# Az Európai Unió C 80/2023

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 80 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 66. évfolyam2023. március 3. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 80

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

66. évfolyam2023. március 3.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 80/01 | A Bizottság közleménye – Iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről a REPowerEU összefüggésében | 1 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2023/C 80/01

A Bizottság közleménye – Iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről a REPowerEU összefüggésében

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2023/C 80/02 | Értesítés az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, a (KKBP) 2023/457 tanácsi határozattal módosított 2014/119/KKBP tanácsi határozatban, valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, az (EU) 2023/449 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 208/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére | 48 |
| 2023/C 80/03 | Értesítés az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP tanácsi határozatban és 208/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére | 50 |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 80/04 | Euroátváltási árfolyamok – 2023. február 2. | 52 |
| 2023/C 80/05 | A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója
  (közzétéve az 1907/2006/EK rendelet
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

   (
  1
  ) | 53 |
| 2023/C 80/06 | A Bizottság közleménye a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása keretében
  (Az európai szabványok címének és hivatkozási számának közzététele a REACH XVII. mellékletének nikkelre vonatkozó, 27. bejegyzésében)

   (
  1
  ) | 54 |
| | Számvevőszék |
| 2023/C 80/07 | 05/2023. sz. különjelentés – Az Európai Unió pénzügyi környezete – A széttagolt szerkezet miatt további egyszerűsítésre és jobb elszámoltathatóságra van szükség | 55 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2023/C 80/02

Értesítés az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, a (KKBP) 2023/457 tanácsi határozattal módosított 2014/119/KKBP tanácsi határozatban, valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, az (EU) 2023/449 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 208/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

48

2023/C 80/03

Értesítés az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP tanácsi határozatban és 208/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

50

Európai Bizottság

2023/C 80/04

Euroátváltási árfolyamok – 2023. február 2.

52

2023/C 80/05

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója
  (közzétéve az 1907/2006/EK rendelet
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

   (
  1
  )

(közzétéve az 1907/2006/EK rendelet

64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

1

53

2023/C 80/06

A Bizottság közleménye a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása keretében
  (Az európai szabványok címének és hivatkozási számának közzététele a REACH XVII. mellékletének nikkelre vonatkozó, 27. bejegyzésében)

   (
  1
  )

(Az európai szabványok címének és hivatkozási számának közzététele a REACH XVII. mellékletének nikkelre vonatkozó, 27. bejegyzésében)

1

54

Számvevőszék

2023/C 80/07

05/2023. sz. különjelentés – Az Európai Unió pénzügyi környezete – A széttagolt szerkezet miatt további egyszerűsítésre és jobb elszámoltathatóságra van szükség

55

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 80/08 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról | 56 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 80/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M. 11052 – MACQUARIE GROUP / WPD / LUWEI WIND POWER / CHUNGWEI WIND POWER / TONGWEI WIND POWER / CHINFENG WIND POWER / ANWEI WIND POWER) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 67 |
| 2023/C 80/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10891 – BUNGE / SC Frich ENVOL / SC ONE / BZ GROUP) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 69 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 80/11 | Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 71 |
| 2023/C 80/12 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 79 |
| 2023/C 80/13 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 84 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2023/C 80/08

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

56

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2023/C 80/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M. 11052 – MACQUARIE GROUP / WPD / LUWEI WIND POWER / CHUNGWEI WIND POWER / TONGWEI WIND POWER / CHINFENG WIND POWER / ANWEI WIND POWER) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

67

2023/C 80/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10891 – BUNGE / SC Frich ENVOL / SC ONE / BZ GROUP) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

69

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2023/C 80/11

Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

71

2023/C 80/12

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

79

2023/C 80/13

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

84

---

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| | Helyesbítés a következőhöz: Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb (Változó árfolyam esetén a kijelölt nap előtt végrehajtott legközelebbi pénzügyi operáció árfolyamát alkalmazzák, a kamatláb a legmagasabb árfolyam szerint számítandó.): 2,50 % 2023. március 1. Euroátváltási árfolyamok ( HL C 78., 2023.3.2. ) | 88 |

Helyesbítések

Helyesbítés a következőhöz: Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb (Változó árfolyam esetén a kijelölt nap előtt végrehajtott legközelebbi pénzügyi operáció árfolyamát alkalmazzák, a kamatláb a legmagasabb árfolyam szerint számítandó.): 2,50 % 2023. március 1. Euroátváltási árfolyamok ( HL C 78., 2023.3.2. )

( HL C 78., 2023.3.2. )

88

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről a REPowerEU összefüggésében

(2023/C 80/01)

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet (1) elfogadása óta jelentősen megváltozott a geopolitikai helyzet. Oroszország Ukrajnával szembeni, provokáció nélkül indított katonai agressziója roppant kihívások elé állította az EU energiaunióját, ezáltal súlyosbítva a Covid19-válság gazdasági és társadalmi következményeit. E kihívások kezelése érdekében, illetve az Európai Tanács felszólítására a Bizottság 2022. május 18-án javaslatot tett a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz finanszírozási kapacitásának növelésére a REPowerEU terv keretében.

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő REPowerEU-fejezetről szóló, hamarosan hatályba lépő rendelettel (a továbbiakban: REPowerEU-rendelet) módosított Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet értelmében a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz még hatékonyabban lesz képes hozzájárulni a REPowerEU terv célkitűzéseihez, vagyis az energiabiztonsághoz, az uniós energiaellátás diverzifikálásához, a megújuló energiaforrások elterjedéséhez, az energiahatékonyság fokozásához, az energiatárolási kapacitások növeléséhez és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség 2030-ig előirányzott szükséges csökkentéséhez. A REPowerEU-rendelet megteremti az annak biztosításához szükséges keretet, hogy az EU energetikai rezilienciáját javító beruházások és reformok végrehajtására a lehető leghamarabb sor kerüljön. Konkrét REPowerEU-célkitűzéseket határoz meg, amelyeket a meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő célzott REPowerEU-fejezetben szereplő beruházások és reformok révén kell előmozdítani. Emellett a rendelet célzott forrásokat is előirányoz a releváns intézkedések finanszírozásához.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és annak új REPowerEU-komponense az uniós ipar versenyképességének megerősítésében is meghatározó szerephez jut. További jelentős finanszírozási lehetőségeket kínál az uniós ipar karbonsemleges vagy karbonszegény technológiákra való átállásának felgyorsítása – hozzájárulva a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás eléréséhez –, valamint a tiszta technológiák új gyártási kapacitásaiba történő beruházások fellendítése érdekében.A REPowerEU-rendeletben foglalt szakpolitikai célkitűzések kifejezetten tartalmaznak olyan célokat, amelyek közvetlenül relevánsak a klímasemlegességre való gyors ütemű és méltányos ipari átállás, többek között az ipari dekarbonizáció, a zöld készségek, valamint a zöld átállás szempontjából stratégiai technológiák értékláncainak fejlesztése tekintetében. Tekintettel arra, hogy e kihívások sürgős megoldást igényelnek, és szem előtt tartva a REPowerEU-prioritások általános kiegyensúlyozását, a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy módosított terveikbe építsenek be a tiszta technológiákat alkalmazó iparágak jelenlegi és jövőbeli versenyképességét támogató intézkedéseket. Amint az a Bizottság által elfogadott közleményben (2) szerepel, elsősorban a tiszta technológiákkal kapcsolatos projektek engedélyezési eljárásainak felgyorsítását célzó szabályozási intézkedésekről, a tiszta technológiákkal kapcsolatos projektek bevezetését ösztönző adókedvezményekről vagy más formát öltő pénzügyi támogatásról, továbbá az e tiszta technológiák által megkövetelt munkaerő-továbbképzésre irányuló megújult erőfeszítésekről van szó.

A REPowerEU-rendelet további rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a 2014–2020-as kohéziós programozási időszak keretében a megfizethető energia támogatására irányuló SAFE-intézkedések révén. A tagállamok így az el nem költött forrásokat felhasználva közvetlen támogatást nyújthatnak a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak és kis- és középvállalkozásoknak, hogy elősegítsék számukra a megnövekedett energiaköltségek kezelését. Ezek az intézkedések nem tartoznak ezen iránymutatás hatálya alá.

Ez az iránymutatás a meglévő tervek módosításának folyamatát és a REPowerEU-fejezet kidolgozásának módját ismerteti. Az iránymutatás 1. része bemutatja az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításának jogalapját, míg a 2. rész a REPowerEU-fejezet kidolgozásával és tartalmával foglalkozik. Meghatározza továbbá, hogy a tagállamoknak milyen információkat kell benyújtaniuk a Bizottságnak a helyreállítási és rezilienciaépítési tervük módosításainak okairól, céljairól és jellegéről. Ez az iránymutatás felváltja a Bizottság által 2022 májusában közzétett iránymutatást, mindazonáltal a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elkészítésére vonatkozó, 2021. januári átfogó iránymutatás (3) továbbra is érvényes marad.

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek REPowerEU-fejezet beillesztésére irányuló módosításának elkészítése kapcsán fontos kiemelni a következő elveket:

| — | A legfőbb prioritás változatlanul a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek mielőbbi végrehajtása. A tagállamoknak továbbra is minden erőfeszítést meg kell tenniük a kifizetési kérelmek időben történő benyújtása érdekében, és biztosítaniuk kell a reformok és beruházások előrehaladását, lehetővé téve a pénzeszközök időben történő folyósítását. |
| --- | --- |

—

A legfőbb prioritás változatlanul a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek mielőbbi végrehajtása. A tagállamoknak továbbra is minden erőfeszítést meg kell tenniük a kifizetési kérelmek időben történő benyújtása érdekében, és biztosítaniuk kell a reformok és beruházások előrehaladását, lehetővé téve a pénzeszközök időben történő folyósítását.

| — | A REPowerEU-intézkedések gyors bevezetésének biztosítása érdekében a tagállamoknak legkésőbb 2023. április 30-ig be kell nyújtaniuk a REPowerEU-fejezetet tartalmazó módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervüket. A tagállamoknak egyetlen kiegészítés formájában kell benyújtaniuk a helyreállítási és rezilienciaépítési tervük valamennyi módosítását. A REPowerEU-fejezeteknek átfogó módon kell foglalkozniuk a tagállamok előtt álló kihívásokkal. |
| --- | --- |

—

A REPowerEU-intézkedések gyors bevezetésének biztosítása érdekében a tagállamoknak legkésőbb 2023. április 30-ig be kell nyújtaniuk a REPowerEU-fejezetet tartalmazó módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervüket. A tagállamoknak egyetlen kiegészítés formájában kell benyújtaniuk a helyreállítási és rezilienciaépítési tervük valamennyi módosítását. A REPowerEU-fejezeteknek átfogó módon kell foglalkozniuk a tagállamok előtt álló kihívásokkal.

| — | A REPowerEU-célok felé történő gyors előrehaladás biztosítása érdekében a tagállamoknak előnyben kell részesíteniük azokat az intézkedéseket, amelyek végrehajtása már folyamatban van és 2026-ig megvalósítható. A tagállamoknak szem előtt kell tartaniuk a meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervük módosításainak a kifizetési profilra gyakorolt esetleges hatását is. Összességében a tagállamoknak a meglévő intézkedések végrehajtási ütemtervét is meg kell vizsgálniuk annak érdekében, hogy biztosított legyen az elfogadott végrehajtási időkeret betartása. |
| --- | --- |

—

A REPowerEU-célok felé történő gyors előrehaladás biztosítása érdekében a tagállamoknak előnyben kell részesíteniük azokat az intézkedéseket, amelyek végrehajtása már folyamatban van és 2026-ig megvalósítható. A tagállamoknak szem előtt kell tartaniuk a meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervük módosításainak a kifizetési profilra gyakorolt esetleges hatását is. Összességében a tagállamoknak a meglévő intézkedések végrehajtási ütemtervét is meg kell vizsgálniuk annak érdekében, hogy biztosított legyen az elfogadott végrehajtási időkeret betartása.

| — | A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében fennmaradó hitelek további finanszírozást biztosítanak a REPowerEU-fejezetekben előirányzott reformokhoz és beruházásokhoz. E hitelek optimális elosztása érdekében a tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb a REPowerEU-rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül jelezniük kell a hitelfelvétel iránti érdeklődésüket. |
| --- | --- |

—

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében fennmaradó hitelek további finanszírozást biztosítanak a REPowerEU-fejezetekben előirányzott reformokhoz és beruházásokhoz. E hitelek optimális elosztása érdekében a tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb a REPowerEU-rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül jelezniük kell a hitelfelvétel iránti érdeklődésüket.

| — | A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek 18. és 21. cikk szerinti módosításai nem csökkenthetik a tervek általános ambíciószintjét, különös tekintettel az országspecifikus ajánlások kezelését, valamint a zöld és digitális célkitűzések előmozdítását szolgáló intézkedésekre. A felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt további beruházásoknak és reformoknak elsősorban a REPowerEU-célkitűzések elérését kell szolgálniuk. |
| --- | --- |

—

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek 18. és 21. cikk szerinti módosításai nem csökkenthetik a tervek általános ambíciószintjét, különös tekintettel az országspecifikus ajánlások kezelését, valamint a zöld és digitális célkitűzések előmozdítását szolgáló intézkedésekre. A felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt további beruházásoknak és reformoknak elsősorban a REPowerEU-célkitűzések elérését kell szolgálniuk.

| — | A tagállamok arra is felkérést kapnak, hogy vegyék számba és vitassák meg a Bizottsággal az Eszköz végrehajtása során szerzett eddigi tapasztalataikat annak megállapítása érdekében, hogy nemzeti végrehajtási keretük módosítása révén javítható-e a reformok és beruházások végrehajtása. |
| --- | --- |

—

A tagállamok arra is felkérést kapnak, hogy vegyék számba és vitassák meg a Bizottsággal az Eszköz végrehajtása során szerzett eddigi tapasztalataikat annak megállapítása érdekében, hogy nemzeti végrehajtási keretük módosítása révén javítható-e a reformok és beruházások végrehajtása.

Tartalom

| I. RÉSZ: | A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI TERVEK TOVÁBBI FINANSZÍROZÁSA ÉS | 4 |
| --- | --- | --- |

I. RÉSZ:

| I. | Bevezetés | 4 |
| --- | --- | --- |

I.

| II. | További finanszírozás | 4 |
| --- | --- | --- |

II.

| III. | Előfinanszírozás | 9 |
| --- | --- | --- |

III.

| IV. | A terv módosítása az új maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizált összegének figyelembevétele érdekében | 9 |
| --- | --- | --- |

IV.

| V. | A terv módosítása vagy felváltása amiatt, hogy a terv vagy annak egy része objektív körülmények miatt már nem valósítható meg | 10 |
| --- | --- | --- |

V.

| II. RÉSZ: | IRÁNYMUTATÁS A KIEGÉSZÍTÉSEK KIDOLGOZÁSÁHOZ ÉS BEMUTATÁSÁHOZ | 11 |
| --- | --- | --- |

II. RÉSZ:

| I. | A REPowerEU-fejezet | 13 |
| --- | --- | --- |

I.

| II. | Általános iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításához | 24 |
| --- | --- | --- |

II.

| I. MELLÉKLET: | PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK | 35 |
| --- | --- | --- |

I. MELLÉKLET:

| II. MELLÉKLET: | SABLON A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI ESZKÖZBŐL SZÁRMAZÓ HITELTÁMOGATÁSSAL KAPCSOLATOS SZÁNDÉKNYILATKOZATHOZ | 37 |
| --- | --- | --- |

II. MELLÉKLET:

| III. MELLÉKLET: | SABLON A BREXIT MIATTI KIIGAZÍTÁSOKRA KÉPZETT TARTALÉKBÓL TÖRTÉNŐ ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL KAPCSOLATOS SZÁNDÉKNYILATKOZATHOZ | 38 |
| --- | --- | --- |

III. MELLÉKLET:

| IV. MELLÉKLET: | SABLON A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI TERV KIEGÉSZÍTÉSÉHEZ | 39 |
| --- | --- | --- |

IV. MELLÉKLET:

| V. MELLÉKLET: | SABLON A REPOWEREU-FEJEZETHEZ | 44 |
| --- | --- | --- |

V. MELLÉKLET:

I. RÉSZ

A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI TERVEK TOVÁBBI FINANSZÍROZÁSA ÉS MÓDOSÍTÁSA

I.   Bevezetés

A Bizottság szorgalmazza, hogy a tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési tervüket az eredeti tervük egységes szerkezetbe foglalt változata alapján módosítsák, amelynek tükröznie kell az értékelési szakaszban bevezetett változásokat, és teljes mértékben összhangban kell lennie a vonatkozó tanácsi végrehajtási határozatokkal. Azon tagállamok, amelyek nem foglalták egységes szerkezetbe eredeti tervüket, felkérést kapnak arra, hogy ezt tervük módosítása előtt tegyék meg. A tagállamoknak a módosított tervet konszolidált tervük kiegészítéseként kell benyújtaniuk. Ezen iránymutatás IV. melléklete tartalmazza az ilyen kiegészítésre vonatkozó külön sablont.

A tervek bármilyen módosítása a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikkével összhangban új bizottsági értékelést von maga után. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 20. cikkével összhangban a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján végrehajtási határozat útján jóvá kell hagynia a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kedvező értékelését. Ezt követően a Bizottságnak és az érintett tagállamnak szükség esetén új vagy módosított finanszírozási és/vagy hitelmegállapodást kell aláírnia, és bármilyen kifizetést megelőzően alá kell írni az operatív szabályokat.

A tagállamok felkérést kapnak arra, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtása előtt folytassanak informális párbeszédet a Bizottság szolgálataival. Ennek a párbeszédnek – az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek benyújtása előtti egyeztetéshez hasonlóan – az a célja, hogy segítse a tagállamokat a helyreállítási és rezilienciaépítési tervük módosításainak elkészítésében.

A Bizottság határozottan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a hitelkérelmet tartalmazó módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek benyújtására előírt, 2023. augusztus 31-i határidő előtt, legkésőbb 2023 áprilisáig nyújtsák be módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervüket. Mivel a vissza nem térítendő támogatási allokáció fennmaradó 30 %-ából rendelkezésre álló összegek lekötésének határideje 2023 vége, a Bizottság határozottan arra ösztönzi a tagállamokat – függetlenül attól, hogy igényelnek-e hitelt vagy sem –, hogy 2023 augusztusa után már ne nyújtsanak be módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervet, mivel nem garantálható, hogy az értékelési és elfogadási folyamat időben lezárul a finanszírozási és/vagy hitelmegállapodások még 2023-ban történő aláírásához. Ebben az esetben fennáll annak a kockázata, hogy a tagállam elesik a vissza nem térítendő támogatási allokációjának 30 %-ától és a hitelekhez való hozzáféréstől.

II.   További finanszírozás

A REPowerEU-rendelet hatálybalépésével minden olyan módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek, amely hitelek, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti kibocsátáskereskedelmi rendszerből (a továbbiakban: ETS) származó források és/vagy az (EU) 2021/1755 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott, a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból történő átcsoportosítások formájában további pénzügyi támogatást irányoz elő, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21c. cikkével összhangban tartalmaznia kell egy REPowerEU-fejezetet. A REPowerEU-fejezethez kapcsolódó további pénzügyi támogatás a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó pénzügyi hozzájárulás fennmaradó részével és adott esetben a hiteltámogatással együtt kerül folyósításra közös folyósítási ütemterv szerint.

ETS-források a REPowerEU számára

A REPowerEU-rendelet bevezeti a vissza nem térítendő pénzügyi támogatások új kategóriáját. Ezek a források kizárólag a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21c. cikkének (1) bekezdésében említett REPowerEU-fejezetben szereplő reformok és beruházások finanszírozására használhatók fel (lásd a II. rész erre vonatkozó szakaszát) – a jelentős károkozás elkerülését célzó elvből (a továbbiakban: DNSH-elv) adódó eltérés hatálya alá tartozó intézkedések kivételével. Az e további vissza nem térítendő pénzügyi támogatáshoz való hozzáférés további mérföldköveket és célokat tesz szükségessé, amelyeket be kell építeni az egyes tanácsi végrehajtási határozatokhoz tartozó folyósítási ütemtervekbe. A folyósítási profil szempontjából nem lesz különbség a finanszírozási források között.

Csakúgy, mint az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek esetében, a Bizottság a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21a. cikkének (3) bekezdésével összhangban levon egy részt az ETS-forrásokból származó, további vissza nem térítendő pénzügyi támogatásból az igazgatási kiadások fedezése céljából.

1. Táblázat

A REPowerEU keretében nyújtandó további vissza nem térítendő támogatások tagállamonként

| Tagállam | Részarány (a teljes összes %-ában) | Összeg (EUR-ban, folyó árakon) |
| --- | --- | --- |
| Belgium | 1,41  % | 282 138 922 |
| Bulgária | 2,40  % | 480 047 020 |
| Csehország | 3,41  % | 681 564 712 |
| Dánia | 0,65  % | 130 911 150 |
| Németország | 10,45  % | 2 089 555 318 |
| Észtország | 0,42  % | 83 422 597 |
| Írország | 0,45  % | 89 598 110 |
| Görögország | 3,85  % | 769 221 929 |
| Spanyolország | 12,93  % | 2 586 147 350 |
| Franciaország | 11,60  % | 2 320 955 407 |
| Horvátország | 1,35  % | 269 441 467 |
| Olaszország | 13,80  % | 2 760 000 000 |
| Ciprus | 0,26  % | 52 487 457 |
| Lettország | 0,62  % | 123 982 817 |
| Litvánia | 0,97  % | 194 020 453 |
| Luxemburg | 0,15  % | 30 000 000 |
| Magyarország | 3,51  % | 701 565 457 |
| Málta | 0,15  % | 30 000 000 |
| Hollandia | 2,28  % | 455 041 644 |
| Ausztria | 1,05  % | 210 620 057 |
| Lengyelország | 13,80  % | 2 760 000 000 |
| Portugália | 3,52  % | 704 419 725 |
| Románia | 7,00  % | 1 399 326 315 |
| Szlovénia | 0,58  % | 116 909 535 |
| Szlovákia | 1,83  % | 366 959 257 |
| Finnország | 0,56  % | 112 935 884 |
| Svédország | 0,99  % | 198 727 417 |

Tagállam

Részarány (a teljes összes %-ában)

Összeg (EUR-ban, folyó árakon)

Belgium

1,41  %

282 138 922

Bulgária

2,40  %

480 047 020

Csehország

3,41  %

681 564 712

Dánia

0,65  %

130 911 150

Németország

10,45  %

2 089 555 318

Észtország

0,42  %

83 422 597

Írország

0,45  %

89 598 110

Görögország

3,85  %

769 221 929

Spanyolország

12,93  %

2 586 147 350

Franciaország

11,60  %

2 320 955 407

Horvátország

1,35  %

269 441 467

Olaszország

13,80  %

2 760 000 000

Ciprus

0,26  %

52 487 457

Lettország

0,62  %

123 982 817

Litvánia

0,97  %

194 020 453

Luxemburg

0,15  %

30 000 000

Magyarország

3,51  %

701 565 457

Málta

0,15  %

30 000 000

Hollandia

2,28  %

455 041 644

Ausztria

1,05  %

210 620 057

Lengyelország

13,80  %

2 760 000 000

Portugália

3,52  %

704 419 725

Románia

7,00  %

1 399 326 315

Szlovénia

0,58  %

116 909 535

Szlovákia

1,83  %

366 959 257

Finnország

0,56  %

112 935 884

Svédország

0,99  %

198 727 417

Uniós forrásokhoz kapcsolódó átcsoportosítások és egyéb finanszírozási lehetőségek

A 2021–2027-es időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó, megosztott irányítású források

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 7. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az (EU) 2021/1060 rendelet (a 2021–2027-es időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet) hatálya alá tartozó egyes alapok – az Igazságos Átmenet Alap kivételével – kezdeti allokációjának legfeljebb 5 %-át átcsoportosítsák a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz, a közös rendelkezésekről szóló rendeletben meghatározott feltételekkel összhangban. A közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikke értelmében a rendelet hatálya alá tartozó, a 2021–2027-es költségvetési időszakban rendelkezésre álló források legfeljebb 5 %-a átcsoportosítható bármely más, közvetlen vagy közvetett irányítás alatt álló eszközhöz, kizárólag az érintett tagállam javára. Maradéktalanul alkalmazni kell az azon uniós eszközre vonatkozó szabályokat, amelyhez a forrásokat átcsoportosítják. Ez a rendelkezés lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy növeljék a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében rendelkezésükre álló forrásokat.

A tagállamok a program módosításának részeként kérhetnek ilyen átcsoportosításokat. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikkének (3) bekezdése értelmében a program módosítása iránti kérelemben előirányzott ilyen átcsoportosításokat megfelelően meg kell indokolni a kiegészítő jelleg és az elérendő hatás tekintetében.

A 2021–2027-es időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikke szerinti, legfeljebb 5 %-os forrásátcsoportosítási lehetőség a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő bármely intézkedés tekintetében felhasználható a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó pénzügyi allokáció csökkenésének ellensúlyozására. Az átcsoportosítás továbbá a REPowerEU-fejezetben foglalt reformok és beruházások céljaira is felhasználható (4).

Emellett a közös rendelkezésekről szóló rendeletnek a REPowerEU-rendelettel módosított 26a. cikke értelmében a tagállamok az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap Plusz és a Kohéziós Alap keretében biztosított eredeti nemzeti allokációjuk legfeljebb 7,5 %-át az alapspecifikus szabályokkal összhangban felhasználhatják a REPowerEU-célkitűzések előmozdítására, amennyiben ezt előirányozták a közös rendelkezésekről szóló rendelet 24. cikke szerinti programmódosításban.

2. táblázat

A közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikke szerint átcsoportosítható összegek

| millió EUR, kerekítve | A 2021–2027-es időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikke szerint potenciálisan átcsoportosítható potenciális összegek (2022. decemberi adatok)
   (*1) |
| --- | --- |
| BE | 134,7 |
| BG | 363,4 |
| CZ | 910,2 |
| DK | 25,9 |
| DE | 865,9 |
| EE | 153,7 |
| IE | 59,9 |
| EL | 412,8 |
| ES | 1 769,4 |
| FR | 842,6 |
| HR | 435,4 |
| IT | 2 104,9 |
| CY | 45,2 |
| LV | 214,6 |
| LT | 305,1 |
| LU | 2,9 |
| HU | 1 086,4 |
| MT | 24,9 |
| NL | 64,9 |
| AT | 57,5 |
| PL | 3 609,0 |
| PT | 1 112,6 |
| RO | 1 461,0 |
| SI | 152,9 |
| SK | 617,9 |
| FI | 65,1 |
| SE | 96,3 |

millió EUR, kerekítve

A 2021–2027-es időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikke szerint potenciálisan átcsoportosítható potenciális összegek (2022. decemberi adatok)
   (*1)

BE

134,7

BG

363,4

CZ

910,2

DK

25,9

DE

865,9

EE

153,7

IE

59,9

EL

412,8

ES

1 769,4

FR

842,6

HR

435,4

IT

2 104,9

CY

45,2

LV

214,6

LT

305,1

LU

2,9

HU

1 086,4

MT

24,9

NL

64,9

AT

57,5

PL

3 609,0

PT

1 112,6

RO

1 461,0

SI

152,9

SK

617,9

FI

65,1

SE

96,3

A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék

A tagállamok a REPowerEU-fejezetben szereplő beruházások és reformok finanszírozása céljából a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból biztosított ideiglenes allokációjuk egészét vagy egy részét is átcsoportosíthatják a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz, kizárólag az érintett tagállam javára. A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék keretében a tagállamok ezen ideiglenes allokáció 80 %-át előfinanszírozásként, három részletben kapják meg: 2021-ben az összeg 40 %-a, 2022-ben 30 %-a, majd 2023-ban is 30 %-a esedékes. Az ideiglenes allokáció fennmaradó összege 2025-ben kerül kifizetésre az elegendő elszámolható kiadást igazoló dokumentumok alapján.

A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból nyújtott 2022. és 2023. évi éves előfinanszírozás kifizetésének határideje április vége. Annak érdekében, hogy a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból nyújtott 2023. évi előfinanszírozási részlet folyósítása előtt figyelembe lehessen venni az esetlegesen tervezett átcsoportosításokat, a tagállamoknak 2023. március 1-jéig értesíteniük kell a Bizottságot a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból származó forrásoknak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz történő átcsoportosítására irányuló szándékukról. Ezt a III. mellékletben szereplő sablonon alapuló e-mail formájában kell megtenniük. A kérelemben általánosan ismertetniük kell a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék és a REPowerEU-fejezet közös célkitűzéseit, alátámasztva, hogy mindkettő a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítésére összpontosul. A tagállamokkal szemben nem elvárás, hogy minden egyes intézkedést megindokoljanak. A Bizottság az információk kézhezvételét követően felfüggeszti a 2023. évi előfinanszírozási részlet kifizetését.

A tagállam által a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz átcsoportosítani kíván összegtől függően a következő eljárások egyike alkalmazandó:

| — | Amennyiben az átcsoportosított összeg alacsonyabb, mint a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék ideiglenes allokációjának (előfinanszírozásként) még ki nem fizetett, fennmaradó összege, az átcsoportosításhoz a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék azon összegeit használják fel, amelyeket egyébként 2023-ban és 2025-ben fizettek volna ki. |
| --- | --- |

—

Amennyiben az átcsoportosított összeg alacsonyabb, mint a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék ideiglenes allokációjának (előfinanszírozásként) még ki nem fizetett, fennmaradó összege, az átcsoportosításhoz a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék azon összegeit használják fel, amelyeket egyébként 2023-ban és 2025-ben fizettek volna ki.

| — | Amennyiben az átcsoportosított összeg magasabb, mint a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék ideiglenes allokációjának ki nem fizetett része, először a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból még ki nem fizetett összegeket csoportosítják át. Ezt követően a különbözetet (részben vagy egészben) a 2021-ben és 2022-ben a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból előfinanszírozásként már kifizetett összegekből fedezik, amely összegeket először vissza kell fizettetni az érintett tagállammal. A tagállamoknak lehetőségük lesz jelezni, hogy előnyben részesítik-e, hogy a Bizottság a megfelelő jövőbeli – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében esedékes – kifizetések csökkentése révén a lehető legnagyobb mértékben beszámítsa a visszafizetendő összegeket.

  3. táblázat


  A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból származó allokáció és a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból kifizetett előfinanszírozás








  millió EUR, kerekítve | A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból származó allokáció | A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból kifizetett előfinanszírozás |
| --- | --- | --- | --- |
| BE | 386,6 | 211,8 |
| BG | 15,4 | 8,4 |
| CZ | 54,9 | |
| DK | 275,0 | 150,7 |
| DE | 646,6 | 354,2 |
| EE | 6,6 | 3,6 |
| IE | 1 165,2 | 638,3 |
| EL | 38,6 | 21,2 |
| ES | 272,4 | 149,3 |
| FR | 735,6 | 403,0 |
| HR | 7,2 | 3,9 |
| IT | 146,8 | 80,4 |
| CY | 52,1 | 28,5 |
| LV | 10,9 | 6,0 |
| LT | 12,2 | 6,7 |
| LU | 128,5 | 70,4 |
| HU | 57,2 | 31,3 |
| MT | 44,3 | 24,3 |
| NL | 886,3 | 485,5 |
| AT | 27,7 | 15,2 |
| PL | 173,6 | 95,1 |
| PT | 81,4 | 44,6 |
| RO | 43,2 | 23,6 |
| SI | 5,3 | |
| SK | 36,3 | 19,9 |
| FI | 23,2 | |
| SE | 137,4 | 75,3 |
| EU27 | 5 470,4 | |

—

Amennyiben az átcsoportosított összeg magasabb, mint a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék ideiglenes allokációjának ki nem fizetett része, először a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból még ki nem fizetett összegeket csoportosítják át. Ezt követően a különbözetet (részben vagy egészben) a 2021-ben és 2022-ben a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból előfinanszírozásként már kifizetett összegekből fedezik, amely összegeket először vissza kell fizettetni az érintett tagállammal. A tagállamoknak lehetőségük lesz jelezni, hogy előnyben részesítik-e, hogy a Bizottság a megfelelő jövőbeli – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében esedékes – kifizetések csökkentése révén a lehető legnagyobb mértékben beszámítsa a visszafizetendő összegeket.

3. táblázat

A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból származó allokáció és a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból kifizetett előfinanszírozás

millió EUR, kerekítve

A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból származó allokáció

A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból kifizetett előfinanszírozás

BE

386,6

211,8

BG

15,4

8,4

CZ

54,9

DK

275,0

150,7

DE

646,6

354,2

EE

6,6

3,6

IE

1 165,2

638,3

EL

38,6

21,2

ES

272,4

149,3

FR

735,6

403,0

HR

7,2

3,9

IT

146,8

80,4

CY

52,1

28,5

LV

10,9

6,0

LT

12,2

6,7

LU

128,5

70,4

HU

57,2

31,3

MT

44,3

24,3

NL

886,3

485,5

AT

27,7

15,2

PL

173,6

95,1

PT

81,4

44,6

RO

43,2

23,6

SI

5,3

SK

36,3

19,9

FI

23,2

SE

137,4

75,3

EU27

5 470,4

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó hitel kérelmezése

A módosított tervekben előterjesztett új reformok és beruházások támogatása céljából a tagállamok finanszírozásban részesülhetnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó, rendkívül kedvező feltételek mellett nyújtott hitelek formájában. A Bizottság kifejezetten ösztönzi a tagállamokat arra, hogy a további reformok és beruházások finanszírozása érdekében vegyék igénybe ezt a finanszírozási forrást, amelyet a Bizottság 2023 végéig nyújthat. Ezek a hitelek különösen alkalmasak a REPowerEU-célkitűzések megvalósításához szükséges reformok és beruházások végrehajtásához kapcsolódó magasabb pénzügyi szükségletek fedezésére.

A hitelkérelmek – köztük a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti hiteltámogatás iránti kérelmek – tagállamok általi benyújtásának végső határideje 2023. augusztus 31., a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban. A tagállamoknak a REPowerEU-rendelet hatálybalépésétől számított 30 napon belül tájékoztatniuk kell a Bizottságot a hitelkérelem benyújtása iránti szándékukról a II. mellékletben megadott sablonon alapuló levélben. Ez a kötelezettség azokra a tagállamokra is vonatkozik, amelyek már részesültek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (5) bekezdésében meghatározott maximális összegű (GNI-jük (5) 6,8 %-ának megfelelő) hiteltámogatásban. Ezt a szándékot lehetőleg már korábban közölni kell, feltüntetve a kérelmezni kívánt hiteltámogatás összegét, valamint az ilyen hitelekből támogatandó beruházások és reformok előzetes listáját. Ennek célja a költségvetés kiszámíthatóbbá tétele, valamint a tagállamok fokozott ösztönzése az ilyen hiteltámogatás igénybevételére, egyúttal érvényre juttatva az egyenlő bánásmód, a szolidaritás, az arányosság és az átláthatóság elvét. Mindez nem érinti a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, 2023. augusztus 31-i határidőt.

Az összes tagállamtól kapott információk alapján a Bizottság indokolatlan késedelem nélkül benyújtja a Parlamentnek és a Tanácsnak a kinyilvánított szándékokról készített áttekintést, és javaslatot tesz a rendelkezésre álló források elosztására vonatkozó további lépésekre, figyelembe véve többek között a kérelmező tagállamok szükségleteit és a más tagállamok által már benyújtott vagy benyújtani tervezett hiteltámogatási kérelmeket. Amennyiben a hitelkérelmek meghaladják a rendelkezésre álló összegeket, a Bizottság – azzal összhangban, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek átfogó és megfelelően kiegyensúlyozott módon kell kezelniük a tagállamok gazdasági és társadalmi helyzetét – mérlegeli, hogy a 6,8 %-os felső határ felett igényelt további finanszírozás hozzájárul-e a REPowerEU-fejezetekhez.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2023. december 31-ig nyújtható hiteltámogatás. Ennek megfelelően az összes hitelmegállapodásnak 2023. december 31-ig hatályba kell lépnie. Ennélfogva az adott időpont előtt a Bizottságnak és az érintett tagállamoknak alá kell írniuk a hitelmegállapodásokat, és a Bizottságnak kézhez kell kapnia az e megállapodások hatálybalépésére vonatkozó valamennyi alkotmányos és jogi követelmény teljesülését igazoló jogi véleményeket.

A hiteltámogatás iránti kérelmet alaposan meg kell indokolni, kitérve különösen a következőkre:

| — | a megnövekedett pénzügyi igények indokolása; |
| --- | --- |

—

a megnövekedett pénzügyi igények indokolása;

| — | a további reformok és beruházások listája a megfelelő mérföldkövekkel és célokkal együtt; |
| --- | --- |

—

a további reformok és beruházások listája a megfelelő mérföldkövekkel és célokkal együtt;

| — | a felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült költsége. |
| --- | --- |

—

a felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült költsége.

A pénzügyi igények megnövekedése a következőkből adódhat:

| — | További reformok és beruházások, különösen az országspecifikus ajánlások és a REPowerEU-val kapcsolatos kihívások kezelése érdekében. |
| --- | --- |

—

További reformok és beruházások, különösen az országspecifikus ajánlások és a REPowerEU-val kapcsolatos kihívások kezelése érdekében.

| — | Az érintett tagállam maximális pénzügyi hozzájárulása csökkent, ezért bizonyos intézkedéseket vissza nem térítendő támogatások helyett hitelekből kíván finanszírozni, ezáltal megőrizve tervének átfogó ambíciószintjét. Az ilyen hitelkérelmek indokolásához nem lenne szükség további reformokra vagy beruházásokra. |
| --- | --- |

—

Az érintett tagállam maximális pénzügyi hozzájárulása csökkent, ezért bizonyos intézkedéseket vissza nem térítendő támogatások helyett hitelekből kíván finanszírozni, ezáltal megőrizve tervének átfogó ambíciószintjét. Az ilyen hitelkérelmek indokolásához nem lenne szükség további reformokra vagy beruházásokra.

| — | Hitel igénylése a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések finanszírozása céljából. |
| --- | --- |

—

Hitel igénylése a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések finanszírozása céljából.

III.   Előfinanszírozás

Annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi támogatást előreütemezzék és a jelenlegi energiaválságra való gyorsabb reagálásra használják fel, a tagállamok a REPowerEU-fejezetükben szereplő intézkedések finanszírozásához szükséges további források legfeljebb 20 %-a erejéig előfinanszírozást igényelhetnek. A szükséges további források közé tartozhatnak a következők:

| — | a kibocsátáskereskedelmi rendszerből származó új bevételek, a 21a. cikk szerint; |
| --- | --- |

—

a kibocsátáskereskedelmi rendszerből származó új bevételek, a 21a. cikk szerint;

| — | a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból átcsoportosított források, a 21b. cikk szerint; |
| --- | --- |

—

a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból átcsoportosított források, a 21b. cikk szerint;

| — | a kohéziós politikai programokból átcsoportosított források, a 7. cikk szerint; |
| --- | --- |

—

a kohéziós politikai programokból átcsoportosított források, a 7. cikk szerint;

| — | a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó hitelek, a 14. cikk szerint; |
| --- | --- |

—

a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó hitelek, a 14. cikk szerint;

| — | további vissza nem térítendő támogatás, a 2022. júniusi aktualizálást követően a 18. cikk szerint. |
| --- | --- |

—

további vissza nem térítendő támogatás, a 2022. júniusi aktualizálást követően a 18. cikk szerint.

Az előfinanszírozás kifizetése legfeljebb két részletben történik; az első kifizetés a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 23. cikkében említett jogi kötelezettségvállalás Bizottság általi elfogadását követő két hónapon belül, a második pedig a REPowerEU-fejezetet tartalmazó helyreállítási és rezilienciaépítési terv értékelését jóváhagyó tanácsi végrehajtási határozat hatálybalépését követő tizenkét hónapon belül esedékes.

Az előfinanszírozásként folyósított kifizetések a rendelkezésre álló forrásoktól, különösen a Next Generation EU keretében rendelkezésre álló forrásoktól, a megosztott irányítású programokból származó források tényleges előzetes átcsoportosításától és az éves uniós költségvetésben jóváhagyott előirányzatoktól, valamint a 21a. cikk szerinti bevételektől függnek. A közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikke alapján átcsoportosított források tekintetében az előfinanszírozási kifizetések egyik részlete sem haladhatja meg az 1 milliárd EUR teljes összeget, valamennyi tagállamra nézve. Az előfinanszírozás kifizetésére a tagállamok által benyújtott valamennyi kérelem értékelését követően kerül sor, szükség esetén arányosan, az 1 milliárd EUR teljes felső korlát tiszteletben tartása érdekében. A pénzügyi hozzájárulás és adott esetben a folyósítandó hiteltámogatás összege arányosan kiigazításra kerül, figyelembe véve a REPowerEU-fejezethez nyújtott további előfinanszírozást.

IV.   A terv módosítása az új maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizált összegének figyelembevétele érdekében

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok a 11. cikk (2) bekezdésében említett számítást követően aktualizálhatják helyreállítási és rezilienciaépítési tervüket a maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizált összegének figyelembevétele érdekében. A Bizottság 2022. június 30-án az összes tagállamra vonatkozóan közzétette a maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizált összegét (6).

Fontos megjegyezni, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek meg kell őrizniük (vagy fokozniuk kell) az eredeti tervek ambíciószintjét, és továbbra is teljesíteniük kell a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben foglalt valamennyi értékelési kritériumot. Konkrétan, a tagállamoknak továbbra is hatékonyan kezelniük kell a vonatkozó országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívások mindegyikét vagy jelentős részét, valamint a zöld és digitális átállással kapcsolatos prioritásokat.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok az aktualizált maximális pénzügyi hozzájárulás figyelembevétele céljából javasolhatják az intézkedések, valamint a kapcsolódó mérföldkövek és célok kiigazítását. E módosítások értékelésekor (adott esetben a 14. cikkel összefüggésben, a hiteltámogatáshoz kapcsolódó további intézkedések esetében) a Bizottság a következőket veszi figyelembe:

| — | a tagállam bizonyította-e a javasolt módosítások és a maximális pénzügyi hozzájárulás változása között fennálló kapcsolatot; |
| --- | --- |

—

a tagállam bizonyította-e a javasolt módosítások és a maximális pénzügyi hozzájárulás változása között fennálló kapcsolatot;

| — | a felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési tervben javasolt valamennyi módosítás – köztük a REPowerEU-fejezetben szereplő új, illetve kiterjesztett intézkedések – átfogó hatása, a terv által teljesítendő valamennyi értékelési kritérium tükrében. |
| --- | --- |

—

a felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési tervben javasolt valamennyi módosítás – köztük a REPowerEU-fejezetben szereplő új, illetve kiterjesztett intézkedések – átfogó hatása, a terv által teljesítendő valamennyi értékelési kritérium tükrében.

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében az aktualizált maximális pénzügyi hozzájárulás figyelembevétele céljából csupán egy alkalommal, legkésőbb 2023 végéig aktualizálhatók. A maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizálásának figyelembevétele és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet III. mellékletének megfelelően kiszámított pénzügyi hozzájárulás 30 %-át kitevő összeg jogi lekötése érdekében a finanszírozási megállapodást 2023-ban módosítani kell. A folyamat optimalizálása érdekében a Bizottság határozottan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy 2023. április 30-ig nyújtsanak be egyetlen módosított tervet, amely mind a 18. cikk (2) bekezdése szerinti módosításokat, mind az újonnan beillesztett REPowerEU-fejezetet tartalmazza.

Példák a 18. cikk (2) bekezdése szerint – a fenti megfontolások alapján – javasolható változások típusaira:

| — | a hiteltámogatás vagy az átcsoportosítás összegének növelése a pénzügyi hozzájárulás csökkenésének ellensúlyozása érdekében; |
| --- | --- |

—

a hiteltámogatás vagy az átcsoportosítás összegének növelése a pénzügyi hozzájárulás csökkenésének ellensúlyozása érdekében;

| — | a célok, illetve egy koherens célcsoport növelése vagy csökkentése, valamint az érintett intézkedés(ek) becsült költségének arányos kiigazítása; |
| --- | --- |

—

a célok, illetve egy koherens célcsoport növelése vagy csökkentése, valamint az érintett intézkedés(ek) becsült költségének arányos kiigazítása;

| — | intézkedések hozzáadása vagy törlése, a pénzügyi hozzájárulás változásához igazodva; |
| --- | --- |

—

intézkedések hozzáadása vagy törlése, a pénzügyi hozzájárulás változásához igazodva;

| — | a mérföldkövek és célok ütemezésének módosítása vagy a pénzügyi hozzájárulás változása által érintett intézkedés és mérföldkő/cél leírásának kiigazítása. |
| --- | --- |

—

a mérföldkövek és célok ütemezésének módosítása vagy a pénzügyi hozzájárulás változása által érintett intézkedés és mérföldkő/cél leírásának kiigazítása.

A tagállamok a pénzügyi hozzájárulás változásának figyelembevétele céljából több, egymással összefüggő intézkedéshez tartozó mérföldkövek és célok módosítását is javasolhatják, például több kisebb, kapcsolódó intézkedés egyetlen intézkedéssé való átdolgozása révén. Ebben az esetben a tagállamnak egyes konkrét mérföldkövek és célok helyett újakat kell meghatároznia, vagy növelnie kell más mérföldkövek és célok ambíciószintjét, feltéve, hogy a terv becsült összköltsége megegyezik az aktualizált pénzügyi hozzájárulással vagy meghaladja azt, és a tagállam bizonyítja az allokáció változása és a terv javasolt módosításai közötti kapcsolatot. Egy adott komponenshez tartozó egyes intézkedések ambíciószintjének és becsült költségeinek csökkenését, és ezzel egyidejűleg más intézkedések becsült költségeinek és ambíciószintjének növekedését alátámasztó indokolásukban a tagállamok hivatkozhatnak a pénzügyi hozzájárulás csökkenésére vagy módosítására.

Lefelé irányuló módosítás

A Bizottság a végső maximális pénzügyi hozzájárulásuk csökkenése esetén is arra ösztönzi a tagállamokat, hogy alternatív finanszírozási forrásokra támaszkodva folytassák helyreállítási és rezilienciaépítési tervük végrehajtását. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében a 14. cikk szerint nyújtott hitelek fontos alternatívát jelentenek, csakúgy, mint a más uniós alapokból történő átcsoportosítások vagy a nemzeti források felhasználása. A tagállamok a 21c. cikk (2) bekezdésével összhangban a maximális pénzügyi hozzájárulás csökkenését a REPowerEU-fejezetre előirányzott további finanszírozással is ellensúlyozhatják a meglévő támogatható intézkedések REPowerEU-fejezetbe történő beillesztése révén, a maximális pénzügyi hozzájárulás 11. cikk (2) bekezdése szerinti csökkenésével megegyező becsült költségek összegének erejéig. Ez a csökkenés a 2020. évi és 2021. évi GDP-előrejelzésen alapuló maximális pénzügyi hozzájárulás (az igazgatási kiadásokat leszámítva) és a Bizottság által a végleges GDP-adatok közzététele után meghatározott végleges maximális pénzügyi hozzájárulás (az igazgatási költségeket leszámítva) különbsége alapján kerül kiszámításra. A gyakorlatban a Bizottság az elfogadott tanácsi végrehajtási határozatokban már szereplő intézkedések azon részeinek becsült költségei alapján fogja kiszámítani a becsült költségeket, amelyeket átcsoportosítanak a REPowerEU-fejezetbe (kivéve az új intézkedéseket, amelyek esetében új költségbecslésre lesz szükség).

Felfelé irányuló módosítás

Azok a tagállamok, amelyek maximális pénzügyi hozzájárulása az aktualizálást követően magasabb lesz, a rendelkezésre álló többletforrások felhasználásával releváns reformokat és beruházásokat javasolhatnak, vagy kiterjeszthetik a már előirányzott intézkedéseket. A Bizottság határozottan ösztönzi, hogy e tagállamok a többletforrásokat teljes mértékben a REPowerEU-célkitűzésekre fordítsák, figyelembe véve a 2022. évi és adott esetben a 2023. évi országspecifikus ajánlásokat. A megnövelt maximális pénzügyi hozzájárulás teljes mértékű kihasználása érdekében a módosított tervek becsült költségeinek el kell érniük legalább az aktualizált maximális pénzügyi hozzájárulás összegét.

A magasabb maximális pénzügyi hozzájárulással rendelkező tagállamok a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkét alkalmazva kérelmezhetik a meglévő intézkedések módosítását, feltéve, hogy az indokolt változásokra új vagy kiterjesztett intézkedések – különösen a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések – bevezetése céljából van szükség.

V.   A terv módosítása vagy felváltása amiatt, hogy a terv vagy annak egy része objektív körülmények miatt már nem valósítható meg

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21. cikke értelmében a tagállamok kérelmezhetik tervük módosítását, ha a helyreállítási és rezilienciaépítési tervükben szereplő egy vagy több mérföldkő és cél objektív körülmények miatt már nem valósítható meg. A módosított tervnek azonban változatlanul kezelnie kell a releváns országspecifikus ajánlások mindegyikét vagy jelentős részét, és meg kell felelnie a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben előírt összes többi értékelési kritériumnak.

Az Ukrajna elleni orosz agresszió rányomta bélyegét az energiaárakra és az építőanyagok árára, és fokozott nyomás alá helyezte a globális ellátási láncokat is. E fejlemények súlyosságát nem lehetett előre látni sem az Eszköz létrehozásakor, sem pedig akkor, amikor a legtöbb tagállam benyújtotta helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. Az említett fejlemények közvetlenül érinthetik a tervekben szereplő egyes beruházások megvalósítását, és a 21. cikk szerinti kérelmet alátámasztó objektív körülményként lehet hivatkozni rájuk.

Az objektív körülményekre tekintettel előfordulhat, hogy az intézkedés a becsült költség vagy hatékonyság mellett már nem valósítható meg, vagy egy olyan jobb alternatíva merül fel, amely nagyobb mértékben járul hozzá a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet ugyanazon célkitűzéseinek vagy a 11 értékelési kritériumnak a teljesítéséhez. Ilyen esetekben a tagállamnak ismertetnie kell az eredeti intézkedés kezdetben tervezett végrehajtásából adódó váratlan hatékonysági problémákat alátámasztó objektív tényezőket, és bizonyítania kell, hogy a javasolt alternatíva alkalmasabb az adott intézkedés tervezett célkitűzéseinek elérésére. A tagállam például bizonyítékot szolgáltathat arra vonatkozóan, hogy az alternatív intézkedés költséghatékonyabb, vagy jobban elősegíti a reform vagy a beruházás szakpolitikai célkitűzéseinek elérését.

Tekintettel arra, hogy a REPowerEU-célkitűzések fontos szerepet játszanak az aktuális kihívások kezelésében, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló módosított rendelet kifejezetten megemlíti, hogy a 21. cikk értelmében objektív körülményként hivatkozni lehet egy tanácsi végrehajtási határozatban foglalt meglévő intézkedés és a REPowerEU-célkitűzések esetleges összeegyeztethetetlenségére is. A Bizottság eseti alapon értékeli, hogy a tagállam e tekintetben objektíven ellenőrizhető tényeket mutatott-e be bizonyítékként.

A terv 21. cikk alapján történő módosításakor a tagállamok felelőssége, hogy megfelelően indokolják a javasolt változásokat, és megválasszák az indokolás alátámasztása céljából előterjeszteni kívánt bizonyítékok és információk típusát. A benyújtandó információk köre a módosítások típusától és jellegétől, valamint az indokként előterjesztett objektív körülményektől függ. A tagállamoknak például nem kell bizonyítékot szolgáltatniuk a széleskörűen ismert körülmények fennállásáról (pl. az ellátási láncokkal kapcsolatos problémákról), ezzel szemben konkrét információkat kell szolgáltatniuk ezen eseményeknek az intézkedésekre, valamint a konkrét mérföldkövekre és célokra gyakorolt hatásáról.

A következő forgatókönyvek példaként szolgálhatnak arra, hogy a 21. cikk alapján milyen típusú változások hajthatók végre, és a tagállamoknak milyen típusú információkat kell benyújtaniuk (7):

| — | A tagállam az építőanyagok árának jelentős emelkedése miatt a felújítandó épületek vagy alapterületek mennyiségére vonatkozó cél módosítását javasolja. Kérelmét alátámasztandó, információt szolgáltat a gazdasága építőipari ágazatában tapasztalható inflációról, és vagy kiigazítja vonatkozó célját a megnövekedett költségekkel arányosan, vagy törli az intézkedést, vagy további finanszírozást igényel a megnövekedett becsült költségek fedezése céljából (minden esetben benyújtva a költségbecslést alátámasztó szükséges bizonyítékokat). |
| --- | --- |

—

A tagállam az építőanyagok árának jelentős emelkedése miatt a felújítandó épületek vagy alapterületek mennyiségére vonatkozó cél módosítását javasolja. Kérelmét alátámasztandó, információt szolgáltat a gazdasága építőipari ágazatában tapasztalható inflációról, és vagy kiigazítja vonatkozó célját a megnövekedett költségekkel arányosan, vagy törli az intézkedést, vagy további finanszírozást igényel a megnövekedett becsült költségek fedezése céljából (minden esetben benyújtva a költségbecslést alátámasztó szükséges bizonyítékokat).

| — | A tagállam a félvezetők ellátási láncában jelentkező hiány miatt a szuperszámítógép beszerzésére irányuló beruházás törlését javasolja. A kérelemhez mellékeli a szóban forgó termék beszerzésére tett hatósági kísérletek rövid áttekintését, valamint – amennyiben rendelkezésre áll – a sikertelen közbeszerzési eljárást alátámasztó bizonyítékot. |
| --- | --- |

—

A tagállam a félvezetők ellátási láncában jelentkező hiány miatt a szuperszámítógép beszerzésére irányuló beruházás törlését javasolja. A kérelemhez mellékeli a szóban forgó termék beszerzésére tett hatósági kísérletek rövid áttekintését, valamint – amennyiben rendelkezésre áll – a sikertelen közbeszerzési eljárást alátámasztó bizonyítékot.

| — | A tagállam a háztartási kazánok lecserélésével kapcsolatos mérföldkő feltételeinek módosítását javasolja annak érdekében, hogy a gázkazánokat kizárja a támogatás hatálya alól, mivel beszerzésük ellentétes a REPowerEU-célkitűzésekkel, és ez a REPowerEU-rendelet értelmében objektív körülménynek minősül. |
| --- | --- |

—

A tagállam a háztartási kazánok lecserélésével kapcsolatos mérföldkő feltételeinek módosítását javasolja annak érdekében, hogy a gázkazánokat kizárja a támogatás hatálya alól, mivel beszerzésük ellentétes a REPowerEU-célkitűzésekkel, és ez a REPowerEU-rendelet értelmében objektív körülménynek minősül.

| — | A tagállam a közlekedési csomópont megépítésének sokkal költséghatékonyabb módját azonosítja, ezért szeretné módosítani a vonatkozó mérföldkőben foglalt releváns műszaki előírásokat. A kérelemhez mellékelt feljegyzésben kifejti, hogy milyen típusú elemzés elvégzésével állapította meg, hogy az új módszer költséghatékonyabb lenne, és összességében azonos eredményhez vezetne. |
| --- | --- |

—

A tagállam a közlekedési csomópont megépítésének sokkal költséghatékonyabb módját azonosítja, ezért szeretné módosítani a vonatkozó mérföldkőben foglalt releváns műszaki előírásokat. A kérelemhez mellékelt feljegyzésben kifejti, hogy milyen típusú elemzés elvégzésével állapította meg, hogy az új módszer költséghatékonyabb lenne, és összességében azonos eredményhez vezetne.

| — | A tagállam – a kissé magasabb költségek ellenére – meg kívánja változtatni egy vízerőmű jellemzőit, mivel így jelentősen javulna annak energiatermelési kapacitása. A tagállam rövid elemzést nyújt be arról, hogy a vízerőmű új jellemzői hogyan javítanák általános teljesítményét, és benyújtja az intézkedés aktualizált költségbecslését is. |
| --- | --- |

—

A tagállam – a kissé magasabb költségek ellenére – meg kívánja változtatni egy vízerőmű jellemzőit, mivel így jelentősen javulna annak energiatermelési kapacitása. A tagállam rövid elemzést nyújt be arról, hogy a vízerőmű új jellemzői hogyan javítanák általános teljesítményét, és benyújtja az intézkedés aktualizált költségbecslését is.

A javasolt változások nem csökkenthetik a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek általános ambíciószintjét, biztosítaniuk kell, hogy a tervek továbbra is összhangban álljanak az országspecifikus ajánlásokkal, és nem vezethetnek a végrehajtás későbbre – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz utolsó éveire való – ütemezéséhez. Ezenkívül a nem megvalósíthatónak ítélt intézkedéseket felváltó intézkedéseknek a lehető legnagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a REPowerEU-célkitűzésekhez (pl. a gázkazánokról a hőszivattyúkra való áttéréshez).

| Forgatókönyv | Jogalap |
| --- | --- |
| A REPowerEU-fejezet beillesztése a helyreállítási és rezilienciaépítési tervbe | 21c. cikk |
| A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedések kiigazítása a maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizálását követően | 18. cikk (2) bekezdés |
| A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedések módosítása olyan objektív körülményekre tekintettel, amelyek miatt az intézkedések már nem valósíthatók meg | 21. cikk |
| A helyreállítási és rezilienciaépítési terv további intézkedésekkel való kiegészítése a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó további hitelek felvétele céljából | 14. cikk |
| A fenti forgatókönyvek bármely kombinációja | 14. cikk, 18. cikk (2) bekezdés, 21. cikk vagy 21c. cikk |

Forgatókönyv

Jogalap

A REPowerEU-fejezet beillesztése a helyreállítási és rezilienciaépítési tervbe

21c. cikk

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedések kiigazítása a maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizálását követően

18. cikk (2) bekezdés

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedések módosítása olyan objektív körülményekre tekintettel, amelyek miatt az intézkedések már nem valósíthatók meg

21. cikk

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv további intézkedésekkel való kiegészítése a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó további hitelek felvétele céljából

14. cikk

A fenti forgatókönyvek bármely kombinációja

14. cikk, 18. cikk (2) bekezdés, 21. cikk vagy 21c. cikk

II. RÉSZ

IRÁNYMUTATÁS A KIEGÉSZÍTÉSEK KIDOLGOZÁSÁHOZ ÉS BEMUTATÁSÁHOZ

Ez a szakasz átfogó iránymutatást nyújt a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kiegészítésének kidolgozásához és bemutatásához, beleértve a REPowerEU-fejezet elkészítését is. Ebben a részben a „módosítás” kifejezés a helyreállítási és rezilienciaépítési terv valamennyi változására vonatkozik, függetlenül annak jogalapjától. Tervük módosításakor a tagállamoknak bizonyítékot kell szolgáltatniuk a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott értékelési kritériumokkal kapcsolatban, valamint be kell nyújtaniuk a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. és 21c. cikkében említett információk aktualizált változatát.

Az új információk körének arányosnak kell lennie a kiegészítésben javasolt változásokkal. Ha a javasolt változásoknak nincs hatása egy adott szakaszra, a sablon kapcsolódó részét nem szükséges kitölteni. A REPowerEU-fejezetet a szóban forgó célzott reformokat és beruházásokat tartalmazó további komponens formájában kell benyújtani. Nincs szükség a már elfogadott terv szerkezeti átalakítására, és kerülni kell az ismétlődéseket.

A II. rész két fő szakaszból áll: a REPowerEU-fejezet elkészítéséről szóló iránymutatásból, valamint a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek általános módosításának részeként benyújtandó információkról szóló iránymutatásból.

I.   A REPowerEU-fejezet

1.   
  Reformok és beruházások

A REPowerEU-fejezetben olyan intézkedések szerepelhetnek, amelyek vagy 2022. február 1-jétől kezdődő új reformoknak és beruházásoknak, vagy a már elfogadott tanácsi végrehajtási határozatokban foglalt reformok és beruházások (2020. február 1-jétől kezdődő) kiterjesztésének számítanak. Ez utóbbi esetben a REPowerEU-fejezet csak a meglévő intézkedés kiterjesztett részét tartalmazza. Azok a tagállamok, amelyek esetében a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban csökken a maximális pénzügyi hozzájárulás, a már elfogadott tanácsi végrehajtási határozatokban foglalt intézkedéseket is beilleszthetnek azok kiterjesztése nélkül, legfeljebb a maximális pénzügyi hozzájárulás csökkenésével megegyező becsült költség erejéig. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy a REPowerEU-fejezet ezekben az esetekben tartalmazná a már elfogadott tanácsi végrehajtási határozatokban foglalt intézkedések egyes részeit, amelyek összköltsége nem haladja meg a maximális pénzügyi hozzájárulás csökkenésének összegét.

A kiterjesztett intézkedéseknek jelentős mértékben növelniük kell az eredeti intézkedés ambíciószintjét. Ennek tükröződnie kell a kapcsolódó mérföldkövek és célok kialakításában vagy szintjében. Például egy tagállam fenntarthat egy intézkedést a helyreállítási és rezilienciaépítési terv egy meglévő komponensében, de jelentősen növelheti a célt a REPowerEU-fejezetben annak érdekében, hogy részesüljön az újonnan rendelkezésre álló finanszírozásból. Például a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelési kapacitás 1 000 MW-ról 1 300 MW-ra történő növelése 300 MW-os kiterjesztésnek tekinthető; a felújított (és több mint 30 %-os energiamegtakarítást elérő) épületekben található lakások számának 20 000-ről 30 000-re történő növelése az intézkedés 10 000 lakással való kiterjesztését jelentené.

Emlékeztetni kell arra, hogy a reformoknak és a beruházásoknak hozzá kell járulniuk a vonatkozó országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívások mindegyikének vagy jelentős részének hatékony kezeléséhez is, beleértve a Tanács által a szemeszter 2022. évi, 2023. évi és azt követő ciklusai keretében, a felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési terv tagállami benyújtását megelőzően elfogadott országspecifikus ajánlásokat is. A 2022. évi országspecifikus ajánlások többek között a tagállamok előtt álló energiaügyi kihívásokkal foglalkoznak. Azok a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek – köztük a REPowerEU-fejezetet tartalmazó tervek –, amelyek nem felelnek meg kielégítően az értékelési kritériumoknak, nem kaphatnak kedvező értékelést, és nem részesülhetnek további finanszírozásban.

Tekintettel az EU előtt álló kihívások sürgősségére és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében előirányzott intézkedések végrehajtásának szűk időkeretére (az utolsó mérföldköveket/célokat 2026 augusztusáig kell teljesíteni), a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb mértékben építsenek az elfogadott tanácsi végrehajtási határozatokban már szereplő intézkedésekre a REPowerEU-célkitűzések időben történő előmozdítása érdekében.

2.   
  Példák a REPowerEU-fejezetbe foglalható intézkedésekre

a)   Az energetikai infrastruktúra és létesítmények fejlesztése a gázellátás – többek között a cseppfolyósított földgáz-ellátás – biztonságával kapcsolatos azonnali szükségletek kielégítése, különösen pedig az ellátás diverzifikációjának lehetővé tétele céljából, az Unió egészének érdekében

Ez a célkitűzés az olyan energetikai infrastruktúrákra és létesítményekre vonatkozik, amelyek az azonnali ellátásbiztonsági szükségletek kielégítése céljából lehetővé teszik a tagállamok gázellátásának diverzifikálását, anélkül, hogy veszélyeztetnék az EU hosszú távú energia- és éghajlat-politikai céljait. Ide sorolhatók az LNG-terminálok, például az úszó LNG-tároló és -visszaalakító egységek, a gázvezetékek, valamint a gázhálózat egyéb elemei, például mérőállomások, kompresszorállomások vagy gáztárolók.

Emellett az azonnali ellátásbiztonsági szükségletek kielégítéséhez szükséges, az olaj-infrastruktúrával és -létesítményekkel kapcsolatos intézkedések csak azon tagállamok REPowerEU-fejezetébe foglalhatók bele, amelyek földrajzi elhelyezkedésük miatt kifejezetten függenek az orosz nyersolajtól, és amelyek kivételes átmeneti eltérést kaptak a 833/2014/EU rendelet 3m. cikkének (1) és (2) bekezdésében felsorolt tilalmak tekintetében.

Az érintett tagállamok gázinfrastruktúrára és olaj-infrastruktúrára irányuló beruházásait a lehető legnagyobb mértékben össze kell hangolni az energetikai infrastruktúra terén fennálló további szükségletek értékelésének eredményeivel – a Bizottság 2022. március 8-i REPowerEU-közleményében felvázoltak szerint –, valamint a TEN-E keretében működő magas szintű regionális munkacsoportokban a tagállamokkal folytatott megbeszélések eredményével, amelyet a 2022. május 18-i REPowerEU terv III. melléklete tükröz.

Az azonnali ellátásbiztonsági szükségletekre helyezett hangsúly miatt az energetikai infrastruktúrát és létesítményeket fejlesztő, az energiaellátás biztonságának garantálása szempontjából alapvető fontosságú intézkedések – a Bizottság kedvező értékelése esetén – a DNSH-elvtől való eltérésben részesülhetnek. E célból a tagállamoknak releváns információk benyújtásával kell igazolniuk az eltérésre való jogosultságot (lásd az alábbi b) pontot).

Az energiaellátás biztonságához hozzájáruló intézkedések tekintetében a tagállamok arra is felkérést kapnak, hogy fordítsanak figyelmet a projektek kiberbiztonsági dimenziójára, hogy az energetikai zavarok potenciális kockázatát a lehető legalacsonyabbra csökkentsék.

b)   Az épületek és a kritikus energetikai infrastruktúra energiahatékonyságának növelése, az ipar dekarbonizációja, a fenntartható biometán és a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén előállításának és elterjedésének növelése, valamint a megújuló energia részarányának növelése és elterjedésének felgyorsítása

| 1. | Ide sorolhatók az olyan intézkedések mint az épületek energetikai felújítása, többek között az energiahatékonyságot javító intézkedések vagy a megújuló energiaforrások integrálása, továbbá a fűtési és hűtési rendszerek dekarbonizációja, a hatékony távfűtési és távhűtési rendszerek energiahatékonyságát javító intézkedések, vagy a vállalkozások energiahatékonyságát költséghatékony módon javító fejlesztések, nevezetesen azok, amelyek az energetikai auditokból eredő ajánlások végrehajtására irányulnak. Ezek az intézkedések csökkentenék a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget, és támogatnák a megújuló energia térnyerését. A célkitűzés például a következők révén érhető el:






  — | az épületek energiahatékonyságát például átlagosan legalább 30 %-kal javító korszerűsítések és technológiák támogatása (a legrosszabbul teljesítő épületek tekintetében és az alacsony jövedelmű háztartások számára kedvezményes hozzáférést biztosítva); |
| --- | --- | --- |

1.

Ide sorolhatók az olyan intézkedések mint az épületek energetikai felújítása, többek között az energiahatékonyságot javító intézkedések vagy a megújuló energiaforrások integrálása, továbbá a fűtési és hűtési rendszerek dekarbonizációja, a hatékony távfűtési és távhűtési rendszerek energiahatékonyságát javító intézkedések, vagy a vállalkozások energiahatékonyságát költséghatékony módon javító fejlesztések, nevezetesen azok, amelyek az energetikai auditokból eredő ajánlások végrehajtására irányulnak. Ezek az intézkedések csökkentenék a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget, és támogatnák a megújuló energia térnyerését. A célkitűzés például a következők révén érhető el:

—

az épületek energiahatékonyságát például átlagosan legalább 30 %-kal javító korszerűsítések és technológiák támogatása (a legrosszabbul teljesítő épületek tekintetében és az alacsony jövedelmű háztartások számára kedvezményes hozzáférést biztosítva);

| — | a fűtési és hűtési rendszerek dekarbonizációja a hatékonyság növelése érdekében, például hőszivattyúk (beleértve a hibrid hőszivattyúkat is), rendkívül energiatakarékos és megújuló távfűtési és távhűtési rendszerek, fotovoltaikus energia, a helyben termelt megújuló energia tárolása, intelligens termosztátok stb.; |
| --- | --- |

—

a fűtési és hűtési rendszerek dekarbonizációja a hatékonyság növelése érdekében, például hőszivattyúk (beleértve a hibrid hőszivattyúkat is), rendkívül energiatakarékos és megújuló távfűtési és távhűtési rendszerek, fotovoltaikus energia, a helyben termelt megújuló energia tárolása, intelligens termosztátok stb.;

| — | konkrét pénzügyi eszközök alkalmazása vagy az InvestEU-garanciához való hozzájárulás az épületek energetikai felújítására irányuló beruházások támogatása érdekében (például a legrosszabbul teljesítő lakó- és nem lakáscélú épületek utólagos átalakítása, a fűtési rendszerek dekarbonizációja és megújuló energiaforrások helyszíni telepítése); |
| --- | --- |

—

konkrét pénzügyi eszközök alkalmazása vagy az InvestEU-garanciához való hozzájárulás az épületek energetikai felújítására irányuló beruházások támogatása érdekében (például a legrosszabbul teljesítő lakó- és nem lakáscélú épületek utólagos átalakítása, a fűtési rendszerek dekarbonizációja és megújuló energiaforrások helyszíni telepítése);

| — | olyan nemzeti vagy regionális technikai segítségnyújtási eszközök létrehozása, amelyek támogatják a magánbefektetők számára vonzó, pénzügyileg stabil energiahatékonysági és épületfelújítási projektek széles körű portfóliójának kialakítását; |
| --- | --- |

—

olyan nemzeti vagy regionális technikai segítségnyújtási eszközök létrehozása, amelyek támogatják a magánbefektetők számára vonzó, pénzügyileg stabil energiahatékonysági és épületfelújítási projektek széles körű portfóliójának kialakítását;

| — | nemzeti energiahatékonysági alapok létrehozása vagy a meglévő alapok célzott pénzügyi eszközökkel való megerősítése az energiahatékonyság és az épületfelújítás céljából; |
| --- | --- |

—

nemzeti energiahatékonysági alapok létrehozása vagy a meglévő alapok célzott pénzügyi eszközökkel való megerősítése az energiahatékonyság és az épületfelújítás céljából;

| — | az építőiparral és az épületekkel kapcsolatos jogszabályok aktualizálása keretében nagyobb energiahatékonyság előírása az új építkezésekre és a felújításokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

az építőiparral és az épületekkel kapcsolatos jogszabályok aktualizálása keretében nagyobb energiahatékonyság előírása az új építkezésekre és a felújításokra vonatkozóan;

| — | az intelligens fogyasztásmérő rendszerek épületekbe történő kötelező beszerelését előíró jogalkotási intézkedések. |
| --- | --- |

—

az intelligens fogyasztásmérő rendszerek épületekbe történő kötelező beszerelését előíró jogalkotási intézkedések.

| 2. | Az ipar dekarbonizációjára irányuló célkitűzést az alábbi háttérmagyarázat részletesen tárgyalja. |
| --- | --- |

2.

Az ipar dekarbonizációjára irányuló célkitűzést az alábbi háttérmagyarázat részletesen tárgyalja.

| 3. | A fenntartható biometán és hidrogén elterjedésének támogatására irányuló célkitűzés egyrészt a fenntartható biometán termelési kapacitásának és felhasználásának növelését (beleértve a földgázhálózatba juttatását lehetővé tevő összeköttetéseket), másrészt a megújuló hidrogén (8) termelési kapacitásának növelését (beleértve a megújuló hidrogén előállításához szükséges megfelelő megújulóenergia-termelési kapacitás növelését) célzó beruházásokhoz kapcsolódik. A célkitűzések a fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén (9) termelési kapacitásába és a célzott hidrogén-infrastruktúrába (beleértve a csővezetékeket, a tárolokat és a kikötői terminálokat) történő beruházásokhoz is kapcsolódnak. |
| --- | --- |

3.

A fenntartható biometán és hidrogén elterjedésének támogatására irányuló célkitűzés egyrészt a fenntartható biometán termelési kapacitásának és felhasználásának növelését (beleértve a földgázhálózatba juttatását lehetővé tevő összeköttetéseket), másrészt a megújuló hidrogén (8) termelési kapacitásának növelését (beleértve a megújuló hidrogén előállításához szükséges megfelelő megújulóenergia-termelési kapacitás növelését) célzó beruházásokhoz kapcsolódik. A célkitűzések a fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén (9) termelési kapacitásába és a célzott hidrogén-infrastruktúrába (beleértve a csővezetékeket, a tárolokat és a kikötői terminálokat) történő beruházásokhoz is kapcsolódnak.

A megfelelő reformok magukban foglalhatják a fenntartható biometán és biogáz előállítására vagy felhasználására irányuló beruházások ösztönzését (kvóták vagy kompenzációs különbözeti szerződések révén) vagy a megújuló, illetve fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén előállítására, felhasználására, szállítására és tárolására vonatkozó megfelelő jogszabályi keretet és szabályozási rendszereket előmozdító reformokat, a nehezen dekarbonizálható ágazatokra összpontosítva, az uniós hidrogénstratégiával összhangban.

| 4. | A megújuló energia részarányának növelésére és elterjedésének felgyorsítására irányuló célkitűzés magában foglalja a megújulóenergia-termelési kapacitás növelésére irányuló intézkedéseket, a hálózatnak a megújuló energiaforrások integrálásához szükséges megerősítését vagy korszerűsítését, illetve a kapcsolódó tárolást, valamint a megújulóenergia-projektek engedélyezési eljárásait és a hálózatra kapcsolást felgyorsító reformokat. |
| --- | --- |

4.

A megújuló energia részarányának növelésére és elterjedésének felgyorsítására irányuló célkitűzés magában foglalja a megújulóenergia-termelési kapacitás növelésére irányuló intézkedéseket, a hálózatnak a megújuló energiaforrások integrálásához szükséges megerősítését vagy korszerűsítését, illetve a kapcsolódó tárolást, valamint a megújulóenergia-projektek engedélyezési eljárásait és a hálózatra kapcsolást felgyorsító reformokat.

A reformoknak a következőkre kell irányulniuk: a megújulóenergia-projektek engedélyezésének egyszerűsítése és felgyorsítása – ezen belül például az eljárások digitalizálása vagy egy integrált környezetvédelmi engedélyezési rendszer bevezetése –, vagy a (térbeli) tervezés javítása, beleértve a megújuló energia fejlesztésére különösen alkalmas területek kijelölését. A reformokat ki kell egészíteni az adminisztratív személyzet szükséges továbbképzésével és megerősítésével a gyorsabb ügyintézés és a megnövekedett számú engedélykérelem kezelése érdekében, valamint az adminisztratív kapacitásokat javító egyéb intézkedésekkel, például jobb eszközök bevezetésével és a munkafolyamatok észszerűsítésével.

Ami konkrétan a fűtési ágazatot illeti, a célkitűzés a következők révén érhető el:

| — | egyedi finanszírozási eszközök vagy egyéb támogatás, támogatásalapú vagy adóösztönzők a megújuló energiaforrásokból előállított, rendkívül energiatakarékos fűtésre és távfűtésre irányuló beruházások számára, beleértve a hőszivattyúk és naperőművek telepítését, illetve a korszerű, hatékony, megújuló és hulladékhő-alapú távfűtési és -hűtési rendszerekre való kapcsolódást célzó fogyasztói ösztönzőket; |
| --- | --- |

—

egyedi finanszírozási eszközök vagy egyéb támogatás, támogatásalapú vagy adóösztönzők a megújuló energiaforrásokból előállított, rendkívül energiatakarékos fűtésre és távfűtésre irányuló beruházások számára, beleértve a hőszivattyúk és naperőművek telepítését, illetve a korszerű, hatékony, megújuló és hulladékhő-alapú távfűtési és -hűtési rendszerekre való kapcsolódást célzó fogyasztói ösztönzőket;

| — | a fosszilis fűtési rendszerek megújulóenergia-technológiákkal (megújuló hőenergia, megújuló energiaforrásokon alapuló távfűtés, az ipari hulladékhő és a hűtési hálózatok maradékhőjének felhasználása) való felváltását célzó programok; |
| --- | --- |

—

a fosszilis fűtési rendszerek megújulóenergia-technológiákkal (megújuló hőenergia, megújuló energiaforrásokon alapuló távfűtés, az ipari hulladékhő és a hűtési hálózatok maradékhőjének felhasználása) való felváltását célzó programok;

| — | a távfűtési rendszerek korszerűsítése a fosszilis tüzelőanyagok hőszivattyúkkal vagy megújuló energiaforrásokkal való felváltása céljából, az üzemi hőmérsékletek optimalizálása, a távfűtési hálózaton belüli hőveszteségek csökkentése, az alállomások korszerűsítése, intelligens vezérlők alkalmazása, a hőtárolási lehetőségek bővítése. |
| --- | --- |

—

a távfűtési rendszerek korszerűsítése a fosszilis tüzelőanyagok hőszivattyúkkal vagy megújuló energiaforrásokkal való felváltása céljából, az üzemi hőmérsékletek optimalizálása, a távfűtési hálózaton belüli hőveszteségek csökkentése, az alállomások korszerűsítése, intelligens vezérlők alkalmazása, a hőtárolási lehetőségek bővítése.

ba)   Az energiaszegénység kezelése

A szociális jogok európai pillérének elveivel összhangban a REPowerEU-fejezet olyan intézkedéseket is tartalmazhat, amelyek strukturális módon, többek között az energiahatékonyságra, az épületek energetikai felújítására, valamint a fogyasztóvédelem és a tudatos fogyasztói magatartás előmozdítására irányuló hosszú távú beruházások és reformok révén kezelik az energiaszegénység kiváltó okait. Az ilyen reformoknak és beruházásoknak az energiaszükséglet strukturális csökkentéséhez szükséges megfelelő szintű pénzügyi támogatást kell nyújtaniuk az alacsony jövedelmű háztartásoknak (a költségek 100 %-áig terjedően) és a kiszolgáltatott helyzetben lévő vállalkozásoknak – köztük a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k), valamint az energiaigényes ágazatokban tevékenykedő vállalkozásoknak –, mivel ezen szereplőket súlyos nehézségek elé állítják a magas energiaszámlák.

Az e célkitűzések elérésére alkalmas intézkedések közé tartoznak a következők (10):

| — | az energiahatékonysági programok pénzügyi támogatása, többek között célzott finanszírozási eszközök révén; |
| --- | --- |

—

az energiahatékonysági programok pénzügyi támogatása, többek között célzott finanszírozási eszközök révén;

| — | a magas villamosenergia-kiadások miatt nehézségekkel küzdő háztartások és vállalkozások – köztük kkv-k – villamosenergia-szükségletének csökkentését célzó programok; |
| --- | --- |

—

a magas villamosenergia-kiadások miatt nehézségekkel küzdő háztartások és vállalkozások – köztük kkv-k – villamosenergia-szükségletének csökkentését célzó programok;

| — | a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő egyéb programok pénzügyi kiegészítése a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak nyújtott támogatás fokozása érdekében, például az energetikai korszerűsítések tekintetében; |
| --- | --- |

—

a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő egyéb programok pénzügyi kiegészítése a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak nyújtott támogatás fokozása érdekében, például az energetikai korszerűsítések tekintetében;

| — | az energiahatékonysági felújítást vagy fűtési megoldások telepítését támogató programok; |
| --- | --- |

—

az energiahatékonysági felújítást vagy fűtési megoldások telepítését támogató programok;

| — | az energiaközösségek támogatása és népszerűsítése; |
| --- | --- |

—

az energiaközösségek támogatása és népszerűsítése;

| — | energiával kapcsolatos tájékoztató kampányok a nyilvánosság számára – elsősorban a nagy energiafogyasztási mintákat és a fogyasztókat célozva – az energiatakarékossággal kapcsolatos tudatosság erősítése érdekében; |
| --- | --- |

—

energiával kapcsolatos tájékoztató kampányok a nyilvánosság számára – elsősorban a nagy energiafogyasztási mintákat és a fogyasztókat célozva – az energiatakarékossággal kapcsolatos tudatosság erősítése érdekében;

| — | az épületfelújítási lehetőségekkel, az energiahatékonysági tanúsítványokkal és az energetikai auditok nyomán megfogalmazott ajánlásokkal kapcsolatban valódi tanácsadást és segítségnyújtást biztosító egyablakos ügyintézési rendszer bevezetése, amely nem csupán a tájékoztatásra korlátozódik; |
| --- | --- |

—

az épületfelújítási lehetőségekkel, az energiahatékonysági tanúsítványokkal és az energetikai auditok nyomán megfogalmazott ajánlásokkal kapcsolatban valódi tanácsadást és segítségnyújtást biztosító egyablakos ügyintézési rendszer bevezetése, amely nem csupán a tájékoztatásra korlátozódik;

| — | a lakás- és kereskedelmi célú ingatlanok bérleti díjának meghatározásakor az energiahatékonyság szintjének figyelembevételére ösztönző reformok. |
| --- | --- |

—

a lakás- és kereskedelmi célú ingatlanok bérleti díjának meghatározásakor az energiahatékonyság szintjének figyelembevételére ösztönző reformok.

bb)   Az energiaszükséglet csökkentésének ösztönzése

Az energiaszükséglet csökkentésének ösztönzésére irányuló célkitűzés a vállalati termelési folyamatokat/szolgáltatásnyújtást célzó intézkedésekre vonatkozik, és az alábbi szakaszban (Európa iparának megerősítése) vázolt kérdésekhez kapcsolódik. A releváns energiaköltségek és a strukturális intézkedések ötvözésére példaként említhető a villamosenergia-szükséglet rövid távú csökkenéséből eredő termelési veszteségek átmeneti pénzügyi ellentételezése, amelyhez a REPowerEU-célkitűzésekhez hozzájáruló, tartós hatású beruházás(ok)ra vonatkozó követelmény társul (pl. a vállalati termelés ÜHG-intenzitásának csökkentése (11) 2026 közepéig, például a megújuló energiára való átállás vagy energiatakarékossági intézkedések révén).

Az energiaszükséglet csökkentésére irányuló beruházásokat kiegészíthetik az energiahatékonyság tartós javítását célzó szabályozási ösztönzőket biztosító reformok, nevezetesen:

| — | az épületfelújítási lehetőségekkel, az energiahatékonysági tanúsítványokkal és az energetikai auditok nyomán megfogalmazott ajánlásokkal kapcsolatban tanácsadást és segítségnyújtást biztosító egyablakos ügyintézési rendszer bevezetése, amely nem csupán a tájékoztatásra korlátozódik; |
| --- | --- |

—

az épületfelújítási lehetőségekkel, az energiahatékonysági tanúsítványokkal és az energetikai auditok nyomán megfogalmazott ajánlásokkal kapcsolatban tanácsadást és segítségnyújtást biztosító egyablakos ügyintézési rendszer bevezetése, amely nem csupán a tájékoztatásra korlátozódik;

| — | az épületek energetikai felújítását vagy a fűtési megoldások telepítését ösztönző rendszerek a b) pont 1. alpontja szerint. |
| --- | --- |

—

az épületek energetikai felújítását vagy a fűtési megoldások telepítését ösztönző rendszerek a b) pont 1. alpontja szerint.

c)   A belföldi és a határokon átnyúló szűk keresztmetszetek kezelése az energiaátvitel és -elosztás terén, a villamos energia tárolásának támogatása és a megújuló energiaforrások integrálásának felgyorsítása, valamint a kibocsátásmentes közlekedés és az ehhez szükséges infrastruktúra, többek között a vasúti közlekedés támogatása

Példák az energiaátvitelhez, -elosztáshoz és -tároláshoz kapcsolódó intézkedésekre:

| — | villamosenergia-tároló létesítmények, különösen a megújuló erőforrások elterjedésének támogatása és/vagy a szűk keresztmetszetek minimalizálása érdekében; |
| --- | --- |

—

villamosenergia-tároló létesítmények, különösen a megújuló erőforrások elterjedésének támogatása és/vagy a szűk keresztmetszetek minimalizálása érdekében;

| — | a nemzeti villamosenergia-elosztó és -átviteli hálózatok fejlesztése, különösen a szűk keresztmetszetek kiküszöbölése és a megújuló energiaforrások további integrációjának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

—

a nemzeti villamosenergia-elosztó és -átviteli hálózatok fejlesztése, különösen a szűk keresztmetszetek kiküszöbölése és a megújuló energiaforrások további integrációjának előmozdítása érdekében;

| — | villamosenergia-összeköttetések kiépítése; |
| --- | --- |

—

villamosenergia-összeköttetések kiépítése;

| — | a díjszabás megreformálása és a hálózati összekapcsoltsági projektek előmozdítása; |
| --- | --- |

—

a díjszabás megreformálása és a hálózati összekapcsoltsági projektek előmozdítása;

| — | az energiarendszer rugalmasságának növelését célzó reformok; |
| --- | --- |

—

az energiarendszer rugalmasságának növelését célzó reformok;

| — | átlátható ütemtervek kidolgozása az elosztó és átviteli hálózatok korszerűsítésére és a megújulóenergia-árverésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

átlátható ütemtervek kidolgozása az elosztó és átviteli hálózatok korszerűsítésére és a megújulóenergia-árverésekre vonatkozóan.

A kibocsátásmentes közlekedéshez kapcsolódó intézkedések példái közé tartoznak az olyan beruházások vagy reformok, amelyek a következők bevezetésére irányulnak:

| — | kipufogógázkibocsátás-mentes járművek, például 100 %-ban elektromos vagy hidrogénalapú üzemanyagcellás járművek és kibocsátásmentes hajók/repülőgépek; |
| --- | --- |

—

kipufogógázkibocsátás-mentes járművek, például 100 %-ban elektromos vagy hidrogénalapú üzemanyagcellás járművek és kibocsátásmentes hajók/repülőgépek;

| — | a közlekedési eszközök kibocsátásmentes eszközökre való lecserélése, illetve utólagos kibocsátásmentesítése, valamint a kipufogógázkibocsátás-mentes járműveket és hajókat/repülőgépeket kiszolgáló infrastruktúra; |
| --- | --- |

—

a közlekedési eszközök kibocsátásmentes eszközökre való lecserélése, illetve utólagos kibocsátásmentesítése, valamint a kipufogógázkibocsátás-mentes járműveket és hajókat/repülőgépeket kiszolgáló infrastruktúra;

| — | kibocsátásmentes vasúti járművek, valamint az ilyen járművek szempontjából megfelelő vasúti infrastruktúra és kapcsolódó alrendszerek; elektromos töltőpontok, a villamosenergia-hálózati csatlakozások korszerűsítése, hidrogéntöltő állomások vagy elektromos közúti rendszerek; |
| --- | --- |

—

kibocsátásmentes vasúti járművek, valamint az ilyen járművek szempontjából megfelelő vasúti infrastruktúra és kapcsolódó alrendszerek; elektromos töltőpontok, a villamosenergia-hálózati csatlakozások korszerűsítése, hidrogéntöltő állomások vagy elektromos közúti rendszerek;

| — | a szabályozási keret reformja a kis belső égésű motorral felszerelt gépjárművek elektromos járművekké történő utólagos átalakításának előmozdítása érdekében, az átalakításra vonatkozó típusjóváhagyási eljárás felgyorsítása révén; ösztönzők nyújtása az utólagos átalakítást végző ipari szereplők és a fogyasztók számára (adóösztönzők, kedvező hitelek vagy a kezdeti beruházásokhoz nyújtott támogatások); valamint tájékoztató kampány kidolgozása; |
| --- | --- |

—

a szabályozási keret reformja a kis belső égésű motorral felszerelt gépjárművek elektromos járművekké történő utólagos átalakításának előmozdítása érdekében, az átalakításra vonatkozó típusjóváhagyási eljárás felgyorsítása révén; ösztönzők nyújtása az utólagos átalakítást végző ipari szereplők és a fogyasztók számára (adóösztönzők, kedvező hitelek vagy a kezdeti beruházásokhoz nyújtott támogatások); valamint tájékoztató kampány kidolgozása;

| — | a légijármű-üzemanyagok megújuló hidrogénből történő előállítására irányuló beruházások és az előállítást ösztönző reformok. |
| --- | --- |

—

a légijármű-üzemanyagok megújuló hidrogénből történő előállítására irányuló beruházások és az előállítást ösztönző reformok.

d)   Az a), b), ba), bb) és c) pontban meghatározott célkitűzések támogatása egyrészt a munkaerőnek a zöld és a kapcsolódó digitális készségek elsajátítását célzó gyorsított átképzése révén, másrészt a zöld átálláshoz kapcsolódó kritikus fontosságú nyersanyagok és technológiák értékláncainak támogatása révén

Ami a zöld készségeket és a kapcsolódó digitális készségeket illeti, ez a célkitűzés hozzájárul ahhoz, hogy a munkaerő elsajátítsa az energia- és éghajlat-politikai célkitűzések eléréséhez szükséges készségeket és kompetenciákat, különösen a „nulla nettó” átállás szempontjából kulcsfontosságú iparágakban. Az intézkedések közé tartozhatnak például a következők:

| — | a munkaerő továbbképzése és átképzése képzések, illetve előrejelzési eszközök révén, különös figyelmet fordítva az alulreprezentált csoportokra; |
| --- | --- |

—

a munkaerő továbbképzése és átképzése képzések, illetve előrejelzési eszközök révén, különös figyelmet fordítva az alulreprezentált csoportokra;

| — | tanulószerződéses gyakorlati képzések, szakmai gyakorlatok és szakmai látogatási programok, többek között az érintett vállalkozásokkal partnerségben; |
| --- | --- |

—

tanulószerződéses gyakorlati képzések, szakmai gyakorlatok és szakmai látogatási programok, többek között az érintett vállalkozásokkal partnerségben;

| — | az oktatási és képzési tantervek kiigazítása, valamint az ennek megfelelő oktatási tanácsadás és pályaorientáció biztosítása; |
| --- | --- |

—

az oktatási és képzési tantervek kiigazítása, valamint az ennek megfelelő oktatási tanácsadás és pályaorientáció biztosítása;

| — | ösztönzők a meglévő munkaerő továbbképzésére és a szakképzett munkaerő képzésére a megújulóenergia-ágazatban és az építőiparban. |
| --- | --- |

—

ösztönzők a meglévő munkaerő továbbképzésére és a szakképzett munkaerő képzésére a megújulóenergia-ágazatban és az építőiparban.

Ami a zöld átálláshoz kapcsolódó kritikus fontosságú nyersanyagok és technológiák – különösen a nulla nettó kibocsátású iparhoz szükséges technológiák – értékláncainak támogatását illeti, ez a célkitűzés olyan intézkedésekkel érhető el, amelyek megerősítik az Unió tiszta technológiájú anyagokra és összetevőkre vonatkozó technológiai és gyártási báziskapacitását az EU stratégiai értékláncai rezilienciájának és szuverenitásának növelése érdekében, többek között a körforgásos gazdaság megerősítése révén (lásd az alábbi vonatkozó háttérmagyarázatot).

| Európa iparának megerősítése a magas energiaárak mellett

  2022. december 15-i következtetéseiben az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy a magas energiaárakra és az erősödő globális versenyre tekintettel fontos megőrizni Európa gazdasági, ipari és technológiai bázisát. E kihívások kezelése, valamint Európa gazdasági rezilienciájának és versenyképességének fokozása érdekében az Európai Tanács koordinált fellépést sürgetett, amely magában foglalja minden releváns nemzeti és uniós eszköz mozgósítását.
  A REPowerEU-rendelet elismeri az ipar meghatározó szerepét abban, hogy az EU a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségtől elmozduljon a diverzifikáltabb és megújuló energiaellátás felé. Először is, a feldolgozóipar felelős az EU ÜHG-kibocsátásának legnagyobb részéért (22 %), ezért az ipari folyamatok gyors dekarbonizációja alapvető tényező mind az éghajlat-politikai, mind a REPowerEU-célkitűzések elérése szempontjából. Másodszor, a kulcsfontosságú tiszta technológiák értékláncait illetően erős és innovatív uniós gyártási, ipari és technológiai bázisra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a fosszilis tüzelőanyagokról a megújuló energiaforrásokra való átállás következtében az EU ne váljon túlzott mértékben függővé harmadik országoktól a nulla nettó gazdasághoz nélkülözhetetlen berendezések, alkatrészek és anyagok tekintetében.
  Ebben az összefüggésben a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a REPowerEU-prioritások átfogó kiegyensúlyozása keretében olyan intézkedéseket és beruházásokat javasoljanak REPowerEU-fejezetükben, amelyek támogatják az uniós ipar karbonsemleges vagy karbonszegény technológiákra való átállását a nulla nettó kibocsátás felé vezető úton, megőrzik a kulcsfontosságú uniós tisztatechnológiai ágazatok jelenlegi és jövőbeli versenyképességét, támogatják termelési és innovációs kapacitásuk bővítését – többek között ellátási láncaik kulcsfontosságú szegmenseiben –, és általánosságban megőrzik az EU-nak mint a stratégiai tisztatechnológiai ipari beruházások helyszínének globális vonzerejét. Az ilyen beruházási támogatást (pl. adókedvezményeket vagy más támogatási formákat) a pénzügyi támogatás hatását fokozó további reformoknak kell kiegészíteniük.
  Érdemes emlékeztetni arra is, hogy a tagállamok finanszírozhatják a hosszú távú eszközökbe történő beruházásokat, valamint bizonyos feltételek mellett az említett projektekhez kapcsolódó ideiglenes működési kiadások egy részét (a meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervek és a REPowerEU-fejezet keretében egyaránt). A működési költségek akkor támogathatók a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből, ha a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz értékelési kritériumainak teljesítéséhez hozzájáruló reform/beruházás szerves részét képezik, valamint a beruházás tervezett hosszú távú eredményeinek elérésére korlátozódnak és arányosak azzal (lásd alább a tagállamok által azonosított gyakorlati kihívások megfelelő kezelésének gyakorlati példáit). Az alábbiakban szemléltető példák találhatók azokra az intézkedéstípusokra, amelyeket a tagállamok a REPowerEU-fejezetekbe való beillesztés céljából fontolóra vehetnek, a REPowerEU-célkitűzésekhez kapcsolódóan.

  21c. cikk (3) bekezdés b) pont – az ipar dekarbonizációja, valamint a megújuló energia részarányának növelése és elterjedésének felgyorsítása







  — | Az acélgyártás dekarbonizációjára irányuló beruházások, például a kohóalapú termelési folyamatok villamosításon vagy hidrogénen alapuló, kibocsátásmentes vagy alacsony kibocsátású termelési folyamatokkal való felváltása. Ez a projekt kiterjedhet a megújuló hidrogén előállítására is, és magában foglalhatja az e beruházáshoz kapcsolódó működési költségeket. A kapcsolódó reform adókedvezményt biztosíthat az új, kibocsátásmentes, áttörést hozó technológiákra irányuló K+I számára. |
| --- | --- |

Európa iparának megerősítése a magas energiaárak mellett

2022. december 15-i következtetéseiben az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy a magas energiaárakra és az erősödő globális versenyre tekintettel fontos megőrizni Európa gazdasági, ipari és technológiai bázisát. E kihívások kezelése, valamint Európa gazdasági rezilienciájának és versenyképességének fokozása érdekében az Európai Tanács koordinált fellépést sürgetett, amely magában foglalja minden releváns nemzeti és uniós eszköz mozgósítását.

A REPowerEU-rendelet elismeri az ipar meghatározó szerepét abban, hogy az EU a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségtől elmozduljon a diverzifikáltabb és megújuló energiaellátás felé. Először is, a feldolgozóipar felelős az EU ÜHG-kibocsátásának legnagyobb részéért (22 %), ezért az ipari folyamatok gyors dekarbonizációja alapvető tényező mind az éghajlat-politikai, mind a REPowerEU-célkitűzések elérése szempontjából. Másodszor, a kulcsfontosságú tiszta technológiák értékláncait illetően erős és innovatív uniós gyártási, ipari és technológiai bázisra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a fosszilis tüzelőanyagokról a megújuló energiaforrásokra való átállás következtében az EU ne váljon túlzott mértékben függővé harmadik országoktól a nulla nettó gazdasághoz nélkülözhetetlen berendezések, alkatrészek és anyagok tekintetében.

Ebben az összefüggésben a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a REPowerEU-prioritások átfogó kiegyensúlyozása keretében olyan intézkedéseket és beruházásokat javasoljanak REPowerEU-fejezetükben, amelyek támogatják az uniós ipar karbonsemleges vagy karbonszegény technológiákra való átállását a nulla nettó kibocsátás felé vezető úton, megőrzik a kulcsfontosságú uniós tisztatechnológiai ágazatok jelenlegi és jövőbeli versenyképességét, támogatják termelési és innovációs kapacitásuk bővítését – többek között ellátási láncaik kulcsfontosságú szegmenseiben –, és általánosságban megőrzik az EU-nak mint a stratégiai tisztatechnológiai ipari beruházások helyszínének globális vonzerejét. Az ilyen beruházási támogatást (pl. adókedvezményeket vagy más támogatási formákat) a pénzügyi támogatás hatását fokozó további reformoknak kell kiegészíteniük.

Érdemes emlékeztetni arra is, hogy a tagállamok finanszírozhatják a hosszú távú eszközökbe történő beruházásokat, valamint bizonyos feltételek mellett az említett projektekhez kapcsolódó ideiglenes működési kiadások egy részét (a meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervek és a REPowerEU-fejezet keretében egyaránt). A működési költségek akkor támogathatók a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből, ha a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz értékelési kritériumainak teljesítéséhez hozzájáruló reform/beruházás szerves részét képezik, valamint a beruházás tervezett hosszú távú eredményeinek elérésére korlátozódnak és arányosak azzal (lásd alább a tagállamok által azonosított gyakorlati kihívások megfelelő kezelésének gyakorlati példáit). Az alábbiakban szemléltető példák találhatók azokra az intézkedéstípusokra, amelyeket a tagállamok a REPowerEU-fejezetekbe való beillesztés céljából fontolóra vehetnek, a REPowerEU-célkitűzésekhez kapcsolódóan.

21c. cikk (3) bekezdés b) pont – az ipar dekarbonizációja, valamint a megújuló energia részarányának növelése és elterjedésének felgyorsítása

—

Az acélgyártás dekarbonizációjára irányuló beruházások, például a kohóalapú termelési folyamatok villamosításon vagy hidrogénen alapuló, kibocsátásmentes vagy alacsony kibocsátású termelési folyamatokkal való felváltása. Ez a projekt kiterjedhet a megújuló hidrogén előállítására is, és magában foglalhatja az e beruházáshoz kapcsolódó működési költségeket. A kapcsolódó reform adókedvezményt biztosíthat az új, kibocsátásmentes, áttörést hozó technológiákra irányuló K+I számára.

| — | Szélturbinák alkotóelemeinek (lapátok, torony, turbinák, kábelek) gyártásához nyújtott támogatás. Ez kombinálható a szélenergia-ellátásra vonatkozó kötelező nemzeti célértéket meghatározó reformmal, valamint a szélenergia-fejlesztés és a szélenergia-árverések kiszámíthatóbb tervezésével. |
| --- | --- |

—

Szélturbinák alkotóelemeinek (lapátok, torony, turbinák, kábelek) gyártásához nyújtott támogatás. Ez kombinálható a szélenergia-ellátásra vonatkozó kötelező nemzeti célértéket meghatározó reformmal, valamint a szélenergia-fejlesztés és a szélenergia-árverések kiszámíthatóbb tervezésével.

| — | Fotovoltaikus rendszerek alkotórészeinek (poliszilícium, tömb és ostya, cella, modul, inverter) gyártásához nyújtott támogatás, beleértve a tőkekiadásokat is. Ez kombinálható egy olyan reformmal, amely kötelezővé teszi a napelemek telepítését egy bizonyos felületet meghaladó nagy épületek (pl. irodák, szupermarketek, raktárak, parkolóhelyek) tetőin, vagy a függőleges kétoldalas szolárpanelek telepítését az autópályákon. |
| --- | --- |

—

Fotovoltaikus rendszerek alkotórészeinek (poliszilícium, tömb és ostya, cella, modul, inverter) gyártásához nyújtott támogatás, beleértve a tőkekiadásokat is. Ez kombinálható egy olyan reformmal, amely kötelezővé teszi a napelemek telepítését egy bizonyos felületet meghaladó nagy épületek (pl. irodák, szupermarketek, raktárak, parkolóhelyek) tetőin, vagy a függőleges kétoldalas szolárpanelek telepítését az autópályákon.

21c. cikk (3) bekezdés d) pont – az energiaszükséglet csökkentésének ösztönzése

| — | Hőszivattyúk, többek között ipari hőszivattyúk beszerzését és telepítését támogató programok. A finanszírozás kiterjedhet a támogatások népszerűsítéséhez, illetve a kkv-knak szóló, energetikai auditokkal kapcsolatos tájékoztató kampányokhoz kapcsolódó elemekre is. A beruházást kiegészítő reform az ipari létesítmények tekintetében a fosszilis tüzelőanyagokkal való fűtés fokozatos megszüntetésére vonatkozó határidőt tűzhet ki, vagy kötelező dekarbonizációs terveket írhat elő az egyes ipari ágazatok vagy üzemek szintjén. |
| --- | --- |

—

Hőszivattyúk, többek között ipari hőszivattyúk beszerzését és telepítését támogató programok. A finanszírozás kiterjedhet a támogatások népszerűsítéséhez, illetve a kkv-knak szóló, energetikai auditokkal kapcsolatos tájékoztató kampányokhoz kapcsolódó elemekre is. A beruházást kiegészítő reform az ipari létesítmények tekintetében a fosszilis tüzelőanyagokkal való fűtés fokozatos megszüntetésére vonatkozó határidőt tűzhet ki, vagy kötelező dekarbonizációs terveket írhat elő az egyes ipari ágazatok vagy üzemek szintjén.

| — | A hulladékhő energiaigényes iparágakban történő hasznosítására irányuló, legjobban teljesítő technológiák fejlesztését és elterjesztését támogató beruházások. A támogatás kiterjedhet a telepítéshez kapcsolódó kiegészítő támogatásra is (projekttervezés, szabadalmi engedélyek, a személyzet képzése). A támogatás adókedvezmények formájában is megvalósulhat. A tagállamok ezt szabályozási ösztönzőkkel kombinálhatják, például bizonyos típusú létesítmények esetében kötelezővé tehetik az alacsony hőmérsékletű hulladékhőből való energiatermelést. |
| --- | --- |

—

A hulladékhő energiaigényes iparágakban történő hasznosítására irányuló, legjobban teljesítő technológiák fejlesztését és elterjesztését támogató beruházások. A támogatás kiterjedhet a telepítéshez kapcsolódó kiegészítő támogatásra is (projekttervezés, szabadalmi engedélyek, a személyzet képzése). A támogatás adókedvezmények formájában is megvalósulhat. A tagállamok ezt szabályozási ösztönzőkkel kombinálhatják, például bizonyos típusú létesítmények esetében kötelezővé tehetik az alacsony hőmérsékletű hulladékhőből való energiatermelést.

21c. cikk (3) bekezdés e) pont – a villamos energia tárolásának támogatása és a megújuló energiaforrások integrálásának felgyorsítása

| — | Egy ipari létesítményen belüli energiaközpont, amely a napenergia-termelést nagy kapacitású helyszíni energiatárolással kombinálja. A támogatás fedezhetné a beruházással kapcsolatos egyes költségeket is, például a pótalkatrészek biztosítását, a létesítmények építéséhez kapcsolódó munkaerőköltségeket és az adminisztratív költségeket. A kísérő reformok előirányozhatják a létesítmények építésére és a hálózatra kapcsolásra vonatkozó engedélyezési eljárások egyszerűsítését. |
| --- | --- |

—

Egy ipari létesítményen belüli energiaközpont, amely a napenergia-termelést nagy kapacitású helyszíni energiatárolással kombinálja. A támogatás fedezhetné a beruházással kapcsolatos egyes költségeket is, például a pótalkatrészek biztosítását, a létesítmények építéséhez kapcsolódó munkaerőköltségeket és az adminisztratív költségeket. A kísérő reformok előirányozhatják a létesítmények építésére és a hálózatra kapcsolásra vonatkozó engedélyezési eljárások egyszerűsítését.

| — | Akkumulátorok másodszori felhasználásával működő energiatároló rendszer (például elektromos járművek akkumulátorainak felhasználásával). A beruházás fedezhetné az újrafelhasznált vagy újrafeldolgozott akkumulátorok beszerzésével kapcsolatos költségeket. Ezt a beruházást kiegészítheti az elektromos autók gyártóira vonatkozó újrafeldolgozási kötelezettségeket megerősítő reform. |
| --- | --- |

—

Akkumulátorok másodszori felhasználásával működő energiatároló rendszer (például elektromos járművek akkumulátorainak felhasználásával). A beruházás fedezhetné az újrafelhasznált vagy újrafeldolgozott akkumulátorok beszerzésével kapcsolatos költségeket. Ezt a beruházást kiegészítheti az elektromos autók gyártóira vonatkozó újrafeldolgozási kötelezettségeket megerősítő reform.

21c. cikk (3) bekezdés f) pont – a zöld átálláshoz kapcsolódó kritikus fontosságú nyersanyagok és technológiák értékláncainak támogatása

| — | Fosszilis energiahordozóktól mentes lítium termálvízből történő előállítására szolgáló létesítmény (közvetlen lítiumkinyerési eljárás alkalmazásával), beleértve a létrehozási szakasz költségeit (pl. a releváns szabadalmakra vonatkozó engedélyek). Ez ötvözhető a fosszilis energiahordozóktól mentes lítium elterjedésének ösztönzésére irányuló reformmal, többek között a gépjárműiparban és a megújulóenergia-ágazatban. |
| --- | --- |

—

Fosszilis energiahordozóktól mentes lítium termálvízből történő előállítására szolgáló létesítmény (közvetlen lítiumkinyerési eljárás alkalmazásával), beleértve a létrehozási szakasz költségeit (pl. a releváns szabadalmakra vonatkozó engedélyek). Ez ötvözhető a fosszilis energiahordozóktól mentes lítium elterjedésének ösztönzésére irányuló reformmal, többek között a gépjárműiparban és a megújulóenergia-ágazatban.

| — | Katód- és anódgyártó létesítmények az akkumulátorok számára, beleértve az akkumulátorok újrafelhasználására és újrafeldolgozására szolgáló létesítményeket, valamint az óriásgyárak gyártási berendezéseinek előállítását. Ez kombinálható a gyárak építésére vonatkozó engedélyezési eljárások egyszerűsítésével, valamint az újrafeldolgozott akkumulátorok használatára és az erőforrás-hatékonysági szabványokra vonatkozó ambiciózus célokkal. |
| --- | --- |

—

Katód- és anódgyártó létesítmények az akkumulátorok számára, beleértve az akkumulátorok újrafelhasználására és újrafeldolgozására szolgáló létesítményeket, valamint az óriásgyárak gyártási berendezéseinek előállítását. Ez kombinálható a gyárak építésére vonatkozó engedélyezési eljárások egyszerűsítésével, valamint az újrafeldolgozott akkumulátorok használatára és az erőforrás-hatékonysági szabványokra vonatkozó ambiciózus célokkal.

| — | A rézfinomítók technológiai fejlesztése, lehetővé téve az előkezelt elektronikai hulladék (vagy elektronikus anyag) újrafeldolgozását elsősorban a réz, az ón, a nikkel és a zöld átálláshoz kapcsolódó nemesfémek visszanyerése érdekében. Ez magában foglalhatja a meglévő személyzet átképzésével kapcsolatos átállási költségeket, valamint az e-hulladék gyűjtésével és szállításával kapcsolatos költségeket. Egy esetleges kiegészítő reform magasabb célértékeket vezethetne be az e-hulladék elkülönített gyűjtésére és újrafelhasználására/újrafeldolgozására vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

A rézfinomítók technológiai fejlesztése, lehetővé téve az előkezelt elektronikai hulladék (vagy elektronikus anyag) újrafeldolgozását elsősorban a réz, az ón, a nikkel és a zöld átálláshoz kapcsolódó nemesfémek visszanyerése érdekében. Ez magában foglalhatja a meglévő személyzet átképzésével kapcsolatos átállási költségeket, valamint az e-hulladék gyűjtésével és szállításával kapcsolatos költségeket. Egy esetleges kiegészítő reform magasabb célértékeket vezethetne be az e-hulladék elkülönített gyűjtésére és újrafelhasználására/újrafeldolgozására vonatkozóan.

Milyen támogatási modellt választhatnak a tagállamok?

A megfelelő pénzügyi támogatási eszköz kialakításának biztosítania kell, hogy az érintett iparágak gyorsan fel tudják használni a finanszírozást. Ebben az összefüggésben az új pénzügyi eszközök létrehozását megelőzően fontolóra vehető a meglévő támogatási rendszerek és projektek kiterjesztése. A meglévő uniós ipari szövetségek (különösen az akkumulátorok, a napelemek, a kritikus fontosságú nyersanyagok és a hidrogén tekintetében) gyakran rendelkeznek olyan projektportfólió-tervezetekkel, amelyek tekintetében – amennyiben ez szükséges és arányos – mérlegelhető az ilyen támogatási rendszerek keretében történő finanszírozás. Hasonlóképpen potenciálisan támogathatók az Innovációs Alap által pozitívan értékelt azon projektek is, amelyek nem érték el a finanszírozási küszöbértéket.

Emellett a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelek versenyképes finanszírozási feltételeket kínálnak. Számos megoldás kínálkozik arra, hogy a vállalkozások is részesüljenek e kedvező tőkeköltségek előnyeiből, például:

| — | a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó hitelek nemzetközi pénzügyi intézményeken, multilaterális fejlesztési bankokon és kereskedelmi bankokon keresztüli becsatornázása a gyors igénybevétel biztosítása érdekében, a közigazgatási erőforrások igénybevétele nélkül; |
| --- | --- |

—

a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó hitelek nemzetközi pénzügyi intézményeken, multilaterális fejlesztési bankokon és kereskedelmi bankokon keresztüli becsatornázása a gyors igénybevétel biztosítása érdekében, a közigazgatási erőforrások igénybevétele nélkül;

| — | hitelgaranciák alkalmazása a hitelezők kockázatának csökkentése és a tiszta technológiákkal kapcsolatos projektek finanszírozásának vonzóbbá tétele érdekében; |
| --- | --- |

—

hitelgaranciák alkalmazása a hitelezők kockázatának csökkentése és a tiszta technológiákkal kapcsolatos projektek finanszírozásának vonzóbbá tétele érdekében;

| — | egy olyan alap kidolgozása, amely áthidaló finanszírozási megoldásokat kínál annak érdekében, hogy a vállalkozások áthidalhassák a költségek felmerülése és a hosszabb távú befektetésekből származó bevételszerzés közötti időt. |
| --- | --- |

—

egy olyan alap kidolgozása, amely áthidaló finanszírozási megoldásokat kínál annak érdekében, hogy a vállalkozások áthidalhassák a költségek felmerülése és a hosszabb távú befektetésekből származó bevételszerzés közötti időt.

3.   
  A jelentős károkozás elkerülését célzó elv (DNSH-elv)

A DNSH-elv alkalmazása a REPowerEU keretében

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelettel összhangban a jelentős károkozás elkerülését célzó elv továbbra is alkalmazandó az Eszköz által támogatott reformokra és beruházásokra, egyetlen célzott eltéréssel, amely az EU azonnali energiabiztonságának megóvásához kapcsolódik.

A REPowerEU-célkitűzésekhez hozzájáruló, az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő intézkedések tekintetében már elvégezték a DNSH-elv szempontjából történő értékelést. Az ilyen intézkedések kiterjesztett elemeinek újbóli értékelésére ezért nincs szükség. Felülvizsgált értékelésre csak akkor lehet szükség, ha az intézkedések változásainak jellege érintheti a DNSH-értékelést. Az új intézkedések esetében a tagállamoknak tájékoztatást kell nyújtaniuk az intézkedések és a DNSH-elv közötti összhangról.

E célból a tagállamoknak ezen iránymutatás II. szakasza 1. pontja D. alpontjának megfelelően be kell nyújtaniuk vagy módosítaniuk kell a REPowerEU-intézkedésekre vonatkozó DNSH-önértékelését.

Kívánatos, hogy a REPowerEU-fejezetbe csak azokat az intézkedéseket illesszék be, amelyek jellegüknél fogva megfelelnek a DNSH-elvnek, ami a DNSH-önértékelésben bizonyítható. Az ilyen intézkedések esetében nem lesz szükség arra, hogy konkrét DNSH-biztosítékokat építsenek be az intézkedések leírásába és/vagy a kapcsolódó mérföldkövekbe és célokba.

Más szóval, a tagállamok által szolgáltatott információk alapján az intézkedések jellege határozza meg, hogy szükség lehet-e konkrét DNSH-biztosítékokra.

A DNSH-elvtől való eltérés a REPowerEU keretében

A Bizottság kedvező értékelése esetén a DNSH-elv nem lesz alkalmazandó azokra az intézkedésekre, amelyek várhatóan hozzájárulnak az energetikai infrastruktúra és létesítmények javításához az azonnali energiaellátás-biztonsági szükségletek kielégítése érdekében.

Az intézkedések DNSH-elvtől való eltérésre való jogosultságának értékelésekor a Bizottság négy követelményt vesz figyelembe. A Bizottság az értékelésének alátámasztása érdekében releváns információkat kérhet a tagállamoktól.

| — | Az intézkedés szükséges és arányos-e a 21c. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti azonnali ellátásbiztonsági szükségletek kielégítése szempontjából, figyelembe véve a tisztább és megvalósítható alternatívákat és a bezártsági hatás kockázatát. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés szükséges és arányos-e a 21c. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti azonnali ellátásbiztonsági szükségletek kielégítése szempontjából, figyelembe véve a tisztább és megvalósítható alternatívákat és a bezártsági hatás kockázatát.

Az intézkedés szükségességének és arányosságának értékelése során a Bizottság figyelembe fogja venni az érintett tagállam gáz- és olajkeresletére vonatkozó becsült előrejelzéseket, a rendszerösszekötő kapacitásokat és a szomszédos országokkal folytatott cserét, szem előtt tartva a 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai célokat, valamint az Oroszországból származó behozatal megszakadásának hatását. Ezen túlmenően a Bizottság mérlegelni fogja az intézkedés által teremtett többletkapacitást és energiamennyiséget, az intézkedés kidolgozottságát és ütemezését, valamint léteznek-e kiegészítő projektek, a szomszédos tagállamokban megvalósuló projekteket is beleértve.

A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy nyújtsanak be minden olyan releváns információt, amely lehetővé teszi a Bizottság számára értékelésének elkészítését. A tagállamok által szolgáltatott információk alapján a Bizottság azt is meg fogja vizsgálni, hogy hasonló időkeretben és költségek mellett, technológiai és gazdasági szempontból megvalósíthatók-e azonos kapacitást biztosító tisztább alternatívák. A Bizottság például tájékoztatást kérhet a tagállam által mérlegelt alternatív megoldásokról, például az energiakapacitás tekintetében egyenértékű, nagyszabású megújulóenergia-termelési projektek kivitelezéséről. A kiegészítő földgáz-infrastruktúrának ezen túlmenően lehetőleg időtállónak kell lennie olyan szempontból, hogy a fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállítása révén biztosítható a legyen hosszú távú fenntarthatóság. A tagállamoknak például ki kell fejteniük, hogy az infrastruktúra alkalmas lenne-e arra, hogy 100 %-ban tiszta hidrogénnel vagy annak származékaival működjön, és ha ez nem lehetséges, ismertetniük kell a vonatkozó indokokat.

| — | Az érintett tagállamok kielégítő erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy korlátozzák a környezeti célkitűzéseket érő, az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke szerinti potenciális sérelmet – ahol ez megvalósítható –, és hogy enyhítsék a sérelmet egyéb intézkedések – köztük a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések – révén. |
| --- | --- |

—

Az érintett tagállamok kielégítő erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy korlátozzák a környezeti célkitűzéseket érő, az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke szerinti potenciális sérelmet – ahol ez megvalósítható –, és hogy enyhítsék a sérelmet egyéb intézkedések – köztük a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések – révén.

Értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni, hogy a tagállam milyen átfogó erőfeszítéseket tesz – többek között a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések révén – annak érdekében, hogy enyhítse az intézkedés által okozott sérelmet az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkében meghatározott hat környezetvédelmi cél tekintetében.

A REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedéseket az alkalmazandó uniós és nemzeti környezetvédelmi jogi kerettel összhangban kell végrehajtani. Ez elősegíti majd a sérelmek enyhítését, kiváltképpen környezeti vizsgálatok révén. Ezek során gondoskodnak mindenekelőtt a szennyezés ellenőrzéséről és megelőzéséről, valamint a biológiai sokféleség és a víztestek védelméről. A tagállamoknak erőfeszítéseik keretében ugyanakkor lehetőség szerint törekedniük kell a környezeti célkitűzéseket érő potenciális sérelem korlátozására. A Bizottság például az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó célkitűzés tekintetében arra ösztönözi a tagállamokat, hogy nyújtsanak tájékoztatást a projekt tervezett kapacitásáról és várható kihasználtságáról annak igazolására, hogy a projekt mérete nem haladja meg a rövid távú uniós energiaellátás-biztonsági szükségletek kielégítéséhez szükséges mértéket. Ami az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást illeti, megfelelő éghajlati kockázatértékelést lehetne végezni a projekt működése során jelentkező esetleges éghajlati veszélyek korlátozása érdekében. A tagállamoknak erőfeszítéseket kell tenniük annak érdekében, hogy elkerüljék az egyéb környezetvédelmi célkitűzéseket érintő jelentős sérelmet.

| — | Az intézkedés – minőségi megfontolások alapján – nem veszélyezteti sem a 2030-ra vonatkozó uniós éghajlat-politikai célok, sem pedig a 2050-ig teljesítendő uniós klímasemlegességi célkitűzés elérését. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés – minőségi megfontolások alapján – nem veszélyezteti sem a 2030-ra vonatkozó uniós éghajlat-politikai célok, sem pedig a 2050-ig teljesítendő uniós klímasemlegességi célkitűzés elérését.

A Bizottság az értékelés során figyelembe fogja venni a projekt kapacitását, valamint azt, hogy kialakítása lehetővé teszi-e az azonnali energiaellátás-biztonsági szükségletek kielégítését, szem előtt tartva az Oroszországból származó fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésére és az energiaellátási források diverzifikálására irányuló általános célkitűzést. Mérlegelni fogja továbbá, hogy az intézkedés összhangban van-e a tagállam nemzeti energia- és klímatervében meghatározott, tágabb értelemben vett energia- és éghajlat-politikával. Emellett figyelembe fogja venni a REPowerEU-fejezetben és a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt szélesebb körű intézkedéscsomagot abban a tekintetben, hogy az mennyiben járul hozzá a 2030-ra vonatkozó uniós éghajlat-politikai célok és a 2050-ig teljesítendő uniós klímasemlegességi célkitűzés eléréséhez.

| — | Az intézkedés a tervek szerint 2026. december 31-ig hatályba lép. |
| --- | --- |

—

Az intézkedés a tervek szerint 2026. december 31-ig hatályba lép.

A Bizottság értékelni fogja a benyújtott projektek ütemtervét annak érdekében, hogy az intézkedés előreláthatóan 2026. december 31-ig hatályba lépjen. E célból a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy nyújtsanak be ütemtervet és adjanak tájékoztatást a projekt végrehajtásának állapotáról, igazolva, hogy 2026-ig megvalósítható a hatálybalépés.

A 21c. cikk (8) bekezdésének előírásai szerint a 2003/87/EK irányelv 10e. cikkének (1) bekezdésével összhangban rendelkezésre bocsátott bevétel összege nem járulhat hozzá a DNSH-elvtől való eltérés hatálya alá tartozó reformokhoz és beruházásokhoz. E célból a Bizottság biztosítani fogja, hogy a DNSH-eltérés hatályán kívül eső reformok és beruházások becsült költségei megfeleljenek legalább a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21a. cikke alapján a REPowerEU-hoz nyújtott további vissza nem térítendő pénzügyi támogatás tagállami előirányzatának (a kibocsátáskereskedelmi rendszerből származó bevételeknek).

Emellett a DNSH-elvtől való eltérés hatálya alá tartozó intézkedések becsült összköltsége nem haladhatja meg a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések becsült összköltségének 30 %-át. Ezt a küszöbértéket úgy számíthatjuk ki, hogy az említett intézkedések becsült költségeinek összegét elosztjuk a REPowerEU-fejezetben szereplő valamennyi intézkedés becsült költségeinek összegével.

Szemléltető példák a tagállamok által benyújtható információk típusára:

| Mit fog a Bizottság értékelni? | Milyen információkat nyújthatnak a tagállamok az értékelés alátámasztására? |
| --- | --- |
| Az intézkedés szükséges és arányos-e az azonnali ellátásbiztonsági szükségletek kielégítése szempontjából | — | Annak ismertetése, hogy milyen hatással jár az Oroszországból származó gáz-/olajbehozatal megszakadása, valamint az intézkedésnek az orosz import helyettesítésére vonatkozó becsült kapacitása és kihasználása. |

Mit fog a Bizottság értékelni?

Milyen információkat nyújthatnak a tagállamok az értékelés alátámasztására?

Az intézkedés szükséges és arányos-e az azonnali ellátásbiztonsági szükségletek kielégítése szempontjából

—

Annak ismertetése, hogy milyen hatással jár az Oroszországból származó gáz-/olajbehozatal megszakadása, valamint az intézkedésnek az orosz import helyettesítésére vonatkozó becsült kapacitása és kihasználása.

| — | A gáz/olaj iránti keresletre vonatkozó előrejelzések, például a nemzeti energia- és klímatervek aktualizálására irányuló munka alapján. |
| --- | --- |

—

A gáz/olaj iránti keresletre vonatkozó előrejelzések, például a nemzeti energia- és klímatervek aktualizálására irányuló munka alapján.

| — | Az ütemterv, a költségek és a kapacitás tekintetében hasonló, tisztább alternatív megoldások mérlegelése (pl. megvalósítható nagyszabású megújulóenergia-projektek, a csővezetékek vagy létesítmények kompatibilitása a 100 %-ban tiszta hidrogénnel történő működéssel a bezártsági hatás elkerülése érdekében, a rendeltetés módosítását lehetővé tevő tervezési jellemzők). |
| --- | --- |

—

Az ütemterv, a költségek és a kapacitás tekintetében hasonló, tisztább alternatív megoldások mérlegelése (pl. megvalósítható nagyszabású megújulóenergia-projektek, a csővezetékek vagy létesítmények kompatibilitása a 100 %-ban tiszta hidrogénnel történő működéssel a bezártsági hatás elkerülése érdekében, a rendeltetés módosítását lehetővé tevő tervezési jellemzők).

| — | Annak magyarázata, hogy az intézkedés hogyan járul hozzá az egész Unió vagy több tagállam energiabiztonságához. Annak magyarázata, hogy az intézkedés nagyságrendje miért nem haladja meg az intézkedés célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

—

Annak magyarázata, hogy az intézkedés hogyan járul hozzá az egész Unió vagy több tagállam energiabiztonságához. Annak magyarázata, hogy az intézkedés nagyságrendje miért nem haladja meg az intézkedés célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket.

A tagállam által tett átfogó erőfeszítések a környezeti célkitűzéseket érő potenciális sérelem korlátozása érdekében.

| — | Az intézkedés okozta potenciális környezeti kár korlátozására irányuló erőfeszítések releváns bizonyítékai (pl. megfelelő éghajlati kockázatértékelés következtetései, környezeti vizsgálatok eredményei). |
| --- | --- |

—

Az intézkedés okozta potenciális környezeti kár korlátozására irányuló erőfeszítések releváns bizonyítékai (pl. megfelelő éghajlati kockázatértékelés következtetései, környezeti vizsgálatok eredményei).

| — | Annak kifejtése, hogy más intézkedések – többek között a REPowerEU-fejezetben és a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglaltak – hogyan előzik meg a környezeti célkitűzések sérelmét. |
| --- | --- |

—

Annak kifejtése, hogy más intézkedések – többek között a REPowerEU-fejezetben és a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglaltak – hogyan előzik meg a környezeti célkitűzések sérelmét.

Az intézkedés nem veszélyezteti-e sem a 2030-ra vonatkozó uniós éghajlat-politikai célok, sem pedig a 2050-ig teljesítendő uniós klímasemlegességi célkitűzés elérését

| — | Más intézkedések – többek között a REPowerEU-fejezetben és a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglaltak – hozzájárulása az éghajlat-politikai célértékekhez és célkitűzésekhez; |
| --- | --- |

—

Más intézkedések – többek között a REPowerEU-fejezetben és a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglaltak – hozzájárulása az éghajlat-politikai célértékekhez és célkitűzésekhez;

| — | Az „Irány az 55%!” intézkedéscsomagban kitűzött éghajlat-politikai célokkal való összehangolás és az intézkedésnek az eredeti vagy az aktualizált nemzeti energia- és klímatervekbe való lehetséges beépítése, ezáltal bizonyítva, hogy az intézkedés nem veszélyezteti sem az éghajlat-politikai célértékek, sem pedig 2050-ig teljesítendő uniós klímasemlegességi célkitűzés elérését. |
| --- | --- |

—

Az „Irány az 55%!” intézkedéscsomagban kitűzött éghajlat-politikai célokkal való összehangolás és az intézkedésnek az eredeti vagy az aktualizált nemzeti energia- és klímatervekbe való lehetséges beépítése, ezáltal bizonyítva, hogy az intézkedés nem veszélyezteti sem az éghajlat-politikai célértékek, sem pedig 2050-ig teljesítendő uniós klímasemlegességi célkitűzés elérését.

Az intézkedés a tervek szerint 2026. december 31-ig hatályba lép

| — | Projektütemterv, beleértve a 2026. december 31-én várható operatív helyzetet (a szerződéskötési eljárások állása és a benyújtott projektek engedélyezése, jóváhagyások és engedélyek). |
| --- | --- |

—

Projektütemterv, beleértve a 2026. december 31-én várható operatív helyzetet (a szerződéskötési eljárások állása és a benyújtott projektek engedélyezése, jóváhagyások és engedélyek).

4.   
  Határokon átnyúló és több országra kiterjedő dimenzió és hatás

A REPowerEU keretében üdvözlendők a határokon átnyúló infrastruktúrával kapcsolatos, illetve a több országra kiterjedő projektek, mivel középtávon fontosak a REPowerEU-célkitűzések eléréséhez. Az intézkedések akkor tekinthetők határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő dimenzióval rendelkezőnek vagy hatásúnak, ha hozzájárulnak az egész Unió energiaellátásának biztosításához, vagy ha csökkentik a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget és/vagy az energiaszükségletet.

A REPowerEU-rendelet 18. cikke (4) bekezdésének h) pontja tartalmazza a határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő projektekre vonatkozó, kiegészítő követelményt. A tagállamoknak REPowerEU-fejezetükben fel kell majd tüntetniük, hogy az abban szereplő mely intézkedések – beleértve többek között a Bizottság legutóbbi igényfelmérésében feltárt kihívások kezelésére irányuló intézkedéseket is – rendelkeznek határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő dimenzióval vagy hatással. Emellett a tagállamoknak jelezniük kell, hogy ezen intézkedések becsült összköltsége eléri-e a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedések becsült összköltségeinek legalább 30 %-át. Ha ezen intézkedések becsült költségei nem érik el a 30 %-ot, a tagállamoknak ki kell fejteniük ennek okait.

Határon átnyúló infrastrukturális projektek (a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21c. cikkének (1) bekezdése alapján)

A határokon átnyúló projektek olyan infrastrukturális projekteket foglalnak magukban (átviteli, elosztóhálózati és tárolási infrastruktúra), amelyek célja az energiaellátás biztosítása, kiküszöbölve a meglévő a szűk keresztmetszeteket. E célból a Bizottság figyelembe fogja venni a legfrissebb, 2022. májusi igényfelmérését.

Az értékelés elvégzése során a Bizottság számításba fogja venni a több országra kiterjedő dimenzióval rendelkező projekteket is, például a különböző tagállamokban egyidejűleg végrehajtott projekteket, a több tagállamot összekötő nagyobb folyosó részét képező projekteket, vagy a szomszédos tagállamokra jelentős hatást gyakorló, nemzeti szinten végrehajtott projekteket.

A REPowerEU-célkitűzéseknek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz korlátozott időkeretén belüli lehető legsikeresebb elérése érdekében a Bizottság arányos megközelítést fog alkalmazni, és figyelembe veszi majd az egyes tagállamok földrajzi helyzetét, valamint az előttük álló azonnali és hosszú távú energiaügyi kihívásokat.

A fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget csökkentő és az energiakeresletet mérséklő intézkedések

A REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő hatása nem értelmezhető szűken, tehát nem csupán a határokon átnyúló infrastruktúrát érintő projektekről van szó.

A tagállamok energiapiacainak integrációját és energiaszerkezeteik egyre szorosabb összekapcsolódását figyelembe véve úgy tekinthető, hogy az energia (különösen a gáz és a villamos energia) iránti keresletet és kínálatot jelentősen befolyásoló projektek hatással vannak több ország kereslet-kínálati egyensúlyára és a nemzetközi áramlásokra.

A fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség és/vagy az azok iránti kereslet csökkentéséhez, a belföldi energiaáramlás szűk keresztmetszeteinek megszüntetéséhez vagy a megújulóenergia-projektek végrehajtásának és integrálásának elősegítéséhez hozzájáruló intézkedések (például villamosenergia-átvitel, elosztóhálózatok és tárolóeszközök) jellemzően határokon átnyúló hatást fejtenek ki, tehát beszámítandóak a 30 %-os célkitűzés teljesítésébe.

A Bizottság ezért a határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő hatások értékelése céljából többek között – bár nem kizárólag – az alábbiakkal kapcsolatos intézkedéseket fogja figyelembe venni: energiahatékonyság, megújuló energiaforrások alkalmazása, hőszivattyúk telepítése, az ipar dekarbonizációja, elosztóhálózatok és a megújuló/fosszilis alapú hidrogén.

A tagállamnak minden egyes intézkedés esetében rövid magyarázatot kell adnia a beruházás határokon átnyúló dimenziójáról, beleértve a nemzetközi energiaáramlásra gyakorolt várható hatást is.

5.   
  A REPowerEU-fejezet értékelése

A REPowerEU-fejezetbe foglalt és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott reformok és beruházások a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek szerves részét fogják képezni. Eltérő rendelkezés hiányában – különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikke (3) bekezdésének f) pontja és V. mellékletének 2.6. szakasza szerinti digitális címkézéssel kapcsolatban – meg kell felelniük a 18. cikkben foglalt valamennyi feltételnek, és értékelésük a 19. cikkben és az V. mellékletben meghatározott kritériumokon alapul.

A REPowerEU-célkitűzésekhez kapcsolódó értékelési kritérium

A Bizottság a REPowerEU-fejezetben szereplő reformokat és beruházásokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet V. mellékletének 2.12. szakaszában meghatározott kiegészítő értékelési kritérium alapján fogja értékelni, amely a REPowerEU-célkitűzésekhez való tényleges hozzájárulásukhoz kapcsolódik. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet V. mellékletének megfelelően a Bizottság a következő szempontok alapján értékeli, hogy az intézkedések:

| — | javítják-e az energetikai infrastruktúrát és létesítményeket a gázellátás, többek között a cseppfolyósított földgáz (LNG)-ellátás biztonságával kapcsolatos azonnali szükségletek kielégítése, különösen pedig az ellátás diverzifikációjának lehetővé tétele céljából, az Unió egészének érdekében; amennyiben a 21c. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés alkalmazandó, az ellátás biztonságával kapcsolatos azonnali szükségletek kielégítése céljából az olajinfrastruktúra és -létesítmények javítása szintén támogatható; vagy |
| --- | --- |

—

javítják-e az energetikai infrastruktúrát és létesítményeket a gázellátás, többek között a cseppfolyósított földgáz (LNG)-ellátás biztonságával kapcsolatos azonnali szükségletek kielégítése, különösen pedig az ellátás diverzifikációjának lehetővé tétele céljából, az Unió egészének érdekében; amennyiben a 21c. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés alkalmazandó, az ellátás biztonságával kapcsolatos azonnali szükségletek kielégítése céljából az olajinfrastruktúra és -létesítmények javítása szintén támogatható; vagy

| — | növelik-e az épületek és a kritikus energiainfrastruktúra energiahatékonyságát, az ipar dekarbonizációját, a fenntartható biometán és a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén előállítását és elterjedését, valamint a megújuló energia részarányát és bevezetésének ütemét; vagy |
| --- | --- |

—

növelik-e az épületek és a kritikus energiainfrastruktúra energiahatékonyságát, az ipar dekarbonizációját, a fenntartható biometán és a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén előállítását és elterjedését, valamint a megújuló energia részarányát és bevezetésének ütemét; vagy

| — | hozzájárulnak-e az energiaszegénység kezeléséhez, és adott esetben megfelelő prioritást biztosítanak-e az energiaszegénység által érintettek igényei kielégítésének, továbbá a kiszolgáltatottságok csökkentésének a következő téli időszakokban; vagy |
| --- | --- |

—

hozzájárulnak-e az energiaszegénység kezeléséhez, és adott esetben megfelelő prioritást biztosítanak-e az energiaszegénység által érintettek igényei kielégítésének, továbbá a kiszolgáltatottságok csökkentésének a következő téli időszakokban; vagy

| — | ösztönzik-e az energiaszükséglet csökkentését; vagy |
| --- | --- |

—

ösztönzik-e az energiaszükséglet csökkentését; vagy

| — | kezelik-e a belföldi és a határokon átnyúló szűk keresztmetszeteket az energiaátvitel és -elosztás terén, támogatva a villamos energia tárolását és felgyorsítva a megújuló energiaforrások integrálását, vagy támogatva a kibocsátásmentes közlekedést és az ehhez szükséges infrastruktúrát, beleértve a vasúti közlekedést is; vagy |
| --- | --- |

—

kezelik-e a belföldi és a határokon átnyúló szűk keresztmetszeteket az energiaátvitel és -elosztás terén, támogatva a villamos energia tárolását és felgyorsítva a megújuló energiaforrások integrálását, vagy támogatva a kibocsátásmentes közlekedést és az ehhez szükséges infrastruktúrát, beleértve a vasúti közlekedést is; vagy

| — | támogatják-e a fenti célkitűzéseket egyrészt a munkaerőnek a zöld és a kapcsolódó digitális készségek elsajátítását célzó gyors átképzése révén, másrészt a zöld átálláshoz kapcsolódó kritikus fontosságú nyersanyagok és technológiák értékláncainak támogatása révén. |
| --- | --- |

—

támogatják-e a fenti célkitűzéseket egyrészt a munkaerőnek a zöld és a kapcsolódó digitális készségek elsajátítását célzó gyors átképzése révén, másrészt a zöld átálláshoz kapcsolódó kritikus fontosságú nyersanyagok és technológiák értékláncainak támogatása révén.

Ezenfelül a tagállamoknak azt is bizonyítaniuk kell, hogy REPowerEU-fejezetük koherens a REPowerEU-célkitűzések elérésére irányuló egyéb erőfeszítéseikkel. A tagállamok által e kérdéssel kapcsolatban nyújtott tájékoztatásnak ki kell térnie a nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott azon főbb reformok és beruházások rövid ismertetésére, amelyek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz időkeretén belül foglalkoznak a REPowerEU-célkitűzésekkel, valamint magyarázatot kell adniuk arra, hogy ezek az erőfeszítések hogyan igazodnak a REPowerEU-célkitűzésekhez.

A határokon átnyúló és több országra kiterjedő dimenzió és hatás értékelése

A módosított 19. cikk szerint a Bizottság a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv értékelésekor alkalmazni fogja a REPowerEU-fejezetben szereplő reformok és beruházások határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő dimenziójára vagy hatására vonatkozó kiegészítő kritériumot. A Bizottság az V. melléklet szerint a következő szempontokat veszi figyelembe az értékelésében:

| 1) | az intézkedés – az érintett tagállam pénzügyi hozzájárulását és földrajzi helyzetét figyelembe véve – hozzájárul-e az Unió egésze energiaellátásának biztosításához azáltal, hogy kezeli a Bizottság legfrissebb igényfelmérésében feltárt kihívásokat, mégpedig a REPowerEU-célkitűzésekkel összhangban; |
| --- | --- |

1)

az intézkedés – az érintett tagállam pénzügyi hozzájárulását és földrajzi helyzetét figyelembe véve – hozzájárul-e az Unió egésze energiaellátásának biztosításához azáltal, hogy kezeli a Bizottság legfrissebb igényfelmérésében feltárt kihívásokat, mégpedig a REPowerEU-célkitűzésekkel összhangban;

VAGY

| 2) | a tervezett intézkedés végrehajtása várhatóan hozzájárul-e a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentéséhez (a kínálat és a kereslet tekintetében) és az energiaszükséglet mérsékléséhez (akár villamos energia, akár gáz vagy fosszilis tüzelőanyagok stb. iránti igény). |
| --- | --- |

2)

a tervezett intézkedés végrehajtása várhatóan hozzájárul-e a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentéséhez (a kínálat és a kereslet tekintetében) és az energiaszükséglet mérsékléséhez (akár villamos energia, akár gáz vagy fosszilis tüzelőanyagok stb. iránti igény).

A módosított 20. cikk (5) bekezdése szerint a Bizottság a REPowerEU-fejezetet tartalmazó módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervre vonatkozó értékelésébe belefoglalja a REPowerEU-fejezet határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő dimenzióval vagy hatással bíró javasolt intézkedéseinek összefoglalását. Ezt az összefoglalót tanácsi végrehajtási határozat fogja rögzíteni.

Ha ezen intézkedések becsült költségei nem érik el a REPowerEU-fejezetben szereplő valamennyi intézkedés becsült költségeinek 30 %-át, az összefoglaló ki fogja fejteni, hogy miért nem teljesült az indikatív célérték, például bemutatva, hogy a REPowerEU-célkitűzéseket a tagállam REPowerEU-fejezetében szereplő egyéb intézkedések jobban szolgálják, illetve hogy nem áll rendelkezésre elegendő, határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő dimenzióval vagy hatással rendelkező, reális projekt, különös tekintettel az Eszköz élettartamára.

A 37 %-os éghajlat-politikai célértékhez kapcsolódó értékelési kritérium aktualizálása

A terv teljes allokációjának legalább 37 %-ára vonatkozó éghajlat-politikai cél mellett magának a REPowerEU-fejezetnek is el kell érnie a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedések becsült összköltségén alapuló, legalább 37 %-os éghajlat-politikai célt.

A küszöbértéket úgy számíthatjuk ki, hogy a REPowerEU-fejezetbe belefoglalt, éghajlat-politikai célokhoz hozzájáruló intézkedések becsült költségeinek összegét elosztjuk a REPowerEU-fejezetben szereplő valamennyi intézkedés becsült költségeinek összegével.

Mentesség a 20 %-os digitális célértékhez való hozzájárulás kötelezettsége alól

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21c. cikke (5) bekezdésének megfelelően, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében finanszírozandó, a REPowerEU-fejezetben foglalt reformokra és beruházásokra a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikke (3) bekezdésének f) pontjában és VII. mellékletében meghatározott digitális címkézési módszertan lesz alkalmazandó. Ugyanakkor a 20 %-os digitális célérték elérésének kiszámításakor nem veszik majd figyelembe a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések támogatását.

Noha a REPowerEU-fejezetben javasolt reformok és beruházások nem számítanak bele a digitális célértékbe, a tagállamok kötelesek annak minőségi bemutatására, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt intézkedések – beleértve a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedéseket is – várhatóan hogyan járulnak hozzá a digitális átálláshoz vagy az abból eredő kihívások kezeléséhez. A tagállamok felkérést kapnak arra, hogy a REPowerEU-célkitűzések szempontjából releváns digitális beruházásokat terjesszenek elő. Az ilyen beruházások közé tartozhatnak például a következők:

| — | energiahálózatok digitalizálása, beleértve az intelligens energiahálózatokat is; |
| --- | --- |

—

energiahálózatok digitalizálása, beleértve az intelligens energiahálózatokat is;

| — | intelligens fogyasztásmérők, intelligens töltési és kezelési rendszerek, valamint érzékelők telepítése energiahatékonysági felújítási munkálatokkal együtt; |
| --- | --- |

—

intelligens fogyasztásmérők, intelligens töltési és kezelési rendszerek, valamint érzékelők telepítése energiahatékonysági felújítási munkálatokkal együtt;

| — | adatközpontok és -hálózatok klímasemlegessége és hulladékhőjük újrafelhasználása; |
| --- | --- |

—

adatközpontok és -hálózatok klímasemlegessége és hulladékhőjük újrafelhasználása;

| — | az energiaellátás biztonsága szempontjából létfontosságú, az energiarendszerre vonatkozó kiberbiztonság; |
| --- | --- |

—

az energiaellátás biztonsága szempontjából létfontosságú, az energiarendszerre vonatkozó kiberbiztonság;

| — | a keresletoldali válaszintézkedések széles körű fejlesztését (pl. a közös európai energia-adattérrel) és az energiatárolást lehetővé tevő adatinfrastruktúrák; |
| --- | --- |

—

a keresletoldali válaszintézkedések széles körű fejlesztését (pl. a közös európai energia-adattérrel) és az energiatárolást lehetővé tevő adatinfrastruktúrák;

| — | a közlekedés digitalizálására irányuló, részben az ÜHG-kibocsátás csökkentését célzó intézkedések; |
| --- | --- |

—

a közlekedés digitalizálására irányuló, részben az ÜHG-kibocsátás csökkentését célzó intézkedések;

| — | az energiahatékonysági felújítási munkálatokhoz nyújtott támogatás iránti kérelmek feldolgozásának digitalizálására irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

—

az energiahatékonysági felújítási munkálatokhoz nyújtott támogatás iránti kérelmek feldolgozásának digitalizálására irányuló intézkedések;

| — | a szociális biztonsági rendszer digitalizálására irányuló, a szegénység kockázatának kitett háztartások helyes azonosítását és a pénzügyi támogatás intenzitásának modulációját lehetővé tévő intézkedések; |
| --- | --- |

—

a szociális biztonsági rendszer digitalizálására irányuló, a szegénység kockázatának kitett háztartások helyes azonosítását és a pénzügyi támogatás intenzitásának modulációját lehetővé tévő intézkedések;

| — | digitális készségek vagy alkalmazások a tudatos energiafogyasztói magatartás kialakítása érdekében. |
| --- | --- |

—

digitális készségek vagy alkalmazások a tudatos energiafogyasztói magatartás kialakítása érdekében.

Végezetül, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz digitális ambícióinak fenntartása érdekében a digitális címkézés továbbra is alkalmazandó lesz a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek felülvizsgálatai során javasolt valamennyi olyan intézkedésre, amely nem tartozik a REPowerEU-rendelet 21c. cikke (1) bekezdésének hatálya alá.

II.   Általános iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításához

Az alábbi szakaszok áttekintést nyújtanak azokról az elemekről, amelyeket a tagállamoknak a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveikben meg kell jeleníteniük. Ez az iránymutatás a tagállamok által leggyakrabban felvetett kérdésekkel foglalkozik, és gyakorlati iránymutatást nyújt a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kiegészítésének a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkében foglalt követelményekkel összhangban történő strukturálására vonatkozóan. A kiegészítés és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv egységes bemutatásának biztosítása érdekében az alábbi struktúra a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. januári iránymutatást követi. A tagállamokat arra ösztönzik, hogy továbbra is ugyanazt a struktúrát alkalmazzák helyreállítási és rezilienciaépítési terveik esetében, és a változásokat a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek meglévő szakaszaira korlátozzák.

1.   
  A módosítások célkitűzései

Átfogó és megfelelően kiegyensúlyozott válasz a gazdasági és társadalmi helyzetre/hozzájárulás a 6 pillérhez

A módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek továbbra is átfogó és megfelelően kiegyensúlyozott választ kell adnia a gazdasági és társadalmi helyzetre, és megfelelően hozzá kell járulnia a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 3. cikkének mind a hat pilléréhez. Az eredeti terv változásainak meg kell őrizniük ezt az egyensúlyt, vagy amennyiben azt módosítják, annak indokoltnak kell lennie, igazolva a tagállam előtt álló új kihívásokkal és/vagy a tagállam új pénzügyi allokációjával való összhangot. E célból a tagállamoknak ismertetniük kell, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv miként jelent továbbra is átfogó és megfelelően kiegyensúlyozott választ az érintett tagállam gazdasági és társadalmi helyzetére. Ha a terv változásai marginálisak, a tagállamok egyszerűen azt feltételezhetik, hogy a hat pillérhez való hozzájárulás továbbra is kiegyensúlyozott – anélkül, hogy további részletes magyarázatot kellene adniuk.

A tagállamoknak az új intézkedéseket – a megfelelő hozzájárulás magyarázatával – össze kell kapcsolniuk a megfelelő pillérekkel. Ha a módosított terv bizonyos intézkedéseket megszüntet vagy leépít, ki kell fejteni, hogy a terv hogyan fog továbbra is elegendő mértékben hozzájárulni az érintett pillérekhez. Ennek a magyarázatnak az érintett pillérekre hivatkozva adott esetben kapcsolatot kell teremtenie a törölt intézkedések és az azok helyettesítésére javasolt új intézkedések között.

A szolgáltatott magyarázatoknak megfelelően figyelembe kell venniük a tagállamban vagy a hat pillért érintő uniós szakpolitikákban bekövetkezett új fejleményeket. A tagállamokat különösen arra ösztönzik, hogy a REPowerEU-célkitűzésekre tekintettel vizsgálják meg, hogy a legutóbbi geopolitikai fejlemények hatása hogyan jelenik meg a tervnek a zöld átállás pilléréhez való további hozzájárulásában. Ebben az összefüggésben elfogadhatók a csupán egy vagy két pillérre kiterjedő további intézkedéseket tartalmazó kiegészítések, amennyiben ezt a tagállamok előtt álló új kihívások indokolják.

Kapcsolat az országspecifikus ajánlásokkal és az európai szemeszterrel

A további reformokat és beruházásokat tartalmazó és több forrást igénylő, módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek figyelembe kell venniük a vonatkozó országspecifikus ajánlásokban azonosított valamennyi kihívást, beleértve az európai szemeszter 2019. és 2020. évi ciklusában, valamint a módosított a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek értékelésének napjáig a szemeszter későbbi ciklusaiban a Tanács által elfogadott ajánlásokban meghatározott kihívásokat (12). A 2022-es és a 2023-as ciklusban esedékes országspecifikus ajánlások – a Tanács általi elfogadást követően – különösen relevánsak lesznek, kiváltképpen a REPowerEU-fejezetek előkészítése szempontjából. Az éves országjelentések számba veszik a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt intézkedések végrehajtásának állását, kiemelik a korábbi országspecifikus ajánlásoknak megfelelően teljesített mérföldkövekhez kapcsolódó fontos reformok és beruházások példáit, és azonosítják azokat a főbb fennálló vagy újonnan felmerülő kihívásokat, amelyekkel a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek nem foglalkoznak kellőképpen, és amelyek az új országspecifikus ajánlások alapjául szolgálnak.

Tervük felülvizsgálata során a tagállamoknak továbbra is hatékonyan kezelniük kell a vonatkozó országspecifikus ajánlásokban – többek között a Tanács által a 2022. évi szemeszter és (adott esetben) a 2023. évi szemeszter ciklusa keretében elfogadott országspecifikus ajánlásokban, valamint a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv értékelésének napjáig a szemeszter későbbi ciklusaiban – azonosított kihívások mindegyikét vagy egy jelentős részét.

A maximális pénzügyi hozzájárulás lefelé irányuló módosítása nem befolyásolja azt, hogy a vonatkozó országspecifikus ajánlások mindegyikét vagy jelentős részét kezelni kell, mivel a reformok általában nem költségesek. Ezért a további finanszírozást nem igénylő, módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek ugyanolyan ambíciószintet kell fenntartania, mint a korábban elfogadott tervben, különös tekintettel az országspecifikus ajánlásokkal összefüggő reformokra.

Azon tagállamok esetében, amelyek tekintetében a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből biztosított maximális pénzügyi hozzájárulás (jelentősen) nőtt, az eredeti tervek kiegészítésekor a 2019., 2020. és 2022. évi országspecifikus ajánlások teljes körét figyelembe kell venni. Ez különösen igaz a 2022. évi európai szemeszter során azonosított további reform- és beruházási igényekre, beleértve az energiafüggőség csökkentésének szükségességével kapcsolatos igényeket is.

Azon tagállamok esetében, amelyek hiteleiket kizárólag a REPowerEU céljaira használják fel, és amelyek nem részesülnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó támogatások jelentős növeléséből, a Bizottság különösen az energiával kapcsolatos országspecifikus ajánlásokat fogja figyelembe venni. Amennyiben a 2023. évi országspecifikus ajánlások Tanács általi elfogadását követően nyújtanak be tervkiegészítéseket, ezeket is figyelembe kell venni. A kiegészítések benyújtása emellett az európai szemeszter korábbi ciklusaiban azonosított azon kihívások kezelésére is lehetőséget kínál, amelyekkel a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben nem, vagy csak részben foglalkoztak.

A kiegészítések elkészítésekor a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a javasolt változások költségvetési fenntarthatóságra gyakorolt hatása összhangban legyen a Tanács által jóváhagyott, a költségvetési és költségvetési-strukturális kérdésekkel kapcsolatos, legfrissebb országspecifikus ajánlásokkal. Az euróövezet tagállamainak emellett biztosítaniuk kell, hogy az aktualizált intézkedések összhangban legyenek a Tanács által elfogadott, az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló legutóbbi ajánlásban meghatározott prioritásokkal, különösen az energiával kapcsolatos szempontokkal.

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv általános hatása

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatással összhangban a tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy a javasolt változások várhatóan milyen mértékben érintik helyreállítási és rezilienciaépítési tervük általános hatását. A magyarázatnak be kell mutatnia a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv egészének várható hatását, figyelembe véve a hozzáadott vagy megszüntetett intézkedéseket. A következő szempontokra kell kitérni:

| — | makrogazdasági és társadalmi kilátások; |
| --- | --- |

—

makrogazdasági és társadalmi kilátások;

| — | a helyreállítási és rezilienciaépítési terv makrogazdasági és társadalmi hatásának ismertetése, összhangban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkének (4) bekezdésével; |
| --- | --- |

—

a helyreállítási és rezilienciaépítési terv makrogazdasági és társadalmi hatásának ismertetése, összhangban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkének (4) bekezdésével;

| — | fenntarthatóság; |
| --- | --- |

—

fenntarthatóság;

| — | kohézió. |
| --- | --- |

—

kohézió.

A tagállamokat felkérik arra, hogy szolgáltassanak aktualizált adatokat módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervük hatásáról, amennyiben helyreállítási és rezilienciaépítési tervük módosításai tartalmuknál és/vagy terjedelmüknél fogva jelentősek. Ennek során a tagállamok a nemzeti reformprogramjukban szereplő információkra támaszkodhatnak, és szükség esetén kereszthivatkozásokat is használhatnak. Az új információk körének arányosnak kell lennie a kiegészítésben javasolt változásokkal.

Koherencia

A javasolt változásoknak a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv koherenciájára gyakorolt hatását az új vagy módosított intézkedések és a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt intézkedések közötti kölcsönhatások magyarázatával kell bemutatni, hivatkozva a módosított tervben fenntartott és visszavont intézkedésekre is. A tagállamokat arra is felkérik, hogy magyarázzák el, hogyan tartják fenn a reformok és a beruházások közötti általános egyensúlyt. Az új vagy módosított intézkedések nem vezethetnek következetlenséghez, és nem ronthatják a helyreállítási és rezilienciaépítési terv általános koherenciáját.

A jóváhagyott kohéziós politikai partnerségi megállapodásokkal és programokkal való összhangot szintén be kell mutatni, összhangban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 17. cikkének (3) bekezdésével, 18. cikkének (4n) bekezdésével és (62) preambulumbekezdésével (lásd még alább).

Nemek közötti egyenlőség és esélyegyenlőség mindenki számára

A tagállamoknak ismertetniük kell, hogy a változások hogyan befolyásolják módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervük hozzájárulását a nemek közötti egyenlőségre és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőségre vonatkozó célkitűzéshez. A közelmúlt fejleményeivel összefüggésben alapvető fontosságú az energiaszegénység kockázatának mérséklése, különösen a hátrányos helyzetű csoportok esetében.

A tagállamoknak e célból követniük kell a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatást, egyszersmind igazodniuk kell a közelmúltbeli fejleményekhez is, például az alábbiak révén:

| — | Annak mérlegelése, hogy miként lehet a lehető legjobban érvényre juttatni a nemek közötti egyenlőségre és a mindenki számára biztosítandó egyenlőségre vonatkozó célkitűzést a végrehajtási és nyomonkövetési folyamatban a tervük eddigi végrehajtása során szerzett tapasztalatok figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

Annak mérlegelése, hogy miként lehet a lehető legjobban érvényre juttatni a nemek közötti egyenlőségre és a mindenki számára biztosítandó egyenlőségre vonatkozó célkitűzést a végrehajtási és nyomonkövetési folyamatban a tervük eddigi végrehajtása során szerzett tapasztalatok figyelembevételével.

| — | Az egyenlőséggel és a megkülönböztetésmentességgel foglalkozó szervek bevonása a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásába, például az érintett ellenőrző szervek munkájába. |
| --- | --- |

—

Az egyenlőséggel és a megkülönböztetésmentességgel foglalkozó szervek bevonása a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásába, például az érintett ellenőrző szervek munkájába.

| — | Az adott célkitűzések fokozott érvényre juttatása a felülvizsgált mérföldkövekben és célokban, például lehetőség szerint a célkitűzések lebontása nem, életkor, fogyatékosság, illetve faji és etnikai származás szerint. |
| --- | --- |

—

Az adott célkitűzések fokozott érvényre juttatása a felülvizsgált mérföldkövekben és célokban, például lehetőség szerint a célkitűzések lebontása nem, életkor, fogyatékosság, illetve faji és etnikai származás szerint.

Az új információk körének arányosnak kell lennie a kiegészítésben javasolt változásokkal.

Állami támogatás

Az állami támogatási szabályok teljes mértékben alkalmazandók a további vagy felülvizsgált reformokra és beruházásokra. Az egyes tagállamok felelőssége annak biztosítása, hogy ezek a reformok és beruházások megfeleljenek az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályoknak, különösen az arányosságnak, és kövessék az állami támogatásra alkalmazandó eljárásokat.

Ezzel összefüggésben a Bizottság éghajlatvédelmi, energetikai és környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó 2022-es iránymutatása (13) útmutatást ad arra vonatkozóan, hogy a Bizottság miként fogja értékelni az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozó környezetvédelmi – ideértve az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai elleni védelemmel kapcsolatos – és energetikai támogatások összeegyeztethetőségét. Ezen túlmenően a jelenleg felülvizsgálat alatt álló általános csoportmentességi rendelet az állami támogatások egyes konkrét kategóriáit a Szerződéssel összeegyeztethetőnek nyilvánítja, amennyiben azok eleget tesznek a vonatkozó egyértelmű feltételeknek, és mentesíti ezeket a kategóriákat a Bizottságnak történő előzetes bejelentésre és az intézkedések Bizottság általi jóváhagyására vonatkozó követelmény alól. A REPowerEU-célkitűzésekhez hozzájáruló intézkedések tekintetében például arra ösztönzik a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az általános csoportmentességi rendelet kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott támogatásra vonatkozó 4. szakaszának, valamint a környezetvédelmi támogatásról szóló 7. szakaszának rendelkezéseit.

Az állami támogatásokra vonatkozó ideiglenes válságkeret – amelyet a Bizottság 2022. március 23-án fogadott el annak érdekében, hogy Oroszország ukrajnai inváziójával összefüggésben támogassa az uniós gazdaságot – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből támogatott intézkedések egyedi esetekben történő állami támogatásának értékelése szempontjából is releváns lehet, amennyiben a támogatás orvosolja az Ukrajna elleni orosz agresszió gazdasági hatásait. A Bizottság jelenleg vizsgálja az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes válságkezelési keret és az általános csoportmentességi rendelet aktualizálásának lehetőségeit, például azok hatályának kiterjesztését és a bejelentési küszöbértékek emelését, ami minden bizonnyal elősegítené a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz/REPowerEU keretében megvalósítandó intézkedések jóváhagyását. Továbbá, mivel számos tagállam közös európai érdeket szolgáló fontos projektekkel (IPCEI-k) kapcsolatos beruházásokat is belefoglalt helyreállítási és rezilienciaépítési tervébe, a Bizottság tovább észszerűsíti és egyszerűsíti az ilyen projektek jóváhagyását. Ez fontos az ilyen beruházások időben történő végrehajtásának és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló rendeletben meghatározott határidőig, azaz 2026. augusztus 31-ig történő lezárásának biztosításához. Az említett kiemelt projektek időben történő és sikeres végrehajtása alapvetően fontos lesz a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz zöld és digitális átálláshoz való hozzájárulása és általános sikere szempontjából.

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatásnak és sablonnak megfelelően a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervükben minden egyes új vagy felülvizsgált reformra és beruházásra vonatkozóan tüntessék fel, hogy nézetük szerint az intézkedés szükségessé teszi-e az állami támogatás bejelentését, és amennyiben igen, jelezzék az előzetes bejelentés és a bejelentés időpontját. Amennyiben a tagállam úgy ítéli meg, hogy az intézkedést nem kell bejelenteni, a tagállamnak hivatkoznia kell az állami támogatást engedélyező meglévő határozatra, illetőleg az általános csoportmentességi rendelet vagy az intézkedésre alkalmazandónak tekintett egyéb csoportmentességi rendeletek rendelkezéseire, a megfelelő indokolás kíséretében, vagy ki kell fejtenie, hogy az intézkedés miért nem minősül állami támogatásnak. A vonatkozó mérföldkövek és célok teljesítésére vonatkozó ütemterv előzetes összeállításakor a tagállamoknak elegendő időt kell biztosítaniuk a Bizottság számára a releváns beruházási intézkedésekben esetlegesen előforduló és az állami támogatás bejelentését igénylő állami támogatások engedélyezésére. A Bizottság készen áll arra, hogy előzetes iránymutatást nyújtson a tagállamoknak arról, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervükben előirányzott egyes beruházások megfelelnek-e az állami támogatásra vonatkozó szabályozási keretnek. A tagállamokat arra ösztönzik, hogy a kellő idő biztosítása érdekében osszák meg a Bizottsággal az (előzetes) bejelentési ütemtervüket.

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervükben foglalt és az állami támogatás szempontjából felülvizsgált intézkedésekkel kapcsolatos korábbi tapasztalatok alapján a Bizottság szolgálataival a helyreállítási és rezilienciaépítési tervük előkészítése során folytatott korai kommunikáció alapvető fontosságú a bejelentett intézkedések állami támogatásának gyors értékeléséhez. A tagállamokat felkérik a Bizottság szolgálataival való egyeztetésre annak érdekében, hogy a különböző állami támogatási keretek által biztosított lehetőségeket maradéktalanul kihasználva az intézkedéseket az alkalmazandó szabályokkal összhangban tervezzék meg.

A vállalkozások napi kiadásait csökkentő támogatás csak néhány helyzetben és szigorú feltételek mellett engedélyezett. Az ilyen típusú támogatással járó intézkedést mérlegelő tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az intézkedés megfeleljen a vonatkozó állami támogatási keretben meghatározott alkalmazandó feltételeknek.

Bár az állami támogatási szabályok 2026-ig változhatnak, emlékeztetni kell arra, hogy az állami támogatási szabályok értelmében az intézkedés értékelése szempontjából releváns időpont az állami támogatás nyújtásának időpontja, vagyis az az időpont, amikor a kedvezményezett törvény alapján érvényesíthető jogot szerez a támogatás igénybevételére. Amennyiben a vonatkozó állami támogatási keret alapján ezen időpontban az intézkedés összeegyeztethetőnek minősül, azt végre lehet hajtani (az állami támogatás kifizethető és a beruházások végrehajthatók), még akkor is, ha az állami támogatási szabályok ezt követően változnak.

2.   
  A változások ismertetése

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatás és sablon szerint ezt a szakaszt komponensenként kell felépíteni. Csak azon komponensek tekintetében kell ilyen szakaszt beilleszteni, amelyeket érintenek a változások. Mellőzni kell a más szakaszokban megadott információk ismétlését, ehelyett fel kell tüntetni, hogy a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervhez képest milyen változások történtek (a vonatkozó szakaszokra és intézkedésekre való pontos hivatkozásokkal). A tagállamok a meglévő komponensekre támaszkodhatnak néhány, ugyanabban a témában megvalósuló reformmal és beruházással való kiegészítés céljából (pl. az energetikai felújításra vonatkozó meglévő komponens kiegészíthető egy új épületfelújítási intézkedéssel). A tagállamok a különböző prioritásokkal rendelkező új beruházások és reformok esetében teljesen új komponenseket is bevezethetnek.

A reformok és beruházások ismertetése

Minden olyan komponens esetében, ahol változás történt az alapul szolgáló intézkedésekben, a tagállamoknak jelezniük kell, mely beruházásokat vagy reformokat „adták hozzá”, „töröltek” vagy „módosították” a korábbi helyreállítási és rezilienciaépítési tervekhez képest.

A pénzügyi eszközök felhasználása és költségvetési biztosítékok

A pénzügyi eszközök és költségvetési biztosítékok formáját öltő intézkedések több okból is vonzó megoldást jelenthetnek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben előirányzott beruházások megvalósítására:

| — | A pénzügyi eszközök magukban foglalhatják a kedvezményezettek által kapott tőkeösszeg tagállamnak történő visszafizetését, ezáltal hosszú távon korlátozva az államadósság keletkezését. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi eszközök magukban foglalhatják a kedvezményezettek által kapott tőkeösszeg tagállamnak történő visszafizetését, ezáltal hosszú távon korlátozva az államadósság keletkezését.

| — | Lehetővé kell tenniük a pénzmozgások ugyanazon szakpolitikai célokra történő újrafelhasználását, többek között adott esetben a tőke visszafizetését (például hitelalapok és tőkeprogramok esetében), a 2026 utáni időszakban is és/vagy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelek visszafizetését. |
| --- | --- |

—

Lehetővé kell tenniük a pénzmozgások ugyanazon szakpolitikai célokra történő újrafelhasználását, többek között adott esetben a tőke visszafizetését (például hitelalapok és tőkeprogramok esetében), a 2026 utáni időszakban is és/vagy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelek visszafizetését.

| — | Számos kisebb beruházás finanszírozására szolgálhatnak egy koherens kereten belül – például az épületek energiahatékonyságának javításához nyújtott állami garanciák és kedvező hitelek formájában –, és elősegíthetik a potenciális kedvezményezettek decentralizált partnerstruktúrákon keresztül történő elérését. |
| --- | --- |

—

Számos kisebb beruházás finanszírozására szolgálhatnak egy koherens kereten belül – például az épületek energiahatékonyságának javításához nyújtott állami garanciák és kedvező hitelek formájában –, és elősegíthetik a potenciális kedvezményezettek decentralizált partnerstruktúrákon keresztül történő elérését.

| — | Segíthetnek további pénzügyi erőforrások vagy társberuházások kihasználásában, különösen magánvállalatok és privát pénzügyi intézmények részéről. |
| --- | --- |

—

Segíthetnek további pénzügyi erőforrások vagy társberuházások kihasználásában, különösen magánvállalatok és privát pénzügyi intézmények részéről.

A meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tapasztalatai alapján a tagállamok a következő típusú pénzügyi eszközök alkalmazását mérlegelhetik:

| — | garanciaeszközök és kedvezményes hitelek az energiahatékonysági felújítási programokhoz felvett kölcsöntőke költségeinek csökkentésére; |
| --- | --- |

—

garanciaeszközök és kedvezményes hitelek az energiahatékonysági felújítási programokhoz felvett kölcsöntőke költségeinek csökkentésére;

| — | a megújuló energiaforrásokba történő beruházásokra vonatkozó köz–magán társulások; |
| --- | --- |

—

a megújuló energiaforrásokba történő beruházásokra vonatkozó köz–magán társulások;

| — | az energetikai szolgáltató vállalkozás refinanszírozása a gyártási folyamatok, a nem lakóépületek és a többlakásos épületek energiahatékonyságának javítása érdekében; |
| --- | --- |

—

az energetikai szolgáltató vállalkozás refinanszírozása a gyártási folyamatok, a nem lakóépületek és a többlakásos épületek energiahatékonyságának javítása érdekében;

| — | a zöld átállást támogató vállalatokba vagy részvényalapokba történő tőkebefektetések. (14). |
| --- | --- |

—

a zöld átállást támogató vállalatokba vagy részvényalapokba történő tőkebefektetések. (14).

Az I. melléklet további információkat nyújt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében rendelkezésre álló pénzügyi eszközök használatáról, valamint arról, hogy az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek előkészítése és végrehajtása során szerzett tapasztalatok alapján lehetőség van hozzájárulni az InvestEU garanciához egy tagállami komponens révén.

Zöld és digitális dimenzió

A tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervük milyen mértékben járul hozzá a zöld átálláshoz és az EU energiafüggőségének csökkentéséhez, a jövőbiztos digitális átálláshoz és a stabil digitális egységes piachoz, vagy milyen mértékben kezeli az előbbiekkel összefüggő kihívásokat. Ide tartozhatnak a megfelelő ütemezésű kutatási és innovációs intézkedések. A kettős átállás koncepciójával összhangban mindkét átmenetet egymást erősítőnek kell tekinteni, és ezeket a Bizottság együttesen fogja megvizsgálni.

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv intézkedéseinek zöld dimenzióját továbbra is kvalitatív megközelítés (az intézkedések és az egyes tagállamok energetikai, éghajlati és környezeti kihívásai közötti kapcsolat) és kvantitatív megközelítés (az éghajlat-politikai célkitűzésekhez való teljes hozzájárulásnak a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv esetében – beleértve a REPowerEU-fejezetet is –, valamint a REPowerEU-fejezet esetében külön is legalább a terv teljes allokációjának legalább 37 %-át kell kitennie) alapján kell értékelni.

A tagállamokat felkérik, fejtsék ki, hogy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervük hogyan járul hozzá a klímarendeletben foglalt uniós éghajlat-politikai célok eléréséhez, figyelemmel a 2022 decemberében politikai szinten elfogadott éghajlat-politikai célokra és az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag 2021 júliusában és decemberében javasolt más részeire. Az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag jogalkotási intézkedéseket határoz meg annak érdekében, hogy az éghajlat-, energia-, földhasználat-, közlekedés- és adópolitikák alkalmassá váljanak a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ig legalább 55 %-kal történő csökkentésére, valamint az európai klímarendeletben foglalt klímasemlegesség elérésére.

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedések digitális dimenzióját továbbra is kvalitatív és kvantitatív megközelítés alapján fogják értékelni. 2021. március 9-én az Európai Bizottság előterjesztette a „Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized megvalósításának európai módja” című közleményt, amely négy sarkalatos pont köré szerveződik: készségek, biztonságos és fenntartható digitális infrastruktúrák, a vállalkozások digitális átalakítása és a közszolgáltatások digitalizálása. E pontok mindegyike tekintetében ambiciózus uniós szintű célokat határoz meg 2030-ig. A közlemény nyomán határozati javaslat született „A digitális évtizedhez vezető út” elnevezésű 2030-ig előretekintő szakpolitikai programról, amely 2023. január 9-én lépett hatályba. A program olyan irányítási struktúrát hozna létre, amelyben a tagállamok és a Bizottság strukturált módon együttműködnek a célok elérése érdekében, és megkönnyítené a több országra kiterjedő projektek végrehajtását. A tagállamokat felkérik annak jelzésére, hogy a digitális átállásra, illetve az abból adódó kihívások kezelésére irányuló további vagy módosított intézkedések hogyan járulnának hozzá a négy sarkalatos ponthoz és a 2030-as célok eléréséhez.

Ami a kvantitatív megközelítést illeti, a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv digitális célkitűzésekhez való teljes hozzájárulásának – a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedések kivételével – a terv teljes allokációjának legalább 20 %-át kell kitennie.

Éghajlat-politikai nyomon követés és digitális címkézés

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikke (3) bekezdésének e) és f) pontjában meghatározott 37 %-os éghajlat-politikai cél és 20 %-os digitális cél a helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítása esetén továbbra is kötelező marad, függetlenül az e változásokhoz vezető okoktól (a digitális címkézés tekintetében kivételnek számítanak a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedések költségei, a REPowerEU-fejezetekben foglalt intézkedéseket ugyanis nem veszik figyelembe a digitális cél kiszámításakor). Ezért fontos, hogy a tagállamok a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációját figyelembe vegyék a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításakor, beleértve azokat az eseteket is, amikor a felülvizsgált pénzügyi hozzájárulás nőtt vagy csökkent.

A tagállamoknak ezért minden egyes új vagy módosított intézkedés esetében ismertetniük kell az éghajlat-politikai és digitális célhoz való hozzájárulást, követve a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatást. Abban az esetben, ha a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes becsült költsége, illetve az éghajlati vagy digitális vonatkozású intézkedések költsége megváltozik, a címkézés új értékelésére lesz szükség a két cél folyamatos elérésének ellenőrzése céljából. Egy meglévő intézkedés eredeti hatályának, jellegének vagy kialakításának bármilyen változása esetén is el kell végezni a címkézés értékelését.

Fontos megjegyezni, hogy mindkét célértéket a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv egészére vonatkozóan számítják ki, amely mind a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervet, mind a kiegészítést magában foglalja, a digitális címkézés tekintetében figyelmen kívül hagyva a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedések költségeit. Az éghajlat-politikai és digitális hozzájárulásokat újraszámítják a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv tekintetében, figyelembe véve a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedésekben bekövetkezett változásokat és az említett, módosított becsült összköltséget. Az éghajlat-politikai hozzájárulást összehasonlítják a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjával, beleértve a REPowerEU-fejezetet is. Az éghajlat-politikai célértéket külön kiszámítják a REPowerEU-fejezetre vonatkozóan is. A digitális hozzájárulást összehasonlítják a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjával, figyelmen kívül hagyva a REPowerEU-fejezetben szereplő reformokra és beruházásokra szánt összegeket.

A 27 elfogadott terv tapasztalatai alapján a több területet lefedő intézkedések – például a horizontális intézkedések – esetében adott esetben az éghajlat-politikai nyomon követést és a digitális címkézést az alintézkedés szintjén kell alkalmazni (egy adott beavatkozási területre vonatkozó intézkedés különálló része) különböző beavatkozási területekre vonatkozóan (a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet VI. és VII. melléklete értelmében).

Továbbá érdemes felidézni azt is, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikke (3) bekezdésének e) és f) pontja, valamint VI. és VII. melléklete meghatározza az éghajlat-politikai és digitális célokhoz nyújtott támogatás kiszámítására alkalmazandó együtthatókat. E rendelkezések értelmében az éghajlat-politikai célkitűzések támogatására vonatkozó együtthatók növelhetők (az éghajlati címkézés esetében összesen legfeljebb 3 %-ra), feltéve, hogy azokat a hatásukat növelő intézkedések kísérik. A tagállamoknak adott esetben kellően meg kell indokolniuk az ilyen rendelkezések alkalmazását.

A tagállamoknak ismertetniük kell az ilyen intézkedések címkézésére vonatkozóan általuk javasolt konkrét megközelítést. A Bizottság segítséget nyújthat a tagállamoknak arra vonatkozó példák gyűjtésében, hogy a Tanács által korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben hogyan címkéztek hasonló intézkedéseket.

A jelentős károkozás elkerülése (DNSH)

A DNSH-elvnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz összefüggésében történő alkalmazására vonatkozó irányadó elveket és szabályokat meghatározó DNSH technikai útmutatás (HL C 58., 2021.2.18., 1. o.) továbbra is teljes mértékben alkalmazandó lesz, figyelembe véve annak sajátos jellemzőit. Emellett egy „ellenőrző listát” is tartalmaz a DNSH-önértékeléshez, amelyet minden egyes intézkedés esetében szerepeltetni kell a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervben. Ez a szakasz összefoglalja az útmutatás fő elemeit, és ismerteti az új vagy felülvizsgált intézkedésekre való alkalmazásukat. További pontosításokat is tartalmaz a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tapasztalatai alapján.

Hogyan kell alkalmazni a DNSH-elvet a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek felülvizsgálata során?

A tagállamoknak a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő valamennyi új vagy módosított intézkedésre vonatkozóan DNSH-önértékelést kell végezniük, kivéve azokat az eseteket, amikor a DNSH nem alkalmazható (lásd még a DNSH technikai útmutatás 2.1. szakaszát és I. mellékletét). A tagállamok felkérést kapnak arra is, hogy a DNSH-önértékelés részeként adott esetben és amennyiben lehetséges készítsenek mennyiségi értékelést a reform vagy a beruházás környezeti hatásáról. A következő, több területet érintő megfontolásokat kell figyelembe venni (lásd még a DNSH-elvnek való megfelelés módjáról szóló további információkat tartalmazó mellékletet):

| — | Újonnan elérhető, alacsony környezeti hatású alternatívák: Az új vagy felülvizsgált intézkedések értékelésekor továbbra is alkalmazni kell a DNSH technikai útmutatás 2.4. szakaszában foglalt elveket, beleértve a 25. lábjegyzetet is. Az említett intézkedések DNSH-értékelésének tükröznie kell a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásának időpontjában rendelkezésre álló, alacsony környezeti hatású alternatívákra vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

—

Újonnan elérhető, alacsony környezeti hatású alternatívák: Az új vagy felülvizsgált intézkedések értékelésekor továbbra is alkalmazni kell a DNSH technikai útmutatás 2.4. szakaszában foglalt elveket, beleértve a 25. lábjegyzetet is. Az említett intézkedések DNSH-értékelésének tükröznie kell a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásának időpontjában rendelkezésre álló, alacsony környezeti hatású alternatívákra vonatkozó információkat.

| — | A környezeti hatás nem növekedhet az eredeti intézkedéshez képest: Meglévő intézkedés módosítása esetén a módosítás nem növelheti az eredeti intézkedés környezeti hatását. Ezt a tagállamnak igazolnia kell. A környezeti hatás növekedése esetén a tagállamnak bizonyítania kell, hogy az intézkedés – nagyobb környezeti hatása ellenére – továbbra is megfelel a DNSH-elvnek. |
| --- | --- |

—

A környezeti hatás nem növekedhet az eredeti intézkedéshez képest: Meglévő intézkedés módosítása esetén a módosítás nem növelheti az eredeti intézkedés környezeti hatását. Ezt a tagállamnak igazolnia kell. A környezeti hatás növekedése esetén a tagállamnak bizonyítania kell, hogy az intézkedés – nagyobb környezeti hatása ellenére – továbbra is megfelel a DNSH-elvnek.

Hogyan kell a tagállamoknak a helyreállítási és rezilienciaépítési tervükben bemutatniuk, hogy az intézkedések megfelelnek a DNSH-elvnek?

Változások esetén két fő forgatókönyv vázolható fel, amelyek különböző hatást gyakorolnak a DNSH-értékelés folyamatára:

| — | Új intézkedés bevezetése: Ha egy tagállam úgy dönt, hogy új intézkedéssel egészíti ki helyreállítási és rezilienciaépítési tervét, ugyanazt a folyamatot kell követnie, mint a helyreállítási és rezilienciaépítési terv eredeti benyújtásakor. A tagállamnak ki kell töltenie a DNSH technikai útmutatás I. mellékletében található ellenőrző listát, hogy alátámassza arra vonatkozó elemzését, hogy az új intézkedés hatással van-e a környezeti célkitűzésekre, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

—

Új intézkedés bevezetése: Ha egy tagállam úgy dönt, hogy új intézkedéssel egészíti ki helyreállítási és rezilienciaépítési tervét, ugyanazt a folyamatot kell követnie, mint a helyreállítási és rezilienciaépítési terv eredeti benyújtásakor. A tagállamnak ki kell töltenie a DNSH technikai útmutatás I. mellékletében található ellenőrző listát, hogy alátámassza arra vonatkozó elemzését, hogy az új intézkedés hatással van-e a környezeti célkitűzésekre, és ha igen, milyen mértékben.

| — | Meglévő intézkedés változása: Előfordulhat, hogy a tagállamok meg kívánják változtatni egy meglévő intézkedés kialakítását, jellegét vagy hatályát. A tagállamnak be kell nyújtania a megfelelő DNSH-értékelést, szükség szerint az intézkedés változásait tükröző módosításokkal. A tagállamnak fel kell tüntetnie a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv azon szakaszára való hivatkozást, amelyben az eredeti DNSH-értékelés szerepel. |
| --- | --- |

—

Meglévő intézkedés változása: Előfordulhat, hogy a tagállamok meg kívánják változtatni egy meglévő intézkedés kialakítását, jellegét vagy hatályát. A tagállamnak be kell nyújtania a megfelelő DNSH-értékelést, szükség szerint az intézkedés változásait tükröző módosításokkal. A tagállamnak fel kell tüntetnie a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv azon szakaszára való hivatkozást, amelyben az eredeti DNSH-értékelés szerepel.

3.   
  Mérföldkövek, célok és ütemterv

Helyreállítási és rezilienciaépítési tervük módosításakor a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében támogatott minden egyes új vagy módosított intézkedéshez megfelelő mérföldkövek és célok társuljanak. Az új mérföldkövek és célok meghatározásakor, illetve a meglévők módosítására irányuló javaslatok megtételekor a tagállamoknak a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatásban felvázolt elveket kell követniük, többek között a mérföldkövek és célok sajátosságai és megalapozottsága tekintetében.

A tagállamnak az új vagy módosított mérföldkövekre vagy célokra vonatkozó javaslata szigorúan abból ered, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv új vagy módosított intézkedéseket tartalmaz.

Mivel a tagállamokat ösztönzik a REPowerEU-célkitűzéseket támogató, határokon átnyúló vagy több országot érintő projektekben való részvételre, különös figyelmet kell fordítani a kapcsolódó mérföldkövek és célok körültekintő kialakítására. Egyrészt ezeket egyértelműen meg kell osztani az ilyen projektekben részt vevő különböző tagállamok között, hogy el lehessen kerülni az átfedéseket és a késedelmeket az értékelés és a végrehajtás során. Egyetlen helyreállítási és rezilienciaépítési terv sikeres végrehajtása sem függhet egy másik tagállam helyreállítási és rezilienciaépítési tervének sikeres végrehajtásától. Másrészt a mérföldköveket és a célokat jól összehangolt módon kell kialakítani a tagállamok közötti elkerülhetetlen kölcsönös függőségek megfelelő értékelése, valamint prudens végrehajtási határidők meghatározása érdekében. A Bizottság készen áll arra, hogy segítséget nyújtson a határokon átnyúló vagy több országot érintő projektekben részt vevő tagállami csoportoknak annak biztosítása érdekében, hogy megfelelően alakítsák ki mérföldköveiket és céljaikat.

A REPowerEU-célkitűzéseket előmozdító egyes nemzeti beruházások végrehajtási időszaka 2026-on túlra is kiterjedhet. Ilyen esetekben a REPowerEU-fejezetben foglalt kapcsolódó mérföldköveket és célokat úgy kell kialakítani, hogy azok csak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által támogatott intézkedéseket foglalják magukban az Eszköz élettartamán belül, míg az intézkedések kialakításának egyértelműen meg kell határoznia, hogy 2026 után mely végrehajtási lépéseket támogatják nemzeti vagy más uniós alapokból.

Abban az esetben, ha egy tagállam a 21. cikk alapján a helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítását javasolja, a meglévő mérföldköveket és célokat csak olyan mértékben lehet módosítani, amennyiben az a módosítást indokoló objektív körülményekhez kapcsolódik. Amint azt a jelen iránymutatás 1. része ismerteti, ok-okozati összefüggésnek kell fennállnia az objektív körülmények és a javasolt változások között.

A tanácsi végrehajtási határozatban feltárt elírásokat a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása során bármikor jelezhetők a Bizottságnak és a Tanácsnak. Ezeket figyelembe fogják venni az új/módosított tanácsi végrehajtási határozatra irányuló bizottsági javaslatban vagy külön helyesbítésben.

4.   
  Finanszírozás és költségek

Új intézkedések: A tagállamoknak meg kell adniuk a kiegészítésben előterjesztett új reformok és beruházások becsült összköltségét. Ez a kötelezettség a REPowerEU-fejezetben foglalt reformokra és beruházásokra is vonatkozik.

Felülvizsgált intézkedések: A tagállamnak aktualizált költségbecslést kell benyújtania minden olyan felülvizsgált intézkedés esetében, amelynek változásai érintik a becsült költségeket. Ha a változás csak az intézkedés nagyságrendjét érinti, a becsült költségeket ezzel arányosan kell módosítani.

Módszertan: Az említett költségbecslések elkészítésekor a tagállamoknak a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatásban foglalt konkrét utasításokat kell követniük. A tagállamokkal szemben alapesetben nem elvárás, hogy felülvizsgált költségbecsléseket nyújtsanak be a nem új és nem is módosított intézkedésekre vonatkozóan. A tagállamok benyújthatják a költségbecslések független állami szerv általi validálását, ami hozzájárulhat a becslések hitelességének megerősítéséhez.

5.   
  A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kiegészítő jellege és végrehajtása

Összhang egyéb kezdeményezésekkel

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 17. cikke szerint valamennyi helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – beleértve a kiegészítéseket is – összhangban kell lennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokkal, valamint a nemzeti reformprogramokban, a nemzeti energia- és klímatervekben (NEKT-k) és azoknak az (EU) 2018/1999 rendelet szerinti aktualizált változataiban, az Igazságos Átmenet Alapról szóló rendelet értelmében benyújtott területi igazságos átmeneti tervekben, az ifjúsági garancia végrehajtási terveiben, a partnerségi megállapodásokban és az operatív programokban foglalt információkkal.

| — | A vonatkozó országspecifikus ajánlásokkal és nemzeti reformprogramokkal való összhang tekintetében lásd ezen iránymutatás európai szemeszterről szóló szakaszát. |
| --- | --- |

—

A vonatkozó országspecifikus ajánlásokkal és nemzeti reformprogramokkal való összhang tekintetében lásd ezen iránymutatás európai szemeszterről szóló szakaszát.

| — | A kiegészítéseknek a klímasemleges gazdaságra irányuló azon tevékenységekkel is összhangban kell lenniük, amelyeket a területi igazságos átmenet tervek fognak meghatározni. |
| --- | --- |

—

A kiegészítéseknek a klímasemleges gazdaságra irányuló azon tevékenységekkel is összhangban kell lenniük, amelyeket a területi igazságos átmenet tervek fognak meghatározni.

| — | Végezetül a kiegészítéseknek összhangban kell lenniük az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elfogadása óta a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, közös rendelkezésekről szóló rendelet keretében elfogadott partnerségi megállapodásokkal és operatív programokkal. Tekintettel arra, hogy valamennyi tagállam elfogadta partnerségi megállapodását és csaknem az összes tagállam elfogadta kohéziós politikai programját, a tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy az új vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt intézkedések hogyan egészítik ki a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, közös rendelkezésekről szóló rendeleten alapuló programok végrehajtását (15). |
| --- | --- |

—

Végezetül a kiegészítéseknek összhangban kell lenniük az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elfogadása óta a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, közös rendelkezésekről szóló rendelet keretében elfogadott partnerségi megállapodásokkal és operatív programokkal. Tekintettel arra, hogy valamennyi tagállam elfogadta partnerségi megállapodását és csaknem az összes tagállam elfogadta kohéziós politikai programját, a tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy az új vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt intézkedések hogyan egészítik ki a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, közös rendelkezésekről szóló rendeleten alapuló programok végrehajtását (15).

A finanszírozás kiegészítő jellege és a kettős finanszírozás elkerülése

A tagállamoknak a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervükben meg kell határozniuk, hogy megváltoztak-e a finanszírozás kiegészítő jellegének és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 9. cikkének való megfelelés biztosítása érdekében bevezetett szabályok. E tekintetben a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatás továbbra is teljes mértékben alkalmazandó.

Végrehajtás

A végrehajtási keretet az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek részeként értékelték, és a feltételezés szerint a tagállamok továbbra is ugyanazokra a rendelkezésekre fognak támaszkodni a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása során. Mindazonáltal a végrehajtási keret bármely javasolt módosítását indokolni kell.

Amennyiben a tagállamok eddig nehézségekbe ütköztek helyreállítási és rezilienciaépítési tervük végrehajtása során (például az adminisztratív kapacitás hiányával, a fejletlen informatikai rendszerrel vagy a felelős hatóságok nem elég egyértelmű felhatalmazásával kapcsolatban), arra kell ösztönözni őket, hogy proaktívan vizsgálják felül meglévő intézkedéseiket, azok hatékonyságának javítása céljából. A tagállamok arra is felkérést kapnak, hogy vitassák meg a Bizottsággal az eddigi tapasztalatokat annak megállapítása érdekében, hogy a végrehajtási keret bármilyen módosítása hozzájárulhat-e a reformok és beruházások megvalósításának javításához.

Amennyiben egy tagállam úgy módosítja a helyreállítási és rezilienciaépítési tervét, hogy nagyobb pénzügyi hozzájárulásban vagy hitelben részesüljön, igazolnia kell, hogy a terv koordinálásáért és végrehajtásáért felelős hatóságok elegendő adminisztratív kapacitással és megfelelő felhatalmazással rendelkeznek. Általánosabban fogalmazva, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, elegendő adminisztratív kapacitással rendelkezzenek a helyreállítási és rezilienciaépítési terv beruházásainak végrehajtásához, és így módjukban álljon, hogy beruházásaik vagy reformjaik költségeibe átmeneti jellegű, korlátozott mértékű adminisztratív költségeket is beépítsenek, amennyiben az adott beruházás vagy reform végrehajtásához kapcsolódnak ilyen költségek.

A tagállamok igénybe vehetik a technikai támogatási eszközt is a REPowerEU-fejezetben szereplő beruházások és reformok végrehajtásához, amint azt a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatás kifejti. A tagállamok felkérést kapnak arra, hogy jelezzék, ha a technikai támogatás tárgyát képező konkrét reform vagy beruházás részeként alkalmazni kívánják a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 7. cikkének (2) bekezdését. Amennyiben a tagállam a technikai támogatási eszköz keretében horizontális támogatást igényelt vagy szándékozik igényelni a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásával – például kommunikációs intézkedésekkel – kapcsolatban, azt ebben a szakaszban fel kell tüntetnie.

Konzultációs folyamat

A tagállamoknak összefoglalót kell készíteniük a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv/kiegészítés benyújtását megelőzően a nemzeti jogi keretükkel összhangban folytatott konzultációs folyamatról. A konzultációs folyamatnak arányosnak kell lennie a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben bevezetett változások nagyságrendjével. Például a pénzügyi allokáció kis mértékű változásával járó módosítások nem tennének szükségessé ugyanolyan típusú konzultációs eljárást, mint a jelentős hitelösszeg igénylését előirányzó módosítások. Mivel az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek előkészítése során folytatott konzultációk mértéke – különösen a Covid19-veszélyhelyzetre tekintettel – eltérő volt, a tagállamokat arra ösztönzik, hogy általában erősítsék ezt a folyamatot, amennyiben módosítják helyreállítási és rezilienciaépítési tervüket. Biztosítaniuk kell, hogy az érdekelt feleket, köztük a helyi és regionális hatóságokat, a szociális partnereket, a nem kormányzati szervezeteket és adott esetben a mezőgazdasági ágazat érdekelt feleit – nemzeti jogi keretükkel összhangban – időben és érdemben bevonják az új vagy felülvizsgált intézkedések kidolgozásába, végrehajtásába és nyomon követésébe.

A vonatkozó intézkedések végrehajtása érdekében helyénvaló lehet, hogy a tagállamok regionális vagy helyi megfontolásokhoz kapcsolódó feltételeket építsenek be a földrajzi dimenzióval rendelkező mérföldkövekbe vagy célokba (például a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációhoz kapcsolódó konkrét feltételek hozzáadásával). Hasonló feltételeket illeszthetnek be a szociális partnerekkel és adott esetben a mezőgazdasági ágazat érdekelt feleivel a vonatkozó reformok vagy beruházások végrehajtásával kapcsolatban folytatott konzultációra vonatkozóan is.

Emellett az európai szemeszter – az egyes tagállamok gyakorlataival és hagyományaival összhangban – fontos keretet fog biztosítani a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása terén elért előrehaladásnak az érdekelt felekkel való megvitatásához. Ezen túlmenően a tagállamok nemzeti reformprogramjukat is felhasználhatják az eddig folytatott konzultációk ismertetésére és a jövőben tervezett konzultációk felvázolására. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása csak erős regionális és helyi szerepvállalással, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom támogatásával lesz sikeres.

A REPowerEU-fejezet előkészítése során is alkalmazni kell a szokásos konzultációs követelményeket, beleértve azt is, hogy összefoglalót kell készíteni arról, hogy hogyan vették figyelembe az érdekelt felek észrevételeit. A tagállamoknak összefoglalójukban ismertetniük kell, hogy a konzultáció eredménye hogyan jelenik meg a REPowerEU-fejezetben. Ismertetni kell a konzultációs folyamatot, kitérve annak fő jellemzőire, az érdekelt felek típusaira és a beérkezett főbb észrevételekre. Ezt követően be kell mutatni, hogy miként vették figyelembe a kapott visszajelzéseket a REPowerEU-intézkedések kialakításakor, és meg kell jelölni, hogy hogyan fogják azokat továbbra is figyelembe venni a végrehajtás során.

Fontos lesz a széles körű konzultáció, különösen a REPowerEU-val kapcsolatos ügyekben releváns szakértelemmel rendelkező érdekelt felek bevonása. A konzultációs folyamatnak arányosnak kell lennie a REPowerEU-fejezetek benyújtásának sürgősségével.

Nem kell további nyilvános konzultációt folytatni azokban az esetekben, amikor a tagállamok kiterjesztik az intézkedéseket, de azok tartalma nem változik, vagy amikor a meglévő intézkedéseket az azokhoz nyújtott maximális pénzügyi hozzájárulás csökkenése miatt a REPowerEU-fejezetbe helyezik át.

Ellenőrzések és vizsgálatok

A belső kontrollrendszerek elengedhetetlenek annak biztosításához, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek teljes mértékben megfeleljenek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 22. cikkének. Ebben az összefüggésben, valamint a helyreállítási és rezilienciaépítési terv felülvizsgálatából eredő változások fényében alapvető fontosságú a tagállamok részéről annak pontos indoklása, hogy a bevezetett ellenőrzési struktúrák továbbra is megfelelőek-e, és adott esetben hogyan fogják azokat megerősíteni a megfelelő erőforrások és struktúrák biztosítása céljából. A tagállami kontrollrendszerekre vonatkozó legfontosabb követelményeket a Bizottság és a tagállam által aláírt finanszírozási és hitelmegállapodás I. melléklete tartalmazza. Különösen akkor, ha a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv új vagy felülvizsgált intézkedéseket tartalmaz, a tagállamnak ki kell fejtenie és igazolnia kell, hogy az ellenőrzési struktúrák továbbra is megfelelőek, vagy adott esetben azt, hogy kapacitásukat – a személyzetet és a folyamatokat is beleértve – hogyan fogják növelni a helyreállítási és rezilienciaépítési terv méretének növekedésével arányosan.

Amennyiben a kiegészítés nem növeli jelentősen a pénzügyi hozzájárulást, viszont változásokat vezet be az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervhez képest, a tagállamoknak naprakész magyarázatot kell adniuk az ellenőrzési intézkedésekről és rendszerekről, beleértve a végső kedvezményezettek adataira vonatkozó adattároló rendszert is.

Kommunikáció

A tagállamoknak – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 34. cikkével és a finanszírozási megállapodások 10. cikkével összhangban – a nyilvánosság uniós finanszírozással kapcsolatos tájékoztatása céljából folytatniuk kell kommunikációs stratégiájuk végrehajtását, szükség esetén aktualizálva azt, beemelve az újonnan bevezetett reformokat és beruházásokat. A módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek benyújtásakor a tagállamok felkérést kapnak annak ismertetésére, hogy milyen intézkedéseket tettek e kötelezettségek végrehajtása érdekében, hogy a Bizottság könnyebben nyomon követhesse az említett rendelkezéseknek való megfelelést.

A kommunikációs kampányoknak arra kell összpontosítaniuk, hogy felhívják a figyelmet az európai reagálás részét képező, konkrétan a REPowerEU keretében megvalósuló kulcsfontosságú reformokra és beruházásokra; valamint jobban meg kell ismertetniük a lakossággal a helyreállítási és rezilienciaépítési terveket és az azokban megfogalmazott célokat. A tagállamokat arra ösztönzik, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel kapcsolatos kommunikációs tevékenységeiket a következő területekre összpontosítsák:

| — | A helyreállítási és rezilienciaépítési terv céljainak és a tagállam számára biztosított előnyeinek ismertetése és felidézése. |
| --- | --- |

—

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv céljainak és a tagállam számára biztosított előnyeinek ismertetése és felidézése.

| — | Annak gyakorlati példákkal való szemléltetése, hogy a reformok és a beruházások miért előnyösek a társadalom, az európai helyreállítás, a zöld és digitális átállás és az energiabiztonság szempontjából. |
| --- | --- |

—

Annak gyakorlati példákkal való szemléltetése, hogy a reformok és a beruházások miért előnyösek a társadalom, az európai helyreállítás, a zöld és digitális átállás és az energiabiztonság szempontjából.

| — | Annak biztosítása, hogy kellően látható legyen a helyreállítási és rezilienciaépítési terv magas szintű politikai támogatottsága. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy kellően látható legyen a helyreállítási és rezilienciaépítési terv magas szintű politikai támogatottsága.

| — | Tájékoztatás a mérföldkőnek számító projektekről, és megvalósításuk hozzárendelése a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz. |
| --- | --- |

—

Tájékoztatás a mérföldkőnek számító projektekről, és megvalósításuk hozzárendelése a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz.

| — | A potenciális kedvezményezettek ösztönzése arra, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv keretében pályázzanak finanszírozásra. |
| --- | --- |

—

A potenciális kedvezményezettek ösztönzése arra, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv keretében pályázzanak finanszírozásra.

| — | A reformok és a beruházások végrehajtása terén – különösen a REPowerEU keretében – elért általános előrehaladás bemutatása, többek között a szociális partnerekkel, az érintett közösségekkel és általában a civil társadalommal folytatott rendszeres eszmecserék révén. |
| --- | --- |

—

A reformok és a beruházások végrehajtása terén – különösen a REPowerEU keretében – elért általános előrehaladás bemutatása, többek között a szociális partnerekkel, az érintett közösségekkel és általában a civil társadalommal folytatott rendszeres eszmecserék révén.

A Bizottság az Inform EU hálózaton keresztül is elérhető, hogy segítse a tagállamokat nemzeti kommunikációs stratégiáik végrehajtásában, többek között a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervük tekintetében.

Átláthatóság a végső kedvezményezettekkel kapcsolatban

A REPowerEU-rendeletbe beillesztett új átláthatósági kötelezettség növelte a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásainak felhasználásával kapcsolatos átláthatóságot. A tagállamoknak létre kell hozniuk egy nyilvánosan elérhető és felhasználóbarát portált, amely tartalmazza a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében az intézkedések végrehajtásához a legmagasabb összegű finanszírozásban részesült 100 végső kedvezményezett adatait.

Végső kedvezményezett alatt az utolsó olyan, pénzeszközökben részesülő jogalany értendő, amely nem vállalkozó vagy alvállalkozó. Ezt meg kell különböztetni a kedvezményezettektől, amelyek az Eszköz közvetlen irányítási struktúrájának megfelelően a tagállamok.

Ezeknek az adatoknak tartalmazniuk kell a végső kedvezményezett hivatalos nevét, beleértve természetes személyek esetében a vezeték- és utónevet is, a kapott pénzeszközök összegét, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében megvalósuló azon kapcsolódó intézkedés(eke)t, amely(ek)hez a támogatást kapták. A 100 legnagyobb kedvezményezett meghatározása céljából csak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó pénzeszközöket kell figyelembe venni, mivel egyes beruházások részben más közfinanszírozásban is részesülhetnek.

Az arányosság biztosítása és a magánélet tiszteletben tartása érdekében, amennyiben a végső kedvezményezettek természetes személyek, minden személyes adatot törölni kell két évvel azon pénzügyi év végét követően, amelyben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott utolsó finanszírozást kifizették az adott végső kedvezményezettnek. Hasonlóképpen, analógia útján a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközre is alkalmazandóvá vált az adatok közzététele alóli néhány kivétel, amelyekről költségvetési rendelet 38. cikkének (3) bekezdése rendelkezik. Ezek a következő esetekre vonatkoznak:

| — | A természetes személyeknek fizetett oktatási támogatások és a leginkább rászoruló természetes személyeknek, például a munkanélkülieknek és menekülteknek fizetett egyéb közvetlen támogatások (a költségvetési rendelet 191. cikke (4) bekezdésének b) pontja). |
| --- | --- |

—

A természetes személyeknek fizetett oktatási támogatások és a leginkább rászoruló természetes személyeknek, például a munkanélkülieknek és menekülteknek fizetett egyéb közvetlen támogatások (a költségvetési rendelet 191. cikke (4) bekezdésének b) pontja).

| — | A szakmai alkalmasság alapján kiválasztott szakértők részére odaítélt nagyon alacsony értékű szerződések (a költségvetési rendelet 237. cikkének (2) bekezdése), valamint azon nagyon alacsony értékű szerződések, amelyek összege nem éri el a 15 000 EUR-t (a költségvetési rendelet I. mellékletének 14.4. pontjában említett összeget). |
| --- | --- |

—

A szakmai alkalmasság alapján kiválasztott szakértők részére odaítélt nagyon alacsony értékű szerződések (a költségvetési rendelet 237. cikkének (2) bekezdése), valamint azon nagyon alacsony értékű szerződések, amelyek összege nem éri el a 15 000 EUR-t (a költségvetési rendelet I. mellékletének 14.4. pontjában említett összeget).

| — | A pénzügyi eszközök révén nyújtott, 500 000 EUR-nál alacsonyabb összegű pénzügyi támogatások |
| --- | --- |

—

A pénzügyi eszközök révén nyújtott, 500 000 EUR-nál alacsonyabb összegű pénzügyi támogatások

| — | Azok az esetek, amikor a közzététel veszélyeztetheti az érintett személyeknek és szervezeteknek az Európai Unió Alapjogi Chartája által védett jogait és szabadságait, vagy ha sértheti a végső kedvezményezettek üzleti érdekeit. |
| --- | --- |

—

Azok az esetek, amikor a közzététel veszélyeztetheti az érintett személyeknek és szervezeteknek az Európai Unió Alapjogi Chartája által védett jogait és szabadságait, vagy ha sértheti a végső kedvezményezettek üzleti érdekeit.

Tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében érintett összegekre, nem valószínű, hogy az első három bekezdésben meghatározott kivételek alkalmazandók lennének a 100 legnagyobb kedvezményezettre. A negyedik kivétel várhatóan szintén nem lesz széles körben alkalmazandó. Mivel az adatok közzététele csak nagy méretű kedvezményezetteket érint, amelyek többsége várhatóan jogi személy lesz, a természetes személyekkel kapcsolatos adatvédelmi aggályokat az uniós források elköltésének átláthatósága iránti igény tükrében kell mérlegelni. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a költségvetési rendelet 38. cikkének (3) bekezdésére való hivatkozás igazodni fog e rendelkezés bármely jövőbeli módosításához.

Az említett adatok tagállami portálokon való közzététele mellett a Bizottság uniós szinten összegyűjti majd ezeket az adatokat a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytáblában, a tagállami portálokra mutató linkekkel együtt. Az adatokat évente kétszer kell majd frissíteni, és a Bizottság törekedni fog arra, hogy a frissítések időzítését hozzáigazítsa a már megkezdett áprilisi és októberi féléves jelentéstételhez. Az első információgyűjtésre a 2023. áprilisi féléves jelentéstétellel párhuzamosan kerül sor. A Bizottság emellett egy interaktív térképet is közzé fog tenni, amely bemutatja a tagállamokban megvalósuló különböző intézkedéseket és azok helyszínét.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

(2)  A zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv: a nulla nettó kibocsátás kora, 2023. február 1. (COM(2023) 62). https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:52023DC0062

(3)  https://commission.europa.eu/system/files/2021-01/document_travail_service_part1_v2_en.pdf

(4)  A közös rendelkezésekről szóló rendelet 26a. cikkének (1) bekezdésével összhangban a REPowerEU-fejezetet benyújtó tagállamok kérhetik az ERFA, az ESZA+ és a Kohéziós Alap keretében biztosított eredeti nemzeti allokációjuk legfeljebb 7,5 %-ának átcsoportosítását a REPowerEU-célkitűzéseket előmozdító prioritások javára, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21c. cikkében meghatározottak szerint, feltéve, hogy az ilyen támogatás hozzájárul az érintett alapnak az alapspecifikus rendeletekben meghatározott egyedi célkitűzéseihez. A közös rendelkezésekről szóló rendelet szerint a nemzeti allokációnak a REPowerEU-célkitűzéseket előmozdító beruházásokra felhasznált 7,5 %-a azonban nem képezi sem a REPowerEU-fejezetek, sem a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek részét.

(*1)  Az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap és az Európai Szociális Alap Plusz allokációi alapján, a partnerségi megállapodások elfogadásával összefüggésben végrehajtott átcsoportosításokat követően.

(5)  A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet (48) preambulumbekezdése és 1. melléklete értelmében a 2020. májusi zárónappal számított 2019. évi GNI.

(6)  A Bizottság 2022. június 30-i feljegyzése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: „Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz:A maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizálása”.

(7)  Ezek a példák pusztán szemléltető jellegűek, és semmilyen módon nem befolyásolják a tagállam által előterjesztett indokolás Bizottság általi értékelését.

(8)  A megújuló hidrogén a megújuló energiából előállított hidrogén az (EU) 2018/2001 irányelvben és a kapcsolódó végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó közlekedési célú üzemanyagokra vonatkozóan meghatározott módszertannal összhangban.

(9)  A fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén tekintetében támpontként szolgál az állami támogatásokra vonatkozó, az Ukrajna elleni orosz invázióval összefüggésben a gazdaság támogatását célzó ideiglenes válságkeret (2022/C 426/01). A megújuló és fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén előállítására és elterjedésére vonatkozó célkitűzés keretében nem támogatható a gázpirolízis vagy szén-dioxid-leválasztással és -tárolással összekapcsolt, gőzzel végzett metánreformálás útján előállított hidrogén.

(10)  További példák találhatók „Az emelkedő energiaárak kezelése: a cselekvés és a támogatás eszköztára” című közleményben (COM(2021) 660 final).

(11)  Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítmények támogatására a DNSH technikai útmutatásban, illetve a tanácsi végrehajtási határozat mellékleteiben meghatározott kritériumok alkalmazandók.

(12)  Az európai szemeszter rendes ciklusának részeként a Bizottság általában május vége/június eleje felé tesz javaslatot az országspecifikus ajánlásokra, amelyeket az Európai Tanács hagy jóvá, és végül július elején a Tanács fogad el.

(13)  SEC(2022) 70 final - SWD(2022) 19 final - SWD(2022) 20 final

(14)  Kifejezetten a kkv-k esetében.

(15)  A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai alapok közötti átcsoportosítások kérelmezésének módozataival kapcsolatban lásd az 1. részt.

---

I. MELLÉKLET

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

A tagállamok dönthetnek a pénzügyi eszköz típusáról, felépítéséről és a végrehajtó/megbízott szervezetek kiválasztásáról, és a Bizottság arra ösztönzi őket, hogy vitassák meg a Bizottság szolgálataival a pénzügyi eszközök tervezett felhasználásának legjobb módját, figyelembe véve az intézkedések célkitűzéseit, a meglévő struktúrákat és a partnerek munkájával fennálló kapcsolatokat.

Általánosságban elmondható, hogy a tagállamoknak két fő választási lehetőségük van a pénzügyi eszközök használatára: a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből az InvestEU tagállami komponensébe történő pénzátcsoportosítás vagy más struktúrák, például nemzeti struktúrák igénybevétele. A két lehetőséghez kapcsolódó feltételeket a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. januári iránymutatás ismerteti, és azokat az alábbiakban részletesebben is bemutatjuk.

Az InvestEU tagállami komponenséhez való hozzájáruláshoz a tagállamnak és a Bizottságnak hozzájárulási megállapodást kell aláírnia. Az InvestEU-garanciát a Bizottság kiválasztott végrehajtó partnerein keresztül hajtja végre.

A nemzeti pénzügyi eszközökkel kapcsolatban a következő szakaszokat különböztetjük meg:

Első szakasz: az intézkedés előkészítése: Annak biztosítása, hogy a pénzügyi eszközök hozzájáruljanak a helyreállítási és rezilienciaépítési terv célkitűzéseihez, nevezetesen a következők révén:

| — | A támogatandó beruházás leírása (pl. energiahatékonyság, széles sávú rendszer, a kkv-k digitalizációja), amely meghatározza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó forrásokat hogyan fogják felhasználni a pénzügyi eszközben, és hogy ez miként áll összhangban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alkalmazási körével és értékelési kritériumaival, ideértve a mögöttes piaci hiányosság leírását is, amely a magánberuházásokhoz állami források felhasználását teszi szükségessé. |
| --- | --- |

—

A támogatandó beruházás leírása (pl. energiahatékonyság, széles sávú rendszer, a kkv-k digitalizációja), amely meghatározza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó forrásokat hogyan fogják felhasználni a pénzügyi eszközben, és hogy ez miként áll összhangban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alkalmazási körével és értékelési kritériumaival, ideértve a mögöttes piaci hiányosság leírását is, amely a magánberuházásokhoz állami források felhasználását teszi szükségessé.

| — | A pénzügyi eszköz meghatározása (és különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a pénzügyi eszközön belüli egyéb finanszírozási források közötti kockázat-/megtérülési politika meghatározása), valamint annak megállapítása, hogy az eszköz hogyan járul hozzá a helyreállítási és rezilienciaépítési terv célkitűzéseinek eléréséhez. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi eszköz meghatározása (és különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a pénzügyi eszközön belüli egyéb finanszírozási források közötti kockázat-/megtérülési politika meghatározása), valamint annak megállapítása, hogy az eszköz hogyan járul hozzá a helyreállítási és rezilienciaépítési terv célkitűzéseinek eléréséhez.

| — | Részletes DNSH-önértékelés és a szükséges biztosítékok rendelkezésre bocsátása azzal a céllal, hogy az intézkedés végrehajtása során a DNSH-elvnek való megfelelés megvalósuljon. |
| --- | --- |

—

Részletes DNSH-önértékelés és a szükséges biztosítékok rendelkezésre bocsátása azzal a céllal, hogy az intézkedés végrehajtása során a DNSH-elvnek való megfelelés megvalósuljon.

| — | A vonatkozó állami támogatási rendelkezések és az általános csoportmentességi rendelet lehetséges alkalmazásának meghatározása, valamint a finanszírozási termékek által teljesítendő kapcsolódó kritériumok azonosítása. |
| --- | --- |

—

A vonatkozó állami támogatási rendelkezések és az általános csoportmentességi rendelet lehetséges alkalmazásának meghatározása, valamint a finanszírozási termékek által teljesítendő kapcsolódó kritériumok azonosítása.

| — | Egyértelmű mérföldkövek (az eszköz létrehozásához és végrehajtásához kapcsolódóan) és célok (az eszköz által finanszírozott, alapul szolgáló projektek kimeneteleihez/eredményeihez kapcsolódóan) meghatározása. |
| --- | --- |

—

Egyértelmű mérföldkövek (az eszköz létrehozásához és végrehajtásához kapcsolódóan) és célok (az eszköz által finanszírozott, alapul szolgáló projektek kimeneteleihez/eredményeihez kapcsolódóan) meghatározása.

| — | Az igénybe veendő támogatás (pl. hitelek, garanciák, saját tőke), a megcélzott kedvezményezettek (pl. kkv-k, nagyobb vállalatok, PPP-k) és a beruházások (pl. innováció, széles sávú rendszerek, infrastruktúra) típusának meghatározása a befektethető eszközök azonosítása céljából. |
| --- | --- |

—

Az igénybe veendő támogatás (pl. hitelek, garanciák, saját tőke), a megcélzott kedvezményezettek (pl. kkv-k, nagyobb vállalatok, PPP-k) és a beruházások (pl. innováció, széles sávú rendszerek, infrastruktúra) típusának meghatározása a befektethető eszközök azonosítása céljából.

| — | A pénzügyi eszköz alkalmazására vonatkozó ütemterv meghatározása (a pénzügyi eszköz létrehozása átlagosan akár két évig is eltarthat), beleértve a reálgazdaságba történő beruházásokat és a kapcsolódó hatásokat. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi eszköz alkalmazására vonatkozó ütemterv meghatározása (a pénzügyi eszköz létrehozása átlagosan akár két évig is eltarthat), beleértve a reálgazdaságba történő beruházásokat és a kapcsolódó hatásokat.

| — | A célokról és mérföldkövekről a helyreállítási és rezilienciaépítési tervvel összhangban történő jelentéstételt biztosító nyomonkövetési rendszer leírása. |
| --- | --- |

—

A célokról és mérföldkövekről a helyreállítási és rezilienciaépítési tervvel összhangban történő jelentéstételt biztosító nyomonkövetési rendszer leírása.

Második szakasz: végrehajtási megállapodás a pénzügyi eszközért felelős megbízott szervezettel

| — | A pénzügyi eszköz végrehajtásához megállapodást kell kötni a végrehajtó partnerrel/megbízott szervezettel (alapok esetében ez a partnerek nevében eljáró alapkezelő lehet) a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kötelezettségeinek átültetése céljából. A tagállam és a végrehajtó/megbízott szervezetek közötti keretmegállapodásnak át kell ültetnie a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet és a tagállam a helyreállítási és rezilienciaépítési tervéről szóló tanácsi végrehajtási határozat szerinti valamennyi kötelezettséget – különös tekintettel az állami támogatásra, a DNSH-elvre, valamint az ellenőrzésre és kontrollra vonatkozó kötelezettségekre, továbbá a kedvezményezettekre vonatkozó esetleges korlátozásokra. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi eszköz végrehajtásához megállapodást kell kötni a végrehajtó partnerrel/megbízott szervezettel (alapok esetében ez a partnerek nevében eljáró alapkezelő lehet) a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kötelezettségeinek átültetése céljából. A tagállam és a végrehajtó/megbízott szervezetek közötti keretmegállapodásnak át kell ültetnie a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet és a tagállam a helyreállítási és rezilienciaépítési tervéről szóló tanácsi végrehajtási határozat szerinti valamennyi kötelezettséget – különös tekintettel az állami támogatásra, a DNSH-elvre, valamint az ellenőrzésre és kontrollra vonatkozó kötelezettségekre, továbbá a kedvezményezettekre vonatkozó esetleges korlátozásokra.

| — | A vonatkozó állami támogatási és közbeszerzési szabályokat tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

—

A vonatkozó állami támogatási és közbeszerzési szabályokat tiszteletben kell tartani.

| — | A helyreállítási és rezilienciaépítési terv egyik első mérföldköve kapcsolódhat a pénzügyi eszközt létrehozó vagy egy meglévő eszközt (a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben elfogadott beruházási politikával összhangban) kiigazító, a tagállam és a megbízott szervezet közötti végrehajtási megállapodás megkötéséhez. |
| --- | --- |

—

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv egyik első mérföldköve kapcsolódhat a pénzügyi eszközt létrehozó vagy egy meglévő eszközt (a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben elfogadott beruházási politikával összhangban) kiigazító, a tagállam és a megbízott szervezet közötti végrehajtási megállapodás megkötéséhez.

| — | A helyreállítási és rezilienciaépítési terv ezen első mérföldkövének részeként a tagállam az első folyósítási kérelemmel együtt benyújtja a Bizottságnak a pénzügyi eszközre vonatkozó szabályokat és beruházási politikát annak érdekében, hogy ellenőrizni lehessen, hogy az eszköz megfelel-e a helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek. |
| --- | --- |

—

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv ezen első mérföldkövének részeként a tagállam az első folyósítási kérelemmel együtt benyújtja a Bizottságnak a pénzügyi eszközre vonatkozó szabályokat és beruházási politikát annak érdekében, hogy ellenőrizni lehessen, hogy az eszköz megfelel-e a helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek.

A beruházásoknak a megbízott szervezet vagy pénzügyi közvetítők (pl. kereskedelmi bankok, befektetési alapok) által a reálgazdaságba történő megvalósítása:

| — | Minden további mérföldkő a beruházásoknak a megbízott szervezet vagy pénzügyi közvetítők (pl. kereskedelmi bankok, befektetési alapok) által a reálgazdaságba történő megvalósításához kapcsolódik. |
| --- | --- |

—

Minden további mérföldkő a beruházásoknak a megbízott szervezet vagy pénzügyi közvetítők (pl. kereskedelmi bankok, befektetési alapok) által a reálgazdaságba történő megvalósításához kapcsolódik.

| — | A pénzügyi eszköz végrehajtásának befejeztével a veszteségek fedezésére fel nem használt céltartalékok és bevételek a befektetési politikában és az eszköz kilépési stratégiájában meghatározott feltételekkel összhangban visszakerülnek a tagállamhoz. A pénzügyi eszközökből befolyó bevételek azonos célú felhasználására vonatkozó elv érvényesülését egy erre vonatkozó kötelezettség fogja biztosítani. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi eszköz végrehajtásának befejeztével a veszteségek fedezésére fel nem használt céltartalékok és bevételek a befektetési politikában és az eszköz kilépési stratégiájában meghatározott feltételekkel összhangban visszakerülnek a tagállamhoz. A pénzügyi eszközökből befolyó bevételek azonos célú felhasználására vonatkozó elv érvényesülését egy erre vonatkozó kötelezettség fogja biztosítani.

---

II. MELLÉKLET

SABLON A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI ESZKÖZBŐL SZÁRMAZÓ HITELTÁMOGATÁSSAL KAPCSOLATOS SZÁNDÉKNYILATKOZATHOZ

Címzett: A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Munkacsoport és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság főtárgyalói

Másolat: EC-RECOVER@ec.europa.eu

Tárgy: Hiteltámogatás a Helyreállítási és Rezilienciaélpítési Eszközből – Szándéknyilatkozat

Tisztelt Hölgyem/Uram!

Az (EU) 2021/241 rendelet, nevezetesen annak 14. cikke (6) bekezdése kimondja, hogy a tagállamoknak a rendeletet a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő REPowerEU-fejezet tekintetében módosító rendelet hatálybalépésétől számított 30 napon belül közölniük kell az Európai Bizottsággal, hogy szándékukban áll-e hiteltámogatást kérni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből.

Ennek értelmében, és a 2023. augusztus 31-ig fennálló hiteltámogatás-igénylési lehetőség sérelme nélkül, a következő szándékunkról kívánunk nyilatkozni:

[Kérjük, válassza ki a megfelelőt]

Jelenleg nem kívánunk hiteltámogatást kérni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből.

XXX EUR [összegtartomány] összegű hiteltámogatást kívánunk kérni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből, és azt a következő beruházásokra és reformokra kívánjuk felhasználni:

| — | Beruházások és reformok listája |
| --- | --- |

—

Beruházások és reformok listája

Kijelentjük, hogy a jelen szándéknyilatkozatban szereplő információk a lehető legpontosabbak és azokat a legjobb tudomásunk szerint bocsátottuk rendelkezésre.

---

III. MELLÉKLET

SABLON A BREXIT MIATTI KIIGAZÍTÁSOKRA KÉPZETT TARTALÉKBÓL TÖRTÉNŐ ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL KAPCSOLATOS SZÁNDÉKNYILATKOZATHOZ

Címzett: A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Munkacsoport és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság főtárgyalói

Másolat: EC-RECOVER@ec.europa.eu

Tárgy: A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe történő átcsoportosítás iránti kérelem bejelentése

Tisztelt Hölgyem/Uram!

Az (EU) 2021/1755 rendelet 4a. cikkével összhangban, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy indokolással ellátott kérelmet nyújtsanak be a Bizottsághoz a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból származó ideiglenes allokációjuk Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe történő teljes vagy részleges átcsoportosítása iránt, a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból XXX EUR átcsoportosítását kérelmezzük a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe a REPowerEU-fejezetben szereplő beruházások és reformok finanszírozása céljából, az „Iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről a REPowerEU-val összefüggésben” című bizottsági közleményben felvázolt megközelítéssel összhangban.

Az átcsoportosítást az indokolja, hogy mind a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, mind pedig a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék célja a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítése, amint azt közös jogalapjuk, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikke egyértelműen meghatározza. A REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések – azáltal, hogy enyhítik a a közelmúltbeli geopolitikai fejlemények által okozott globális energiapiaci zavarok következményeit – elő fogják segíteni az előrelépést azon átfogó kohéziós cél elérése felé, amelyet a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének a tagállamokra – különösen azok régióira és helyi közösségeire – gyakorolt negatív hatásainak kezelése révén kívánt elérni. Az (EU) 2021/1755 rendelet jogi rendelkezéseivel összhangban ez a közös célkitűzés képezi a két eszköz közötti átcsoportosítás iránti kérelmet alátámasztó indokolást.

[Mivel a kért átcsoportosítás összege magasabb, mint a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból származó, még ki nem fizetett ideiglenes allokáció, tudomásul vesszük, hogy a különbözetet a Bizottságnak vissza kell fizettetnie. [Az Európai Bizottság által a terhelési értesítésben feltüntetett visszafizetendő összeget az Európai Bizottság számlájára kívánjuk visszafizetni] / [Kérjük, hogy az Európai Bizottság ezt az összeget [a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében] esedékes kifizetésekből vonja le, miután tájékoztatta a [tagállami felelős hatóságot]].

---

IV. MELLÉKLET

SABLON A TAGÁLLAMOK SZÁMÁRA

| KIEGÉSZÍTÉS A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI TERVHEZ |
| --- |

KIEGÉSZÍTÉS A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI TERVHEZ

Tartalomjegyzék

| 1. RÉSZ: | BEVEZETÉS A KIEGÉSZÍTÉSHEZ | 40 |
| --- | --- | --- |

1. RÉSZ:

| 1. | Általános célkitűzés | 40 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | A kiegészítés indokolása | 40 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2. RÉSZ: | A TOVÁBBI ÉS MÓDOSÍTOTT REFORMOK ÉS BERUHÁZÁSOK LEÍRÁSA | 40 |
| --- | --- | --- |

2. RÉSZ:

| 1. | Teljesen új komponensek: | 41 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | REPowerEU-fejezet: | 41 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Módosított komponensek: | 41 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3. RÉSZ: | A TERV KIEGÉSZÍTŐ JELLEGE ÉS VÉGREHAJTÁSA | 42 |
| --- | --- | --- |

3. RÉSZ:

| 1. | Összhang egyéb kezdeményezésekkel | 42 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | A finanszírozás kiegészítő jellege | 42 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Eredményes végrehajtás | 42 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Az érdekelt felekkel folytatott konzultációs folyamat | 43 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Kontroll és ellenőrzés | 43 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kommunikáció | 43 |
| --- | --- | --- |

6.

| 4. RÉSZ: | A TERV ÁLTALÁNOS KOHERENCIÁJA ÉS HATÁSA | 43 |
| --- | --- | --- |

4. RÉSZ:

| 1. | Koherencia: | 43 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Nemek közötti egyenlőség és esélyegyenlőség mindenki számára: | 43 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A gazdasági, társadalmi és intézményi reziliencia erősítése: | 43 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | A beruházási alapforgatókönyvvel való összehasonlítás: | 43 |
| --- | --- | --- |

4.

FELELŐSSÉGKIZÁRÓ NYILATKOZAT

A tagállamoknak ezt a sablont kell használniuk a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik kiegészítéseinek elkészítéséhez. A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy csak az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terveikhez képest javasolt változásokkal kapcsolatos információkat szolgáltassanak. A sablon a REPowerEU tervvel összefüggésben nem értelmezhető a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó aktualizált iránymutatástól elszigetelten. Ez a dokumentum csak egy sablont tartalmaz arra vonatkozóan, hogy hogyan kell bemutatni a kiegészítésben szereplő információkat, míg az iránymutatásokat tartalmazó dokumentumok tartalmazzák az egyes szakaszok kitöltéséhez szükséges útmutatást. Amint az az iránymutatásokat tartalmazó dokumentumban is szerepel, a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a tervüket az eredeti tervük egységes szerkezetbe foglalt változata alapján módosítsák, amelynek tükröznie kell az értékelési szakaszban bevezetett változásokat, és teljes mértékben összhangban kell lennie a vonatkozó tanácsi végrehajtási határozatokkal. Ezért a kiegészítés sablonjának használata feltételezi, hogy a tagállamok korábban hozzáigazították helyreállítási és rezilienciaépítési tervüket a tanácsi végrehajtási határozathoz.

A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy további kérdéseikkel vegyék fel a kapcsolatot a Bizottság szolgálataival.

1. RÉSZ:

BEVEZETÉS A KIEGÉSZÍTÉSHEZ

1.   Általános célkitűzés

A tagállamoknak ebben a szakaszban azt kell leírniuk, hogy az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveik benyújtása óta milyen jelentős változások történtek az előttük álló főbb kihívások tekintetében. Mindenekelőtt azt kell röviden kifejteniük, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv hogyan nyújt továbbra is átfogó és kellően kiegyensúlyozott választ a gazdasági és társadalmi helyzetre, és hogyan járul hozzá megfelelően mind a hat pillérhez. Azt is ki kell emelni, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv hogyan növeli az uniós energiarendszer rezilienciáját, biztonságát és fenntarthatóságát, azáltal, hogy a szükséges mértékben csökkenti a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget, és diverzifikálja az energiaellátást uniós szinten.

A tagállamoknak ebben a szakaszban azt is ki kell fejteniük, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv hogyan veszi figyelembe a vonatkozó országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívásokat.

2.   A kiegészítés indokolása

A tagállamoknak meg kell jelölniük a tervük javasolt változásainak jogalapját, valamint a vonatkozó jogalap(ok)ra való hivatkozás részletes indokolását, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet (1)
  megfelelő cikkében (cikkeiben) előírtak szerint. A jogalap(oka)t és az indokolást az alábbi listáról kell megadni minden kiegészítő, módosított vagy törölt intézkedés esetében. Az indokolás az alábbi jogalapok közül egynél többen is alapulhat.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelettel és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslattal összhangban a tagállamok a következő célokból tehetnek javaslatot a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítására:

| — | A REPowerEU-fejezetről szóló [21a. és 21b.] cikk (2)
  : A REPowerEU-fejezethez lásd az erre a célra szolgáló sablont, |
| --- | --- |

—

A REPowerEU-fejezetről szóló [21a. és 21b.] cikk (2)
  : A REPowerEU-fejezethez lásd az erre a célra szolgáló sablont,

| — | 14. cikk, (2) bekezdés: az új vagy további hitelkérelmet kísérő terv felülvizsgálata, |
| --- | --- |

—

14. cikk, (2) bekezdés: az új vagy további hitelkérelmet kísérő terv felülvizsgálata,

| — | [7]. cikk: a terv felülvizsgálata, amely a források 5 %-ának a megosztott irányítású programokból történő új vagy további átcsoportosítását kíséri |
| --- | --- |

—

[7]. cikk: a terv felülvizsgálata, amely a források 5 %-ának a megosztott irányítású programokból történő új vagy további átcsoportosítását kíséri

| — | 18. cikk, (2) bekezdés: a terv aktualizálása a 11. cikk (2) bekezdésében említett számítást követően aktualizált maximális pénzügyi hozzájárulás figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

—

18. cikk, (2) bekezdés: a terv aktualizálása a 11. cikk (2) bekezdésében említett számítást követően aktualizált maximális pénzügyi hozzájárulás figyelembevétele érdekében;

| — | [21]. cikk: új terv módosítása vagy benyújtása, mivel a releváns mérföldköveket és célokat tartalmazó terv objektív körülmények miatt részben vagy egészben már nem valósítható meg. |
| --- | --- |

—

[21]. cikk: új terv módosítása vagy benyújtása, mivel a releváns mérföldköveket és célokat tartalmazó terv objektív körülmények miatt részben vagy egészben már nem valósítható meg.

2. RÉSZ:

A TOVÁBBI ÉS MÓDOSÍTOTT REFORMOK ÉS BERUHÁZÁSOK LEÍRÁSA

Ez a szakasz a jelenleg hatályos tanácsi végrehajtási határozat alapjául szolgáló helyreállítási és rezilienciaépítési tervhez képest hozzáadott vagy módosított komponensek változásait tartalmazza. E komponenseken belül csak a hozzáadott, törölt vagy módosított reformokat és beruházásokat kell kezelni. Az eredeti terv minden olyan komponense változatlan marad, amely nem szerepel ebben a szakaszban.

| 1. | Teljesen új komponensek:
  Minden egyes teljesen új komponens esetében kövesse a Bizottság által 2021 januárjában rendelkezésre bocsátott sablon (3)
  2. részében meghatározott struktúrát, figyelembe véve a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről szóló bizottsági iránymutatást a REPowerEU összefüggésében. |
| --- | --- |

1.

Teljesen új komponensek:
  Minden egyes teljesen új komponens esetében kövesse a Bizottság által 2021 januárjában rendelkezésre bocsátott sablon (3)
  2. részében meghatározott struktúrát, figyelembe véve a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről szóló bizottsági iránymutatást a REPowerEU összefüggésében.

| 2. | REPowerEU-fejezet:
  A REPowerEU-fejezethez kérjük, olvassa el az erre a célra szolgáló sablont, és illessze be ide a kitöltést követően. |
| --- | --- |

2.

REPowerEU-fejezet:
  A REPowerEU-fejezethez kérjük, olvassa el az erre a célra szolgáló sablont, és illessze be ide a kitöltést követően.

| 3. | Módosított komponensek: Kérjük, minden egyes módosított komponens esetében csak a fent említett sablon azon alszakaszairól adjon tájékoztatást, amelyekben a tanácsi végrehajtási határozattal (CID) jóváhagyott tervhez képest módosításra, törlésre vagy kiegészítésre kerül sor. Ellenkező esetben a Bizottság úgy értelmezi, hogy az összes többi alszakasz változatlan marad. Kérjük, illessze be az ebben a kiegészítésben felsorolt valamennyi módosított komponens FENIX-hivatkozását is. Kérjük, egyértelműen jelezze, hogy a komponens leírása módosul-e.


  1. táblázat


  A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy minden egyes módosított komponensre vonatkozóan töltsék ki az alábbi összefoglaló táblázatot








  A módosított komponens neve |
| --- | --- |
| A befektetésre/reformra vonatkozó CID-hivatkozás | |
| A beruházás/reform neve | |
| A változás típusa a CID-hez képest | [Hozzáadva/törölve/módosítva] |
| A módosítás jogalapja (legalább egyet jelöljön meg) | ☐ | 14. cikk (2) bekezdése – hitelkérelem |

3.

Módosított komponensek: Kérjük, minden egyes módosított komponens esetében csak a fent említett sablon azon alszakaszairól adjon tájékoztatást, amelyekben a tanácsi végrehajtási határozattal (CID) jóváhagyott tervhez képest módosításra, törlésre vagy kiegészítésre kerül sor. Ellenkező esetben a Bizottság úgy értelmezi, hogy az összes többi alszakasz változatlan marad. Kérjük, illessze be az ebben a kiegészítésben felsorolt valamennyi módosított komponens FENIX-hivatkozását is. Kérjük, egyértelműen jelezze, hogy a komponens leírása módosul-e.

1. táblázat

A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy minden egyes módosított komponensre vonatkozóan töltsék ki az alábbi összefoglaló táblázatot

A módosított komponens neve

A befektetésre/reformra vonatkozó CID-hivatkozás

A beruházás/reform neve

A változás típusa a CID-hez képest

[Hozzáadva/törölve/módosítva]

A módosítás jogalapja (legalább egyet jelöljön meg)

☐

14. cikk (2) bekezdése – hitelkérelem

| ☐ | 18. cikk (2) bekezdése – a maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizálása |
| --- | --- |

☐

18. cikk (2) bekezdése – a maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizálása

| ☐ | 21. cikk – objektív körülmények miatti módosítás |
| --- | --- |

☐

21. cikk – objektív körülmények miatti módosítás

| ☐ | 21a. cikk – REPowerEU vissza nem térítendő pénzügyi támogatás (ETS-bevétel) |
| --- | --- |

☐

21a. cikk – REPowerEU vissza nem térítendő pénzügyi támogatás (ETS-bevétel)

| ☐ | 21b. cikk (2) bekezdése – a brexitre képzett tartalékból (BAR) történő átcsoportosítások |
| --- | --- |

☐

21b. cikk (2) bekezdése – a brexitre képzett tartalékból (BAR) történő átcsoportosítások

| ☐ | A fentiek egyike sem, elírás kijavítása |
| --- | --- |

☐

A fentiek egyike sem, elírás kijavítása

Módosított elemek (csak a módosított intézkedések esetében)

| ☐ | Komponens / Intézkedés leírása |
| --- | --- |

☐

Komponens / Intézkedés leírása

| ☐ | Mérföldkövek és célkitűzések |
| --- | --- |

☐

Mérföldkövek és célkitűzések

| ☐ | Becsült költség |
| --- | --- |

☐

Becsült költség

| ☐ | Zöld és digitális címkézés (potenciálisan releváns, mivel az alapul szolgáló intézkedés jelentősen megváltozott) |
| --- | --- |

☐

Zöld és digitális címkézés (potenciálisan releváns, mivel az alapul szolgáló intézkedés jelentősen megváltozott)

| ☐ | DNSH-önértékelés |
| --- | --- |

☐

DNSH-önértékelés

Javasolt változások:

Minden új reform és beruházás esetében kérjük, kövesse a helyreállítási és rezilienciaépítési terv eredeti, 2021. januári sablonjában foglalt utasításokat.

Minden egyes törölt reform és beruházás esetében kérjük, indokolja meg a változás jogalapjával való közvetlen kapcsolatot, valamint adjon magyarázatot arra vonatkozóan, hogy a komponens általános hatása és koherenciája hogyan tartható fenn.

Minden módosított reform és beruházás esetében kérjük, az alábbi 2. táblázat kitöltésével jelölje meg:

| — | az intézkedés(ek)ben bekövetkezett változás(ok) leírása és indoklása, különös tekintettel az intézkedés jellegére, célkitűzésére, méretére és végrehajtási módjaira, valamint a változás(ok)nak az intézkedés hatályára, célcsoportjára, ütemezésére és a fő eredményekre gyakorolt várható hatására. |
| --- | --- |

—

az intézkedés(ek)ben bekövetkezett változás(ok) leírása és indoklása, különös tekintettel az intézkedés jellegére, célkitűzésére, méretére és végrehajtási módjaira, valamint a változás(ok)nak az intézkedés hatályára, célcsoportjára, ütemezésére és a fő eredményekre gyakorolt várható hatására.

| — | A komponens leírásának (adott esetben) és az intézkedés leírásának módosított változata a tanácsi végrehajtási határozat mellékletében foglaltakhoz képest. |
| --- | --- |

—

A komponens leírásának (adott esetben) és az intézkedés leírásának módosított változata a tanácsi végrehajtási határozat mellékletében foglaltakhoz képest.

| — | A mérföldkövek és/vagy célok tekintetében javasolt változtatás(ok) és azok indokolása a tanácsi végrehajtási határozat mellékletében megadott információkhoz képest. |
| --- | --- |

—

A mérföldkövek és/vagy célok tekintetében javasolt változtatás(ok) és azok indokolása a tanácsi végrehajtási határozat mellékletében megadott információkhoz képest.

| — | Adott esetben a becsült költségek javasolt módosításai a 2021. januári bizottsági sablonban foglalt utasításokkal összhangban (4)
  . Ha a változás csak a felülvizsgált intézkedés nagyságrendjét érinti, a becsült költségek felülvizsgálatát arányosan kell elvégezni. |
| --- | --- |

—

Adott esetben a becsült költségek javasolt módosításai a 2021. januári bizottsági sablonban foglalt utasításokkal összhangban (4)
  . Ha a változás csak a felülvizsgált intézkedés nagyságrendjét érinti, a becsült költségek felülvizsgálatát arányosan kell elvégezni.

| — | Adott esetben a zöld és/vagy digitális címkézés tekintetében javasolt módosítások, összhangban a Bizottság 2021. januári iránymutatásában (5)
  foglalt utasításokkal. |
| --- | --- |

—

Adott esetben a zöld és/vagy digitális címkézés tekintetében javasolt módosítások, összhangban a Bizottság 2021. januári iránymutatásában (5)
  foglalt utasításokkal.

| — | A DNSH-önértékelés javasolt változásai a 2023. februári bizottsági közleményben foglalt utasításokkal összhangban, és adott esetben beleértve az intézkedések környezeti hatásának mennyiségi becslését (6). |
| --- | --- |

—

A DNSH-önértékelés javasolt változásai a 2023. februári bizottsági közleményben foglalt utasításokkal összhangban, és adott esetben beleértve az intézkedések környezeti hatásának mennyiségi becslését (6).

A mérföldkövek és/vagy célok, a becsült költségeik, valamint a zöld és/vagy digitális címkézés tekintetében javasolt változások esetében a tagállamoknak a sablont tartalmazó Excel-táblázatokat is ki kell tölteniük.

A tagállamoknak a 2. táblázatban a következő elemekkel is foglalkozniuk kell, amennyiben azokat az intézkedés változásai érintik:

| — | Határokon átnyúló és több országot átfogó projektek |
| --- | --- |

—

Határokon átnyúló és több országot átfogó projektek

| — | Állami támogatás |
| --- | --- |

—

Állami támogatás

| — | Nyitott stratégiai autonómia


  2. táblázat


  Felkérjük a tagállamokat, hogy használják ezt a táblázatot az e szakaszban szereplő módosított intézkedések leírásának a fent említett utasítások szerinti strukturálására. A jelentősebb módosítások és új intézkedések esetében felkérjük a tagállamokat, hogy a 2021. évi eredeti sablon formátumát kövessék
   (7)









  Az intézkedés neve és Tanács végrehajtási határozatának száma |
| --- | --- |
| A változás leírása és indokolása |
| Módosított elemek | Jelenlegi változat | Módosított változat |
| A komponens és/vagy az intézkedés leírása | | |
| Mérföldkövek és célkitűzések | | |
| Becsült költség | | |
| Zöld és digitális címkézés | | |
| DNSH-önértékelés | | |

—

Nyitott stratégiai autonómia

2. táblázat

Felkérjük a tagállamokat, hogy használják ezt a táblázatot az e szakaszban szereplő módosított intézkedések leírásának a fent említett utasítások szerinti strukturálására. A jelentősebb módosítások és új intézkedések esetében felkérjük a tagállamokat, hogy a 2021. évi eredeti sablon formátumát kövessék
   (7)

Az intézkedés neve és Tanács végrehajtási határozatának száma

A változás leírása és indokolása

Módosított elemek

Jelenlegi változat

Módosított változat

A komponens és/vagy az intézkedés leírása

Mérföldkövek és célkitűzések

Becsült költség

Zöld és digitális címkézés

DNSH-önértékelés

3. RÉSZ:

A TERV KIEGÉSZÍTŐ JELLEGE ÉS VÉGREHAJTÁSA

A tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy a kiegészítés hogyan biztosítja a következő szempontok érvényesülését, összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv eredeti sablonjában szereplő szakaszokkal (8)
  :

| 1. | Összhang egyéb kezdeményezésekkel |
| --- | --- |

1.

Összhang egyéb kezdeményezésekkel

| 2. | A finanszírozás kiegészítő jellege |
| --- | --- |

2.

A finanszírozás kiegészítő jellege

| 3. | Eredményes végrehajtás |
| --- | --- |

3.

Eredményes végrehajtás

| 4. | Az érdekelt felekkel folytatott konzultációs folyamat |
| --- | --- |

4.

Az érdekelt felekkel folytatott konzultációs folyamat

| 5. | Kontroll és ellenőrzés |
| --- | --- |

5.

Kontroll és ellenőrzés

| 6. | Kommunikáció |
| --- | --- |

6.

Kommunikáció

Amennyiben az eredeti tervhez képest nem történt változás, a tagállamok egyszerűen jelezhetik, hogy a korábban feltüntetettek változatlanok maradnak.

4. RÉSZ:

A TERV ÁLTALÁNOS KOHERENCIÁJA ÉS HATÁSA

A tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy a kiegészítés hogyan biztosítja a következő szempontok érvényesülését, összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv eredeti sablonjában szereplő szakaszokkal (9)
  . Amennyiben az eredeti tervhez képest nem történt változás, a tagállamok egyszerűen jelezhetik, hogy a korábbi jelzések változatlanok maradnak.

| 1. | Koherencia:
  A tagállamoknak be kell mutatniuk, hogy a változások hogyan tartják fenn vagy növelik a terv komponensein belüli és azok közötti koherenciát és kapcsolatokat, az átfogó terv koherenciáját, és különösen a reform- és a beruházási dimenziók közötti koherenciát. |
| --- | --- |

1.

Koherencia:
  A tagállamoknak be kell mutatniuk, hogy a változások hogyan tartják fenn vagy növelik a terv komponensein belüli és azok közötti koherenciát és kapcsolatokat, az átfogó terv koherenciáját, és különösen a reform- és a beruházási dimenziók közötti koherenciát.

| 2. | Nemek közötti egyenlőség és esélyegyenlőség mindenki számára: A tagállamoknak le kell írniuk, hogy a tervük módosításai hogyan járulnak hozzá a nemek közötti egyenlőség és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség tekintetében fennálló nemzeti kihívások leküzdéséhez, nemre, faji vagy etnikai származásra, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélkül, a szociális jogok európai pillérének 2. és 3. elvével összhangban és a szociális eredménytáblára támaszkodva.
  Ha a változások várhatóan nem érintik ezt a szakaszt, kérjük, hagyja változatlanul, és hivatkozzon az eredeti terv vonatkozó szakaszára. |
| --- | --- |

2.

Nemek közötti egyenlőség és esélyegyenlőség mindenki számára: A tagállamoknak le kell írniuk, hogy a tervük módosításai hogyan járulnak hozzá a nemek közötti egyenlőség és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség tekintetében fennálló nemzeti kihívások leküzdéséhez, nemre, faji vagy etnikai származásra, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélkül, a szociális jogok európai pillérének 2. és 3. elvével összhangban és a szociális eredménytáblára támaszkodva.

| 3. | A gazdasági, társadalmi és intézményi reziliencia erősítése:
  Az eredetileg benyújtott sablonban szereplő ugyanazon szakasszal összhangban a tagállamoknak jelentést kell tenniük a módosított terv makrogazdasági, társadalmi és intézményi hatásairól, amennyiben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosításai a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervhez (makrogazdasági és társadalmi kilátások és hatás, módszertan, fenntarthatóság, társadalmi és területi kohézió) képest érdemileg és/vagy méretüket tekintve jelentősek. A tagállamoknak ki kell tölteniük a Bizottság által rendelkezésre bocsátott, erre vonatkozó Excel-táblázatot. |
| --- | --- |

3.

A gazdasági, társadalmi és intézményi reziliencia erősítése:
  Az eredetileg benyújtott sablonban szereplő ugyanazon szakasszal összhangban a tagállamoknak jelentést kell tenniük a módosított terv makrogazdasági, társadalmi és intézményi hatásairól, amennyiben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosításai a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervhez (makrogazdasági és társadalmi kilátások és hatás, módszertan, fenntarthatóság, társadalmi és területi kohézió) képest érdemileg és/vagy méretüket tekintve jelentősek. A tagállamoknak ki kell tölteniük a Bizottság által rendelkezésre bocsátott, erre vonatkozó Excel-táblázatot.

| 4. | A beruházási alapforgatókönyvvel való összehasonlítás:
  A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy tervük első benyújtásakor nyújtsák be ezeket az információkat. E szakasz aktualizálása csak akkor lenne indokolt, ha a kiegészítés jelentős méretű, például a REPowerEU-fejezet beillesztése, a vissza nem térítendő támogatás jelentős felülvizsgálata vagy egy jelentős új hitelrészlet igénylése esetén. |
| --- | --- |

4.

A beruházási alapforgatókönyvvel való összehasonlítás:
  A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy tervük első benyújtásakor nyújtsák be ezeket az információkat. E szakasz aktualizálása csak akkor lenne indokolt, ha a kiegészítés jelentős méretű, például a REPowerEU-fejezet beillesztése, a vissza nem térítendő támogatás jelentős felülvizsgálata vagy egy jelentős új hitelrészlet igénylése esetén.

---

(1)  (EU) 2021/241 rendelet https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:32021R0241&from=HU

(2)  A Bizottság (COM(2022) 231 final) javaslata alapján

(3)  Iránymutatás a tagállamok számára a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről, 2/2. rész, SWD (2021) 12 final, Brüsszel, 2021.1.22. https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part2_v3_en.pdf

(4)  2. rész, 10. szakasz, 8–9. o. https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en

(5)  2. rész 7. szakasz, 28–32. o. https://ec.europa.eu/info/files/guidance-member-states-recovery-and-resilience-plans_en

(6)  II. rész, 2.D. szakasz, 36–37. o. https://ec.europa.eu/info/files/commission-notice-guidance-recovery-and-resilience-plans-context-repowereu_en

(7)  https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en

(8)  3. rész, 2–7. szakasz, 10–11. o. https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en

(9)  A koherencia és a nemek közötti egyenlőség tekintetében lásd az 1. rész 3–4. szakaszát, 4. o.; A hatással kapcsolatban lásd a 4. részt, 12. o. https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en

---

V. MELLÉKLET

Sablon a Tagállamok Számára

| REPOWEREU-FEJEZET |
| --- |

REPOWEREU-FEJEZET

Tartalomjegyzék

| 1.2. RÉSZ: | A kiegészítés indokolása | 45 |
| --- | --- | --- |

1.2. RÉSZ:

| 2.1. RÉSZ: | REPOWEREU-FEJEZET | 45 |
| --- | --- | --- |

2.1. RÉSZ:

| 1. | A fejezet általános célkitűzése | 45 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | A fejezetben szereplő reformok és beruházások ismertetése | 45 |
| --- | --- | --- |

2.

| a) | Összefoglaló mező | 45 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | REPowerEU-célkitűzések | 46 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | A reformok és beruházások ismertetése | 46 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | Határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő dimenzióval vagy hatással rendelkező projektek | 46 |
| --- | --- | --- |

d)

| e) | Konzultáció a helyi és regionális hatóságokkal és más érdekelt felekkel | 47 |
| --- | --- | --- |

e)

| f) | Digitális dimenzió | 47 |
| --- | --- | --- |

f)

| g) | Éghajlati és környezeti címkézés | 47 |
| --- | --- | --- |

g)

| h) | A jelentős károkozás elkerülését célzó elv | 47 |
| --- | --- | --- |

h)

| i) | Finanszírozás és költségek | 47 |
| --- | --- | --- |

i)

FELELŐSSÉGKIZÁRÓ NYILATKOZAT

Ez a sablon kiegészíti a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kiegészítésének sablonját (különösen az 1., 3. és 4. szakasz továbbra is releváns a REPowerEU-fejezet tekintetében is), és a REPowerEU-val összefüggésben a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó frissített iránymutatással összhangban értelmezendő, amely további, a REPowerEU-fejezet szempontjából is releváns utasításokat tartalmaz. További kérdés esetén a tagállamoknak a Bizottsághoz kell fordulniuk.

1.2. RÉSZ:

A KIEGÉSZÍTÉS INDOKOLÁSA

Amennyiben a terv módosítása a REPowerEU-fejezet beillesztésén alapul, ebben a szakaszban a következő jogalapokra kell hivatkozni:

| — | A [21a.] cikk: a REPowerEU-célkitűzésekhez való hozzájárulás céljából nyújtott további vissza nem térítendő pénzügyi támogatás igénybevétele és/vagy a [21b. cikk (2) bekezdése]: a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból történő önkéntes átcsoportosítások igénybevétele; |
| --- | --- |

—

A [21a.] cikk: a REPowerEU-célkitűzésekhez való hozzájárulás céljából nyújtott további vissza nem térítendő pénzügyi támogatás igénybevétele és/vagy a [21b. cikk (2) bekezdése]: a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból történő önkéntes átcsoportosítások igénybevétele;

| — | A helyreállítási és rezilienciaépítési terv kiegészítésének megfelelő szakaszában felsorolt 14. cikk és 18. cikk (2) bekezdése (1)
  a REPowerEU-fejezet jogalapja is lehet, és adott esetben hivatkozni kell rájuk. |
| --- | --- |

—

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv kiegészítésének megfelelő szakaszában felsorolt 14. cikk és 18. cikk (2) bekezdése (1)
  a REPowerEU-fejezet jogalapja is lehet, és adott esetben hivatkozni kell rájuk.

2.1. RÉSZ:

REPOWEREU-FEJEZET

A rendelet hatálybalépését követően benyújtott helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek tartalmazniuk kell egy REPowerEU-fejezetet, ha a terv a 14. cikk (hitelek), a 21a. cikk (a 2003/87/EK irányelv szerinti kibocsátáskereskedelmi rendszerből származó bevételek) vagy a 21b. cikk (2) bekezdése (a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból történő átcsoportosítások) szerinti további finanszírozást igényel. A REPowerEU-fejezet a tagállamoknak a REPowerEU-célkitűzésekhez való hozzájárulását és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz e célra történő felhasználását fogja lefedni.

1.   A fejezet általános célkitűzése

A tagállamoknak ismertetniük kell a REPowerEU összefüggésében tapasztalt legfőbb kihívásokat. Össze kell foglalniuk, hogy e kihívásoknak a REPowerEU-fejezetben javasolt intézkedésekkel való kezelése hogyan járul hozzá helyzetük javításához, többek között rezilienciájuk megerősítéséhez. Ki kell fejteniük, hogy a fejezetben javasolt intézkedések hogyan fogják kezelni a vonatkozó országspecifikus ajánlásokban – többek között a szemeszter 2022. évi és bármely, azt követő ciklusában – azonosított kihívásokat.

2.   A fejezetben szereplő reformok és beruházások ismertetése

A REPowerEU-fejezet a helyreállítási és rezilienciaépítési terv egy komponensének minősül. A tagállamok szükség esetén több alkomponensre is feloszthatják. Ily módon követni fogja a helyreállítási és rezilienciaépítési terv komponenseire vonatkozó, a Bizottság által 2021 januárjában rendelkezésre bocsátott sablon (2)
  2. részében meghatározott iránymutatást és struktúrát, beleértve az összes már meglévő elemet, és figyelembe véve az eredeti struktúra alábbi kiegészítéseit és módosításait:

a)   Összefoglaló mező

| Vissza nem térítendő támogatást igénylő további/kiterjesztett intézkedések (21a. cikk, 21b. cikk (2) bekezdés, 18. cikk (2) bekezdés) |
| --- |
| Az intézkedés megnevezése | Adott esetben: meglévő tanácsi végrehajtási határozat száma
   (3) | Becsült költség |
| | | |
| | | |
| | | |
| Hitelfelvételt igénylő további/kiterjesztett intézkedések (14. cikk) |
| Az intézkedés megnevezése | Adott esetben: meglévő tanácsi végrehajtási határozat száma
   (4): | Becsült költség |
| | | |
| | | |

Vissza nem térítendő támogatást igénylő további/kiterjesztett intézkedések (21a. cikk, 21b. cikk (2) bekezdés, 18. cikk (2) bekezdés)

Az intézkedés megnevezése

Adott esetben: meglévő tanácsi végrehajtási határozat száma
   (3)

Becsült költség

Hitelfelvételt igénylő további/kiterjesztett intézkedések (14. cikk)

Az intézkedés megnevezése

Adott esetben: meglévő tanácsi végrehajtási határozat száma
   (4):

Becsült költség

b)   REPowerEU-célkitűzések

A REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedéscsomag esetében a tagállamoknak meg kell jelölniük, hogy az mely REPowerEU-célkitűzés(eke)t kívánják elérni és hogyan.

Figyelembe véve az e fejezetben szereplő valamennyi intézkedést, a tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések hogyan állnak összhangban az érintett tagállam által a REPowerEU-célkitűzések elérése érdekében tett egyéb erőfeszítésekkel, figyelembe véve a már elfogadott tanácsi végrehajtási határozatban foglalt intézkedéseket és a REPowerEU-célkitűzésekhez hozzájáruló, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköztől eltérő forrásokból finanszírozott egyéb erőfeszítéseket.

E koherencia szemléltetéséhez a tagállamoknak ismertetniük kell, hogy milyen megfontolásból egészítették ki a már meglévő, illetve tervezett intézkedéseket a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedésekkel. Ki kell fejteniük, hogy ezek az intézkedések hogyan pótolják azokat a nemzeti és/vagy uniós szinten fennálló hiányosságokat, amelyeket a korábbi intézkedések még nem orvosolnak.

Annak szemléltetése érdekében, hogy a fejezet milyen hatást gyakorol az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésére, a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tüntessék fel, hogy 2027-re várhatóan mennyivel csökken az Oroszországból származó földgázimport 2019-hez képest (milliárd köbméterben). Ezek az információk nagyon hasznosnak bizonyulhatnak a REPowerEU-célkitűzések elérése érdekében tett tagállami erőfeszítések összességének megértéséhez.

c)   A reformok és beruházások ismertetése

A Bizottság által 2021 januárjában rendelkezésre bocsátott sablon (5)
  3. alszakaszával összhangban a tagállamoknak részletesen ismertetniük kell a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből (részben) finanszírozandó konkrét reformokat és beruházásokat, valamint az azokközötti összefüggéseket és szinergiákat.

A tagállamok ebbe a szakaszba belefoglalhatják a) a teljesen új intézkedéseket, vagy b) a már elfogadott tanácsi végrehajtási határozatokban említett, kiterjeszteni kívánt intézkedéseket (6)
  . Ez utóbbi esetben a tagállamoknak kereszthivatkozással kell szolgálniuk a már benyújtott bizonyítékokra és elemzésekre, és a kiegészítő információkat a módosított elemekre, különösen az aktualizált költségbecslésre, valamint a további mérföldkövekre és célokra kell korlátozniuk. A csökkentett maximális pénzügyi hozzájárulással rendelkező tagállamok továbbá c) a már elfogadott tanácsi végrehajtási határozatokban említett intézkedéseket áthelyezhetik a REPowerEU-fejezetbe, amennyiben azok hozzájárulnak a vonatkozó célkitűzések eléréséhez. Ezen intézkedések kiterjesztése nem követelmény, ugyanakkor becsült összköltségük nem haladhatja meg a maximális pénzügyi hozzájárulás csökkenésének összegét.

d)   Határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő dimenzióval vagy hatással rendelkező projektek

A tagállamoknak ebben a fejezetben azokat az intézkedéseket kell feltüntetniük, amelyek határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő dimenzióval vagy hatással rendelkeznek, és minden egyes intézkedés esetében meg kell adniuk a becsült költségeket, illetve azoknak a REPowerEU-fejezetben szereplő összes intézkedés teljes becsült költségéhez viszonyított arányát.

Ez magában foglalja a projektekben részt vevő többi tagállamra, valamint az e határokon átnyúló projektek időben történő befejezését biztosító koordinációs mechanizmusokra vonatkozó információkat.

Minden olyan intézkedés esetében, amely határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő dimenzióval vagy hatással rendelkezik, a tagállamoknak röviden ki kell fejteniük,

| — | hogy az intézkedés kezeli-e a REPowerEU tervvel kapcsolatos, 2022. május 18-i bizottsági igényfelmérésében feltárt kihívásokat |
| --- | --- |

—

hogy az intézkedés kezeli-e a REPowerEU tervvel kapcsolatos, 2022. május 18-i bizottsági igényfelmérésében feltárt kihívásokat

| — | a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség és az energiakereslet csökkentéséhez való hozzájárulás, valamint a határokon átnyúló energiaáramlásra gyakorolt várható hatás VAGY |
| --- | --- |

—

a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség és az energiakereslet csökkentéséhez való hozzájárulás, valamint a határokon átnyúló energiaáramlásra gyakorolt várható hatás VAGY

| — | az Unió energiaellátásának biztonságához való hozzájárulás tekintetében. |
| --- | --- |

—

az Unió energiaellátásának biztonságához való hozzájárulás tekintetében.

Amennyiben egy tagállam jelzi, hogy a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések nem érik el a fent említett 30 %-os célt, ennek okait ebben a szakaszban kell megindokolni.

e)   Konzultáció a helyi és regionális hatóságokkal és más érdekelt felekkel

A tagállamoknak ebben a szakaszban a REPowerEU-fejezet beillesztésére tekintettel ki kell egészíteniük a helyi és regionális hatóságokkal és más érdekelt felekkel folytatott konzultációs folyamat összefoglalását. Ezeknek az összefoglalóknak meg kell határozniuk a megkérdezett érdekelt feleket, tartalmazniuk kell a konzultációk eredményét, és ismertetniük kell, hogy a kapott észrevételek hogyan tükröződnek a REPowerEU-fejezetben.

f)   Digitális dimenzió

A tagállamoknak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozandó, a REPowerEU-fejezetben szereplő reformokat és beruházásokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikke (3) bekezdésének f) pontjában és VII. mellékletében meghatározott digitális címkézési módszertan alkalmazásával kell megjelölniük.

g)   Éghajlati és környezeti címkézés

A tagállamoknak követniük kell az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervhez kidolgozott 2021. januári sablonban (7)
  foglalt utasításokat. Meg kell jegyezni, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv egészére vonatkozó átfogó 37 %-os éghajlat-politikai cél mellett magának a REPowerEU-fejezetnek is el kell érnie a legalább 37 %-os éghajlat-politikai célt a REPowerEU-fejezetben foglalt, a zöld átálláshoz – többek között a biológiai sokféleséghez – vagy az abból eredő kihívások kezeléséhez hozzájáruló intézkedések becsült összköltsége alapján.

h)   A jelentős károkozás elkerülését célzó elv

A tagállamoknak a DNSH technikai iránymutatás (2021/C58/01) I. mellékletében meghatározott sablon felhasználásával DNSH-önértékelést kell készíteniük a REPowerEU-fejezetben szereplő minden olyan intézkedésre vonatkozóan, amely nem tartozik a DNSH-elvtől való eltérés hatálya alá, részletezve, hogy hogyan biztosítják a DNSH-elvnek való megfelelést. Amennyiben lehetséges és releváns, a tagállamoknak az önértékelés részeként az intézkedések környezeti hatásának mennyiségi becslését is be kell nyújtaniuk.

Azon intézkedések tekintetében, amelyeket a tagállamok a DNSH-elvtől való eltérés keretében kívánnak javasolni, a Bizottság észrevételeket tehet vagy további információkat kérhet – amelyeket az érintett tagállamnak közölnie kell – azzal kapcsolatban, hogy teljesülnek-e a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott eltérés alkalmazásának feltételei.

i)   Finanszírozás és költségek

A tagállamoknak megfelelő bizonyítékokkal alátámasztva tájékoztatást kell nyújtaniuk a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések becsült összköltségéről. Ennek minden új reform és beruházás esetében tartalmaznia kell a 2021. évi sablon (8)
  10. szakaszában meghatározott valamennyi elemet. A kiterjesztett intézkedések esetében, amennyiben a változás csak az intézkedés nagyságrendjéhez kapcsolódik, a tagállamoknak információt kell szolgáltatniuk a módosított becsült összköltségről; amennyiben a költségeket alátámasztó bizonyítékok nem változnak az eredeti tervhez képest, a tagállamok egyszerűen jelezhetik, hogy a korábbi adatok változatlanok maradnak.

---

(1)  A 21c. cikk (2) bekezdése alapján azok a tagállamok, amelyek a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban csökkentett maximális pénzügyi hozzájárulással rendelkeznek, a meglévő intézkedéseket áthelyezhetik a REPowerEU-fejezetbe anélkül, hogy kiterjesztenék azokat. Lásd még a 2.1. rész 2. szakaszát.

(2)  Iránymutatás a tagállamok számára a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekhez, 2/2. rész, SWD (2021) 12 final, Brüsszel, 2021.1.22., 5. o. [https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part2_v3_en.pdf]

(3)  A 21c. cikk (1) bekezdésével összhangban a tagállamok a meglévő intézkedések kiterjesztett részét áthelyezhetik a REPowerEU-fejezetbe. A 21c. cikk (2) bekezdése alapján a 2022. júniusi aktualizálást követően csökkentett maximális pénzügyi hozzájárulással rendelkező tagállamok a meglévő intézkedéseket áthelyezhetik a REPowerEU-fejezetbe anélkül, hogy kiterjesztenék azokat.

(4)  A 21c. cikk (1) bekezdésével összhangban a tagállamok a meglévő intézkedések kiterjesztett részét áthelyezhetik a REPowerEU-fejezetbe. A 21c. cikk (2) bekezdése alapján a 2022. júniusi aktualizálást követően csökkentett maximális pénzügyi hozzájárulással rendelkező tagállamok a meglévő intézkedéseket áthelyezhetik a REPowerEU-fejezetbe anélkül, hogy kiterjesztenék azokat.

(5)  Iránymutatás a tagállamok számára a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekhez, 2/2. rész, SWD (2021) 12 final, Brüsszel, 2021.1.22., 5. o. [https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part2_v3_en.pdf]

(6)  A kiterjesztett intézkedésekről további tájékoztatást nyújt a következő dokumentum: a Bizottság közleménye – Iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről a REPowerEU összefüggésében, Brüsszel, 2022.5.12., 21. o. https://ec.europa.eu/info/files/commission-notice-guidance-recovery-and-resilience-plans-context-repowereu_en

(7)  https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en

(8)  Iránymutatás a tagállamok számára a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekhez, 1/2. rész, SWD (2021) 12 final, Brüsszel, 2021.1.22.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/48

---

Értesítés az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, a (KKBP) 2023/457 tanácsi határozattal módosított 2014/119/KKBP tanácsi határozatban, valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, az (EU) 2023/449 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 208/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

(2023/C 80/02)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza azon személyek tudomására, akik az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, a (KKBP) 2023/457 tanácsi határozattal (1) módosított 2014/119/KKBP tanácsi határozat (2) mellékletében és az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, az (EU) 2023/449 tanácsi végrehajtási rendelettel (3) végrehajtott 208/2014/EU tanácsi rendelet (4) I. mellékletében szerepelnek.

Az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy a fent említett mellékletekben szereplő személyeknek továbbra is szerepelniük kell az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP tanácsi határozatban és 208/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékében. Az érintett személyek jegyzékbe vételének indokolása az említett mellékletek vonatkozó rovataiban szerepel.

Felhívjuk az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a megfelelő tagállam(ok)nak a 208/2014/EU rendelet II. mellékletében szereplő honlapján megjelölt illetékes hatóságainál kérvényezhetik a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő felhasználásának engedélyezését (vö. a rendelet 4. cikkével).

Az érintett személyek a Tanácsnál kérvényezhetik annak a határozatnak a felülvizsgálatát, amellyel felkerültek az említett jegyzékre. A kérvényt az igazoló dokumentumokkal együtt 2023. december 10. előtt, az alábbi címre kell küldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Felhívjuk továbbá az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a Tanács határozata ellen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében, valamint 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban jogorvoslati kérelmet nyújthatnak be az Európai Unió Törvényszékéhez.

---

(1)  HL L 67., 2023.3.3., 47. o.

(2)  HL L 66., 2014.3.6., 26. o.

(3)  HL L 67., 2023.3.3., 1. o.

(4)  HL L 66., 2014.3.6., 1. o.

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/50

---

Értesítés az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP tanácsi határozatban és 208/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

(2023/C 80/03)

Az Európai Unió Tanácsa az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 16. cikkének megfelelően az alábbi információt hozza az érintettek tudomására:

Ezen adatkezelési művelet jogalapja a (KKBP) 2023/457 (2) tanácsi határozattal módosított 2014/119/KKBP (3) tanácsi határozat, valamint az (EU) 2023/449 (4) tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 208/2014/EU (5) tanácsi rendelet.

Az adatkezelési művelet viszonylatában az adatkezelő szerv az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán belül a Külkapcsolati Főigazgatóság (RELEX) RELEX.1 osztálya, amelynek elérhetősége a következő:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Főtitkárság adatvédelmi tisztviselője az alábbi e-mail-címen érhető el:

Adatvédelmi tisztviselő

data.protection@consilium.europa.eu

Az adatkezelési művelet célja a (KKBP) 2023/457 határozattal módosított 2014/119/KKBP határozatnak, valamint az (EU) 2023/449 végrehajtási rendelettel végrehajtott 208/2014/EU rendeletnek megfelelően korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének a létrehozása és aktualizálása.

Az érintettek azok a természetes személyek, akik teljesítik a jegyzékbe vételnek a 2014/119/KKBP határozatban és a 208/2014/EU rendeletben meghatározott kritériumait.

Az összegyűjtött személyes adatok magukban foglalják az érintett személy megfelelő azonosításához szükséges adatokat, az indokolást, továbbá a jegyzékbe vétel indokaival kapcsolatos bármely egyéb adatot.

A személyes adatok kezelésének jogalapjai az EUSZ 29. cikke alapján elfogadott azon tanácsi határozatok, valamint az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott azon tanácsi rendeletek, amelyek természetes személyek (érintettek) jegyzékbe vételéről, valamint vagyonieszköz-befagyasztásról és utazási korlátozásokról rendelkeznek.

Az adatkezelés az (EU) 2018/1725 rendelet 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti közérdekű feladat végrehajtásához, valamint a fent említett jogi aktusokban meghatározott, az (EU) 2018/1725 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettségeknek való megfeleléshez szükséges.

Az adatkezelés az (EU) 2018/1725 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének g) pontja szerinti jelentős közérdek miatt szükséges.

A Tanács az érintettekre vonatkozóan személyes adatokat szerezhet be a tagállamoktól és/vagy az Európai Külügyi Szolgálattól. A személyes adatok címzettjei a tagállamok, az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat.

A Tanács által az autonóm uniós korlátozó intézkedésekkel összefüggésben kezelt valamennyi személyes adatot megőrzik az attól az időponttól számított öt évig, amikor az érintettet törölték a vagyonieszköz-befagyasztás által érintett személyek jegyzékéből, vagy amikor lejárt az intézkedés érvényessége, illetve ha a Bírósághoz keresetet nyújtottak be, akkor a jogerős ítélet meghozataláig. A Tanács az általa nyilvántartásba vett dokumentumokban szereplő személyes adatokat az (EU) 2018/1725 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti közérdekű archiválás céljából tárolja.

Előfordulhat, hogy a Tanácsnak valamely érintettre vonatkozó személyes adatokat kell megosztania egy harmadik országgal vagy egy nemzetközi szervezettel az ENSZ jegyzékbevételi határozatainak a Tanács általi átültetése vagy a korlátozó intézkedésekre vonatkozó uniós politikával kapcsolatos nemzetközi együttműködés keretében.

Megfelelőségi határozat vagy megfelelő garanciák hiányában a személyes adatok harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítása az (EU) 2018/1725 rendelet 50. cikke szerinti alábbi feltétel(ek)en alapul:

| — | az adattovábbítás fontos közérdekből szükséges; |
| --- | --- |

—

az adattovábbítás fontos közérdekből szükséges;

| — | az adattovábbítás jogi igények előterjesztése, érvényesítése és védelme miatt szükséges. |
| --- | --- |

—

az adattovábbítás jogi igények előterjesztése, érvényesítése és védelme miatt szükséges.

Az érintett személyes adatainak kezelése automatizált döntéshozatal alkalmazása nélkül történik.

Az érintetteknek joguk van a tájékoztatáshoz és a személyes adataikhoz való hozzáféréshez. Emellett jogukban áll kérni adataik helyesbítését vagy kiegészítését. Bizonyos körülmények között jogukban áll kérni személyes adataik törlését vagy kifogást emelni személyes adataik kezelése ellen, illetve kérni személyes adataik kezelésének korlátozását.

Az érintettek e jogaikat úgy gyakorolhatják, hogy a fent említetteknek megfelelően e-mailt küldenek az adatkezelőnek és – másolatban – az adatvédelmi tisztviselőnek.

Az érintetteknek kérelmükhöz csatolniuk kell a személyazonosságukat igazoló személyazonosító okmány (személyazonosító igazolvány vagy útlevél) másolatát. Ennek az okmánynak tartalmaznia kell az alábbiakat: azonosító szám, kiállító ország, érvényességi idő, név, cím és születési idő. A személyazonosító okmányban szereplő minden más adat, például arckép vagy bármely más személyes jellemző kitakarható.

Az érintettek az (EU) 2018/1725 rendelettel összhangban panaszt nyújthatnak be az európai adatvédelmi biztoshoz (edps@edps.europa.eu).

Javasoljuk, hogy az érintettek jogorvoslati kérelmükkel először az adatkezelőhöz és/vagy a Tanács adatvédelmi tisztviselőjéhez forduljanak.

---

(1)  HL L 295., 2018.11.21., 39 o..

(2)  HL L 67., 2023.3.3., 1 o.,

(3)  HL L 66., 2014.3.6., 26 o.,

(4)  HL L 67., 2023.3.3., 1 o. .

(5)  HL L 66., 2014.3.6., 1 o.,

---

Európai Bizottság

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/52

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2023. február 2.

(2023/C 80/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0988 |
| JPY | Japán yen | 141,12 |
| DKK | Dán korona | 7,4393 |
| GBP | Angol font | 0,89289 |
| SEK | Svéd korona | 11,3587 |
| CHF | Svájci frank | 0,9992 |
| ISK | Izlandi korona | 153,50 |
| NOK | Norvég korona | 10,9535 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 23,809 |
| HUF | Magyar forint | 387,20 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,7015 |
| RON | Román lej | 4,9025 |
| TRY | Török líra | 20,6766 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5407 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4602 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,6183 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6855 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4352 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 345,90 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 18,7046 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,3878 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 360,69 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6655 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,170 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 36,030 |
| BRL | Brazil real | 5,4859 |
| MXN | Mexikói peso | 20,4050 |
| INR | Indiai rúpia | 90,3015 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0988

JPY

Japán yen

141,12

DKK

Dán korona

7,4393

GBP

Angol font

0,89289

SEK

Svéd korona

11,3587

CHF

Svájci frank

0,9992

ISK

Izlandi korona

153,50

NOK

Norvég korona

10,9535

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

23,809

HUF

Magyar forint

387,20

PLN

Lengyel zloty

4,7015

RON

Román lej

4,9025

TRY

Török líra

20,6766

AUD

Ausztrál dollár

1,5407

CAD

Kanadai dollár

1,4602

HKD

Hongkongi dollár

8,6183

NZD

Új-zélandi dollár

1,6855

SGD

Szingapúri dollár

1,4352

KRW

Dél-Koreai won

1 345,90

ZAR

Dél-Afrikai rand

18,7046

CNY

Kínai renminbi

7,3878

IDR

Indonéz rúpia

16 360,69

MYR

Maláj ringgit

4,6655

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,170

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

36,030

BRL

Brazil real

5,4859

MXN

Mexikói peso

20,4050

INR

Indiai rúpia

90,3015

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/53

---

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója

(közzétéve az 1907/2006/EK rendelet (1)
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 80/05)

Engedély megadásáról szóló határozat

| A határozat hivatkozási száma (2) | A határozat kelte | Az anyag neve | Az engedély jogosultja | Az engedély száma | Engedélyezett felhasználás | A felülvizsgálati időszak lejártának időpontja | A határozat indokai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 1181 | 2023. február 24-én | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoxilált (4-terc-OPnEO)
  EK-szám-; CAS-szám- | Pfizer Ireland Pharmaceuticals, Ringaskiddy, Cork, Írország | REACH/23/7/0 | Felületaktív anyagként – mint technológiai segédanyag a vírusok inaktiválásban és a kapcsolódó tisztítási folyamatokban – biológiai gyógyszerek gyártásában | 2033. január 4. | Az 1907/2006/EK rendelet 60. cikke (4) bekezdésének megfelelően az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatai, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák. |
| REACH/23/7/1 | Felületaktív anyagként biológiai gyógyszerek gyártásában, a vírusinaktiválási folyamatok során történő szűrőtisztításhoz | 2028. január 4. |

A határozat hivatkozási száma (2)

A határozat kelte

Az anyag neve

Az engedély jogosultja

Az engedély száma

Engedélyezett felhasználás

A felülvizsgálati időszak lejártának időpontja

A határozat indokai

C(2023) 1181

2023. február 24-én

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoxilált (4-terc-OPnEO)

EK-szám-; CAS-szám-

Pfizer Ireland Pharmaceuticals, Ringaskiddy, Cork, Írország

REACH/23/7/0

Felületaktív anyagként – mint technológiai segédanyag a vírusok inaktiválásban és a kapcsolódó tisztítási folyamatokban – biológiai gyógyszerek gyártásában

2033. január 4.

Az 1907/2006/EK rendelet 60. cikke (4) bekezdésének megfelelően az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatai, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák.

REACH/23/7/1

Felületaktív anyagként biológiai gyógyszerek gyártásában, a vírusinaktiválási folyamatok során történő szűrőtisztításhoz

2028. január 4.

---

(1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(2)  A határozat az Európai Bizottság következő weboldalán érhető el: Authorisation (europa.eu).

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/54

---

A Bizottság közleménye a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása keretében

(Az európai szabványok címének és hivatkozási számának közzététele a REACH XVII. mellékletének nikkelre vonatkozó, 27. bejegyzésében)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 80/06)

| ESzSz | A szabvány hivatkozási száma és címe | A helyettesített szabvány hivatkozási száma |
| --- | --- | --- |
| CEN | EN 1811:2011+A1:2015
  Testékszerek és az emberi bőrrel közvetlenül, hosszú ideig érintkező termékek nikkelkibocsátásának referenciavizsgálati módszere | EN 1811:2011 |
| CEN | EN 12472:2020
  A kopást és a korróziót szimuláló eljárás a bevonatos darabok nikkelkibocsátásának kimutatására | EN 12472:2005+A1:2009 |
| CEN | EN 16128:2015
  Látszerészet. Szemüvegkeretek és napszemüvegek nikkelkibocsátás tesztelésének referenciamódszere | EN 16128:2011 |
| ESzSz: Európai szabványügyi szervezet:






  — | CEN: www.cencenelec.eu |

ESzSz

A szabvány hivatkozási száma és címe

A helyettesített szabvány hivatkozási száma

CEN

EN 1811:2011+A1:2015

Testékszerek és az emberi bőrrel közvetlenül, hosszú ideig érintkező termékek nikkelkibocsátásának referenciavizsgálati módszere

EN 1811:2011

CEN

EN 12472:2020

A kopást és a korróziót szimuláló eljárás a bevonatos darabok nikkelkibocsátásának kimutatására

EN 12472:2005+A1:2009

CEN

EN 16128:2015

Látszerészet. Szemüvegkeretek és napszemüvegek nikkelkibocsátás tesztelésének referenciamódszere

EN 16128:2011

ESzSz: Európai szabványügyi szervezet:

—

CEN: www.cencenelec.eu

| — | Cenelec: www.cencenelec.eu |
| --- | --- |

—

Cenelec: www.cencenelec.eu

| — | ETSI: www.etsi.org |
| --- | --- |

—

ETSI: www.etsi.org

A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az európai szabványügyi szervezeteknél vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája az 1025/2012/EU rendelet (1) 27. cikkének megfelelően kihirdetésre kerül az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

A harmonizált szabványokat az európai szabványügyi szervezetek angol nyelven fogadják el (a CEN és a CENELEC a francia és a német nyelvet is használja). Ezután a harmonizált szabványok címét a nemzeti szabványügyi testületek fordítják le az Európai Unió összes többi hivatalos nyelvére. Az Európai Bizottság nem vállal felelősséget a Hivatalos Lapban közzétételre szánt címek helyes fordításáért.

A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az Európai Unió összes hivatalos nyelvén elérhetők.

A harmonizált szabványokról és más európai szabványokról további információk találhatók a következő weboldalon: https://single-market-economy.ec.europa.eu/single-market/european-standards/harmonised-standards_en

---

(1)  HL C 338., 2014.9.27., 31. o.

---

Számvevőszék

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/55

---

05/2023. sz. különjelentés

„Az Európai Unió pénzügyi környezete – A széttagolt szerkezet miatt további egyszerűsítésre és jobb elszámoltathatóságra van szükség”

(2023/C 80/07)

Megjelent az Európai Számvevőszék „Az Európai Unió pénzügyi környezete – A széttagolt szerkezet miatt további egyszerűsítésre és jobb elszámoltathatóságra van szükség” című, 05/2023. sz. különjelentése.

A jelentés elolvasható vagy letölthető a Számvevőszék weboldalán: https://www.eca.europa.eu/hu/Pages/DocItem.aspx?did=63502

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/56

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

(2023/C 80/08)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, vagy az érintett ország) származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (1) közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) felülvizsgálati kérelem érkezett az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet 2022. december 2-án az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: ESTA vagy kérelmező) nyújtotta be az egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekkel foglalkozó, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében.

A kérelem nyilvános változatát, valamint az uniós gyártók általi támogatottság mértékére vonatkozó elemzést az érdekelt felek számára betekintésre összeállított akta tartalmazza. Ezen értesítés 5.6. pontja tájékoztatással szolgál arról, hogy az érdekelt felek hogyan férhetnek hozzá az aktához.

2.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 83, ex 7304 49 85, ex 7304 49 89 és ex 7304 90 00 (TARIC-kódok: 7304410090, 7304498390, 7304498590, 7304498990 és 7304900091) KN-kódok alá tartozó, rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövek (a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csövek kivételével) (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). Ezeket a KN- és TARIC-kódokat csak tájékoztató jelleggel, a tarifális besorolás esetleges későbbi változásának sérelme nélkül adjuk meg.

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályban lévő intézkedéseket az eredetileg a 2011. december 14-i 1331/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (3) kivetett végleges dömpingellenes vám alkotja. Ez a rendelet végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára, melyet a legutóbb az (EU) 2019/1382 bizottsági végrehajtási rendelettel (4)
  . módosított (EU) 2018/330 bizottsági végrehajtási rendelet (5) hatályvesztési felülvizsgálatot követően meghosszabbított.

4.   A felülvizsgálat indokai

A kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésével járna.

4.1.   
  A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítás

4.1.1.   A Kínából érkező dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítás

A kérelmező arra hivatkozott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében nem helyénvaló a kínai belföldi árak és költségek alkalmazása.

A jelentős torzulásokra vonatkozó állításának alátámasztásaképpen a kérelmező a Bizottság szolgálatai által 2017. december 20-án közreadott, a Kínában fennálló sajátos piaci körülményeket leíró országjelentésben (6) található információkra támaszkodott. Ezen belül a kérelmező hivatkozott különösen az általában az állami jelenlét miatti, konkrétabban pedig az acélágazatban tapasztalható torzulásokra (mivel az acélbugák [a továbbiakban: bugák] messze a legfőbb inputot jelentik a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek gyártásában), valamint a földterületekre, az energiára, a tőkére, a nyersanyagokra és a munkaerőre vonatkozó fejezetekre. Ezen túlmenően a kérelmező nyilvánosan hozzáférhető információkra támaszkodott, így számos újságcikkre, a Kínai Népköztársaság tizenharmadik ötéves gazdasági és társadalmi fejlesztési tervére, valamint az acélipar átalakítására és korszerűsítésére vonatkozó terv bevezetőjére.

Erre és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjára tekintettel a kérelmező számtanilag képzett rendes értéket állapított meg egy megfelelő reprezentatív ország torzulástól mentes árait vagy referenciaértékeit tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján. A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országból az Unióba irányuló exportja során alkalmazott (gyártelepi szintű) exportár alapján a kérelmező azt állította, hogy a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt, bár kis mennyiségben. Tekintettel a Kínából érkező behozatal alacsony volumenére, a kérelmező bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan is, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló kínai export árai (gyártelepi szinten) a fent említett számtanilag képzett rendes érték alatt vannak. Ennek alapján a kérelmező azt feltételezi, hogy az Unióba irányuló dömping valószínűleg jelentős mennyiségben megismétlődik.

4.2.   
  A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítás

A kérelmező állítása szerint a Kínából érkező behozatal miatti kár megismétlődése valószínűsíthető. Ezzel összefüggésben a kérelmező elegendő bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából az Unióba érkező behozatala – a Kínában meglévő jelentős kihasználatlan kapacitások és az uniós piac vonzó árszintje miatt – valószínűleg a jelenleginél magasabb szintet fog elérni.

Végezetül a kérelmező állítása szerint a kár megszűnése elsősorban az intézkedések bevezetésének volt köszönhető, és a Kínából dömpingáron érkező jelentős mennyiségű behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén bekövetkező esetleges megismétlődése valószínűsíthetően az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődésével járna.

5.   Eljárás

Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a dömping és a kár valószínűségével kapcsolatban a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához (7), a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban felülvizsgálatot indít.

A hatályvesztési felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése nyomán valószínűsíthetően folytatódik-e vagy megismétlődik-e a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó termék dömpingje, illetve megismétlődik-e az uniós gazdasági ágazatot ért kár.

A Bizottság felhívja továbbá a felek figyelmét a Covid19-járványnak a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásairól közzétett közleményre (8), amely erre az eljárásra is alkalmazandó lehet.

5.1.   
  Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2022. január 1-jétől 2022. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjed ki. A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2019. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra („figyelembe vett időszak”) terjed ki.

5.2.   
  Észrevételek a kérelemmel és a vizsgálat megindításával kapcsolatban

Amennyiben az érdekelt felek a kérelemhez (ideértve a kár megismétlődését és az ok-okozati összefüggést érintő kérdéseket is) vagy a vizsgálat megindításának valamely részletéhez (ideértve a kérelem támogatottságának mértékét is) észrevételeket kívánnak fűzni, ezt az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában (9) való közzétételétől számított 37 napon belül kell megtenniük.

A vizsgálat megindításával összefüggő meghallgatás iránti kérelmeket az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani.

5.3.   
  A dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás

A hatályvesztési felülvizsgálat keretében a Bizottság megvizsgálja a felülvizsgálati időszak tekintetében az Unióba irányuló kivitelt, és – az Unióba irányuló kiviteltől függetlenül – meghatározza, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az érintett országban gyártó és értékesítő vállalatok helyzete alapján valószínűsíthető-e az intézkedések hatályvesztése esetére az Unióba dömpingáron megvalósított kivitel folytatódása vagy megismétlődése.

Ennek megfelelően a Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országban működő valamennyi gyártóját (10) – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedéshez vezető vizsgálat(ok)ban – az általa folytatott vizsgálatban való részvételre.

5.3.1.   Az érintett országban működő gyártókra vonatkozó vizsgálat

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett kínai gyártók esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes gyártót – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy az ezen értesítés közzétételét követő 7 napon belül küldjenek a Bizottságnak információkat vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R792_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. A TRON platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.9. pont ad tájékoztatást.

A gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett felveszi a kapcsolatot Kína hatóságaival, és kapcsolatba léphet az érintett országban működő gyártók valamennyi ismert szervezetével.

Ha mintavételre van szükség, akkor a gyártók kiválasztására a termelés, az értékesítés vagy a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján kerül sor, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság – adott esetben az érintett ország hatóságain keresztül – az érintett országban működő összes ismert gyártót, az érintett ország hatóságait, valamint a gyártói szervezeteket értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Miután megkapta a gyártók mintájának kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érintett feleket arról, hogy bekerültek-e a mintába vagy sem. A mintába felvett gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük egy kérdőívet.

A Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az érintett országban működő gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2658).

Az alaprendelet 18. cikke lehetséges alkalmazásának sérelme nélkül a mintába való esetleges felvételükbe beleegyező, de a mintába fel nem vett vállalatok együttműködőnek minősülnek.

5.3.2.   A jelentős torzulásokkal rendelkező Kínára vonatkozó további eljárás

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását illetően ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság felkéri különösen valamennyi érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját a panaszban megadott inputokról és Harmonizált Rendszer (HR) szerinti kódokról, javasoljon egy vagy több megfelelő reprezentatív országot, és adja meg, hogy az adott országokban mely vállalatok gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjával összhangban a Bizottság röviddel az eljárás megindítása után feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához, amelyben tájékoztatást ad a vizsgálatban érintett feleknek arról, hogy milyen forrásokat kíván felhasználni a Kínához tartozó rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő meghatározásához. Ez valamennyi forrásra kiterjed majd, ideértve adott esetben a megfelelő reprezentatív harmadik ország kiválasztását is. A feljegyzésnek az aktához való csatolását követően 10 nap áll a vizsgálatban érintett felek rendelkezésére arra, hogy észrevételeket tegyenek.

A Bizottság számára rendelkezésre álló információk alapján Kína tekintetében ebben az esetben Mexikó lehetséges reprezentatív harmadik ország. A megfelelő reprezentatív harmadik ország végleges kiválasztása céljából a Bizottság megvizsgálja, hogy vannak-e olyan országok, amelyek gazdasági fejlettségi szintje hasonló Kínáéhoz, amelyekben gyártják és értékesítik a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és amelyekben a vonatkozó adatok könnyen elérhetők. Ha több ilyen ország is van, a Bizottság adott esetben előnyben részesíti azokat az országokat, amelyekben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

A figyelembe veendő forrásokkal összefüggésben a Bizottság felkéri a Kínában működő valamennyi gyártót, hogy az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül küldje meg számára a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása során felhasznált anyagokra (nyers- és feldolgozott anyagokra) és energiára vonatkozó információkat. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R792_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM. A TRON platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.9. pont ad tájékoztatást.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának alkalmazása keretében a költségek és az árak meghatározásához rendelkezésre bocsátani kívánt tényszerű információkat tartalmazó beadványokat az ezen értesítés közzétételétől számított 65 napon belül kell benyújtani a Bizottságnak. Az erre a célra felhasznált tényszerű információk kizárólag nyilvánosan hozzáférhető forrásokból vehetők.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet bocsát Kína kormányának rendelkezésére is.

5.3.3.   A független importőrökre (11)
  vonatkozó vizsgálat (12)

A Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az érintett országból az Unióba importáló független importőröket – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedésekhez vezető vizsgálatban – a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó független importőrök számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes független importőrt – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. Ezeknek a feleknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell jelentkezniük, és egyúttal vállalatukról vagy vállalataikról az ezen értesítés mellékletében kért információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.

A Bizottság a független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében emellett kapcsolatba léphet valamennyi ismert importőrszervezettel.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából érkező termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság az összes ismert független importőrt és importőrszervezetet értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Emellett a Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket bocsát a mintába felvett független importőrök rendelkezésére. Ezeknek a feleknek eltérő rendelkezés hiányában a minta kiválasztására vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

A független importőrök számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2658.

5.4.   
  A kár megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás, valamint az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődése, a Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós gyártóit a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett uniós gyártók nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozza (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az erre vonatkozó információk az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában találhatók.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. Ezen túlmenően azoknak a további uniós gyártóknak – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedéshez vezető vizsgálat(ok)ban –, amelyek úgy vélik, hogy indokolt a mintába való felvételük, illetve a nevükben eljáró képviselőiknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kapcsolatba kell lépniük a Bizottsággal. Az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeknek eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság az összes ismert uniós gyártót és/vagy az uniós gyártók összes ismert szervezetét értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a végleges mintába.

A mintába felvett uniós gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük egy kérdőívet.

Az uniós gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2658.

5.5.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően abban az esetben, ha a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége megerősítést nyer, el kell dönteni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az Unió érdekével.

A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, az importőröket és képviseleti szervezeteiket, a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, a szakszervezeteket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy szolgáltassanak információkat az uniós érdekkel kapcsolatban.

Az uniós érdek vizsgálatával kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell benyújtani. Az információk tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújthatók be.

A kérdőívek – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználói számára összeállított kérdőív – egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2658). Az alaprendelet 21. cikke alapján szolgáltatott információk mindazonáltal csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű, az információk érvényességét tanúsító bizonyítékokkal támasztják alá.

5.6.   
  Érdekelt felek

A vizsgálatban való részvételhez az érdekelt feleknek, köztük az érintett országban működő gyártóknak, az uniós gyártóknak, az importőröknek és képviseleti szervezeteiknek, a felhasználóknak és képviseleti szervezeteiknek, a szakszervezeteknek, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteknek elsőként bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Azokat az érintett országban működő gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteket, amelyek az 5.3.1., az 5.3.3. és az 5.4. pont szerinti eljárások keretében információkat szolgáltattak, a Bizottság érdekelt félnek tekinti, amennyiben tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Más felek csak attól az időponttól fogva vehetnek részt a vizsgálatban érdekelt félként, amikor jelentkeznek, és csak akkor, ha tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az, hogy egy személy vagy szervezet érdekelt félnek minősül-e, nem érinti az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához a TRON.tdi platformon keresztül, a következő internetcímen lehet hozzáférni: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. A hozzáféréshez az oldalon található utasításokat kell követni (13).

5.7.   
  Egyéb írásbeli beadványok

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.8.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá annak összefoglalását, hogy az érdekelt fél a meghallgatás keretében mit kíván megvitatni. A meghallgatás az érdekelt felek által előzetesen írásban megjelölt kérdésekre korlátozódik.

A meghallgatás főszabályként nem használható fel az ügy keretében még rendelkezésre nem álló tényszerű információk bemutatására. Mindazonáltal a megfelelő ügyintézés céljából és annak érdekében, hogy a Bizottság szolgálatai továbbléphessenek a vizsgálatban, az érdekelt felek felkérhetők arra, hogy a meghallgatás után új tényszerű információkkal szolgáljanak.

5.9.   
  Az írásbeli beadványok benyújtása, a kitöltött kérdőívek megküldése és levelezés

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Sensitive” (bizalmas) jelöléssel (14) kell ellátni. A vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk.

A „Sensitive” jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ezeknek az összefoglalóknak megfelelő részletességűeknek kell lenniük ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket – ideértve az érdekelt félként való nyilvántartásba vételre vonatkozó kérelmeket is – a TRON.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül, a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában mellékelve nyújtsák be. A TRON.tdi platform vagy e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: https://europa.eu/!7tHpY3. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mail: TRADE-SSSPT-R792-DUMPING@ec.europa.eu vagy

TRADE-SSSPT-R792-INJURY@ec.europa.eu

6.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 12 hónapon belül – de 15 hónapon belül mindenképpen – lezárul.

7.   Információk benyújtása

Az érdekelt felek csak az ezen értesítés 5. pontjában meghatározott időkeretek között szolgáltathatnak információkat.

A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után.

8.   Észrevételek fűzése más felek beadványaihoz

A védelemhez való jog garantálása érdekében az érdekelt feleknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy észrevételeket fűzzenek a más érdekelt felek által benyújtott információkhoz. Ezekben az észrevételekben az érdekelt felek csak a más érdekelt felek beadványaiban tárgyalt kérdésekkel foglalkozhatnak, új kérdéseket nem vethetnek fel.

Az érdekelt feleknek a végleges ténymegállapításokról való tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – a végleges ténymegállapításokra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 5 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az ezen újabb tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen újabb végső tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani.

A fenti időkeretek nem sértik a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben kiegészítő információkat kérjenek az érdekelt felektől.

9.   Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása

Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása csak kivételes körülmények fennállása esetén kérhető, és csak kellően indokolt esetben biztosítható. A kérdőívek kitöltésére rendelkezésre álló határidő rendesen legfeljebb 3 nappal hosszabbítható meg, és a meghosszabbítás a szabályok értelmében legfeljebb 7 napra szólhat. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben más információk benyújtására meghatározott határidők a kivételes körülmények fennállásának igazolása nélkül legfeljebb 3 nappal hosszabbíthatók meg.

10.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltatja ezeket az információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a válasz kért formában történő elkészítése indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

11.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő az eljárás folyamán megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint az érdekelt felek vagy harmadik felek által a védelemhez való joguk gyakorlásával összefüggésben benyújtott kérelmeket.

A meghallgató tisztviselő meghallgatásokat szervezhet, és közvetíthet az érdekelt fél vagy felek és a Bizottság szolgálatai között annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közreműködését a közreműködésre okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. Ha a meghallgatás iránti kérelmet nem a rendelkezésre álló időkereteken belül nyújtják be, a meghallgató tisztviselő megvizsgálja a késve beérkező kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: https://policy.trade.ec.europa.eu/contacts/hearing-officer_hu.

12.   Lehetőség az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat kérésére

Mivel e hatályvesztési felülvizsgálat megindítása az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban történik, ténymegállapításai nem a meglévő intézkedések módosítását, hanem – az alaprendelet 11. cikkének (6) bekezdésével összhangban – azok hatályon kívül helyezését vagy fenntartását eredményezik.

Ha az érdekelt felek valamelyike úgy véli, hogy az intézkedések esetleges módosítása érdekében szükséges azok felülvizsgálata, kérheti az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat megindítását.

Az ilyen, az ezen értesítés tárgyát képező hatályvesztési felülvizsgálattól függetlenül lefolytatandó felülvizsgálatot kérő felek a fent megadott címen léphetnek kapcsolatba a Bizottsággal.

13.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (15) megfelelően kezeli.

A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://europa.eu/!vr4g9W

---

(1)  HL C 241., 2022.6.24., 21. o.

(2)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(3)  HL L 336., 2011.12.20., 6. o.

(4)  HL L 227., 2019.9.3., 1. o.

(5)  HL L 63., 2018.3.6., 15. o.

(6)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2. Az országjelentés megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf). Indokolt kérelemre a Bizottság az országjelentésben hivatkozott dokumentumokat is rendelkezésre bocsátja.

(7)  A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 5. cikkének (9) bekezdése értelmében elegendő bizonyíték utal arra, hogy az árakra és a költségekre kiható jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az érintett országban érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása, ezért indokolt az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján vizsgálatot indítani.

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316%2802%29

(9)  Eltérő megjelölés hiányában ahol a szöveg ezen értesítés közzétételére utal, ott ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele értendő.

(10)  Gyártó az érintett országban működő minden olyan vállalat, ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában, belföldi értékesítésében vagy exportjában részt vevő, vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártja.

(11)  A mintában kizárólag független, azaz az érintett országban működő gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrök szerepelhetnek. A gyártókkal kapcsolatban álló importőröknek a gyártók kérdőívének I. mellékletét kell kitölteniük. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikkével összhangban két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(12)  A független importőrök által szolgáltatott adatok e vizsgálat keretében a dömping meghatározásán kívül más szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(13)  Technikai probléma esetén kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Kereskedelmi Főigazgatóság ügyfélszolgálatával (e-mail: trade-service-desk@ec.europa.eu, telefon: +32 22979797).

(14)  A „Sensitive” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

MELLÉKLET

| ☐ | Sensitive version (bizalmas változat) |
| --- | --- |
| ☐ | Version For inspection by interested parties (az érdekelt felek) számára, betekintésre) |
| (Jelölje meg a megfelelő négyzetet!) |

☐

Sensitive version (bizalmas változat)

☐

Version For inspection by interested parties (az érdekelt felek) számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő négyzetet!)

DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBÓL SZÁRMAZÓ EGYES VARRAT NÉLKÜLI ROZSDAMENTES ACÉLCSÖVEK BEHOZATALÁRA VONATKOZÓAN

INFORMÁCIÓK A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a független importőröknek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.3. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Sensitive” (bizalmas), mind a „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel ellátott változatot az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint vissza kell küldeni a Bizottságnak.

1.   NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Adja meg vállalatáról a következő adatokat:

| Vállalat neve | |
| --- | --- |
| Cím | |
| Kapcsolattartó | |
| E-mail: | |
| Telefon | |

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó

E-mail:

Telefon

2.   FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Adja meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a vállalat teljes forgalmát euróban (EUR), az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerinti, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba való behozatalának, valamint a termék Kínából történő behozatalát követő, az Unió piacán való viszonteladásának értékét euróban (EUR) és volumenét tonnában.

| | Volumen tonnában | Érték euróban (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR) | | |
| A Kínából származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala (minden származás) | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínából való behozatalt követően | | |

Volumen tonnában

Érték euróban (EUR)

Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR)

A Kínából származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala

A felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala (minden származás)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínából való behozatalt követően

3.   VÁLLALATA ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ (1)
  VÁLLALATOK TEVÉKENYSÉGE

Adja meg a vállalat, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a felülvizsgálat tárgyát képező termék megvásárlása, alvállalkozás keretében történő gyártása, feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

| A vállalat neve és székhelye | Tevékenység | Kapcsolat jellege |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

A vállalat neve és székhelye

Tevékenység

Kapcsolat jellege

4.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

Adjon meg minden olyan egyéb információt, amely vállalata szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5.   NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelessége helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre kerüljön. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során nem együttműködő vállalatnak minősül. A nem együttműködő importőrök esetében a Bizottság ténymegállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet a vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztségviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztségviselő neve és beosztása:

Dátum:

---

(1)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/67

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M. 11052 – MACQUARIE GROUP / WPD / LUWEI WIND POWER / CHUNGWEI WIND POWER / TONGWEI WIND POWER / CHINFENG WIND POWER / ANWEI WIND POWER)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 80/09)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Macquarie Asset Management (a továbbiakban: Macquarie, Ausztrália), |
| --- | --- |

—

Macquarie Asset Management (a továbbiakban: Macquarie, Ausztrália),

| — | wpd AG (a továbbiakban: wpd, Németország), |
| --- | --- |

—

wpd AG (a továbbiakban: wpd, Németország),

| — | a jelenleg az InfraVest Asia GmbH és a wpd közös irányítása alá tartozó Luwei Wind Power Co., Ltd. (beleértve a 100 %-ban tulajdonolt leányvállalataként működő Chiwei Wind Power Co., Ltd. vállalkozást), Chungwei Wind Power Co., Ltd., Tongwei Wind Power Co., Ltd., Chinfeng Wind Power Co., Ltd., és Anwei Wind Power Co., Ltd. (a továbbiakban: közös vállalkozások, Tajvan), |
| --- | --- |

—

a jelenleg az InfraVest Asia GmbH és a wpd közös irányítása alá tartozó Luwei Wind Power Co., Ltd. (beleértve a 100 %-ban tulajdonolt leányvállalataként működő Chiwei Wind Power Co., Ltd. vállalkozást), Chungwei Wind Power Co., Ltd., Tongwei Wind Power Co., Ltd., Chinfeng Wind Power Co., Ltd., és Anwei Wind Power Co., Ltd. (a továbbiakban: közös vállalkozások, Tajvan),

A Macquarie és a wpd az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében közös irányítást fognak szerezni az közös vállalkozások összessége felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a Macquarie egy befektetési, banki és pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó globális vállalkozás, amely számos üzleti területen tevékenykedik, többek között ágazatok széles körébe fektet be, például az erőforrás- és nyersanyag-ágazatba, az energetikába, pénzügyi intézményekbe, infrastruktúrába és ingatlanokba, |
| --- | --- |

—

a Macquarie egy befektetési, banki és pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó globális vállalkozás, amely számos üzleti területen tevékenykedik, többek között ágazatok széles körébe fektet be, például az erőforrás- és nyersanyag-ágazatba, az energetikába, pénzügyi intézményekbe, infrastruktúrába és ingatlanokba,

| — | a wpd egy németországi székhelyű és magántulajdonban lévő részvénytársaság, amely szélerőműparkokat és naperőműparkokat fejleszt és üzemeltet; a wpd 30 európai és ázsiai országban, továbbá Chilében és az Egyesült Államokban aktív, |
| --- | --- |

—

a wpd egy németországi székhelyű és magántulajdonban lévő részvénytársaság, amely szélerőműparkokat és naperőműparkokat fejleszt és üzemeltet; a wpd 30 európai és ázsiai országban, továbbá Chilében és az Egyesült Államokban aktív,

| — | a közös vállalkozások szárazföldi szélerőműveket és kapcsolódó infrastruktúrát üzemeltetnek kizárólag Tajvanon, továbbá kizárólag Tajvanon található működő szárazföldi szélerőművek közvetlen vagy közvetett tulajdonosai. |
| --- | --- |

—

a közös vállalkozások szárazföldi szélerőműveket és kapcsolódó infrastruktúrát üzemeltetnek kizárólag Tajvanon, továbbá kizárólag Tajvanon található működő szárazföldi szélerőművek közvetlen vagy közvetett tulajdonosai.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M. 11052 – MACQUARIE GROUP / WPD / LUWEI WIND POWER / CHUNGWEI WIND POWER / TONGWEI WIND POWER / CHINFENG WIND POWER / ANWEI WIND POWER

Az észrevételeket e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/69

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10891 – BUNGE / SC Frich ENVOL / SC ONE / BZ GROUP)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 80/10)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Koninklijke Bunge B.V (a továbbiakban: Koninklijke Bunge, Egyesült Államok), |
| --- | --- |

—

Koninklijke Bunge B.V (a továbbiakban: Koninklijke Bunge, Egyesült Államok),

| — | SC Frich’Envol (Franciaország), |
| --- | --- |

—

SC Frich’Envol (Franciaország),

| — | SC One (Franciaország), |
| --- | --- |

—

SC One (Franciaország),

| — | A jelenleg az SC Frich’Envol és az SC One közös irányítása alá tartozó BZ SAS és SCI de Maison Bleue (a továbbiakban együttesen: BZ Group, Franciaország). |
| --- | --- |

—

A jelenleg az SC Frich’Envol és az SC One közös irányítása alá tartozó BZ SAS és SCI de Maison Bleue (a továbbiakban együttesen: BZ Group, Franciaország).

A Bunge, az SC Frich’Envol és az SC One az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást fog szerezni a BZ Group felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | A Bunge globális agrár- és élelmiszeripari vállalat, amely mezőgazdasági termékek és árucikkek, különösen olajos magvak és gabonafélék vásárlásával, tárolásával, szállításával, feldolgozásával és értékesítésével foglalkozik. Az olajos magvakból növényi olajat és fehérjedarát állít elő az élelmiszer-, a takarmány- és a biodízel-ágazat számára. Emellett malomipari termékek, cukor és bioenergia előállításával is foglalkozik. |
| --- | --- |

—

A Bunge globális agrár- és élelmiszeripari vállalat, amely mezőgazdasági termékek és árucikkek, különösen olajos magvak és gabonafélék vásárlásával, tárolásával, szállításával, feldolgozásával és értékesítésével foglalkozik. Az olajos magvakból növényi olajat és fehérjedarát állít elő az élelmiszer-, a takarmány- és a biodízel-ágazat számára. Emellett malomipari termékek, cukor és bioenergia előállításával is foglalkozik.

| — | Az SC Frich’Envol és az SC One birtokolja a BZ SAS és az SCI de Maison Bleue részvényeit, és saját tevékenységet nem végez. |
| --- | --- |

—

Az SC Frich’Envol és az SC One birtokolja a BZ SAS és az SCI de Maison Bleue részvényeit, és saját tevékenységet nem végez.

| — | A BZ csoport (Franciaország) gabonafélék, olajos magvak és fehérjenövények termelésével, beszerzésével, tárolásával és értékesítésével, valamint az ilyen termékekkel kapcsolatos terminálszolgáltatásokkal foglalkozik. |
| --- | --- |

—

A BZ csoport (Franciaország) gabonafélék, olajos magvak és fehérjenövények termelésével, beszerzésével, tárolásával és értékesítésével, valamint az ilyen termékekkel kapcsolatos terminálszolgáltatásokkal foglalkozik.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10891 – BUNGE / SC Frich ENVOL / SC ONE / BZ GROUP

Az észrevételeket e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/71

---

Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2023/C 80/11)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel időpontjától számított három hónapon belül tehető meg.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„Carota dell’Altopiano del Fucino”

EU-szám: PGI-IT-0270-AM03 – 2022.4.15.

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdeke

AURELI MARIO S.S. AGRICOLA DEI F.LLI AURELI

Cím: Via Mario Aureli 7, 67050 Ortucchio (AQ), Olaszország

E-mail: amministrazione@pec.aurelimario.com

Az AURELI MARIO S.S. AGRICOLA DEI F.LLI AURELI szövetkezet jogosult módosítási kérelmet benyújtani a Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Szakpolitikai Minisztérium 2013. október 14-i 12511. sz. rendelete 13. cikkének (1) bekezdése alapján.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| ☐ | A termék elnevezése |
| --- | --- |

☐

A termék elnevezése

| ☒ | A termék leírása |
| --- | --- |

☒

A termék leírása

| ☐ | Földrajzi terület |
| --- | --- |

☐

Földrajzi terület

| ☐ | A származás igazolása |
| --- | --- |

☐

A származás igazolása

| ☐ | Az előállítás módja |
| --- | --- |

☐

Az előállítás módja

| ☒ | Kapcsolat |
| --- | --- |

☒

Kapcsolat

| ☒ | Címkézés |
| --- | --- |

☒

Címkézés

| ☐ | Egyéb |
| --- | --- |

☐

Egyéb

4.   A módosítás(ok) típusa

| ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása |
| --- | --- |

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

| ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot |
| --- | --- |

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5.   Módosítás(ok)

A TERMÉK LEÍRÁSA

A 2. cikk (1) bekezdése:

A „Carota dell’Altopiano del Fucino” OFJ sárgarépa megnevezés a Daucus carota L. fajhoz tartozó, az e termékleírás 3. cikkében meghatározott területen termesztett fajtákra vonatkozik. A termesztéshez a következő fajták használhatók: MAESTRO (Vilmorin); PRESTO (Vilmorin); CONCERTO (Vilmorin); NAPOLI (Bejo); NANDOR (Clause); DORDOGNE (SG)

a következőképpen módosul:

A „Carota dell’Altopiano del Fucino” OFJ sárgarépa megnevezés a Daucus carota L. fajhoz tartozó, az e termékleírás 3. cikkében meghatározott területen termesztett fajtákra vonatkozik. A termesztéshez a következő fajták használhatók: MAESTRO (Vilmorin); PRESTO (Vilmorin); CONCERTO (Vilmorin); NAPOLI (Bejo); NANDOR (Clause); DORDOGNE (SG); SUENIO-VAC113 (Vilmorin); NATUNIA (Bejo); NAMIBIA (Bejo); NOVARA (Bejo); BANGOR (Bejo); CARVALO (Seminis); ALLYANCE F1 (Nunhems); ROMANCE F1 (Nunhems); LAGUNA F1 (Nunhems); BRILLYANCE F1 (Nunhems); SIRKANA F1 (Nunhems); BENAGALA F1 (Carosem); CARAVEL F1 (Carosem); CARILLON F1 (Carosem); HYB – 104 PILLOLE (Meridiem magok); CARVORA (Seminis); CHAMPION (Sygenta); ZANAHORIA HYB (Meridiem magok).

A módosítás a felhasználható fajták körének frissítését és bővítését tartalmazza. Ennek oka a fajták megújításának magas foka és gyors üteme az ágazatban, valamint az OFJ termék rendelkezésre állásának biztosítása. A jelenlegi követelmények annak ellenére korlátozzák a piacon elérhető egyéb fajták vagy hibridek felhasználását, hogy ezek az előállítási területen nemcsak a termékleírásban meghatározottakkal azonos termék- és minőségi jellemzőkkel rendelkeznek, hanem gyakran bizonyos agronómiai szempontok (egyes növénybetegségekkel szembeni erős ellenálló képesség) és az eltarthatóság tekintetében is jobbnak számítanak.

Fontos továbbá, hogy az előírások ne kötődjenek csupán néhány fajtához és vetőmaggyártó vállalathoz, hogy gyorsan lehessen reagálni a minőségi és mennyiségi piaci igényekre és a különböző kereskedelmi igényekből adódó új helyzetekből következő potenciális lehetőségekre, mivel ez az éghajlati viszonyokhoz kapcsolódó gazdasági modellek szempontjából jövedelmezőbb.

Ennek alapján, valamint az érintett területen végzett kísérletek során gyűjtött pozitív tudományos bizonyítékok fényében helyénvalónak tűnt a termékleírás oly módon történő módosítása, hogy az olyan további fajtákra és hibridekre is kiterjedjen, amelyek jobban megfelelnek az új agronómiai és piaci követelményeknek.

Ezek a módosítások jelentősen növelnék a termelők érdeklődését a „Carota dell’Altopiano del Fucino” ellenőrzési rendszerhez való csatlakozás iránt, amely – lévén, hogy csak korlátozott számú kereskedelmi forgalomban lévő fajta áll rendelkezésre/engedélyezett a termesztéshez – jelenleg meglehetősen alacsony. Tekintettel az új piaci és fogyasztói igényeknek jobban megfelelő új fajták és hibridek iránti jelentős keresletre, ezen módosítások másik hatása a tanúsítással rendelkező sárgarépa mennyiségének jelentős növekedése lenne.

E módosítás következtében az egységes dokumentum 3.2. pontja is módosult.

A 2. cikk (3) bekezdésében a termék jellemzőit leíró szövegrész:

A terméknek a következő tulajdonságokkal kell rendelkeznie:

Alak: hengeres, lekerekített végű, nincsenek bolyhos másodlagos gyökerek

Szín: mély narancssárga, beleértve a szélesebb részt is

Tartalom:

| — | szacharóz > 3 % |
| --- | --- |

—

szacharóz > 3 %

| — | béta-karotin > 60 mg/kg |
| --- | --- |

—

béta-karotin > 60 mg/kg

| — | aszkorbinsav > 5 mg/kg |
| --- | --- |

—

aszkorbinsav > 5 mg/kg

| — | fehérje > 0,5 % |
| --- | --- |

—

fehérje > 0,5 %

| — | rost > 1,2 % |
| --- | --- |

—

rost > 1,2 %

Fizikai tulajdonságok: ropogós, törési felülete egyenletes

a következőképpen módosul:

A terméknek a következő tulajdonságokkal kell rendelkeznie:

Alak: hengeres, lekerekített végű, nincsenek bolyhos másodlagos gyökerek

Szín: mély narancssárga, beleértve a szélesebb részt is

Tartalom:

| — | szacharóz > 2 % |
| --- | --- |

—

szacharóz > 2 %

| — | béta-karotin > 50 mg/kg |
| --- | --- |

—

béta-karotin > 50 mg/kg

| — | aszkorbinsav > 5 mg/kg |
| --- | --- |

—

aszkorbinsav > 5 mg/kg

| — | fehérje > 0,4 % |
| --- | --- |

—

fehérje > 0,4 %

| — | rost > 1,2 % |
| --- | --- |

—

rost > 1,2 %

Fizikai tulajdonságok: ropogós, törési felülete egyenletes

Az ellenőrző szerv által kijelölt laboratóriumok által a négyéves (2017–2020) időszakban az ellenőrzésre benyújtott sárgarépákból vett több tucat mintán végzett különböző analitikai vizsgálatok egyes években a specifikációban előírtnál alacsonyabb paraméterértékeket mutattak ki.

Az alábbi táblázat a termékleírásban meghatározott értékeket, a tanúsítás céljából benyújtott tételekben az ellenőrző szerv által talált minimális értékeket, valamint a módosításban javasolt értékeket tartalmazza.

Megjegyzendő, hogy a „Carota dell’Altopiano del Fucino” (OFJ) objektív minőségének fenntartása és biztosítása érdekében a módosítási javaslatban szereplő értékek jóval meghaladják a szóban forgó négy évben tapasztalt minimális értékeket:

| Jellemző | A jelenlegi specifikációban szereplő érték |
| --- | --- |
| Vizsgálatok során megállapított minimumértékek 2017 és 2020 között | A módosításban javasolt értékek |
| Szacharóz | > 3  % | |
| | 1,7  % | |
| | > 2  % | |
| Béta-karotin | > 60 mg/kg | 25 mg/kg |
| | > 50 mg/kg | |
| Aszkorbinsav | > 5 mg/kg | 0 mg/kg |
| | > 5 mg/kg | |
| Fehérje | > 0,5  % | 0  % |
| | > 0,4  % | |
| Rost | > 1,2  % | |
| | > 1  % | |
| | > 1,2  % | |

Jellemző

A jelenlegi specifikációban szereplő érték

Vizsgálatok során megállapított minimumértékek 2017 és 2020 között

A módosításban javasolt értékek

Szacharóz

> 3  %

1,7  %

> 2  %

Béta-karotin

> 60 mg/kg

25 mg/kg

> 50 mg/kg

Aszkorbinsav

> 5 mg/kg

0 mg/kg

> 5 mg/kg

Fehérje

> 0,5  %

0  %

> 0,4  %

Rost

> 1,2  %

> 1  %

> 1,2  %

Konkrétabban, helyénvalónak találták, hogy:

| — | az érintett területen elvégzett helyszíni vizsgálatok eredményei alapján a béta-karotin tartalom > 60 mg/kg értékét kismértékben csökkentsék > 50 mg/kg értékre. Az elvégzett vizsgálatokból kiderült, hogy a béta-karotin-tartalmat befolyásolja a felhasznált műtrágyák mennyisége, és különösen a trágyázási módszer. A béta-karotin szintje magasabb, ha megnövelt nitrogéntartalmú trágyázást alkalmaznak, különösen akkor, ha a trágyázást a betakarítási időhöz közel végzik.
  Amellett, hogy ezek a gyakorlatok költségesek és a végtermék hozama szempontjából sem előnyösek, a sárgarépa gyakran hajlamosabb a raktározási betegségekre. Ezek a gyakorlatok ellentétben állnak a környezeti fenntarthatóságot célzó új iránymutatásokkal is, amelyek a nitrogénbevitel csökkentését és a vízkészletek felelősségteljesebb felhasználását ösztönzik a mezőgazdaságban.
  A referenciaterületen a talaj/éghajlat és a termelési tényezők kombinációja – különösen a Fucino-fennsík tengerszint feletti magassága által befolyásolt éghajlat – hatást gyakorol az olyan változókra, mint például a hőmérsékleti tartományok, a csapadék és a fény, ami a cukor és a béta-karotintartalom változását eredményezheti.
  A jelenlegi követelmény szerint a „Carota dell’Altopiano del Fucino” sárgarépa béta-karotintartalma 60 mg/kg-nál nagyobb. A javasolt követelmény az 50 mg/kg-nál nagyobb tartalom. Ez lehetővé teszi a termelők számára, hogy jobban tudjanak reagálni az ellátási lánc változó fenntarthatósági igényeire, ugyanakkor védi a termék sajátos jellemzőit azáltal, hogy biztosítja, hogy a „Carota dell’Altopiano del Fucino” sárgarépa továbbra is megfeleljen a sárgarépára vonatkozó szakirodalomban szereplő átlagértékeket meghaladó követelményeknek. |
| --- | --- |

—

az érintett területen elvégzett helyszíni vizsgálatok eredményei alapján a béta-karotin tartalom > 60 mg/kg értékét kismértékben csökkentsék > 50 mg/kg értékre. Az elvégzett vizsgálatokból kiderült, hogy a béta-karotin-tartalmat befolyásolja a felhasznált műtrágyák mennyisége, és különösen a trágyázási módszer. A béta-karotin szintje magasabb, ha megnövelt nitrogéntartalmú trágyázást alkalmaznak, különösen akkor, ha a trágyázást a betakarítási időhöz közel végzik.

Amellett, hogy ezek a gyakorlatok költségesek és a végtermék hozama szempontjából sem előnyösek, a sárgarépa gyakran hajlamosabb a raktározási betegségekre. Ezek a gyakorlatok ellentétben állnak a környezeti fenntarthatóságot célzó új iránymutatásokkal is, amelyek a nitrogénbevitel csökkentését és a vízkészletek felelősségteljesebb felhasználását ösztönzik a mezőgazdaságban.

A referenciaterületen a talaj/éghajlat és a termelési tényezők kombinációja – különösen a Fucino-fennsík tengerszint feletti magassága által befolyásolt éghajlat – hatást gyakorol az olyan változókra, mint például a hőmérsékleti tartományok, a csapadék és a fény, ami a cukor és a béta-karotintartalom változását eredményezheti.

A jelenlegi követelmény szerint a „Carota dell’Altopiano del Fucino” sárgarépa béta-karotintartalma 60 mg/kg-nál nagyobb. A javasolt követelmény az 50 mg/kg-nál nagyobb tartalom. Ez lehetővé teszi a termelők számára, hogy jobban tudjanak reagálni az ellátási lánc változó fenntarthatósági igényeire, ugyanakkor védi a termék sajátos jellemzőit azáltal, hogy biztosítja, hogy a „Carota dell’Altopiano del Fucino” sárgarépa továbbra is megfeleljen a sárgarépára vonatkozó szakirodalomban szereplő átlagértékeket meghaladó követelményeknek.

| — | a szacharóztartalom értékének > 3 %-ról > 2 %-ra történő csökkentése. A szacharóztartalom csökkentése minőségi szempontból nem releváns, mivel a fogyasztók nem jelentős cukortartalmú zöldségként tekintenek a sárgarépára. Ezenkívül a javasolt érték nem befolyásolja a termék jellemzőit, értékesíthetőségét vagy felismerhetőségét a piacon. |
| --- | --- |

—

a szacharóztartalom értékének > 3 %-ról > 2 %-ra történő csökkentése. A szacharóztartalom csökkentése minőségi szempontból nem releváns, mivel a fogyasztók nem jelentős cukortartalmú zöldségként tekintenek a sárgarépára. Ezenkívül a javasolt érték nem befolyásolja a termék jellemzőit, értékesíthetőségét vagy felismerhetőségét a piacon.

| — | a fehérjetartalom értékének > 0,5 %-ról > 0,4 %-ra történő csökkentése. A fehérjetartalom csökkentése minőségi szempontból nem releváns, mivel a fogyasztók nem jelentős fehérjetartalmú zöldségként tekintenek a sárgarépára. Ezenkívül a javasolt érték nem befolyásolja negatívan a termék jellemzőit, értékesíthetőségét vagy felismerhetőségét a piacon. |
| --- | --- |

—

a fehérjetartalom értékének > 0,5 %-ról > 0,4 %-ra történő csökkentése. A fehérjetartalom csökkentése minőségi szempontból nem releváns, mivel a fogyasztók nem jelentős fehérjetartalmú zöldségként tekintenek a sárgarépára. Ezenkívül a javasolt érték nem befolyásolja negatívan a termék jellemzőit, értékesíthetőségét vagy felismerhetőségét a piacon.

E módosítás következtében az egységes dokumentum 3.2. pontja is módosult.

A 10. cikk következő szövegrésze:

A logó felső része a Cooper BlkHd BT betűtípusú, zöld színű (Pantone P.C.S. [S 274-1 CVS]) és fekete körvonalú „Carota dell’Altopiano del Fucino” feliratot tartalmazza. A betűk mérete láthatóan hullámzik, a kifejezés közepe („Altopiano”) kiemelkedik, a vége („Fucino”) pedig alacsonyabb, amivel egy fennsík magaslatát, illetve alsó részét kívánják ábrázolni. Alatta egy kék (Pantone Reflex Blue) buborékban látható a fehér színű, Arial Rounded MT Bold betűtípusú „INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA” [OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉS] felirat. Az uniós OFJ szimbólum a felirattól balra látható.

a következőképpen módosult:

A terméken kötelező megjeleníteni a logót, amelynek felső részén a Cooper BlkHd BT betűtípusú, zöld színű (Pantone P.C.S. [S 274-1 CVS]) és fekete körvonalú „Carota dell’Altopiano del Fucino” felirat látható. A betűk mérete láthatóan hullámzik, a kifejezés közepe („Altopiano”) kiemelkedik, a vége („Fucino”) pedig alacsonyabb, amivel egy fennsík magaslatát, illetve alsó részét kívánják ábrázolni. Alatta egy kék (Pantone Reflex Blue) buborékban látható a fehér színű, Arial Rounded MT Bold betűtípusú „Indicazione Geografica Protetta [oltalom alatt álló földrajzi jelzés]” felirat. Az Európai Unió OFJ szimbóluma a felirattól balra látható.

Helyénvalónak tűnt annak pontosítása, hogy a logót kötelezően fel kell tüntetni a termék címkéjén, és hogy az egységes dokumentum 3.6. pontja tartalmazza a vizuális megjelenítés részleteit. A „scritta” szó helyébe a „Menzione” szó lépett (az olasz nyelvi változatban; ez a konkrét módosítás nem érinti az angol változatot). Az uniós OFJ szimbólumra való hivatkozásokat szintén helyesbítették, a „logó” szó helyett a „szimbólum” szó szerepel, az „uniós” hivatkozást pedig az „Európai Unió” kifejezéssel váltották fel.

E módosítás következtében az egységes dokumentum 3.6. pontja is módosult.

Ami az egységes dokumentum szövegét (különösen annak 5.3. pontját) illeti, a jelenleg hatályos egységes dokumentum szövege, amelyet az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2013. szeptember 20-i C 272. számában tettek közzé, változtatás nélkül megmaradt.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Carota dell’Altopiano del Fucino”

EU-szám: PGI-IT-0270-AM03 – 2022.4.15.

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Elnevezés (OEM vagy OFJ)

„Carota dell’Altopiano del Fucino”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Carota dell’Altopiano del Fucino” OFJ sárgarépa megnevezés a Daucus carota L. fajhoz tartozó, az e termékleírás 3. cikkében meghatározott területen termesztett fajtákra vonatkozik. A termesztéshez a következő fajták használhatók: MAESTRO (Vilmorin); PRESTO (Vilmorin); CONCERTO (Vilmorin); NAPOLI (Bejo); NANDOR (Clause); DORDOGNE (SG); SUENIO-VAC113 (Vilmorin); NATUNIA (Bejo); NAMIBIA (Bejo); NOVARA (Bejo); BANGOR (Bejo); CARVALO (Seminis); ALLYANCE F1 (Nunhems); ROMANCE F1 (Nunhems); LAGUNA F1 (Nunhems); BRILLYANCE F1 (Nunhems); SIRKANA F1 (Nunhems); BENAGALA F1 (Carosem); CARAVEL F1 (Carosem); CARILLON F1 (Carosem); HYB – 104 PILLOLE (Meridiem magok); CARVORA (Seminis); CHAMPION (Sygenta); ZANAHORIA HYB (Meridiem magok).

A terméknek a következő tulajdonságokkal kell rendelkeznie:

Alak: hengeres, lekerekített végű, nincsenek bolyhos másodlagos gyökerek

Szín: mély narancssárga, beleértve a szélesebb részt is

Tartalom:

| — | szacharóz > 2 % |
| --- | --- |

—

szacharóz > 2 %

| — | béta-karotin > 50 mg/kg |
| --- | --- |

—

béta-karotin > 50 mg/kg

| — | aszkorbinsav > 5 mg/kg |
| --- | --- |

—

aszkorbinsav > 5 mg/kg

| — | fehérje > 0,4 % |
| --- | --- |

—

fehérje > 0,4 %

| — | rost > 1,2 % |
| --- | --- |

—

rost > 1,2 %

Fizikai tulajdonságok: ropogós, törési felülete egyenletes

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

–

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Carota dell’Altopiano del Fucino” termesztésének valamennyi szakaszát a 4. pontban meghatározott földrajzi területen kell elvégezni.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A sárgarépát közvetlenül a betakarítás után olyan csomagolóüzembe kell szállítani, ahol a mosást és a csomagolást megelőzően hűtik a terményt, hogy megőrizzék annak ropogós állagát, külső színét és ízét.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A terméket új fa-, karton- vagy műanyag csomagolásban kell forgalomba hozni, amelyen jól láthatóan fel kell tüntetni a következő információkat:

A „Carota dell’Altopiano del Fucino” elnevezést az „IGP” rövidítéssel és az „Indicazione Geografica Protetta” (Oltalom alatt álló földrajzi jelzés) szavakat legalább kétszer akkora betűmérettel kell feltüntetni, mint bármely más feliratot.

Minden olyan információ, amely a termelő/csomagoló nevének, cégnevének és címének azonosításához szükséges, valamint minden egyéb olyan információ, amelyet a vonatkozó szabályok előírnak.

További minősítő elemek használata tilos.

Azon termékek, amelyek előállításához alapanyagként a „Carota dell’Altopiano del Fucino” OFJ terméket használták, az előállítást és a feldolgozást követően is forgalmazhatók az eredetmegjelölésre való utalást hordozó csomagolással, a közösségi szimbólum feltüntetése nélkül, azzal a feltétellel, hogy:

| — | a „Carota dell’Altopiano del Fucino” OFJ igazoltan kizárólagos alkotóeleme a hozzátartozó árukategóriának, |
| --- | --- |

—

a „Carota dell’Altopiano del Fucino” OFJ igazoltan kizárólagos alkotóeleme a hozzátartozó árukategóriának,

| — | a „Carota dell’Altopiano del Fucino” OFJ-t származékos termékek előállításához felhasználó minden gazdasági szereplő szerepel a Mezőgazdasági és Erdészeti Politikák Minisztériuma által felhatalmazott szervnél megnyitott, vezetett és nyilvántartott jegyzékben, és e szerv ellenőrzése alatt állnak, az oltalom alatt álló eredetmegjelölésre korlátozva. |
| --- | --- |

—

a „Carota dell’Altopiano del Fucino” OFJ-t származékos termékek előállításához felhasználó minden gazdasági szereplő szerepel a Mezőgazdasági és Erdészeti Politikák Minisztériuma által felhatalmazott szervnél megnyitott, vezetett és nyilvántartott jegyzékben, és e szerv ellenőrzése alatt állnak, az oltalom alatt álló eredetmegjelölésre korlátozva.

A „Carota dell’Altopiano del Fucino” OFJ nem kizárólagos használata azt jelenti, hogy a megjelölést a hatályos jogszabályok csak hivatkozásként engedélyezik az azt tartalmazó, vagy felhasználó vagy feldolgozó termék összetevői között.

A terméken kötelező megjeleníteni a logót, amelynek felső részén a Cooper BlkHd BT betűtípusú, zöld színű (Pantone P.C.S. [S 274-1 CVS]) és fekete körvonalú „Carota dell’Altopiano del Fucino” felirat látható. A betűk mérete láthatóan hullámzik, a kifejezés közepe („Altopiano”) kiemelkedik, a vége („Fucino”) pedig alacsonyabb, amivel egy fennsík magaslatát, illetve alsó részét kívánják ábrázolni. Alatta egy kék (Pantone Reflex Blue) buborékban látható a fehér színű, Arial Rounded MT Bold betűtípusú „Indicazione Geografica Protetta [oltalom alatt álló földrajzi jelzés]” felirat. Az Európai Unió szimbóluma a felirattól balra látható.

Image 1

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Carota dell’Altopiano del Fucino” előállítási területe az Altopiano del Fucino teljes területe.

A határvonalat a Circonfucense másodrendű autóút képezi, és magában foglalja a terület gazdasági bekötőutakkal és számozott parcellákkal tagolt részeit, amelyek Aquila megye alábbi településeihez tartoznak: Avezzano és körzete; Celano és körzete; Cerchio; Aielli; Collarmele; Pescina és körzete; S. Benedetto dei Marsi; Gioia nei Marsi és körzete; Lecce dei Marsi; Ortucchio; Trasacco; Lecce dei Marsi.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

Az Altopiano del Fucino a zöldségtermesztésről különösen jól ismert terület, amely Olaszország déli-középső részén, a Regione dei Parchi (Abruzzo) nevű régióban található.

A 16 000 hektáros terület teljesen sík, 700 m tengerszint feletti magasságban fekszik, és környezeti szempontból olyan különleges hegyvidékek veszik körül, mint az Abruzzo Nemzeti Park, a Velino-Sirente park, valamint az Ernici és a Simbruini hegyek.

Mezőgazdasági területként jegyzett története a 19. század végéig nyúlik vissza, amikor is Alessandro Torlonia herceg befejezte az Olaszország harmadik legnagyobb kiterjedésű tavának tartott Il Lago di Fucino lecsapolási munkálatait.

A termőtalaj homokos-iszapos jellegű, magas aktív kalcium-karbonát-tartalommal, enyhén lúgos és lúgos pH-értékkel, valamint magas szervesanyag-tartalommal, ami a fucinói gazdák által kétévente végzett bőséges trágyázásnak tulajdonítható.

Az éghajlatot befolyásolják a környező hegyvidékek, a tengerszint feletti magasság és a vegetációs időszakban a vízszükségletet biztosító, télen pedig a felgyülemlett csapadékot összegyűjtő sűrű csatornahálózatból létrejövő páratartalom. A tél alapvetően zord és esős, míg nyáron az egész területet hőség sújtja, különösen júliusban és augusztus első felében; a tengerszint feletti magasságból adódóan a területen az éjszakai és a nappali hőmérséklet jelentős eltérést mutat.

5.2.   A termék sajátosságai

A „Carota dell’Altopiano del Fucino” általában hengeres, lekerekített végű, nincsenek rajta bolyhos másodlagos gyökerek vagy mély oldalsó gyökérhegek, sima héjú, és a gyökér teljes hosszában mély narancssárga színű. Más jellemzők a tápanyagtartalomra vezethetők vissza: A „Carota dell’Altopiano del Fucino” sárgarépa kiegyensúlyozott, magas aszkorbinsav- és teljes cukortartalommal rendelkezik.

A „Carota dell’Altopiano del Fucino” vitamintartalma egy másik jellegzetes tulajdonság, amely a terméket jól megkülönböztethetővé teszi: a tiamin, a riboflavin és mindenekelőtt a karotin magas koncentrációban van jelen a terményben.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Carota dell’Altopiano del Fucino” sárgarépa Fucino térségének legfontosabb terménye, többek között a helyi adottságoknak köszönhető egyedi tulajdonságai miatt.

A „Carota dell’Altopiano del Fucino” sárgarépa az éghajlati viszonyoknak, valamint a termőterület (nagyon laza, csontszemcséket nem tartalmazó) talaja jellegének és típusának köszönheti a fent leírt érzékszervi és táplálkozási tulajdonságait, amelyeket az európai fogyasztók ismernek és nagyra értékelnek.

Mivel a térségben nagy mennyiségben termesztenek sárgarépát, kapcsolódó iparágak is kialakultak, nevezetesen betakarítás utáni tárolást és csomagolást szolgáló létesítmények és feldolgozóüzemek, amelyek kockára vágott sárgarépát vagy sárgarépalevet állítanak elő. Mindezek a tényezők – a terület kiváló talaja és éghajlati adottságai, valamint az ágazatban tevékenykedő termelők és forgalmazók magas szintű szakosodottsága, a feldolgozóüzemek nagyarányú jelenléte – hozzájárultak ahhoz, hogy a területet kiemelkedő minőségű répatermesztő vidékként tartják számon.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

A termékleírás teljes szövege megtekinthető az alábbi honlapon: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy:

közvetlenül a Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it) honlapján, (a képernyő felső részén jobbra) a „Qualità” („Minőség”) menüpont alatt a (képernyő bal oldalán található) „Prodotti DOP, IGP e STG” („OEM, OFJ és HKT termékek”) menüpontra, végül a „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) pontra kattintva.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/79 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/79

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2023/C 80/12)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely az e közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Pită de Pecica”

EU-szám: PGI-RO-02826 – 2022.1.6.

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Elnevezés (OEM vagy OFJ)

„Pită de Pecica”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Románia

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   
  A termék típusa

2.3. osztály: kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru

3.2.   
  Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Pită de Pecica” kelt tésztából készült, és sütőben megsütött pékáru, amelyet készre sütött vagy elősütött fagyasztott formában értékesítenek.

A „Pită de Pecica” búzalisztből, friss élesztőből, vízből és jódozott sóból készül.

A „Pită de Pecica” formája szabálytalan, kissé hosszúkás, jól látható bevágásokkal; 4, 2, 1, illetve 0,5 kg-os kiszerelésben kerül forgalomba.

A „Pită de Pecica” két változatban kerül forgalomba:

készre sütött,

elősütött fagyasztott.

3.2.1.   Érzékszervi jellemzők

A készre sütött és elősütött fagyasztott „Pită de Pecica” külső megjelenése: egész kenyér, felülete félig fényes, megbarnult, de nem égett, hamunyomok nélkül. A termék jól megkelt, nem lapított vagy deformált. Külsején vastag héj van, vágáskor levegős tésztarétegek láthatók.

| Külső jellemzők: |
| --- |
| — | forma: |

Külső jellemzők:

—

forma:

| — | kissé hosszúkás, jól látható bevágásokkal. |
| --- | --- |

—

kissé hosszúkás, jól látható bevágásokkal.

Héj:

| — | felület: |
| --- | --- |

—

felület:

| — | durva, félig fényes, enyhén ropogós, |
| --- | --- |

—

durva, félig fényes, enyhén ropogós,

| — | szín: |
| --- | --- |

—

szín:

| — | barna. |
| --- | --- |

—

barna.

Kenyérbél:

| — | külső megjelenés: |
| --- | --- |

—

külső megjelenés:

| — | nem válik el a héjtól, |
| --- | --- |

—

nem válik el a héjtól,

| — | állag: |
| --- | --- |

—

állag:

| — | a teljes keresztmetszetben laza, lisztcsomók nélkül, rugalmas, egyenletes lyukakkal (néhány nagyobb lyuk elfogadható), |
| --- | --- |

—

a teljes keresztmetszetben laza, lisztcsomók nélkül, rugalmas, egyenletes lyukakkal (néhány nagyobb lyuk elfogadható),

| — | szín: |
| --- | --- |

—

szín:

| — | sárgásfehér. |
| --- | --- |

—

sárgásfehér.

Íz:

| — | édes és sós (a glutén szénhidrátjainak köszönhetően édes, a sótartalomnak köszönhetően pedig sós). |
| --- | --- |

—

édes és sós (a glutén szénhidrátjainak köszönhetően édes, a sótartalomnak köszönhetően pedig sós).

3.2.2.   Fizikai és kémiai jellemzők

| Nedvességtartalom: | 40–50 % |
| --- | --- |
| Savasság: | 1,0–2,5° |
| Porozitás: | 70–85 % |
| Rugalmasság: | 80–98 % |
| Sótartalom: | 0,5–2 % |

Nedvességtartalom:

40–50 %

Savasság:

1,0–2,5°

Porozitás:

70–85 %

Rugalmasság:

80–98 %

Sótartalom:

0,5–2 %

3.3.   
  Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

–

3.4.   
  Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Pită de Pecica” előállításának valamennyi művelete a meghatározott földrajzi területen történik. A „Pită de Pecica” előállítási folyamata a következő műveleteket foglalja magában: a nyersanyagok mennyiségi és minőségi ellenőrzése, a nyersanyagok előkészítése és mérése, a gyorskovászként használt öregtészta előállítása, a tészta gyúrása, a tészta erjesztése, a tészta darabolása, pihentetés, formázás, kelesztés, sütés, hűtés és gyorsfagyasztás (csak az elősütött fagyasztott termék esetében).

3.5.   
  A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

–

3.6.   
  A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A terméket a hatályos európai és román jogszabályoknak megfelelően címkézik.

A címkén a következők szerepelnek:

| — | a termék elnevezése, azaz a „Pită de Pecica”, ezt pedig az „Indicație Geografică Protejată” (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) vagy az „IGP” (OFJ) rövidítés követi (azon ország nyelvén vagy nyelvein feltüntetve, amelyben a terméket forgalomba hozzák), |
| --- | --- |

—

a termék elnevezése, azaz a „Pită de Pecica”, ezt pedig az „Indicație Geografică Protejată” (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) vagy az „IGP” (OFJ) rövidítés követi (azon ország nyelvén vagy nyelvein feltüntetve, amelyben a terméket forgalomba hozzák),

| — | a termék típusa (készre sütött vagy fagyasztott), |
| --- | --- |

—

a termék típusa (készre sütött vagy fagyasztott),

| — | az OFJ szimbólumot az uniós jogszabályoknak megfelelően tüntetik fel a csomagoláson, |
| --- | --- |

—

az OFJ szimbólumot az uniós jogszabályoknak megfelelően tüntetik fel a csomagoláson,

| — | Asociația Producătorilor de Produse Tradiționale Arădeanca din Județul Arad (Aradi Megyei Hagyományos Termékgyártók Arădeanca Egyesülete), |
| --- | --- |

—

Asociația Producătorilor de Produse Tradiționale Arădeanca din Județul Arad (Aradi Megyei Hagyományos Termékgyártók Arădeanca Egyesülete),

| — | a gyártó neve, |
| --- | --- |

—

a gyártó neve,

| — | az ellenőrző és tanúsító szerv logója. |
| --- | --- |

—

az ellenőrző és tanúsító szerv logója.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület a román területi-közigazgatási struktúra szerint meghatározott Pecica (Pécska) területi-közigazgatási egységet foglalja magában (Arad megye).

A Pécska területi-közigazgatási egység Románia nyugati részén található egybefüggő terület.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi eredet és a termék jellemzői közötti ok-okozati kapcsolat a termék hírnevén, az emberi tényezőn és a termék jellemzőin alapul.

Hírnév

Annak okai, hogy a termék miért kapcsolódik a meghatározott földrajzi területhez:

| — | a „Pită de Pecica” termék neve tartalmazza a Pecica (Pécska) földrajzi terület nevét, |
| --- | --- |

—

a „Pită de Pecica” termék neve tartalmazza a Pecica (Pécska) földrajzi terület nevét,

| — | a „Pită de Pecica” kizárólag ezen a földrajzi területen készül, |
| --- | --- |

—

a „Pită de Pecica” kizárólag ezen a földrajzi területen készül,

| — | 2011 végén a „Pită de Pecica” védjegyoltalmat kapott, |
| --- | --- |

—

2011 végén a „Pită de Pecica” védjegyoltalmat kapott,

| — | a „Pită de Pecica” Pécska város címerén is megjelenik. |
| --- | --- |

—

a „Pită de Pecica” Pécska város címerén is megjelenik.

A „Pită de Pecica” mindenkori hírnevét a termékkel kapcsolatos kiadványok és helyi rendezvények bizonyítják:

| — | A Ferma c. magazin (XI. évfolyam, 8. szám (75), 2009. augusztus) egyik cikke szerint a mai Pécska város a „Pită de Pecica”-nak köszönheti hírnevét. |
| --- | --- |

—

A Ferma c. magazin (XI. évfolyam, 8. szám (75), 2009. augusztus) egyik cikke szerint a mai Pécska város a „Pită de Pecica”-nak köszönheti hírnevét.

| — | A Glasul Aradului c. kiadvány (III. évfolyam, 514. szám, 2009. augusztus 17.) szerint a „Pită de Pecica” megünneplésének hagyománya az „Új kenyér ünnepe” formájában a mai napig fennmaradt. |
| --- | --- |

—

A Glasul Aradului c. kiadvány (III. évfolyam, 514. szám, 2009. augusztus 17.) szerint a „Pită de Pecica” megünneplésének hagyománya az „Új kenyér ünnepe” formájában a mai napig fennmaradt.

| — | A Pecicanul c. újság (IV. évfolyam, 35. szám, 2013. augusztus) így ír az Olaszországban megrendezett „Valle di Comino” nemzetközi folklórfesztiválról: „Pécska lakosai [...] a hagyományos termékeiket tartalmazó csomagokat hoztak, amelyek közül a »Pită de Pecica« kitüntetett figyelmet kapott”. |
| --- | --- |

—

A Pecicanul c. újság (IV. évfolyam, 35. szám, 2013. augusztus) így ír az Olaszországban megrendezett „Valle di Comino” nemzetközi folklórfesztiválról: „Pécska lakosai [...] a hagyományos termékeiket tartalmazó csomagokat hoztak, amelyek közül a »Pită de Pecica« kitüntetett figyelmet kapott”.

| — | 2016-ban a Pecicanul c. újságban (VII. évfolyam, 65. szám, 2016. június) az alábbi írás szerepelt: „A pécskai kenyér és népművészet – hírességek Brüsszelben”. „Pécska volt az avenue de Tervueren-nél tartott ünnepség sztárja [...] a pécskaiak felállították a város standját [...], ahol antik tárgyakat állítottak ki [...] és kostolót hoztak hagyományos ételeikből, köztük a »Pită de Pecica«-ból [...]. A Woluwe-Saint-Pierre tisztviselői elfogadták a meghívást, hogy augusztusban látogassanak el Pécskára az új kenyér ünnepére [...].” |
| --- | --- |

—

2016-ban a Pecicanul c. újságban (VII. évfolyam, 65. szám, 2016. június) az alábbi írás szerepelt: „A pécskai kenyér és népművészet – hírességek Brüsszelben”. „Pécska volt az avenue de Tervueren-nél tartott ünnepség sztárja [...] a pécskaiak felállították a város standját [...], ahol antik tárgyakat állítottak ki [...] és kostolót hoztak hagyományos ételeikből, köztük a »Pită de Pecica«-ból [...]. A Woluwe-Saint-Pierre tisztviselői elfogadták a meghívást, hogy augusztusban látogassanak el Pécskára az új kenyér ünnepére [...].”

| — | A Pecicanul c. újság (X. évfolyam, 100. szám) 2019 júliusában arról írt, hogy a „táncosok és a »Pită de Pecica« lenyűgözték Németországot”, ahol a pécskaiak a helyi márkájukat, a „Pită de Pecica”-t népszerűsítették. |
| --- | --- |

—

A Pecicanul c. újság (X. évfolyam, 100. szám) 2019 júliusában arról írt, hogy a „táncosok és a »Pită de Pecica« lenyűgözték Németországot”, ahol a pécskaiak a helyi márkájukat, a „Pită de Pecica”-t népszerűsítették.

| — | Szintén a Pecicanul egyik számában (XI. évfolyam, 104. szám, 2020. február) szerepel a „Pécskai zene és kenyér Bécsben” című írás, amely szerint „Pécska Bécsben is bemutatta a védjegyoltalomban részesült helyi termékét, és a »Pită de Pecica«-t [...] díjként [...] és kóstolásra is felkínálták.” |
| --- | --- |

—

Szintén a Pecicanul egyik számában (XI. évfolyam, 104. szám, 2020. február) szerepel a „Pécskai zene és kenyér Bécsben” című írás, amely szerint „Pécska Bécsben is bemutatta a védjegyoltalomban részesült helyi termékét, és a »Pită de Pecica«-t [...] díjként [...] és kóstolásra is felkínálták.”

A termék hírneve annak köszönhető, hogy történelmi bizonyítékok állnak rendelkezésre a készítésének ókori hagyományáról, amelyet a jövő generációi számára folyóiratokban és könyvekben összegyűjtött és átírt szóbeli források alapján adtak át.

A „Pită de Pecica” mindig is híres volt az ízéről („A pită [...] amelyet a pécskai kenyérsütők dagasztanak még a kalácsnál [cozonac] is ízletesebb”), és Pécska védjegyévé vált.

Kiválósága az aradi piacon is ismert volt, ahol még melegen árusították és önmagában fogyasztották, mert olyan finom volt, hogy „az ízét nem lehet elfelejteni”, ahogy az idősebbek mondták.

A „Pită de Pecica” értékesítése „a legjövedelmezőbb és legbiztonságosabb üzlet volt, mivel egy új kabát, csizma vagy cipő megvásárlása egy darabig várathat magára, és ezek megjavíthatók, de a »mindennapi kenyerünk« sosem hiányozhat az asztalról”.

A „Pită de Pecica” nem csupán hírnevet szerzett a városnak, hanem a lakosok szakértelmének és szorgalmának szimbóluma is. „Pécska lakosai, és mindenekelőtt a háziasszonyok mesterei voltak a kenyérkészítésnek”;

a „Pită de Pecica” olyan híres volt, hogy közmondás is született róla; ízének köszönhetően az egész országban ismert volt, és az alábbi köszöntő minden nagy összejövetelen elhangzott: „Éljen soká a nemzet és az alkotmány [...] és a kert [...] és a kenyér!”

A „Pită de Pecica” annyira híressé vált, hogy minden augusztusban megtartják az új kenyér ünnepét (Praznicul de Pită Nouă).

Ilyenkor az abban az évben betakarított búzából készült kenyeret ünneplik.

Az új kenyér ünnepe a búza betakarítását valódi fesztivállá, a kenyér sütését pedig olyan ősi szertartássá varázsolja, amelyen a közösség valamennyi tagja részt vesz.

Az új kenyér ünnepét emberemlékezet óta a Nagyboldogasszony ünnepéhez legközelebb eső vasárnapon tartják, és ez a hagyomány egészen 1913-ig folytatódott, amikor is az első világháború miatt megszakadt. A kenyér ünnepét 1974-től kezdték el ismét megtartani az Aradtól származó történelemtanár, Emil Crăciun Lăzureanu munkásságának köszönhetően.

Emberi tényezők

Az emberi tényező különösen fontos a „Pită de Pecica” minősége szempontjából.

Korábban a pécskai kenyérsütők (pitari) a helyi piacon vásárolták a búzát, és azt a malomba vitték, ahol ugyanazon a napon megőrölték, majd a liszteszsákokat a molnár szállította a kenyérsütők házáig. A család egész éjszaka a kenyértészta dagasztásával foglalkozott, majd betették a kemencébe sülni. Ezeket a termékeket az aradi piacon is árusították a helyieknek. „Több tíz, vagy inkább több száz család foglalkozott kenyérsütéssel.”

A régi időkben a nők a felmenőik által rájuk hagyott receptek szerint készítettek kenyeret mindenki, és különösen a gyerekek örömére.

Tudták, hogyan kell előkészíteni a lisztet a tésztához, függetlenül attól, hogy azt komlóval vagy élesztővel kelesztették-e. A tésztát nagyon jól meg kellett gyúrni, addig, amíg „a mennyezeti gerenda is izzadni kezd”, majd addig kellett kelni hagyni, amíg eljött annak az ideje, hogy betegyék a kemencébe sütni.

A sütés időtartama és a sütő előmelegítésének módja szintén fontos volt.

Mindezen tényezők együttesen eredményezik, hogy a „Pită de Pecica” sokáig friss marad. „A család számára hetente egyszer sütöttek kenyeret; a kenyérsütők naponta vagy naponta többször sütötték a kenyeret, amit az aradi piacon normál (crișca) és nagy (cărhănoc) vekni formájában árusítottak.”

A kenyér készítésének hagyománya, a tésztakészítés, a tésztagyúrás és a sütés módszere nemzedékről nemzedékre szállt, hogy ez a hagyományos termék a mai napig megtalálható legyen a vásárlók asztalán.

A helyi kenyér íze a különleges receptnek és a különleges elkészítési módszernek köszönhető.

Úgy tartják, hogy a régi időkben minden család ízről fel tudta ismerni a nála készült kenyeret. A „Pită de Pecica” egyediségét nemzeti szinten nagyra értékelik – ezt tekintik a legjobb kemencében sütött kenyérnek.

A „Pită de Pecica” készítésének és sütésének művészetét a helyiek nemzedékről nemzedékre adták át.

Ennek eredményeként napjainkban:

| — | A gyorskovászként használt öregtésztát az apă de pită-val („kenyérvíz”) készítik, amelynek elkészítési módját csak a kenyérsütők (pitari) ismerik. |
| --- | --- |

—

A gyorskovászként használt öregtésztát az apă de pită-val („kenyérvíz”) készítik, amelynek elkészítési módját csak a kenyérsütők (pitari) ismerik.

| — | A pécskai kenyérsütők jól ismerik a kenyértészta erjesztésének módját, mivel az generációról generációra szállt; a tészta nem lehetett nehéz, hogy „a péknek ne törjön el a karja”, ahogy mondani szokás, és így a tészta különlegesen rugalmas lesz. |
| --- | --- |

—

A pécskai kenyérsütők jól ismerik a kenyértészta erjesztésének módját, mivel az generációról generációra szállt; a tészta nem lehetett nehéz, hogy „a péknek ne törjön el a karja”, ahogy mondani szokás, és így a tészta különlegesen rugalmas lesz.

| — | A formázás háromféleképpen történik. Csak a pécskai kenyérsütők tudják, hogy a formázási folyamat során mennyi ideig kell gyúrni a tésztát, és hogyan kell a virguire vagy solgare módszert használni a kenyér sajátos formájának kialakításához. |
| --- | --- |

—

A formázás háromféleképpen történik. Csak a pécskai kenyérsütők tudják, hogy a formázási folyamat során mennyi ideig kell gyúrni a tésztát, és hogyan kell a virguire vagy solgare módszert használni a kenyér sajátos formájának kialakításához.

| — | A sütési hőmérsékletet, a sütési időt és a kenyér különleges sütőkben való elhelyezésének módszerét is csak az itteni kenyérsütők ismerik. |
| --- | --- |

—

A sütési hőmérsékletet, a sütési időt és a kenyér különleges sütőkben való elhelyezésének módszerét is csak az itteni kenyérsütők ismerik.

A termék sajátosságai

A termék sajátossága a pécskai emberek készségeinek és munkamódszerének köszönhető, amelyeket nemzedékről nemzedékre adnak át. Az öregtészta „kenyérvízzel” történő elkészítése, a keverési idő és módszer, a tészta kelesztése, a kemencébe helyezés, a sütési módszer és a kemence egyedi jellege mind-mind hozzájárult a „Pita de Pecica” ismertségéhez és népszerűségéhez.

Más hasonló termékektől eltérően a „Pită de Pecica” a következő sajátos jellemzőkkel rendelkezik:

| — | kissé hosszúkás forma, a formázási módszernek (hajtogatás, virguire, solgare) köszönhetően jól látható bevágásokkal, 4, 2, 1 vagy 0,5 kg-os kiszerelés, fényes felület és puha héj, amelyet a kenyér sütés után vízbe merített kefével történő ecsetelésével érnek el, valamint a barna színű héj, ami a sütési módnak köszönhető. A pihentetési, kelesztési és sütési folyamatnak köszönhetően a kenyértészta magasra nő, |
| --- | --- |

—

kissé hosszúkás forma, a formázási módszernek (hajtogatás, virguire, solgare) köszönhetően jól látható bevágásokkal, 4, 2, 1 vagy 0,5 kg-os kiszerelés, fényes felület és puha héj, amelyet a kenyér sütés után vízbe merített kefével történő ecsetelésével érnek el, valamint a barna színű héj, ami a sütési módnak köszönhető. A pihentetési, kelesztési és sütési folyamatnak köszönhetően a kenyértészta magasra nő,

| — | a „Pită de Pecica” vágási felülete abban különbözik az ilyen típusú többi terméktől, hogy a belseje nedves, és nem válik el a héjtól (ez a speciális kemencének köszönhető), valamint abban, hogy tészta a kelesztési idő alatt rugalmassá válik, |
| --- | --- |

—

a „Pită de Pecica” vágási felülete abban különbözik az ilyen típusú többi terméktől, hogy a belseje nedves, és nem válik el a héjtól (ez a speciális kemencének köszönhető), valamint abban, hogy tészta a kelesztési idő alatt rugalmassá válik,

| — | a glutén szénhidrátjainak köszönhetően sós és enyhén édes ízű, amely ezt a fajta kenyeret megkülönbözteti a többi ilyen típusú terméktől, |
| --- | --- |

—

a glutén szénhidrátjainak köszönhetően sós és enyhén édes ízű, amely ezt a fajta kenyeret megkülönbözteti a többi ilyen típusú terméktől,

| — | a kenyér puhasága a tészta kelesztése során egyre nagyobbá váló légbuborékoknak köszönhető. |
| --- | --- |

—

a kenyér puhasága a tészta kelesztése során egyre nagyobbá váló légbuborékoknak köszönhető.

A „Pită de Pecica” egyéb jellemzői

A hagyomány szerint a helyiek a „Pită de Pecica”-t speciális sütőkben készítették és sütötték (mindenkinek volt saját, kemencekészítő mesterek által készített sütője). A kenyérkereskedőket pitari-nak nevezték; a kenyeret mindig ugyanazzal a módszerrel készítették és sütötték meg a kemencében: „A kenyérsütők háza táján minden rendben volt, mivel a nagyszerű kenyerüket úgy vitték, mint a cukrot.”

Manapság a „Pită de Pecica”-t csak pékségekben készítik és sütik, ugyanazon technológiai lépéseket követve, mivel a készítéshez szükséges speciális sütőkkel ma már csak a pékségek rendelkeznek.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

www.madr.ro

https://www.madr.ro/docs/ind-alimentara/2022/Caiet-de-sarcini-Pita-de-Pecica-actualizat-nov.2022.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/84

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2023/C 80/13)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely az e közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Novigradska dagnja”

EU-szám: PDO-HR-02626 – 2020.8.4.

OEM (X) OFJ ( )

1.   Elnevezés(ek)

„Novigradska dagnja”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Horvát Köztársaság

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.7. osztály: Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Novigradska dagnja” a Mytilus galloprovincialis (Lamarck, 1819) kagylófajhoz tartozó kéthéjú kagyló. A „Novigradska dagnja” héja háromszögletű és legyező formájú, vagy hosszúkás és tojás alakú. A testet két egyforma, kívül kékesfekete színű, belül pedig halvány gyöngyházfényű kagylóhéj veszi körül. A fogyasztásra alkalmas puhatestű mérete a leghosszabb részénél legalább 6 cm, minimális tömege pedig 20 g.

A „Novigradska dagnja” különösen a magas állapotindexéről ismert, vagyis arról, hogy a hús mekkora hányadát teszi ki a héjon belüli területnek. A fogyasztásra alkalmas kagylók esetében a minimális állapotindex legalább 12 %.

A „Novigradska dagnja” friss húsa sima tapintású, puha és rugalmas állagú, a tenger és a hínár jellegzetes aromáját lehet érezni rajta. A hús felülete fényes, nedves és sima. A „Novigradska dagnja” húsának színe a puhatestű állat nemétől függ. A kagylók különböző neműek: a hím kagyló főként tejfehér vagy krémszínű, míg a nőstény kagyló vöröses narancssárga színű.

A „Novigradska dagnja”-t megtisztítják a lerakódott organizmusoktól és más szennyeződésektől, és sértetlen héjjal, élő állatként értékesítik. A kagylón előfordulhatnak a többsejtű Pomatoceros triqueter (Linnaeus, 1758) által képzett lerakódások.

A „Novigradska dagnja” begyűjtése minden naptári évben április 1. és november 30. között történik. Ezen időszakon kívül a Novigradi-tengeren és a Novsko-szorosban található gazdaságokban tenyésztett kagylók nem hozhatók forgalomba „Novigradska dagnja” megnevezéssel.

A „Novigradska dagnja” a tengervíz folyamatos szűrése révén jut táplálékhoz; a vízi környezetben elsősorban fitoplanktonnal, zooplanktonnal, finom szerves málladékkal, lebomlott szerves anyagokkal, szervetlen szemcsékkel és különböző baktériumokkal táplálkozik. A folyók által szállított, valamint az eső által az erdős hegyekből kimosott tápanyagok kedvező feltételeket teremtenek a fitoplankton és a zooplankton fejlődéséhez a Novigradi-tengerben. Ez biztosítja, hogy a tengervíz szűrésével táplálkozó élőlények, köztük a kagylók számára megfelelő mennyiségű táplálék álljon rendelkezésre. A tenyésztett „Novigradska dagnja” nem kap kiegészítő takarmányt vagy adalékanyagokat.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Novigradska dagnja” teljes tenyésztési ciklusa a növendék kagylók begyűjtésétől a fogyaszthatóságig a Novigradi-tengeren és a Novsko-szorosban zajlik. A tenyésztési ciklus a begyűjtéstől a kagylók fogyasztásra alkalmas méretének eléréséig legalább 12 hónapig tart.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

–

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Ha a kagylót valamilyen előrecsomagolt termékként hozzák forgalomba, akkor a címkén fel kell tüntetni a „Novigradska dagnja” elnevezést, amelynek a betűk mérete, típusa és színe (tipográfiája) alapján egyértelműen megkülönböztethetőnek kell lennie bármely más felirattól.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Novigradska dagnja” teljes előállítási ciklusa a Novigradi-tengeren és a kapcsolódó Novsko-szorosban zajlik. A Novigradi-tenger Zadar megyében található. Északnyugati részén a Novsko-szoros köti össze a Velebit-csatornával. A Novsko-szoros mint összekötő csatorna nagyon hasonló környezeti jellemzőkkel rendelkezik, mint a Novigradi-tenger.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A Novigradi-tenger területét nagymértékben befolyásolják a karsztos felszíni és felszín alatti vizek, számos forrás fakad a partok mentén is. A Zrmanja folyó a Novigradi-tengerbe ömlik, akárcsak a Bašćica, a Draga, a Slapaća és más kisebb vízfolyások. A Karin-tengerből (amelybe a Karišnica és a Bijela vízfolyások áramlanak) a Karin-szoroson keresztül a Novigradi-tengerig áramlik a víz. A legfontosabb vízfolyás a Zrmanja folyó, amely 69 km hosszú, vízgyűjtő területe 554 km2, átlagos vízhozama a torkolatánál 37 m3/s. A Zrmanja folyó évente átlagosan 2,3-szer annyi vizet szállít, mint a Novigradi-tenger teljes vízmennyisége, ami erősen befolyásolja a Novigradi-tenger fizikai, kémiai, biológiai és általános hidrogeológiai tulajdonságait. Az összes vízfolyás beáramlása bizonyos időszakokban jelentősen csökkenti a Novigradi-tenger sótartalmát. Az egész öblöt nagyfokú rétegződés jellemzi, sós beékelődéssel és tiszta halokinnal. A Novigradi-tengerből a frissült felszíni réteg a Velebit-csatornába áramlik. Ezt ellensúlyozza, hogy a Velebit-csatorna felől a fenékrétegen keresztül egy nagyobb sótartalmú víztest érkezik. A sótartalom a felszínen 17,3 ‰ és 33,8 ‰ között, a mélyebb rétegekben pedig 36,2 ‰ és 37,9 ‰ között változik. A tenger hőmérséklete 6,7 °C és 26,6 °C között változik az év során (átlagosan 16,4 °C). A 2000/60/EK víz-keretirányelv alapján a Zrmanja folyó Obrovactól lefelé eső szakaszának víztestjei, a Novigradi-tenger, a Karin-tenger és a Novsko-szoros a Zrmanja folyó és a Zrmanja folyó torkolatának átmeneti vizeit képezik. A Zrmanja folyó torkolatát biológiai jellemzőinek, valamint a tengeri fitoplanktonfajok jelenlétének és bőséges előfordulásának köszönhetően mérsékelten eutróf területnek tekintik.

A Šarić és mások által végzett tanulmányok kimutatták, hogy a Novigradi-tenger több klorofill-a-t tartalmaz, mint más kagylótenyésztésre és -gyűjtésre használt Zadar megyei területek. Az a-típusú klorofill mennyisége egyes hónapokban például meghaladja a 4 mg/l-t, ami jelentősen magasabb az Adriai-tenger nyílt részén mért értékeknél (T. Šarić és mások, 2018: Quality parameters of Novigrad mussels for PDO application [A novigradi kagylónak az OEM iránti kérelemmel összefüggő minőségi paraméterei], az 53. horvát és a 13. nemzetközi agronómiai szimpózium kiadványa, Vodice, 201. o.).

A „Novigradska dagnja” tenyésztése hagyományos módon történik, az adott földrajzi területen a kagylótenyésztéssel kapcsolatban rendelkezésre álló helyi ismeretek és készségek alkalmazásával. A kagylókat a gazdaságokban teherhordó kötelekre felfüggesztett, szabadon lógó „pergolákban” (a hálós csövekre használt helyi kifejezés) tenyésztik. A kagylók optimális környezetgazdálkodási feltételeinek biztosítása érdekében a mezőgazdasági termelők a nagy mennyiségű, a Novigradi-tenger és a Novsko-szoros felszínén maradó édesvíz beáramlásakor (leggyakrabban ősszel és télen) mélyebbre engedik a kagylókat. A tenyésztett növendék kagylókat kézzel helyezik be, közben szemrevételezéssel ellenőrzik őket, és amelyek nem felelnek meg a külalakra és méretre vonatkozó követelményeknek, azokat eltávolítják és nem tenyésztik tovább.

A gazdálkodással kapcsolatos egyik probléma az, ha a „pergolába” túl sok növendék kagylót helyeznek el a már ott lévő kagylók mellé, és ezzel a növekedésüket hátráltatják. Ezenkívül ha a kagylók héján túlzottan elszaporodnak a többsejtűek (polychaete), ez hátrányosan befolyásolja a kagylók életfunkcióit és megfelelő növekedését. Ennek megelőzése érdekében fontos, hogy a kagylókat az optimális időszakban kell betelepíteni, és a tenyésztés során figyelemmel kell kísérni a telepített kagylók sűrűségét, a túlburjánzás megjelenését, és szükség esetén ritkítani és tisztítani kell a kagylókat. Ez az eljárás nagymértékben támaszkodik a termelők hagyományos ismereteire és készségeire, amelyeket a Novigrad régióban folytatott kagylótenyésztés hosszú múltra visszatekintő története során szereztek.

5.2.   A termék sajátosságai

A kagylótenyésztésben fontos tényezőnek számít a kagylók növekedése és a kagyló állapotindexe, vagyis az, hogy a kagylóhéj belsejéhez képest mekkora a hús részaránya. Valójában az állapotindex az egyik leginkább meghatározó jellemző, amelyet az átlagos vásárlók a kagyló minőségének megítélésekor figyelembe vesznek, és ez a „Novigradska dagnja” egyik legfontosabb minőségi paramétere is. A „Novigradska dagnja” jó húsarányáról ismert, és tanulmányok kimutatták, hogy a „Novigradska dagnja” állapotindexe egész évben magasabb, mint az Adriai-tengeren, valamint más nyilvántartott, puhatestűek tenyésztésére használt területeken integrált körülmények között tenyésztett kagylók állapotindexe. 2015 októbere és 2016 augusztusa között az INOVaDA (a Zadari Egyetem Ökológiai, Agronómiai és Akvakultúra-tanszékének a „Novigradi kagylók minőségi kutatása és népszerűsítése” elnevezésű projektje) keretében végzett mérések megállapították, hogy a „Novigradska dagnja” állapotindexe januárban volt a legalacsonyabb (10,72 %), augusztusban pedig a legmagasabb (18,98 %). Bár az év során a „Novigradska dagnja” állapotindexe magasabb, mint a más területeken tenyésztett kagylóké, a megfigyelt állapotindex tekintetében a „Novigradska dagnja” esetében ingadozás figyelhető meg: a téli hónapokban az állapotindex alacsonyabb, mint az év többi részében. A termék kiváló minőségének megőrzése érdekében a „Novigradska dagnja” elnevezéssel rendelkező friss kagyló begyűjtése és forgalmazása minden naptári évben az április 1-jétől november 30-ig tartó időszakra korlátozódik.

5.3.   A földrajzi terület és a termék sajátosságai közötti ok-okozati kapcsolat

A „Novigradska dagnja” oltalma a termék minőségén és a meghatározott földrajzi területen alkalmazott hagyományos gazdálkodási módszeren alapul. A „Novigradska dagnja” elismertsége szempontjából a legfontosabb minőségi jellemző a magas állapotindex, amely elsősorban az ivarzási időszaktól, a táplálék planktonok jelenlététől és a környezeti tényezők (hőmérséklet, sótartalom, oldott oxigén koncentráció) változásától függ.

A folyók által szállított, valamint az eső által az erdős hegyekből kimosott tápanyagok kedvező feltételeket teremtenek a fitoplankton és a zooplankton fejlődéséhez a Novigradi-tengerben. Ez biztosítja, hogy a tengervíz szűrésével táplálkozó élőlények, köztük a „Novigradska dagnja” számára megfelelő mennyiségű táplálék álljon rendelkezésre. A klorofill-a mennyisége alapján a Novigradi-tengert és a Novsko-szorost az adriai átlaghoz képest nagyobb termelékenységű területként tartják számon, és ez pozitív hatással van a „Novigradska dagnja” magasabb állapotindexére.

A Novigradi-tenger és a Novsko-szoros környezeti feltételeinek gyakori és hirtelen változásai révén (a sótartalom hirtelen csökkenése az édesvíz beáramlása, a bora szél miatti hőmérséklet-változás stb.) a kagylók olyan ingereknek vannak kitéve, amelyek elősegítik a szövetek felkészülését az ívásra. Ezért a más területekről származó kagylókhoz képest a „Novigradska dagnja” több energiát fordít a szövetnövekedésre, mint a kagylóhéj növekedésére. Az ívásra való felkészülés és a tápanyagok könnyű hozzáférhetősége eredményezi a „Novigradska dagnja” magasabb állapotindexét, aminek köszönhetően ezek a kagylók hosszabb időn keresztül jobb minőséget képviselnek.

A „Novigradska dagnja” kagylót olyan tenyésztési területen állítják elő, amely a kagylótenyésztési területek mikrobiológiai besorolása szerint a legmagasabb, „A” mikrobiológiai osztályba tartozik. A szennyeződésmentes „A” osztályú tengerekben tenyésztett kagylók előzetes tisztítás nélkül, közvetlenül forgalomba hozhatók.

A Novigradi-tenger sajátos természeti körülményei között az optimális tenyésztési feltételek meghatározása, a növendék kagylók kézi betelepítése és kiválogatása, valamint szükség esetén ritkítása és tisztítása a helyi gazdálkodók tapasztalatát és hagyományos know-how-ját igényli, és közvetlenül hozzájárul a „Novigradska dagnja” megfelelő életfunkcióihoz és növekedéséhez.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Specifikacija_Novigradska_dagnja052022.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---

Helyesbítések

| 2023.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 80/88 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 80/88

---

Helyesbítés a következőhöz: Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb (Változó árfolyam esetén a kijelölt nap előtt végrehajtott legközelebbi pénzügyi operáció árfolyamát alkalmazzák, a kamatláb a legmagasabb árfolyam szerint számítandó.): 2,50 % 2023. március 1. Euroátváltási árfolyamok

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 78., 2023. március 2.
  )

(2023/C 80/14)

A címlapon és az 5. oldalon, a címben:

a következő szövegrész:

„... 2,50 % 2023. március 1. ...”

helyesen:

„...3 % 2023. március 1. ...”

---