskatītā Direktīva (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (turpmāk — Direktīva) nosaka tiesisko regulējumu atjaunīgās enerģijas attīstībai Eiropas Savienībā. Kā noteikts Direktīvas 3. panta 1. punktā, dalībvalstis kopīgi sasniedz saistošo vispārējo Savienības mērķrādītāju nodrošināt no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas daļu Savienības 2030. gada enerģijas bruto galapatēriņā. Šis kolektīvais mērķrādītājs tiek sasniegts ar valsts iemaksām, kas visām dalībvalstīm jānosaka savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos (NEKP). Direktīvā ir arī atzīta atjaunīgās enerģijas izmantošanas pārrobežu dimensija, un dalībvalstis tiek mudinātas sadarboties šajā jomā, cita starpā izmantojot pieejamos sadarbības mehānismus, piemēram, statistiskus pārvedumus, kopīgus projektus starp dalībvalstīm, kā arī kopīgus projektus starp dalībvalstīm un trešām valstīm vai kopīgas atbalsta shēmas (2).

Daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam ietvaros EISI enerģētikas programma ir papildināta ar instrumentu, kura mērķis ir atbalstīt atjaunīgo energoresursu pārrobežu projektu izvēršanu. Atjaunīgo energoresursu pārrobežu projektu jēdzienā, kas definēts EISI regulā (3), ir ietverta norāde uz sadarbības mehānismiem, kas izveidoti saskaņā ar Direktīvu (.

Sadarbības motīvi

Pārrobežu sadarbība var atvieglot Savienības mērķrādītāja sasniegšanu, kā arī valstu ieguldījumu veikšanu rentablākā veidā, palielinot projektu plūsmu un vienlaikus nodrošinot dalībvalstīm papildu elastību to mērķrādītāju sasniegšanā. Turklāt pārrobežu reģioni veic būtisku “Eiropas integrācijas laboratorijas” (4) funkciju. Tā kā dalībvalstīm ir atšķirīgi ģeogrāfiskie un dabas resursi atjaunīgās enerģijas izmantošanai, ražošanas izmaksas dažādās valstīs ievērojami atšķiras. Dalībvalsts (turpmāk — uzņēmējvalsts), kas saražo atjaunīgās enerģijas pārpalikumu, t. i., vairāk, nekā nepieciešams, lai sniegtu savu ieguldījumu, var izvēlēties sadarboties ar citu dalībvalsti (turpmāk — patērētāja valsts), kas ir gatava līdzfinansēt šos centienus. Abas valstis būs ieguvējas no šādas sadarbības. Uzņēmējvalsts iegūs papildu finansējumu un nemonetārus ieguvumus, kas saistīti ar jaunās iekārtas būvniecību un darbību (piem., uzlabotu piegādes drošību, darbvietu radīšanu, pozitīvu netiešo ietekmi, ko rada intensīvāka inovācija), savukārt patērētāja valsts sasniegs savu mērķrādītāju rentablāk nekā iekšzemes robežās. Sadarbības mehānismi veicina arī paraugprakses apmaiņu, normatīvo regulējumu saskaņošanu un administratīvās procedūras racionalizāciju dalībvalstīs.

Motīvi, kādēļ izvēlēties sadarboties atjaunīgās enerģijas jomā, dažādos projektos atšķiras. Tipiskākie sadarbības iemesli ir mērķrādītāju sasniegšana ar mazākiem izdevumiem, atjaunīgās enerģijas izmantojuma palielināšana, ieguldījumi infrastruktūras uzlabošanā, energoapgādes drošības palielināšana, noteiktas tehnoloģijas akceptēšanas sabiedrībā uzlabošana, novatorisku tehnoloģiju vai infrastruktūras risinājumu (kopīga) testēšana, kā arī atjaunīgo energoresursu integrācijas tirgū veicināšana, lai uzlabotu ES iekšējo enerģijas tirgu.

Turklāt atjaunīgās enerģijas tirgus vērtības dažādās dalībvalstīs var būtiski atšķirties, cita starpā atkarībā no dažādām energoavotu struktūrām, esošajām iekārtu jaudām, starpsavienojumu apjoma un iekšējā tīkla transporta jaudas. Sadarbojoties savā starpā, dalībvalstis ar zemāku tirgus vērtību var piekļūt projektiem, kuru tirgus vērtība ir augstāka nekā pašu tirgus vērtība, un tas samazina atbalsta maksājumus.

Sadarbība var notikt starp divām vai vairākām valstīm/reģioniem vai pārrobežu teritorijām (5), un sarežģītības un koordinācijas prasības parasti palielinās līdz ar iesaistīto dalībnieku skaitu.

| Pārrobežu sadarbības piemērs: savstarpēji atklātas izsoles starp Vāciju un Dāniju (6)

  2016. gadā Vācija un Dānija īstenoja divas pārrobežu fotoelementu (FE) izsoles, kurās varēja piedalīties otrā valstī esošo projektu pārstāvji. Savstarpēji atklāto izsoļu pamatā bija divpusēji noslēgts sadarbības nolīgums. Katras atklātās izsoles pamatā bija attiecīgās valsts FE atbalsta sistēma. Turklāt sadarbības nolīgums ietvēra arī pasākumus attiecībā uz vietēja mēroga ierobežojumiem, datu apmaiņu un ieguldījumu atjaunīgo energoresursu mērķrādītāju sasniegšanā. Attiecībā uz izdevumu sadali izsoli rīkojošā valsts izmaksā atbalsta maksājumus visām iekārtām, kurām tie piešķirti, un saņem pilnīgu AER statistiku. Cenā nav iekļautas papildu izmaksas vai ieguvumi.
  Pārrobežu izsoļu rezultātā visi sekmīgie projekti tika izvietoti Dānijā. Vācijas atklātajā izsolē tika sasniegtas piešķirtās cenas, kas bija ievērojami zemākas par cenām iepriekšējās Vācijas valsts izsolēs. Dānijā tajā pašā laikposmā netika rīkotas valsts izsoles. Dānijas izsolē nepiedalījās neviens vācu projekts. Tas cita starpā bija saistīts ar zemo maksimālo jaudu, kas paredzēta Vācijā esošajiem projektiem (tikai 2,4 MW no kopējā izsoles apjoma 20 MW), ar to, ka nacionālā izsole Vācijā notika tikai dažas dienas vēlāk, ar darījumu izmaksām, kas saistītas ar izpratni par Dānijas izsoles sistēmu, kā arī ar Dānijā izmantoto fiksēto piemaksu, kas pakļāva staciju operatorus ilgtermiņa elektroenerģijas cenas riskiem. Projektiem, kas atrodas Dānijā, dalība Vācijas izsolē bija pievilcīga, jo 2016. gadā nenotika FE valsts mēroga izsoles. Iemesli konkurētspējīgākiem Dānijas piedāvājumiem nav skaidri, taču, visticamāk, tie ietvers labākus FE resursus objektos, kas piedalās izsolēs, iespēju būvēt FE stacijas lauksaimniecības zemēs (nav iespējams Vācijā), kā arī citu iespēju trūkumu vietējā atbalsta saņemšanai un tādējādi agresīvākus piedāvājumus.
  Šīs savstarpēji atklātās izsoles ir parādījušas, ka dalībvalstu sadarbības pieeja var palielināt efektivitāti salīdzinājumā ar valsts izsolēm. Turklāt tajos ir arī skaidri norādīts, ka, plānojot sadarbības nolīguma laiku un veidojot šo nolīgumu, jāņem vērā valsts atbalsta shēmas un izsoļu grafiki. Turklāt valstīm jāņem vērā arī tirgus pasākumi un citi projektu izmaksas ietekmējošie faktori, lai novērstu pārsteigumus saistībā ar piešķīrumu sadali starp valstīm.

  Pārrobežu sadarbības piemērs: Zviedrijas un Norvēģijas kopīgā sertifikātu shēma

  2012. gadā darbību uzsāka pārrobežu zaļās elektroenerģijas atbalsta shēma starp Zviedriju un Norvēģiju ar mērķi veicināt atjaunīgo energoresursu pieaugumu abās valstīs. Līdz šim tā ir vienīgā kopīgā atbalsta shēma, kas tiek īstenota saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvā (RED) paredzētajiem sadarbības mehānismiem. Pirms shēmas darbības uzsākšanas starp abām valstīm noritēja ilgs sarunu posms. Īpaši grūti izrādījās vienoties par atbilstošu izmaksu un ieguvumu sadali. Politiska vienošanās par sloga sadali proporcijā 50:50 pavēra ceļu uz galīgo vienošanos.
  Shēmā lietderīgi tika izmantota Zviedrijas gadu ilgā pieredze, kas gūta, darbojoties salīdzināmā iekšzemes sertifikātu tirgū. Tirgū balstīts instruments, proti, shēma, atlīdzina atjaunīgās enerģijas ražošanas iekārtām abās valstīs, piešķirot zaļo sertifikātu par katru saražotās atjaunīgās elektroenerģijas MWh, ko pēc tam var pārdot tirgū. Zviedrijas un Norvēģijas elektroenerģijas piegādātājiem (un dažiem galalietotājiem) jāiegādājas sertifikāti, kas ir proporcionāli viņu elektroenerģijas ražošanas/patēriņa daļai.
  Ņemot vērā shēmas panākumus, proti, tika sasniegts (pārsniegts) mērķis saistībā ar atjaunīgo energoresursu avotu, galvenokārt vēja un hidroenerģijas, izmantojumu, sistēma tika slēgta jauniem dalībniekiem 2022. gada janvārī. Lai gan shēmas galvenie raksturlielumi abās valstīs bija vienādi un Zviedrija un Norvēģija izstrādāja kopīgu ražošanas mērķi, kas izteikts TWh, šīs valstis arī saglabāja zināmu elastību attiecībā uz shēmas parametriem. Nav arī kopīgas iestādes, kas būtu atbildīga par ieviešanu un uzraudzību, bet katra valsts ir iecēlusi savu struktūru. Tas parādīja, ka var būt noderīgi apzināties, cik nepieciešama ir elastība kopīgas shēmas izstrādē. Turklāt relatīvi līdzīgais atjaunīgo energoresursu potenciāls, kā arī salīdzināmas izmaksu struktūras atviegloja vienošanos par shēmas galvenajām iezīmēm. Tas attiecas arī uz sarunām par izmaksu un ieguvumu sadali, kas mēdz būt sarežģītākas, ja sadarbības valstīs izmaksas un ieguvumi būtiski atšķiras. |
| --- |

Pārrobežu sadarbības piemērs: savstarpēji atklātas izsoles starp Vāciju un Dāniju (6)

2016. gadā Vācija un Dānija īstenoja divas pārrobežu fotoelementu (FE) izsoles, kurās varēja piedalīties otrā valstī esošo projektu pārstāvji. Savstarpēji atklāto izsoļu pamatā bija divpusēji noslēgts sadarbības nolīgums. Katras atklātās izsoles pamatā bija attiecīgās valsts FE atbalsta sistēma. Turklāt sadarbības nolīgums ietvēra arī pasākumus attiecībā uz vietēja mēroga ierobežojumiem, datu apmaiņu un ieguldījumu atjaunīgo energoresursu mērķrādītāju sasniegšanā. Attiecībā uz izdevumu sadali izsoli rīkojošā valsts izmaksā atbalsta maksājumus visām iekārtām, kurām tie piešķirti, un saņem pilnīgu AER statistiku. Cenā nav iekļautas papildu izmaksas vai ieguvumi.

Pārrobežu izsoļu rezultātā visi sekmīgie projekti tika izvietoti Dānijā. Vācijas atklātajā izsolē tika sasniegtas piešķirtās cenas, kas bija ievērojami zemākas par cenām iepriekšējās Vācijas valsts izsolēs. Dānijā tajā pašā laikposmā netika rīkotas valsts izsoles. Dānijas izsolē nepiedalījās neviens vācu projekts. Tas cita starpā bija saistīts ar zemo maksimālo jaudu, kas paredzēta Vācijā esošajiem projektiem (tikai 2,4 MW no kopējā izsoles apjoma 20 MW), ar to, ka nacionālā izsole Vācijā notika tikai dažas dienas vēlāk, ar darījumu izmaksām, kas saistītas ar izpratni par Dānijas izsoles sistēmu, kā arī ar Dānijā izmantoto fiksēto piemaksu, kas pakļāva staciju operatorus ilgtermiņa elektroenerģijas cenas riskiem. Projektiem, kas atrodas Dānijā, dalība Vācijas izsolē bija pievilcīga, jo 2016. gadā nenotika FE valsts mēroga izsoles. Iemesli konkurētspējīgākiem Dānijas piedāvājumiem nav skaidri, taču, visticamāk, tie ietvers labākus FE resursus objektos, kas piedalās izsolēs, iespēju būvēt FE stacijas lauksaimniecības zemēs (nav iespējams Vācijā), kā arī citu iespēju trūkumu vietējā atbalsta saņemšanai un tādējādi agresīvākus piedāvājumus.

Šīs savstarpēji atklātās izsoles ir parādījušas, ka dalībvalstu sadarbības pieeja var palielināt efektivitāti salīdzinājumā ar valsts izsolēm. Turklāt tajos ir arī skaidri norādīts, ka, plānojot sadarbības nolīguma laiku un veidojot šo nolīgumu, jāņem vērā valsts atbalsta shēmas un izsoļu grafiki. Turklāt valstīm jāņem vērā arī tirgus pasākumi un citi projektu izmaksas ietekmējošie faktori, lai novērstu pārsteigumus saistībā ar piešķīrumu sadali starp valstīm.

Pārrobežu sadarbības piemērs: Zviedrijas un Norvēģijas kopīgā sertifikātu shēma

2012. gadā darbību uzsāka pārrobežu zaļās elektroenerģijas atbalsta shēma starp Zviedriju un Norvēģiju ar mērķi veicināt atjaunīgo energoresursu pieaugumu abās valstīs. Līdz šim tā ir vienīgā kopīgā atbalsta shēma, kas tiek īstenota saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvā (RED) paredzētajiem sadarbības mehānismiem. Pirms shēmas darbības uzsākšanas starp abām valstīm noritēja ilgs sarunu posms. Īpaši grūti izrādījās vienoties par atbilstošu izmaksu un ieguvumu sadali. Politiska vienošanās par sloga sadali proporcijā 50:50 pavēra ceļu uz galīgo vienošanos.

Shēmā lietderīgi tika izmantota Zviedrijas gadu ilgā pieredze, kas gūta, darbojoties salīdzināmā iekšzemes sertifikātu tirgū. Tirgū balstīts instruments, proti, shēma, atlīdzina atjaunīgās enerģijas ražošanas iekārtām abās valstīs, piešķirot zaļo sertifikātu par katru saražotās atjaunīgās elektroenerģijas MWh, ko pēc tam var pārdot tirgū. Zviedrijas un Norvēģijas elektroenerģijas piegādātājiem (un dažiem galalietotājiem) jāiegādājas sertifikāti, kas ir proporcionāli viņu elektroenerģijas ražošanas/patēriņa daļai.

Ņemot vērā shēmas panākumus, proti, tika sasniegts (pārsniegts) mērķis saistībā ar atjaunīgo energoresursu avotu, galvenokārt vēja un hidroenerģijas, izmantojumu, sistēma tika slēgta jauniem dalībniekiem 2022. gada janvārī. Lai gan shēmas galvenie raksturlielumi abās valstīs bija vienādi un Zviedrija un Norvēģija izstrādāja kopīgu ražošanas mērķi, kas izteikts TWh, šīs valstis arī saglabāja zināmu elastību attiecībā uz shēmas parametriem. Nav arī kopīgas iestādes, kas būtu atbildīga par ieviešanu un uzraudzību, bet katra valsts ir iecēlusi savu struktūru. Tas parādīja, ka var būt noderīgi apzināties, cik nepieciešama ir elastība kopīgas shēmas izstrādē. Turklāt relatīvi līdzīgais atjaunīgo energoresursu potenciāls, kā arī salīdzināmas izmaksu struktūras atviegloja vienošanos par shēmas galvenajām iezīmēm. Tas attiecas arī uz sarunām par izmaksu un ieguvumu sadali, kas mēdz būt sarežģītākas, ja sadarbības valstīs izmaksas un ieguvumi būtiski atšķiras.

Šķēršļi sadarbībai

Lai gan ir konstatēti un labi izpētīti sadarbības ieguvumi ES atjaunīgo energoresursu mērķu sasniegšanā, kopš 2009. gada ir faktiski īstenoti tikai daži sadarbības projekti, izmantojot sadarbības mehānismus (7), un šādu mehānismu izmantošana joprojām ir zemā līmenī. Pierādījumi (8) liecina, ka joprojām pastāv šķēršļi sadarbības mehānismu izmantošanā, kas var būt politiski, tehniski, juridiski un reglamentējoši, kā arī sociālekonomiska un vides aizsardzības rakstura jautājumi. Dalībvalstis un citas ieinteresētās personas ziņo arī par administratīvajiem šķēršļiem saistībā ar sadarbības projekta plānošanai un īstenošanai nepieciešamajām procesuālajām darbībām un saistībā ar izmaksu un ieguvumu kvantitatīvo noteikšanu un sadali. Tomēr pēdējos gados ir saasinājušās diskusijas starp dalībvalstīm par sadarbības mehānismu izmantošanu, kā arī tiek apspriesti vairāki iespējamie projekti (9). Pastiprināts spiediens uz strauju dekarbonizāciju saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un plānu REPowerEU liek biežāk izmantot sadarbības mehānismus.

Darbības joma

Šo norādījumu mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm plānot, izstrādāt un īstenot pārrobežu sadarbības projektus, izmantojot sadarbības mehānismus (10). Viešot skaidrību par izmaksu un ieguvumu sadalei pieejamajām iespējām un struktūrelementiem, šo norādījumu mērķis ir atvieglot attiecīgā šķēršļa pārvarēšanu, lai turpinātu izmantot sadarbības mehānismus.

Iepriekšējie norādījumi par izmaksu un ieguvumu sadali attiecās tikai uz izmaksu un ieguvumu analīzes (CBA) metodiku, ko elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (ENTSO-E) sagatavoja tīkla attīstības projektiem saskaņā ar Regulu (ES) 2022/869, un nebija neviena norādījuma, kas būtu vērsts uz ražošanas aktīvu izmaksu un ieguvumu sadali. Tādēļ šo norādījumu mērķis ir sniegt skaidrību par pieejamajām iespējām un brīvības pakāpēm, lai analizētu un sadalītu izmaksas un ieguvumus, kas attiecas uz dažādām atjaunīgās enerģijas tehnoloģijām. Lai gan norādījumu mērķis ir kopumā aprakstīt sadarbību atjaunīgo energoresursu jomā attiecībā uz visām atjaunīgās enerģijas tehnoloģijām, tajos ir ņemti vērā aspekti, kas raksturīgi (radiāliem) atkrastes vēja projektiem, jo šāda sadarbība kļūst arvien nozīmīgāka, vienlaikus saskaroties ar īpašām tehniskām un praktiskām īstenošanas problēmām. Atkrastes hibrīdprojektu izmaksu un ieguvumu analīze un koplietošanas aspekti tiks plaši aplūkoti 2024. gadā gaidāmajos norādījumus par to, kā koordinēt izmaksu un ieguvumu sadali vienā jūras baseinā atkrastes enerģijas pārvades projektiem apvienojumā ar atjaunīgās enerģijas ražošanas projektu izstrādi, kā arī izmaksu un ieguvumu sadali atsevišķiem hibrīdprojektiem (11).

Šie norādījumi ir strukturēti šādi. Pirmkārt, ir izklāstīti svarīgākie atjaunīgās enerģijas atbalsta shēmu struktūrelementi, galveno uzmanību pievēršot būtiskiem izmaksu un ieguvumu sadales aspektiem pārrobežu sadarbības projektos. Nākamajā sadaļā ir aprakstītas CBA vispārīgās pieejas un principi, kas ir galvenais instruments, lai novērtētu atjaunīgo energoresursu projektu vispārējos sociālos ieguvumus un izmaksu un ieguvumu sadales priekšnoteikumus. Turpmāk norādījumos ir sniegta informācija par to, kādu pieeju izmantot izmaksu un ieguvumu sadalei starp sadarbības pusēm, izklāstot ieteikumus, piemērus un paraugpraksi. Sadarbības nolīguma projektu var atrast 6. sadaļā.

2.   SADARBIBAS STRUKTURELEMENTI UN FINANSEJUMA IESPEJAS

Vienojoties par sadarbības projektu, dalībvalstīm būs jāsaskaņo vairāki aspekti, tostarp galvenie sadarbības mērķi un principi, sadarbības mehānisms(-i), ko var izmantot attiecīgo mērķu sasniegšanai, kā arī sadarbības joma un nosacījumi. Attiecībā uz pēdējo no minētajiem aspektiem dalībvalstīm, iespējams, būs jāizvēlas atbalsta shēma un jāvienojas par projekta radīto izmaksu un ieguvumu sadali. Dažādi sadarbības mehānisma(-u) un atbalsta shēmas (attiecīgā gadījumā) struktūrelementi var radīt atšķirīgus rezultātus izmaksu un ieguvumu ziņā.

Kā izklāstīts iepriekš, dalībvalstis, vienojoties par sadarbības projektu, var vēlēties sasniegt dažādus mērķus. Tomēr jebkurā gadījumā tās vēlēsies nodrošināt, lai sadarbība būtu abpusēji izdevīga un lai izmaksas un ieguvumi tiktu sadalīti tādā veidā, kas atspoguļo attiecīgo mērķi. Vispārējā loģika ir tāda, ka patērētāja dalībvalsts veiks ieguldījumus atbalsta izmaksu segšanai, pretī saņemot AER statistiku. Dalībvalstu izvirzītie apakšmērķi var ietvert, piemēram, mērķi samazināt AER integrācijas izmaksas, pārceļot ieviešanu uz valstīm ar zemākām sistēmu integrācijas izmaksām. No otras puses, uzņēmējas dalībvalstis arī ņems vērā šīs izmaksas, kā arī to, cik lielā mērā tās atspoguļojas atbalsta maksājumos, proti, vai nu tās sedz atjaunīgo energoresursu projektu izstrādātāji vai arī citas ieinteresētās personas, piemēram, pārvades sistēmu operatori (PSO) vai galapatērētāji. Tā kā sistēmu integrācijas izmaksas var būt ievērojamas, uzņēmējas dalībvalstis var iekļaut atbilstošu kompensāciju.

Sadarbības mehānisma izvēle

Sadarbības mehānisma izvēle ir atkarīga no konkrētajiem dalībvalstu izvirzītajiem mērķiem. Kopumā var teikt, ka, ja vienīgais mērķis ir panākt īstermiņa mērķrādītāju sasniegšanu ar zemākām izmaksām vai ātri novērst atlikušo iztrūkumu līdz mērķrādītāju sasniegšanai, veltot ierobežotas pūles vietējā mērogā, statistiski pārvedumi ir vispiemērotākā izvēle, jo tiem ir viszemākās darījumu izmaksas un tie mēdz būt mazāk sarežģīti. No otras puses, statistisks pārvedums nenodrošina papildu atjaunīgās enerģijas jaudas izvietošanu, ja vien pārdevēja valsts nenovirza ieņēmumus jauniem atjaunīgo energoresursu projektiem.

Kopīgus projektus var īstenot arī gadījumos, kad mērķis ir izstrādāt vai testēt (jaunas) tehnoloģijas. Kopīgas atbalsta shēmas ir vissarežģītākais sadarbības mehānisms un rada vislielākās darījumu izmaksas. Tomēr kopīgas atbalsta shēmas var uzlabot izmaksu efektivitāti un palielināt ilgtermiņa tirgus stabilitāti, kā arī likviditāti. Jo lielāks sadarbības apjoms atjaunīgās elektroenerģijas projektos, kas tiks realizēti laika gaitā, jo pamatotāka ir sarežģīta mehānisma izvēle.

Jāņem vērā arī tas, ka sadarbības mehānismi cits citu neizslēdz un ka dalībvalstis var brīvi apvienot vairāk nekā vienu mehānismu viena nolīguma ietvaros. Attiecībā uz izmaksu un ieguvumu sadali ieteicams stingri nodalīt izmaksas un ieguvumus katram projektam un tos neskaitīt kopā projektu kombinācijās.

Atbalsta veida izvēle

Lai gan atjaunīgās enerģijas izmantošanas tirgus pieaug, tā pamatā joprojām galvenokārt ir atbalsta shēma, — tas attiecas arī uz pārrobežu sadarbību. Būtībā dalībvalstīm ir izvēle starp uzņēmējas dalībvalsts atbalsta shēmas izmantošanu, ieguldītājas dalībvalsts atbalsta shēmas atvēršanu vai jaunas, īpaši pielāgotas kopīgas atbalsta shēmas izveidi. Jādefinē šādas shēmas struktūrelementu klāsts. Tāpat arī jāņem vērā tas, ka atbalsta shēma ne vienmēr ietver reālus atbalsta maksājumus, jo tie var kļūt novecojuši situācijā, kad ir pieejami nulles cenas piedāvājumi, t. i., attīstītāji vēlas turpināt projektu bez subsīdijām.

Uzņēmējvalsts atbalsta shēmas izmantošanas priekšrocība ir tāda, ka tiek nodrošināta netraucēta integrēšana valsts regulējuma kontekstā. Turpretim, izvēloties ieguldītājas dalībvalsts atbalsta shēmu, dalībvalstī, kurā atrodas iekārta, paralēli pastāvēs divas shēmas, radot situāciju, kas var būt pretrunā tās regulējuma kontekstam. No otras puses, jaunas kopīgas atbalsta shēmas izveide rada lielākas darījumu izmaksas, bet tās priekšrocība ir tāda, ka shēma atbilst mērķim un ir efektīvāka plašākas sadarbības plāniem. Tādā gadījumā jānosaka valsts vai reģionālās iestādes, kas pārvalda shēmu. Dalībvalstis kā sākumpunktu var izvēlēties arī uzņēmējas vai ieguldītājas valsts shēmu, bet vienoties par struktūrelementu novirzēm atsevišķu aspektu labā.

Nosakot atbalsta shēmu, jāņem vērā turpmāk aprakstītie elementi, ņemot vērā, ka precīzā uzbūve un specifika katrā konkrētā gadījumā var atšķirties.

Iepriekšēja izmeklēšana, vietas izvēle, atļauju izsniegšana un iepriekšējā izstrāde

Kopumā var nošķirt centralizētu (valdības vadītu) un decentralizētu (izstrādātāju vadītu) pieeju iepriekšējai izmeklēšanai, vietas izvēlei, atļauju izsniegšanai un iepriekšējai izstrādei. Centralizētās pieejas ietvaros valsts vai valstij piederoša iestāde, kas ir atbildīga par attiecīgajiem procesiem, virza tos uz priekšu un uzņemas ar tiem saistītos izdevumus un riskus (12). Savukārt decentralizētā modelī vietas izvēlas un iepriekšēju izmeklēšanu un izstrādi veic projektu izstrādātāji iepriekš noteiktā zonā. Atkarībā no tā, kurš sākotnēji sedz izmaksas par iepriekšējo izmeklēšanu, vietas izvēli un iepriekšējo izstrādi, var būt nepieciešama kompensācija.

Tīkla izmaksu sadales režīms

Dalībvalstīm, kuras sadarbojas, būs arī jālemj par saskarni starp atjaunīgās enerģijas risinājumu izstrādātājiem un PSO, ciktāl tas attiecas uz tīkla režīmu. Izmantojot vienkāršās izmaksu sadales pieeju, atjaunīgo energoresursu projektu attīstītāji sedz izmaksas par pieslēgumu tuvākajam piemērotajam pieslēguma punktam jau esošajā tīklā, parasti apakšstacijā, un PSO sedz jebkuras nepieciešamās tīkla jaudas palielināšanas izmaksas. Vienkāršā izmaksu pieeja ir zemāko izmaksu risinājums projektu izstrādātājiem (jo tīkla jaudas palielināšanu parasti sedz pārvades sistēmas operators (PSO) / sadales sistēmas operators (SSO)), un tā nodrošina labu izmaksu pārredzamību un konsekvenci. Tomēr projektu īstenošana var aizkavēties, jo PSO/SSO var būt nepieciešama jaudas palielināšana pirms pieslēguma izveides.

Izmantojot dziļās izmaksu sadales pieeju, atjaunīgo energoresursu projektu izstrādātājiem jāsedz visas pieslēguma izmaksas, kā arī visas turpmākās jaudas palielināšanas izmaksas, kas saistītas ar jaunās iekārtas integrēšanu sistēmā. Dziļās izmaksu sadales režīma būtisks trūkums ir tāds, ka sākotnējās pieslēguma izmaksas var būt ļoti augstas un tīkla jaudas palielināšanas izmaksas parasti ir neskaidras un grūti prognozējamas projektu izstrādātājiem (13). Tomēr saskaņā ar šo pieeju projektu izstrādātājiem bieži vien nav jāmaksā par sistēmu izmantošanu jau notiekošai tīkla jaudas palielināšanai.

Ir iespējami arī hibrīdi atbalsta veidi. Atkarībā no to precīzās specifikācijas hibrīdmodeļiem var būt abiem režīmiem piemītošie trūkumi/priekšrocības.

Finansiālā atbalsta veidi

Galvenie finansiālā atbalsta veidu risinājumi ir “darbības atbalsts” un “ieguldījumu atbalsts” (iepriekšējais vai atkārtots, piemēram, ikgadējs). Būtiskākie darbības atbalsta veidi ir fiksēti prēmiju maksājumi, vienpusēji progresīvi prēmiju maksājumi un divpusēji progresīvi prēmiju maksājumi (cenu starpības līgumi) (14).

Fiksēto prēmiju maksājumu gadījumā kopējais atbalsts nav atkarīgs no elektroenerģijas cenām. Turklāt fiksētie prēmiju maksājumi ir vienkāršāk administrējami, taču ir neizdevīgi izstrādātājiem, jo ir pakļauti potenciāli augstiem tirgus ieņēmumu riskiem un stimulē ražošanu arī gadījumos, kad nav nepieciešama papildu ražošana. Ilgtermiņa tirgus ieņēmumu risku var novērst, izmantojot progresīvos prēmiju maksājumus, kas tomēr var rasties tādēļ, ka kopējās atbalsta izmaksas ir pakļautas elektroenerģijas cenām, kuras ir zemākas par realizācijas cenu, ko maksā patērētāji. Sākotnējā vai ikgadējā ieguldījumu atbalsta gadījumā iekārtas būtībā ir pakļautas pilniem elektroenerģijas tirgus ieņēmumu riskiem.

Ieguldījumu atbalsts atšķiras no darbības atbalsta ar to, ka nodrošina daļu no projekta ieguldījumu izmaksām, pirms projekts faktiski tiek nodots ekspluatācijā un sāk ražošanu. Lai gan ieguldījumu atbalsts ir reti sastopams dalībvalstu līmenī, gaidāms, ka tas kļūs svarīgāks saistībā ar ES finansēšanas mehānismiem, piemēram, jauno finansējuma apjomu pārrobežu projektiem saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI).

Lemjot par finansiālā atbalsta plānu, ieteicams sākt diskusiju, pamatojoties uz iesaistītajās dalībvalstīs pastāvošajiem atbalsta shēmu projektiem, ja vismaz vienai no sadarbības pusēm ir ieviesta vietēja shēma attiecīgajai tehnoloģijai. Ja valstīs, kuras sadarbojas, nav ieviesta šāda shēma, par piemēru varētu kalpot to dalībvalstu pieredze, kurām ir līdzīgas iezīmes un mērķi. Lemjot par struktūrelementiem, valstīm, kuras sadarbojas, jācenšas nodrošināt jaunās iekārtas regulāru darbību un apkopi, līdz minimumam samazināt nepieciešamās atbalsta izmaksas iekārtas darbmūža laikā, ierobežot pārmērīgas vai nepietiekamas kompensācijas risku, samazināt finanšu riskus kopumā un ņemt vērā atbalsta shēmas ietekmi uz patērētājiem.

Pārrobežu sadarbības gadījumā dalībvalstis var izmantot progresīvu prēmijas maksājumu (vienpusēju vai divpusēju), piemēram, cenu starpības līgumus. Cenu starpības līgumi īpaši nodrošina cenu stabilitāti, vienlaikus ierobežojot negaidītu papildu peļņu, kas var tikt gūta ļoti augstu tirgus cenu gadījumā. Jāatzīmē, ka, ja ir iesaistīti divi elektroenerģijas tirgi ar divām dažādām elektroenerģijas cenām, tas apgrūtina atbalsta maksājumu aprēķināšanu regulatoram(-iem) un, iespējams, palielina riskus atjaunīgās enerģijas jomas investoriem. Tas palielina administratīvās un darījumu izmaksas, un var būt nepieciešami kompensācijas maksājumi, kurus nevar vienkārši novērtēt iepriekš. Tādēļ, lai mazinātu šos riskus, dalībvalstīm būtu iepriekš jāvienojas par atsauces tirgu. Pārvarot šādus šķēršļus, kopīgās atbalsta shēmas var nodrošināt efektīvākus un mazākus atbalsta apmērus, lai segtu nepieciešamos atjaunīgo energoresursu projektu ieguldījumu iztrūkumus, nekā valstu atbalsta shēmas, tādējādi samazinot kopējās atbalsta summas, ko finansē katras dalībvalsts nodokļu maksātāji.

Lai gan tas neietilpst tajās darbībās, ko var veikt dalībvalstis, kuras plāno izvērst atjaunīgo energoresursu pārrobežu sadarbības projektus, ir svarīgi atzīmēt, ka atjaunīgo energoresursu projektu virzītājiem var būt pieejami citi konkurētspējīga finansējuma avoti, piemēram, izmantojot EIB instrumentus vai vienojoties par elektroenerģijas pirkuma līgumiem (EPL) ar patērētājiem.

Iepirkuma/izsoles kārtība

Kopumā, ja runa ir par atbalstu atjaunīgajiem energoresursiem ES, administratīvi noteiktu tarifu vai kvotu nozīme mazinās, savukārt arvien biežāk tiek rīkotas izsoles. Veidojot iepirkumus/izsoles, lai piešķirtu atbalstu atjaunīgās enerģijas ražošanai, ir pieejami vairāki risinājumi. Svarīgākie struktūrelementi ir izsoles tehnoloģija, apjoms, laiks, piedāvājuma apmērs, izmaksātā atbalsta veids, priekškvalifikācijas un piešķiršanas kritēriji un tas, vai tiek izmantoti vienas vai vairāku pozīciju iepirkumi.

Sadarbības gadījumā izsoles var tikt organizētas dažādos veidos, proti, tās var būt vienpusējas, savstarpējas un kopīgas izsoles. Izvēlētais izsoles veids savukārt ietekmēs atbalsta mehānismu, piem., vienpusējās izsolēs tiks piemērota patērētājas vai ieguldītājas dalībvalsts atbalsta shēma, t. i., kas atbilst vienpusējai atbalsta shēmas atvēršanai uzņēmējas dalībvalsts projektiem. Savstarpējās izsolēs abas valstis atver savas attiecīgās atbalsta shēmas, savukārt kopīgās izsolēs sadarbības puses izstrādā individuāli pielāgotu atbalsta shēmu, lai tā atbilstu visiem sadarbības projekta aspektiem. Parasti dalībvalstij, kas maksā atbalsta izmaksas, jāsaņem atbilstošā AER statistika. Dalībvalstis var arī noslēgt dažādas vienošanās par laikposmu mērķa sasniegumu pārvešanai un par to, vai daļu pārvešana ieguldītājai dalībvalstij turpināsies pēc atbalsta perioda beigām līdz iekārtas ekspluatācijas laika tehniskajām beigām. Tas ietekmēs izrietošo izmaksu un ieguvumu sadali. Dalībvalstis var, piemēram, vienoties, ka iekārta sāks veicināt uzņēmējvalsts mērķa sasniegšanu pēc atbalsta perioda beigām, lai kompensētu vietas nodrošināšanu un attiecīgajai valstij radušās sistēmu integrācijas izmaksas.

Sadarbības finansēšana

Papildus sadarbības mehānisma izvēlei un (attiecīgā gadījumā) atbalsta shēmas struktūrelementu saskaņošanai dalībvalstīm būs jāvienojas arī par to, kā finansēt sadarbību un, iespējams, kā atgūt atbalsta izmaksas (15). Galvenās finansēšanas iespējas ir publiskie finansējuma avoti (valstu budžeti, ES finansēšanas mehānismi un fondi), atbalsta nodevas patērētājiem vai hibrīdi veidi, t. i., veidu kombinācijas. Publiskie finansējuma avoti būtībā nozīmē līdzekļu pārdalīšanu no visiem nodokļu maksātājiem uz enerģijas patērētājiem, savukārt ar nodevām tiek pārdalītas atjaunīgās enerģijas izmaksas uz elektroenerģijas patērētājiem, paaugstinot elektroenerģijas cenu. Dalībvalstis var arī izvēlēties daļu izmaksu finansēt no viena avota, bet pārējās segt no cita avota. Pamatnostādnes par valsts atbalstu klimata, vides aizsardzības un enerģētikas pasākumiem (2022) (16) nodrošina valsts iestādēm sistēmu, lai efektīvi un ar minimāliem konkurences izkropļojumiem atbalstītu Eiropas zaļā kursa mērķus.

3.   IZMAKSU UN IEGUVUMU ANALĪZE KĀ IZMAKSU UN IEGUVUMU SADALES PAMATS

Sadarbības projektu kontekstā ar CBA tiek sistēmiski identificētas un salīdzinātas visas konkrētā sadarbības projekta pozitīvās vai negatīvās, paredzētās vai neparedzētās un tiešās vai netiešās sekas. CBA principā aptver projekta ietekmi visās iesaistītajās dalībvalstīs.

Lai noteiktu, vai plānotais sadarbības projekts rada neto sabiedriskus ieguvumus, jānosaka izmaksas un ieguvumi, tie jāaprēķina kvantitatīvi un jāizsver viens pret otru. Ja ieguvumi ir lielāki par izmaksām noteiktā laika periodā, diskontējot tos līdz šim brīdim, sadarbības projektam ir pozitīva neto pašreizējā vērtība (NPV), un tas tiek uzskatīts par izdevīgu no sabiedriskā, holistiskā viedokļa.

Turklāt projekta NPV jāsalīdzina ar tāda alternatīva projekta NPV, kurā atjaunīgie energoresursi tiek izmantoti bez sadarbības (hipotētisks scenārijs). Hipotētiskam projektam vispirms reālistiski jāatveido projekta virzītāju iespējamais alternatīvais projekts, kas izveidots, lai sasniegtu to mērķus saskaņā ar Eiropas un valsts klimata un enerģētikas mērķiem gadījumā, ja sadarbība neīstenosies. Ja sadarbības projekta NPV ir augstāka par hipotētiskā projekta NPV, sadarbības projekts tiek uzskatīts par izdevīgu no sistēmiskā viedokļa un var tikt uzsākti turpmāki pasākumi.

Visaptveroša CBA ir neaizstājama, lai izlemtu, vai turpināt sadarbības projektu vai ne.

Lai veiktu izmaksu un ieguvumu analīzi, sadarbībā iesaistītās dalībvalstis var sākotnēji pamatoties uz esošo metodiku un praksi. Tas kopumā ietver Ceļvedi par 2014.–2020. gada investīciju projektu izmaksu un ieguvumu analīzi kohēzijas politikas jomā (17) un citas pieejas, piemēram, Eiropas Investīciju bankā (EIB) izmantoto pieeju investīciju projektu ekonomiskajam novērtējumam (18). Attiecīgi norādījumi par AER ražošanas aktīviem ir sniegti dokumentā par CBA principiem pārrobežu AER projektiem saskaņā ar EISI, iesakot visaptverošu, taču pārvaldāmu rādītāju kopumu (19). Tīkla attīstības un investīciju projektiem visatbilstošākais resurss ir energosistēmas izmaksu un ieguvumu analīzes metodika, ko izmanto tīkla investīciju projektos saskaņā ar Regulu (ES) 2022/869 (TEN-E) (20). Pamatojoties uz to, ENTSO-E veic izmaksu un ieguvumu analīzi tīkla attīstības desmit gadu plāna (Ten-Year Network Development Plan, TYNDP) procesa ietvaros. Pārrobežu elektroenerģijas infrastruktūrai kā sākumpunkts tiek izmantota ENTSO-E izstrādātā un Eiropas Komisijas apstiprinātā CBA metodika.

CBA rādītāji ražošanas aktīviem

Lai darījumu izmaksas būtu pēc iespējas zemākas, sadarbības puses CBA ietvaros galveno uzmanību pievērš nozīmīgākajām tiešo un netiešo izmaksu un ieguvumu kategorijām, kas izriet no to iespējamās sadarbības. Lai gan ir noteikti rādītāji, kas, visticamāk, tiks iekļauti visos izmaksu un ieguvumu novērtējumos, piemēram, enerģijas ražošanas izmaksas, dalībvalstīm ir zināma brīvība kopīgi vienoties par tām izmaksu un ieguvumu kategorijām, kuras tās vēlas ņemt vērā. Parasti jo progresīvāks ir plānošanas process, jo visaptverošāks ir CBA un vērā ņemamo rādītāju saraksts. Būtībā sadarbības pusēm ir ieteicams sākt ar vienkāršu un ne tik visaptverošu CBA, kuru pēc tam procesa gaitā var pakāpeniski paplašināt, pievienojot vairāk rādītāju.

Kopumā, pārejot no “vienkāršas sadarbības” uz sarežģītākiem veidiem, piem., infrastruktūras un ražošanas aktīvu apvienošanas projektos, arī sadarbības izmaksu un ieguvumu novērtēšanas pieeja kļūs visaptverošāka un aptvers papildu un atšķirīgus rādītājus.

Atbalsta izmaksas nav jāiekļauj CBA, jo tās veido neto sabiedriska rakstura statistisku pārvedumu, tomēr to kvantitatīva noteikšana ir ļoti ieteicama jau CBA posmā (21).

CBA ierobežojumi

Lai gan izmaksu un ieguvumu analīze ir neaizstājama, lai izlemtu, vai turpināt sadarbības projektu vai ne, jāņem vērā, ka tai ir daži būtiski ierobežojumi, kas sadarbības pusēm jāievēro. Kā minēts iepriekš, veicot CBA, jārod līdzsvars starp sarežģītības ierobežošanu un darījumu izmaksām, nosakot tās pārvaldāmā līmenī un vienlaikus cenšoties iekļaut visus attiecīgos faktorus. Tas var būt sarežģīts darbs, jo īpaši, ja projekts vēl ir sākuma stadijā. Tādējādi pieņēmumu un vērtējošu spriedumu izmantošana kļūst neaizstājama.

Visbeidzot, CBA arī nesniegs nekādu ieskatu par projekta ietekmi uz dažādām ieinteresēto personu grupām. Neatkarīgi no pozitīvas NPV ir iespējams un pat ticams, ka ne visiem ietekmes skartajiem dalībniekiem projekts dos lielāku labumu. Tas ir īpaši svarīgi, ja runa ir par nākamo soli — izmaksu un ieguvumu sadali.

4.   IZMAKSU UN IEGUVUMU SADALES PIEEJAS

Pārrobežu sadarbības projektiem parasti būs unikāls izmaksu un ieguvumu klāsts, kas ir sadalīts asimetriski. Izmantojot CBA pieeju, sadarbības puses var noteikt, vai projekts ir izdevīgs no sabiedrības viedokļa un vai tādējādi būtībā to ir vērts turpināt. Tomēr CBA neļauj spriest par sadales ietekmi starp iesaistītajām valstīm, kā arī atsevišķām ieinteresētajām personām.

Sadarbības mehānismu izmantošana rada priekšrocības, piemēram, samazina mērķrādītāja sasniegšanas izmaksas. Tomēr šīs priekšrocības var sadalīties nevienmērīgi starp iesaistītajām dalībvalstīm. Tas būtībā rada ieguvumu sadales problēmu, un uzdevums ir rast tādu sadales problēmas risinājumu, lai visas iesaistītās dalībvalstis varētu saņemt sadarbības priekšrocības un sadale attiektos tikai uz sadarbībā iesaistītajām pusēm, atspoguļojot katras puses ieguldījumu. Tā kā šādai sadalei nav centrāla tirgus, sadarbības pusēm jāvienojas par izmaksu sadales pieeju vai jāpieņem ieguvumu sadales mehānisms saskaņā ar iepriekš saskaņotiem kritērijiem, noteikumiem vai formulām.

Kopumā sadarbībā iesaistītajām valstīm jāatbild uz diviem galvenajiem jautājumiem. Pirmkārt, ar kādu finanšu mehānismu un par kādu cenu patērētāja valsts segs daļu no projekta atbalsta izmaksām? Otrkārt, vai un ar kādu mehānismu patērētāja valsts kompensēs uzņēmējvalstij iekšzemē radušās izmaksas? Abiem šiem jautājumiem ir tieša ietekme uz izrietošo izmaksu un ieguvumu sadali, kuras ietvaros parasti viena puse kompensē otru.

Tomēr kompensācijas pamatā esošā loģika ir vienkārša, norādot, ka ieinteresētajām personām, kuras sedz izmaksas, bet nesaņem (pietiekamus) ieguvumus no sadarbības projekta, būtu attiecīgi jāsaņem kompensācija. Līdz šim lielākā daļa izmaksu sadales vai kompensācijas gadījumu ir attiekusies tikai uz tīkla infrastruktūru, par ko ir pieejami ieteikumi un norādījumi, kurus sniegusi Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER) (22), bet ar ražošanas aktīviem saistīto ieguvumu un izmaksu sadale ir bijusi pamatota uz selektīvu un pragmatisku pieeju, lai noteiktu galvenās vērā ņemamās izmaksas un ieguvumus. Galvenie aplūkotie elementi parasti ir atbalsta izmaksas un AER statistika dalībvalstu līmenī. Pēc tam par iegūto kompensāciju vienojas sarunu procesā, kurā piedalās galvenās iesaistītās puses un/vai to pārstāvji.

Izmaksu un ieguvumu sadales principi

Izmaksu un ieguvumu sadales pamatā jābūt taisnīgumam, t. i., neviena puse nesaņem nesamērīgu labumu / nesedz nesamērīgas izmaksas sadarbības nolūkā, ko var panākt, kompensējot visas puses proporcionāli to ieguldījumam, praktiskumam, t. i., tiek samazināta sarežģītība un tādējādi arī darījumu izmaksas līdz pārvaldāmai summai, ierobežojot puses, kā arī izmaksu un ieguvumu kategorijas līdz vissvarīgākajām, un tai jāatspoguļo faktiskās izmaksas un ieguvumi (vienojoties par iespējamiem pasākumiem, no kuriem atkāpes tiek veiktas tikai vēlākā posmā).

Papildus tam, ka tiek ņemti vērā trīs iepriekš minētie principi, ieinteresētajām pusēm ideālā gadījumā vajadzētu pieņemt ilgtermiņa perspektīvu un novērtēt ne tikai īstermiņa, bet arī ilgtermiņa sadarbības rezultātus.

Ietekmētās ieinteresētās personas

Parasti kopējais impulss sadarbības projektiem nāktu no valdībām. Tāpēc tās galu galā vēlēsies gūt vispārēju neto labumu no sadarbības (tai skaitā visus aktīvu komponentus). Attiecībā uz lielāko daļu pārrobežu sadarbības projektu var arī pieņemt, ka dalībvalstis vai trešās valstis ir tās, kuras sedz lielākās izmaksas un saņem lielāko daļu ieguvumu. Tādējādi tās ir dabiskās sarunu puses un pēc noklusējuma pārstāvēs savas ieinteresētās personas.

Lai gan sadarbības projekts varētu ietekmēt lielāku skaitu ieinteresēto personu, iespējams, ka tikai dažas no tām skars būtiska ietekme. Galvenās ieinteresētās personas, kuras ietekmē sadarbības projekti, ir dalībvalstis / trešās valstis (kas pārstāv savus pilsoņus, t. i., elektroenerģijas patērētājus), ražošanas līdzekļu izstrādātāji, PSO vai citi infrastruktūras projektu virzītāji (piem., hibrīdu projektu, kā arī dažkārt radiālu atkrastes projektu gadījumā) un valstu regulatīvās iestādes (VRI). Ieteicams arī proaktīvi un savlaicīgi iesaistīt pilsonisko sabiedrību sadarbības projektu sagatavošanā.

Lai vienkāršotu sarunas un saglabātu zemas darījumu izmaksas, sadarbības pusēm tomēr jānodrošina pēc iespējas mazāks faktiskajās sarunās iesaistīto pušu skaits, jo īpaši mazāk sarežģītos apstākļos. Parasti jāiesaista valstu valdību pārstāvji. Citas valsts ieinteresētās personas sarunās vai paralēlos procesos valsts līmenī var iesaistīt tiešā veidā.

Savukārt citas ieinteresētās personas var tikt iesaistītas, piemēram, ja tās sasniedz noteiktu robežvērtību — tostarp noteiktu procentuālo daļu no kopējām neto izmaksām. Dažos gadījumos sadarbības projekts var ietekmēt ieinteresētās personas trešo pušu valstīs, un tās var būt jāiekļauj procesā.

Apsvērumi par atbalsta izmaksu un AER statistikas sadali

Sadarbībā iesaistītajām pusēm galu galā būs jāvienojas par sadales mehānismu, kas sadala ieguvumus no sadarbības. Izmaksu un ieguvumu sadales modeļi galvenokārt atšķirsies atkarībā no tā, kā šie modeļi attiecas uz atbalsta izmaksām.

Lielākajā daļā sadarbības gadījumu atbalsta izmaksas tiks sadalītas starp patērētāju valsti vai ieguldītāju valsti un uzņēmējvalsti, tomēr var būt arī gadījumi, kad atbalsta izmaksas vienpusēji sedz ieguldītāja valsts. Ja uzņēmēja valsts ir ieinteresēta saglabāt daļu no AER statistikas tās mērķrādītāja sasniegšanai, ieguldītāja un uzņēmēja valsts varētu vienoties par abu valstu ieguldījumu atbalsta izmaksu segšanā. Lai kompensētu uzņēmējvalstij jebkādas vietējā mērogā radušās izmaksas, piem., sistēmu integrācijas izmaksas, tās saņemtajām AER daļām būtu jāatsver atbalsta izmaksu daļa, ko tā ieguldīja. No otras puses, var ņemt vērā arī vietējā līmenī radušos ieguvumus, piemēram, ieguvumus no piegādes drošības.

Proporcionāla pieeja

Tas, cik lielā apmērā ieguldītāja puse veic ieguldījumu atbalsta maksājumos, nosaka pārvestās AER statistikas daļu. Saskaņā ar šo proporcionālo pieeju dalībvalstij, kas sedz pusi no atbalsta izmaksām, tiktu pārvesta arī puse no AER mērķrādītāja statistikas. To var koriģēt, ja ir citi izmaksu vai ieguvumu rādītāji, ko sadarbības puses uzskata par būtiskiem.

Fiksēta pārvešanas prēmijas maksājumu pieeja

Alternatīvi, sadarbībā iesaistītajām valstīm varētu būt ērtāk vienoties par transfertcenu. Tas nozīmētu, ka uzņēmēja dalībvalsts pievienotu fiksētu prēmijas maksājumu par katru pārvesto atjaunīgās enerģijas statistikas vienību, piem., € par kWh, lai atgūtu tās (netiešās) izmaksas. Prēmijas maksājums būtu jāsedz vai nu patērētājai dalībvalstij, vai tiešā veidā projekta attīstītājam, un tā veikšanai varētu būt nepieciešama konkrēta tehnoloģija.

| Salīdzinājums starp fizisku un virtuālu elektroenerģijas pārvadi sadarbības projektu ietvaros

  Sadarbības projektus var atšķirt arī pēc tā, vai to ietvaros ir vai nav nepieciešama saražotās elektroenerģijas fiziska pārvade. Īpaši valstīm, kuras vēlas palielināt savu ilgtermiņa energoapgādes drošību, fiziskā pārvade varētu šķist pievilcīgs risinājums. Tāpat tas varētu palielināt sabiedrības atbalstu sadarbības projektam patērētājā valstī un padarīt projektu “taustāmāku”. Tomēr fiziskā pārvade ne vienmēr var būt risinājums, jo tā rada īpašas tehniskas problēmas, kuru risināšanai nepieciešama pietiekama starpsavienojumu un tīkla infrastruktūra starp sadarbībā iesaistītajām valstīm. Elektroenerģijas fiziskas pārvades pieprasīšana var kļūt sarežģīta, ja sadarbības valstis nav kaimiņvalstis, jo sadarbības plānošanā un sarunās būs jāiekļauj citas valstis. Tāpēc daudzu valstu skatījumā ir vieglāk nepieprasīt fizisku elektroenerģijas pārvadi. Vēl viens arguments par labu fiziskas pārvades nepieprasīšanai ir tas, ka Eiropas elektroenerģijas tirgi tiek arvien vairāk savstarpēji savienoti, izmantojot tirgus sasaisti. Saskaņā ar šo loģiku fiziskā pārvade varētu traucēt ievērot iekšējā elektroenerģijas tirgus principus, t. i., visefektīvāk izmantot pārrobežu jaudu. Runājot par kopīgiem projektiem ar trešajām valstīm, jāatzīmē, ka RED 11. pants paredz, ka ir nepieciešama pietiekama starpsavienojumu jauda,lai saražoto elektroenerģiju varētu ieskaitīt dalībvalsts atjaunīgās enerģijas daļā (23). |
| --- |

Salīdzinājums starp fizisku un virtuālu elektroenerģijas pārvadi sadarbības projektu ietvaros

Sadarbības projektus var atšķirt arī pēc tā, vai to ietvaros ir vai nav nepieciešama saražotās elektroenerģijas fiziska pārvade. Īpaši valstīm, kuras vēlas palielināt savu ilgtermiņa energoapgādes drošību, fiziskā pārvade varētu šķist pievilcīgs risinājums. Tāpat tas varētu palielināt sabiedrības atbalstu sadarbības projektam patērētājā valstī un padarīt projektu “taustāmāku”. Tomēr fiziskā pārvade ne vienmēr var būt risinājums, jo tā rada īpašas tehniskas problēmas, kuru risināšanai nepieciešama pietiekama starpsavienojumu un tīkla infrastruktūra starp sadarbībā iesaistītajām valstīm. Elektroenerģijas fiziskas pārvades pieprasīšana var kļūt sarežģīta, ja sadarbības valstis nav kaimiņvalstis, jo sadarbības plānošanā un sarunās būs jāiekļauj citas valstis. Tāpēc daudzu valstu skatījumā ir vieglāk nepieprasīt fizisku elektroenerģijas pārvadi. Vēl viens arguments par labu fiziskas pārvades nepieprasīšanai ir tas, ka Eiropas elektroenerģijas tirgi tiek arvien vairāk savstarpēji savienoti, izmantojot tirgus sasaisti. Saskaņā ar šo loģiku fiziskā pārvade varētu traucēt ievērot iekšējā elektroenerģijas tirgus principus, t. i., visefektīvāk izmantot pārrobežu jaudu. Runājot par kopīgiem projektiem ar trešajām valstīm, jāatzīmē, ka RED 11. pants paredz, ka ir nepieciešama pietiekama starpsavienojumu jauda,lai saražoto elektroenerģiju varētu ieskaitīt dalībvalsts atjaunīgās enerģijas daļā (23).

Robežnosacījumi

Ir vairāki faktori, kuriem ir liela ietekme uz izmaksu un ieguvumu sadali AER sadarbības projektos un kuri jāņem vērā. Jāprecizē jebkādi robežnosacījumi, kuri ietekmē projekta darbību un tās iekļaušanu plašākā energosistēmā, jo tie ietekmēs izmaksu un ieguvumu rādītājus.

Sadarbības mehānisms un atbalsta maksājumi: papildus izvēlētajam sadarbības mehānismam viens no galvenajiem apsvērumiem ir atbalsta maksājumu radītās iespējamās izmaksas. Lai gan no sabiedrības perspektīvas atbalsta izmaksas var ignorēt, jo tās veido tikai pārvedumu no vienas puses uz otru (piemēram, no valdības uz attīstītāju), tās tomēr tiek ņemtas vērā, plānojot AER daļu pārvešanu.

Vietas izvēle un tīkla savienojuma režīms: vietas izvēles process un tīkla savienojuma režīms arī būtiski ietekmē sākotnējo izmaksu un ieguvumu sadali un nepieciešamību pēc kompensācijas, jo saistītās izmaksas vai nu segs PSO un tās tiks iekļautas tīkla tarifos, vai arī tiks iekļautas izsolē iesniegtā piedāvājumā un tiks finansētas no atbalsta shēmas un līdz ar to no nodevas maksātāju līdzekļiem. Minētais ietekmē to, kurai pusei jāsaņem kompensācija.

Atbalsta maksājuma veids: atkarībā no atbalsta maksājuma veida, t. i., fiksētais prēmijas maksājums vai progresīvais prēmijas maksājums, AER atbalsta izmaksas ir skaidras jau no paša sākuma, vai arī būs atkarīgas no elektroenerģijas tirgus cenu attīstības uzņēmējā valstī vai valstīs, par kurām vienojušās sadarbībā iesaistītās puses. Maksājumi var atšķirties arī atsevišķām iekārtām, kas ir daļa no kopprojekta, ja tiek piešķirtas dažādas atbalsta likmes. Šīs atšķirības jāņem vērā, piešķirot vērtības konkrētai AER statistikai.

Izmaksu un ieguvumu sadales praktiskā īstenošana

1. attēlā sniegts pārskats par konkrētām darbībām izmaksu un ieguvumu sadales īstenošanai sadarbības projektos, kas vērsti uz ražošanas aktīviem. Turpmākajās sadaļās ir sniegts minēto soļu detalizēts apraksts.

Image 1

1. attēls.

Izmaksu un ieguvumu sadales darbības saistībā ar ražošanas aktīviem.

1. posms. Sākotnējās CBA pārskatīšana

Rūpīga sabiedrības izmaksu un ieguvumu analīze ir priekšnoteikums izmaksu un ieguvumu sadalei starp dalībvalstīm un citām pusēm. Tomēr ar to var nepietikt, lai vienotos par sadalījumu. Tad veiktā CBA būs attiecīgi jāpārskata un jāpaplašina. Sadarbībā iesaistītās valstis atkāpsies no CBA norādītā izmaksu un ieguvumu saraksta un pievienos atbalsta izmaksas. Tām būs jāapsver, vai pievienot papildu izmaksu un ieguvumu rādītājus, kuri ietekmēs pārskatīto izmaksu un ieguvumu sadalījumu katrai ieinteresētajai personai.

Lai saglabātu saskaņotību ar galveno identificēto ietekmi, izmaksu un ieguvumu sadalei pēc iespējas jābūt balstītai uz CBA, kā arī jāsaglabā galvenie robežnosacījumi. Tehnisku vai normatīvu iemeslu un projekta realizēšanas nianšu dēļ izmaksas un ieguvumi sākotnēji tiks attiecināti uz vienu vai otru pusi. Attiecīgās CBA norādītās neto izmaksas un ieguvumi uz vienu ieinteresēto personu kalpos kā sākumpunkts turpmākiem apsvērumiem. Pēc tam, kad gūta izpratne par izmaksu un ieguvumu sākotnējo sadali, visām iesaistītajām pusēm būs jāvienojas par saskaņotu pieeju to pārdalei, katrai sadarbības valstij atvēlot brīvību pārdalīt valsts izmaksas atbilstoši valsts īpatnībām.

Turpmākajā tabulā ir uzskaitīti izmaksu un ieguvumu rādītāji, skartās puses un norādīts, kā šos aspektus varētu pielāgot vai ieviest, pārejot no CBA pie izmaksu un ieguvumu sadales. Vienkāršākā pieeja ir atkāpties no sākotnējās CBA un tikai aizstāt ražošanas izmaksas ar atbalsta izmaksām.

| Izmaksu un ieguvumu rādītājs | Skartā puse | Iznākums |
| --- | --- | --- |
| Ražošanas kapitālizdevumi un pamatdarbības izdevumi (CAPEX/OPEX) | Ražošanas aktīvu izstrādātāji | Ražošanas CAPEX/OPEX sākotnēji sedz ražošanas aktīvu izstrādātājs, un tos parasti refinansē, izmantojot tirgus ieņēmumus un/vai atbalsta shēmas maksājumus. |
| Tirgus ieņēmumi | Ražošanas aktīvu izstrādātāji | Atkarībā no tirgus nosacījumiem izstrādātājs gūs ieņēmumus no elektroenerģijas tirgus. |
| Atbalsta maksājumi | Valstis / ražošanas aktīvu izstrādātāji | Atjaunīgās enerģijas iekārtas parasti gūst labumu no atbalsta maksājumiem. Principā tiek piemērota tās valsts finansēšanas sistēma, kurā atrodas iekārta. Iespējamā atbalsta maksājumu sadale starp valstīm nav uz tirgu balstīts pārdales efekts, bet gan fundamentāls lēmums sadarbības pieejas ietvaros. |
| AER mērķrādītāju sasniegšana | Dalībvalstis | Vispirms AER mērķrādītāju sasniegumi tiek piešķirti dalībvalstij, kurā atrodas iekārta. Līdzīgi kā ar atbalsta maksājumiem, arī AER mērķrādītāju sasniegumu sadale AER statistikas veidā būs dalībvalstu sarunu rezultāts. |
| Elektroenerģijas cenas ietekme (vairumtirdzniecības tirgus cena) | Valstis | Sadarbības projekti var ietekmēt elektroenerģijas cenas attiecīgajās tirdzniecības zonās. Tas savukārt ietekmē elektroenerģijas cenas patērētājiem. Lai gan maz ticams, ka šīs sekas tiks kompensētas, šis jautājums varētu būt iekļauts sadarbības projekta politiskajos apsvērumos. |
| CO2 un citas emisijas | Valstis | CO2 emisiju un emisiju, kas nav CO2, līmeņu izmaiņas sadarbības projekta dēļ |
| AER potenciāla izmantošana | Valstis | Valstij, kurā atrodas sadarbības mehānisms, varētu būt pieejams mazāks potenciāls iekšzemes mērķrādītāju sasniegšanai. |
| Papildu ieguldījumu atlikšana AER ražošanas jaudas jomā | Valstis | Pārējo (iekšzemes) projektu atlikšana sakarā ar iesaistīšanos sadarbības projektā |
| Papildu ietekme | Valstis | Var būt arī cita ietekme, piemēram, ietekme uz darba tirgu, ietekme uz vidi, ietekme uz inovāciju utt. Atkarībā no tās rakstura šī papildu ietekme var būt grūti izmērāma, taču tai var būt nozīme politiskajās sarunās. |
| Infrastruktūras kapitālizdevumi un pamatdarbības izdevumi (CAPEX/OPEX) | PSO | Vairumā gadījumu PSO atbild par infrastruktūras aktīva priekšfinansēšanu, tostarp savienojumu ar krasta un atkrastes infrastruktūru jaudas palielināšanu. Infrastruktūras CAPEX/OPEX ietver starpsavienotāju un, iespējams, tīkla pieslēguma izmaksas. Sākotnēji vienam vai vairākiem PSO sadalītie izdevumi tiek refinansēti, izmantojot pārslodzes rentes un tīkla maksas attiecīgajās tirdzniecības zonās / valstīs. |
| Pārslodzes rentes | PSO | Atkarībā no tirgus nosacījumiem var tikt gūti ieņēmumi pārslodzes rentes maksājumu veidā. |
| Papildu pārdispečēšana vai pārdispečēšanas rezerves | PSO | Sadarbības projekta rezultātā PSO var palielināt vai samazināt pārdispečēšanu. PSO atgūst pārdispečēšanas izmaksas, izmantojot tīkla tarifus. |
| Papildu ietekme, piemēram, ietekme uz sistēmas elastību vai infrastruktūras ieguldījumu atlikšana | PSO | Pozitīva vai negatīva ietekme uz sistēmas elastību vai tāda ietekme kā infrastruktūras jaudas palielināšanas atlikšana |

Izmaksu un ieguvumu rādītājs

Skartā puse

Iznākums

Ražošanas kapitālizdevumi un pamatdarbības izdevumi (CAPEX/OPEX)

Ražošanas aktīvu izstrādātāji

Ražošanas CAPEX/OPEX sākotnēji sedz ražošanas aktīvu izstrādātājs, un tos parasti refinansē, izmantojot tirgus ieņēmumus un/vai atbalsta shēmas maksājumus.

Tirgus ieņēmumi

Ražošanas aktīvu izstrādātāji

Atkarībā no tirgus nosacījumiem izstrādātājs gūs ieņēmumus no elektroenerģijas tirgus.

Atbalsta maksājumi

Valstis / ražošanas aktīvu izstrādātāji

Atjaunīgās enerģijas iekārtas parasti gūst labumu no atbalsta maksājumiem. Principā tiek piemērota tās valsts finansēšanas sistēma, kurā atrodas iekārta. Iespējamā atbalsta maksājumu sadale starp valstīm nav uz tirgu balstīts pārdales efekts, bet gan fundamentāls lēmums sadarbības pieejas ietvaros.

AER mērķrādītāju sasniegšana

Dalībvalstis

Vispirms AER mērķrādītāju sasniegumi tiek piešķirti dalībvalstij, kurā atrodas iekārta. Līdzīgi kā ar atbalsta maksājumiem, arī AER mērķrādītāju sasniegumu sadale AER statistikas veidā būs dalībvalstu sarunu rezultāts.

Elektroenerģijas cenas ietekme (vairumtirdzniecības tirgus cena)

Valstis

Sadarbības projekti var ietekmēt elektroenerģijas cenas attiecīgajās tirdzniecības zonās. Tas savukārt ietekmē elektroenerģijas cenas patērētājiem. Lai gan maz ticams, ka šīs sekas tiks kompensētas, šis jautājums varētu būt iekļauts sadarbības projekta politiskajos apsvērumos.

CO2 un citas emisijas

Valstis

CO2 emisiju un emisiju, kas nav CO2, līmeņu izmaiņas sadarbības projekta dēļ

AER potenciāla izmantošana

Valstis

Valstij, kurā atrodas sadarbības mehānisms, varētu būt pieejams mazāks potenciāls iekšzemes mērķrādītāju sasniegšanai.

Papildu ieguldījumu atlikšana AER ražošanas jaudas jomā

Valstis

Pārējo (iekšzemes) projektu atlikšana sakarā ar iesaistīšanos sadarbības projektā

Papildu ietekme

Valstis

Var būt arī cita ietekme, piemēram, ietekme uz darba tirgu, ietekme uz vidi, ietekme uz inovāciju utt. Atkarībā no tās rakstura šī papildu ietekme var būt grūti izmērāma, taču tai var būt nozīme politiskajās sarunās.

Infrastruktūras kapitālizdevumi un pamatdarbības izdevumi (CAPEX/OPEX)

PSO

Vairumā gadījumu PSO atbild par infrastruktūras aktīva priekšfinansēšanu, tostarp savienojumu ar krasta un atkrastes infrastruktūru jaudas palielināšanu. Infrastruktūras CAPEX/OPEX ietver starpsavienotāju un, iespējams, tīkla pieslēguma izmaksas. Sākotnēji vienam vai vairākiem PSO sadalītie izdevumi tiek refinansēti, izmantojot pārslodzes rentes un tīkla maksas attiecīgajās tirdzniecības zonās / valstīs.

Pārslodzes rentes

PSO

Atkarībā no tirgus nosacījumiem var tikt gūti ieņēmumi pārslodzes rentes maksājumu veidā.

Papildu pārdispečēšana vai pārdispečēšanas rezerves

PSO

Sadarbības projekta rezultātā PSO var palielināt vai samazināt pārdispečēšanu. PSO atgūst pārdispečēšanas izmaksas, izmantojot tīkla tarifus.

Papildu ietekme, piemēram, ietekme uz sistēmas elastību vai infrastruktūras ieguldījumu atlikšana

PSO

Pozitīva vai negatīva ietekme uz sistēmas elastību vai tāda ietekme kā infrastruktūras jaudas palielināšanas atlikšana

Lai vienkāršotu sarunas par izmaksu un ieguvumu sadali, sarunu pusēm jācenšas saglabāt izmaksu un ieguvumu sadalē vērā ņemamo rādītāju sarakstu pārvaldāmā līmenī. Sadarbībā iesaistītajām valstīm svarīgākie rādītāji ir atbalsta izmaksas, kā arī AER statistika. Sadarbībā iesaistītās puses var brīvi iekļaut papildu ietekmi vai padarīt to par tēmu sarunās, ja valstis sagaida, ka tā būs nozīmīga seku vai politiskā svarīguma izteiksmē.

2. posms. Izmaksu un ieguvumu sadalījums iesaistītajām valstīm

Nākamajā posmā sadarbības valstis savstarpēji sadala visas izmaksas un ieguvumus, tai skaitā atbalsta izmaksas, saskaņā ar CBA rezultātiem un galvenokārt atkarībā no tā, kur tiek realizētas/izvietotas AER iekārtas (lielāko daļu netiešo izmaksu sedzot uzņēmējvalstij). Jāņem vērā, arī citas valstis, kas nav ne uzņēmējvalstis, ne patērētājas valstis, var saskarties ar ietekmi, piem., tīkla sastrēgumu problēmām. Šādos gadījumos izmaksu un ieguvumu sadales līgumu varētu attiecināt arī uz minētajām valstīm.

Sadalījuma nosacījuma veidu ievērojami ietekmē atbalsta shēmas izvēle. Sadarbībā iesaistītās valstis var vienoties izveidot kopīgu fondu/shēmu vai paplašināt kādu no sadarbībā iesaistīto valstu nacionālajām atbalsta shēmām atbalsta maksājumu plūsmu administrēšanai atbilstoši sadarbības projektam un ieviest transfertcenu kā kompensācijas veidu. Kopīgas atbalsta shēmas gadījumā sadarbībā iesaistītās valstis dabiski izveidos kopīgu fondu. Turpretim statistiski pārvedumi un kopīgi projekti ir vairāk tendēti uz kompensēšanu, izmantojot transfertcenas. Valdībām visbeidzot būs jāvienojas par to, vai vispirms visas jaunās iekārtas iedalīt vienai valstij, vai arī tās “sadalīt” atkarībā no tā, kura valsts sedz atbalsta izmaksas. Papildu grūtības rodas tad, ja vēl nav izlemts par iekārtu galīgo atrašanās vietu, un tādā gadījumā galīgo sadali var veikt tikai pēc iepirkuma procedūras noslēgšanas. Jebkurā gadījumā ir ieteicams valdībām jau iepriekš vienoties par vispārējiem sadalījuma noteikumiem un veikt ex-post korekciju.

3. posms. Izmaksu sadalījums uz katru saražotās enerģijas vienību

Pamatojoties uz CBA, ar kuru ir noteikta paredzamā kopējā jauda saražotās enerģijas izteiksmē (GWh), sadarbībā iesaistītās valstis veic izmaksu sadali atbilstoši saražotās enerģijas vienībām. Pirmkārt, tām būs jāapkopo visas izmaksas un ieguvumi katrai no sadarbības pusēm, tādējādi nosakot kopējos neto ieguvumus / neto izmaksas katrai valstij. Nākamajā posmā šī summa jāsadala atbilstoši paredzamajam elektroenerģijas ražošanas apjomam, ko nodrošina iekārta(-as) katrā valstī, lai iegūtu “izmaksas” par vienu saražotās atjaunīgās enerģijas vienību. Sadarbībā iesaistītās valstis varētu uzņemties vidējās izmaksas par iekārtu.

4. posms. Līgums par atjaunīgo energoresursu statistiskajiem pārvedumiem citai valstij un transfertcenu (€/kWh)

Nākamajā posmā dalībvalstīm būtu jānosaka pārvestās elektroenerģijas apjoms un cena par vienu pārvesto kWh. Pārvešana var notikt tikai fiziski vai virtuāli, izmantojot AER statistiku. Transfertcena tiks aprēķināta, pamatojoties uz kopējo paredzamo saražotās elektroenerģijas apjomu. Transfertcenas aprēķins labi atspoguļo atbilstošo apmēru, bet sadarbībā iesaistītajām valstīm ir zināma vienošanās brīvība, ko nodrošina sadarbības neto izmaksu ietaupījumi.

Dalībvalstis, kuras iesaistās statistikas pārvedumā, var vienoties izmantot dažādu veidu līgumus, piemēram, ex-post tūlītējos līgumus, ex-ante tūlītējos līgumus vai iespēju līgumus. Šos līgumu veidus var kombinēt, un šādas kombinācijas var palīdzēt mazināt riskus abām pusēm. Jāvienojas par vienības cenu, kas atšķiras no vietējām atsauces atbalsta cenām par dažādām atjaunīgās enerģijas tehnoloģijām un jāņem vērā darījumu izmaksas, kā arī iespējamās tīkla jaudas palielināšanas izmaksas. Uzņēmējvalsts netiešos ieguvumus atskaita.

Ir arī svarīgi atzīt, ka pārrobežu sadarbības projektu ex-ante analīzei vienmēr būs zināma nenoteiktības pakāpe, ko nevar novērst. Nenoteiktību puses var risināt dažādos veidos, un to var mazināt, veicot jutīguma analīzi un noturības pārbaudes. Mazāk sarežģītos sadarbības gadījumos projektu virzītāji var vienkārši akceptēt nenoteiktību un no tās izrietošās izmaksu un ieguvumu atšķirības, un politiski vienoties par ex-ante ieguldījumu. Sarežģītākos un visaptverošākos sadarbības gadījumos tomēr ir ieteicams sadarbības nolīgumā iekļaut pārskatīšanas klauzulu, ko viena vai kāda no pusēm var piemērot, lai pārskatītu izmaksu un ieguvumu sadali būtisku noviržu gadījumā. Tā var kļūt aktuāla, piemēram, ja novirzes sasniedz saskaņotu robežvērtību. Trešā iespēja ir definēt kompensācijas sadales noteikumus, kas, piemēram, varētu būt atkarīgi no faktiskajām nepieciešamajām atbalsta izmaksām, kuras noteiktas ex post.

5. posms. Finanšu pārvedumu institucionalizācija

Visbeidzot, sadarbības pusēm būs jāvienojas par finanšu pārvedumu līdzekļiem. Kas attiecas uz “valūtu”, kompensācija var izpausties kā skaidras naudas maksājumi vai AER statistiski pārvedumi. Lai gan kompensācijas starp PSO parasti tiek veiktas kā skaidras naudas maksājumi, valstis var izvēlēties saņemt kompensāciju skaidras naudas, statistisku pārvedumu veidā vai kā abu šo veidu kombināciju.

Lai gan kopīga fonda izveide atbalsta maksājumiem ir dārga, tā var palīdzēt veikt risku sadali starp iesaistītajām valstīm un tādējādi samazināt katras valsts individuālo risku, kā arī var būt izdevīga procedūru racionalizēšanai, jo īpaši, ja sadarbojas vairāk nekā divas puses un ja turpmākajiem sadarbības projektiem ir līdzīgi parametri. Ja tiek izveidots kopīgs fonds, maksājumiem tajā jābūt samērīgiem ar AER mērķa summas sadali un izmaksu un ieguvumu sadalījumu. Jebkurā gadījumā varētu būt izdevīgi noteikt vienotus kontaktpunktus šādiem pārvedumiem.

Sadarbības piemēri

1. piemērs. Statistisks pārvedums

Tiek pieņemts, ka divas dalībvalstis (dalībvalsti A un dalībvalsti B) vienojas par statistiska pārveduma mehānisma izmantošanu. Paredzams, ka dalībvalstij A (pārdevējai valstij) būs atjaunīgās enerģijas pārpalikums tās lielā hidroenerģijas un sauszemes vēja potenciāla dēļ, un tā vēlētos pārdot paredzamo pārpalikumu. Tās galvenie mērķi ir tādējādi palīdzēt segt vietējās AER ražošanas izmaksas un samazināt slogu vietējiem elektroenerģijas patērētājiem. Valsts tiesiskais pamats statistisku pārvedumu izmantošanai ir ieviests — šī būtu pirmā reize, kad to faktiski izmantotu. Dalībvalsts B (patērētāja) nevarēs sasniegt nacionālos mērķrādītājus, izmantojot tikai savus resursus, un ir iekļāvusi statistisku pārvedumu izmantošanu valsts tiesību aktos un galvenajos stratēģiskajos dokumentos, paredzot, ka valstij vajadzēs tos izmantot savu AER mērķu sasniegšanai.

Lai paaugstinātu plānošanas drošību, abas dalībvalstis izvēlas iepriekš noteikt transfertcenu, kā arī minimālo tirgojamo atjaunīgās enerģijas apjomu. Dalībvalsts A vēlas noslēgt šo nolīgumu, jo tā varēs ievērojami pārsniegt savu iekšzemes AER mērķrādītāju un noteikti sasniegs AER pārpalikumu.

Attiecībā uz izmaksu un ieguvumu sadali galvenās vērā ņemamās izmaksas ir atbalsta izmaksas. Vērā ņemamo atbalsta izmaksu līmenis ir atkarīgs no tā, vai tiek izmantotas vidējās izmaksas vai robežizmaksas un kuras atsauces tehnoloģijas tiek izmantotas.

No sadarbības izriet arī darījumu izmaksas. Tā kā sagaidāms, ka šīs izmaksas būs salīdzinoši mazas, kā arī vienādi sadalītas starp dalībvalsti A un B, izmaksu un ieguvumu sadalē tās var neņemt vērā. Kas attiecas uz netiešo ietekmi, uzņēmējvalsti varētu skart vairāki šādas ietekmes veidi, piemēram, SEG emisiju ietaupījumi, sistēmu integrācijas izmaksas un piegādes drošība, tomēr var strīdēties, vai tos var piedēvēt sadarbības mehānismam, jo dalībvalsts A jau bija radījusi AER pārpalikumu, pirms noslēdza vienošanos ar dalībvalsti B par statistisko pārvedumu. Tādējādi dalībvalstis A un B vienojas atteikties ņemt vērā šādus ietekmes veidus izmaksu un ieguvumu sadalē un koncentrējas tikai uz atbalsta izmaksām.

Dalībvalstīm A un B vispirms būs jāvienojas par transfertcenas zemāko un maksimālo robežvērtību. Lai noteiktu sarunās piedāvāto minimālo cenu, dalībvalstij A būtu jāņem vērā valsts atbalsta līmenis dažādām tehnoloģijām. Ja pastāv vienošanās balstīt statistisko pārvedumu uz tehnoloģiju, tad jāizvēlas atbalsta cena šai konkrētajai tehnoloģijai. Ja šādas vienošanās nav, ir iespēja aprēķināt AER vidējo atbalsta cenu dalībvalstī A. Šī aprēķinātā cena kalpotu kā zemākā cena. Kas attiecas uz maksimālo cenu, to nosaka cena par vietēju AER izvēršanu dalībvalstī B. Teorētiski maksimālo cenu, ko dalībvalsts B ir gatava maksāt, ietekmē arī transfertcena, ko citas dalībvalstis piedāvā statistiskiem pārvedumiem. Kad ir panākta vienošanās par teorētisko cenu koridoru, sadarbībā iesaistītajām dalībvalstīm būtu jāturpina sarunas par faktisko transfertcenu, kas visdrīzāk ietilps koridorā. Tām būs jāatrod vidusceļš, nodrošinot pietiekami lielus ieņēmumus dalībvalstij A un pietiekami zemu cenu dalībvalstij B un tādējādi radot ieguvumus abām pusēm.

2. piemērs. Kopīgs projekts un statistisks pārvedums, ņemot vērā radiāli savienotu atkrastes vējparku (bez elektroenerģijas fiziskas pārrobežu pārvades)

Tiek pieņemts, ka trīs dalībvalstis (dalībvalsts A, dalībvalsts B un dalībvalsts C) vienojas par liela mēroga kopīgu projektu, izmantojot attiecīgo sadarbības mehānismu. Kopīgais projekts ietver atkrastes vējparku, kas tiks uzbūvēts un atradīsies dalībvalsts A ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (EEZ) (turpmāk “uzņēmējvalsts”), dalībvalstij B (turpmāk “patērētāja valsts”) veicot ieguldījumus atbalsta izmaksās. Turklāt patērētāja valsts un dalībvalsts C vienojas par papildu statistisku pārvedumu, kas atbilst 10 % no kopīgā projekta ietvaros saražotās atjaunīgās elektroenerģijas ieguvumiem, kam noteikta saskaņotā cena. Dalībvalsts C ir tikai ieinteresēta iegādāties iepriekš noteiktu AER statistikas apjomu, lai ātrāk sasniegtu tās iekšzemes AER mērķrādītājus, bet dalībvalstij nav citas īpašas intereses attiecībā uz kopīgo projektu.

Patērētāja valsts ir projekta virzītājspēks, un tā koordinē pārējo pušu iesaisti. Šai nolūkā nav nepieciešams fizisks elektroenerģijas imports, un projekts neietver starpsavienotāja funkcionalitāti, un vējparks tiks radiāli savienots ar uzņēmējvalsts krastu. Sadarbojoties šajā kopīgajā projektā, uzņēmējvalsts un patērētāja valsts cer rentablāk sasniegt savas AER trajektorijas līdz 2030. gadam un pēc tam, vienlaikus saņemot ekonomiskus, vides un sociālos ieguvumus darbvietu radīšanas un piegādes drošības uzlabošanas jomās.

Tā kā gan uzņēmēja, gan patērētāja dalībvalsts vēlas saņemt no projekta AER statistiku, kas tiek ieskaitīta to nacionālo mērķrādītāju sasniegšanā, tās piekrīt veikt ieguldījumus atbalsta maksājumos. Tiek pieņemts, ka tās neizveido kopīgu atbalsta shēmu, bet tā vietā piekrīt izmantot savas jau esošās vietējās shēmas atkrastes vēja enerģijas ražošanai, kas nozīmē, ka katra dalībvalsts attieksies pret atkrastes vējparku tā, it kā tas būtu daļa no atjaunīgās enerģijas atbalsta shēmas. Projekts tiek piešķirts kopīga iepirkuma kārtībā. Tiek panākta vienošanās, ka tiks piemērota uzņēmējas dalībvalsts atsauces cena, t. i., patērētāja dalībvalsts savā atbalsta sistēmā pieņems uzņēmējas dalībvalsts atsauces cenu kā pamatu prēmijas maksājumu noteikšanai. Tā kā projekts darbojas kā pirmais virzītājspēks, tiek piešķirts izņēmums saskaņā ar patērētājas valsts nacionālo atbalsta shēmu, kas parasti to nepieļautu.

Uzņēmēja dalībvalsts un patērētāja dalībvalsts paraksta sadarbības nolīgumu par kopīgo projektu. Augsta līmeņa politiskā vienošanās paredz, ka katrai dalībvalstij no projekta tiks piešķirts tāds AER statistikas apjoms, kas atbilst šīs valsts atbalstītajam elektroenerģijas apjomam. Tā kā atkrastes vējparks atrodas uzņēmējvalsts EEZ, tam pēc noklusējuma tiks piešķirta AER statistika, kas pēc tam būtu jāpārdala saskaņā ar vienošanos.

Uzņēmējvalsts un patērētāja valsts veic izmaksu un ieguvumu analīzi, nosakot visatbilstošākās izmaksu un ieguvumu pozīcijas un to ietekmi. Dalībvalstis nolemj savā izmaksu un ieguvumu analīzē koncentrēties uz enerģijas ražošanas izmaksām, sistēmu integrācijas izmaksām, SEG emisijām, gaisa un citu vietējo piesārņojumu, piegādes drošību un inovācijas ietekmi. Lai noteiktu šo aspektu ietekmi uz izmaksu un ieguvumu sadali, dalībvalstis ietver un novērtē arī atbalsta izmaksas, kā arī ietekmi uz AER statistiku.

| | Dalībvalsts A


  (uzņēmēja) | Dalībvalsts B


  (patērētāja) | Dalībvalsts C
  (statistisks pārvedums) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saražotā atjaunīgā enerģija | 40  % | 60  % | Neattiecas |
| AER statistika | 40  % | 50  % | 10  % |
| Atbalsta izmaksas | 40  % | 60  % | Neattiecas |
| Sistēmu integrācijas izmaksas (24) | 100  % | Neattiecas | Neattiecas |
| SEG emisiju aiztaupījumi | 40  % | 60  % | Neattiecas |
| Gaisa un cits vietējais piesārņojums | 40  % | 60  % | Neattiecas |
| Piegādes drošība | 40  % | 60  % | Neattiecas |

Dalībvalsts A

(uzņēmēja)

Dalībvalsts B

(patērētāja)

Dalībvalsts C

(statistisks pārvedums)

Saražotā atjaunīgā enerģija

40  %

60  %

Neattiecas

AER statistika

40  %

50  %

10  %

Atbalsta izmaksas

40  %

60  %

Neattiecas

Sistēmu integrācijas izmaksas (24)

100  %

Neattiecas

Neattiecas

SEG emisiju aiztaupījumi

40  %

60  %

Neattiecas

Gaisa un cits vietējais piesārņojums

40  %

60  %

Neattiecas

Piegādes drošība

40  %

60  %

Neattiecas

Nākamajā posmā uzņēmējvalsts un patērētāja valsts sāk summēt visas izmaksas un ieguvumus katrai no tām, tādējādi iegūstot kopējos neto ieguvumus/izmaksas katrai dalībvalstij.

Tā kā uzņēmējvalsts sedz visas sistēmu integrācijas izmaksas, tai rodas neto izmaksas, un sistēmu integrācijas izmaksas jāiekļauj transfertcenā.

Kopumā vidi sarunām par transfertcenu nosaka sadarbībā iesaistīto dalībvalstu relatīvais ieguldījums atbalsta izmaksās. Atkarībā no tā, vai atbalsta izmaksas ir augstākas uzņēmējā vai patērētājā dalībvalstī, tās savstarpēji salīdzinot, viena vai otra gūs labumu no sadarbības, ciktāl tā attiecas uz atbalsta maksājumiem. Parasti transfertcenas zemāko vērtību nosaka papildu atbalsta izmaksas, kas radušās vai nu dalībvalstij A, vai B, un maksimālā robežvērtība ir kopējie atbalsta izmaksu ietaupījumi.

Pieņemsim, ka ar tehnoloģijām saistītās atbalsta izmaksas ir augstākas patērētājā dalībvalstī nekā uzņēmējā dalībvalstī. Tādējādi sadarbība ļauj ietaupīt izmaksas patērētājā dalībvalstī, savukārt atbalsta izmaksas uzņēmējā dalībvalstī var pieaugt (salīdzinot ar nesadarbošanās gadījumu). Tomēr sadarbība rada neto izmaksu ietaupījumu, jo kopējās atbalsta izmaksas sadarbības gadījumā ir zemākas nekā nesadarbošanās gadījumā. Konkrētajā piemērā uzņēmējai dalībvalstij rodas lielākas atbalsta izmaksas, nekā tās būtu nesadarbošanās gadījumā, kā rezultātā tiktu saņemta finansiāla kompensācija, pārvedot to uz uzņēmēju dalībvalsti. Transfertcenas līmenis tiks noteikts sarunu ceļā, taču šis līmenis jānosaka tā, lai tas abām valstīm sniegtu pietiekamu stimulu uzskatīt sadarbību par izdevīgu, t. i., uzņēmējai dalībvalstij šim cenu līmenim jābūt vismaz tikpat augstam kā vai, ideālā gadījumā, augstākam nekā radītajām papildu atbalsta izmaksām, bet patērētājai dalībvalstij tam jābūt zemākam par tās kopējiem izmaksu ietaupījumiem. Neapšaubāmi valstīm var būt arī nefinansiāli motīvi turpināt sadarbību, kas varētu ietekmēt to vēlmi pieņemt zemāku/augstāku transfertcenu.

Atkāpjoties no kopējā perspektīvā saražotās atjaunīgās enerģijas apjoma un izmaksām, kas radušās abām valstīm, valstis aprēķina transfertcenu (€/kWh), ņemot vērā arī sistēmu integrācijas izmaksu vienādu sadalījumu.

3. piemērs. Kopīgs projekts, plānojot saules FE iekārtas un fizisku elektroenerģijas pārsūtīšanu

Tiek pieņemts, ka divas dalībvalstis (dalībvalsts A un dalībvalsts B) vienojas par liela mēroga kopīgu projektu, izmantojot attiecīgo sadarbības mehānismu. Kopīgais projekts ietver lielu uz zemes uzstādītu saules elektrostaciju, kas atrodas dalībvalstī A (turpmāk “uzņēmējvalsts”), dalībvalstij B (turpmāk “patērētāja valsts”) sedzot atbalsta izmaksas. Uzņēmējvalstij ir pieejamas daudzas vietas saules FE izvietošanai un augsts saules enerģijas potenciāls. Tā varēs ievērojami pārsniegt savus valsts AER mērķrādītājus un ir ieinteresēta sadarboties ar citām dalībvalstīm, lai izmantotu savu pārmērīgo potenciālu, kā arī veicinātu vietējo darba tirgu. Turpretim dalībvalsts B nevarēs sasniegt savu mērķrādītāju un ir ieinteresēta izmantot sadarbības mehānismus, lai sasniegtu savu AER mērķrādītāju ar zemākām izmaksām. Politiskajā līmenī tā jau ir radījusi priekšnosacījumus sadarbības mehānismu izmantošanai, ļaujot atvērt savu vietējo tehnoloģiju ziņā neitrālu AER atbalsta shēmu ārvalstu projektiem. Dalībvalsts A nav ieinteresēta paturēt sev nekādu ar sadarbības projektu saistīto AER statistiku, kas nozīmē, ka atbalsta izmaksas pilnībā segs dalībvalsts B, kas integrēs iekārtu savā vietējā shēmā.

Dalībvalsts A pieprasa fizisku elektroenerģijas pārsūtīšanu, lai nodrošinātu, ka projekts neietekmē vietējā tirgus līdzsvarošanu. Tas rada nepieciešamību nodrošināt pietiekamu pārrobežu pārvades un starpsavienotāja jaudu starp sadarbībā iesaistītajām dalībvalstīm. Sadarbības projektu izmaksu un ieguvumu analīzei tas ir būtiski, jo nepieciešamība pēc saražotās elektroenerģijas fiziska eksporta, visticamāk, radīs ievērojamas izmaksas.

Uzņēmējvalsts un patērētāja valsts paraksta sadarbības nolīgumu par kopīgo projektu un veic CBA. Savā izmaksu un ieguvumu analīzē tās nolemj koncentrēties uz enerģijas ražošanas izmaksām, sistēmu integrācijas izmaksām, SEG emisijām, gaisa un citu vietējo piesārņojumu, piegādes drošību un inovācijas ietekmi. Savukārt attiecībā uz izmaksu un ieguvumu sadali tās nolemj koncentrēties tikai uz vissvarīgākajiem aspektiem, t. i., atbalsta izmaksām (sedz tikai dalībvalsts B), fizisku enerģijas pārsūtīšanu (jāsedz dalībvalstij B), ietekmi uz nodarbinātību (dalībvalstī A) un sistēmu integrācijas izmaksām (arī dalībvalstij A). Kas attiecas uz dalībvalsti A, galvenais ieguvums, ko tā vēlas saņemt no sadarbības, ir vietējā darba tirgus stimulēšana, savukārt dalībvalsts B galvenā interese ir samazināt atbalsta maksājumus, kas nepieciešami tās iekšzemes AER mērķrādītāju sasniegšanai. Tā kā abas dalībvalstis ir pārliecinātas, ka ir iespējama abpusēji izdevīga situācija, lielām izmaksām un ieguvumiem savstarpēji izlīdzinoties, tās vienojas ņemt vērā tikai atbalsta izmaksas.

Valstīm būs jāvienojas arī par atsauces tirgus cenu. Tā kā vienošanās paredz, ka dalībvalsts B iekļaus iekārtu savā vietējā atbalsta shēmā, varētu izmantot dalībvalsts B atsauces tirgus cenu. Kas attiecas uz elektroenerģijas pārvades izmaksām, visvienkāršākais veids, kā risināt šo jautājumu, ir likt izstrādātājiem ņemt vērā šīs izmaksas to piedāvājumos, kas nozīmē, ka atbalsta izmaksas attiecīgi pieaugs.

Lai noteiktu iespējamo transfertcenu, ko dalībvalsts B maksās dalībvalstij A, pirmais apsvērums ir aprēķināt ietaupījumus, ko dalībvalsts B var gūt, pateicoties sadarbības projektam, t. i., atbalsta izmaksu ietaupījumus. Tas nozīmē, ka jāaprēķina tiešās atbalsta izmaksas attiecībā uz saules FE (25) dalībvalstī A, kā arī dalībvalstī B. Atšķirība starp tām veido pamatu, lai vienotos par transfertcenu.

5.   KOPSAVILKUMS AR IETEIKUMIEM PAR CBA UN IZMAKSU UN IEGUVUMU SADALI

Rezumējot iepriekš izklāstīto, dalībvalstīm un trešām valstīm ir dažādas iespējas un brīvības pakāpes izmaksu un ieguvumu analizēšanai un sadalei, iesaistoties sadarbības projektos atjaunīgās enerģijas jomā un tādējādi gūstot savstarpēju labumu.

Kopumā sadarbībā iesaistītajām valstīm jāatbild uz diviem galvenajiem jautājumiem. Pirmkārt, ar kādu finanšu mehānismu un par kādu cenu patērētāja valsts segs daļu no projekta atbalsta izmaksām? Otrkārt, vai un ar kādu mehānismu patērētāja valsts kompensēs uzņēmējvalstij iekšzemē radušās izmaksas? Parasti dalībvalstij, kas maksā atbalsta izmaksas, jāsaņem atbilstošā AER statistika.

Nākamajās sadaļās ir apkopoti galvenie izmaksu un ieguvumu sadales posmi un ieteikumi , pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi. Šis saraksts un kritēriji neskar CBA kritērijus saskaņā ar EISI regulu, kuri attiecas uz pieteikumiem atjaunīgo energoresursu pārrobežu projekta statusa saņemšanai.

Vispārējā pieeja un nepieciešamās darbības sākotnējās CBA veikšanai

Veicot izmaksu un ieguvumu analīzi, projektu virzītājiem ieteicams vadīties pēc šāda neizsmeļoša darbību saraksta:

| — | Noteikt attiecīgās ieinteresētās personas |
| --- | --- |

—

Noteikt attiecīgās ieinteresētās personas

| — | Precizēt pārrobežu sadarbības projekta izveidi






  — | Sadarbības puses un subjekti |
| --- | --- | --- |

—

Precizēt pārrobežu sadarbības projekta izveidi

—

Sadarbības puses un subjekti

| — | Citas attiecīgās iestādes un ieinteresētās personas, kuras var ietekmēt izmaksas vai ieguvumi, piemēram, izstrādātāji, PSO, SSO utt. |
| --- | --- |

—

Citas attiecīgās iestādes un ieinteresētās personas, kuras var ietekmēt izmaksas vai ieguvumi, piemēram, izstrādātāji, PSO, SSO utt.

| — | Projekta īstenošanas vieta |
| --- | --- |

—

Projekta īstenošanas vieta

| — | Izmantotās tehnoloģijas un konstrukcija |
| --- | --- |

—

Izmantotās tehnoloģijas un konstrukcija

| — | Citas atbilstošastehniskās iezīmes vai raksturlielumi |
| --- | --- |

—

Citas atbilstošastehniskās iezīmes vai raksturlielumi

| — | Jauda / projekta apjoms |
| --- | --- |

—

Jauda / projekta apjoms

| — | Laikposms |
| --- | --- |

—

Laikposms

| — | Iznākuma veids un paredzētie pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Iznākuma veids un paredzētie pakalpojumi

| — | Attiecīgie papildu komponenti |
| --- | --- |

—

Attiecīgie papildu komponenti

| — | Definēt atbilstošu hipotētisku projektu, ieskaitot tā izveidi (tie paši aspekti, kas minēti iepriekš) |
| --- | --- |

—

Definēt atbilstošu hipotētisku projektu, ieskaitot tā izveidi (tie paši aspekti, kas minēti iepriekš)

| — | Uzskaitīt visas iekļaujamās izmaksas un ieguvumus |
| --- | --- |

—

Uzskaitīt visas iekļaujamās izmaksas un ieguvumus

| — | Vienoties par CBA rādītāju aprēķināšanas pieeju un metodikām |
| --- | --- |

—

Vienoties par CBA rādītāju aprēķināšanas pieeju un metodikām

| — | Apkopot jaunākos datus no pārbaudītiem valsts, Eiropas un starptautiskajiem avotiem |
| --- | --- |

—

Apkopot jaunākos datus no pārbaudītiem valsts, Eiropas un starptautiskajiem avotiem

| — | Izteikt rādītājus kvantitatīvi un monetizēt kvantitatīvi izteiktos rādītājus, ja tas nav pārāk resursietilpīgi, un mutiski aprakstīt nemonetizētu rādītāju ietekmi |
| --- | --- |

—

Izteikt rādītājus kvantitatīvi un monetizēt kvantitatīvi izteiktos rādītājus, ja tas nav pārāk resursietilpīgi, un mutiski aprakstīt nemonetizētu rādītāju ietekmi

| — | Aprēķināt pārrobežu sadarbības projekta delta un tā hipotētiskā scenārija NPV delta rādītāju |
| --- | --- |

—

Aprēķināt pārrobežu sadarbības projekta delta un tā hipotētiskā scenārija NPV delta rādītāju

| — | Rakstiski noformēt analīzi un pievienot paskaidrojumus |
| --- | --- |

—

Rakstiski noformēt analīzi un pievienot paskaidrojumus

| — | Pārbaudīt rezultātus, konsultējoties ar attiecīgajām iestādēm un citiem (neatkarīgiem) ekspertiem |
| --- | --- |

—

Pārbaudīt rezultātus, konsultējoties ar attiecīgajām iestādēm un citiem (neatkarīgiem) ekspertiem

| — | Ja nepieciešams, precizēt analīzi, koriģējot datus un/vai metodiku |
| --- | --- |

—

Ja nepieciešams, precizēt analīzi, koriģējot datus un/vai metodiku

Darbības ne vienmēr ir secīgā kārtībā, un dažos gadījumos var būt iteratīvas. Dalībvalstis var apsvērt iespēju izveidot vienotus kontaktpunktus, lai atbalstītu projektu virzītājus iepriekš aprakstītajos posmos, jo īpaši nosakot specifikācijas pārrobežu sadarbības projektu projektu izveidei.

CBA kā pamatojuma izmantošana, cik vien iespējams

Rūpīga sabiedrības izmaksu un ieguvumu analīze ir priekšnoteikums izmaksu un ieguvumu sadalei starp dalībvalstīm un citām pusēm. Tomēr ar to var nepietikt, lai vienotos par sadalījumu. Tad veiktā CBA būs attiecīgi jāpārskata un jāpaplašina.

Sadarbības pusēm būtu pēc iespējas vairāk jābalstās uz CBA rezultātiem, lai saglabātu saskaņotību ar galvenajiem konstatētajiem ietekmes veidiem. Projekta definīciju, izmantotos datus, pamatscenāriju un robežnosacījumus nedrīkst mainīt, un ar CBA aprēķinātās neto vērtības jāizmanto kā sākumpunkts turpmākām diskusijām. Jāprecizē jebkādi robežnosacījumi, kuri ietekmē projekta darbību un tās iekļaušanu plašākā energosistēmā, jo tie ietekmēs izmaksu un ieguvumu rādītājus.

Izmaksu un ieguvumu sadales nosacījumi galu galā būs sadarbības pušu sarunu procesa rezultāts. Tiem jābūt elastīgiem, lai varētu vienoties par iekļaujamajām izmaksām un ieguvumiem. Veicot CBA jārod līdzsvars starp sarežģītības ierobežošanu un darījumu izmaksām, nosakot tās pārvaldāmā līmenī un vienlaikus cenšoties iekļaut visus attiecīgos faktorus.

Izmaksu un ieguvumu sadales principi

Izmaksu un ieguvumu sadalei jābūt balstītai uz taisnīgumu, t. i., neviena puse nesaņem nesamērīgu labumu / nesedz nesamērīgas izmaksas sadarbības nolūkā, ko var panākt, kompensējot visas puses proporcionāli to ieguldījumam, uz praktiskumu, t. i., samazinot sarežģītību un līdz ar to darījumu izmaksas līdz pārvaldāmai summai, ierobežojot puses, kā arī izmaksu un ieguvumu kategorijas līdz vissvarīgākajām, un atspoguļojot faktiskās izmaksas un ieguvumus (un vienojoties par iespējamiem pasākumiem, no kuriem atkāpes tiek veiktas tikai vēlākā posmā).

Sarežģītības mazināšana

Iepriekšējā pieredze saistībā ar sadarbības mehānismiem ir parādījusi, ka sarežģītība var kļūt par šķērsli un ka ļoti sarežģītai sarunu struktūrai ar vairāku ieinteresēto personu iesaisti ir lielāka neizdošanās iespējamība. Tomēr to var mazināt, ja sadarbības valstis vispirms vienojas par sadarbības pamatprincipiem un nosacījumiem un tikai pēc tam pārrunā nianses. Tāpat var būt noderīgas augsta līmeņa politiskas vienošanās par izmaksu un ieguvumu sadali, kā tas bija Zviedrijas un Norvēģijas gadījumā, apspriežot kopīgo atbalsta shēmu.

Nenoteiktības problēmas risināšana un tās iekļaušana lēmumu pieņemšanā

Tā kā informāciju par izmaksām, ieguvumiem un riskiem nevar droši zināt, nenoteiktība ir procesa dabiska sastāvdaļa, un tā attiecīgi jāņem vērā. To var mazināt, veicot jutīguma analīzi un noturības pārbaudes.

Sabiedrības attieksme

Ja runa ir par sabiedrības attieksmi, īstenojot sadarbības projektu, ieteicams pievērsties sabiedrības iesaistei jau agrīnā stadijā un darīt to aktīvi, lai novērstu turpmākus šķēršļus. Visas ar sadarbību saistītās tiešās un netiešās izmaksas un ieguvumi, kā arī vispārējā pieeja to sadalei starp sadarbības partneriem, skaidri jāapraksta un jāpaziņo sabiedrībai.

6.   STARPVALDIBU NOLIGUMA PARAUGS

I daļa. Mērķis un definīcijas

Pants par mērķi

| — | Dalībvalstīm būtu jāņem vērā starpvaldību nolīguma (IGA) mērķis. Piemērs Ziemeļu jūru enerģētiskās sadarbības satvara (NSEC) kontekstā var būt papildu atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudas veidošana Ziemeļjūrā. Mērķi nosaka sadarbībā iesaistītās dalībvalstis. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm būtu jāņem vērā starpvaldību nolīguma (IGA) mērķis. Piemērs Ziemeļu jūru enerģētiskās sadarbības satvara (NSEC) kontekstā var būt papildu atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudas veidošana Ziemeļjūrā. Mērķi nosaka sadarbībā iesaistītās dalībvalstis.

Pants par definīcijām

| — | Dalībvalstīm būtu jādefinē svarīgākie starpvaldību nolīgumā ietvertie termini. Tas nodrošina iesaistīto pušu vienotu izpratni un uzlabo līguma juridisko stabilitāti. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm būtu jādefinē svarīgākie starpvaldību nolīgumā ietvertie termini. Tas nodrošina iesaistīto pušu vienotu izpratni un uzlabo līguma juridisko stabilitāti.

II daļa. Sadarbības mehānisms

Pants par sadarbības mehānismu

| — | Šajā elementā būtu jāapraksta sadarbības juridiskā integrēšana RED kontekstā, t. i., vai tiek izvēlēts statistisks pārvedums, kopīgs projekts (ar citu ES dalībvalsti vai trešo valsti) vai kopīga atbalsta shēma. |
| --- | --- |

—

Šajā elementā būtu jāapraksta sadarbības juridiskā integrēšana RED kontekstā, t. i., vai tiek izvēlēts statistisks pārvedums, kopīgs projekts (ar citu ES dalībvalsti vai trešo valsti) vai kopīga atbalsta shēma.

III daļa. Sadarbības specifikācijas

Pants par sadarbības jomu

| — | Dalībvalstīm būtu jāprecizē sadarbības joma: 1) tikai AER izmantojuma izvēršana, 2) infrastruktūras pievienošana sadarbības ietvaros, 3) inovācijas aspektu pievienošana sadarbības ietvaros (piemēram, uzglabāšanas, pārveidošanas iekārtas utt.). |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm būtu jāprecizē sadarbības joma: 1) tikai AER izmantojuma izvēršana, 2) infrastruktūras pievienošana sadarbības ietvaros, 3) inovācijas aspektu pievienošana sadarbības ietvaros (piemēram, uzglabāšanas, pārveidošanas iekārtas utt.).

Pants par izvēlēto atbalsta shēmu

| — | Dalībvalstīm būtu jāprecizē atbalsta shēma, kuru tās piemēro (uzņēmējas dalībvalsts, ieguldītājas dalībvalsts shēma vai jauna atbalsta shēma). Ja izmanto esošu shēmu, dalībvalstīm būtu jāiekļauj atsauce uz attiecīgo juridisko pamatu. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm būtu jāprecizē atbalsta shēma, kuru tās piemēro (uzņēmējas dalībvalsts, ieguldītājas dalībvalsts shēma vai jauna atbalsta shēma). Ja izmanto esošu shēmu, dalībvalstīm būtu jāiekļauj atsauce uz attiecīgo juridisko pamatu.

Pants par jauno atbalsta shēmu (attiecas tikai uz kopīgām atbalsta shēmām)

| — | Dalībvalstīm būtu jāprecizē atbalsta shēmas tehniskie elementi. Elementi, kas jāņem vērā:






  a. | Sadarbība viena vai vairāku projektu ietvaros |
| --- | --- | --- |

—

Dalībvalstīm būtu jāprecizē atbalsta shēmas tehniskie elementi. Elementi, kas jāņem vērā:

a.

Sadarbība viena vai vairāku projektu ietvaros

| b. | Maksimālā jauda/apjoms (uzstādīto MW vai pārsūtāmo MWh apjoms) |
| --- | --- |

b.

Maksimālā jauda/apjoms (uzstādīto MW vai pārsūtāmo MWh apjoms)

| c. | Atbilstoša tehnoloģija (tehnoloģijas) |
| --- | --- |

c.

Atbilstoša tehnoloģija (tehnoloģijas)

| d. | Vietas izvēles un iepriekšējās izstrādes vieta vai process |
| --- | --- |

d.

Vietas izvēles un iepriekšējās izstrādes vieta vai process

| e. | Tīkla pieslēguma režīms |
| --- | --- |

e.

Tīkla pieslēguma režīms

| f. | Atbalsta veids |
| --- | --- |

f.

Atbalsta veids

| g. | Iepirkuma/izsoles noformējums |
| --- | --- |

g.

Iepirkuma/izsoles noformējums

| h. | Līgums par valsts atbalsta paziņošanu |
| --- | --- |

h.

Līgums par valsts atbalsta paziņošanu

Pants par attiecīgajiem tirgus nosacījumiem

| — | Dalībvalstīm būtu jānorāda attiecīgie tirgus nosacījumi (piemēram, izvēlētais atsauces tirgus) sadarbības projektam un visi saistītie papildu noteikumi, ko tie var ietvert. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm būtu jānorāda attiecīgie tirgus nosacījumi (piemēram, izvēlētais atsauces tirgus) sadarbības projektam un visi saistītie papildu noteikumi, ko tie var ietvert.

Pants par izmaksu un ieguvumu analīzi un pārrobežu izmaksu sadalījumu

| — | Dalībvalstīm būtu jāvienojas par izmaksu un ieguvumu analīzi un pārrobežu izmaksu sadalījumu.






  — | Vienkāršas sadarbības gadījumā AER statistiku var pārsūtīt par saskaņoto transfertcenu. Šajā sadarbības gadījumā izmaksu un ieguvumu analīzei jābūt pēc iespējas vienkāršākai, tādējādi samazinot darījumu izmaksas. |
| --- | --- | --- |

—

Dalībvalstīm būtu jāvienojas par izmaksu un ieguvumu analīzi un pārrobežu izmaksu sadalījumu.

—

Vienkāršas sadarbības gadījumā AER statistiku var pārsūtīt par saskaņoto transfertcenu. Šajā sadarbības gadījumā izmaksu un ieguvumu analīzei jābūt pēc iespējas vienkāršākai, tādējādi samazinot darījumu izmaksas.

| — | Sarežģītākam sadarbības veidam (vai arī cenšoties iegūt piekļuvi pārrobežu AER finansējumam no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta un/vai infrastruktūras finansējuma) var būt nepieciešama visaptverošāka CBA. Starpvaldību nolīgumā šajā sadaļā būtu jāatsaucas uz pieejamajiem CBA aprēķiniem un rezultātā iegūto CBCA pieeju.






  — | Neto sociālā ieguvuma noteikšana |
| --- | --- | --- |

—

Sarežģītākam sadarbības veidam (vai arī cenšoties iegūt piekļuvi pārrobežu AER finansējumam no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta un/vai infrastruktūras finansējuma) var būt nepieciešama visaptverošāka CBA. Starpvaldību nolīgumā šajā sadaļā būtu jāatsaucas uz pieejamajiem CBA aprēķiniem un rezultātā iegūto CBCA pieeju.

—

Neto sociālā ieguvuma noteikšana

| — | Galveno izmaksu un ieguvumu sadalījums starp pusēm |
| --- | --- |

—

Galveno izmaksu un ieguvumu sadalījums starp pusēm

| — | Izrietošie kompensāciju maksājumi starp dalībvalstīm (tostarp katra sadarbības partnera finansētā atbalsta izmaksu daļa, izrietošais AER statistikas sadalījums, lai veiktu ieguldījumus mērķu sasniegšanā) |
| --- | --- |

—

Izrietošie kompensāciju maksājumi starp dalībvalstīm (tostarp katra sadarbības partnera finansētā atbalsta izmaksu daļa, izrietošais AER statistikas sadalījums, lai veiktu ieguldījumus mērķu sasniegšanā)

| — | Maksājumu kārtība |
| --- | --- |

—

Maksājumu kārtība

| — | Paziņojums Eiropas Komisijai saskaņā ar RED prasībām |
| --- | --- |

—

Paziņojums Eiropas Komisijai saskaņā ar RED prasībām

Pants par pušu saistībām

| — | Šajā gadījumā sadarbībā iesaistītajām dalībvalstīm būtu jānosaka pienākumi atbilstoši izvēlētajam sadarbības veidam, kā arī procedūras un sistēma, kas ļauj pārraudzīt, izsekot un izdot pierādījumus un noteikt pārbaudes (tai skaitā attiecībā uz datu pārsūtīšanu: saturs, formāts un laiks). |
| --- | --- |

—

Šajā gadījumā sadarbībā iesaistītajām dalībvalstīm būtu jānosaka pienākumi atbilstoši izvēlētajam sadarbības veidam, kā arī procedūras un sistēma, kas ļauj pārraudzīt, izsekot un izdot pierādījumus un noteikt pārbaudes (tai skaitā attiecībā uz datu pārsūtīšanu: saturs, formāts un laiks).

Pants par atbildīgo iestādi (attiecas uz kopīgiem projektiem vai kopīgām atbalsta shēmām)

| — | Šajā elementā būtu jāapraksta atbildīgā iestāde (piemēram, aģentūra vai vienots kontaktpunkts) un tās pienākumi. Pienākumi var ietvert projektu identificēšanu, iepirkuma procedūras noteikšanu, pretendenta atlasi, piešķirto projektu īstenošanas uzraudzību, atbalsta maksājumu veikšanu un ziņošanu sadarbībā iesaistītajām valstīm. |
| --- | --- |

—

Šajā elementā būtu jāapraksta atbildīgā iestāde (piemēram, aģentūra vai vienots kontaktpunkts) un tās pienākumi. Pienākumi var ietvert projektu identificēšanu, iepirkuma procedūras noteikšanu, pretendenta atlasi, piešķirto projektu īstenošanas uzraudzību, atbalsta maksājumu veikšanu un ziņošanu sadarbībā iesaistītajām valstīm.

Pants par paziņošanu Eiropas Komisijai

| — | Saskaņā ar RED pārdevējai/uzņēmējai dalībvalstij jāpaziņo Eiropas Komisijai par līgumu un izrietošā statistiskā pārveduma precīzo summu. |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar RED pārdevējai/uzņēmējai dalībvalstij jāpaziņo Eiropas Komisijai par līgumu un izrietošā statistiskā pārveduma precīzo summu.

7.   PIELIKUMS

Pieejamie sadarbības mehānismi un sadarbības pamatprincipi

Saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvas 8., 9., 11. vai 13. pantu ir pieejami trīs galvenie sadarbības mehānismi, kurus dalībvalstis var izvēlēties izmantot.

Statistiskie pārvedumi (8. pants). Statistisko pārvedumu gadījumā ne vairāk kā divas dalībvalstis vienojas sadarboties un faktiski attiecināt uz otru valsti noteiktu vienā dalībvalstī saražotās atjaunīgās enerģijas apjomu. Tas tiek darīts ex-post, izmantojot transfertcenu, par kuru panākta vienošanās. Vienas dalībvalsts “nopirktā” enerģija saskaņā ar direktīvu tiks ieskaitīta tās valsts ieguldījumā. Nav iesaistīta fiziskas enerģijas pārsūtīšana vai piegāde. Statistiskie pārvedumi parasti nav saistīti ar konkrētiem projektiem, lai gan dalībvalstis var nolemt slēgt šādu nolīgumu, ja to uzskata par abpusēji izdevīgu. Tāpat arī statistiskie pārvedumi būtībā ir tehnoloģiju ziņā neitrāli. Dalībvalstīm, kas veic statistiskos pārvedumus, jāpaziņo Komisijai ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc tā gada beigām, kurā pārvešana ir spēkā. Statistisko pārvedumu darījumu izmaksas ir salīdzinoši zemas, jo tos ir salīdzinoši viegli izveidot un apspriest, un tas ļauj dalībvalstīm uzsākt ierobežotu sadarbību, neveicot nekādas izmaiņas to vietējos atbalsta instrumentos. Tā kā statistiskie pārvedumi ir mazāk sarežģīti, attiecībā uz tiem nav nepieciešams sniegt daudz norādījumu, taču sabiedrības attieksme var būt problemātiska, jo apmaiņā pret samaksu netiek nodoti nekādi saražotie atjaunīgie energoresursi. Privātie dalībnieki ir izslēgti no dalības statistikas pārvedumos, t. i., šie pārvedumi attiecas tikai uz valsts iestādēm.

Kopīgi projekti starp dalībvalstīm (9. pants). Dalībvalstis var arī uzsākt savstarpējus kopīgus projektus, lai sadarbotos atjaunīgo energoresursu projektos attiecībā uz elektroenerģijas, siltumenerģijas un aukstumenerģijas ražošanu no atjaunīgiem avotiem. Kopīgie projekti ir plašāki par vienkāršiem statistiskiem pārvedumiem, un sadarbība vienmēr notiek saistībā ar konkrētu jaunu projektu. Kopīgā projektā var paredzēt vai neparedzēt fizisku elektroenerģijas pārvadi. Papildus atsevišķiem sadarbības projektiem, piem., liela mēroga atkrastes vēja enerģijas projektiem, ir iespējama arī vienošanās par vairākiem projektiem, ja tiek veikta mazu vai vidēju iekārtu atkārtota uzstādīšana. Tomēr šīs vienošanās par vairākiem projektiem jānošķir no kopīgām atbalsta shēmām to ierobežotā rakstura dēļ. Projekti var attiekties vai nu uz esošo iekārtu atjaunošanu, vai uz jaunām iekārtām. Ieguvumi un izmaksas no šiem projektiem tiek sadalītas starp sadarbības pusēm, pamatojoties uz saskaņotajiem noteikumiem. Dalībvalstis var vienoties īstenot projektu, izmantojot jebkuras sadarbības puses esošu atbalsta shēmu, vai arī izveidojot individuāli pielāgotu shēmu.

Kopīgi projekti var būt piemēroti arī kopīgiem ieguldījumiem jaunās tehnoloģijās un pieredzes gūšanai par tām. Sadarbības pakāpe un darījumu izmaksu līmenis ir augstāks, salīdzinot ar statistiskajiem pārvedumiem, bet parasti zemāks nekā kopīgajām atbalsta shēmām, jo sadarbība aprobežojas ar saskaņotu projektu skaitu. Atšķirībā no statistiskajiem pārvedumiem kopīgos projektos var būt iesaistīti arī privātie operatori.

Dalībvalstu un trešo valstu kopīgie projekti (11. pants). Dalībvalstis drīkst arī īstenot kopīgus projektus ar trešām valstīm, kas varētu kļūt īpaši svarīgi, sadarbojoties ar Enerģētikas kopienas valstīm vai Apvienoto Karalisti. Tomēr kopīgie projekti ar trešām valstīm attiecas tikai uz elektroenerģiju no atjaunīgiem avotiem (neietver siltumenerģiju un aukstumenerģiju), un nepieciešams izveidot faktisku fizisku saikni ar trešo valsti. Lai nodrošinātu ievadi ES elektroenerģijas sistēmā, attiecīgā starpsavienotāja jauda jārezervē savlaicīgi. Izņemot iekārtai piešķirto ieguldījumu atbalstu, attiecībā uz saražotās un eksportētās elektroenerģijas apjomu nedrīkst saņemt atbalstu no trešās valsts atbalsta shēmas.

Kopīgas atbalsta shēmas (13. pants). Dalībvalstu rīcībā ir vēl viens iespējamais sadarbības mehānisms — kopīgas atbalsta shēmas. Tas nozīmē divu vai vairāku dalībvalstu valsts atbalsta shēmu daļēju vai pilnīgu saskaņošanu un/vai apvienošanu. Tā kā kopīgās atbalsta shēmas var radīt ievērojamas darījumu izmaksas, tās parasti aptver vairākus projektus. Tomēr tās var izmantot arī lieliem atsevišķiem projektiem ar ļoti specifisku izveidi. Kopīgās atbalsta shēmas var attiekties arī tikai uz vienu valsts atjaunīgo energoresursu tirgus segmentu, piemēram, uz konkrētu tehnoloģiju vai ģeogrāfisku apgabalu, piem., pierobežas reģionu. Ja vien nav norādīts citādi, saskaņotā kopīgā atbalsta shēma neaizstāj esošās valsts atbalsta shēmas, kas turpina pastāvēt paralēli. Kopīgās atbalsta shēmas parasti ir prasīgākas un sarežģītākas nekā kopīgi projekti, kā arī attiecībā uz tām parasti ir nepieciešamas izmaiņas valsts tiesību aktos un/vai noteikumos.

Principi sadarbībai atjaunīgās enerģijas jomā

Kopumā dalībvalstu sadarbību atjaunīgās enerģijas jomā nosaka tālāk aprakstītie principi.

Izvēles iespējas: divas vai vairākas dalībvalstis, kuras uzsāk sadarbību viena ar otru vai ar trešo valsti, dara to brīvprātīgi. Turklāt, ja dalībvalstis izvēlas apvienot spēkus atjaunīgās enerģijas jomā, tās var brīvi noteikt šādas sadarbības nianses un nosacījumus.

Sociāli ekonomisku ieguvumu radīšana: pārrobežu sadarbības projektiem jārada vērtība no holistiskas sabiedrības perspektīvas. Kopumā projekta radītajiem sociālekonomiskajiem ieguvumiem jāatsver tā izmaksas, salīdzinot to ar atjaunīgo energoresursu izvēršanu bez sadarbības.

Abpusēji izdevīgas sadarbības veidošana: papildus neto sabiedrisko ieguvumu radīšanai pārrobežu sadarbības projekti īstenosies tikai tad, ja projekti nodrošinās vispusīgus ieguvumus visām iesaistītajām valstīm un galvenajām ieinteresētajām personām valstīs. Kopumā ir maz ticams, ka projekts būs izdevīgs visām ieinteresētajām pusēm, tāpēc valstīm jāvienojas, kurām ieinteresētajām personām būtu jāsaņem kompensācija un kurām nē.

Vienošanās par sadarbības noteikumiem: dalībvalstīm, kuras plāno īstenot sadarbību, jānoslēdz sadarbības nolīgums, kurā ir izklāstīti noteikumi un nosacījumi.

Pielāgošanās vietējiem specifiskajiem apstākļiem: lai gan sadarbībā iesaistītās valstis cenšas pēc iespējas saskaņot attiecīgos noteikumus un nosacījumus, tam var būt dabiski ierobežojumi. Šādi ierobežojumi jo īpaši attieksies uz atrašanās vietai raksturīgiem nosacījumiem, piem., par licencēšanu un nodokļiem. Tāpēc pēc noklusējuma ir piemērojami tās valsts noteikumi, kurā projekts fiziski atrodas, ja vien sadarbības valstis nav vienojušās un norādījušas citādi.

Taustāmas ietekmes nodrošināšana: dalībvalstis var izvēlēties strukturēt sadarbību tā, lai tai būtu taustāma ietekme uz to energosistēmām un tirgiem. Sadarbībā iesaistītās dalībvalstis, var, piem., pieprasīt fizisku elektroenerģijas importu (kas ir obligāta prasība kopīgos projektos ar trešām valstīm).

Izmaksu un ieguvumu sadale: saskaņā ar direktīvu saražotā atjaunīgā enerģija būtu jāieskaita valstī, kura finansē iekārtas uzstādīšanu. Atkarībā no tehnoloģijas papildus atbalsta izmaksām būs svarīgas arī citas izmaksas un ieguvumi. Tīkla pieslēguma un sistēmu integrācijas izmaksas ir īpaši svarīgas atkrastes vēja enerģijas projektiem, savukārt atbalsta izmaksu atbilstība parasti samazinās līdz ar tehnoloģiju nobriešanu un tirgus integrācijas pakāpi. Ir iespējams izmantot dažādus grāmatvedības risinājumus. Partnervalstis var brīvi noteikt detalizētāku informāciju sadarbības nolīgumā.

---

(1)  Norādījumu pamatā ir iepriekšējie “Norādījumi par sadarbības mehānisma izmantošanu atjaunīgās enerģijas jomā”, SWD(2013) 440 final, kas pieejami šeit: https://energy.ec.europa.eu/system/files/2014-10/com_2013_public_intervention_swd05_en_0.pdf.

(2)  Sadarbības mehānismu sīkāks apraksts sniegts pielikumā. Autoritatīva Savienības tiesību aktu interpretācija ir vienīgi Eiropas Savienības Tiesas kompetencē.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1153 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (OV L 249, 14.7.2021., 38. lpp.).

(4)  COM(2021) 393: “ES pierobežas reģioni — Eiropas integrācijas “dzīvās laboratorijas””.

(5)  Pierobežas reģioni ir teritorijas, kas atrodas vienas robežas abās pusēs (definīcija pieejama šeit: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Border_region).

(6)  Šā gadījuma apraksta pamatā ir ziņojums “Pārrobežu izsoļu izveides iespējas”, kas izstrādāts AURES II atjaunīgās enerģijas atbalsta izsoļu projektā. Pilnu ziņojumu var izgūt šeit: http://aures2project.eu/wp-content/uploads/2019/06/AURES_II_D6_1_final.pdf.

(7)  Šobrīd ir īstenoti/saskaņoti divpadsmit sadarbības projekti (no tiem desmit statistisku pārvedumu projekti, viens kopīgs projekts un viena kopīga atbalsta shēma). Lai gan tas norāda, ka īstenošana varētu paātrināties, sadarbības mehānismu izmantošana joprojām ir zemākā līmenī par prognozēto. Ir īstenoti un/vai saskaņoti šādi projekti: statistiski pārvedumi starp Luksemburgu un Lietuvu, Luksemburgu un Igauniju, Maltu un Igauniju, Nīderlandi un Dāniju, Īriju un Dāniju, Īriju un Igauniju, Dāniju un Beļģiju, Somiju un Beļģiju, Čehiju un Slovēniju un Lietuvu un Beļģiju; Vācijas un Dānijas kopīgs projekts un Zviedrijas un Norvēģijas kopīga atbalsta shēma. Aplūkojot dalībvalstu nacionālos atjaunīgās enerģijas rīcības plānus (NREAP) 2020. gadam, ir acīmredzams, ka mehānismu novitātes un īstenoto projektu trūkuma dēļ sadarbības mehānismu izmantošanas plāni joprojām bija neskaidri, piesardzīgi, vai arī to pat nebija. Dažus gadus vēlāk dalībvalstu sadarbības mehānismu izmantošanas plāni jau bija konkrētāki, jo īpaši pateicoties apspriešanām starp dalībvalstīm, kas tiek organizētas divpusēji vai daudzpusēji, individuāli vai ar dažādu grupu un forumu starpniecību. Šajā saistībā būtu jāuzsver darbs, kas paveikts reģionālajos enerģētikas forumos, tostarp Ziemeļu jūru enerģētiskās sadarbības satvara (North Seas Energy Cooperation, NSEC) augsta līmeņa grupās, Baltijas enerģētikas tirgus starpsavienojuma plāna (Baltic Energy Market Interconnection Plan, BEMIP), Centrāleiropas un Dienvidaustrumeiropas energosavienojuma (Central and South Eastern Europe Energy Connectivity, CESEC) vai Dienvidrietumeiropas starpsavienojumu (Interconnections for South-West Europe, SWE), vai arī Piecpusējā foruma ietvaros. Forumiem ir izdevies sapulcināt galvenās ieinteresētās personas un veicināt dialogu. Tomēr joprojām trūkst konkrētu paziņotu plānu, kuros atspoguļotas sadarbības mehānismu piemērošanas grūtības.

(8)  Pētījumi un projekti cita starpā ietver sadarbības mehānismu projektu starp ES dalībvalstīm un mijiedarbību ar atbalsta shēmām saskaņā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu (2009/28/EK) (https://res-cooperation.eu/), Saskaņotās rīcības attiecībā uz atjaunīgajiem energoresursiem (CA-RES) projektu (https://www.ca-res.eu/) vai projektu Saules siltuma elektroenerģijas ieviešanai tirgū sadarbības ceļā (Market Uptake of Solar Thermal Electricity through Cooperation, MUSTEC) (https://mustec.eu/). Sk. arī pētījumu “Sadarbība starp ES valstīm saskaņā ar AER direktīvu” (2014), kas pieejams šeit: https://energy.ec.europa.eu/topics/renewable-energy/renewable-energy-directive-targets-and-rules/cooperation-mechanisms_en#documents.

(9)  Zināmi piemēri ir saprašanās memorands par vienu vai vairākiem ārzonas enerģētikas centriem starp Dāniju un Nīderlandi, saprašanās memorands starp Latviju un Igauniju par kopīgu ārzonas projektu, nodomu protokols attiecībā uz kopīgo un hibrīdo ārzonas projektu analīzi starp Dāniju un Vāciju un saprašanās memorands par iespēju izpēti attiecībā uz enerģijas salām starp Dāniju un Beļģiju.

(10)  Attiecībā uz lielāko daļu pārrobežu sadarbības projektu var pieņemt, ka dalībvalstis vai trešās valstis ir tās, kuras sedz lielākās izmaksas un saņem lielāko daļu ieguvumu. Tādējādi tās ir dabiskās sarunu puses un pēc noklusējuma pārstāvēs savas ieinteresētās personas.

(11)  Atzīstot, ka arvien pieaugošāka uzmanība tiek pievērsta sarežģītiem sadarbības veidiem atjaunīgās enerģijas jomā, piemēram, saistībā ar hibrīdajiem atkrastes vējparkiem, jāsniedz “norādījumi par to, kā koordinēt izmaksu un ieguvumu pārrobežu sadali enerģijas pārvades projektiem apvienojumā ar enerģijas ražošanas projektu izstrādi”. Šie norādījumi ir saistīti ar TEN-E regulas 15. panta 1. punktu (Regula (ES) 2022/869), kā arī ar Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā” (COM(2020) 741 final), kas pieejams šeit: https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/offshore_renewable_energy_strategy.pdf.

(12)  Centralizētā modeļa elementi ir daļa no Komisijas 2022. gada 18. maija priekšlikuma pārskatīt Atjaunojamo energoresursu direktīvā (COM(2022) 222 final) noteikumus, kas saistīti ar atļauju izsniegšanu AER projektiem.

(13)  To galvenokārt nosaka tīkla efekts, taču neskaidrības var būt saistītas arī ar izmaiņām regulējumā.

(14)  Vienpusējo prēmiju maksājumu sistēmā, ja tirgus cena ir zemāka par izsoles realizācijas cenu, ražotāji saņem atbalstu, kas sedz starpību, un, ja tirgus cena ir augstāka, tie var paturēt ieņēmumu pārpalikumu. Divpusējais prēmiju maksājums darbojas līdzīgi, taču ražotājam jāatmaksā ieņēmumu pārpalikums. Fiksēto prēmiju maksājumu shēmā ražotāji saņem fiksētu ieņēmumu pārpalikuma summu papildus tirgus cenai.

(15)  Par to, kā atgūt atbalsta izmaksas, katra sadarbībā iesaistītā valsts var lemt arī valsts līmenī, izņemot kopīgu atbalsta shēmu gadījumā.

(16)  2022/C 80/01.

(17)  Sk. https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/120c6fcc-3841-4596-9256-4fd709c49ae4.

(18)  “EIB investīciju projektu ekonomiskais novērtējums. 2013. gada marta versija — tiek pārskatīta”, pieejams šeit: https://www.eib.org/attachments/thematic/economic_appraisal_of_investment_projects_en.pdf.

(19)  “Metodikas, lai novērtētu pārrobežu projektu ieguldījumu atbilstoši vispārīgajiem kritērijiem un sagatavotu izmaksu un ieguvumu analīzi, kas noteikta Regulas (ES) 2021/1153, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, pielikuma IV daļā”, pieejams šeit: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52021SC0429&qid=1564520971474.

(20)  Sk. https://tyndp.entsoe.eu/cba.

(21)  Ja atjaunīgo energoresursu projekta īstenošanai ir nepieciešams valsts atbalsts, finansējuma deficīta analīzei, kas tiek veikta saskaņā ar Pamatnostādnēm par atbalstu klimata, enerģētikas un vides aizsardzības pasākumiem (CEEAG), jāatbilst CBA galvenajiem pieņēmumiem.

(22)  Attiecībā uz infrastruktūru ACER publicētajā ceturtajā uzraudzības ziņojumā par pārrobežu izmaksu sadales (CBCA) lēmumiem bija norādīts, ka lielākajai daļai Eiropas enerģētikas projektu, kas saistīti ar pārrobežu infrastruktūru, izvēlas “tradicionālas” izmaksu sadales metodes. Lielākajā daļā sauszemes projektu tiek ievērots tā sauktais “teritoriālais princips”, kur katra valsts sedz izmaksas, kas saistītas ar projekta īstenošanu tās teritorijā neatkarīgi no jebkādiem ieguvumiem, ko projekts var sniegt starp valstīm, savukārt atkrastes projektos dominē princips “izmaksu sadale 50/50”. Šī pieeja var izrādīties neefektīva tādos gadījumos kā jauni atkrastes tīkli, kas var ietekmēt lielāku pušu skaitu.

(23)  Jo īpaši skatīt nosacījumus, kas izklāstīti Direktīvas (ES) 2018/2001 11. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā.

(24)  Abas sadarbības puses vienojas koncentrēties uz atbalsta izmaksām, AER statistiku un sistēmu integrācijas izmaksām tikai izmaksu un ieguvumu sadales nolūkā un atmest visus pārējos izmaksu un ieguvumu elementus.

(25)  Aprēķiniem var izmantot alternatīvu tehnoloģiju, ja tieša salīdzināšana nav iespējama vai nav reāla.

---

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 495/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 495/24

---

Komisijas paziņojums “Norādījumi dalībvalstīm par 2021.–2030. gada nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjaunināšanu”

(2022/C 495/02)

Rekordaugstās enerģijas cenas kopš 2021. gada otrās puses, kuras vēl saasinājusi Krievijas nepamatotā un nelikumīgā militārā agresija pret Ukrainu, dod spēcīgu stimulu paātrināt Eiropas zaļā kursa īstenošanu un stiprināt enerģētikas savienības noturību, paātrinot pārkārtošanos uz tīru enerģiju un darot galu jebkādai atkarībai no Krievijas fosilā kurināmā. Tajā pašā laikā nesenie ekstremālie laikapstākļi ir radījuši papildu spiedienu uz energoapgādi, ietekmējuši kultūraugu ražu un kuģošanu pa iekšzemes ūdensceļiem, kā arī negatīvi ietekmējuši iedzīvotāju labbūtību, skaudri brīdinot par nepieciešamību pielāgoties klimata pārmaiņu ietekmei.

Šīs nesenās norises pasvītro, cik svarīga ir integrēta enerģētikas un klimata rīcībpolitiku plānošana. Spēcīga enerģētikas savienība un koordinēta klimatrīcība tagad vairāk nekā jebkad agrāk ir priekšnoteikums solidaritātei, labklājībai un ilgtspējai Eiropas Savienībā. Lai strauji stiprinātu enerģētisko drošību un taisnīgi paātrinātu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, dalībvalstīm un Eiropas Savienībai ir jāizvērš Eiropas līmenī izveidotās pārvaldības sistēmas spēks.

Regula par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību (Pārvaldības regula) (1)
  izveido elastīgu, bet pamatīgu pārvaldības sistēmu caurredzamai un savstarpēji atbalstošai sadarbībai starp ES dalībvalstīm un Eiropas Komisiju. Tas palīdz nodrošināt konsekventas enerģētikas un klimata rīcībpolitikas un koordinētu rīcību visās dalībvalstīs.

Nacionālie enerģētikas un klimata plāni (turpmāk “nacionālie plāni” vai “NEKP”) ir galvenais Pārvaldības regulā paredzētais stratēģiskās plānošanas instruments. NEKP nodrošina īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa investīciju paredzamību, kas ir īpaši svarīga šajā neskaidrajā laikā, un tiem ir izšķiroša nozīme to apjomīgo investīciju mobilizācijā, kas vajadzīgas, lai sasniegtu kopīgo klimatneitralitātes ieceri un panāktu godīgu un taisnīgu pārkārtošanos, vienlaikus saglabājot enerģētisko drošību un pieejamību cenas ziņā. Tie dalībvalstīm palīdz kopīgi sasniegt enerģētikas un klimata mērķus saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, Eiropas Klimata aktu (2) un priekšlikumu paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” (3), arī realizēt vērienīgākas ieceres energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas jomā, kā arī ES starptautiskās saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu.

Ņemot vērā augošos izaicinājumus un mērķi panākt noturīgāku enerģētikas savienību, NEKP ir būtiska nozīme arī plāna REPowerEU
   (4)
  īstenošanā. Kopš enerģijas cenu kāpuma sākuma 2021. gada vidū ES ir pieņēmusi visaptverošus un situācijai pielāgotus ārkārtas pasākumus ar mērķi pārvarēt enerģētisko krīzi, kam par cēloni ir pēdējā laika ģeopolitiskās norises. Tas mainīs enerģētikas savienības veidolu gan 2030. gada, gan vēl tālākā perspektīvā. Nacionālajos plānos ir jāņem vērā divi izšķirīgi izaicinājumi — enerģētiskā drošība un pieejamība cenas ziņā. Tas nozīmē, ka ātri jādažādo enerģijas piegāde, jāizstrādā konsekvents gāzes uzkrāšanas grafiks (5), jāatspoguļo ārkārtas pieprasījuma samazinājums (6) un ārkārtas intervence augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai un solidaritātes veicināšanai (7).

Dalībvalstīm savi 2021.–2030. gada nacionālie plāni jāatjaunina līdz 2023. gada jūnijam (plānu projekti) un 2024. gada jūnijam (galīgie plāni) (8). Ņemot vērā, ka kopš sākotnējo NEKP sagatavošanas 2019.–2020. gadā gan rīcībpolitikas, gan ģeopolitiskie apstākļi enerģētikas un klimata jomā ir ievērojami mainījušies, atjauninājumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš vajadzībai pēc vērienīgākas klimatrīcības, ātrākas pārkārtošanās uz tīru enerģiju un lielākas enerģētiskās drošības. Atjauninātajiem NEKP vajadzētu ES dot iespēju virzīties uz noturīgāku un ilgtspējīgāku enerģētikas savienību, cita starpā strauji samazinot atkarību no Krievijas fosilā kurināmā un tajā pašā laikā nevienu neatstājot novārtā.

Šajā dokumentā dalībvalstīm sniegti norādījumi par atjaunināto NEKP projektu un galīgo redakciju sagatavošanas procesu un tvērumu, it sevišķi — izklāstīts, kāda ir laba prakse, un ieskicēta neseno rīcībpolitisko un ģeopolitisko norišu nozīme, ievērojot tiesisko regulējumu, kas izveidots ar Pārvaldības regulu un jo īpaši tās I pielikumu (9).

Šo norādījumu sagatavošanas procesā Komisija pilnībā sadarbojās ar dalībvalstīm tehniskā līmenī un apspriedās ar ieinteresētajām personām īpašā ieinteresēto personu darbseminārā 2022. gada 8. septembrī (10), ārējos pasākumos un divpusēji. Šie norādījumi būtu jāuzskata par vienu elementu pastāvīgajā domu apmaiņā un sadarbībā, kas raksturo visu procesu.

| 1. ierāmējums. Nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjaunināšanas principi un laba prakse







  — | Izvirzīt vērienīgākas ieceres, lai paātrinātu zaļo pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un stiprinātu energosistēmas noturību saskaņā ar Klimata aktu, paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un REPowerEU. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš atjaunīgajai enerģijai, energoefektivitātei, enerģētiskajai drošībai un siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanai. |
| --- | --- |

1. ierāmējums. Nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjaunināšanas principi un laba prakse

—

Izvirzīt vērienīgākas ieceres, lai paātrinātu zaļo pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un stiprinātu energosistēmas noturību saskaņā ar Klimata aktu, paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un REPowerEU. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš atjaunīgajai enerģijai, energoefektivitātei, enerģētiskajai drošībai un siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanai.

| — | Nacionālajos enerģētikas un klimata plānos stiprināt plānošanu, lai nodrošinātu godīgu un taisnīgu pārkārtošanos, mazinātu sociālo ietekmi un ietekmi uz nodarbinātību, novērstu darbaspēka un prasmju nepietiekamību, mazinātu enerģētisko nabadzību un visiem nodrošinātu cenas ziņā pieejamu piekļuvi pamatpakalpojumiem. |
| --- | --- |

—

Nacionālajos enerģētikas un klimata plānos stiprināt plānošanu, lai nodrošinātu godīgu un taisnīgu pārkārtošanos, mazinātu sociālo ietekmi un ietekmi uz nodarbinātību, novērstu darbaspēka un prasmju nepietiekamību, mazinātu enerģētisko nabadzību un visiem nodrošinātu cenas ziņā pieejamu piekļuvi pamatpakalpojumiem.

| — | Noteikt tādus nacionālos mērķus un mērķrādītājus, arī attiecībā uz finansējumu, kuri pavērtu konkrētus ceļus uz 2030. un 2050. gada ieceru realizēšanu, saskaņā ar nacionālajām ilgtermiņa stratēģijām. |
| --- | --- |

—

Noteikt tādus nacionālos mērķus un mērķrādītājus, arī attiecībā uz finansējumu, kuri pavērtu konkrētus ceļus uz 2030. un 2050. gada ieceru realizēšanu, saskaņā ar nacionālajām ilgtermiņa stratēģijām.

| — | Integrēt pielāgošanās mērķus un attiecīgā gadījumā tos atspoguļot piecās atjaunināto NEKP dimensijās. |
| --- | --- |

—

Integrēt pielāgošanās mērķus un attiecīgā gadījumā tos atspoguļot piecās atjaunināto NEKP dimensijās.

| — | Noteikt metāna emisiju samazināšanas mērķus un mērķrādītājus, turklāt augstākus mērķrādītājus, kā arī mitigācijas un adaptācijas pasākumus integrēt zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektoros attiecībā uz CO2 emisijām un emisijām, kas nav CO2 emisijas, un oglekļa piesaistījumiem. |
| --- | --- |

—

Noteikt metāna emisiju samazināšanas mērķus un mērķrādītājus, turklāt augstākus mērķrādītājus, kā arī mitigācijas un adaptācijas pasākumus integrēt zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektoros attiecībā uz CO2 emisijām un emisijām, kas nav CO2 emisijas, un oglekļa piesaistījumiem.

| — | Izmantot sinerģijas starp enerģētikas programmu un digitālo programmu, lai stimulētu energosistēmas digitalizāciju. |
| --- | --- |

—

Izmantot sinerģijas starp enerģētikas programmu un digitālo programmu, lai stimulētu energosistēmas digitalizāciju.

| — | Uzlabot pētniecības, inovācijas un konkurētspējas dimensiju, it sevišķi ar konkrētiem mērķrādītājiem un mērķiem, vienlaikus integrējot ražošanas jaudas dažādošanu un prasmju pilnveidi, lai paātrinātu pāreju uz tīru enerģiju. |
| --- | --- |

—

Uzlabot pētniecības, inovācijas un konkurētspējas dimensiju, it sevišķi ar konkrētiem mērķrādītājiem un mērķiem, vienlaikus integrējot ražošanas jaudas dažādošanu un prasmju pilnveidi, lai paātrinātu pāreju uz tīru enerģiju.

| — | Jau procesa sākumposmā iesaistīties plašās un iekļaujošās apspriedēs ar pilsonisko sabiedrību, vietējām iestādēm, sociālajiem partneriem un nozaru ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

—

Jau procesa sākumposmā iesaistīties plašās un iekļaujošās apspriedēs ar pilsonisko sabiedrību, vietējām iestādēm, sociālajiem partneriem un nozaru ieinteresētajām personām.

| — | Kā nacionālo plānu neatņemamu aspektu stiprināt reģionālo sadarbību, it sevišķi attiecībā uz enerģētiskās drošības dimensiju, lai noteiktu saskanīgas rīcībpolitikas un padziļinātu solidaritāti. |
| --- | --- |

—

Kā nacionālo plānu neatņemamu aspektu stiprināt reģionālo sadarbību, it sevišķi attiecībā uz enerģētiskās drošības dimensiju, lai noteiktu saskanīgas rīcībpolitikas un padziļinātu solidaritāti.

| — | Izpētīt sinerģijas starp piecu enerģētikas savienības dimensiju (11) mērķiem, mērķrādītājiem un devumiem, kā arī rīcībpolitikām un pasākumiem. |
| --- | --- |

—

Izpētīt sinerģijas starp piecu enerģētikas savienības dimensiju (11) mērķiem, mērķrādītājiem un devumiem, kā arī rīcībpolitikām un pasākumiem.

| — | Izdarīt secinājumus no sākotnējiem NEKP, to novērtējuma, ko sagatavojusi Komisija, un to īstenošanas statusa, lai apzinātu trūkumus un jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi, virzībā uz vērienīgākām iecerēm un to īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Izdarīt secinājumus no sākotnējiem NEKP, to novērtējuma, ko sagatavojusi Komisija, un to īstenošanas statusa, lai apzinātu trūkumus un jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi, virzībā uz vērienīgākām iecerēm un to īstenošanu.

| — | Nodrošināt saskanību ar citiem plānošanas instrumentiem un attiecīgās rīcībpolitikas, pasākumus un investīcijas atspoguļot atjauninātajos NEKP (12). |
| --- | --- |

—

Nodrošināt saskanību ar citiem plānošanas instrumentiem un attiecīgās rīcībpolitikas, pasākumus un investīcijas atspoguļot atjauninātajos NEKP (12).

| — | Formulēt visaptverošu, atjauninātu un detalizētu analītisko bāzi, kurā būtu iekļauta ekonomiskā, nodarbinātības, sociālā, pētniecības, inovācijas, konkurētspējas un vidiskā ietekme, kā arī aprites ekonomikas ieguldījums. |
| --- | --- |

—

Formulēt visaptverošu, atjauninātu un detalizētu analītisko bāzi, kurā būtu iekļauta ekonomiskā, nodarbinātības, sociālā, pētniecības, inovācijas, konkurētspējas un vidiskā ietekme, kā arī aprites ekonomikas ieguldījums.

| — | Nākt klajā ar detalizētu finansēšanas plānu, kurā ņemtas vērā investīciju vajadzības katrā no piecām dimensijām, izmaksefektīvi izmantojot publiskā budžeta atbalstu un mobilizējot privātās investīcijas, arī ar finanšu instrumentiem un inovatīvām finansēšanas shēmām. |
| --- | --- |

—

Nākt klajā ar detalizētu finansēšanas plānu, kurā ņemtas vērā investīciju vajadzības katrā no piecām dimensijām, izmaksefektīvi izmantojot publiskā budžeta atbalstu un mobilizējot privātās investīcijas, arī ar finanšu instrumentiem un inovatīvām finansēšanas shēmām.

| — | Ņemt vērā konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā, un nodrošināt saskanību ar tiem. |
| --- | --- |

—

Ņemt vērā konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā, un nodrošināt saskanību ar tiem.

1   Jaunā juridiskā, sociālekonomiskā, rīcībpolitiskā un ģeopolitiskā konteksta atspoguļošana

Šajā sadaļā aplūkots, kā kopš 2019. gada ieviestās būtiskās izmaiņas enerģētikas un klimata rīcībpolitiku leģislatīvajā, sociālekonomiskajā un ģeopolitiskajā satvarā ietekmē NEKP atjauninājumus vērienīguma un tvēruma ziņā. Šo pārskatu papildina 1. tabulā iekļautais atsauces dokumentu saraksts, kurā rezumēti galvenie mērķi, mērķrādītāji un devumi, kā arī to sasniegšanai nepieciešamās rīcībpolitikas un pasākumi, kas ierosināti tiesību aktos, stratēģijās un priekšlikumos. Dalībvalstis tiek aicinātas attiecīgos šo atsauces dokumentu elementus atspoguļot savos atjaunināto nacionālo plānu projektos. Galīgajos atjauninātajos plānos būtu jāatspoguļo visas būtiskās jaunās norises pastāvīgi mainīgajā leģislatīvajā, sociālekonomiskajā un ģeopolitiskajā kontekstā, un tajos pienācīgi jāņem vērā Komisijas ieteikumi par atjaunināto plānu projektiem (13).

1.1   
  Vērienīgākas 2030. gada ieceres virzībā uz klimatneitralitāti

Eiropas zaļais kurss ir devis spēcīgu impulsu kāpināt enerģētikas un klimata ieceru vērienu, nevienu neatstājot novārtā. Ar Eiropas Klimata aktu mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti ES līmenī un līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu neto emisijas samazināt vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni ir kļuvuši par juridisku pienākumu. Šie mērķrādītāji ir ievērojami stingrāki nekā tie, uz kuriem dalībvalstis balstīja savus sākotnējos NEKP (14).

Lai sasniegtu vērienīgās Eiropas Klimata akta ieceres, ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir atjaunināts 2030. gada enerģētikas un klimata satvars. Tas nozīmē, ka dalībvalstīm būs jāatjaunina mērķi un mērķrādītāji, kas izklāstīti to sākotnējos NEKP, kā arī rīcībpolitikas un pasākumi to sasniegšanai, it sevišķi dekarbonizācijas (arī atjaunīgās enerģijas), energoefektivitātes un iekšējā enerģijas tirgus dimensijās.

Līdztekus, lai īstenotu šīs vērienīgākās ieceres, ir pieņemtas arī svarīgas Eiropas enerģētikas un klimata stratēģijas, svarīgākās no tām tādās jomās kā energosistēmas integrācija (15), ūdeņradis (16), atkrastes atjaunīgā enerģija (17), saules atjaunīgā enerģija (18), klimatadaptācija (19), ilgtspējīgi oglekļa aprites cikli (20), un ES rīcības plāns energosistēmas digitalizācijai (21)
  .. Lai palīdzētu sasniegt klimata un enerģētikas mērķus, Komisija ir nākusi klajā arī ar citām relevantām stratēģijām, proti, stratēģijām par nulles piesārņojumu (22), biodaudzveidību (23), mežiem (24) un ilgtspējīgu un viedu mobilitāti (25).

Šā gada sākumā plānā REPowerEU tika ierosināti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir samazināt ES energoatkarību no Krievijas fosilā kurināmā un paātrināt Eiropas zaļā kursa īstenošanu ar jaunām darbībām, vienlaikus izmantojot paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” iestrādes. Tā mērķis ir panākt cenas ziņā pieejamāku, drošāku un ilgtspējīgāku enerģiju, lai izveidotu noturīgāku energosistēmu un patiesu enerģētikas savienību. Saskaņā ar šo plānu Komisija likumdevējus aicināja palielināt Energoefektivitātes direktīvā un Atjaunojamo energoresursu direktīvā noteiktos mērķrādītājus. Plāna REPowerEU īstenošana paātrinās dabasgāzes alternatīvu un atjaunīgo energoresursu apguvi — it sevišķi ilgtspējīga biometāna, atjaunīgā ūdeņraža, saules fotoelementu un atkrastes vēja enerģijas apguvi — un stimulēs strukturālus vidēja termiņa un ilgtermiņa energoefektivitātes pasākumus.

Šis vēriena palielinājums būtu jāatspoguļo atjaunināto nacionālo plānu projektos. Dalībvalstīm tajos būtu pilnībā jāiekļauj jaunie un pārskatītie enerģētikas un klimata mērķrādītāji, kas iekļauti paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un REPowerEU priekšlikumos (26), lai gan to pieņemšanas likumdošanas process vēl nav noslēdzies. Dalībvalstīm jau būtu jāapsver palielinātie nacionālie mērķrādītāji, kas ierosināti saskaņā ar Kopīgo centienu regulu (KCR) un Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības regulu (ZIZIMM); abu tiesību aktu gadījumā likumdevēji apstiprinājuši Komisijas ierosināto vēriena līmeni. Dalībvalstīm būtu jāapsver arī jaunie mērķrādītāji saskaņā ar pārstrādāto Energoefektivitātes direktīvu un pārskatīto Atjaunojamo energoresursu direktīvu.

Kopš sākotnējo NEKP sagatavošanas dalībvalstis ir strādājušas arī pie savām nacionālajām ilgtermiņa stratēģijām, ko paredz Pārvaldības regula. Saskaņā ar Pārvaldības regulu atjauninātajiem NEKP būtu jābūt saskanīgiem ar šīm ilgtermiņa stratēģijām, kā arī Eiropas Klimata aktā noteikto klimatneitralitātes mērķi.

Atjauninātajos plānos būtu jāatspoguļo arī starptautiskās norises, kas saistītas ar Parīzes nolīgumu, it sevišķi Glāzgovas Klimata paktā izklāstītais klimata pārmaiņu mīkstināšanas ieceru vēriena kāpināšanas process (27). Tas ietver vairākus lēmumus par enerģētikas un klimata pasākumu plānošanu; cita starpā paredzēts pakāpeniski mazināt ogļu izmantošanu, pakāpeniski atcelt fosilo degvielu subsīdijas un apdomāt, ar kādām papildu darbībām līdz 2030. gadam mazinātu emisijas, kas nav CO2 emisijas (to vidū metāna emisijas).

1.2   
  Palielināt enerģētisko drošību un pieejamību cenas ziņā, virzoties uz noturīgāku enerģētikas savienību

Atjauninātajiem NEKP ir jāstiprina sagatavotība un Eiropas Savienībā jānostiprina pasākumi, kuru mērķis ir panākt kolektīvu enerģētisko drošību. Nesenā ģeopolitiskā situācija ir izraisījusi vēl nepieredzētu enerģijas vairumcenu un mazumcenu kāpumu, un izmaiņas gada griezumā sasniedza maksimālo pieaugumu par attiecīgi 360 % un 55 % (2022. gada augusts). Šīs ārkārtējās svārstības enerģijas tirgū skar visas dalībvalstis, ietekmējot mājsaimniecību pirktspēju un ekonomikas konkurētspēju. Tajā pašā laikā situācija palielina spiedienu uz Eiropas enerģētisko drošību.

Atjauninātajos nacionālajos plānos būtu jāatspoguļo pasākumi, kas izriet no plāna REPowerEU un būtiski pārveidos energosistēmu ilgtermiņā.

Jaunajā regulā par gāzes uzglabāšanu (28) ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāpastiprina to enerģētiskās drošības plānošana. Ļoti svarīgi ir dažādot enerģijas piegādes, apzinot jaunas enerģijas importa iespējas, arī kodoldegvielu un fosilo degvielu aizstājēju gadījumā. Dalībvalstīm savos atjauninātajos NEKP, domājot par energoresursu struktūru, būtu jāintegrē piegādes drošības apsvērumi.

Dalībvalstis tiek arī mudinātas atspoguļot progresu un plānošanu attiecībā uz infrastruktūras projektiem, kas atzīti par nozīmīgiem Eiropas zaļā kursa un REPowerEU mērķu sasniegšanā.
  TEN-E (29) un kopīgu interešu projekti (KIP) ir darījuši mūsu enerģijas tirgus drošākus, ciešāk integrētus un konkurenciālākus. Piektais KIP saraksts (30) un ierobežotā papildu infrastruktūra, kas norādīta plāna REPowerEU 3. pielikumā, palīdzēs tīklos novērst atlikušos problemātiskos punktus un vēl vairāk dažādot gāzes maršrutus un resursus, stiprināt sauszemes elektrotīklus un palīdzēt tiekties uz vērienīgiem atkrastes atjaunīgās enerģijas mērķiem visos Eiropas jūras baseinos. Tajā pašā laikā infrastruktūras projektiem nevajadzētu novest pie fosilo degvielu un balasta aktīvu iesīkstes, kas kavētu ilgtermiņa pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku.

Turklāt dalībvalstīm būtu tūlītējā reakcija uz enerģētisko krīzi pilnvērtīgi jāizmanto nacionālo plānu enerģētiskās drošības dimensijas stiprināšanai.

Atjauninātajos NEKP būtu jāņem vērā paziņojums “Taupīsim gāzi, lai ziemā nepietrūkst” (31)
  un Padomes Regula par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (32)
  , kur izklāstīti pasākumi, kuru mērķis ir sagatavoties iespējamiem gāzes piegādes traucējumiem. Šo īstermiņa pasākumu mērķis ir solidaritātes garā stiprināt ES kolektīvo sagatavotību. Saskaņā ar šo satvaru pieņemtie pasākumi ir saistīti ar plānu REPowerEU un jo īpaši ar ES paziņojumu par energotaupību.

Komisija turklāt nākusi klajā ar tūlītējiem pasākumiem enerģijas cenu kāpuma problēmas risināšanai. Padome 2022. gada 6. oktobrī pieņēma ārkārtas pasākumus augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai (33). Elektroenerģijas pieprasījuma samazināšana maksimumslodzes stundās apvienojumā ar pienācīgu atbalstu galapatērētājiem, kas izriet no inframarginālo tehnoloģiju ieņēmumu griestiem un solidaritātes iemaksas, nākamajos mēnešos palīdzēs panākt drošu un cenas ziņā pieejamāku enerģiju. Komisija 2022. gada 18. oktobrī nāca klajā ar vēl papildu ārkārtas priekšlikumiem, kuru mērķis ir iegrožot enerģijas cenas un nodrošināt lielāku solidaritāti sagatavotībā (34).

Būtiska nozīme nacionālajos enerģētikas un klimata plānos ir solidaritātei un kolektīvai rīcībai, jo tās ietekmē katras dalībvalsts enerģētisko drošību, enerģijas finansiālo pieejamību un galu galā ES kolektīvo noturību pret satricinājumiem.

Atjauninātajos nacionālajos plānos būtu jānorāda, kā ārkārtas pasākumi augsto enerģijas cenu ietekmes ierobežošanai ir i) integrēti vidēja termiņa plānošanā 2030. gada perspektīvā un ii) saskanīgi ar visām piecām enerģētikas savienības dimensijām. Šie pasākumi būtu jāizstrādā tā, lai tie nekropļotu Eiropas zaļā kursa ilgtermiņa virsmērķus, to vidū dekarbonizācijas, nulles piesārņojuma, biodaudzveidības, resursefektivitātes un energoefektivitātes mērķus, tomēr atslogotu tiešos patērētājus. Tiem arī jābūt fiskāli ilgtspējīgiem, un tie nedrīkstētu apdraudēt enerģijas piegādes drošību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā enerģijas tirgū.

Dalībvalstīm savos atjauninātajos NEKP būtu jāapraksta, kā tās plāno patērētājiem sagādāt ieguvumus, ko dotu lētāki atjaunīgie energoresursi un mazoglekļa tehnoloģijas. Lai pilnībā dekarbonizētu elektroenerģijas nozari, dalībvalstīm būtu jāizpēta stimuli investēt elastībā, (vied)tīklos, labvēlīgos elektrotīklu digitālajos risinājumos un konstantajā jaudā. Šķiet svarīgi arī nodrošināt likvīdākus nākotnes līgumu tirgus un patērētājus labāk aizsargāt pret pārmērīgu cenu svārstīgumu, augstām cenām un pārmērīgu risku, ko uzņemas piegādātāji. NEKP būtu arī jāpēta, kā uzlabot pārrobežu tirdzniecības efektivitāti, vienlaikus nodrošinot, ka dalībvalstis var brīvi tirgot visu veidu elektroenerģiju. Vienlaikus Komisija steidzami pievēršas padziļinātai un visaptverošai elektroenerģijas tirgus modeļa reformai.

Dalībvalstis tiek aicinātas pilnvērtīgi izmantot nacionālo plānu integrēto pieeju un pilnībā izpētīt sinerģijas starp attiecīgajām plānu dimensijām. Piemēram, straujš progress uzglabāšanas, enerģijas avotu dažādošanas un pieprasījumreakcijas jomā palielinās enerģētisko drošību un palīdzēs paātrināt atjaunīgās enerģijas ieviešanu, palielināt visas energosistēmas energoefektivitāti un uzlabot iekšējā enerģijas tirgus integrāciju.

Attiecīgā gadījumā ir pilnībā jāmobilizē reģionālās sadarbības mehānismi un attiecīgie forumi, lai izstrādātu kolektīvas rīcības un solidaritātes mehānismus, kas nodrošinātu alternatīvas piegādes, novērstu traucējumus un palielinātu sagatavotību un noturību pret satricinājumiem.

Visbeidzot, ievērojot plānu REPowerEU, atjauninātajiem nacionālajiem plāniem būtu jāatspoguļo ES ārējā enerģētiskā sadarbība (35). Dalībvalstīm būtu jāatsaucas uz relevantām iniciatīvām vai projektiem, kas ir sākti vai īstenoti saskaņā ar stratēģiju Global Gateway (36).

| 2. ierāmējums. Eiropas pusgads kā atspēriena punkts


  Pārvaldības regula nosaka, ka dalībvalstīm ir jāņem vērā jaunākie konkrētām valstīm adresētie ieteikumi, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā (37). 2022. gada Eiropas pusgada ziņojumos par valstīm21 ir apzinātas galvenās neatrisinātās vai jaunaktuālās makroekonomiskās problēmas, ko atveseļošanas un noturības plānos (ANP) iekļautās saistības neaptver pietiekami.

  2022. gada konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos katrai dalībvalstij galvenā uzmanība ir pievērsta šiem strukturālajiem izaicinājumiem, arī plāna REPowerEU īstenošanai, pienācīgu uzmanību pievēršot tam, lai pārkārtošanās uz tīru enerģiju notiktu sociāli taisnīgi (38). Enerģētikas un klimata rīcībpolitikas jomā šo ieteikumu mērķis pirmkārt un galvenokārt ir mazināt atkarību no Krievijas fosilā kurināmā un vēl vairāk dekarbonizēt ekonomiku. Tajos aicināts paātrināt atjaunīgās enerģijas un nepieciešamās infrastruktūras izvēršanu, atbalstot nepieciešamo darbaspēka pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi, novēršot darbaspēka un prasmju trūkumu, palielinot energoefektivitāti un palielinot starpsavienojumu jaudu visā ES. Ievērojamam skaitam dalībvalstu adresēti arī ieteikumi, kas saistīti ar ilgtspējīgu mobilitāti, savukārt dažu dalībvalstu gadījumā ieteikumi skar vidiskus aspektus, piemēram, aprites ekonomiku.

  Atjauninot savus NEKP, dalībvalstīm pilnībā jāņem vērā 2022. un 2023. gada konkrētām valstīm adresētie ieteikumi, kas sniegti Eiropas pusgada ietvaros. Tajos būtu arī jāiekļauj informācija par to, kā attiecīgās rīcībpolitikas un pasākumi katrā atjaunināto nacionālo plānu dimensijā palīdz īstenot konkrētām valstīm adresētos ieteikumus enerģētikas un klimata jomā. |
| --- |

2. ierāmējums. Eiropas pusgads kā atspēriena punkts

Pārvaldības regula nosaka, ka dalībvalstīm ir jāņem vērā jaunākie konkrētām valstīm adresētie ieteikumi, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā (37). 2022. gada Eiropas pusgada ziņojumos par valstīm21 ir apzinātas galvenās neatrisinātās vai jaunaktuālās makroekonomiskās problēmas, ko atveseļošanas un noturības plānos (ANP) iekļautās saistības neaptver pietiekami.

2022. gada konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos katrai dalībvalstij galvenā uzmanība ir pievērsta šiem strukturālajiem izaicinājumiem, arī plāna REPowerEU īstenošanai, pienācīgu uzmanību pievēršot tam, lai pārkārtošanās uz tīru enerģiju notiktu sociāli taisnīgi (38). Enerģētikas un klimata rīcībpolitikas jomā šo ieteikumu mērķis pirmkārt un galvenokārt ir mazināt atkarību no Krievijas fosilā kurināmā un vēl vairāk dekarbonizēt ekonomiku. Tajos aicināts paātrināt atjaunīgās enerģijas un nepieciešamās infrastruktūras izvēršanu, atbalstot nepieciešamo darbaspēka pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi, novēršot darbaspēka un prasmju trūkumu, palielinot energoefektivitāti un palielinot starpsavienojumu jaudu visā ES. Ievērojamam skaitam dalībvalstu adresēti arī ieteikumi, kas saistīti ar ilgtspējīgu mobilitāti, savukārt dažu dalībvalstu gadījumā ieteikumi skar vidiskus aspektus, piemēram, aprites ekonomiku.

Atjauninot savus NEKP, dalībvalstīm pilnībā jāņem vērā 2022. un 2023. gada konkrētām valstīm adresētie ieteikumi, kas sniegti Eiropas pusgada ietvaros. Tajos būtu arī jāiekļauj informācija par to, kā attiecīgās rīcībpolitikas un pasākumi katrā atjaunināto nacionālo plānu dimensijā palīdz īstenot konkrētām valstīm adresētos ieteikumus enerģētikas un klimata jomā.

1.3   
  Nodrošināt godīgu un taisnīgu pārkārtošanos

1.3.1   Mazināt sociālo ietekmi un ietekmi uz nodarbinātību un nodrošināt godīgu un taisnīgu enerģētisko un klimatisko pārkārtošanos

Atjauninātajos NEKP sociālekonomiskā ietekme būtu jāatspoguļo labāk nekā sākotnējos nacionālajos plānos. Taisnīgums un solidaritāte ir svarīgi Eiropas zaļā kursa mērķi un tā neatņemama daļa; paziņojumā par Eiropas zaļo kursu atzīts, ka nevienu cilvēku un nevienu vietu nedrīkstētu atstāt novārtā. Lai izdotos pārvarēt pašreizējo enerģētisko krīzi un bruģēt ceļu taisnīgai pārejai, svarīgi ir jau no paša sākumā pievērsties enerģētiskās un klimatiskās pārkārtošanās sociālekonomiskajai ietekmei un visā procesā aizsargāt mājsaimniecības, riskam pakļautās nozares un darba ņēmējus.

Padomes ieteikumā par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti (39)
  , ir ieskicēti rīcībpolitiku kopumi taisnīgas zaļās pārkārtošanās atbalstam un dalībvalstis tiek aicinātas to pilnībā ņemt vērā NEKP atjaunināšanas procesā. Konkrētāk, dalībvalstīm būtu jāizstrādā skaidras stratēģijas, kā noskaidrot un izmērīt, kādas sekas enerģētiskā un klimatiskā pārkārtošanās atstāj uz sociālo, nodarbinātības un prasmju jomu (kā arī jebkādu citu distributīvo ietekmi), un pienācīgi jāapdomā, kā šīs problēmas efektīvi risināt. Atjauninātajos nacionālajos plānos par prioritāti būtu skaidri jānosaka finansējums taisnīgai pārejai, pārkvalifikācijai un prasmju pilnveidei, kā arī atbalstam darba tirgus pielāgojumiem.

Rīcībpolitiku un pasākumu izstrādē un īstenošanā būtu jāievēro gan visu sabiedrību aptveroša pieeja, gan granulāra pieeja, kas orientēta uz vissmagāk skartajiem reģioniem, nozarēm un iedzīvotāju grupām, it sevišķi tiem, kas jau ir pakļauti riskam.

| 3. ierāmējums. Galvenās taisnīgas pārkārtošanās rīcībpolitikas un pasākumi atjauninātajiem NEKP:







  — | veicināt energoefektivitātes uzlabojumus, arī cenas ziņā pieejamu sociālo mājokļu nozarē; nodrošināt finansiālus stimulus un konsultācijas privātpersonām, pienācīgu uzmanību pievēršot pretrunīgām īpašnieku un īrnieku interesēm un mājokļu izmaksu dinamikai; |
| --- | --- |

3. ierāmējums. Galvenās taisnīgas pārkārtošanās rīcībpolitikas un pasākumi atjauninātajiem NEKP:

—

veicināt energoefektivitātes uzlabojumus, arī cenas ziņā pieejamu sociālo mājokļu nozarē; nodrošināt finansiālus stimulus un konsultācijas privātpersonām, pienācīgu uzmanību pievēršot pretrunīgām īpašnieku un īrnieku interesēm un mājokļu izmaksu dinamikai;

| — | cita starpā izmantojot digitālos rīkus, visiem patērētājiem un jo īpaši mazaizsargātām mājsaimniecībām sniegt konkrētajai situācijai īpaši pielāgotu informāciju un padomus, kā samazināt enerģijas pieprasījumu un attiecīgi enerģijas rēķinus. Enerģijas taupīšanas pasākumus orientēt uz patēriņa un ražošanas darbībām ar lielu enerģijas pieprasījumu; |
| --- | --- |

—

cita starpā izmantojot digitālos rīkus, visiem patērētājiem un jo īpaši mazaizsargātām mājsaimniecībām sniegt konkrētajai situācijai īpaši pielāgotu informāciju un padomus, kā samazināt enerģijas pieprasījumu un attiecīgi enerģijas rēķinus. Enerģijas taupīšanas pasākumus orientēt uz patēriņa un ražošanas darbībām ar lielu enerģijas pieprasījumu;

| — | spēcināt enerģijas patērētājus, atvieglojot piekļuvi atjaunīgo energoresursu enerģijai, vienkāršojot atļauju piešķiršanas procedūras un turpinot attīstīt pašapgādi iedzīvotāju un atjaunīgās enerģijas energokopienās, kā arī rīkojot kampaņas, kuras it sevišķi vērstas uz mazaizsargātām grupām un patērētājiem, kas dzīvo lauku apvidos un attālos apvidos (piemēram, ES tālākajos reģionos (40)); |
| --- | --- |

—

spēcināt enerģijas patērētājus, atvieglojot piekļuvi atjaunīgo energoresursu enerģijai, vienkāršojot atļauju piešķiršanas procedūras un turpinot attīstīt pašapgādi iedzīvotāju un atjaunīgās enerģijas energokopienās, kā arī rīkojot kampaņas, kuras it sevišķi vērstas uz mazaizsargātām grupām un patērētājiem, kas dzīvo lauku apvidos un attālos apvidos (piemēram, ES tālākajos reģionos (40));

| — | panākt, lai nebūtu šķēršļu ilgtspējīgam transportam, cita starpā rūpējoties par tā finansiālu pieejamību mazaizsargātām mājsaimniecībām, izmantojot tieša atbalsta pasākumus un veidojot nepieciešamo infrastruktūru; |
| --- | --- |

—

panākt, lai nebūtu šķēršļu ilgtspējīgam transportam, cita starpā rūpējoties par tā finansiālu pieejamību mazaizsargātām mājsaimniecībām, izmantojot tieša atbalsta pasākumus un veidojot nepieciešamo infrastruktūru;

| — | atbalstīt piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai, jo īpaši izmantojot valsts nodarbinātības dienestus, pielāgotu palīdzību darba meklēšanā un citus aktīvas darba tirgus rīcībpolitikas pasākumus (piemēram, mācību kursus, darbā pieņemšanas un pārejas stimulus, mērķorientētas un laikā ierobežotas nodarbinātības programmas, māceklības atbalsta shēmas un kvalitatīvu stažēšanos); |
| --- | --- |

—

atbalstīt piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai, jo īpaši izmantojot valsts nodarbinātības dienestus, pielāgotu palīdzību darba meklēšanā un citus aktīvas darba tirgus rīcībpolitikas pasākumus (piemēram, mācību kursus, darbā pieņemšanas un pārejas stimulus, mērķorientētas un laikā ierobežotas nodarbinātības programmas, māceklības atbalsta shēmas un kvalitatīvu stažēšanos);

| — | veicināt darbvietu radīšanu un uzņēmējdarbību zaļās darbībās, piemēram, ar finansiāliem un nefinansiāliem pasākumiem, nodrošinot piekļūstamu atbalstu nepietiekami pārstāvētām un mazaizsargātām grupām un mudinot popularizēt zaļos piešķiršanas kritērijus uzņēmējiem; |
| --- | --- |

—

veicināt darbvietu radīšanu un uzņēmējdarbību zaļās darbībās, piemēram, ar finansiāliem un nefinansiāliem pasākumiem, nodrošinot piekļūstamu atbalstu nepietiekami pārstāvētām un mazaizsargātām grupām un mudinot popularizēt zaļos piešķiršanas kritērijus uzņēmējiem;

| — | nodrošināt cilvēkiem prasmes, kas vajadzīgas, lai dabūtu kvalitatīvu darbu un novērstu zaļās un digitālās pārkārtošanās darbaspēka trūkumu, popularizējot 1) iekļaujošu izglītību un apmācību saskaņā ar prasmju prognozēm un ieinteresēto personu partnerībām, piemēram, Prasmju pilnveides paktu (41); 2) māceklības, apmaksātas stažēšanās un darbinieku ēnošanas shēmas; 3) pieaugušo apmācību prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai, piemēram, izmantojot individuālus mācību kontus (42), plaši atzītus kursus vai pievienošanos ES Prasmju pilnveides paktam (43); |
| --- | --- |

—

nodrošināt cilvēkiem prasmes, kas vajadzīgas, lai dabūtu kvalitatīvu darbu un novērstu zaļās un digitālās pārkārtošanās darbaspēka trūkumu, popularizējot 1) iekļaujošu izglītību un apmācību saskaņā ar prasmju prognozēm un ieinteresēto personu partnerībām, piemēram, Prasmju pilnveides paktu (41); 2) māceklības, apmaksātas stažēšanās un darbinieku ēnošanas shēmas; 3) pieaugušo apmācību prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai, piemēram, izmantojot individuālus mācību kontus (42), plaši atzītus kursus vai pievienošanos ES Prasmju pilnveides paktam (43);

| — | nodrošināt līdzsvarotu un vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai un darba iespējām visos līmeņos un visās nozarēs, piemēram, samazinot pašreizējo dzimumu nelīdzsvarotību, kas līdz šim ir bijusi raksturīga zinātnes, tehnoloģiju, inženierijas un matemātikas (STEM) studentu vidū un enerģētikas nozarē; |
| --- | --- |

—

nodrošināt līdzsvarotu un vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai un darba iespējām visos līmeņos un visās nozarēs, piemēram, samazinot pašreizējo dzimumu nelīdzsvarotību, kas līdz šim ir bijusi raksturīga zinātnes, tehnoloģiju, inženierijas un matemātikas (STEM) studentu vidū un enerģētikas nozarē;

| — | nodrošināt taisnīgas nodokļu un pabalstu sistēmas un sociālo aizsardzību, lai atbalstītu vissmagāk skartos cilvēkus un mājsaimniecības, it sevišķi tos, kas ir mazaizsargāti, cita starpā izmantojot 1) mērķorientētu un pagaidu kārtā nodrošināmu tiešu ienākumu atbalstu, kas papildinātu investīciju pasākumus, 2) nodokļu sloga novirzīšanu no darbaspēka ienākumiem uz zaļajiem mērķiem un 3) inovatīvu shēmu nodrošināšanu darbavietas maiņai, lai nodrošinātu ienākumu drošību darba tirgus pārkārtošanās laikā. |
| --- | --- |

—

nodrošināt taisnīgas nodokļu un pabalstu sistēmas un sociālo aizsardzību, lai atbalstītu vissmagāk skartos cilvēkus un mājsaimniecības, it sevišķi tos, kas ir mazaizsargāti, cita starpā izmantojot 1) mērķorientētu un pagaidu kārtā nodrošināmu tiešu ienākumu atbalstu, kas papildinātu investīciju pasākumus, 2) nodokļu sloga novirzīšanu no darbaspēka ienākumiem uz zaļajiem mērķiem un 3) inovatīvu shēmu nodrošināšanu darbavietas maiņai, lai nodrošinātu ienākumu drošību darba tirgus pārkārtošanās laikā.

1.3.2   Risināt neatliekamās enerģētiskās nabadzības problēmas

Pieejamība cenas ziņā ir enerģētikas savienības prioritāte, un tā būtu jāatspoguļo atjauninātajos NEKP. Visas dalībvalstis tiek mudinātas noteikt skaidru, konkrētu, sasniedzamu, izmērāmu un laikā ierobežotu enerģētiskās nabadzības mazināšanas mērķi. Dalībvalstīm jānovērtē enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību skaits (44). Komisijas ieteikumā par enerģētisko nabadzību (45) ir sniegti norādījumi par piemērotiem tās mērīšanas indikatoriem. Tiek ieteikts izskaidrot, kā šī definīcija un indikatori tiek izmantoti un kā tiek ievākti dati par enerģētisko nabadzību, arī nacionālā un vietējā līmenī.

Atjauninātajos NEKP būtu jāņem vērā jaunākās likumdošanas norises, it sevišķi ierosinātā enerģētiskās nabadzības definīcija Energoefektivitātes direktīvā un ierosinātais Sociālais klimata fonds, kā arī iepriekš minētais Padomes ieteikums par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti.

Ja dalībvalsts, balstoties uz šādu novērtējumu, konstatē, ka ievērojams skaits mājsaimniecību ir enerģētiski nabadzīgas, tai savā atjauninātajā nacionālajā plānā ir jāiekļauj nacionālais indikatīvais enerģētiskās nabadzības mazināšanas mērķis, arī mērķu sasniegšanas grafiks (46). Tomēr, ņemot vērā pašreizējo kraso enerģijas cenu kāpumu, nospraust enerģētiskās nabadzības mazināšanas mērķi tiek mudinātas visas dalībvalstis. Ja mērķis netiek uzskatīts par vajadzīgu, dalībvalstīm būtu šis lēmums jāpamato un jānosaka minimālais mājsaimniecību skaits, kas šajā kontekstā kvalificētos kā “ievērojams”. Turklāt nacionālajos plānos būtu jāizklāsta, ar kādām rīcībpolitikām un pasākumiem enerģētisko nabadzību cenšas novērst, norādot arī sociālās politikas pasākumus un citas relevantas nacionālās programmas. Dalībvalstīm būtu jāizklāsta, kā mērķis noteikts, un, lai ņemtu vērā pašreizējo kraso enerģijas cenu kāpumu, tām būtu jāizmanto jaunākie pieejamie dati.

2   Tematiski jautājumi

2.1   
  Veicināt pāreju uz tīru enerģiju

Izveidotais enerģētikas pārvaldības satvars ir izrādījies lietderīgs, jo ES energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas mērķrādītāji 2020. gadam tika pārsniegti. Krievijas fosilā kurināmā ātrai un obligātai aizstāšanai būs vērienīgi jāpaplašina pārkārtošanās uz tīru enerģiju, prioritāti dodot strukturāliem energoefektivitātes pasākumiem un pamatā liekot spēcīgu atbalstu atjaunīgās enerģijas apguves izvēršanai. Turklāt digitālo risinājumu ieviešanai enerģētikas jomā būs svarīga nozīme enerģētikas nozares pārveides atbalstīšanā; lai sasniegtu klimata mērķi, ir svarīgi veicināt sadarbību starp enerģētikas nozares un digitālās nozares dalībniekiem un veidot sinerģijas starp enerģētikas programmu un digitālo programmu. Pilnībā jāatraisa pārvaldības mehānisma potenciāls, līdztekus šajā virzienā atjauninot nacionālos plānus.

2.1.1   Paātrināt atjaunīgās enerģijas un ūdeņraža apguvi

Atjauninātajiem NEKP būtu jāatbilst vērienīgākajām pārskatītās Atjaunojamo energoresursu direktīvas iecerēm, nodrošinot nacionālo devumu saistošā vispārējā ES mērķrādītāja sasniegšanā. Nacionālajos plānos būtu jāiekļauj arī nozaru devums, kas ir samērīgs ar šo vispārējo mērķrādītāju, un transporta nozarei, centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei, kā arī rūpniecībai un ēku sektoram noteikto apakšmērķrādītāju sasniegšana. Lai dotu izšķirošu devumu ES iecerē pakāpeniski atteikties no fosilā kurināmā no Krievijas un sasniegt klimatneitralitātes mērķi, visā ES ir strauji un vērienīgi jāpāriet uz atjaunīgajiem energoresursiem.

Saskaņā ar plānu REPowerEU īpaša uzmanība būtu jāpievērš dabasgāzes aizstāšanai, lielākā mērogā izvēršot ilgtspējīgu biometāna ražošanu (t. i., pārsvarā no organiskajiem atkritumiem un meža un lauksaimniecības atlikumiem) un paātrinot atjaunīgā ūdeņraža ieviešanu transporta un rūpniecības nozarē, ko ir grūti dekarbonizēt.

Atjauninātajos NEKP būtu jāatspoguļo nepieciešamās infrastruktūras un stimulu ieviešana saskaņā ar REPowerEU mērķrādītāju, kas paredz līdz 2030. gadam ražošanu kāpināt līdz 10 milj. tonnu iekšzemes atjaunīgā ūdeņraža un 35 mljrd. m3 ilgtspējīgi saražota biometāna. Turklāt būtu jāapraksta, kādā procesā sauszemes transportā, izmantojot elektrifikāciju un atjaunīgo ūdeņradi, varētu aizstāt no naftas ražoto degvielu. Saskaņā ar mērķi līdz 2030. gadam importēt 10 miljonus tonnu ūdeņraža atjauninātajos nacionālajos plānos būtu jāatspoguļo arī iniciatīvas vai darbības, kas ir īstenotas vai plānotas, vai starptautiskas partnerības, kas tiks izveidotas vai jau ir izveidotas ar mērķi atvieglot atjaunīgā ūdeņraža importu.

Dalībvalstis tiek arī mudinātas atjauninātajos NEKP integrēt ilgtspējīgas biogāzes un biometāna ražošanas un izmantošanas komponentu, novērtējot valsts potenciālu un nosakot trajektorijas tā realizēšanai līdz 2030. un 2050. gadam (47).

Ir vajadzīgs visaptverošs rīcībpolitiku un pasākumu satvars, kas veicina atjaunīgo energoresursu izmantošanu visās relevantajās ekonomikas nozarēs. Ātrāka atjaunīgo energoresursu ieviešana īpaši svarīga ir nozarēm, kurās progress līdz šim ir bijis lēnāks (piemēram, transportam, ēku sektoram un rūpniecībai, it sevišķi grūti dekarbonizējamām rūpniecības nozarēm). Galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, lai veicinātu elektrifikāciju, atjaunīgo energoresursu tehnoloģiju enerģijas uzkrāšanu (arī atjaunīgā ūdens izmantošanu industriālajās nozarēs) un pieprasījumreakciju, kas palielina energosistēmas elastību un atvieglo atjaunīgo energoresursu integrāciju sistēmā.

Īpašs aspekts, kas sagādā grūtības lielākās daļas atjaunīgās enerģijas projektu izstrādē un īstenošanā un kam būtu jāpievēršas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, ir atļauju piešķiršana. Šajā sakarā dalībvalstīm savas nacionālās rīcībpolitikas un pasākumi būtu jāpieskaņo 2022. gada maija priekšlikumam grozīt Atjaunojamo energoresursu direktīvu (48), ES saules enerģijas stratēģijai un ar to saistītajam ieteikumam par atļauju piešķiršanas procedūru paātrināšanu atjaunīgās enerģijas projektiem (49).

Atjauninot savus nacionālos plānus, dalībvalstīm būtu jāizstrādā arī pasākumi, kas atvieglotu elektroenerģijas pirkuma līgumu slēgšanu un izcelsmes apliecinājumu izmantošanu. Ar rīcībpolitikām būtu jāpievēršas arī atjaunīgo risinājumu ieviešanai ēkās saskaņā ar priekšlikumu par pārstrādāto Ēku energosnieguma direktīvu, it sevišķi attiecībā uz siltumapgādi (piemēram, siltumsūkņiem) un saules enerģiju uz jumtiem saskaņā ar REPowerEU iecerēm.

2.1.2   Izvērst strukturālus energoefektivitātes pasākumus

Energoefektivitātes pasākumi bieži vien mēdz būt lētākais, drošākais un tīrākais līdzeklis, kā samazināt mūsu atkarību no Krievijas fosilā kurināmā importa un nodrošināt taisnīgu pāreju uz tīru enerģiju. Turklāt mazāks enerģijas patēriņš stiprina energoapgādes drošību un sekmē enerģijas uzkrāšanu, palīdz samazināt enerģētisko nabadzību un palielina konkurētspēju pasaules mērogā.

Atjauninātajiem NEKP būtu jāatbilst vērienīgākajām iecerēm, kas ierosinātas pārstrādātajā Energoefektivitātes direktīvā, nodrošinot nacionālo devumu vispārējā ES saistošā mērķrādītāja sasniegšanā un enerģijas patēriņa īpatsvara sasniegšanā tiešā patēriņa sektoros. Atjauninātajos nacionālajos plānos būtu jāiekļauj arī sīkāka informācija par energotaupības pienākuma aprēķināšanu un metodiku un prasītā informācija par kopējo renovējamo grīdas platību vai līdzvērtīgu ikgadējo enerģijas ietaupījumu publiskā sektora ēkām.

Atjauninātajos nacionālajos plānos ietvertajām energoefektivitātes rīcībpolitikām, pasākumiem un programmām būtu jāaptver visi enerģijas pieprasījuma sektori, ieskaitot (gan dzīvojamo, gan terciāro) ēku sektoru, rūpniecību un transportu. Principam “energoefektivitāte pirmajā vietā” (50) vajadzētu būt pamatprincipam, un būtu jāpaskaidro tā piemērošana. Turklāt būtu jānorāda primārās enerģijas faktora aprēķina metodika un aprēķinam izmantotie dati.

Attiecībā uz ēkām atjauninātie NEKP būtu jāsaskaņo ar atjauninātajām un vērienīgākajām iecerēm un prasībām Ēku energosnieguma direktīvas priekšlikumā un pastiprinātajiem ēku energorenovācijas centieniem ar mērķi divkāršot renovācijas rādītājus (Renovācijas viļņa iniciatīva (51)). Atjauninātajos NEKP, ievērojot nacionālajās ilgtermiņa renovācijas stratēģijās izvirzītās apņemšanās, būtu jānorāda, kādi pasākumi veikti, lai pakāpeniski dekarbonizētu ēku fondu, arī atbalstoši finansiālās un tehniskās palīdzības pasākumi, kas ir saistīti arī ar kvalificēta darbaspēka pieejamību.

Saskaņā ar REPowerEU un ES paziņojumu par energotaupību (52)
  dalībvalstīm būtu jāiekļauj informācija par savu devumu un to, kā tās īsteno REPowerEU
  , norādot pasākumus, kas vērsti uz uzvedības maiņu, informatīvas kampaņas un fiskālos pasākumus, kas īstenoti vai plānoti energotaupības veicināšanai.

2.1.3. Pilnvērtīgi atraisīt divējādās — zaļās un digitālās — pārkārtošanās potenciālu

Padziļināta ES energosistēmas digitālā pārveide ir arī REPowerEU un Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanas stūrakmens. Energoefektivitāte un resursefektivitāte, dekarbonizācija, elektrifikācija, nozaru integrācija un energosistēmas decentralizācija prasa milzīgus digitalizācijas centienus.

Dalībvalstis tiek aicinātas apzināt sinerģijas starp valsts darbībām, mērķrādītājiem un mērķiem enerģētikas jomā un digitālajā jomā un apdomāt, kā tos izmantot pilnvērtīgāk, īstenojot rīcībpolitikas un pasākumus saskaņā ar ES rīcības plānu “Energosistēmas digitalizācija” (53). Digitalizācijai būs izšķiroša nozīme patērētāju iesaistes veicināšanā un nākotnes energosistēmai piemērotas elektroinfrastruktūras izveidē. Investīcijas elektrotīkla digitalizācijā turklāt dos iespēju energosistēmu pārveidot izmakslietderīgi.

Dalībvalstis tiek arī mudinātas, balstoties uz savu pieredzi ar atveseļošanas un noturības plāniem, meklēt sinerģijas starp NEKP un nacionālajiem digitālās desmitgades stratēģiskajiem ceļvežiem, kas iesniegti saskaņā ar Digitālās desmitgades politikas programmu 2030. gadam (54), lai nodrošinātu, ka digitālā infrastruktūra un tehnoloģijas veicina ilgtspējīgu, apritīgu un klimatneitrālu ekonomiku un sabiedrību saskaņā ar Eiropas zaļo kursu. Dalībvalstis tiek aicinātas apdomāt, kā tās ar digitālās desmitgades procesiem un rīkiem, it sevišķi daudzvalstu projektiem, paātrinās zaļo pārkārtošanos.

2.2   
  Integrēt klimatadaptācijas imperatīvus

Ekstrēmi laikapstākļi kļūst aizvien biežāki un smagāki. Kopš sākotnējo NEKP sagatavošanas klimatadaptācijas nozīme visā pasaulē tiek atzīta aizvien plašāk (55). 2021. gadā Komisija publicēja jaunu ES Klimatadaptācijas stratēģiju, kurā uzsvērts, cik svarīgi ir klimatnoturību integrēt nacionālajās fiskālajās sistēmās un cik liela nozīme ir dabā balstītiem risinājumiem. Eiropas Klimata aktā ir uzsvērts, cik svarīgi ir, lai nozaru pasākumi būtu noturīgi pret klimata pārmaiņu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi (56).

Dalībvalstis tiek aicinātas savos atjauninātajos nacionālajos plānos noteikt pielāgošanās mērķus enerģētikas savienības nacionālo mērķu, mērķrādītāju un devumu panākšanas atbalstam (57)
  saskaņā ar ES Klimatadaptācijas stratēģiju. Ar klimata pārmaiņām saistītie riski ir jāintegrē investīciju un plānošanas lēmumos, un ir jāpalielina dalībvalstu pielāgotiesspēja, jāstiprina noturība un jāmazina klimatiskā neaizsargātība. Ņemot vērā klimata pārmaiņu un ekstremālu laikapstākļu nevienmērīgo reģionālo un sociālo ietekmi, svarīgi ir tas, ka pielāgošanās pasākumi, ja tie ir pienācīgi izstrādāti, var nest arī klimatmitigācijas līdzieguvumus un taisnīgi uzlabot sociālo un ekonomisko noturību. Investīcijām klimata pārmaiņu mīkstināšanā ir jābūt klimatdrošām.

Ja iespējams, pielāgošanās mērķi būtu jākvantificē un skaidri jāsasaista ar konkrētajiem enerģētikas savienības mērķiem un rīcībpolitikām, ko tie atbalsta. Atsauces uz nacionālo pielāgošanās stratēģiju vai plānu varētu iekļaut attiecīgajās atjaunināto NEKP rīcībpolitiku un pasākumu nodaļas sadaļās. Piemēram, atjauninātajos NEKP varētu noteikt, kādi pasākumi aizsargās zemes izmantojuma oglekļa sekvestrēšanas potenciālu (dekarbonizācijas dimensija), elektroenerģijas ražošanas jaudu (enerģētiskās drošības dimensija) vai dzīvojamo ēku energotaupību (energoefektivitātes dimensija) tādu notikumu perspektīvā kā ūdens resursu pārslogojums un ūdens trūkums, sausums, plūdi, meža ugunsgrēki vai karstuma viļņi. Var aprakstīt plānotos un īstenotos dabā balstītos risinājumus, kā arī to faktisko vai paredzamo klimatadaptīvo ietekmi (piemēram, aizsardzību pret pārtuksnešošanos, pilsētu pārkaršanu, plūdiem utt.). Īpašs uzsvars būtu jāliek uz ūdeni, it sevišķi uz energosistēmu noturību pret strukturālu vai sezonālu ūdens trūkumu. Var apsvērt arī inovatīvas pieejas, piemēram, apdrošināšanas polises un fiskālos pasākumus klimatisko zaudējumu apdrošinātības deficīta novēršanai, kā arī investīcijas, kuru mērķis ir saglabāt biodaudzveidību, kas veicinātu pielāgošanos klimata pārmaiņām.

2.3   
  Uzlabot zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektoru darbības plānošanu

Zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektoriem būs izšķirīga nozīme ES klimatneitralitātes un adaptācijas mērķu sasniegšanā — tie var palīdzēt ievērojami samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, palielināt oglekļa piesaistījumus un nostiprināt ekosistēmu pakalpojumus noturības uzlabošanai. ES oglekļa piesaistītājs pastāvīgi sarūk. Tam par cēloni ir tādi faktori kā koksnes pieprasījuma pieaugums, tas, ka meži sasniedz mežizstrādei vajadzīgo briedumu, un meža traucējumu pieaugums. Tajā pašā laikā progress emisiju samazināšanā ES lauksaimniecības nozarē ir apsīcis, neraugoties uz augošo atbalstu klimatrīcībai. Lieli siltumnīcefekta gāzu emisiju avoti lauksaimniecības nozarē ir metāna emisijas no lauksaimniecības dzīvniekiem — gan no gremošanas traktā notiekošās fermentācijas, gan no kūtsmēslu apsaimniekošanas — un dislāpekļa oksīda emisijas no ķīmisko mēslošanas līdzekļu izmantošanas un kūtsmēslu apsaimniekošanas.

Kā izklāstīts 1.1. sadaļā, atjauninātajos NEKP, nosakot trajektoriju uz nacionālajiem mērķrādītājiem, būtu jāatspoguļo vērienīgākās ieceres, kas ierosinātas ZIZIMM regulas pārskatīšanas sakarā. Nacionālajos plānos būtu jānorāda, kā valsts plāno palielināt savu zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektoru devumu palielinātā ES klimata mērķrādītāja sasniegšanā, izmantojot rīcībpolitikas un pasākumus un vērienīgākas ieceres. Dalībvalstīm mitigācijas, adaptācijas un dabas atjaunošanas pasākumi būtu labāk jāintegrē zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektoros, ņemot vērā arī saistītas iniciatīvas biodaudzveidības un bioenerģijas jomā. Pavisam nesen pieņemtais Dabas atjaunošanas akta priekšlikums (58) skar arī zemes apsaimniekošanas aspektus, kas attiecas uz klimata pārmaiņu mīkstināšanu un pielāgošanos tām.

Rīcībpolitikām un pasākumiem būtu jāatspoguļo vērienīgākās klimatadaptācijas un klimatmitigācijas ieceres, aptverot gan CO2 emisijas, gan emisijas, kas nav CO2 emisijas, un oglekļa piesaistījumus, tādās jomās kā energoefektivitāte, atjaunīgās enerģijas ražošana un izmantošana un ekosistēmu saglabāšana, aizsardzība un atjaunošana.

| 4. ierāmējums. Atjaunināto NEKP saturs, kas saistīts ar ZIZIMM. Šādu darbību plānošana un kvantificēšana:







  — | apzināšana, kādi informācijas vākšanas un monitoringa sistēmas uzlabojumi vajadzīgi efektīvu rīcībpolitiku izvēlei, izstrādei un īstenošanai zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektorā (piemēram, satelītattēli). Sistēmā būtu jānodrošina rezultatīva īstenošana attiecībā uz mērķiem aizsargāt un atjaunot ekosistēmas; |
| --- | --- |

4. ierāmējums. Atjaunināto NEKP saturs, kas saistīts ar ZIZIMM. Šādu darbību plānošana un kvantificēšana:

—

apzināšana, kādi informācijas vākšanas un monitoringa sistēmas uzlabojumi vajadzīgi efektīvu rīcībpolitiku izvēlei, izstrādei un īstenošanai zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektorā (piemēram, satelītattēli). Sistēmā būtu jānodrošina rezultatīva īstenošana attiecībā uz mērķiem aizsargāt un atjaunot ekosistēmas;

| — | to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana lauksaimniecības nozarē, kas nav CO2, arī no fermentācijas gremošanas traktā, kūtsmēslu apsaimniekošanas un mēslošanas līdzekļu apsaimniekošanas; |
| --- | --- |

—

to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana lauksaimniecības nozarē, kas nav CO2, arī no fermentācijas gremošanas traktā, kūtsmēslu apsaimniekošanas un mēslošanas līdzekļu apsaimniekošanas;

| — | neto piesaistījumu palielināšana zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektoros, arī ar oglekļsaistīgu lauksaimniecību, un plašāka ilglietojamu oglekli saturošu materiālu (piemēram, koksnes būvizstrādājumu) izmantošana, īpašu uzmanību pievēršot integrētām pieejām, piemēram, dabā balstītiem risinājumiem, lai veicinātu arī virzību uz ekosistēmu aizsardzības un atjaunošanas mērķiem, kā arī citiem vidiskajiem mērķiem (tādiem kā biodaudzveidība, nulles piesārņojums, dabas resursu izsīkšanas apturēšana); |
| --- | --- |

—

neto piesaistījumu palielināšana zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektoros, arī ar oglekļsaistīgu lauksaimniecību, un plašāka ilglietojamu oglekli saturošu materiālu (piemēram, koksnes būvizstrādājumu) izmantošana, īpašu uzmanību pievēršot integrētām pieejām, piemēram, dabā balstītiem risinājumiem, lai veicinātu arī virzību uz ekosistēmu aizsardzības un atjaunošanas mērķiem, kā arī citiem vidiskajiem mērķiem (tādiem kā biodaudzveidība, nulles piesārņojums, dabas resursu izsīkšanas apturēšana);

| — | ar biomasu saistītu energoefektivitātes pasākumu popularizēšana un īstenošana, arī biobāzētu izolācijas materiālu nodrošināšana. |
| --- | --- |

—

ar biomasu saistītu energoefektivitātes pasākumu popularizēšana un īstenošana, arī biobāzētu izolācijas materiālu nodrošināšana.

2.4   
  Risināt metāna emisiju problēmu

Komisija dalībvalstis mudina to atjauninātajos NEKP noteikt nozariskos metāna emisiju mazināšanas mērķus un mērķrādītājus un attiecīgās rīcībpolitikas un pasākumus, ņemot vērā ES Metāna stratēģijas (59)
  mērķus.

Metāna emisiju samazināšana tieši palīdz mazināt sasilšanas tempu. Turklāt, tā kā metāns ir ozona prekursors, tā mazināšana mazina arī gaisa piesārņojumu. Metāna globālās sasilšanas potenciāls 100 gadu griezumā ir 28 reizes lielāks nekā CO2. Eiropas Savienībā vairāk nekā pusi antropogēnisko metāna emisiju rada lauksaimniecība, un lauksaimniecības dzīvnieki rada 54 % visu ES metāna emisiju (vairāk nekā 6 % no visām ES SEG emisijām) (60). Aptuveni ceturtā daļa metāna emisiju rodas no cietajiem atkritumiem un notekūdeņiem un gandrīz piektā daļa — enerģētikā.

Uz metānu attiecas Kopīgo centienu regula (61)
  , kas dalībvalstīm dod rīcības brīvību izvēlēties piemērotas rīcībpolitikas metāna emisiju mazināšanai. Turklāt ES ir vairākas nozariskas rīcībpolitikas, kas palīdz mazināt metāna emisijas (62), piemēram, kopējā lauksaimniecības politika, Atkritumu poligonu direktīva un pārstrādāti vai pārstrādājami tiesību akti — Rūpniecisko emisiju direktīva, Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīva un Atjaunojamo energoresursu direktīva, kā arī ierosinātā Regula par metāna emisiju samazināšanu enerģētikas sektorā.

| 5. ierāmējums. Metāna emisiju mazināšanas rīcībpolitiku un pasākumu piemēri







  — | Lauksaimniecība. Ieviest stimulus selekcijai, kas uzlabo veselību un auglību, barības pārvaldībai un lopbarības piedevām, kas mazina metāna rašanos gremošanas traktā notiekošajā fermentācijā, vienlaikus nepieļaujot nevēlamu ietekmi uz citām vidiskām problēmām, piemēram, amonjaka emisijām; popularizēt lietderīgus kūtsmēslu uzglabāšanas paņēmienus (piemēram, šķidrmēslu dzesēšanu, šķidrmēslu paskābināšanu, kūtsmēslu un šķidrmēslu krātuvju nosegšanu, emisiju robežvērtību un monitoringa prasību ieviešanu) un anaerobisko noārdīšanu ar biogāzes atgūšanu, lai mazinātu metāna emisijas no kūtsmēslu apsaimniekošanas, kam papildu ieguvums būtu mazāka atkarība no dabasgāzes importa un amonjaka emisiju nepieļaušana; veicināt ilgtspējīgāku uzturu ar mazāk sarkanās gaļas un pārstrādātas gaļas un vairāk augu valsts proteīnu avotu. |
| --- | --- |

5. ierāmējums. Metāna emisiju mazināšanas rīcībpolitiku un pasākumu piemēri

—

Lauksaimniecība. Ieviest stimulus selekcijai, kas uzlabo veselību un auglību, barības pārvaldībai un lopbarības piedevām, kas mazina metāna rašanos gremošanas traktā notiekošajā fermentācijā, vienlaikus nepieļaujot nevēlamu ietekmi uz citām vidiskām problēmām, piemēram, amonjaka emisijām; popularizēt lietderīgus kūtsmēslu uzglabāšanas paņēmienus (piemēram, šķidrmēslu dzesēšanu, šķidrmēslu paskābināšanu, kūtsmēslu un šķidrmēslu krātuvju nosegšanu, emisiju robežvērtību un monitoringa prasību ieviešanu) un anaerobisko noārdīšanu ar biogāzes atgūšanu, lai mazinātu metāna emisijas no kūtsmēslu apsaimniekošanas, kam papildu ieguvums būtu mazāka atkarība no dabasgāzes importa un amonjaka emisiju nepieļaušana; veicināt ilgtspējīgāku uzturu ar mazāk sarkanās gaļas un pārstrādātas gaļas un vairāk augu valsts proteīnu avotu.

| — | Cietie atkritumi un notekūdeņi. Samazināt organisko atkritumu apglabāšanu poligonos, pilnībā un ātri īstenojot tiesību aktus par atkritumiem un poligoniem; veikt atdalīšanu avotā un anaerobisko noārdīšanu ar biogāzes atgūšanu, lai mazinātu metāna emisijas no cietajiem atkritumiem; veikt dūņu anaerobisko noārdīšanu ar biogāzes atgūšanu, lai mazinātu metāna emisijas no notekūdeņiem. |
| --- | --- |

—

Cietie atkritumi un notekūdeņi. Samazināt organisko atkritumu apglabāšanu poligonos, pilnībā un ātri īstenojot tiesību aktus par atkritumiem un poligoniem; veikt atdalīšanu avotā un anaerobisko noārdīšanu ar biogāzes atgūšanu, lai mazinātu metāna emisijas no cietajiem atkritumiem; veikt dūņu anaerobisko noārdīšanu ar biogāzes atgūšanu, lai mazinātu metāna emisijas no notekūdeņiem.

| — | Enerģētika. Saskaņā ar ierosināto regulu par metāna emisiju samazināšanu (63) ir jāuzlabo metāna emisiju mērīšana, ziņošana un verifikācija enerģētikas nozarē un emisijas jāmazina, īstenojot obligātu noplūžu atklāšanu un novēršanu, kā arī aizliegumu tās novadīt atmosfērā un sadedzināt lāpā. |
| --- | --- |

—

Enerģētika. Saskaņā ar ierosināto regulu par metāna emisiju samazināšanu (63) ir jāuzlabo metāna emisiju mērīšana, ziņošana un verifikācija enerģētikas nozarē un emisijas jāmazina, īstenojot obligātu noplūžu atklāšanu un novēršanu, kā arī aizliegumu tās novadīt atmosfērā un sadedzināt lāpā.

2.5   
  Integrēt CO2 ilgtermiņa ģeoloģisko uzglabāšanu

Dalībvalstis tiek mudinātas savos atjauninātajos NEKP norādīt, ko plānots darīt, lai industrijas varētu savas procesu emisijas uztvert un pastāvīgi uzglabāt ģeoloģiskās uzglabāšanas vietās saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK. Lai sasniegtu klimatneitralitātes mērķi, visas ES atlikušās siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi grūti dekarbonizējamās nozarēs Eiropas Savienībā vēlākais līdz 2050. gadam jālīdzsvaro un pēc tam Eiropas Savienībā jāpanāk negatīva emisiju bilance.

Vairākām darbībām, arī energoietilpīgām nozarēm, piemēram, cementa, dzelzs un tērauda, alumīnija, pulpas un papīra un rafinēšanas rūpnīcām, kā arī lauksaimniecībai ir raksturīgas procesu emisijas no pašiem ražošanas procesiem. Oglekļa uztveršana un uzglabāšana vai oglekļa uztveršana un izmantošana var dot būtisku ieguldījumu šo nozaru emisiju mazināšanā.

Turklāt tā var palīdzēt piesaistīt CO2 no atmosfēras, radot oglekļa piesaistījumus, ar tādām tehnoloģijām kā bioenerģija ar oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu (BECCS) un tieša atmosfēriskā oglekļa uztveršana (DACCS). Atjauninātajos NEKP būtu jāpievēršas BECCS ieviešanai, pilnībā ņemot vērā ierobežojumus, kas saistīti ar ilgtspējīgu biomasu, un tās pieejamību.

| 6. ierāmējums. Mērķu, mērķrādītāju un devumu noteikšana oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas jomā.


  Dalībvalstis tiek mudinātas sniegt šādas ziņas:







  — | ikgadējās agregētās prognozes par to, kādas raksturīgās procesu emisijas būs jāmazina, izmantojot CO2 uztveršanu; |
| --- | --- |

6. ierāmējums. Mērķu, mērķrādītāju un devumu noteikšana oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas jomā.

Dalībvalstis tiek mudinātas sniegt šādas ziņas:

—

ikgadējās agregētās prognozes par to, kādas raksturīgās procesu emisijas būs jāmazina, izmantojot CO2 uztveršanu;

| — | ikgadējais biogēniskā un tiešā gaisa CO2 daudzums, kas būs pieejams CO2 ģeoloģiskajai uzglabāšanai; |
| --- | --- |

—

ikgadējais biogēniskā un tiešā gaisa CO2 daudzums, kas būs pieejams CO2 ģeoloģiskajai uzglabāšanai;

| — | ikgadējā ģeoloģiskā CO2 uzglabāšanas jauda, ko iespējams darīt operacionāli pieejamu; |
| --- | --- |

—

ikgadējā ģeoloģiskā CO2 uzglabāšanas jauda, ko iespējams darīt operacionāli pieejamu;

| — | ikgadējā CO2 uzglabāšanas jauda, kas varētu kļūt pieejama pēc ogļūdeņražu rezervuāru ekspluatācijas beigām; |
| --- | --- |

—

ikgadējā CO2 uzglabāšanas jauda, kas varētu kļūt pieejama pēc ogļūdeņražu rezervuāru ekspluatācijas beigām;

| — | ziņas par plānoto CO2 transportēšanas infrastruktūru; |
| --- | --- |

—

ziņas par plānoto CO2 transportēšanas infrastruktūru;

| — | ziņas par to, kāds publiskais finansējums ir pieejams investīcijām CO2 uztveršanā, transportēšanā un uzglabāšanā; |
| --- | --- |

—

ziņas par to, kāds publiskais finansējums ir pieejams investīcijām CO2 uztveršanā, transportēšanā un uzglabāšanā;

| — | ziņas par jebkādiem citiem pasākumiem, kas atbalstītu ilgtermiņa ģeoloģiskās CO2 uzglabāšanas risinājumu ieviešanu. |
| --- | --- |

—

ziņas par jebkādiem citiem pasākumiem, kas atbalstītu ilgtermiņa ģeoloģiskās CO2 uzglabāšanas risinājumu ieviešanu.

2.6   
  Stiprināt pētniecības, inovācijas un konkurētspējas dimensiju

Ņemot vērā sākotnējo NEKP 2020. gada novērtējumu (64)
  un pašreizējos ģeopolitiskos apstākļus un jaunākās rīcībpolitiskās norises, dalībvalstis tiek aicinātas savos atjauninātajos plānos stiprināt pētniecības, inovācijas un konkurētspējas dimensiju.

Sekmīgai pētniecībai un inovācijai tīras enerģijas un mazoglekļa tehnoloģiju jomā ir vajadzīgs pietiekams skaits ekspertu un uzņēmēju kombinācijā ar ES, valstu un reģionālo programmu sinerģisku izmantojumu. Lai stiprinātu ES konkurētspēju un sasniegtu zaļā kursa mērķus, ir katrā ziņā vajadzīgi skaidri nacionālie pētniecības un inovācijas mērķrādītāji un mērķi 2030. gada (un attiecīgā gadījumā 2050. gada) perspektīvā, pastiprināta sadarbība starp dalībvalstīm un pastāvīga nacionālo pētniecības un inovācijas darbību apsekošana. Šie elementi ir būtiski arī tālab, lai izdotos pārvarēt plaisu starp pētniecību un inovāciju un ieviešanos tirgū, stiprināt ES konkurētspēju un galu galā ātrāk ieviest tehnoloģijas, kas, paredzams, varētu pozitīvi ietekmēt virzību uz zaļā kursa mērķiem. Pētniecības un inovācijas stratēģijās būtu jāiekļauj un jānostiprina arī ar tehnoloģijām nesaistīti, starpdisciplināri aspekti, kam ir kritiski svarīga nozīme ekoloģiskās un enerģētiskās pārkārtošanās paātrināšanā, uzvedības maiņas, klimatiski atbildīga dzīvesveida stimulēšanā, institucionālu, ar pārvaldi saistītu un rīcībpolitisku inovāciju veicināšanā ar mērķi radīt labvēlīgus priekšnosacījumus pārejai uz klimatneitralitāti.

Atjauninātajos nacionālajos plānos būtu jāapraksta dalībvalstu mērķi un rīcībpolitikas, ar ko iecerēts veicināt komerciāli pieejamu mazoglekļa tehnoloģiju, aprīkojuma un komponentu ražošanas izvēršanu plašākā mērogā (piemēram, atspoguļojot pašreizējo situāciju un investīciju tendences, pievienoto vērtību) to teritorijā, kā arī mērķi un rīcībpolitikas, ar ko iecerēts to panākt, īstenojot dažādošanas centienus trešās valstīs. Plānā REPowerEU norādīts, ka, lai sasniegtu tā mērķus, jādažādo atjaunīgās enerģijas aprīkojuma un kritiski svarīgo izejvielu piegāde, jāmazina nozaru atkarība citai no citas, jānovērš problemātiskie punkti piegādes ķēdēs un jāpaplašina ES tīrās enerģijas tehnoloģisko risinājumu ražošanas jauda. Atjauninātajos NEKP būtu labāk jāatspoguļo vajadzības, kas saistītas ar ražošanas jaudu un industriālajām vērtības ķēdēm svarīgās mazoglekļa energotehnoloģijās.

| 7. ierāmējums. Paraugprakse pētniecības, inovācijas un konkurētspējas dimensijas uzlabošanai







  — | Noskaidrot un aprakstīt, kāda tīrās enerģijas pētniecība un inovācija vajadzīga, lai sasniegtu enerģētikas un klimata mērķus, ņemot vērā arī vidiskās ietekmes un taisnīgas pārkārtošanās aspektus (65), kā arī zaļās pārkārtošanās sociālekonomiskās ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

7. ierāmējums. Paraugprakse pētniecības, inovācijas un konkurētspējas dimensijas uzlabošanai

—

Noskaidrot un aprakstīt, kāda tīrās enerģijas pētniecība un inovācija vajadzīga, lai sasniegtu enerģētikas un klimata mērķus, ņemot vērā arī vidiskās ietekmes un taisnīgas pārkārtošanās aspektus (65), kā arī zaļās pārkārtošanās sociālekonomiskās ietekmes novērtējumu.

| — | Aprakstīt nacionālos pētniecības un inovācijas mērķus un finansēšanas mērķrādītājus, kas atspoguļo konkrētus un kvantitatīvus ceļus, kā sasniegt 2030. un 2050. gada mērķus attiecībā uz konkrētām svarīgām tīras enerģijas tehnoloģijām un oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu. |
| --- | --- |

—

Aprakstīt nacionālos pētniecības un inovācijas mērķus un finansēšanas mērķrādītājus, kas atspoguļo konkrētus un kvantitatīvus ceļus, kā sasniegt 2030. un 2050. gada mērķus attiecībā uz konkrētām svarīgām tīras enerģijas tehnoloģijām un oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu.

| — | Integrēt tīrās enerģijas vērtības ķēžu rūpnieciskos posmus, piemēram, pievēršoties atjaunīgo energoresursu tehnoloģisko risinājumu ražošanas jaudai, tādējādi atbalstot arī Eiropas rūpniecības konkurētspēju. |
| --- | --- |

—

Integrēt tīrās enerģijas vērtības ķēžu rūpnieciskos posmus, piemēram, pievēršoties atjaunīgo energoresursu tehnoloģisko risinājumu ražošanas jaudai, tādējādi atbalstot arī Eiropas rūpniecības konkurētspēju.

| — | Izpētīt sinerģijas starp attiecīgajiem valstu fondiem un darbībām, ar inovācijas platformām un ar energotehnoloģiju stratēģiskā (SET) plāna īstenošanas darba grupām un attiecīgā gadījumā ar četrām ES zaļā kursa misijām (66). |
| --- | --- |

—

Izpētīt sinerģijas starp attiecīgajiem valstu fondiem un darbībām, ar inovācijas platformām un ar energotehnoloģiju stratēģiskā (SET) plāna īstenošanas darba grupām un attiecīgā gadījumā ar četrām ES zaļā kursa misijām (66).

| — | Uzlabot sadarbību starp SET plāna valstīm, it sevišķi (bet ne tikai) ar programmas “Apvārsnis Eiropa” Partnerību pārejai uz tīru enerģiju. |
| --- | --- |

—

Uzlabot sadarbību starp SET plāna valstīm, it sevišķi (bet ne tikai) ar programmas “Apvārsnis Eiropa” Partnerību pārejai uz tīru enerģiju.

| — | Aprakstīt, kā uzlabot sadarbību ar globālajiem partneriem tīras enerģijas pētniecības un inovācijas jomā. |
| --- | --- |

—

Aprakstīt, kā uzlabot sadarbību ar globālajiem partneriem tīras enerģijas pētniecības un inovācijas jomā.

| — | Uzlabot atbalstu un piekļuvi finansējumam uzņēmējdarbības inovācijai, arī jaunuzņēmumiem, augošiem uzņēmumiem un MVU. |
| --- | --- |

—

Uzlabot atbalstu un piekļuvi finansējumam uzņēmējdarbības inovācijai, arī jaunuzņēmumiem, augošiem uzņēmumiem un MVU.

| — | Tīrās enerģijas un mazoglekļa tehnoloģiju vērtības ķēžu ražošanas izvēršanu lielākā mērogā un ražošanas jaudas dažādošanu integrēt nacionālajos konkurētspējas mērķos un rīcībpolitikās un pasākumos. |
| --- | --- |

—

Tīrās enerģijas un mazoglekļa tehnoloģiju vērtības ķēžu ražošanas izvēršanu lielākā mērogā un ražošanas jaudas dažādošanu integrēt nacionālajos konkurētspējas mērķos un rīcībpolitikās un pasākumos.

| — | Integrēt pārejai uz tīru enerģiju vajadzīgo prasmju pilnveidi, veidojot saites, piemēram, ar Prasmju pilnveides paktu atjaunīgās enerģijas jomā. |
| --- | --- |

—

Integrēt pārejai uz tīru enerģiju vajadzīgo prasmju pilnveidi, veidojot saites, piemēram, ar Prasmju pilnveides paktu atjaunīgās enerģijas jomā.

| — | Integrēt reciklējamības un apritīguma jēdzienus un nepieciešamību samazināt atkarību un rezultatīvi dažādot tīrās enerģijas tehnoloģisko risinājumu ražošanai vajadzīgo importējamo izejvielu, komponentu sagādi. |
| --- | --- |

—

Integrēt reciklējamības un apritīguma jēdzienus un nepieciešamību samazināt atkarību un rezultatīvi dažādot tīrās enerģijas tehnoloģisko risinājumu ražošanai vajadzīgo importējamo izejvielu, komponentu sagādi.

| — | Izpētīt un aprakstīt, kā uzlabot tīrās enerģijas tehnoloģiju konkurētspēju pasaules tirgū, norādot galvenos virzītājspēkus un izaicinājumus gan iekšējā, gan globālajā tirgū. |
| --- | --- |

—

Izpētīt un aprakstīt, kā uzlabot tīrās enerģijas tehnoloģiju konkurētspēju pasaules tirgū, norādot galvenos virzītājspēkus un izaicinājumus gan iekšējā, gan globālajā tirgū.

2.7   
  Integrēt klimatneitralitātes mērķi

Dalībvalstīm, izmantojot nacionālo ilgtermiņa stratēģiju iestrādes, atjauninātajos NEKP ir jāiekļauj elementi, kas uzlabo saskanību un konsekvenci ar ES klimatneitralitātes mērķi. Lai nodrošinātu konsekvenci un saskanību ar ES klimatneitralitātes mērķi, ar Eiropas Klimata aktu tika grozīta Pārvaldības regula, lai klimatneitralitātes mērķi iekļautu attiecīgajos Pārvaldības regulas noteikumos (67). Elementi un tas, kā dalībvalstis var uzlabot saskanību un konsekvenci:

| — | novērtējot plānoto rīcībpolitiku un pasākumu ietekmi, analizē atbilstību ES klimatneitralitātes mērķim, kas noteikts Klimata akta 2. panta 1. punktā (Pārvaldības regulas 3. panta 2. punkta f) apakšpunkts); |
| --- | --- |

—

novērtējot plānoto rīcībpolitiku un pasākumu ietekmi, analizē atbilstību ES klimatneitralitātes mērķim, kas noteikts Klimata akta 2. panta 1. punktā (Pārvaldības regulas 3. panta 2. punkta f) apakšpunkts);

| — | gatavojot plāna analītisko pamatu, apraksta, kā esošās rīcībpolitikas un pasākumi un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi palīdz sasniegt ES klimatneitralitātes mērķi, kas noteikts Klimata akta 2. panta 1. punktā (Pārvaldības regulas 8. panta 2. punkta e) apakšpunkts un Pārvaldības regulas 1. pielikuma 1. daļas B iedaļas 5.5. punkts); |
| --- | --- |

—

gatavojot plāna analītisko pamatu, apraksta, kā esošās rīcībpolitikas un pasākumi un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi palīdz sasniegt ES klimatneitralitātes mērķi, kas noteikts Klimata akta 2. panta 1. punktā (Pārvaldības regulas 8. panta 2. punkta e) apakšpunkts un Pārvaldības regulas 1. pielikuma 1. daļas B iedaļas 5.5. punkts);

| — | nosakot ar siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem saistītās rīcībpolitikas un pasākumus, sniedz perspektīvu virzībai uz ES klimatneitralitātes mērķi (Pārvaldības regulas I pielikuma 1. daļas A iedaļas 3.1.1. punkta i) apakšpunkts). |
| --- | --- |

—

nosakot ar siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem saistītās rīcībpolitikas un pasākumus, sniedz perspektīvu virzībai uz ES klimatneitralitātes mērķi (Pārvaldības regulas I pielikuma 1. daļas A iedaļas 3.1.1. punkta i) apakšpunkts).

3   Transversāli jautājumi, kam jāpievērš uzmanība, atjauninot NEKP

3.1   
  Izmantot ar sākotnējiem NEKP gūto pieredzi

Dalībvalstu iesniegtie sākotnējie nacionālie enerģētikas un klimata plāni veido pamatu Eiropas zaļā kursa un plāna REPowerEU ieceru vēriena kāpināšanai un mērķu sasniegšanai. To sagatavošana notika atbilstoši Pārvaldības regulā izklāstītajam iteratīvajam procesam, kura pamatā bija plašas apspriedes starp Komisiju un dalībvalstīm, kā arī apspriedes ar ieinteresētajām personām un pilsonisko sabiedrību. Komisija pirmos plānu projektus novērtēja individuāli un ES līmenī (68) un dalībvalstīm sniedza ieteikumus (69) par plānu pabeigšanu. Galīgie plāni tika iesniegti līdz 2019. gada 31. decembrim (daži gan ar kavēšanos), un Komisija galīgos plānus novērtēja individuāli un agregēti (70).

3.1.1   Uzlabot nacionālos enerģētikas un klimata plānus 2030. gadam

“Visas valdības pieeja” ir svarīga sākotnējo plānu sagatavošanas daļa un viens no Pārvaldības regulas pamatprincipiem. Tā palīdz uzlabot konsekvenci visās piecās Enerģētikas savienības dimensijās un rada sinerģiju starp dažādām rīcībpolitikas jomām.

Dalībvalstis tiek aicinātas, atjauninot savu integrēto nacionālo plānu projektus un galīgās redakcijas, uzrunāt visas attiecīgās iestādes un ieinteresētās personas. Šīm attiecīgajām iestādēm būtu jāsadarbojas pāri katras iestādes portfeļu robežām, lai atjauninātu nacionālos plānus un sasniegtu enerģētikas savienības, Eiropas zaļā kursa, Eiropas pusgada, Atveseļošanas un noturības mehānisma, plāna REPowerEU un citu ES enerģētikas un klimata rīcībpolitiku kopīgos mērķus. Šādam procesam būtu jānodrošina, ka iestādes uzņemas atbildību par integrēto nacionālo plānu īstenošanu.

Dalībvalstis tiek mudinātas par pamatu ņemt savus sākotnējos nacionālos plānus, vienlaikus pilnībā ņemot vērā saistīto Komisijas veikto novērtējumu.

3.1.2   Sinerģija ar integrētajiem progresa ziņojumiem

Dalībvalstis tiek mudinātas, sagatavojot atjauninātos NEKP, izmantot pirmos integrētos nacionālos enerģētikas un klimata progresa ziņojumus (NEKPZ). Ziņojumus var izmantot, lai i) palīdzētu aprakstīt pašreizējo situāciju, arī klimatadaptācijas aspektā; ii) aplēstu, cik vēl jāizdara, lai sasniegtu pirmajos nacionālajos plānos izvirzītos mērķus, mērķrādītājus un devumus, un iii) izdarītu secinājumus par NEKPZ ietverto rīcībpolitiku un pasākumu un investīciju pietiekamību katrā dimensijā un nozarē, arī to ietekmi uz gaisa kvalitāti un gaisa piesārņotāju emisijām.

Dalībvalstis līdz 2023. gada 15. martam pirmo reizi Komisijai iesniegs NEKPZ (71). . Progresa ziņošana un monitorings ir divi no galvenajiem Pārvaldības regulas elementiem. NEKPZ palīdzēs sagatavot pierādījumos balstītu novērtējumu par progresu sākotnējo NEKP īstenošanā, tā palīdzot apzināt jomas, kurās iespējami uzlabojumi. Progresa ziņošanas un monitoringa formāts tika izstrādāts, lai analizētu enerģētikas un klimata rīcībpolitiku īstenošanu NEKP, paturot prātā vajadzību mazināt administratīvo slogu dalībvalstīm un Komisijai.

Informācija, kas savākta ziņošanai par progresu, var noderēt atjaunināto nacionālo plānu analītiskajā daļā, kā arī plānotajās rīcībpolitikās un pasākumos. Tomēr, atsaucoties uz elektroenerģijas un gāzes tirgiem, enerģijas cenām un pašreizējo cenas elementu sadalījumu (enerģijas, tīkla, nodokļu/nodevu cenu komponentos), dalībvalstīm būtu jāsniedz atjaunināta analīze salīdzinājumā ar NEKPZ iesniegšanas laiku.

3.2   
  Agrīna un iekļaujoša sabiedrības iesaiste saskaņā ar Orhūsas Konvenciju

Tāpat kā sākotnējo plānu gadījumā, dalībvalstīm NEKP jāatjaunina dialogā ar vietējām iestādēm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, sociālajiem partneriem, nozaru darījumu aprindām, investoriem un citām ieinteresētajām personām. Pārvaldības regulas 10. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir sabiedrībai jādod agrīnas un reālas iespējas iesaistīties NEKP izstrādē. Dalībvalstis ir Orhūsas konvencijas puses (72), tāpēc tām ir pienākums nodrošināt, ka sabiedrībai, balstoties uz atklātības un godīguma principiem, tiek dotas agrīnas un reālas iespējas piedalīties atjaunināto nacionālo plānu projektu sagatavošanā (73). Konkrētāk, jādod sabiedrībai saprātīgs laiks piedalīties dažādajos posmos un ar to jāapspriežas, kad vēl ir iespējami visi risinājumi (74). Pienācīga apspriešanās nozīmē, ka apspriešanās perioda sākumā sabiedrībai ir piekļuve visiem relevantajiem dokumentiem, ziņojumiem un pieņēmumiem. Dalībvalstis tiek aicinātas apdomāt paraugpraksi, piemēram, apspriešanos izveidot, izmantojot īpašu NEKP vietni, kurā ir visa informācija.

Saskaņā ar Pārvaldības regulas 11. pantu dalībvalstīm ir jāizveido klimata un enerģētikas daudzlīmeņu dialogs. Tām ir jānodrošina platforma, kurā ar ieinteresētajām personām apspriest dažādos iespējamos enerģētikas un klimata rīcībpolitiku un Klimata aktā nospraustā ES klimatneitralitātes mērķa sasniegšanas scenārijus (75). Dalībvalstis NEKPZ ziņos par progresu šā dialoga izveidē. Attiecībā uz sabiedriskajām apspriešanām dalībvalstis tiek mudinātas stiprināt daudzlīmeņu dialogu un sadarboties ar reģionālajām un vietējām personām un grupām, kas var ierosināt konkrētus pasākumus. Tām būtu arī jāizpēta sinerģija ar esošajiem forumiem, piemēram, ES Pilsētas mēru paktu. Dalībvalstīm ir arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga apspriešanās ar sociālajiem partneriem un to iesaiste saskaņā ar relevantajiem valsts noteikumiem un praksi. Iedarbīgu enerģētikas un klimata rīcībpolitiku izstrādē saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem būtiska nozīme ir sociālajam dialogam un visu sabiedrību aptverošai pieejai.

Atjauninātajos NEKP dalībvalstīm ir jāiekļauj kopsavilkums par apspriešanos un sabiedrības viedokli vai provizoriskajiem viedokļiem. Dalībvalstīm būtu jāpaskaidro, kā sabiedrības viedoklis ņemts vērā pirms nacionālo plānu projektu un galīgo plānu iesniegšanas. Dalībvalstīm būtu arī jāapraksta, kā sabiedrībai dota iespēja šajā procesā piedalīties caurredzami un taisnīgi.

3.3   
  Stiprināt reģionālo sadarbību, lai labāk koordinētu rīcību un veicinātu solidaritāti

Dalībvalstis tiek mudinātas, gatavojot atjauninātos valsts plānus, stiprināt reģionālo sadarbību. Ciktāl iespējams, ir ieteicams šādu sadarbību koordinēt, izmantojot izveidoto reģionālās sadarbības forumu. Vajadzības gadījumā atbalstu var sniegt arī reģionālās grupas, kas izveidotas ES Enerģijas iepirkuma platformas ietvaros (76), kā arī reģionālās riska grupas, kas saistītas ar gāzes piegādes drošību ES tirgū. Lai gan pārvaldības mehānisms ir izstrādāts, lai veicinātu sadarbību starp dalībvalstīm pārrobežu un reģionālā līmenī (77), dalībvalstis sākotnējo NEKP sagatavošanas laikā neizmantoja visu reģionālās sadarbības potenciālu.

Dalībvalstis tiek arī mudinātas brīvprātīgi iesaistīties savu NEKP daļu kopīgā izstrādē gan teritoriālā, gan nozariskā līmenī. Tā ir iespēja atvieglot administratīvo slogu dalībvalstīm un uzlabot NEKP saturu. Komisija ir gatava šo sadarbību atvieglot, ja dalībvalstis to lūdz atjaunināto NEKP projekta sagatavošanas laikā. Reģionālā sadarbība enerģētikas un klimata rīcībpolitiku jomā dod iespēju izpētīt, ar kādām sinerģijām sekmīgi sasniegt nacionālos enerģētikas un klimata mērķus, nodrošinot, ka plāni ir saskanīgāki. Koordinācijas jomas var ietvert, piemēram, kopīgus projektus vai atbalsta shēmas, kas attiecas uz atjaunīgajiem resursiem (piemēram, saskanīgi termiņi un pasākumi kopīgas shēmas izveidei), un konsekventas pieejas atjaunīgās enerģijas plašākai apguvei reģionā vai sadarbībai SET plāna satvarā.

Dalībvalstis tiek aicinātas savos atjaunināto nacionālo plānu projektos apkopot reģionālo apspriežu iznākumus, arī citu dalībvalstu komentārus, un paskaidrot, kā šie komentāri ņemti vērā.

Dalībvalstis tiek arī aicinātas iesaistīt reģionālos partnerus, lai nodrošinātu konsekventu plānošanu un novērstu riskus, kas saistīti ar piegādes drošību. Tas ir svarīgi arī tāpēc, lai nodrošinātu pietiekamas elektroinfrastruktūras un enerģijas pārvades infrastruktūras ieviešanu (fiziskā dimensija), kā arī veicinātu tirgus integrāciju. Nesenās enerģētikas rīcībpolitikas norises ir apliecinājušas, ka ir vajadzīga reģionālā sadarbība, lai palielinātu energosistēmas noturību un sagatavotību un paātrinātu pāreju uz tīru enerģiju. Pašlaik vairāk nekā jebkad agrāk reģionālā sadarbība un Eiropas solidaritāte ir spēcīgākais ES resurss, kas palīdzēs panākt dažādotu energoapgādi, stiprināt NEKP enerģētiskās drošības dimensiju un galu galā stiprināt enerģētikas savienības noturību pret satricinājumiem. Lai veicinātu reģionālo sadarbību, Komisija publicē īpašus norādījumus par izmaksu un ieguvumu sadali atjaunīgās enerģijas sadarbības projektos.

Komisija dalībvalstis aicina atjaunināto nacionālo plānu projektos apkopot informāciju par to dalību ES Enerģijas iepirkuma platformā un rīcību, kas varētu izrietēt no šā darba. ES Enerģijas iepirkuma platforma tika izveidota, lai koordinētu darbu pie ES gāzes piegāžu dažādošanas tā, ka varētu atteikties no Krievijas avotiem. Tas daļēji ietvers brīvprātīga gāzes un atjaunīgā ūdeņraža ES sagādes mehānisma izveidi tā, ka tiktu optimāli izmantota ES kolektīvā politiskā un tirgus ietekme. Turklāt ir izveidotas piecas reģionālās grupas (Dienvidaustrumeiropa, Vidusaustrumeiropa, ziemeļrietumi, dienvidrietumi un Baltijas valstis), kas izstrādās rīcības plānus ES Enerģētikas platformas centienu īstenošanai praksē.

3.4   
  Izpētīt visu potenciālu, ko paver sinerģijas un savstarpējās saiknes ar citiem zaļās un taisnīgās pārkārtošanās plānošanas instrumentiem

Atjauninātajiem NEKP būtu jāatspoguļo jaunie plānošanas finansēšanas instrumenti, kas izveidoti kopš pirmo galīgo NEKP iesniegšanas 2019. gadā. Piekļuve daļai līdzekļu ir atkarīga no tā, vai ir apstiprināti īpaši dalībvalstu plāni. Nacionālajos enerģētikas un klimata plānos konsekventi un integrēti jāatspoguļo visas relevantās rīcībpolitikas un pasākumi, kas palīdz sasniegt nacionālos enerģētikas un klimata mērķus, mērķrādītājus un devumus, arī darbības un finansēšanas iespējas, kas izriet no citiem finansēšanas un plānošanas instrumentiem (78).

3.4.1   Atveseļošanas un noturības mehānisms

Ir svarīgi, lai dalībvalstis savos atjauninātajos NEKP pilnībā atspoguļotu enerģētikas un klimata investīcijas un reformas, kas paredzētas nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos (ANP) (79)
  , un tās izvērstu ar mērķi sasniegt atjauninātos 2030. gada mērķrādītājus, mērķus un saistības. Skaitliskā izteiksmē Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM) ir lielākais jaunais enerģētikas un klimata rīcībpolitikas finansējuma avots. Līdz 2026. gada augustam (80) ANP arī turpmāk dažādās pakāpēs virzīs dalībvalstu enerģētikas un klimata reformu un investīciju programmas. ANP ir sagatavoti, lai palīdzētu sasniegt NEKP mērķus, mērķrādītājus un devumus, ņemot vērā 2030. un 2050. gadam izvirzīto ieceru paplašināto vērienu. Saskaņā ar plānu REPowerEU dalībvalstīm savos ANP būtu jāatspoguļo papildu rīcībpolitikas un pasākumi, tajā iekļaujot īpašu REPowerEU veltītu nodaļu.

Lai nodrošinātu caurredzamību un konsekvenci, Komisija dalībvalstis aicina skaidri aprakstīt ANP (arī REPowerEU veltīto nodaļu) nozīmi atjaunināto NEKP īstenošanā. Šajā nolūkā atjauninātajos nacionālajos plānos būtu jāsniedz kvantitatīva informācija par ANP pasākumu devumu atjaunināto klimata un enerģētikas mērķu un mērķrādītāju sasniegšanā, arī finansējuma ziņā. Turklāt dalībvalstis tiek aicinātas savos atjauninātajos NEKP attiecībā uz katru relevanto rīcībpolitiku un pasākumu iekļaut šķērsatsauces uz ANP un REPowerEU veltīto nodaļu. Dalībvalstīm būtu jānorāda, vai rīcībpolitika vai pasākums pilnīgi vai daļēji ietilpst ANP un REPowerEU veltītajā nodaļā, un NEKP loma ANP un REPowerEU veltīto nodaļu papildināšanā.

Attiecīgā gadījumā tām būtu jāiekļauj atsauce uz Padomes Īstenošanas lēmumu par to atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Dalībvalstīm būtu jāapdomā jebkādas iespējas paplašināt investīcijas un reformas, kas var dot vēl lielāku ieguldījumu atjaunināto nacionālo plānu 2030. gada mērķu, mērķrādītāju un devumu sasniegšanā.

Komisija arī dalībvalstis mudina izmantot ANP procesā gūto pieredzi. Tas var vēl vairāk uzlabot investīciju un reformu detalizācijas līmeni atjauninātajos nacionālajos NEKP attiecībā uz izmaksu aplēsēm, finansējumu, tvēruma aprakstu un konkrētiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem. Būs jāsaglabā abu instrumentu saskaņotība.

Lai gan pašreizējā Pārvaldības regulā tādas prasības nav, Komisija dalībvalstis mudina, nosakot rīcībpolitikas un pasākumus atjauninātajiem NEKP, piemērot principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” (NBK) kritērijus. Pilnīga NBK kritēriju ievērošana ir būtiska ANM iezīme. Tā nodrošina, ka plāni veicina zaļo pārkārtošanos un ilgtspējīgu atveseļošanu, vienlaikus iegrožojot kaitējumu biodaudzveidībai, ūdeņiem un jūras resursiem, veicinot apritīgumu un novēršot piesārņojumu, izvairoties no ilgtnespējīgu aktīvu un darbību iesīkstes. Komisija sniedza tehniskus norādījumus par NBK kritēriju piemērošanu ANP kontekstā (81).

3.4.2   Taisnīgas pārkārtošanās fonds

Taisnīgas pārkārtošanās mehānisms (82), it sevišķi Taisnīgas pārkārtošanās fonds (TPF), ir izveidots, lai mobilizētu investīcijas laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam. Šis investīciju instruments palīdzēs Eiropas reģioniem, kurus pārkārtošanās uz klimatneitralitāti skar vissmagāk, ņemot vērā to lielo atkarību no fosilā kurināmā — arī ogļu, kūdras un degslānekļa — ieguves un no oglekļietilpīgiem rūpnieciskajiem procesiem. Arī TPF, kas ir kohēzijas politikas daļa, piemēro principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” un izslēdz investīcijas fosilajā kurināmajā. Tajā ir noteikts spēcīgs pārvaldības satvars, kura centrā ir teritoriālie taisnīgas pārkārtošanās plāni (TTPP), kas pašlaik tiek pabeigti. TTPP ir stratēģiski dokumenti, kuros izskaidrots taisnīgas pārkārtošanās process katrā dalībvalstī un darbības, kuru mērķis ir mazināt paredzamās sociālekonomiskās sekas vissmagāk skartajās teritorijās. TTPP būs satvars pasākumiem un investīcijām no oglēm atkarīgos reģionos un/vai reģionos, kuros dominē rūpniecība ar lielām SEG emisijām (piemēram, ķīmiskā rūpniecība, tērauda un cementa rūpniecība) un kurus pārkārtošanās skar vissmagāk.

Dalībvalstīm atjauninātajos NEKP jāatspoguļo pārkārtošanās process, kas izklāstīts teritoriālajos taisnīgas pārkārtošanās plānos (TTPP). Dalībvalstīm būtu jāizskaidro sinerģija starp 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītājiem un atteikšanos no fosilā kurināmā. Tajos būtu arī jāapraksta, kā nacionālo mērķrādītāju sasniegšana mērķorientēti mazinās sociālekonomisko ietekmi reģionālā līmenī.

3.4.3   Sociālais klimata fonds

Komisija dalībvalstis mudina atjauninātajos NEKP pēc iespējas iekļaut pamatā esošo analīzi, kas vajadzīga, lai sagatavotu sociālos klimata plānus. Tām būtu jāpaskaidro, kā tās plāno Sociālā klimata fonda (SKF) ieņēmumus izmantot relevanto mērķu, mērķrādītāju un devumu sasniegšanā. SKF (83) ir ierosināts ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, lai novērstu to sociālo ietekmi uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, transporta lietotājiem un mikrouzņēmumiem, kuru var radīt ēku un autotransporta iekļaušana emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS). SKF mērķis ir palīdzēt mazaizsargātām grupām samazināt to atkarību no dārgiem fosilajiem kurināmajiem, padarot ēkas efektīvākas, dekarbonizējot ēku siltumapgādi un aukstumapgādi (cita starpā integrējot atjaunīgo energoresursu enerģiju) un palielinot piekļuvi ilgtspējīgam transportam. SKF mērķis ir arī atbalstīt neaizsargātas grupas ar valsts pasākumiem, nodrošinot mērķorientētu pagaidu tiešo ienākumu atbalstu, kamēr tiek īstenoti investīciju pasākumi.

Kad sarunas par paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” būs noslēgušās, NEKP un SKF plāni būs cieši saistīti, jo NEKP ir izklāstīts rīcībpolitiskais satvars, kurā darbosies SKF. SKF plānu pamatā būs plānotās reformas un saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās nacionālajos enerģētikas un klimata plānos. Pašos SKF plānos galvenā uzmanība tiks pievērsta konkrētiem pasākumiem un investīcijām, ko finansēs SKF. Tie arī nodrošinās konsekvenci un attīstīs sinerģijas ar NEKP un citām relevantām ES programmām un instrumentiem.

3.4.4   Kopējā lauksaimniecības politika

Komisija dalībvalstis mudina censties panākt sinerģijas starp kopējās lauksaimniecības politikas stratēģiskajiem plāniem (KLPSP) un NEKP. Izmantojot nacionālos KLPSP, dalībvalstis ir izstrādājušas atbalsta shēmas, kuros ietverti arī klimata, enerģētikas, veselības un biodaudzveidības mērķi. Komisija par katras dalībvalsts KLPSP ir sniegusi ieteikumus un novērojumus. Dalībvalstis turklāt apzināja vai plānoja ārpus KLPSP esošus valsts pasākumus, kas varētu veicināt šo ieceru īstenošanu. Paturot prātā šos mērķus, dalībvalstīm ir pienākums atkārtoti novērtēt un vajadzības gadījumā pielāgot savus KLPSP, tiklīdz stāsies spēkā vērienīgākie mērķrādītāji, kas ieviesti ar ZIZIMM regulu un grozīto Kopīgo centienu regulu (kas vēl tiks pieņemta) (84). Dalībvalstīm būtu jāatjaunina NEKP un KLPSP un, kad vien iespējams, jātiecas uz to sinerģiju.

Saikni starp abiem procesiem var vēl uzlabot šādi: i) pastiprināt centienus novērtēt lauksaimniecības rīcībpolitiku un pasākumu ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanu; ii) palielināt oglekļa piesaistījumus; un iii) apzināt relevantus atjaunīgos energoresursus, piemēram, biometānu. Komisija un Eiropas Vides aģentūra kā daļu no pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot ziņošanu par klimata rīcībpolitikām un pasākumiem, organizē spēju veidošanu (85).

3.4.5   Kohēzijas politika

Atjauninātajos NEKP dalībvalstis tiek aicinātas apdomāt sinerģijas ar esošajiem plānošanas dokumentiem, kas izstrādāti saskaņā ar ES kohēzijas politiku 2021.–2027. gadam. ES kohēzijas politika (ko īsteno, izmantojot Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus un Taisnīgas pārkārtošanās fondu) palīdz stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (86).

2021.–2027. gadā kohēzijas politika (kas mobilizē ES investīcijas 392 miljardu EUR apmērā) ir vērsta uz pieciem rīcībpolitikas mērķiem (kuru vidū ir zaļa mazoglekļa pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku) un Eiropas zaļo kursu. Lai gūtu labumu no kohēzijas politikas fondiem, dalībvalstīm ir jāsagatavo partnerības nolīgumi, kam seko darbības programmas. Pēdējās ir jāņem vērā NEKP un jārisina tajos konstatētās problēmas. Dalībvalstīm ir arī jāizpilda labvēlīgie priekšnosacījumi, arī tie, kas saistīti ar pilnīgu NEKP, energoefektivitāti, dzīvojamo un nedzīvojamo ēku renovāciju un atjaunīgo enerģiju.

3.5   
  Spēcīgs analītiskais pamats

Uzticamiem atjauninātiem nacionālajiem plāniem ir jāatspoguļo stratēģisks redzējums, un to pamatā jābūt pienācīgai un pamatīgai pašreizējās un prognozētās situācijas kvantitatīvai analīzei. Spēcīgs analītiskais pamats nodrošinās arī to, ka plāna dažādās daļas ir visaptverošas un salīdzināmas. NEKP analītiskā sadaļa sākas ar pašreizējo situāciju, arī prognozēm ar esošajām rīcībpolitikām un pasākumiem (87),, kas kopš sākotnējiem NEKP ir būtiski mainījušies. Atjauninātā plāna sadaļā, kas attiecas uz pašreizējo situāciju, attiecībā uz katru no piecām enerģētikas savienības dimensijām ir jāatspoguļo visas attiecīgās izmaiņas, balstoties uz jaunāko pieejamo informāciju. It sevišķi būtu jāņem vērā Covid-19 pandēmijas sociālā un ekonomiskā ietekme, kā arī pašreizējā ģeopolitiskā situācija, kas ietekmē enerģijas cenas, kā arī — plašāk — iekšējā enerģijas tirgus un enerģētiskās drošības un emisiju tendences.

Dalībvalstis tiek mudinātas izmantot visjaunākos modelēšanas rīkus un pieejas. Lai nodrošinātu konsekventu pieeju, dalībvalstīm naftas, gāzes un ogļu importa cenām, kā arī oglekļa cenām saskaņā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu būtu jāizmanto tie paši galvenie parametri, ko izmanto ziņošanai saskaņā ar Pārvaldības regulas 18. pantu. Lai nodrošinātu izmantoto datu caurredzamību, dalībvalstīm būtu skaidri jānorāda avoti, kas ir to analīzes pamatā. Komisija aicina dalībvalstis, kad vien iespējams, izmantot oficiālo Eiropas statistiku.

3.5.1   Scenāriji un termiņi

Atjauninātajos NEKP jāapraksta pašreizējā situācija (88)
  , iekļaujot siltumnīcefekta gāzu sektorālās attīstības prognozes un prognozes par citām enerģētikas savienības dimensijām ar esošajiem pasākumiem (t. i., scenārijs “AEP”) vismaz līdz 2040. gadam, ietverot 2030. gadu (89). Turklāt atjauninātajos NEKP būtu jāiekļauj prognozes ar papildu plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem (t. i., scenārijs “APP”) (90). Šīs prognozes dos iespēju novērtēt šādu plānoto rīcībpolitiku un pasākumu ietekmi un to ietekmi salīdzināt ar esošo rīcībpolitiku un pasākumu ietekmi, aptverot laiku vismaz līdz 2040. gadam (91)
  , (92). Dalībvalstīm jāapraksta arī tas, kā esošās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi palīdz sasniegt Eiropas Klimata akta 2. panta 1. punktā nosprausto ES klimatneitralitātes mērķi (93). .

Eiropas Klimata akts prasības attiecībā uz antropogēnisko siltumnīcefekta gāzu emisiju prognozēm (94) maina uz 6, nevis 4 nākamajiem gadiem, kas beidzas ar 0 vai 5, tūlīt pēc pārskata gada. Kad dalībvalstis līdz 2023. gada 15. martam sagatavos siltumnīcefekta gāzu emisiju prognozes par laiku līdz 2050. gadam iesniegšanai saskaņā ar Pārvaldības regulas 18. pantu, tās tiek mudinātas savos atjauninātajos NEKP sniegt prognozes par laiku līdz 2050. gadam gan scenārija “ar esošajiem pasākumiem”, gan scenārija “ar papildu pasākumiem” gadījumā, lai uzrādītu, kāda ir tendence uz klimatneitralitāti Eiropas Savienībā.

Dalībvalstīm jāpublisko sīks apraksts par pieņēmumiem, parametriem un metodiku, kas izmantota galīgajos scenārijos un prognozēs, ņemot vērā statistiskos ierobežojumus, komerciālu datu kopu licencēšanas ierobežojumus un atbilstību datu aizsardzības noteikumiem (95). Lai veicinātu rezultātu caurredzamību, validāciju un salīdzināmību, pēc iespējas būtu jāizmanto atvērtās piekļuves rīki un dati.

3.5.2   Ekonomiskās, sociālās un vidiskās ietekmes novērtēšana

Atjauninātajos nacionālajos plānos dalībvalstīm jānovērtē plānoto rīcībpolitiku un pasākumu vai rīcībpolitiku un pasākumu grupu nacionālā un attiecīgā gadījumā reģionālā līmeņa makroekonomiskā ietekme. Ja iespējams, jānovērtē arī to ietekme uz veselību, vidi, konkurētspēju, nodarbinātību, prasmēm un sabiedrību. Šajā sakarā būtu jāveic arī salīdzinājums ar prognozēm, kuru pamatā ir esošās rīcībpolitikas un pasākumi vai pasākumu grupas (96), īpašu uzmanību pievēršot distributīvās ietekmes (97) un enerģētiskās nabadzības (98) novērtējumam. Komisija regulāri dara pieejamus pētniecības projektu rezultātus šajā laukā, arī makromodelēšanas un mikromodelēšanas risinājumus, kas dod iespēju novērtēt, kā pārkārtošanās uz tīru enerģiju vai ģeopolitiskas norises (piemēram, enerģijas cenu scenāriji) ietekmē nodarbinātību, kāda ir to sociālā un distributīvā ietekme (99). Šie elementi var palīdzēt atjaunināt nacionālos plānus.

Dalībvalstis tiek mudinātas apdomāt tādus jautājumus kā iespējami problemātiski posmi ekonomikā vai nozarēs, it sevišķi attiecībā uz energoapgādi, ūdeni un izejvielām, kā arī darbaspēka un prasmju pieejamību. Turklāt būtu jāapraksta gaidāmās izmaiņas dalībvalstu ekonomikas nozaru sastāvā, jo dažas industrijas saruks, dažas izveidosies un/vai augs, bet citas mainīsies. Šajā sakarā būtu jāiekļauj apsvērumi, kas saistīti ar tīrās enerģijas nozares pētniecību, inovāciju un konkurētspēju. Būtu pilnībā jānovērtē arī enerģētikas pārkārtošanas pozitīvā ietekme.

Atjauninātajos plānos aplūkotajai ietekmei uz vidi būtu jāatspoguļo nacionālo enerģētikas un klimata progresa ziņojumu (NEKPZ) konstatējumi (100). Plānos būtu jāņem vērā arī pašreizējā un turpmākā mijiedarbība starp dekarbonizāciju un piesārņotāju emisiju samazināšanu (atsārņošanu). Izšķirīga nozīme enerģētikas savienības mērķu sasniegšanā ir ūdens, enerģētikas un klimata jomu sasaistei. Ekstremāli notikumi, piemēram, sausums un augsta temperatūra, noslogo elektrosistēmas, ietekmējot elektrostaciju darbību. Zems ūdens līmenis saasina Eiropas enerģētisko krīzi, ietekmējot hidroenerģiju, kodolenerģijas ražošanu un iekšzemes navigāciju. Dalībvalstis tiek aicinātas savos atjauninātajos NEKP aprakstīt plānoto rīcībpolitiku un pasākumu ietekmi uz ūdens resursu apsaimniekošanu (arī sausumu, plūdiem un ūdens pieprasījumu) un ūdens ekosistēmām, it sevišķi enerģētiskās drošības dimensijas aspektā. Dalībvalstis tiek mudinātas atjauninātos NEKP izstrādāt saskaņā ar relevantajiem ūdens resursu apsaimniekošanas plānošanas dokumentiem, piemēram, upju baseinu apsaimniekošanas plāniem, plūdu riska pārvaldības plāniem un sausuma pārvaldības plāniem.

Komisija dalībvalstis mudina atjauninātos NEKP izstrādāt ciešā sazobē ar nacionālo gaisa piesārņojuma ierobežošanas programmu (NGPIP) atjaunināšanu (101). Salīdzinājumā ar sākotnējiem NEKP atjauninājumā joprojām ir iespējas uzlabot un stiprināt novērtējumu par plānoto rīcībpolitiku un pasākumu ietekmi uz gaisa piesārņotāju emisijām. Integrēto NEKPZ ietvaros dalībvalstis ziņos arī informāciju par rīcībpolitiku un pasākumu (vai rīcībpolitiku un pasākumu grupu) kvantificēto ietekmi uz gaisa kvalitāti un gaisa piesārņotāju emisijām. Tomēr novērtējums nacionālajos enerģētikas un klimata plānos dalībvalstīm dod iespēju prioritizēt pasākumus, kas nes vislielākos kopējos ieguvumus. Turklāt rīcībpolitikām un pasākumiem vajadzētu būt saskanīgiem ar ES Biodaudzveidības stratēģiju (102), Aprites ekonomikas rīcības plānu (103), Nulles piesārņojuma rīcības plānu (104) un Eiropas Vēža uzveikšanas plānam (105).

Atjauninātajos plānos aplūkotajai ietekmei uz vidi būtu jāatspoguļo arī klimata un enerģētikas rīcībpolitiku ietekme uz biodaudzveidību. Klimata pārmaiņas un biodaudzveidības izzušana ir savstarpēji saistītas. Enerģētikas un klimata rīcībpolitikām var būt ne vien sinerģiska, bet arī konfliktējoša mijiedarbība ar biodaudzveidības rīcībpolitikām (piemēram, dabas atjaunošana vai dabā balstīti risinājumi piesaistītāju palielināšanai var būt pretrunā atmežošanai vai meža degradācijai enerģētiskās biomasas ieguvei). Šī ietekme būtu jāatspoguļo un jākvantificē atjauninātajos nacionālajos plānos.

3.5.3   Integrēt un modelēt aprites ekonomikas ieguldījumu klimatiskās pārkārtošanās realizēšanā

Atjauninātajā nacionālajā plānā dalībvalstis tiek mudinātas izklāstīt savas galvenās aprites ekonomikas rīcībpolitikas un pasākumus, kas ietekmē siltumnīcefekta gāzu emisijas, enerģijas patēriņu un kritiski svarīgu izejvielu izmantošanu. Aprites ekonomika samazina atkritumus (arī organiskos atkritumus, kas ir metāna emisiju avots) un pirmreizēju resursu (arī enerģijas un kritiski svarīgu izejvielu) izmantojumu, tādējādi samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tā rada darbvietas to produktu tuvumā, kuri uzturami, pārjaunojami vai koplietojami (106). Turklāt apritīgums uzlabo izejvielu pieejamību, samazinot Eiropas ekonomikas atkarību no importa. Aprites ekonomika arī rada jaunas darbvietas un izdevības dažādos prasmju līmeņos, arī bieži vien nepietiekami pārstāvētām grupām darba tirgū, piemēram, sievietēm, personām ar invaliditāti un mazaizsargātām grupām. Atjauninātajos NEKP būtu jāveido šķērsatsauces uz stratēģijām, rīcības plāniem un tiesību aktiem, kas saistīti ar aprites ekonomiku un ietekmē enerģētiku un siltumnīcefekta gāzu emisijas. NEKP, izmantojot pieejamos modelēšanas rīkus, būtu arī jāaplēš faktiskais un paredzamais siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums, kas panākts, pateicoties aprites ekonomikas pasākumiem.

Dalībvalstīm būtu jāziņo par galvenajām atkritumu un notekūdeņu rīcībpolitikām un pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt metāna emisijas. Tām ziņojumos būtu jāiekļauj kvantificēta faktiskā vai aplēstā šādu rīcībpolitiku un pasākumu ietekme uz siltumnīcefekta gāzu emisijām. Dalībvalstis tiek arī mudinātas sniegt informāciju par modeļiem, ar ko ietekme aplēsta.

3.6   
  Enerģētiskās un klimatiskās pārkārtošanās finansēšana: investīciju vajadzību salāgošana ar pieejamo publisko un privāto finansējumu

Dalībvalstis tiek mudinātas savos atjauninātajos nacionālajos plānos iekļaut visaptverošu un konsekventu pārskatu par publiskajām un privātajām investīcijām, kas vajadzīgas, lai sasniegtu to enerģētikas un klimata mērķus, mērķrādītājus un devumus. 2020. gadā iesniedzot nacionālos plānus, visas dalībvalstis noteica enerģētikas investīciju vajadzības, arī sadalījumu pa nozarēm. Tomēr ne visas dalībvalstis aptvēra investīciju vajadzības visās piecās enerģētikas savienības dimensijās vai sniedza visaptverošu pārskatu par investīcijām, kas vajadzīgas, lai realizētu klimatisko pārkārtošanos, arī klimatadaptācijas pasākumus. Turklāt metodikas un veidnes, kas izmantotas dažādajiem skaitļiem, bieži vien bija nekonsekventas. Atšķirīgās pieejas un analīzes dziļums apgrūtināja nacionālajos plānos iekļauto investīciju aplēšu salīdzināšanu. Tas nozīmē, ka trūka investoriem vajadzīgās prognozējamības, no kā cieta nacionālo plānu vispārējais robustums.

Lai nodrošinātu konsekventu pārskatu par investīciju vajadzībām un finansējumu, dalībvalstis tiek mudinātas pārskatu konsolidēt katras atsevišķas rīcībpolitikas un pasākuma vai rīcībpolitiku un pasākumu grupas līmenī. Attiecībā uz katru no tiem norāda informāciju par plānotajām investīcijām un finansējumu no publiskā (valsts un ES līmeņa) un privātā sektora. Ziņošanas strukturēšanai varētu izmantot XIII pielikumā iekļauto veidni par progresu virzībā uz NEKPZ finansēšanu.

3.6.1   Investīciju vajadzību novērtēšana

Dalībvalstis savos atjauninātajos NEKP sniedz informāciju par investīciju apjomu, kas varētu būt nepieciešams plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem (107)
  . Komisija dalībvalstis aicina ieskicēt, ar kādu avotu finansējumu tiks īstenotas plānotās galvenās rīcībpolitikas un pasākumi vai rīcībpolitiku un pasākumu grupas (sk. tālāk 3.6.2. sadaļu). Attiecībā uz rīcībpolitikām un pasākumiem, kas jau ir pieņemti un īstenoti, dalībvalstīm būtu jāsniedz pārskats par sākotnēji aplēstajām investīcijām un, ja šīs ziņas ir pieejamas, par faktiskajām investīcijām, izmantojot, ja iespējams, ar NEKPZ ievākto informāciju. Ja iespējams, šis pārskats būtu jāsadala pa galvenajām rīcībpolitikām un pasākumiem vai rīcībpolitiku un pasākumu grupām. Apzināt investīciju vajadzības palīdz labs analītiskais pamats. Šīs vajadzības var aplēst dažādos veidos, izmantojot komplementāras lejupējas vai augšupējas pieejas. Lai gan alternatīvu rīcībpolitikas scenāriju salīdzināšanai vispiemērotākās ir lejupējās pieejas, augšupējas pieejas savukārt palīdz izsekot individuālo investīciju un reformu vajadzībām.

| 8. ierāmējums. Laba aplēsto investīciju vajadzību raksturošanas prakse

  Lai uzlabotu caurredzamību, dalībvalstis tiek īpaši mudinātas savos atjauninātajos NEKP iekļaut šādus elementus:






  — | aplēšu aprēķināšanai izmantotās metodikas apraksts; |
| --- | --- |

8. ierāmējums. Laba aplēsto investīciju vajadzību raksturošanas prakse

Lai uzlabotu caurredzamību, dalībvalstis tiek īpaši mudinātas savos atjauninātajos NEKP iekļaut šādus elementus:

—

aplēšu aprēķināšanai izmantotās metodikas apraksts;

| — | bāzlīnijas apraksts (t. i., scenārijs bez papildu investīcijām); |
| --- | --- |

—

bāzlīnijas apraksts (t. i., scenārijs bez papildu investīcijām);

| — | skaidra norāde, uz ko attiecas skaitļi (piemēram, kumulatīvās vai ikgadējās papildu investīcijas, nominālās vai diskontētās vērtības) un, iespējams, iekļauto investīciju veidi (piemēram, kapitāls, ilglietojuma preces, pamatdarbības izdevumi); |
| --- | --- |

—

skaidra norāde, uz ko attiecas skaitļi (piemēram, kumulatīvās vai ikgadējās papildu investīcijas, nominālās vai diskontētās vērtības) un, iespējams, iekļauto investīciju veidi (piemēram, kapitāls, ilglietojuma preces, pamatdarbības izdevumi);

| — | investīciju sadalījums skaidri definētās galveno rīcībpolitiku un pasākumu grupās, kas varētu būt piecas enerģētikas savienības dimensijas un/vai sektori saskaņā ar integrētajiem progresa ziņojumiem; |
| --- | --- |

—

investīciju sadalījums skaidri definētās galveno rīcībpolitiku un pasākumu grupās, kas varētu būt piecas enerģētikas savienības dimensijas un/vai sektori saskaņā ar integrētajiem progresa ziņojumiem;

| — | informācija par investīciju apjomu, kas varētu tikt aktivizēts un varētu būt vajadzīgs, lai īstenotu katru rīcībpolitiku un pasākumu, un par finansējuma avotu (publiskais sektors (valsts, ES, arī ANM) un privātais sektors, ja šādas ziņas ir pieejamas); |
| --- | --- |

—

informācija par investīciju apjomu, kas varētu tikt aktivizēts un varētu būt vajadzīgs, lai īstenotu katru rīcībpolitiku un pasākumu, un par finansējuma avotu (publiskais sektors (valsts, ES, arī ANM) un privātais sektors, ja šādas ziņas ir pieejamas);

| — | investīciju vērtības bāzes gads un relatīvā diskonta likme. |
| --- | --- |

—

investīciju vērtības bāzes gads un relatīvā diskonta likme.

3.6.2   Publiskais un privātais finansējums

Dalībvalstis tiek mudinātas gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi aprakstīt katras atjauninātajos NEKP iekļautās rīcībpolitikas un pasākuma finansējumu. Vajadzētu ietvert informāciju par to, kā tiks izmantoti ES un valsts finansēšanas instrumenti (108). Piemēram, kā izmantot ES budžeta programmas, piemēram, ANM, ieņēmumus, kas gūti no ES ETS (arī Modernizācijas fonda, Inovāciju fonda, kā arī valstu kvotu izsolēm), un citus valsts līmenī pieejamus resursus. Tā kā dažādi ES un valsts instrumenti var cits citu papildināt, dalībvalstis tiek mudinātas aprakstīt, kā tās ir radījušas izmaksefektīvas sinerģijas un kombinētus publiskā finansiālā atbalsta risinājumus, kā tiek novērsta dubulta finansēšana un kādēļ tiek sagaidīts, ka publiskie instrumenti vēl vairāk mobilizēs privātās investīcijas.

Dalībvalstis tiek aicinātas raksturot attīstības banku lomu enerģētikas un klimata investīciju finansēšanā, kā arī privātā kapitāla piesaistīšanā. Piemēram, Eiropas Investīciju banka kā ES “klimata banka” ir izvirzījusi vairākus mērķus (gan ES iekšējās operācijās, gan globālajās operācijās): 50 % no tās operācijām līdz 2025. gadam atbalstīs klimatrīcību un vidisko ilgtspēju, viss tās finansējums kopš 2020. gada beigām ir saskaņots ar Parīzes nolīgumu, un tā ir noteikusi vispārēju mērķrādītāju klimata un vides projektiem šajā desmitgadē mobilizēt vismaz 1 triljonu EUR.

Atjauninātajos NEKP būtu arī jāsniedz pārskats par to, cik lielā mērā plānotās rīcībpolitikas un pasākumus varētu finansēt privātais sektors. Piemēram, attiecībā uz energoefektivitāti dalībvalstīm būtu jāsniedz detalizēta informācija par paredzamo privāto investīciju apjomu un par to, kā patērētāji izmanto energoefektivitātes aizdevumu produktus (zaļos aizdevumus, energoefektivitātes kredītus).

4   Iteratīvs process ar Komisiju un tālākais ceļš

Komisija sagaida, ka visas dalībvalstis ievēros Pārvaldības regulas 14. pantā noteikto grafiku. Ņemot vērā kāpināto ieceru vērienu un ierobežoto laiku līdz 2030. gadam, dalībvalstīm būtu jāprioritizē galīgo atjaunināto plānu projektu sagatavošana.

Komisija dalībvalstis NEKP atjaunināšanas procesā pilnībā atbalsta. Konkrētāk, Komisija turpinās ar dalībvalstīm sadarboties tehniskā līmenī, lai nodrošinātu turpmāku padziļinātu sadarbību un sniegtu papildu informāciju par konkrētiem šo norādījumu aspektiem. Komisija organizēs attiecīgas darba grupas, divpusējas apmaiņas ar informāciju un aktīvi darbosies nozariskajā un reģionālajā vidē, lai atbalstītu labu sadarbību visā procesā.

Līdztekus regulārai apmaiņai ar informāciju Komisija izmanto vairākus instrumentus, tostarp Eiropas pusgadu un tehniskā atbalsta instrumentu, kā arī vairākus atbalsta pasākumus un pētījumus, piemēram, atbalsta līgumus NEKP atjauninājumu sagatavošanai un novērtēšanai. Pēc tam, kad dalībvalstis būs iesniegušas atjaunināto nacionālo plānu projektus (109), Komisija tos novērtēs un dalībvalstīm var sniegt konkrētām valstīm adresētus ieteikumus, kā paredzēts Pārvaldības regulā.

Iteratīvajā procesā starp dalībvalstīm un Komisiju Komisija NEKP novērtēs, ņemot vērā Pārvaldības regulas prasības, un pilnībā ņems vērā šajā dokumentā sniegtos norādījumus. Komisija īpašu uzmanību pievērsīs tam, vai dalībvalstu noteiktie mērķi, mērķrādītāji un devumi ir pietiekami, lai kopīgi izdotos sasniegt attiecīgos enerģētikas savienības mērķus, mērķrādītājus un devumus, arī tos, kas paredzēti attiecīgajos tiesību aktos, par kuriem pašlaik notiek sarunas, kā arī individuālo plānu novērtēšanā.

1. Tabula

Galvenie mērķi, mērķrādītāji un devumi, kā arī rīcībpolitikas un pasākumi, kas ierosināti tiesību aktos, stratēģijās un priekšlikumos

| Piezīme. | Šī tabula nav izsmeļoša, bet tajā ir apkopoti svarīgi elementi, kas jāņem vērā NEKP atjaunināšanā. |
| --- | --- |

Piezīme.

| Iniciatīva | Numurs | Veids | Mērķi un mērķrādītāji | Rīcībpolitikas un pasākumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eiropas zaļais kurss
  Eiropas Klimata akts | COM(2019) 640 final
  Regula (ES) 2021/1119 | Paziņojums
  Pieņemts tiesību akts | — | Klimatneitralitāte ES līmenī līdz 2050. gadam |

Iniciatīva

Numurs

Veids

Mērķi un mērķrādītāji

Rīcībpolitikas un pasākumi

Eiropas zaļais kurss

Eiropas Klimata akts

COM(2019) 640 final

Regula (ES) 2021/1119

Paziņojums

Pieņemts tiesību akts

—

Klimatneitralitāte ES līmenī līdz 2050. gadam

| — | 2030. gadam nosprausto ES siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma mērķrādītāju palielināt vismaz līdz 50 %, tiecoties uz 55 % |
| --- | --- |

—

2030. gadam nosprausto ES siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma mērķrādītāju palielināt vismaz līdz 50 %, tiecoties uz 55 %

Neattiecas.

“Klimatneitrālas ekonomikas dzinējspēks: ES Energosistēmas integrācijas stratēģija”

COM(2020) 299 final

Paziņojums

| — | Papildu mērķu nav. |
| --- | --- |

—

Papildu mērķu nav.

Pasākumi, kas paredz

| — | izmantot energosistēmas integrāciju, lai balansētu elektrotīklu un nodrošinātu atjaunīgās elektroenerģijas integrāciju; |
| --- | --- |

—

izmantot energosistēmas integrāciju, lai balansētu elektrotīklu un nodrošinātu atjaunīgās elektroenerģijas integrāciju;

| — | siltumapgādes un elektroenerģijas sektoru savienot, lai nodrošinātu pamatīgāku atjaunīgo resursu integrāciju abos sektoros; |
| --- | --- |

—

siltumapgādes un elektroenerģijas sektoru savienot, lai nodrošinātu pamatīgāku atjaunīgo resursu integrāciju abos sektoros;

| — | savienot dažādus tiešā lietojuma sektorus un enerģētikas nozari, lai nodrošinātu atlikumsiltuma izmantošanu; |
| --- | --- |

—

savienot dažādus tiešā lietojuma sektorus un enerģētikas nozari, lai nodrošinātu atlikumsiltuma izmantošanu;

| — | nodrošināt piekļuvi datiem elektrotransportlīdzekļu lietotājiem. |
| --- | --- |

—

nodrošināt piekļuvi datiem elektrotransportlīdzekļu lietotājiem.

Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai

COM(2020) 301 final

Paziņojums

| — | Līdz 2024. gadam ES uzstādīt atjaunīgā ūdeņraža elektrolīzerus ar jaudu 6 GW, bet līdz 2030. gadam — atjaunīgā ūdeņraža elektrolīzerus ar jaudu 40 GW |
| --- | --- |

—

Līdz 2024. gadam ES uzstādīt atjaunīgā ūdeņraža elektrolīzerus ar jaudu 6 GW, bet līdz 2030. gadam — atjaunīgā ūdeņraža elektrolīzerus ar jaudu 40 GW

Neattiecas.

Komisijas ieteikums par enerģētisko nabadzību

COM(2020) 9600

Paziņojums

| — | Papildu mērķu nav. |
| --- | --- |

—

Papildu mērķu nav.

Pasākumi, kas paredz

| — | mazināt un/vai atvieglot enerģētisko nabadzību, izmantojot energoefektivitāti; |
| --- | --- |

—

mazināt un/vai atvieglot enerģētisko nabadzību, izmantojot energoefektivitāti;

| — | garantēt piekļuvi enerģijai visām patērētāju grupām, it sevišķi vismazāk aizsargātajiem. |
| --- | --- |

—

garantēt piekļuvi enerģijai visām patērētāju grupām, it sevišķi vismazāk aizsargātajiem.

ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā

COM(2020) 741 final

Paziņojums

| — | Līdz 2030. gadam panākt, ka uzstādītā atkrastes vēja enerģijas jauda sasniedz vismaz 60 GW un uzstādītā okeāna enerģijas jauda sasniedz vismaz 1 GW, ar virsmērķi līdz 2050. gadam panākt, ka šī uzstādītā jauda sasniedz attiecīgi vismaz 300 GW un 40 GW |
| --- | --- |

—

Līdz 2030. gadam panākt, ka uzstādītā atkrastes vēja enerģijas jauda sasniedz vismaz 60 GW un uzstādītā okeāna enerģijas jauda sasniedz vismaz 1 GW, ar virsmērķi līdz 2050. gadam panākt, ka šī uzstādītā jauda sasniedz attiecīgi vismaz 300 GW un 40 GW

| — | Atkrastes atjaunīgās enerģijas plašākas apguves mērķus integrēt dalībvalstu nacionālajos jūras telpiskajos plānojumos |
| --- | --- |

—

Atkrastes atjaunīgās enerģijas plašākas apguves mērķus integrēt dalībvalstu nacionālajos jūras telpiskajos plānojumos

Neattiecas.

Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija

COM(2021) 82 final

Paziņojums

| — | Klimatnoturīga sabiedrība, kas būs pilnībā pielāgojusies nenovēršamajai klimata pārmaiņu ietekmei |
| --- | --- |

—

Klimatnoturīga sabiedrība, kas būs pilnībā pielāgojusies nenovēršamajai klimata pārmaiņu ietekmei

| — | Stratēģijā ir noteiktas 48 publiskās rīcībpolitikas saistības. |
| --- | --- |

—

Stratēģijā ir noteiktas 48 publiskās rīcībpolitikas saistības.

| — | Ieviest dabā balstītus risinājumus ar mērķi mazināt klimatisko risku, veselības apdraudējumus, kāpināt klimata aizsardzību un nodrošināt saldūdens piekļūstamību |
| --- | --- |

—

Ieviest dabā balstītus risinājumus ar mērķi mazināt klimatisko risku, veselības apdraudējumus, kāpināt klimata aizsardzību un nodrošināt saldūdens piekļūstamību

| — | Sausuma pārvaldības plāni, augšņu ūdens aizturēšanas spējas palielināšanas pasākumi un droša ūdens atkalizmantošana. |
| --- | --- |

—

Sausuma pārvaldības plāni, augšņu ūdens aizturēšanas spējas palielināšanas pasākumi un droša ūdens atkalizmantošana.

““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti”

COM(2021) 550 final

Paziņojums

Neattiecas (mērķi ir norādīti pievienotajos priekšlikumos).

Neattiecas (pasākumi ir norādīti pievienotajos priekšlikumos).

Energoefektivitātes direktīvas pārstrādātā redakcija (110)

COM(2021) 558 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | 2030. gadam noteiktais ES līmeņa energoefektivitātes mērķrādītājs 9 % un pārskatītie dalībvalstu devumi šā mērķrādītāja sasniegšanā |
| --- | --- |

—

2030. gadam noteiktais ES līmeņa energoefektivitātes mērķrādītājs 9 % un pārskatītie dalībvalstu devumi šā mērķrādītāja sasniegšanā

| — | Energotaupības pienākums — energotaupības apakšmērķrādītājs enerģētiskās nabadzības un cenas ziņā pieejamu sociālo mājokļu kontekstā |
| --- | --- |

—

Energotaupības pienākums — energotaupības apakšmērķrādītājs enerģētiskās nabadzības un cenas ziņā pieejamu sociālo mājokļu kontekstā

| — | Mērķrādītājs, kas paredz samazināt visu publisko struktūru kopējo enerģijas galapatēriņu |
| --- | --- |

—

Mērķrādītājs, kas paredz samazināt visu publisko struktūru kopējo enerģijas galapatēriņu

| — | Prasība visas publiskā sektora ēkas renovēt līdz gandrīz bezemisiju ēku līmenim |
| --- | --- |

—

Prasība visas publiskā sektora ēkas renovēt līdz gandrīz bezemisiju ēku līmenim

| — | Pasākumi, kas atspoguļo principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kas atspoguļo principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”

| — | Pasākumi, kas novērš šķēršļus energoefektīvam publiskajam iepirkumam |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kas novērš šķēršļus energoefektīvam publiskajam iepirkumam

| — | To publisko struktūru saraksts, kurām jādod ieguldījums mērķrādītājā samazināt publisko struktūru kopējo enerģijas galapatēriņu |
| --- | --- |

—

To publisko struktūru saraksts, kurām jādod ieguldījums mērķrādītājā samazināt publisko struktūru kopējo enerģijas galapatēriņu

| — | Pasākumi energotaupības prasības izpildei |
| --- | --- |

—

Pasākumi energotaupības prasības izpildei

| — | Pasākumi, kas attiecas uz enerģētikas pārkārtošanu, sadales un pārvades sektoriem, arī efektīvu centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūru |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kas attiecas uz enerģētikas pārkārtošanu, sadales un pārvades sektoriem, arī efektīvu centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūru

| — | Pasākumi energoauditu un energopārvaldības sistēmu plašākai ieviešanai |
| --- | --- |

—

Pasākumi energoauditu un energopārvaldības sistēmu plašākai ieviešanai

| — | Visaptverošs siltumapgādes un aukstumapgādes novērtējums (piemērojams galīgajam — 2024. gada — NEKP) |
| --- | --- |

—

Visaptverošs siltumapgādes un aukstumapgādes novērtējums (piemērojams galīgajam — 2024. gada — NEKP)

| — | Pasākumi, ar ko popularizē un atvieglo enerģijas efektīvu izmantošanu no galalietotāju un galaizmantotāju puses |
| --- | --- |

—

Pasākumi, ar ko popularizē un atvieglo enerģijas efektīvu izmantošanu no galalietotāju un galaizmantotāju puses

| — | Pasākumi, kuru mērķis ir publiskās struktūras mudināt lielu ēku renovācijai izmantot energoefektivitātes līgumus |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kuru mērķis ir publiskās struktūras mudināt lielu ēku renovācijai izmantot energoefektivitātes līgumus

| — | Pasākumi energopakalpojumu veicināšanai publiskajā sektorā |
| --- | --- |

—

Pasākumi energopakalpojumu veicināšanai publiskajā sektorā

| — | Sertificēšana un/vai līdzvērtīgas kvalifikācijas shēmas energoefektivitātes profesijām |
| --- | --- |

—

Sertificēšana un/vai līdzvērtīgas kvalifikācijas shēmas energoefektivitātes profesijām

| — | Energoefektivitātes programmu un shēmu finansēšana |
| --- | --- |

—

Energoefektivitātes programmu un shēmu finansēšana

Atjaunojamo energoresursu direktīvas pārskatīšanas priekšlikums (galvenā daļa)[1]

COM(2021) 557 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | Augšup pārskatītais 2030. gadam noteiktais ES līmeņa atjaunīgo energoresursu (AER) mērķrādītājs 40 % un pārskatītais dalībvalstu devums šā mērķrādītāja sasniegšanā |
| --- | --- |

—

Augšup pārskatītais 2030. gadam noteiktais ES līmeņa atjaunīgo energoresursu (AER) mērķrādītājs 40 % un pārskatītais dalībvalstu devums šā mērķrādītāja sasniegšanā

| — | Augšup pārskatītais siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes un samazināšanas mērķrādītājs transporta nozarei |
| --- | --- |

—

Augšup pārskatītais siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes un samazināšanas mērķrādītājs transporta nozarei

| — | Augšup pārskatītais moderno biodegvielu apakšmērķrādītājs 2025. un 2030. gadam |
| --- | --- |

—

Augšup pārskatītais moderno biodegvielu apakšmērķrādītājs 2025. un 2030. gadam

| — | Jaunie apakšmērķrādītāji, kas noteikti attiecībā uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām degvielām transporta nozarē |
| --- | --- |

—

Jaunie apakšmērķrādītāji, kas noteikti attiecībā uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām degvielām transporta nozarē

| — | Atjaunīgo energoresursu īpatsvara jaunais ikgadējais palielinājums siltumapgādē un aukstumapgādē, arī palielinājuma saistošā daļa un dalībvalstu brīvprātīgais papildu palielinājums |
| --- | --- |

—

Atjaunīgo energoresursu īpatsvara jaunais ikgadējais palielinājums siltumapgādē un aukstumapgādē, arī palielinājuma saistošā daļa un dalībvalstu brīvprātīgais papildu palielinājums

| — | Augšup pārskatītais indikatīvais ikgadējais palielinājums centralizētajā siltumapgādē un aukstumapgādē |
| --- | --- |

—

Augšup pārskatītais indikatīvais ikgadējais palielinājums centralizētajā siltumapgādē un aukstumapgādē

| — | Jaunie indikatīvie etaloni atjaunīgo resursu īpatsvaram valsts ēku sektorā 2030. gadā |
| --- | --- |

—

Jaunie indikatīvie etaloni atjaunīgo resursu īpatsvaram valsts ēku sektorā 2030. gadā

| — | Jaunais indikatīvais AER īpatsvara ikgadējais palielinājums rūpniecībā 2021.–2030. gadam |
| --- | --- |

—

Jaunais indikatīvais AER īpatsvara ikgadējais palielinājums rūpniecībā 2021.–2030. gadam

| — | Jaunais nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu mērķrādītājs rūpniecībai 2030. un 2035. gadam |
| --- | --- |

—

Jaunais nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu mērķrādītājs rūpniecībai 2030. un 2035. gadam

| — | Atjaunīgās enerģijas ražošanas kopprojekti (9. pants) |
| --- | --- |

—

Atjaunīgās enerģijas ražošanas kopprojekti (9. pants)

| — | Sertifikācijas shēmas AER projektētājiem un uzstādītājiem (18. pants). |
| --- | --- |

—

Sertifikācijas shēmas AER projektētājiem un uzstādītājiem (18. pants).

| — | Pasākumi integrēšanai sistēmā (20. un 20.a pants) |
| --- | --- |

—

Pasākumi integrēšanai sistēmā (20. un 20.a pants)

| — | Pasākumi, kuru mērķis ir panākt atjaunīgo energoresursu īpatsvara ikgadējo vidējo pieaugumu siltumapgādē un aukstumapgādē saskaņā ar 24. panta 1.–2. punktu, un pasākumi, kurus piemēro no 23. panta 4. punkta saraksta |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kuru mērķis ir panākt atjaunīgo energoresursu īpatsvara ikgadējo vidējo pieaugumu siltumapgādē un aukstumapgādē saskaņā ar 24. panta 1.–2. punktu, un pasākumi, kurus piemēro no 23. panta 4. punkta saraksta

| — | Nacionālā atjaunīgo energoresursu enerģijas potenciāla novērtējums (23. panta 1.a punkts) |
| --- | --- |

—

Nacionālā atjaunīgo energoresursu enerģijas potenciāla novērtējums (23. panta 1.a punkts)

| — | Pasākumi, kuru mērķis ir panākt ikgadējā vidējā atjaunīgo energoresursu īpatsvara palielinājumu centralizētajā siltumapgādē un aukstumapgādē |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kuru mērķis ir panākt ikgadējā vidējā atjaunīgo energoresursu īpatsvara palielinājumu centralizētajā siltumapgādē un aukstumapgādē

| — | Pasākumi, kuru mērķis ir palielināt atjaunīgo energoresursu īpatsvaru aukstumapgādē un centralizētajā aukstumapgādē |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kuru mērķis ir palielināt atjaunīgo energoresursu īpatsvaru aukstumapgādē un centralizētajā aukstumapgādē

| — | Energotīklu sektorālās integrācijas satvars |
| --- | --- |

—

Energotīklu sektorālās integrācijas satvars

| — | Kredīta mehānisms saskaņā ar transporta nozares pienākumu (25. pants) |
| --- | --- |

—

Kredīta mehānisms saskaņā ar transporta nozares pienākumu (25. pants)

| — | Pasākumi, kas saistīti ar ilgtspējas kritērijiem, arī meža biomasas ieguvei neizmantojamajām teritorijām |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kas saistīti ar ilgtspējas kritērijiem, arī meža biomasas ieguvei neizmantojamajām teritorijām

| — | Pasākumi, kas nodrošina kaskādes principa piemērošanu biomasai |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kas nodrošina kaskādes principa piemērošanu biomasai

Metāna emisiju samazināšana enerģētikas nozarē

COM(2021) 805 final

Tiesību akta priekšlikums

Neattiecas.

| — | Metāna emisiju mazināšanas plāni un pamestu raktuvju un neaktīvu urbumu metāna emisiju mērījumi |
| --- | --- |

—

Metāna emisiju mazināšanas plāni un pamestu raktuvju un neaktīvu urbumu metāna emisiju mērījumi

Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms

COM(2021) 564 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | Pievērsties siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas iegultas konkrētās precēs, kad tās tiek importētas ES muitas teritorijā, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku |
| --- | --- |

—

Pievērsties siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas iegultas konkrētās precēs, kad tās tiek importētas ES muitas teritorijā, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku

Neattiecas.

Enerģijas nodokļu direktīvas pārskatīšanas priekšlikums

COM(2021) 563 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | Nodrošināt, ka skaidri energoproduktiem un elektroenerģijai piemērojamo nodokļu noteikumi arī turpmāk sekmē netraucētu iekšējā tirgus darbību, vienlaikus nodrošinot, ka nodokļi labāk atspoguļo to ietekmi uz vidi un veselību |
| --- | --- |

—

Nodrošināt, ka skaidri energoproduktiem un elektroenerģijai piemērojamo nodokļu noteikumi arī turpmāk sekmē netraucētu iekšējā tirgus darbību, vienlaikus nodrošinot, ka nodokļi labāk atspoguļo to ietekmi uz vidi un veselību

| — | Pasākumi nodokļu uzlikšanai energoproduktiem un elektroenerģijai saskaņā ar direktīvu |
| --- | --- |

—

Pasākumi nodokļu uzlikšanai energoproduktiem un elektroenerģijai saskaņā ar direktīvu

Vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšana ilgtspējīgam gaisa transportam (RefuelEU Aviation)  (111)

COM(2021) 561 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | Prasība, lai ilgtspējīgas aviācijas degvielas veidotu 2 % no aviācijas degvielas 2025. gadā, 5 % 2030. gadā un 63 % 2050. gadā |
| --- | --- |

—

Prasība, lai ilgtspējīgas aviācijas degvielas veidotu 2 % no aviācijas degvielas 2025. gadā, 5 % 2030. gadā un 63 % 2050. gadā

Neattiecas.

Atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošana jūras transportā (FuelEU Maritime)  (111)

COM(2021) 562 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | Uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu intensitātes ierobežojums |
| --- | --- |

—

Uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu intensitātes ierobežojums

| — | Pienākums ostās izmantot krasta elektroapgādi vai bezemisiju tehnoloģiju |
| --- | --- |

—

Pienākums ostās izmantot krasta elektroapgādi vai bezemisiju tehnoloģiju

Neattiecas.

Alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešana (111)
   (112)

COM(2021) 559 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | Nacionālie mērķrādītāji pietiekamas alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai Savienībā ceļu transportlīdzekļiem, peldlīdzekļiem un stāvošiem gaisa kuģiem |
| --- | --- |

—

Nacionālie mērķrādītāji pietiekamas alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai Savienībā ceļu transportlīdzekļiem, peldlīdzekļiem un stāvošiem gaisa kuģiem

Neattiecas.

Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS) (galvenā daļa) — jūras transporta, ēku sektora un transporta iekļaušana

COM(2021) 551 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | ES ETS aptverto nozaru ieguldījums 2030. gadā salīdzinājumā ar 2005. gadu: -61 % |
| --- | --- |

—

ES ETS aptverto nozaru ieguldījums 2030. gadā salīdzinājumā ar 2005. gadu: -61 %

| — | Ēku un autotransporta sektorā emisiju samazinājums par 43 % 2030. gadā salīdzinājumā ar 2005. gadu |
| --- | --- |

—

Ēku un autotransporta sektorā emisiju samazinājums par 43 % 2030. gadā salīdzinājumā ar 2005. gadu

| — | Oglekļa cenas noteikšana un klimatfinansējuma nodrošināšana ar izsolēs gūtajiem ieņēmumiem, Modernizācijas fondu un Inovāciju fondu, kā arī tirgus stabilitātes rezervi (TSR) kā instrumentu oglekļa tirgus stabilitātes nodrošināšanai |
| --- | --- |

—

Oglekļa cenas noteikšana un klimatfinansējuma nodrošināšana ar izsolēs gūtajiem ieņēmumiem, Modernizācijas fondu un Inovāciju fondu, kā arī tirgus stabilitātes rezervi (TSR) kā instrumentu oglekļa tirgus stabilitātes nodrošināšanai

ETS Tirgus stabilitātes rezerve

COM(2021) 571 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | Pēc 2023. gada saglabāt pašreizējos TSR parametrus, lai nodrošinātu tirgus prognozējamību: uzņemšanas likme 24 % apmērā un minimālais rezervē ieskaitāmais kvotu daudzums — 200 miljoni kvotu |
| --- | --- |

—

Pēc 2023. gada saglabāt pašreizējos TSR parametrus, lai nodrošinātu tirgus prognozējamību: uzņemšanas likme 24 % apmērā un minimālais rezervē ieskaitāmais kvotu daudzums — 200 miljoni kvotu

Neattiecas.

ETS aviācija

COM(2021) 552 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | Pakāpeniski atcelt bezmaksas emisijas kvotas aviācijai, 2027. gadā sasniedzot 100 %, un kopējo aviācijas kvotu daudzumu konsolidēt pašreizējā līmenī, piemērojot ETS lineāro samazinājuma koeficientu |
| --- | --- |

—

Pakāpeniski atcelt bezmaksas emisijas kvotas aviācijai, 2027. gadā sasniedzot 100 %, un kopējo aviācijas kvotu daudzumu konsolidēt pašreizējā līmenī, piemērojot ETS lineāro samazinājuma koeficientu

Neattiecas.

ETS attiecībā uz paziņojumu par CORSIA

COM(2021) 567 final

Tiesību akta priekšlikums

Neattiecas.

Neattiecas.

Sociālais klimata fonds

COM(2021) 568 final

Tiesību akta priekšlikums

Neattiecas.

| — | Nacionālais sociālais klimata plāns |
| --- | --- |

—

Nacionālais sociālais klimata plāns

| — | Ēku energoefektivitātes palielināšanas pasākumi |
| --- | --- |

—

Ēku energoefektivitātes palielināšanas pasākumi

| — | Ēku siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācijas palielināšanas pasākumi |
| --- | --- |

—

Ēku siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācijas palielināšanas pasākumi

| — | Pasākumi, ar kuriem uzlabo piekļuvi bezemisiju un mazemisiju mobilitātei un transportam |
| --- | --- |

—

Pasākumi, ar kuriem uzlabo piekļuvi bezemisiju un mazemisiju mobilitātei un transportam

Taisnīgas pārkārtošanās fonds

Regula (ES) 2021/1056

Pieņemts tiesību akts

Neattiecas.

| — | Darbības, ko atbalsta saskaņā ar 8. pantu. |
| --- | --- |

—

Darbības, ko atbalsta saskaņā ar 8. pantu.

Kopīgo centienu regulas pārskatīšanas priekšlikums

COM(2021) 555 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | ES siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju līdz 2030. gadam kopīgo centienu nozarēs palielināt līdz 40 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni un ES mērķrādītājus sadalīt saistošos nacionālajos iedales apjomos |
| --- | --- |

—

ES siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju līdz 2030. gadam kopīgo centienu nozarēs palielināt līdz 40 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni un ES mērķrādītājus sadalīt saistošos nacionālajos iedales apjomos

Neattiecas.

Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecība regulas pārskatīšanas priekšlikums

COM(2021) 554 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | Palielināts ES oglekļa piesaistījumu mērķrādītājs 2030. gadam zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības sektorā līdz 310 Mt un saistoši nacionālie mērķrādītāji 2026.–2030. gadam |
| --- | --- |

—

Palielināts ES oglekļa piesaistījumu mērķrādītājs 2030. gadam zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības sektorā līdz 310 Mt un saistoši nacionālie mērķrādītāji 2026.–2030. gadam

| — | Mērķis zemes sektorā līdz 2035. gadam panākt klimatneitralitāti |
| --- | --- |

—

Mērķis zemes sektorā līdz 2035. gadam panākt klimatneitralitāti

| — | Integrēti mitigācijas plāni zemes sektoram |
| --- | --- |

—

Integrēti mitigācijas plāni zemes sektoram

| — | Saikne ar biodaudzveidību un dabas atjaunošanu |
| --- | --- |

—

Saikne ar biodaudzveidību un dabas atjaunošanu

CO2 standarti vieglajiem automobiļiem un furgoniem

COM(2021) 556 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | Vieglajiem pasažieru automobiļiem: ES autoparka mērķrādītājs 2030. gadam, kas vienāds ar 2021. gada mērķrādītāja samazinājumu par 37,5 %. 2035. gada mērķrādītājs — samazinājums par 100 % |
| --- | --- |

—

Vieglajiem pasažieru automobiļiem: ES autoparka mērķrādītājs 2030. gadam, kas vienāds ar 2021. gada mērķrādītāja samazinājumu par 37,5 %. 2035. gada mērķrādītājs — samazinājums par 100 %

| — | Komerciālajiem transportlīdzekļiem: ES autoparka mērķrādītājs 2030. gadam, kas vienāds ar 2021. gada mērķrādītāja samazinājumu par 31 %. 2035. gada mērķrādītājs — samazinājums par 100 % |
| --- | --- |

—

Komerciālajiem transportlīdzekļiem: ES autoparka mērķrādītājs 2030. gadam, kas vienāds ar 2021. gada mērķrādītāja samazinājumu par 31 %. 2035. gada mērķrādītājs — samazinājums par 100 %

Neattiecas.

Ēku energosnieguma direktīvas pārstrādātā redakcija

COM(2021) 802 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | Nacionāli noteiktie mērķrādītāji, kuru mērķis ir līdz 2050. gadam nodrošināt ļoti energoefektīvu un dekarbonizētu nacionālo ēku fondu un esošās ēkas pārveidot par bezemisiju ēkām |
| --- | --- |

—

Nacionāli noteiktie mērķrādītāji, kuru mērķis ir līdz 2050. gadam nodrošināt ļoti energoefektīvu un dekarbonizētu nacionālo ēku fondu un esošās ēkas pārveidot par bezemisiju ēkām

| — | Jauni minimālie energosnieguma standarti |
| --- | --- |

—

Jauni minimālie energosnieguma standarti

| — | Gandrīz nulles enerģijas ēkas definīcijas atjauninājums attiecībā uz jaunām un esošām ēkām |
| --- | --- |

—

Gandrīz nulles enerģijas ēkas definīcijas atjauninājums attiecībā uz jaunām un esošām ēkām

| — | Nacionālais ēku renovācijas plāns |
| --- | --- |

—

Nacionālais ēku renovācijas plāns

| — | Pasākumi, ar ko atbalsta atbilstību minimālajiem energosnieguma standartiem (9. panta 3. punkts) |
| --- | --- |

—

Pasākumi, ar ko atbalsta atbilstību minimālajiem energosnieguma standartiem (9. panta 3. punkts)

Ūdeņraža/gāzes

regulas pārskatīšanas priekšlikums

COM(2021) 804 final

Tiesību akta priekšlikums

Neattiecas.

| — | Preventīvi un ārkārtas gāzes piegādes drošības pasākumi |
| --- | --- |

—

Preventīvi un ārkārtas gāzes piegādes drošības pasākumi

| — | Ar kiberdrošību saistīti pasākumi |
| --- | --- |

—

Ar kiberdrošību saistīti pasākumi

Ūdeņraža/gāzes

direktīvas pārskatīšanas priekšlikums

COM(2021) 803 final

Tiesību akta priekšlikums

Neattiecas.

| — | Pasākumi, kas dara iespējamu ūdeņraža tirgu, it sevišķi infrastruktūras pasākumi |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kas dara iespējamu ūdeņraža tirgu, it sevišķi infrastruktūras pasākumi

| — | Pasākumi, kas attiecas uz patērētāju tiesībām uz ūdeņradi |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kas attiecas uz patērētāju tiesībām uz ūdeņradi

Ieteikums

par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti

2022/C 243/04

Padomes ieteikums

| — | Nodrošināt, ka ES pārkārtošanās uz klimatneitrālu un vidiski ilgtspējīgu ekonomiku līdz 2050. gadam norit taisnīgi un nevienu neatstāj novārtā |
| --- | --- |

—

Nodrošināt, ka ES pārkārtošanās uz klimatneitrālu un vidiski ilgtspējīgu ekonomiku līdz 2050. gadam norit taisnīgi un nevienu neatstāj novārtā

| — | Visaptveroši un konsekventi rīcībpolitiku kopumi šādās jomās:






  a) | aktīvs atbalsts kvalitatīvai nodarbinātībai; |
| --- | --- | --- |

—

Visaptveroši un konsekventi rīcībpolitiku kopumi šādās jomās:

a)

aktīvs atbalsts kvalitatīvai nodarbinātībai;

| b) | izglītība, apmācība un mūžizglītība; |
| --- | --- |

b)

izglītība, apmācība un mūžizglītība;

| c) | taisnīgas nodokļu un pabalstu sistēmas un sociālā aizsardzība; |
| --- | --- |

c)

taisnīgas nodokļu un pabalstu sistēmas un sociālā aizsardzība;

| d) | piekļuve pamatpakalpojumiem/mājokļiem |
| --- | --- |

d)

piekļuve pamatpakalpojumiem/mājokļiem

Piegādes drošība un pieejamas enerģijas cenas. Tūlītēji pasākumi un gatavošanās nākamajai ziemai: rīcības varianti

COM(2022) 138 final

Paziņojums

Neattiecas.

| — | Finansiāla kompensācija mazumtirgū un vairumtirgū, piemēram, ienākumu atbalsts, mazāki nodokļi, agregatora modelis |
| --- | --- |

—

Finansiāla kompensācija mazumtirgū un vairumtirgū, piemēram, ienākumu atbalsts, mazāki nodokļi, agregatora modelis

| — | Fiksēta cena ražotājiem |
| --- | --- |

—

Fiksēta cena ražotājiem

Gāzes krātuvju piepildījuma līmeņa saistības

Regula (ES) 2022/1032

Regula

| — | Gāzes krātuvju piepildījums vismaz par 80 % līdz 2022. gada 1. novembrim, šim rādītājam kāpjot līdz 90 % nākamajos gados |
| --- | --- |

—

Gāzes krātuvju piepildījums vismaz par 80 % līdz 2022. gada 1. novembrim, šim rādītājam kāpjot līdz 90 % nākamajos gados

| — | Nacionālie mērķi palielināt energosistēmu elastīgumu, arī enerģijas uzkrāšanas jomā |
| --- | --- |

—

Nacionālie mērķi palielināt energosistēmu elastīgumu, arī enerģijas uzkrāšanas jomā

| — | Pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt piepildījuma trajektoriju un mērķrādītāju sasniegšanu nākamajos gados un nodrošināt pazemes krātuvju piepildi |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt piepildījuma trajektoriju un mērķrādītāju sasniegšanu nākamajos gados un nodrošināt pazemes krātuvju piepildi

| — | Ieviestie pasākumi koordinācijai ar dalībvalstīm |
| --- | --- |

—

Ieviestie pasākumi koordinācijai ar dalībvalstīm

Plāns REPowerEU

COM(2022) 230 final

Paziņojums

| — | Nacionālie mērķi pakāpeniski izbeigt Krievijas gāzes izmantošanu |
| --- | --- |

—

Nacionālie mērķi pakāpeniski izbeigt Krievijas gāzes izmantošanu

| — | Nacionālie mērķi dažādot enerģijas avotus un piegādi no trešām valstīm |
| --- | --- |

—

Nacionālie mērķi dažādot enerģijas avotus un piegādi no trešām valstīm

| — | Nacionālie mērķi Krievijas fosilo kurināmo aizstāt, izmantojot vietējos energoresursus, it sevišķi atjaunīgo enerģiju un mazoglekļa gāzes |
| --- | --- |

—

Nacionālie mērķi Krievijas fosilo kurināmo aizstāt, izmantojot vietējos energoresursus, it sevišķi atjaunīgo enerģiju un mazoglekļa gāzes

| — | Atjaunīgo gāzu ražošanas mērķrādītāji, kas paredz metāna ražošanu līdz 2030. gadam kāpināt līdz 35 mljrd. m3 |
| --- | --- |

—

Atjaunīgo gāzu ražošanas mērķrādītāji, kas paredz metāna ražošanu līdz 2030. gadam kāpināt līdz 35 mljrd. m3

| — | Ūdeņraža ražošanas mērķrādītāji |
| --- | --- |

—

Ūdeņraža ražošanas mērķrādītāji

| — | Pārskatīti preventīvās rīcības plāni un ārkārtas rīcības plāni |
| --- | --- |

—

Pārskatīti preventīvās rīcības plāni un ārkārtas rīcības plāni

| — | Gāzes un naftas piegādes maršrutu dažādošana |
| --- | --- |

—

Gāzes un naftas piegādes maršrutu dažādošana

| — | Siltumapgādes avotu dažādošana |
| --- | --- |

—

Siltumapgādes avotu dažādošana

| — | Dalībvalstu savstarpējās solidaritātes mehānismi |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu savstarpējās solidaritātes mehānismi

| — | Pasākumi, kas veicina reģionālo sadarbību un attiecības ar starptautiskajiem partneriem |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kas veicina reģionālo sadarbību un attiecības ar starptautiskajiem partneriem

| — | Rīcībpolitikas un pasākumi, kas nodrošina apstākļus pārejai no fosilā kurināmā uz atjaunīgām un mazoglekļa gāzēm, it sevišķi ilgtspējīgu biometānu un atjaunīgo ūdeņradi |
| --- | --- |

—

Rīcībpolitikas un pasākumi, kas nodrošina apstākļus pārejai no fosilā kurināmā uz atjaunīgām un mazoglekļa gāzēm, it sevišķi ilgtspējīgu biometānu un atjaunīgo ūdeņradi

ES plāns “Energotaupība”

COM(2022) 240 final

Paziņojums

Neattiecas.

| — | Īstermiņa pieprasījuma mazināšanas pasākumi |
| --- | --- |

—

Īstermiņa pieprasījuma mazināšanas pasākumi

| — | Energoefektivitātes stiprināšanas pasākumi, kas norādīti paziņojuma 3.2. sadaļā |
| --- | --- |

—

Energoefektivitātes stiprināšanas pasākumi, kas norādīti paziņojuma 3.2. sadaļā

| — | Pasākumi ar mērķi palielināt energoefektivitāti transporta nozarē un veicināt pāreju uz efektīvām atjaunīgo resursu iniciatīvām |
| --- | --- |

—

Pasākumi ar mērķi palielināt energoefektivitāti transporta nozarē un veicināt pāreju uz efektīvām atjaunīgo resursu iniciatīvām

| — | Finansēšanas pasākumi, kas papildina šādas investīcijas |
| --- | --- |

—

Finansēšanas pasākumi, kas papildina šādas investīcijas

ES Saules enerģijas stratēģija

COM(2022) 221 final

Paziņojums

| — | ES saules fotoelementu jauda līdz 2030. gadam — gandrīz 600 GW |
| --- | --- |

—

ES saules fotoelementu jauda līdz 2030. gadam — gandrīz 600 GW

| — | Nacionālie mērķi izveidot atjaunīgās enerģijas energokopienu katrā pašvaldībā, kurā ir vairāk nekā 10 000 cilvēku |
| --- | --- |

—

Nacionālie mērķi izveidot atjaunīgās enerģijas energokopienu katrā pašvaldībā, kurā ir vairāk nekā 10 000 cilvēku

| — | Pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt efektīvu pašpatēriņu daudzdzīvokļu ēkās (Atjaunojamo energoresursu direktīvas II īstenošana) |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt efektīvu pašpatēriņu daudzdzīvokļu ēkās (Atjaunojamo energoresursu direktīvas II īstenošana)

| — | Pasākumi, kas nodrošina, ka enerģētiski nabadzīgām mājsaimniecībām un neaizsargātiem patērētājiem ir piekļuve saules enerģijai |
| --- | --- |

—

Pasākumi, kas nodrošina, ka enerģētiski nabadzīgām mājsaimniecībām un neaizsargātiem patērētājiem ir piekļuve saules enerģijai

| — | Investīciju satvars un rīcība ar mērķi paātrināt investīcijas saules enerģijas jomā apvienojumā ar renovāciju, uzkrāšanu un siltumsūkņiem |
| --- | --- |

—

Investīciju satvars un rīcība ar mērķi paātrināt investīcijas saules enerģijas jomā apvienojumā ar renovāciju, uzkrāšanu un siltumsūkņiem

| — | Pasākumi ar mērķi likvidēt administratīvos šķēršļus jau uzstādītu sistēmu izmakslietderīgai paplašināšanai |
| --- | --- |

—

Pasākumi ar mērķi likvidēt administratīvos šķēršļus jau uzstādītu sistēmu izmakslietderīgai paplašināšanai

| — | Pasākumi ar mērķi atbalstīt fotoelementu integrēšanu jaunās un renovētās ēkās |
| --- | --- |

—

Pasākumi ar mērķi atbalstīt fotoelementu integrēšanu jaunās un renovētās ēkās

| — | Pasākumi ar mērķi novērtēt un likvidēt nepamatotus šķēršļus atjaunīgās enerģijas energokopienu un iedzīvotāju energokopienu attīstībai |
| --- | --- |

—

Pasākumi ar mērķi novērtēt un likvidēt nepamatotus šķēršļus atjaunīgās enerģijas energokopienu un iedzīvotāju energokopienu attīstībai

| — | Pasākumi ar mērķi likvidēt šķēršļus, kas kavē inovatīvu saules enerģijas apguvi |
| --- | --- |

—

Pasākumi ar mērķi likvidēt šķēršļus, kas kavē inovatīvu saules enerģijas apguvi

“ES ārējā enerģētiskā sadarbība mainīgā pasaulē”

JOIN(2022) 23 final

Paziņojums

Neattiecas.

| — | Pasākumi ar mērķi ES sagatavot atjaunīgā ūdeņraža tirdzniecībai, par prioritāti nosakot vietējo iedzīvotāju vajadzības pēc enerģijas un ūdens |
| --- | --- |

—

Pasākumi ar mērķi ES sagatavot atjaunīgā ūdeņraža tirdzniecībai, par prioritāti nosakot vietējo iedzīvotāju vajadzības pēc enerģijas un ūdens

| — | Pasākumi ar mērķi sekmēt energoefektivitātes un energotaupības investīciju finansējuma pieejamību un piekļuvi tam |
| --- | --- |

—

Pasākumi ar mērķi sekmēt energoefektivitātes un energotaupības investīciju finansējuma pieejamību un piekļuvi tam

Grozījumi Atjaunojamo energoresursu direktīvā, Ēku energosnieguma direktīvā un Energoefektivitātes direktīvā

COM(2022) 222 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | Augšup pārskatītais 2030. gadam noteiktais ES līmeņa AER mērķrādītājs 45 % |
| --- | --- |

—

Augšup pārskatītais 2030. gadam noteiktais ES līmeņa AER mērķrādītājs 45 %

| — | 2030. gadam noteiktais ES līmeņa energoefektivitātes mērķrādītājs 13 % un pārskatītie dalībvalstu devumi šā mērķrādītāja sasniegšanā |
| --- | --- |

—

2030. gadam noteiktais ES līmeņa energoefektivitātes mērķrādītājs 13 % un pārskatītie dalībvalstu devumi šā mērķrādītāja sasniegšanā

| — | Nacionālie mērķi attiecībā uz atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgu teritoriju noteikšanu |
| --- | --- |

—

Nacionālie mērķi attiecībā uz atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgu teritoriju noteikšanu

| — | To vietu kartēšana, kuras jāizmanto, lai sasniegtu nacionālo devumu ES 2030. gada atjaunīgās enerģijas mērķrādītāja sasniegšanā |
| --- | --- |

—

To vietu kartēšana, kuras jāizmanto, lai sasniegtu nacionālo devumu ES 2030. gada atjaunīgās enerģijas mērķrādītāja sasniegšanā

| — | Atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgu teritoriju pasākumi |
| --- | --- |

—

Atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgu teritoriju pasākumi

| — | Atļauju piešķiršanas termiņu ievērošanas pasākumi |
| --- | --- |

—

Atļauju piešķiršanas termiņu ievērošanas pasākumi

| — | Pasākumi ar mērķi ierobežot jumta saules enerģijas iekārtu atļauju saņemšanas termiņu (AED II pārskatīšana) |
| --- | --- |

—

Pasākumi ar mērķi ierobežot jumta saules enerģijas iekārtu atļauju saņemšanas termiņu (AED II pārskatīšana)

| — | Pasākumi ar mērķi nodrošināt, ka visas jaunās ēkas ir gatavas saules enerģijai un noteiktu kategoriju ēkām saules enerģijas aprīkojuma uzstādīšanu noteikt par obligātu (ĒESD pārskatīšana) |
| --- | --- |

—

Pasākumi ar mērķi nodrošināt, ka visas jaunās ēkas ir gatavas saules enerģijai un noteiktu kategoriju ēkām saules enerģijas aprīkojuma uzstādīšanu noteikt par obligātu (ĒESD pārskatīšana)

Ieteikums par atļauju piešķiršanas procedūrām un elektroenerģijas pirkuma līgumiem

C(2022) 3219 final

Ieteikums

| — | Nacionālie mērķi un mērķrādītāji attiecībā uz darbinieku prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju, lai novērstu to darbinieku prasmju trūkumu, kuri strādā ar atļauju piešķiršanas procedūrām un vidiskajiem novērtējumiem |
| --- | --- |

—

Nacionālie mērķi un mērķrādītāji attiecībā uz darbinieku prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju, lai novērstu to darbinieku prasmju trūkumu, kuri strādā ar atļauju piešķiršanas procedūrām un vidiskajiem novērtējumiem

| — | Ilgtermiņa trajektorijas plānotajai atjaunīgās enerģijas apguves paplašināšanai |
| --- | --- |

—

Ilgtermiņa trajektorijas plānotajai atjaunīgās enerģijas apguves paplašināšanai

Pasākumi, kas paredz

| — | paātrināt un vienkāršot atļauju piešķiršanas procesus; |
| --- | --- |

—

paātrināt un vienkāršot atļauju piešķiršanas procesus;

| — | vienkāršot atjaunīgās enerģijas energokopienu režīmus; |
| --- | --- |

—

vienkāršot atjaunīgās enerģijas energokopienu režīmus;

| — | racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūru un izveidot vienas pieturas aģentūru; |
| --- | --- |

—

racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūru un izveidot vienas pieturas aģentūru;

| — | ieviest digitalizētas procedūras; |
| --- | --- |

—

ieviest digitalizētas procedūras;

| — | racionalizēt vidiskās procedūras; |
| --- | --- |

—

racionalizēt vidiskās procedūras;

| — | vienkāršot esošo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanu; |
| --- | --- |

—

vienkāršot esošo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanu;

| — | veicināt inovatīvus projektus; |
| --- | --- |

—

veicināt inovatīvus projektus;

| — | popularizēt korporatīvos elektroenerģijas pirkuma līgumus |
| --- | --- |

—

popularizēt korporatīvos elektroenerģijas pirkuma līgumus

Norādījumi par atļauju piešķiršanas procedūrām un elektroenerģijas pirkuma līgumiem

SWD(2022) 149

Norādījumi

| — | Tādi paši kā ieteikumā par atļauju piešķiršanu |
| --- | --- |

—

Tādi paši kā ieteikumā par atļauju piešķiršanu

| — | Tādi paši kā ieteikumā par atļauju piešķiršanu |
| --- | --- |

—

Tādi paši kā ieteikumā par atļauju piešķiršanu

ANM grozījums (REPowerEU veltītās nodaļas)

COM(2022) 231 final

Tiesību akta priekšlikums

Neattiecas.

| — | REPowerEU veltīta nodaļa, kas iekļaujama atveseļošanas un noturības plānā |
| --- | --- |

—

REPowerEU veltīta nodaļa, kas iekļaujama atveseļošanas un noturības plānā

Norādījumi par atveseļošanas un noturības plāniem REPowerEU kontekstā

C(2022) 3300 final

Komisijas paziņojums

Neattiecas.

| — | Jauni pasākumi, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu (paziņojumā sniegts iespējamo investīciju un reformu saraksts) |
| --- | --- |

—

Jauni pasākumi, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu (paziņojumā sniegts iespējamo investīciju un reformu saraksts)

“Taupīsim gāzi, lai ziemā nepietrūkst”

COM(2022) 360 final

Paziņojums

| — | Nacionālie mērķi, kas vajadzīgi, lai realizētu plānu gāzes pieprasījumu samazināt par 15 % |
| --- | --- |

—

Nacionālie mērķi, kas vajadzīgi, lai realizētu plānu gāzes pieprasījumu samazināt par 15 %

| — | Ēku siltumapgādes un aukstumapgādes samazināšanas pasākumi |
| --- | --- |

—

Ēku siltumapgādes un aukstumapgādes samazināšanas pasākumi

| — | Pasākumi gāzes taupīšanai elektroenerģijas un siltuma ražošanā |
| --- | --- |

—

Pasākumi gāzes taupīšanai elektroenerģijas un siltuma ražošanā

| — | Pasākumi ar mērķi veicināt degvielu nomaiņu rūpniecībā |
| --- | --- |

—

Pasākumi ar mērķi veicināt degvielu nomaiņu rūpniecībā

Koordinēti gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumi

Regula (ES) 2022/1369

Regula

| — | Valsts gāzes patēriņu laikā no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. martam samazināt vismaz par 15 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu no 1. augusta līdz 31. martam pēdējos 5 secīgajos gados |
| --- | --- |

—

Valsts gāzes patēriņu laikā no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. martam samazināt vismaz par 15 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu no 1. augusta līdz 31. martam pēdējos 5 secīgajos gados

Neattiecas.

Ārkārtas intervence augsto enerģijas cenu jautājuma risināšanai

COM(2022) 473 final

Tiesību akta priekšlikums

| — | Elektroenerģijas patēriņu samazināt par 10 % salīdzinājumā ar pārskata periodu |
| --- | --- |

—

Elektroenerģijas patēriņu samazināt par 10 % salīdzinājumā ar pārskata periodu

| — | Elektroenerģijas patēriņu maksimumslodzes stundās samazināt par 5 % |
| --- | --- |

—

Elektroenerģijas patēriņu maksimumslodzes stundās samazināt par 5 %

| — | Pasākumi ar mērķi paātrināt atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumu izmantojumu, it sevišķi MVU |
| --- | --- |

—

Pasākumi ar mērķi paātrināt atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumu izmantojumu, it sevišķi MVU

Energosistēmas digitalizācija: ES rīcības plāns

COM(2022) 552 final

Paziņojums

Neattiecas.

Pasākumi, kas paredz

| — | palielināt investīcijas pētniecībā un inovācijā, kas orientēta uz enerģētikas digitālajiem risinājumiem, arī to izvēršanu lielākā mērogā; |
| --- | --- |

—

palielināt investīcijas pētniecībā un inovācijā, kas orientēta uz enerģētikas digitālajiem risinājumiem, arī to izvēršanu lielākā mērogā;

| — | palielināt investīcijas enerģētikas digitālo risinājumu izstrādē, ieviešanā, testēšanā un izmēģināšanā, kā arī to ieviešanā tirgū; |
| --- | --- |

—

palielināt investīcijas enerģētikas digitālo risinājumu izstrādē, ieviešanā, testēšanā un izmēģināšanā, kā arī to ieviešanā tirgū;

| — | palielināt investīcijas elektrotīkla viedumā; |
| --- | --- |

—

palielināt investīcijas elektrotīkla viedumā;

| — | veicināt energosistēmas integrāciju un digitālās infrastruktūras plānošanu, piemēram, paredzot atkalizmantot atlikumsiltumu no datu centriem; |
| --- | --- |

—

veicināt energosistēmas integrāciju un digitālās infrastruktūras plānošanu, piemēram, paredzot atkalizmantot atlikumsiltumu no datu centriem;

| — | izpētīt visas publisko tīklu (it sevišķi 5G bāzes) un f spektra joslu iespējas energotīklu risinājumiem, kam nepieciešama Eiropas mēroga savienotība; |
| --- | --- |

—

izpētīt visas publisko tīklu (it sevišķi 5G bāzes) un f spektra joslu iespējas energotīklu risinājumiem, kam nepieciešama Eiropas mēroga savienotība;

| — | spēcināt patērētājus, uzlabot digitālās prasmes un piedāvāt viedus energopakalpojumus; |
| --- | --- |

—

spēcināt patērētājus, uzlabot digitālās prasmes un piedāvāt viedus energopakalpojumus;

| — | mazināt informācijas un komunikācijas tehnoloģiju oglekļa pēdu; |
| --- | --- |

—

mazināt informācijas un komunikācijas tehnoloģiju oglekļa pēdu;

| — | veicināt sadarbību starp enerģētikas nozares un digitālās nozares dalībniekiem un veidot sinerģijas starp enerģētikas programmu un digitālo programmu. |
| --- | --- |

—

veicināt sadarbību starp enerģētikas nozares un digitālās nozares dalībniekiem un veidot sinerģijas starp enerģētikas programmu un digitālo programmu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp).

(3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti”, (COM(2021) 550 final); Ūdeņraža un gāzes dekarbonizācijas pakete, (COM(2021) 803 un COM(2021) 804).

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, 2022. gada 18. maijs, COM(2022) 230 final.

(5)  Kad pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/1032 (2022. gada 29. jūnijs), ar ko groza Regulas (ES) 2017/1938 un (EK) Nr. 715/2009 attiecībā uz gāzes uzglabāšanu (OV L 173, 30.6.2022., 17. lpp).

(6)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai “Taupīsim gāzi, lai ziemā nepietrūkst” (COM(2022) 360 final) un Padomes (2022. gada 6. oktobris), Regula (ES) 2022/1854 par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai (OV L 261 I, 7.10.2022., 1. lpp).

(7)  Priekšlikums Padomes Regulai “Solidaritātes veicināšana ar labāk koordinētiem gāzes iepirkumiem, gāzes plūsmu pāri robežām un uzticamiem cenu etaloniem” (COM(2022) 549 final).

(8)  Sk. Pārvaldības regulas 14. pantu un 2. nodaļas un I pielikuma prasības.

(9)  Autoritatīva Eiropas Savienības tiesību aktu interpretācija ir vienīgi Eiropas Savienības Tiesas kompetencē.

(10)  Stakeholder workshop on updates of national energy and climate plans | Eiropas Komisija (europa.eu).

(11)  Pārvaldības regulas 1. panta 2. punktā minētās piecas enerģētikas savienības dimensijas, kas ir cieši saistītas un cita citu pastiprinošas, — enerģētiskā drošība, iekšējais enerģijas tirgus, energoefektivitāte, dekarbonizācija un pētniecība, inovācija un konkurētspēja.

(12)  Sk. 3.4. sadaļu.

(13)  Saskaņā ar Pārvaldības regulas 9. panta 2. punktu Komisija atjaunināto NEKP projektus novērtēs ne vēlāk kā 6 mēnešus pirms galīgo plānu iesniegšanas termiņa.

(14)  Pārvaldības regulas 2. panta 11) punkts.

(15)  “Klimatneitrālas ekonomikas dzinējspēks: ES Energosistēmas integrācijas stratēģija”, COM(2020) 299 final.

(16)  Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai, COM(2020) 301.

(17)  ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā, COM(2020) 741.

(18)  ES saules enerģijas stratēģija, COM(2022) 221.

(19)  “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija”, COM(2021) 82 final.

(20)  “Ilgtspējīgi oglekļa aprites cikli”, COM(2021) 800 final.

(21)  “Energosistēmas digitalizācija: ES rīcības plāns”, COM(2022) 552.

(22)  “Ceļš uz veselīgu planētu itin visiem. ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns”, COM(2021) 400.

(23)  ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam “Atgriezīsim savā dzīvē dabu”, COM(2020) 380.

(24)  Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam, COM(2021) 572.

(25)  Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija, COM(2020) 789 final.

(26)  Regula (ES) 2022/1032.

(27)  Lēmums 1/CMA.3.

(28)  Regula (ES) 2022/1032.

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/869 (2022. gada 30. maijs) par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013 (OV L 152, 3.6.2022., 45. lpp).

(30)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/564 (2021. gada 19. novembris), ar ko attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013 (OV L 109, 8.4.2022., 14. lpp).

(31)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Taupīsim gāzi, lai ziemā nepietrūkst”, COM(2022) 360 final.

(32)  Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp).

(33)  Padomes Regula (ES) 2022/1854 (2022. gada 6. oktobris) par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai (OV L 261 I, 7.10.2022., 1. lpp).

(34)  Priekšlikums Padomes Regulai “Solidaritātes veicināšana ar labāk koordinētiem gāzes iepirkumiem, gāzes plūsmu pāri robežām un uzticamiem cenu etaloniem”, (COM(2022) 549 final).

(35)  “ES ārējā enerģētiskā sadarbība mainīgā pasaulē”, JOIN(2022) 23 final.

(36)  Global Gateway, JOIN(2021) 30 final.

(37)  Regulas (ES) 2018/1999 14. panta 5. punkts.

(38)  Sk. 2022. gada pusgada valstu ziņojumu 8. pielikumu.

(39)  Padomes Ieteikums (2022. gada 16. jūnijs) par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti (OV C 243, 27.6.2022., 35. lpp).

(40)  ES ir deviņi tālākie reģioni, kas atrodas Atlantijas okeāna rietumu daļā, Karību jūras baseinā, Amazones mežā un Indijas okeānā. Kopumā tajos mīt 4,8 miljoni iedzīvotāju. Tālākie reģioni ir salas, arhipelāgi un viena sauszemes teritorija (Francijas Gviāna), un tie nav Eiropas kontinentālā tīkla daļa. Saskaņā ar Pārvaldības regulas 5. panta 1. punkta e) apakšpunkta iv) punktu dalībvalstīm, nosakot atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus, būtu jāņem vērā “ģeogrāfiskie, vides un dabas noteiktie ierobežojumi, tostarp teritorijas un reģioni bez starpsavienojumiem”.

(41)  https://pact-for-skills.ec.europa.eu/index_en

(42)  Padomes ieteikums par individuāliem mācību kontiem.

(43)  Sk. arī JRC Report, Czako V. Skills for the clean energy transition, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2022, JRC129676.

(44)  Pārvaldības regulas 3. panta 3. punkta d) apakšpunkts.

(45)  Komisijas Ieteikums (ES) 2020/1563 (2020. gada 14. oktobris) par enerģētisko nabadzību (OV L 357, 27.10.2020., 35. lpp).

(46)  Pārvaldības regulas 3. panta 3. punkta d) apakšpunkts.

(47)  Implementing the Repower EU Action Plan: investment needs, hydrogen accelerator and achieving the bio-methane targets [“Rīcības plāna REPowerEU īstenošana: investīciju nepieciešamība, ūdeņraža akselerators un biometāna mērķrādītāju sasniegšana”], SWD(2022) 230 final, 35. lpp.

(48)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu, Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti, COM(2022) 222 final.

(49)  ES saules enerģijas stratēģija, COM(2022) 221 final. Norādījumi dalībvalstīm par labu praksi, kā paātrināt atļauju piešķiršanas procedūras atjaunīgās enerģijas projektiem un par elektroenerģijas pirkuma līgumu slēgšanas atvieglošanu, SWD(2022) 0149 final.

(50)  Pārvaldības regulas 2. panta 18) punkts.

(51)  Paziņojums “Eiropas Renovācijas vilnis”, COM(2020) 662 final.

(52)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES plāns “Energotaupība””, COM(2022) 240 final.

(53)  “Energosistēmas digitalizācija: ES rīcības plāns”, COM(2022) 552.

(54)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko izveido politikas programmu “Digitālās desmitgades ceļš” 2030. gadam, COM(2021) 574 final.

(55)  Piemēram, ANO Klimata samitā, Globālajā adaptācijas samitā un dažādās UNFCCC un Parīzes nolīguma Pušu konferencēs.

(56)  Saskaņā ar Eiropas Klimata akta 5. pantu dalībvalstīm ir jānodrošina, ka klimatadaptācijas rīcībpolitikas ir saskaņotas, savstarpēji atbalstošas un sniedz papildu ieguvumus nozaru rīcībpolitikām, un jācenšas panākt, lai pielāgošanās klimata pārmaiņām konsekventāk tiktu integrēta visās rīcībpolitikas jomās.

(57)  Pārvaldības regulas 4. panta a) punkta 1. apakšpunkta iii) punkts un I pielikums.

(58)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par dabas atjaunošanu, COM(2022) 304 final.

(59)  ES Metāna stratēģija, COM(2020) 663 final.

(60)  Eiropas Vides aģentūra.

(61)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp).

(62)  Piemēram, kopējā lauksaimniecības politika, Atkritumu poligonu direktīva un pārstrādāti vai pārstrādājami tiesību akti — Rūpniecisko emisiju direktīva, Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīva un Atjaunojamo energoresursu direktīva.

(63)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par metāna emisiju samazināšanu enerģētikas sektorā un ar ko groza Regulu (ES) 2019/942, COM(2021) 805 final.

(64)  “Nacionālo enerģētikas un klimata plānu ES mēroga novērtējums. Kā sekmēt zaļo pārkārtošanos un veicināt ekonomikas atveseļošanu ar integrētiem enerģētikas un klimata plāniem”.

(65)  Padomes Ieteikums 2022. gada 16. jūnijs par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti (OV C 243, 27.6.2022., 35. lpp).

(66)  “Pielāgošanās klimata pārmaiņām”, “Mūsu okeāna un ūdeņu atjaunošana”, “Klimatneitrālas un viedas pilsētas”, “Augsnes kurss Eiropai”.

(67)  Eiropas Klimata akta 13. pants.

(68)  “Vienoti virzībā uz enerģētikas savienības un klimata pasākumu realizēšanu: liekot pamatus sekmīgai pārejai uz tīru enerģiju”, COM(2019) 285. Sk. arī Economidou, M., Ringel, M., Valentova, M., Zancanella, P., Tsemekidi Tzeiranak, S., Zangheri, P., Paci, D., Ribeiro Serrenho, T., Palermo, V. un Bertoldi, P., National Energy and Climate Plans for 2021-2030 under the EU Energy Union, EUR 30487 EN, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2020, ISBN 978-92-76-27013-3, doi:10.2760/678371, JRC122862.

(69)  Nacionālie enerģētikas un klimata plāni | Eiropas Komisija (europa.eu).

(70)  “Nacionālo enerģētikas un klimata plānu ES mēroga novērtējums. Kā sekmēt zaļo pārkārtošanos un veicināt ekonomikas atveseļošanu ar integrētiem enerģētikas un klimata plāniem”, COM(2020) 564.

(71)  Saskaņā ar Pārvaldības regulas 17.–25. pantu.

(72)  Orhūsas konvencija (europa.eu).

(73)  Orhūsas konvencijas 6. pants.

(74)  Orhūsas konvencijas 7. pants.

(75)  Programmas LIFE ietvaros finansētā projekta NECPlatform mērķis ir sešas ES dalībvalstis (Bulgāriju, Franciju, Horvātiju, Itāliju, Portugāli un Rumāniju) atbalstīt pastāvīgu klimata un enerģētikas daudzlīmeņu dialoga platformu izveidē un pārvaldībā, tām palīdzot ievērot Pārvaldības regulas 11. pantu, veicinot enerģētikas un klimata rīcībpolitiku vertikālo un horizontālo integrāciju. Sīkāka informācija: Finansējums un iepirkumi (europa.eu).

(76)  ES Enerģijas iepirkuma platforma (europa.eu).

(77)  Pārvaldības regulas 12. pants.

(78)  Pārskatu par ES finansēšanas rīkiem un instrumentiem taisnīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai sk. 3. pielikumā Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots Komisijas priekšlikumam Padomes ieteikumam par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, SWD(2021) 452 final.

(79)  Izveidoti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp).

(80)  Aptuveni 40 % no atveseļošanas un noturības plānu (ANP) piešķīrumiem ir saistīti ar pasākumiem klimata mērķu sasniegšanai, un vairāki ANP būtiski pārsniedz regulā noteikto 37 % klimatfinansējuma slieksni. Kopējie klimata jomas izdevumi 26 plānos, kas pieņemti līdz 2022. gada 5. oktobrim, ir 199,9 miljardi EUR. Turklāt plānos ir iekļauti papildu vidiskie izdevumi 18,4 miljardu EUR apmērā, līdz ar to kopējā izdevumu summa, kas iezīmēta kā ieguldījums klimata vai vides jomas mērķu sasniegšanā, ir 218,2 miljardi EUR jeb 44,1 % no kopējā piešķīruma.

(81)  COM(2021) 1054 final.

(82)  Izziņots 2020. gada 14. janvārī paziņojuma “Eiropas zaļā kursa investīciju plāns” ietvaros.

(83)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Sociālo klimata fondu, COM(2021) 568.

(84)  Stratēģisko plānu regula (Regula (ES) 2021/2115), 120. pants.

(85)  Tīmekļseminārs par lauksaimniecības siltumnīcefekta gāzu rīcībpolitiku un pasākumu izvērtēšanu, 2022. gada jūlijs, sk. https://www.eionet.europa.eu/etcs/etc-cm/products/webinars-and-workshops/2021-webinar-on-the-evsaluation-of-agricultural-greenhouse-gas-policies-and-measures

(86)  2014.–2020. gadā tas bija galvenais ES klimata un enerģētikas investīciju finansējuma avots — tika investēti gandrīz 70 miljoni EUR. Kohēzijas politika, kas atbalsta enerģētikas savienību, Eiropas strukturālie un investīciju fondi (europa.eu).

(87)  Pārvaldības regulas 8. pants.

(88)  Saskaņā ar Pārvaldības regulas I pielikuma B iedaļu.

(89)  Pārvaldības regulas I pielikuma B iedaļas 4.2.1. punkta ii) apakšpunkts.

(90)  Pārvaldības regulas I pielikuma B iedaļas 5. punkts.

(91)  Proti, vismaz 10 gadus pēc plāna aptvertā perioda.

(92)  Pārvaldības regulas I pielikuma B iedaļas 5.1. punkta i) apakšpunkts.

(93)  Pārvaldības regulas 8. panta 2. punkta e) apakšpunkts.

(94)  Nacionālie enerģētikas un klimata plāni | Eiropas Komisija (europa.eu).

(95)  Pārvaldības regulas 8. panta 3) punkts.

(96)  Pārvaldības regulas 8. panta 2. punkta b) apakšpunkts.

(97)  Sk. paziņojumu par distributīvās ietekmes novērtēšanu, COM(2022) 494 final.

(98)  Pārvaldības regulas 3. panta 3. punkta d) apakšpunkts.

(99)  Sk., piemēram, projektus GD-AMEDI un AMEDI+, ko kopīgi vada EMPL ĢD un JRC ĢD. Abu projektu galvenie izlaides rezultāti tiks izklāstīti un darīti piekļūstami kopīgā projekta vietnē.

(100)  Pārvaldības regulas 14. panta 4. punkts.

(101)  Šis atjauninājums lielākajai daļai dalībvalstu būs jāsagatavo uz 2023. gadu, t. i., četrus gadus pēc pirmās NGPIP pieņemšanas saskaņā ar 6. panta 3. punktu Direktīvā 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu.

(102)  COM(2020) 380 final.

(103)  COM(2020) 98 final.

(104)  COM(2021) 400 final.

(105)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/non_communicable_diseases/docs/eu_cancer-plan_en.pdf

(106)  Aprites ekonomikas rīcības plāns, COM(2020) 98.

(107)  Pārvaldības regulas I pielikuma B iedaļas 5.3. punkta i) apakšpunkts.

(108)  2022. gada ziņojums par enerģētikas savienības stāvokli, COM(2022) 547, ietver pieejamo ES finansējuma instrumentu sarakstu.

(109)  Pārvaldības regulas 31. pants.

(110)  COM(2022) 222 final (sk. citur tabulā) ir ierosināts dažus šā priekšlikuma mērķrādītājus vēl palielināt.

(111)  Priekšlikums, kam ir cits juridiskais pamats nekā Pārvaldības regulai. Dalībvalstīm būtu jānodrošina saskanība starp NEKP un mērķiem/mērķrādītājiem, kā arī rīcībpolitikām un pasākumiem to sasniegšanai, kā prasīts šajā priekšlikumā. Dalībvalstis tiek mudinātas NEKP iekļaut rīcībpolitikas un pasākumus, kas saistīti ar šo priekšlikumu, ja tiem ir svarīgi klimata un enerģētikas elementi.

(112)  Dalībvalstīm būtu jānodrošina saskanība starp NEKP un valsts rīcībpolitikas satvaru šajā ierosinātajā regulā.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 495/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 495/56

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par starppaaudžu dimensijas veicināšanu jaunatnes jomā nolūkā sekmēt dialogu un sociālo kohēziju

(2022/C 495/03)

PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠO DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATZĪSTOT, KA:

| 1. | ES jaunatnes stratēģijas Eiropas Jaunatnes mērķis Nr. 3 “Iekļaujošas sabiedrības” paredz “nodrošināt vairāk telpu, iespēju, resursu un programmu, ar ko veicināt dialogu (1) un sociālo kohēziju un cīnīties pret diskrimināciju un segregāciju”, un Eiropas Jaunatnes mērķa Nr. 4 “Informācija un konstruktīvs dialogs” nolūks ir nodrošināt, ka jaunieši iesaistās līdzdalīgā un konstruktīvā dialogā. |
| --- | --- |

1.

ES jaunatnes stratēģijas Eiropas Jaunatnes mērķis Nr. 3 “Iekļaujošas sabiedrības” paredz “nodrošināt vairāk telpu, iespēju, resursu un programmu, ar ko veicināt dialogu (1) un sociālo kohēziju un cīnīties pret diskrimināciju un segregāciju”, un Eiropas Jaunatnes mērķa Nr. 4 “Informācija un konstruktīvs dialogs” nolūks ir nodrošināt, ka jaunieši iesaistās līdzdalīgā un konstruktīvā dialogā.

| 2. | Pamatojoties uz esošajām iespējām Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, Eiropas Jaunatnes gadā (2022) ir atzīts, ka ir jāstiprina, jāgodina, jāatbalsta un jāiesaista jaunieši, lai nodrošinātu, ka viņu intereses un vajadzības tiek pienācīgi ņemtas vērā politiskajās darbībās dažādās politikas jomās (2). Jaunatnes politikas starppaaudžu dimensija ir ļoti svarīga, lai sasniegtu Eiropas gada mērķus un nodrošinātu tā mantojumu sociāli saskaņotā veidā. |
| --- | --- |

2.

Pamatojoties uz esošajām iespējām Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, Eiropas Jaunatnes gadā (2022) ir atzīts, ka ir jāstiprina, jāgodina, jāatbalsta un jāiesaista jaunieši, lai nodrošinātu, ka viņu intereses un vajadzības tiek pienācīgi ņemtas vērā politiskajās darbībās dažādās politikas jomās (2). Jaunatnes politikas starppaaudžu dimensija ir ļoti svarīga, lai sasniegtu Eiropas gada mērķus un nodrošinātu tā mantojumu sociāli saskaņotā veidā.

| 3. | Darbam ar jaunatni cita starpā ir potenciāls palīdzēt iesaistīt jauniešus ar dažādu izcelsmi un dzīves apstākļiem, tostarp tos, kuriem ir mazāk iespēju, dažādu veidu starppaaudžu projektos un aktivitātēs, un tas var būt vērtīgs instruments, lai veicinātu paaudžu dialogu, paaudžu solidaritāti un paaudžu vienlīdzību, kā arī veidotu pozitīvas attiecības starp dažādu paaudžu cilvēkiem. |
| --- | --- |

3.

Darbam ar jaunatni cita starpā ir potenciāls palīdzēt iesaistīt jauniešus ar dažādu izcelsmi un dzīves apstākļiem, tostarp tos, kuriem ir mazāk iespēju, dažādu veidu starppaaudžu projektos un aktivitātēs, un tas var būt vērtīgs instruments, lai veicinātu paaudžu dialogu, paaudžu solidaritāti un paaudžu vienlīdzību, kā arī veidotu pozitīvas attiecības starp dažādu paaudžu cilvēkiem.

| 4. | Jaunatnes padomēm, jaunatnes organizācijām, darba ar jaunatni struktūrām, jaunatnes tīkliem un neformālām jauniešu grupām var būt svarīga nozīme paaudžu dialoga, vienlīdzības un solidaritātes veicināšanā. Pateicoties jauniešu praktiskajām zināšanām (3) un zinātībai par jaunatni, tie rada iespēju eksperimentēt un var palīdzēt atklāt inovatīvus risinājumus un paaudžu sadarbības veidus. |
| --- | --- |

4.

Jaunatnes padomēm, jaunatnes organizācijām, darba ar jaunatni struktūrām, jaunatnes tīkliem un neformālām jauniešu grupām var būt svarīga nozīme paaudžu dialoga, vienlīdzības un solidaritātes veicināšanā. Pateicoties jauniešu praktiskajām zināšanām (3) un zinātībai par jaunatni, tie rada iespēju eksperimentēt un var palīdzēt atklāt inovatīvus risinājumus un paaudžu sadarbības veidus.

| 5. | Covid-19 pandēmija un Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, kas 2022. gadā izraisīja nepieredzētu Ukrainas bēgļu pieplūdumu Eiropā, ir apliecinājuši, ka sabiedrībai, lai veicinātu sabiedrības noturību krīzes situācijās, ir svarīgi visu vecumu brīvprātīgie. Jaunieši, kas pandēmijas un bēgļu pieplūduma laikā veic brīvprātīgo darbu dalībvalstīs, ir apliecinājuši savu potenciālu veicināt paaudžu solidaritāti un veidot saiknes starp jauniešiem un citām vecuma grupām (4). |
| --- | --- |

5.

Covid-19 pandēmija un Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, kas 2022. gadā izraisīja nepieredzētu Ukrainas bēgļu pieplūdumu Eiropā, ir apliecinājuši, ka sabiedrībai, lai veicinātu sabiedrības noturību krīzes situācijās, ir svarīgi visu vecumu brīvprātīgie. Jaunieši, kas pandēmijas un bēgļu pieplūduma laikā veic brīvprātīgo darbu dalībvalstīs, ir apliecinājuši savu potenciālu veicināt paaudžu solidaritāti un veidot saiknes starp jauniešiem un citām vecuma grupām (4).

| 6. | Starppaaudžu brīvprātīgais darbs apvieno jauniešus un vecāka gadagājuma cilvēkus mērķtiecīgās un savstarpēji izdevīgās aktivitātēs, programmās un projektos, kas veicina solidaritāti, dziļāku izpratni un cieņu starp paaudzēm, un palīdz veidot saliedētākas kopienas. |
| --- | --- |

6.

Starppaaudžu brīvprātīgais darbs apvieno jauniešus un vecāka gadagājuma cilvēkus mērķtiecīgās un savstarpēji izdevīgās aktivitātēs, programmās un projektos, kas veicina solidaritāti, dziļāku izpratni un cieņu starp paaudzēm, un palīdz veidot saliedētākas kopienas.

| 7. | Digitālā plaisa liecina par ilgstošu nevienlīdzību prasmju attīstīšanā un piekļuves nodrošināšanā jaunām tehnoloģijām. Komisijas Zaļajā grāmatā par novecošanu ir atzīts, ka “ieguldījumi digitālajās prasmēs, kopienu attīstīšana un kohēzija starp paaudzēm var novērst garīgās veselības un labbūtības pasliktināšanos un mazināt nevienlīdzību” (5). Digitālo prasmju un zināšanu apmaiņa ir joma, kurā jaunieši var uzņemties vadošo lomu un palīdzēt veidot spēcīgāku starppaaudžu saikni ar cilvēkiem, kas ir vecāki par viņiem (6). |
| --- | --- |

7.

Digitālā plaisa liecina par ilgstošu nevienlīdzību prasmju attīstīšanā un piekļuves nodrošināšanā jaunām tehnoloģijām. Komisijas Zaļajā grāmatā par novecošanu ir atzīts, ka “ieguldījumi digitālajās prasmēs, kopienu attīstīšana un kohēzija starp paaudzēm var novērst garīgās veselības un labbūtības pasliktināšanos un mazināt nevienlīdzību” (5). Digitālo prasmju un zināšanu apmaiņa ir joma, kurā jaunieši var uzņemties vadošo lomu un palīdzēt veidot spēcīgāku starppaaudžu saikni ar cilvēkiem, kas ir vecāki par viņiem (6).

| 8. | ES programmām un iniciatīvām, piemēram, Erasmus+, Eiropas Solidaritātes korpusam, ES jaunatnes dialogam, Eiropas Jaunatnes gadam 2022, konferencei par Eiropas nākotni, jaunajam Eiropas “Bauhaus”, kā arī Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem), tostarp iniciatīvai ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – tiecies, mācies, apgūsti, sasniedz) Eiropas Sociālā fonda+ ietvaros un Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentam (NextGenerationEU), ir potenciāls būt vērtīgiem instrumentiem paaudžu dialoga veicināšanai un paaudžu solidaritātes sekmēšanai jaunatnes jomā vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī. Projekti, kuru pamatā ir brīvprātīgais darbs un solidaritātes aktivitātes, ir uzskatāms pierādījums tam, ka jaunieši ir apņēmušies aktīvi iesaistīties cita starpā paaudžu dialogā un solidaritātē. |
| --- | --- |

8.

ES programmām un iniciatīvām, piemēram, Erasmus+, Eiropas Solidaritātes korpusam, ES jaunatnes dialogam, Eiropas Jaunatnes gadam 2022, konferencei par Eiropas nākotni, jaunajam Eiropas “Bauhaus”, kā arī Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem), tostarp iniciatīvai ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – tiecies, mācies, apgūsti, sasniedz) Eiropas Sociālā fonda+ ietvaros un Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentam (NextGenerationEU), ir potenciāls būt vērtīgiem instrumentiem paaudžu dialoga veicināšanai un paaudžu solidaritātes sekmēšanai jaunatnes jomā vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī. Projekti, kuru pamatā ir brīvprātīgais darbs un solidaritātes aktivitātes, ir uzskatāms pierādījums tam, ka jaunieši ir apņēmušies aktīvi iesaistīties cita starpā paaudžu dialogā un solidaritātē.

| 9. | Paaudžu vienlīdzības veicināšana, izmantojot ar jaunatni saistītu politiku (7) visos līmeņos, ir ļoti svarīga, jo īpaši lauku, attālos, nomaļos, mazāk attīstītos un tālākajos reģionos. Jaunākās paaudzes īpatsvara samazināšanās dažādās dalībvalstīs (8) un intelektuālā darbaspēka emigrācija ir nopietna problēma daudzām no šīm kopienām, un ir ļoti svarīgi piešķirt lielāku prioritāti paaudžu vienlīdzībai, formulējot atbalstošu jauniešiem saistošu politiku (9) kohēzijas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

9.

Paaudžu vienlīdzības veicināšana, izmantojot ar jaunatni saistītu politiku (7) visos līmeņos, ir ļoti svarīga, jo īpaši lauku, attālos, nomaļos, mazāk attīstītos un tālākajos reģionos. Jaunākās paaudzes īpatsvara samazināšanās dažādās dalībvalstīs (8) un intelektuālā darbaspēka emigrācija ir nopietna problēma daudzām no šīm kopienām, un ir ļoti svarīgi piešķirt lielāku prioritāti paaudžu vienlīdzībai, formulējot atbalstošu jauniešiem saistošu politiku (9) kohēzijas nodrošināšanai.

| 10. | Veicinot starppaaudžu dimensiju ar jaunatni saistītās politikas jomās un nodrošinot darbu ar jaunatni, ir jānodrošina dzimumu līdztiesība (10). Tam ir vajadzīgi ne tikai valdību, bet arī pilsoniskās sabiedrības, tostarp jaunatnes organizāciju, jauniešu līderu, jaunatnes darbinieku, mediju un privātā sektora centieni. |
| --- | --- |

10.

Veicinot starppaaudžu dimensiju ar jaunatni saistītās politikas jomās un nodrošinot darbu ar jaunatni, ir jānodrošina dzimumu līdztiesība (10). Tam ir vajadzīgi ne tikai valdību, bet arī pilsoniskās sabiedrības, tostarp jaunatnes organizāciju, jauniešu līderu, jaunatnes darbinieku, mediju un privātā sektora centieni.

| 11. | ES jaunatnes dialogs kā lielākais jauniešu līdzdalības mehānisms ES un Eiropas Padomes kopīgas pārvaldības sistēmā nodrošina iespējas paaudžu dialogu konceptualizēt kā procesu, kurā dažādu vecumu cilvēkiem ir telpa kopīgām pārdomām un kopīgai jaunradei. ES jaunatnes konferencē, kas 2022. gada 11.–13. jūlijā notika Prāgā, jaunieši pauda viedokli, ka paaudžu dialogam nevajadzētu aizstāt tiešu jaunatnes dialogu ar politikas veidotājiem, bet tam būtu jānotiek līdztekus tam. |
| --- | --- |

11.

ES jaunatnes dialogs kā lielākais jauniešu līdzdalības mehānisms ES un Eiropas Padomes kopīgas pārvaldības sistēmā nodrošina iespējas paaudžu dialogu konceptualizēt kā procesu, kurā dažādu vecumu cilvēkiem ir telpa kopīgām pārdomām un kopīgai jaunradei. ES jaunatnes konferencē, kas 2022. gada 11.–13. jūlijā notika Prāgā, jaunieši pauda viedokli, ka paaudžu dialogam nevajadzētu aizstāt tiešu jaunatnes dialogu ar politikas veidotājiem, bet tam būtu jānotiek līdztekus tam.

UZSKATA, KA:

| 12. | Ir svarīgi veicināt dialogu gan starp jauniešiem, gan starp jauniešiem un vecākām paaudzēm. Ieguvumi, ko sniedz dažādu paaudžu pieredzes un kompetenču apvienošana, ir nozīmīgi un palīdz veidot miermīlīgas un saliedētas sabiedrības, kuru pamatā ir savstarpēja cieņa, empātija, solidaritāte un izpratne par visu vecumu grupu vajadzībām. |
| --- | --- |

12.

Ir svarīgi veicināt dialogu gan starp jauniešiem, gan starp jauniešiem un vecākām paaudzēm. Ieguvumi, ko sniedz dažādu paaudžu pieredzes un kompetenču apvienošana, ir nozīmīgi un palīdz veidot miermīlīgas un saliedētas sabiedrības, kuru pamatā ir savstarpēja cieņa, empātija, solidaritāte un izpratne par visu vecumu grupu vajadzībām.

| 13. | Jauniešu iesaistīšanās paaudžu dialogā un paaudžu solidaritātes projektos, tostarp brīvprātīgajā darbā, ļauj jauniešiem apgūt transversālas kompetences un sociālās prasmes, ko viņi var izmantot citās dzīves jomās. Dažādu paaudžu aktīva iesaistīšanās paaudžu dialogā veicina savstarpējo attiecību veidošanas prasmju un savstarpējas pielāgošanās spēju attīstību un palīdz veidot sabiedrības noturību un labbūtību, izmantojot sociālo iesaisti, sociālo sakaru veidošanu un sociālās izolācijas novēršanu. |
| --- | --- |

13.

Jauniešu iesaistīšanās paaudžu dialogā un paaudžu solidaritātes projektos, tostarp brīvprātīgajā darbā, ļauj jauniešiem apgūt transversālas kompetences un sociālās prasmes, ko viņi var izmantot citās dzīves jomās. Dažādu paaudžu aktīva iesaistīšanās paaudžu dialogā veicina savstarpējo attiecību veidošanas prasmju un savstarpējas pielāgošanās spēju attīstību un palīdz veidot sabiedrības noturību un labbūtību, izmantojot sociālo iesaisti, sociālo sakaru veidošanu un sociālās izolācijas novēršanu.

| 14. | Paaudžu vienlīdzības veicināšana, izmantojot holistisku un tālredzīgu pieeju ar jaunatni saistītas politikas izstrādei, veicina sociālo kohēziju. Politikas veidotājiem, kurus atbalsta pētnieki, jaunatnes darbinieki, jaunatnes organizācijas, citi speciālisti (11) un citas attiecīgās ieinteresētās personas, būtu jārāda stingra politiskā apņemšanās reaģēt uz nevienlīdzību gan dažādās paaudzēs, gan starp tām un pievērsties izaicinājumiem starp dažādām paaudzēm. Viņiem vajadzētu būt piekļuvei esošajiem valstu vai Eiropas datiem un pierādījumiem, kas sadalīti pēc vecuma un ar ko uzrauga nevienlīdzību starp jauniešiem ar dažādu izcelsmi un dzīves apstākļiem un dažādās vecuma grupās. |
| --- | --- |

14.

Paaudžu vienlīdzības veicināšana, izmantojot holistisku un tālredzīgu pieeju ar jaunatni saistītas politikas izstrādei, veicina sociālo kohēziju. Politikas veidotājiem, kurus atbalsta pētnieki, jaunatnes darbinieki, jaunatnes organizācijas, citi speciālisti (11) un citas attiecīgās ieinteresētās personas, būtu jārāda stingra politiskā apņemšanās reaģēt uz nevienlīdzību gan dažādās paaudzēs, gan starp tām un pievērsties izaicinājumiem starp dažādām paaudzēm. Viņiem vajadzētu būt piekļuvei esošajiem valstu vai Eiropas datiem un pierādījumiem, kas sadalīti pēc vecuma un ar ko uzrauga nevienlīdzību starp jauniešiem ar dažādu izcelsmi un dzīves apstākļiem un dažādās vecuma grupās.

| 15. | Politikas veidotājiem, jaunatnes organizācijām, tostarp vietējām jaunatnes padomēm, jauniešiem, jaunatnes darbiniekiem, jauniešu līderiem, pētniekiem, pedagogiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām attiecīgā gadījumā būtu jāapsver papildu pasākumi un inovatīvas pieejas, kas lēmumu pieņemšanas procesos var apvienot jauniešus ar citām vecumu grupām. |
| --- | --- |

15.

Politikas veidotājiem, jaunatnes organizācijām, tostarp vietējām jaunatnes padomēm, jauniešiem, jaunatnes darbiniekiem, jauniešu līderiem, pētniekiem, pedagogiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām attiecīgā gadījumā būtu jāapsver papildu pasākumi un inovatīvas pieejas, kas lēmumu pieņemšanas procesos var apvienot jauniešus ar citām vecumu grupām.

| 16. | Paaudžu neviendabīgums, kas izriet no dažādām individuālām un grupu iezīmēm, tostarp garīgajām un fiziskajām spējām, sociālekonomiskajiem apstākļiem, un ar to saistītās identitātes ir jāciena, lai visām paaudzēm būtu vienlīdzīgas iespējas pilnībā un efektīvi piedalīties paaudžu dialogā visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, kas ietekmē viņu personīgo, profesionālo un sociālo dzīvi. |
| --- | --- |

16.

Paaudžu neviendabīgums, kas izriet no dažādām individuālām un grupu iezīmēm, tostarp garīgajām un fiziskajām spējām, sociālekonomiskajiem apstākļiem, un ar to saistītās identitātes ir jāciena, lai visām paaudzēm būtu vienlīdzīgas iespējas pilnībā un efektīvi piedalīties paaudžu dialogā visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, kas ietekmē viņu personīgo, profesionālo un sociālo dzīvi.

| 17. | Ir svarīgi atbalstīt algotus un brīvprātīgos jaunatnes darbiniekus, lai viņi savā darbā veicinātu un īstenotu starppaaudžu dimensiju. Apmaksātu un brīvprātīgu jaunatnes darbinieku izglītība un apmācība par starppaaudžu dimensiju attiecīgā gadījumā būtu jāpielāgo, lai veicinātu paaudžu solidaritāti un vienlīdzību darba ar jaunatni un brīvprātīgā darba nodrošināšanā. |
| --- | --- |

17.

Ir svarīgi atbalstīt algotus un brīvprātīgos jaunatnes darbiniekus, lai viņi savā darbā veicinātu un īstenotu starppaaudžu dimensiju. Apmaksātu un brīvprātīgu jaunatnes darbinieku izglītība un apmācība par starppaaudžu dimensiju attiecīgā gadījumā būtu jāpielāgo, lai veicinātu paaudžu solidaritāti un vienlīdzību darba ar jaunatni un brīvprātīgā darba nodrošināšanā.

| 18. | Būtu jāizpēta pētnieku iesaistīšana tādu ilgtermiņa strukturālu pasākumu izstrādē, ar ko veicina paaudžu solidaritāti un taisnīgumu, piemēram, viņi varētu nodrošināt rādītājus par paaudžu vienlīdzību vai periodiski publicēt pētījumus, kuros analizēta paaudžu vienlīdzība. |
| --- | --- |

18.

Būtu jāizpēta pētnieku iesaistīšana tādu ilgtermiņa strukturālu pasākumu izstrādē, ar ko veicina paaudžu solidaritāti un taisnīgumu, piemēram, viņi varētu nodrošināt rādītājus par paaudžu vienlīdzību vai periodiski publicēt pētījumus, kuros analizēta paaudžu vienlīdzība.

| 19. | Inovatīvas paaudžu dialoga iniciatīvas digitālo prasmju attīstīšanai var mudināt Eiropas jauniešus atvieglot savu vienaudžu un vecāka gadagājuma cilvēku iesaistīšanos digitālajā pārejā. Šādas iniciatīvas, kuru mērķis ir dot kopienām iespēju stiprināt savas digitālās pratības prasmes, var samazināt kopienas locekļu vientulību, veicināt viņu labbūtību un palielināt viņu sociālo iekļaušanu, tādējādi palīdzot veidot saliedētas kopienas. |
| --- | --- |

19.

Inovatīvas paaudžu dialoga iniciatīvas digitālo prasmju attīstīšanai var mudināt Eiropas jauniešus atvieglot savu vienaudžu un vecāka gadagājuma cilvēku iesaistīšanos digitālajā pārejā. Šādas iniciatīvas, kuru mērķis ir dot kopienām iespēju stiprināt savas digitālās pratības prasmes, var samazināt kopienas locekļu vientulību, veicināt viņu labbūtību un palielināt viņu sociālo iekļaušanu, tādējādi palīdzot veidot saliedētas kopienas.

| 20. | Ilgtspējīgas attīstības koncepcija, kas minēta Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķos, un nepieciešamība stiprināt tās sociālo dimensiju ietver visu vecumu iedzīvotāju aktīvu iesaistīšanos drošu, iekļaujošu un saliedētu kopienu veidošanā. Dažādu vecuma grupu dažādo vajadzību un pienākumu atzīšanu sabiedrībā var pastiprināt ar pasākumiem un brīvprātīgo darbu, kas pulcē dažādu vecumu grupu pārstāvjus, lai dotu iespēju jaunākajai un vecākajai paaudzei mijiedarboties un apmainīties viedokļiem par jautājumiem, kas saistīti ar ilgtspējīgu Eiropu. |
| --- | --- |

20.

Ilgtspējīgas attīstības koncepcija, kas minēta Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķos, un nepieciešamība stiprināt tās sociālo dimensiju ietver visu vecumu iedzīvotāju aktīvu iesaistīšanos drošu, iekļaujošu un saliedētu kopienu veidošanā. Dažādu vecuma grupu dažādo vajadzību un pienākumu atzīšanu sabiedrībā var pastiprināt ar pasākumiem un brīvprātīgo darbu, kas pulcē dažādu vecumu grupu pārstāvjus, lai dotu iespēju jaunākajai un vecākajai paaudzei mijiedarboties un apmainīties viedokļiem par jautājumiem, kas saistīti ar ilgtspējīgu Eiropu.

| 21. | Izpratne par paaudžu daudzveidību no spēju veidošanas viedokļa būtiski ietekmē to, kā attīstās veselīgas paaudžu attiecības un sociālā kohēzija. Lai veicinātu dialogu starp jaunākajām un vecākajām paaudzēm, iespēja iesaistīties paaudžu dialogā būtu jānodrošina arī bērniem, lai radītu kopīgu pieredzi konstruktīvā dialogā, vienlaikus jau no agrīna vecuma attīstot savstarpēju cieņu un empātiju. |
| --- | --- |

21.

Izpratne par paaudžu daudzveidību no spēju veidošanas viedokļa būtiski ietekmē to, kā attīstās veselīgas paaudžu attiecības un sociālā kohēzija. Lai veicinātu dialogu starp jaunākajām un vecākajām paaudzēm, iespēja iesaistīties paaudžu dialogā būtu jānodrošina arī bērniem, lai radītu kopīgu pieredzi konstruktīvā dialogā, vienlaikus jau no agrīna vecuma attīstot savstarpēju cieņu un empātiju.

AICINA DALĪBVALSTIS ATTIECĪGAJOS LĪMEŅOS:

| 22. | Palielināt politikas veidotāju izpratni par paaudžu vienlīdzības apsvērumiem un sniegt viņiem pierādījumus, informāciju, datus un citus attiecīgus resursus, kas vajadzīgi, lai politikas veidošanā nostiprinātu līdztiesību vecuma ziņā. |
| --- | --- |

22.

Palielināt politikas veidotāju izpratni par paaudžu vienlīdzības apsvērumiem un sniegt viņiem pierādījumus, informāciju, datus un citus attiecīgus resursus, kas vajadzīgi, lai politikas veidošanā nostiprinātu līdztiesību vecuma ziņā.

| 23. | Izpētīt iespējas vajadzības gadījumā jaunatnes stratēģijās un politikā iekļaut mērķus un pasākumus, kas atspoguļo starppaaudžu dimensiju. Šie mērķi un pasākumi būtu jāizstrādā, pamatojoties uz zināšanām, pierādījumiem un labu praksi un apspriežoties ar dažādām jauniešu grupām, viņus pārstāvošajām organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai sasniegtu reaģētspējīgākus un iekļaujošākus rezultātus politikas jomās. |
| --- | --- |

23.

Izpētīt iespējas vajadzības gadījumā jaunatnes stratēģijās un politikā iekļaut mērķus un pasākumus, kas atspoguļo starppaaudžu dimensiju. Šie mērķi un pasākumi būtu jāizstrādā, pamatojoties uz zināšanām, pierādījumiem un labu praksi un apspriežoties ar dažādām jauniešu grupām, viņus pārstāvošajām organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai sasniegtu reaģētspējīgākus un iekļaujošākus rezultātus politikas jomās.

| 24. | Ciešā sadarbībā ar jaunatnes organizācijām, jaunatnes padomēm un vietējām, reģionālām un valsts iestādēm un kopienām veicināt un atvieglot konsultācijas ar jauniešiem un viņu aktīvu un jēgpilnu līdzdalību starppaaudžu dimensijas izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā visos ar jaunatni saistītajos politikas virzienos. |
| --- | --- |

24.

Ciešā sadarbībā ar jaunatnes organizācijām, jaunatnes padomēm un vietējām, reģionālām un valsts iestādēm un kopienām veicināt un atvieglot konsultācijas ar jauniešiem un viņu aktīvu un jēgpilnu līdzdalību starppaaudžu dimensijas izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā visos ar jaunatni saistītajos politikas virzienos.

| 25. | Ar tādu mērķtiecīgu pasākumu īstenošanu, kuri jo īpaši ļauj iesaistīt jauniešus, kam ir mazāk iespēju, un nepietiekami pārstāvētas jauniešu grupas, veicināt iespēju un pieejamu telpu radīšanu jauniešiem, lai viņi varētu iesaistīties jēgpilnā paaudžu dialogā publisko lēmumu pieņemšanas procesos visās politikas jomās, kas ietekmē viņu dzīvi un labbūtību. |
| --- | --- |

25.

Ar tādu mērķtiecīgu pasākumu īstenošanu, kuri jo īpaši ļauj iesaistīt jauniešus, kam ir mazāk iespēju, un nepietiekami pārstāvētas jauniešu grupas, veicināt iespēju un pieejamu telpu radīšanu jauniešiem, lai viņi varētu iesaistīties jēgpilnā paaudžu dialogā publisko lēmumu pieņemšanas procesos visās politikas jomās, kas ietekmē viņu dzīvi un labbūtību.

| 26. | Izpētīt veidus, kā nodrošināt telpu, kur pulcināt politikas veidotājus, pētniekus, jaunatnes darbiniekus un jauniešus, lai viņi varētu izstrādāt paaudžu dialoga instrumentus, piemēram, paaudžu dialoga rīkkopas, un veicināt vienlīdzīgu piekļuvi informācijai par to, kā var uzklausīt jauniešu viedokli, izmantojot paaudžu dialoga iespējas. |
| --- | --- |

26.

Izpētīt veidus, kā nodrošināt telpu, kur pulcināt politikas veidotājus, pētniekus, jaunatnes darbiniekus un jauniešus, lai viņi varētu izstrādāt paaudžu dialoga instrumentus, piemēram, paaudžu dialoga rīkkopas, un veicināt vienlīdzīgu piekļuvi informācijai par to, kā var uzklausīt jauniešu viedokli, izmantojot paaudžu dialoga iespējas.

| 27. | Izmantot Eiropas Solidaritātes korpusa un Erasmus+ programmu sniegtās iespējas, lai atbalstītu tādu jaunatnes organizāciju un jauniešu spēju veidošanas stratēģiju izstrādi un īstenošanu, kuras palīdz attīstīt kopienas brīvprātīgo darbu, veidojot partnerības, kas atspoguļo visas kopienas daudzveidību un dažādu paaudžu vajadzības. |
| --- | --- |

27.

Izmantot Eiropas Solidaritātes korpusa un Erasmus+ programmu sniegtās iespējas, lai atbalstītu tādu jaunatnes organizāciju un jauniešu spēju veidošanas stratēģiju izstrādi un īstenošanu, kuras palīdz attīstīt kopienas brīvprātīgo darbu, veidojot partnerības, kas atspoguļo visas kopienas daudzveidību un dažādu paaudžu vajadzības.

| 28. | Izpētīt iespējas, kā esošās uz kompetencēm balstītās sistēmas (12) formālai un neformālai darba ar jaunatni izglītībai, mācībām un apmācībai var palīdzēt atspoguļot starppaaudžu dimensiju darbā ar jaunatni. |
| --- | --- |

28.

Izpētīt iespējas, kā esošās uz kompetencēm balstītās sistēmas (12) formālai un neformālai darba ar jaunatni izglītībai, mācībām un apmācībai var palīdzēt atspoguļot starppaaudžu dimensiju darbā ar jaunatni.

AICINA DALĪBVALSTIS UN EIROPAS KOMISIJU SAVĀS ATTIECĪGAJĀS KOMPETENCES JOMĀS UN ATBILSTOŠĀ LĪMENĪ, IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 29. | Izpētīt iespēju izmantot esošās pamatnostādnes, rīkkopas (13) un mehānismus, piemēram, pilsoņu paneļdiskusijas (14), lai atbalstītu jaunatnes dimensijas integrēšanu nozaru politikā un tādējādi uzlabotu politikas saskaņotību ar mērķi nodrošināt tādu politiku un pakalpojumus, kas labāk atbilst jauniešu vajadzībām. |
| --- | --- |

29.

Izpētīt iespēju izmantot esošās pamatnostādnes, rīkkopas (13) un mehānismus, piemēram, pilsoņu paneļdiskusijas (14), lai atbalstītu jaunatnes dimensijas integrēšanu nozaru politikā un tādējādi uzlabotu politikas saskaņotību ar mērķi nodrošināt tādu politiku un pakalpojumus, kas labāk atbilst jauniešu vajadzībām.

| 30. | Turpināt izmantot esošos līdzdalības mehānismus un platformas, piemēram, jauniešu parlamenta simulācijas sesijas un politikas dialogu ar politikas veidotājiem vietējā, valsts, reģionālā un Eiropas līmenī, lai veicinātu paaudžu dialogu starp jauniešiem un ieinteresētajām personām ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām visos līmeņos. |
| --- | --- |

30.

Turpināt izmantot esošos līdzdalības mehānismus un platformas, piemēram, jauniešu parlamenta simulācijas sesijas un politikas dialogu ar politikas veidotājiem vietējā, valsts, reģionālā un Eiropas līmenī, lai veicinātu paaudžu dialogu starp jauniešiem un ieinteresētajām personām ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām visos līmeņos.

| 31. | Izmantot esošos tīklus un rīkus, tostarp Eurodesk un Eiropas Jaunatnes portālu, lai veicinātu lietotājdraudzīgu informāciju par dažādām ES iespējām izstrādāt un īstenot projektus un iniciatīvas, kas atbalsta paaudžu dialogu, paaudžu solidaritāti un paaudžu vienlīdzību. |
| --- | --- |

31.

Izmantot esošos tīklus un rīkus, tostarp Eurodesk un Eiropas Jaunatnes portālu, lai veicinātu lietotājdraudzīgu informāciju par dažādām ES iespējām izstrādāt un īstenot projektus un iniciatīvas, kas atbalsta paaudžu dialogu, paaudžu solidaritāti un paaudžu vienlīdzību.

| 32. | Veicināt labas prakses apmaiņu, kas aptver gados jaunāku un vecāku iedzīvotāju kopīgu iesaistīšanos solidaritātes aktivitātēs, kā arī kopienas plānošanā, kā tā izstrādāta tādās programmās kā Erasmus+ un Eiropas Solidaritātes korpuss, un mūžizglītībā, izmantojot esošos ES rīkus un platformas, lai palielinātu sociālo kohēziju vietējās kopienās. |
| --- | --- |

32.

Veicināt labas prakses apmaiņu, kas aptver gados jaunāku un vecāku iedzīvotāju kopīgu iesaistīšanos solidaritātes aktivitātēs, kā arī kopienas plānošanā, kā tā izstrādāta tādās programmās kā Erasmus+ un Eiropas Solidaritātes korpuss, un mūžizglītībā, izmantojot esošos ES rīkus un platformas, lai palielinātu sociālo kohēziju vietējās kopienās.

| 33. | Organizēt savstarpējas mācīšanās pasākumus, piemēram, seminārus, mācīšanos no līdzbiedriem vai citus attiecīgus sadarbības veidus starp dažādu politikas jomu ieinteresētajām personām, jauniešiem un jaunatnes organizācijām, lai veicinātu paaudžu dialogu, paaudžu solidaritāti un paaudžu vienlīdzību. |
| --- | --- |

33.

Organizēt savstarpējas mācīšanās pasākumus, piemēram, seminārus, mācīšanos no līdzbiedriem vai citus attiecīgus sadarbības veidus starp dažādu politikas jomu ieinteresētajām personām, jauniešiem un jaunatnes organizācijām, lai veicinātu paaudžu dialogu, paaudžu solidaritāti un paaudžu vienlīdzību.

| 34. | Esošās finanšu shēmas un programmu ietvaros atbalstīt un, ja iespējams, izpētīt iespēju izveidot jauniešiem paredzētas telpas un iniciatīvas. Lai stiprinātu sociālo kohēziju, dot viņiem iespēju attīstīties un piedalīties darbībās, kas veicina paaudžu dialogu. |
| --- | --- |

34.

Esošās finanšu shēmas un programmu ietvaros atbalstīt un, ja iespējams, izpētīt iespēju izveidot jauniešiem paredzētas telpas un iniciatīvas. Lai stiprinātu sociālo kohēziju, dot viņiem iespēju attīstīties un piedalīties darbībās, kas veicina paaudžu dialogu.

AICINA EIROPAS KOMISIJU SASKAŅĀ AR SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 35. | Veicināt sinerģiju starp jaunatnes politiku un citām ar jaunatni saistītām politikas jomām un programmām, lai sasniegtu ES jaunatnes stratēģijas mērķus, tostarp Eiropas Jaunatnes mērķi Nr. 3 “Iekļaujošas sabiedrības” un Nr. 4 “Informācija un konstruktīvs dialogs”, kuru uzdevumi iekļauj dialogu un sociālo kohēziju, kā arī iesaistīšanos cieņpilnā un nevardarbīgā dialogā. |
| --- | --- |

35.

Veicināt sinerģiju starp jaunatnes politiku un citām ar jaunatni saistītām politikas jomām un programmām, lai sasniegtu ES jaunatnes stratēģijas mērķus, tostarp Eiropas Jaunatnes mērķi Nr. 3 “Iekļaujošas sabiedrības” un Nr. 4 “Informācija un konstruktīvs dialogs”, kuru uzdevumi iekļauj dialogu un sociālo kohēziju, kā arī iesaistīšanos cieņpilnā un nevardarbīgā dialogā.

| 36. | Uzsvērt ES jaunatnes koordinatora lomu izpratnes veidošanā par nepieciešamību pievērsties paaudžu apsvērumiem visās attiecīgajās politikas jomās. |
| --- | --- |

36.

Uzsvērt ES jaunatnes koordinatora lomu izpratnes veidošanā par nepieciešamību pievērsties paaudžu apsvērumiem visās attiecīgajās politikas jomās.

| 37. | Veicināt labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm par paaudžu dialoga un paaudžu solidaritātes veicināšanu, izmantojot Eiropas Jaunatnes portālu, jaunatnes vikivietni un tādas ES programmas un iniciatīvas kā Erasmus+, Eiropas Solidaritātes korpuss, programma “Radošā Eiropa” un jaunais Eiropas “Bauhaus”. |
| --- | --- |

37.

Veicināt labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm par paaudžu dialoga un paaudžu solidaritātes veicināšanu, izmantojot Eiropas Jaunatnes portālu, jaunatnes vikivietni un tādas ES programmas un iniciatīvas kā Erasmus+, Eiropas Solidaritātes korpuss, programma “Radošā Eiropa” un jaunais Eiropas “Bauhaus”.

AICINA VISUS DALĪBNIEKUS, KAS IESAISTĪTI EIROPAS SADARBĪBAS PASĀKUMOS JAUNATNES JOMĀ:

| 38. | Popularizēt Eiropas paaudžu solidaritātes dienu, kas kopš 2009. gada katru gadu tiek atzīmēta 29. aprīlī un sniedz Savienībai lielisku iespēju atjaunot savu apņemšanos stiprināt paaudžu solidaritāti un sadarbību, lai veicinātu taisnīgu un ilgtspējīgu sabiedrību (15). |
| --- | --- |

38.

Popularizēt Eiropas paaudžu solidaritātes dienu, kas kopš 2009. gada katru gadu tiek atzīmēta 29. aprīlī un sniedz Savienībai lielisku iespēju atjaunot savu apņemšanos stiprināt paaudžu solidaritāti un sadarbību, lai veicinātu taisnīgu un ilgtspējīgu sabiedrību (15).

| 39. | Stimulēt paaudžu dialogu, lai cīnītos pret diskrimināciju un aizspriedumiem vecuma dēļ, pulcējot dažādas vecuma grupas un ļaujot tām labāk iepazīt citai citu, mācīties citai no citas un sadarboties ikdienas dzīvē. |
| --- | --- |

39.

Stimulēt paaudžu dialogu, lai cīnītos pret diskrimināciju un aizspriedumiem vecuma dēļ, pulcējot dažādas vecuma grupas un ļaujot tām labāk iepazīt citai citu, mācīties citai no citas un sadarboties ikdienas dzīvē.

| 40. | Veikt kopīgus centienus, lai īstenotu Eiropas Jaunatnes mērķi Nr. 4, iesaistot dažādas paaudzes ar kopīgu aktivitāšu palīdzību, kuru mērķis ir vietējās kopienas iesaistīt mērķtiecīgu dezinformācijas un propagandas kampaņu apkarošanā. Attiecīgā gadījumā būtu jāizvērtē medijpratības programmas, kuru mērķis ir veidot sabiedrības noturību saskarē ar mērķtiecīgām dezinformācijas un maldinošas informācijas kampaņām, un jāapsver to paplašināšana gan formālās izglītības, gan neformālās mācīšanās vidē. Tas ir īpaši svarīgi saistībā ar dezinformācijas un maldinošas informācijas kampaņām krīzes situācijā, piemēram, saistībā ar Covid-19 pandēmiju un Krievijas agresijas karu pret Ukrainu 2022. gadā. |
| --- | --- |

40.

Veikt kopīgus centienus, lai īstenotu Eiropas Jaunatnes mērķi Nr. 4, iesaistot dažādas paaudzes ar kopīgu aktivitāšu palīdzību, kuru mērķis ir vietējās kopienas iesaistīt mērķtiecīgu dezinformācijas un propagandas kampaņu apkarošanā. Attiecīgā gadījumā būtu jāizvērtē medijpratības programmas, kuru mērķis ir veidot sabiedrības noturību saskarē ar mērķtiecīgām dezinformācijas un maldinošas informācijas kampaņām, un jāapsver to paplašināšana gan formālās izglītības, gan neformālās mācīšanās vidē. Tas ir īpaši svarīgi saistībā ar dezinformācijas un maldinošas informācijas kampaņām krīzes situācijā, piemēram, saistībā ar Covid-19 pandēmiju un Krievijas agresijas karu pret Ukrainu 2022. gadā.

---

(1)  Šajos Padomes secinājumos ar “dialogu” saprot “paaudžu dialogu”.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2021/2316 (2021. gada 22. decembris) par Eiropas Jaunatnes gadu (2022), OV L 462, 28.12.2021, 1. lpp..

(3)  Ar jauniešu praktiskajām zināšanām saprot jauniešu izpratni par to, kas, pamatojoties uz viņu pieredzi, labi darbojas.

(4)  Dalībvalstu atbildes periodiski atjauninātās anketās par pasākumiem, ko dalībvalstis pieņēmušas izglītības un jaunatnes jomā Covid-19 pandēmijas laikā HR, DE, PT un SI prezidentūru laikā.

(5)  Komisijas Zaļā grāmata par novecošanu: Paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana, COM(2021) 50 final, OV C 50, 27.1.2021., 21. lpp.

(6)  EURACTIV īpašais ziņojums Golden years: Opportunities for Europe’s ageing population (Zelta gadi: iespējas Eiropas novecojošajai sabiedrībai), 2022. gada 22. jūnijs, ar atsauci uz Edwards Lifesciences pētījumu Unifying Generations: Building the Pathway to Intergenerational Solidarity (Paaudžu apvienošana: virzība uz paaudžu solidaritāti), 2022. gada 21. jūnijs.

(7)  Ar jaunatni saistīta politika ir politika, kura ietekmē jauniešu dzīvi un kuras neatņemama sastāvdaļa ir jauniešu dzīves apstākļu un iespēju uzlabošana, kā arī atbalsts vienlīdzīgām iespējām piedalīties ekonomiskajā, sociālajā un politiskajā dzīvē.

(8)  UNECE politikas pārskats par novecošanu Nr. 18, 2017. gada marts.

(9)  Ar jaunatni saistītas atbalstošas politikas pamatā ir jauniešu vajadzību novērtējums, un tā pievēršas dažādiem publiskās politikas aspektiem, kas nav ietverti vispārīgākos politikas dokumentos, piemēram, labbūtībai, garīgajai veselībai, mājokļiem, piekļuvei infrastruktūrai vai pakalpojumiem utt.

(10)  Dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam nodrošina satvaru Eiropas Komisijas darbam dzimumu līdztiesības jomā un nosaka politikas mērķus un galvenās darbības laikposmam no 2020.–2025. gadam. Komisijas paziņojums COM(2020) 152 final.

(11)  Šajos Padomes secinājumos ar “citu speciālistu” saprot personu, kuru atkarībā no valsts konteksta parasti uzskata par mentoru, pedagogu, akadēmisko aprindu pārstāvi, instruktoru vai pasniedzēju, kas sniedz apmācību vai kursus politikas veidotājiem, jaunatnes darbiniekiem un brīvprātīgajiem, kuri strādā jaunatnes jomā, lai viņi varētu apgūt prasmes, kas vajadzīgas darbam vai aktivitātēm.

(12)  Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikums CM/Rec(2017)4 dalībvalstīm par darbu ar jaunatni.

(13)  ESAO (2020), Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for All Generations? (Pārvaldība jauniešiem, uzticēšanās vairošanai un paaudžu taisnīgumam: vai tas ir piemēroti visām paaudzēm?) ESAO publiskās pārvaldības pārskati, OECD Publishing, Paris or United Nations Youth Strategy, youth marker methodology, Youth 2030 Working with and for young people (Parīzes jeb Apvienoto Nāciju Organizācijas Jaunatnes stratēģija, jaunatnes marķiera metodika, “Jaunatne 2030 – darbs ar jauniešiem un jauniešu labā”).

(14)  COM(2022) 404 final: Pilsoņu paneļdiskusijas ļauj pilsoņiem kopīgi padomāt par tematiem, kas viņiem ir svarīgi. Piemēram, Eiropas pilsoņu paneļdiskusijas bija būtisks konferences par Eiropas nākotni elements. Tāpat kā šajā konferencē, dalībnieki būtu jāizraugās izlases veidā. Taču tiem būtu jāatspoguļo arī Eiropas daudzveidība un demogrāfija. Trešdaļai dalībnieku vajadzētu būt jauniešiem. Attiecīgā gadījumā ietekmes novērtējumā tiks iekļauts pilsoņu ziņojums, kurā apkopoti šo līdzdalības un apspriešanās procesu rezultāti. Ja visi dalībnieki būs jaunieši, tā būtu “jauniešu aptauja”. Pirmā no šīm jaunās paaudzes pilsoņu paneļdiskusijām tiks uzsākta saistībā ar 2022. gada runu par stāvokli Savienībā.

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 940/2011/ES (2011. gada 14. septembris) par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012), OV L 246/5, 23.9.2011.

---

PIELIKUMS

a)   ATSAUCES DOKUMENTI

Šo secinājumu pieņemšanā Padome un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji ir ņēmuši vērā šādus dokumentus.

| — | Padomes 2022. gada 5. aprīļa Ieteikums par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā, OV C 157, 11.4.2022, 1. lpp. |
| --- | --- |

—

Padomes 2022. gada 5. aprīļa Ieteikums par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā, OV C 157, 11.4.2022, 1. lpp.

| — | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi “Veicināt jauniešu kā pārmaiņu virzītājspēku iesaisti ar mērķi aizsargāt vidi”, OV C 159, 12.4.2022, 9. lpp. |
| --- | --- |

—

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi “Veicināt jauniešu kā pārmaiņu virzītājspēku iesaisti ar mērķi aizsargāt vidi”, OV C 159, 12.4.2022, 9. lpp.

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2021/2316 (2021. gada 22. decembris) par Eiropas Jaunatnes gadu (2022), OV L 462, 28.12.2021, 1. lpp. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2021/2316 (2021. gada 22. decembris) par Eiropas Jaunatnes gadu (2022), OV L 462, 28.12.2021, 1. lpp.

| — | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par tādu pilsonisko telpu sargāšanu un veidošanu jauniešiem, kas veicina jēgpilnu jaunatnes līdzdalību, OV C 501I, 13.12.2021, 19. lpp. |
| --- | --- |

—

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par tādu pilsonisko telpu sargāšanu un veidošanu jauniešiem, kas veicina jēgpilnu jaunatnes līdzdalību, OV C 501I, 13.12.2021, 19. lpp.

| — | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par daudzlīmeņu pārvaldības stiprināšanu saistībā ar jauniešu līdzdalības lēmumu pieņemšanas procesos veicināšanu, OV C 241, 21.6.2021, 3. lpp. |
| --- | --- |

—

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par daudzlīmeņu pārvaldības stiprināšanu saistībā ar jauniešu līdzdalības lēmumu pieņemšanas procesos veicināšanu, OV C 241, 21.6.2021, 3. lpp.

| — | Eiropas Komisijas Zaļā grāmata par novecošanu: Paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana, COM(2021) 50 final. |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas Zaļā grāmata par novecošanu: Paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana, COM(2021) 50 final.

| — | Padomes secinājumi par novecošanas jautājumu integrēšanu publiskās politikas jomās, 6976/21(2021). |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par novecošanas jautājumu integrēšanu publiskās politikas jomās, 6976/21(2021).

| — | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par demokrātijas izpratnes un demokrātiskās iesaistes veicināšanu Eiropas jauniešu vidū OV C 415, 1.12.2020, 16. lpp. |
| --- | --- |

—

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par demokrātijas izpratnes un demokrātiskās iesaistes veicināšanu Eiropas jauniešu vidū OV C 415, 1.12.2020, 16. lpp.

| — | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iespēju vairošanu jauniešiem lauku un attālos apgabalos OV C 193, 9.6.2020, 3. lpp.. |
| --- | --- |

—

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iespēju vairošanu jauniešiem lauku un attālos apgabalos OV C 193, 9.6.2020, 3. lpp..

| — | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija, ar ko nosaka pamatnostādnes ES jaunatnes dialoga pārvaldībai – Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam, OV C 189, 5.6.2019, 1. lpp. |
| --- | --- |

—

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija, ar ko nosaka pamatnostādnes ES jaunatnes dialoga pārvaldībai – Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam, OV C 189, 5.6.2019, 1. lpp.

| — | Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam, OV C 456, 18.12.2018, 1. lpp. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam, OV C 456, 18.12.2018, 1. lpp.

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritātei (2012), OV L 246, 23.9.2011, 5. lpp. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritātei (2012), OV L 246, 23.9.2011, 5. lpp.

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jaunais Eiropas “Bauhaus”: pievilcība, ilgtspēja, kopība”, COM(2021) 573 final. |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jaunais Eiropas “Bauhaus”: pievilcība, ilgtspēja, kopība”, COM(2021) 573 final.

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES stratēģija par bērna tiesībām”, COM/2021/142 final. |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES stratēģija par bērna tiesībām”, COM/2021/142 final.

| — | Eiropas Ārlietu padome, ziņojums par politiku, 2021. gada septembris, “Europe’s invisible divides: How covid-19 is polarising European politics”(Eiropas neredzamās plaisas: kā Covid-19 polarizē Eiropas politiku). |
| --- | --- |

—

Eiropas Ārlietu padome, ziņojums par politiku, 2021. gada septembris, “Europe’s invisible divides: How covid-19 is polarising European politics”(Eiropas neredzamās plaisas: kā Covid-19 polarizē Eiropas politiku).

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam”, COM/2020/152 final. |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam”, COM/2020/152 final.

| — | Eiropas Komisija, “Mapping study on the intergenerational dimension of sport: final report to the European Commission” (Kartēšanas pētījums par starppaaudžu dimensiju sportā: galīgais ziņojums Eiropas Komisijai), Publikāciju birojs, 2020. |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija, “Mapping study on the intergenerational dimension of sport: final report to the European Commission” (Kartēšanas pētījums par starppaaudžu dimensiju sportā: galīgais ziņojums Eiropas Komisijai), Publikāciju birojs, 2020.

| — | Eiropas Komisija, Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns. |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija, Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns.

| — | Eiropas Komisija, Eiropas sociālo tiesību pīlārs 20 principos. |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija, Eiropas sociālo tiesību pīlārs 20 principos.

| — | ESAO, “Recommendation of the Council on Creating Better Opportunities for Young People” (Padomes ieteikums par labāku iespēju radīšanu jauniešiem), OECD/LEGAL/0474, 2022. gada 10. jūnijā. |
| --- | --- |

—

ESAO, “Recommendation of the Council on Creating Better Opportunities for Young People” (Padomes ieteikums par labāku iespēju radīšanu jauniešiem), OECD/LEGAL/0474, 2022. gada 10. jūnijā.

| — | ESAO ziņojums “Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for all Generations?” (Pārvaldība jauniešiem, uzticēšanās vairošanai un paaudžu taisnīgumam: vai tas ir piemēroti visām paaudzēm?), 2020. gada 22. novembrī. |
| --- | --- |

—

ESAO ziņojums “Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for all Generations?” (Pārvaldība jauniešiem, uzticēšanās vairošanai un paaudžu taisnīgumam: vai tas ir piemēroti visām paaudzēm?), 2020. gada 22. novembrī.

| — | ESAO ziņojums “Youth and Covid-19: Response, recovery and resilience” (“Jaunatne un Covid-19: reaģēšana, atveseļošana un noturība”), 2020. gada 11. jūnijā. |
| --- | --- |

—

ESAO ziņojums “Youth and Covid-19: Response, recovery and resilience” (“Jaunatne un Covid-19: reaģēšana, atveseļošana un noturība”), 2020. gada 11. jūnijā.

| — | Eiropas Komisija, Komisijas dienestu darba dokuments “Better Regulation Guidelines” (Labāka regulējuma pamatnostādnes), SWD(2021) 305 final, 2021. gada 3. novembrī. |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija, Komisijas dienestu darba dokuments “Better Regulation Guidelines” (Labāka regulējuma pamatnostādnes), SWD(2021) 305 final, 2021. gada 3. novembrī.

| — | Apvienoto Nāciju Organizācija, Jaunatnes stratēģija “Jaunatne 2030 – darbs ar jauniešiem un jauniešu labā”. |
| --- | --- |

—

Apvienoto Nāciju Organizācija, Jaunatnes stratēģija “Jaunatne 2030 – darbs ar jauniešiem un jauniešu labā”.

| — | Deležan Tomaž, “Derailing modern democracies: the case of youth absence from an intergenerational perspective” (Moderno demokrātiju graušana: jauniešu klātneesamības gadījums no paaudžu perspektīvas), Annales, 2018.. |
| --- | --- |

—

Deležan Tomaž, “Derailing modern democracies: the case of youth absence from an intergenerational perspective” (Moderno demokrātiju graušana: jauniešu klātneesamības gadījums no paaudžu perspektīvas), Annales, 2018..

| — | Deležan Tomaž, “Intergenerational dialogue for democracy” (Paaudžu dialogs demokrātijai). Starptautiskais IDEA diskusiju dokuments Nr. 1/2017. |
| --- | --- |

—

Deležan Tomaž, “Intergenerational dialogue for democracy” (Paaudžu dialogs demokrātijai). Starptautiskais IDEA diskusiju dokuments Nr. 1/2017.

| — | Parents for Future in Europe (Vecāki nākotnei Eiropā) vēstule ES iestādēm, 2020. gada 12. jūnijs. |
| --- | --- |

—

Parents for Future in Europe (Vecāki nākotnei Eiropā) vēstule ES iestādēm, 2020. gada 12. jūnijs.

b)   GALVENO JĒDZIENU DEFINĪCIJAS ŠO SECINĀJUMU VAJADZĪBĀM

“Starppaaudžu dimensijas veicināšana jaunatnes politikas veidošanā un darba ar jaunatni nodrošināšanā” ir paaudžu dialoga, paaudžu solidaritātes un paaudžu taisnīguma/vienlīdzības veicināšana jaunatnes jomā atbilstīgi ES jaunatnes stratēģijas 2019.–2027. gadam pilnvarām:

| — | izmantojot inovatīvu starpnozaru jaunatnes politiku (piemēram, nosakot starppaaudžu dimensiju par vienu no jaunatnes politikas dokumentu horizontālajām prioritātēm, pīlāriem vai stratēģiskajiem vai darbības mērķiem), kas veicina dialogu lēmumu pieņemšanas procesos, lai jaunieši varētu līdzvērtīgi ietekmēt lēmumus, kas ietekmē viņu dzīvi, un tādējādi veicina vecumu daudzveidību un vienlīdzīgu attieksmi pret dažādiem vecumiem sabiedriskajā dzīvē vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

—

izmantojot inovatīvu starpnozaru jaunatnes politiku (piemēram, nosakot starppaaudžu dimensiju par vienu no jaunatnes politikas dokumentu horizontālajām prioritātēm, pīlāriem vai stratēģiskajiem vai darbības mērķiem), kas veicina dialogu lēmumu pieņemšanas procesos, lai jaunieši varētu līdzvērtīgi ietekmēt lēmumus, kas ietekmē viņu dzīvi, un tādējādi veicina vecumu daudzveidību un vienlīdzīgu attieksmi pret dažādiem vecumiem sabiedriskajā dzīvē vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī;

| — | bagātinot darba ar jaunatni nodrošināšanu, šajā nolūkā darbā ar jaunatni un brīvprātīgajā darbā integrējot paaudžu solidaritāti un paaudžu dialogu. |
| --- | --- |

—

bagātinot darba ar jaunatni nodrošināšanu, šajā nolūkā darbā ar jaunatni un brīvprātīgajā darbā integrējot paaudžu solidaritāti un paaudžu dialogu.

“Paaudžu dialogs” ir interaktīva un droša līdzdalības telpa vai iespēja, kas apvieno jaunākās un vecākās paaudzes, lai veidotu kopīgas zināšanas un kopīgu pieredzi. To var īstenot ar dažādu mehānismu (piemēram, aptauju, sanāksmju, apaļā galda diskusiju, pilsoņu paneļdiskusiju, forumu vai konsultatīvo padomju) palīdzību ar mērķi panākt augstu līmeni apzināta pilsoniskuma un kopīgas lēmumu pieņemšanas ziņā un paaudžu vienlīdzības un tiesiskuma principu integrēšanu dažādos pārvaldības līmeņos.

“Paaudžu līdztiesība” ir vienāda līmeņa iespēju un palīdzības nodrošināšana visām sabiedrības vecuma grupām. Tādējādi tiek nodrošināts, ka visām vecuma grupām ir vienādas tiesības un pienākumi.

“Paaudžu vienlīdzība” nozīmē to, ka tiek atzīts, ka dažādām vecuma grupām ir dažādas vajadzības un ka ir jākoriģē nelīdzsvarotības. Šis process ir nepārtraukts un prasa apzināt un pārvarēt tīšus un netīšus šķēršļus, ko rada aizspriedumi vai sistēmiskas struktūras. Vienlīdzība nozīmē to, ka tiek sniegts dažāda līmeņa atbalsts un palīdzība atkarībā no dažādu vecuma grupu konkrētajām vajadzībām vai spējām. Tā nodrošina, ka visām vecuma grupām tiek sniegti resursi, kas tām vajadzīgi, lai piekļūtu vienādām iespējām.

“Paaudžu taisnīgums” attiecas uz taisnīgumu starp paaudzēm, kura pamatā ir ideja, ka “pašreizējās paaudzes centieni nodrošināt labklājību nedrīkst mazināt labas un cilvēka cienīgas dzīves iespējas nākamajām paaudzēm” (Apvienoto Nāciju Organizācija, 2013 (1)). Šo Padomes secinājumu kontekstā paaudžu taisnīgums raksturo attiecības starp mūsdienu paaudzēm, t. i., starp jaunākajām un vecākajām paaudzēm.

“Paaudžu solidaritāte” attiecas uz savstarpēju atbalstu un sadarbību starp dažādām vecumu grupām nolūkā izveidot sabiedrību, kurā visu vecumu cilvēkiem ir sava loma atbilstoši viņu vajadzībām un spējām un kurā viņi var vienlīdzīgi gūt labumu no savas kopienas ekonomiskā un sociālā progresa.

c)   ES JAUNATNES DIALOGA 9. CIKLA IETVAROS VEIKTO VALSTU KONSULTĀCIJU GALĪGĀ ZIŅOJUMA KOPSAVILKUMS

ES jaunatnes dialoga 9. cikla (EUYD9) konsultāciju posms norisinājās no 2022. gada janvāra līdz augustam. Šis EUYD9 rezultātu kopsavilkums aptver konsultācijas, ko veica valstu darba grupas, to starptautisko nevalstisko jaunatnes organizāciju ieguldījumu, kas piedalās EUYD9, un rezultātus, kas gūti EUYD9 jaunatnes konferencē Prāgā, Čehijas Republikā (2). Ir ņemti vērā arī rezultāti, kas gūti, vidusposmā apkopojot labas prakses (3) piemērus.

1. apakštemata “Informācija un izglītība” rezultāti

Saskaņā ar to jauniešu viedokli, kuri piedalījās konsultācijās, informācijas avotiem un iespējām mācīties par klimata pārmaiņām vajadzētu:

| — | būt jauniešiem draudzīgām, piekļūstamām un pieejamām dažādos formātos un valodās; |
| --- | --- |

—

būt jauniešiem draudzīgām, piekļūstamām un pieejamām dažādos formātos un valodās;

| — | parādīt klimata pārmaiņu nozīmi dažādu jauniešu dzīvē; |
| --- | --- |

—

parādīt klimata pārmaiņu nozīmi dažādu jauniešu dzīvē;

| — | būt visaptverošām, uzticamām un balstītām uz zinātni, aptvert virkni vides jautājumu un parādīt politiskos procesus un norises, kas saistītas ar ilgtspēju; |
| --- | --- |

—

būt visaptverošām, uzticamām un balstītām uz zinātni, aptvert virkni vides jautājumu un parādīt politiskos procesus un norises, kas saistītas ar ilgtspēju;

| — | uzsvērt saikni starp klimata pārmaiņām un nelīdztiesību, jo konsultācijās daudzi jaunieši par šo nebija informēti; |
| --- | --- |

—

uzsvērt saikni starp klimata pārmaiņām un nelīdztiesību, jo konsultācijās daudzi jaunieši par šo nebija informēti;

| — | iet tālāk par informācijas apmaiņu un tiekties motivēt un dot iespējas jauniešiem rīkoties ilgtspējas labā, tostarp, veicot politiskus pasākumus un izvēloties ilgtspējīgu dzīvesveidu; |
| --- | --- |

—

iet tālāk par informācijas apmaiņu un tiekties motivēt un dot iespējas jauniešiem rīkoties ilgtspējas labā, tostarp, veicot politiskus pasākumus un izvēloties ilgtspējīgu dzīvesveidu;

| — | izvairīties no “apokaliptiskiem vēstījumiem”, kas rada bezcerības sajūtu un ietekmē jauniešu garīgo veselību. |
| --- | --- |

—

izvairīties no “apokaliptiskiem vēstījumiem”, kas rada bezcerības sajūtu un ietekmē jauniešu garīgo veselību.

Lai palielinātu iespējas mācīties par ilgtspēju, tika ierosināts labāk izmantot skolas un šo tematu iekļaut mācību programmās. Lai gan skolas bija visplašāk ierosinātais forums šo iespēju nodrošināšanai, arī pilsoniskā sabiedrība, jauniešu klubi, jaunatnes organizācijas, digitālie rīki un līdzbiedru programmas tika atzītas par labvēlīgām mācīšanās vidēm. Tika apspriesta nepieciešamība pēc finansējuma darbam ar jaunatni un jaunatnes organizācijām nolūkā paplašināt ar ilgtspēju saistītās mācīšanās iespējas.

2. apakštemata “Rīcība un iespēju nodrošināšana” rezultāti

Konsultāciju dalībnieki pauda kopīgu viedokli, ka politikas veidotāji un politiķi ilgtspējas un vides jautājumos nav rīkojušies un ka jauniešiem ir ļoti ierobežotas iespējas prasīt atbildību no lēmumu pieņēmējiem par šiem jautājumiem. Valdīja neuzticēšanās un neapmierinātība ar politiķiem. Daudzi, taču ne visi jaunieši spēja noteikt dažādus pieejamos līdzdalības mehānismus (piemēram, protestus, petīcijas, pilsoniskās sabiedrības organizācijas). Tomēr kopumā tika apgalvots, ka visi šie mehānismi nespēj panākt izmaiņas ilgtspējības jomā attiecīgo politikas veidotāju bezdarbības dēļ. Neviens konkrēts mehānisma veids netika plaši norādīts kā efektīvāks. Oficiālajās struktūrās (piemēram, jaunatnes padomēs, konsultatīvajās padomēs) iesaistītie jaunieši norādīja, ka šīm struktūrām ir zināma ietekme, ja tās tiek integrētas politikas veidošanā. Tomēr daudzi jaunieši nebija informēti par šīm struktūrām. Tika minēts, ka iespējas prasīt atbildību no lēmumu pieņēmējiem uzlabojas, ja:

| — | politikas veidotāji apņemas īstenot plašāku rīcību, pamatojoties uz līdzdalības mehānismu rezultātiem; |
| --- | --- |

—

politikas veidotāji apņemas īstenot plašāku rīcību, pamatojoties uz līdzdalības mehānismu rezultātiem;

| — | tiek uzlabota līdzdalības mehānismu pieejamība, nodrošinot, ka tie koncentrējas uz marginalizēto grupu bažām, kā arī uz vairākuma jautājumiem un dod iespēju marginalizētiem jauniešiem uzņemties vadošo lomu; |
| --- | --- |

—

tiek uzlabota līdzdalības mehānismu pieejamība, nodrošinot, ka tie koncentrējas uz marginalizēto grupu bažām, kā arī uz vairākuma jautājumiem un dod iespēju marginalizētiem jauniešiem uzņemties vadošo lomu;

| — | tiek palielināts līdzdalības iespēju skaits ilgtspējas jomā, jo īpaši neformāls un regulārs dialogs ar ievēlētajiem pārstāvjiem; |
| --- | --- |

—

tiek palielināts līdzdalības iespēju skaits ilgtspējas jomā, jo īpaši neformāls un regulārs dialogs ar ievēlētajiem pārstāvjiem;

| — | tiek veicinātas un aizsargātas jaunatnes padomes, palielinot resursus, izveidojot vairāk vietējo jaunatnes padomju un nodrošinot likumdošanas atbalstu. |
| --- | --- |

—

tiek veicinātas un aizsargātas jaunatnes padomes, palielinot resursus, izveidojot vairāk vietējo jaunatnes padomju un nodrošinot likumdošanas atbalstu.

3. apakštemata “Pārvaldība” rezultāti

EUYD9 jaunatnes konferencēs Francijā un Čehijas Republikā un neformālajā ministru sanāksmē 2022. gada 22. janvārī Strasbūrā tika apzinātas jauniešu bažas par youth washing. Jaunieši, kas piedalījās konsultāciju posmā, nebija tik labi pazīstami ar šo jēdzienu, bet bieži vien spēja to atpazīt. Jēdziens youth washing tiek skaidrots kā tāda politiķu vai politikas veidotāju un jauniešu iesaiste, kurai nav reālas iespējas radīt politiskas pārmaiņas, neraugoties uz cerībām, ka tas notiks. Konsultācijās tika konstatēts, ka līdzdalības mehānismi var mazināt youth washing, ja tiek:

| — | palielināta pārredzamību un pamanāmību, sniedzot jauniešiem skaidru informāciju par iespējamību, ka viņu prasības tiktu izpildītas, un nodrošinot, ka politikas veidotāju apņemšanās tiek publiski fiksētas un veicinātas; |
| --- | --- |

—

palielināta pārredzamību un pamanāmību, sniedzot jauniešiem skaidru informāciju par iespējamību, ka viņu prasības tiktu izpildītas, un nodrošinot, ka politikas veidotāju apņemšanās tiek publiski fiksētas un veicinātas;

| — | veikti turpmāki pasākumi un nodrošināta atgriezeniskā saite jauniešiem par pasākumiem, ko politikas veidotāji veikuši pēc līdzdalības pasākumiem ar politikas veidotājiem un saistībā ar kuriem tiek publiski ziņots par panāktajām izmaiņām vai tiek pamatots tas, ka noteiktajā termiņā nav notikušas izmaiņas, kā arī nodrošināta pastāvīga dalība dialogā ar jauniešiem; |
| --- | --- |

—

veikti turpmāki pasākumi un nodrošināta atgriezeniskā saite jauniešiem par pasākumiem, ko politikas veidotāji veikuši pēc līdzdalības pasākumiem ar politikas veidotājiem un saistībā ar kuriem tiek publiski ziņots par panāktajām izmaiņām vai tiek pamatots tas, ka noteiktajā termiņā nav notikušas izmaiņas, kā arī nodrošināta pastāvīga dalība dialogā ar jauniešiem;

| — | izveidotas konsekventākas un spēcīgākas saiknes starp līdzdalības mehānismiem un politikas nozarēm, kas saistītas ar ilgtspēju. |
| --- | --- |

—

izveidotas konsekventākas un spēcīgākas saiknes starp līdzdalības mehānismiem un politikas nozarēm, kas saistītas ar ilgtspēju.

4. apakštemata “Mobilitāte un solidaritāte” rezultāti

Konsultācijās jauniešiem no dažādām marginalizētām grupām tika jautāts, kas varētu viņiem palīdzēt izmantot ES mēroga mobilitātes iespējas, kuras saistītas ar vidi. Būtisks jautājums bija finansiālie šķēršļi vai šķietami finansiālie šķēršļi. Tie ietvēra tiešās izmaksas, nespēju pārtraukt nodarbinātību vai risku zaudēt sociālo palīdzību. Nozīme bija arī valodas barjerām un tam, ka trūkst pieejamas informācijas par iespējām. Dažiem jauniešiem bija sajūta, ka ES mobilitātes iespējas nav paredzētas jauniešiem ar viņu izcelsmi. Viens no faktoriem bija arī tendence koncentrēties uz neatliekamām dzīves vajadzībām vai vietējiem jautājumiem, nevis vides jautājumiem. Aptaujātie jaunieši norādīja, ka:

| — | ir jāsamazina šķēršļi piekļuves iespējām, atceļot izmaksas, piedāvājot īstermiņa iespējas (no divām līdz trijām dienām), vienkāršojot administratīvās procedūras un tiešai saziņai izmantojot skolas vai vietējos projektus; |
| --- | --- |

—

ir jāsamazina šķēršļi piekļuves iespējām, atceļot izmaksas, piedāvājot īstermiņa iespējas (no divām līdz trijām dienām), vienkāršojot administratīvās procedūras un tiešai saziņai izmantojot skolas vai vietējos projektus;

| — | ir jāpalielina finansējums un atbalsts organizācijām, kas veicina mobilitāti un solidaritātes projektus; |
| --- | --- |

—

ir jāpalielina finansējums un atbalsts organizācijām, kas veicina mobilitāti un solidaritātes projektus;

| — | ir jākoncentrējas uz vietējām vides iniciatīvām, kas ir saistītas ar marginalizēto jauniešu kopienām un ietekmē tās; |
| --- | --- |

—

ir jākoncentrējas uz vietējām vides iniciatīvām, kas ir saistītas ar marginalizēto jauniešu kopienām un ietekmē tās;

| — | jāpalielina publicitāte un informēšana, tostarp, nodrošinot mobilitātes iespējas, kas saistītas ar skolām, kā arī sadarbojoties ar organizācijām, profesionāļiem un iepriekšējiem dalībniekiem, kuriem jauniešiem nelabvēlīgos apstākļos ir gatavi uzticēties; |
| --- | --- |

—

jāpalielina publicitāte un informēšana, tostarp, nodrošinot mobilitātes iespējas, kas saistītas ar skolām, kā arī sadarbojoties ar organizācijām, profesionāļiem un iepriekšējiem dalībniekiem, kuriem jauniešiem nelabvēlīgos apstākļos ir gatavi uzticēties;

| — | jāuzsver līdzdalības sniegtie personiskie ieguvumi, jo īpaši attiecībā uz nodarbināmību un nodarbinātības prasmēm, un jāpadara iespējas pievilcīgākas; |
| --- | --- |

—

jāuzsver līdzdalības sniegtie personiskie ieguvumi, jo īpaši attiecībā uz nodarbināmību un nodarbinātības prasmēm, un jāpadara iespējas pievilcīgākas;

| — | jānodrošina elastīgs, kvalitatīvs un profesionāls atbalsts, kas spēj apmierināt dažādas piekļūstamības vajadzības, tostarp organizācijām, kuras strādā ar jauniešiem nelabvēlīgos apstākļos, nodrošināt resursus, lai atbalstītu vides mobilitātes iespējas. |
| --- | --- |

—

jānodrošina elastīgs, kvalitatīvs un profesionāls atbalsts, kas spēj apmierināt dažādas piekļūstamības vajadzības, tostarp organizācijām, kuras strādā ar jauniešiem nelabvēlīgos apstākļos, nodrošināt resursus, lai atbalstītu vides mobilitātes iespējas.

5. apakštemata “Piekļuve infrastruktūrai” rezultāti

Finansiālie ierobežojumi tika atzīti par vienu no galvenajiem faktoriem, kas neļauj jauniešiem izdarīt ilgtspējīgāka dzīvesveida izvēli. Dalībnieki, ar kuriem notika konsultācijas, aicināja attīstīt ilgtspējīgu infrastruktūru, kas jauniešiem būtu pieejama cenu ziņā. Tika uzsvērts arī vispārējs infrastruktūras trūkums lauku apvidos. Pieprasītās infrastruktūras veidi bija šādi:

| — | cenas ziņā pieejams un uzlabots sabiedriskais transports, kā arī drošāka un plašāka riteņbraukšanas infrastruktūra, lai tie kļūtu par dzīvotspējīgiem risinājumiem salīdzinājumā ar automobiļiem; |
| --- | --- |

—

cenas ziņā pieejams un uzlabots sabiedriskais transports, kā arī drošāka un plašāka riteņbraukšanas infrastruktūra, lai tie kļūtu par dzīvotspējīgiem risinājumiem salīdzinājumā ar automobiļiem;

| — | finansiāli pieejamas mājokļu iespējas, jo jaunieši norādīja, ka finansiālie šķēršļi viņiem ir nozīmīgs faktors, kas apgrūtina ilgtspējas ņemšanu vērā, izvēloties mājokli; |
| --- | --- |

—

finansiāli pieejamas mājokļu iespējas, jo jaunieši norādīja, ka finansiālie šķēršļi viņiem ir nozīmīgs faktors, kas apgrūtina ilgtspējas ņemšanu vērā, izvēloties mājokli;

| — | zaļākas, atvērtākas sabiedriskās telpas un atjaunīgo energoresursu veicināšana; |
| --- | --- |

—

zaļākas, atvērtākas sabiedriskās telpas un atjaunīgo energoresursu veicināšana;

| — | cenas ziņā pieejamas ilgtspējīgas pārtikas un patēriņa iespējas, tostarp reciklēšana un atkārtota izmantošana. Tas bija svarīgi daudziem jauniešiem, tomēr šim jautājumam nebija tik augsta prioritāte kā citiem ierosinājumiem. |
| --- | --- |

—

cenas ziņā pieejamas ilgtspējīgas pārtikas un patēriņa iespējas, tostarp reciklēšana un atkārtota izmantošana. Tas bija svarīgi daudziem jauniešiem, tomēr šim jautājumam nebija tik augsta prioritāte kā citiem ierosinājumiem.

Prāgā notikušajā ES jaunatnes konferencē tika apzināta jaunatnes politikas un jaunatnes nozares loma atbalsta sniegšanā saistībā ar jauniešu līdzdalību politikas jomās, kas ir tiešāk saistītas ar infrastruktūru, piemēram, transports, mājokļi, pilsētplānošana, enerģētika un lauksaimniecība.

Transversāla temata “Paaudžu dialogs” rezultāti

ES jaunatnes konferencē Prāgā tika konstatēts, ka ilgtspēja un iekļautība nav tikai “jaunatnes jautājumi”, bet gan jautājumi, kas skar visu sabiedrību. Tāpēc tika norādīts, ka labai praksei politikas veidošanā ir vajadzīgs paaudžu dialogs starp visām paaudzēm. EUYD9 konsultācijās netika paustas stingras prasības pēc paaudžu dialoga, taču, iepazīstinot ar šo jautājumu jauniešus, kas piedalījās konsultācijās, viņi pauda zināmu atbalstu. Tika norādīts, ka paaudžu dialogam ir potenciāls:

| — | leģitimizēt jauniešu bažas un centienus ilgtspējas jautājumos un panākt to atzīšanu; |
| --- | --- |

—

leģitimizēt jauniešu bažas un centienus ilgtspējas jautājumos un panākt to atzīšanu;

| — | veidot savstarpēju solidaritāti un atbalstu starp paaudzēm; |
| --- | --- |

—

veidot savstarpēju solidaritāti un atbalstu starp paaudzēm;

| — | veicināt starppaaudžu mācīšanos un dot jauniešiem iespēju ietekmēt vecāko paaudžu uzskatus par ilgtspēju. |
| --- | --- |

—

veicināt starppaaudžu mācīšanos un dot jauniešiem iespēju ietekmēt vecāko paaudžu uzskatus par ilgtspēju.

Tika norādīts, ka paaudžu dialogam nevajadzētu aizstāt pastāvošos jauniešu līdzdalības mehānismus vai tiešu dialogu starp jauniešiem un politikas veidotājiem, bet tam būtu jānotiek līdztekus šiem pasākumiem.

---

(1)  Apvienoto Nāciju Organizācija, “Intergenerational solidarity and the needs of future generations” (Paaudžu solidaritāte un nākamo paaudžu vajadzības), Ģenerālsekretāra ziņojums, A/68/322, 2013.

(2)  EUYD9 ES jaunatnes konference Prāgā, Čehijas Republikā. Konferences nobeiguma ziņojums: Apspriedes par ilgtspēju un iekļaušanu, 2022. gada 25. jūlijs.

(3)  EUYD9 vidusposma ziņojums. Laba prakse un konsultāciju procesi, 2022. gada 30. jūnijs.

---

Eiropas Komisija

| 29.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 495/66 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 495/66

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 28. decembris

(2022/C 495/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0640 |
| JPY | Japānas jena | 142,21 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4365 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88058 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,1038 |
| CHF | Šveices franks | 0,9863 |
| ISK | Islandes krona | 151,90 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,4495 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,252 |
| HUF | Ungārijas forints | 403,30 |
| PLN | Polijas zlots | 4,7008 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9460 |
| TRY | Turcijas lira | 19,9144 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5660 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4361 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,2931 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6772 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4323 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 348,59 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,2890 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,4224 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5365 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 765,93 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7055 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,613 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,953 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,6109 |
| MXN | Meksikas peso | 20,6856 |
| INR | Indijas rūpija | 88,0943 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0640

JPY

Japānas jena

142,21

DKK

Dānijas krona

7,4365

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88058

SEK

Zviedrijas krona

11,1038

CHF

Šveices franks

0,9863

ISK

Islandes krona

151,90

NOK

Norvēģijas krona

10,4495

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,252

HUF

Ungārijas forints

403,30

PLN

Polijas zlots

4,7008

RON

Rumānijas leja

4,9460

TRY

Turcijas lira

19,9144

AUD

Austrālijas dolārs

1,5660

CAD

Kanādas dolārs

1,4361

HKD

Hongkongas dolārs

8,2931

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6772

SGD

Singapūras dolārs

1,4323

KRW

Dienvidkorejas vona

1 348,59

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,2890

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,4224

HRK

Horvātijas kuna

7,5365

IDR

Indonēzijas rūpija

16 765,93

MYR

Malaizijas ringits

4,7055

PHP

Filipīnu peso

59,613

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,953

BRL

Brazīlijas reāls

5,6109

MXN

Meksikas peso

20,6856

INR

Indijas rūpija

88,0943

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---