# Uradni list C 47/7. f

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 47 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 667. februar 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 47

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 667. februar 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 4.–7. julija 2022SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 4.–7. julija 2022SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek 5. julija 2022 |
| 2023/C 47/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o revščini žensk v Evropi (2021/2170(INI)) | 2 |
| 2023/C 47/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o indijsko-pacifiški strategiji na področju trgovine in naložb (2021/2200(INI)) | 15 |
| 2023/C 47/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o prihodnjih trgovinskih odnosih in sodelovanju na področju naložb med EU in Indijo (2021/2177(INI)) | 23 |
| 2023/C 47/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 Na poti k skupnim evropskim ukrepom na področju oskrbe (2021/2253(INI)) | 30 |
| 2023/C 47/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o duševnem zdravju v digitalnem svetu dela (2021/2098(INI)) | 63 |
| 2023/C 47/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2021 (2021/2184(INI)) | 75 |
| | sreda 6. julija 2022 |
| 2023/C 47/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o poročilu Komisije o Bosni in Hercegovini za leto 2021 (2021/2245(INI)) | 87 |
| 2023/C 47/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o poročilu Komisije o Srbiji za leto 2021 (2021/2249(INI)) | 102 |
| 2023/C 47/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o poročilu Komisije o Kosovu za leto 2021 (2021/2246(INI)) | 118 |
| 2023/C 47/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o EU in zaščiti multilateralizma (2020/2114(INI)) | 130 |
| 2023/C 47/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o reševanju vprašanja prehranske varnosti v državah v razvoju (2021/2208(INI)) | 149 |
| 2023/C 47/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o akcijskem načrtu EU za socialno gospodarstvo (2021/2179(INI)) | 171 |
| 2023/C 47/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o presečni diskriminaciji v Evropski uniji: socialno-ekonomski položaj žensk afriškega, bližnjevzhodnega, latinskoameriškega in azijskega porekla (2021/2243(INI)) | 184 |
| 2023/C 47/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o nacionalnih vetih, ki ogrožajo globalni davčni sporazum (2022/2734(RSP)) | 198 |
| | četrtek 7. julija 2022 |
| 2023/C 47/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o aretaciji kardinala Zena in poverjenikov humanitarnega sklada 612 za pomoč v Hongkongu (2022/2751(RSP)) | 202 |
| 2023/C 47/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o položaju zagovornikov domorodnih ljudstev in okolja v Braziliji ter o umoru Doma Phillipsa in Bruna Pereire (2022/2752(RSP)) | 205 |
| 2023/C 47/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o razmerah v tadžikistanski avtonomni pokrajini Gorski Badahšan (2022/2753(RSP)) | 209 |
| 2023/C 47/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o finančnih dejavnostih Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2021 (2021/2203(INI)) | 213 |
| 2023/C 47/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2020 (2021/2235(INI)) | 225 |
| 2023/C 47/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2020 (2021/2234(INI)) | 236 |
| 2023/C 47/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o boljšem pravnem urejanju: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje (2021/2166(INI)) | 250 |
| 2023/C 47/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o odločitvi vrhovnega sodišča ZDA o odpravi pravice do splava v Združenih državah in potrebi po zaščiti pravice do splava in zdravja žensk, tudi v EU (2022/2742(RSP)) | 268 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | torek 5. julija 2022 |
| 2023/C 47/23 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 Svetu in Komisiji glede pogajanj za sporazum o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (ICPO-INTERPOL) (2022/2025(INI)) | 273 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 5. julija 2022

2023/C 47/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o revščini žensk v Evropi (2021/2170(INI))

2

2023/C 47/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o indijsko-pacifiški strategiji na področju trgovine in naložb (2021/2200(INI))

15

2023/C 47/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o prihodnjih trgovinskih odnosih in sodelovanju na področju naložb med EU in Indijo (2021/2177(INI))

23

2023/C 47/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 Na poti k skupnim evropskim ukrepom na področju oskrbe (2021/2253(INI))

30

2023/C 47/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o duševnem zdravju v digitalnem svetu dela (2021/2098(INI))

63

2023/C 47/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2021 (2021/2184(INI))

75

sreda 6. julija 2022

2023/C 47/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o poročilu Komisije o Bosni in Hercegovini za leto 2021 (2021/2245(INI))

87

2023/C 47/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o poročilu Komisije o Srbiji za leto 2021 (2021/2249(INI))

102

2023/C 47/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o poročilu Komisije o Kosovu za leto 2021 (2021/2246(INI))

118

2023/C 47/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o EU in zaščiti multilateralizma (2020/2114(INI))

130

2023/C 47/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o reševanju vprašanja prehranske varnosti v državah v razvoju (2021/2208(INI))

149

2023/C 47/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o akcijskem načrtu EU za socialno gospodarstvo (2021/2179(INI))

171

2023/C 47/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o presečni diskriminaciji v Evropski uniji: socialno-ekonomski položaj žensk afriškega, bližnjevzhodnega, latinskoameriškega in azijskega porekla (2021/2243(INI))

184

2023/C 47/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o nacionalnih vetih, ki ogrožajo globalni davčni sporazum (2022/2734(RSP))

198

četrtek 7. julija 2022

2023/C 47/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o aretaciji kardinala Zena in poverjenikov humanitarnega sklada 612 za pomoč v Hongkongu (2022/2751(RSP))

202

2023/C 47/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o položaju zagovornikov domorodnih ljudstev in okolja v Braziliji ter o umoru Doma Phillipsa in Bruna Pereire (2022/2752(RSP))

205

2023/C 47/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o razmerah v tadžikistanski avtonomni pokrajini Gorski Badahšan (2022/2753(RSP))

209

2023/C 47/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o finančnih dejavnostih Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2021 (2021/2203(INI))

213

2023/C 47/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2020 (2021/2235(INI))

225

2023/C 47/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2020 (2021/2234(INI))

236

2023/C 47/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o boljšem pravnem urejanju: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje (2021/2166(INI))

250

2023/C 47/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o odločitvi vrhovnega sodišča ZDA o odpravi pravice do splava v Združenih državah in potrebi po zaščiti pravice do splava in zdravja žensk, tudi v EU (2022/2742(RSP))

268

PRIPOROČILA

Evropski parlament

torek 5. julija 2022

2023/C 47/23

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 Svetu in Komisiji glede pogajanj za sporazum o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (ICPO-INTERPOL) (2022/2025(INI))

273

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda 6. julija 2022 |
| 2023/C 47/24 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta v zvezi s členom 216 o sejah odborov (2022/2069(REG)) | 283 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

sreda 6. julija 2022

2023/C 47/24

Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta v zvezi s členom 216 o sejah odborov (2022/2069(REG))

283

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 5. julija 2022 |
| 2023/C 47/25 | P9_TA(2022)0269Akt o digitalnih storitvah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev in spremembi Direktive 2000/31/ES (Akt o digitalnih storitvah) | 285 |
| 2023/C 47/26 | P9_TA(2022)0270Akt o digitalnih trgih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 5. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju in spremembi direktiv (EU) 2019/1937 in (EU) 2020/1828 (akt o digitalnih trgih) | 288 |
| 2023/C 47/27 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi eura na Hrvaškem 1. januarja 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE)) | 289 |
| 2023/C 47/28 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE)) | 292 |
| 2023/C 47/29 | P9_TA(2022)0273Začasni ukrepi za trgovinsko liberalizacijo za Moldavijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasnih ukrepih za trgovinsko liberalizacijo, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije, ki se uporabljajo za moldavske proizvode v okviru Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 5. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o začasnih ukrepih za trgovinsko liberalizacijo, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije, ki se uporabljajo za izdelke iz Republike Moldavije v okviru Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani | 293 |
| | sreda 6. julija 2022 |
| 2023/C 47/30 | P9_TA(2022)0282Ruska invazija v Ukrajini: krizni ukrepi v sektorjih ribištva in akvakulture ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi in popravku Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s posebnimi ukrepi za ublažitev posledic vojaške agresije Rusije proti Ukrajini za ribolovne dejavnosti in omilitev učinkov motenj na trgu, ki jih je povzročila navedena vojaška agresija, na dobavno verigo ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 6. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s posebnimi ukrepi za ublažitev posledic vojne agresije Rusije proti Ukrajini za ribolovne dejavnosti in omilitev učinkov motenj na trgu, ki jih je povzročila navedena vojna agresija na dobavno verigo ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture | 294 |
| | četrtek 7. julija 2022 |
| 2023/C 47/31 | P9_TA(2022)0294Ruska invazija na Ukrajino: začasni ukrepi glede vozniških dokumentov, ki jih je izdala Ukrajina ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih in začasnih ukrepih zaradi ruske invazije na Ukrajino glede vozniških dokumentov, ki jih je Ukrajina izdala v skladu s svojo zakonodajo (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 7. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih in začasnih ukrepih zaradi ruske invazije na Ukrajino glede vozniških dokumentov, ki jih je Ukrajina izdala v skladu s svojo zakonodajo | 295 |
| 2023/C 47/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o osnutku sklepa Sveta o opredelitvi kršitve omejevalnih ukrepov Unije kot področja kriminala, ki ustreza merilom iz člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE)) | 296 |
| 2023/C 47/33 | P9_TA(2022)0296Izredna makrofinančna pomoč Ukrajini ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. julija 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini | 297 |
| 2023/C 47/34 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 7. julija 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni prevoz (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) | 298 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 5. julija 2022

2023/C 47/25

P9_TA(2022)0269Akt o digitalnih storitvah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev in spremembi Direktive 2000/31/ES (Akt o digitalnih storitvah)

285

2023/C 47/26

P9_TA(2022)0270Akt o digitalnih trgih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 5. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju in spremembi direktiv (EU) 2019/1937 in (EU) 2020/1828 (akt o digitalnih trgih)

288

2023/C 47/27

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi eura na Hrvaškem 1. januarja 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

289

2023/C 47/28

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

292

2023/C 47/29

P9_TA(2022)0273Začasni ukrepi za trgovinsko liberalizacijo za Moldavijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasnih ukrepih za trgovinsko liberalizacijo, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije, ki se uporabljajo za moldavske proizvode v okviru Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 5. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o začasnih ukrepih za trgovinsko liberalizacijo, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije, ki se uporabljajo za izdelke iz Republike Moldavije v okviru Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani

293

sreda 6. julija 2022

2023/C 47/30

P9_TA(2022)0282Ruska invazija v Ukrajini: krizni ukrepi v sektorjih ribištva in akvakulture ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi in popravku Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s posebnimi ukrepi za ublažitev posledic vojaške agresije Rusije proti Ukrajini za ribolovne dejavnosti in omilitev učinkov motenj na trgu, ki jih je povzročila navedena vojaška agresija, na dobavno verigo ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 6. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s posebnimi ukrepi za ublažitev posledic vojne agresije Rusije proti Ukrajini za ribolovne dejavnosti in omilitev učinkov motenj na trgu, ki jih je povzročila navedena vojna agresija na dobavno verigo ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture

294

četrtek 7. julija 2022

2023/C 47/31

P9_TA(2022)0294Ruska invazija na Ukrajino: začasni ukrepi glede vozniških dokumentov, ki jih je izdala Ukrajina ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih in začasnih ukrepih zaradi ruske invazije na Ukrajino glede vozniških dokumentov, ki jih je Ukrajina izdala v skladu s svojo zakonodajo (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 7. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih in začasnih ukrepih zaradi ruske invazije na Ukrajino glede vozniških dokumentov, ki jih je Ukrajina izdala v skladu s svojo zakonodajo

295

2023/C 47/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o osnutku sklepa Sveta o opredelitvi kršitve omejevalnih ukrepov Unije kot področja kriminala, ki ustreza merilom iz člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

296

2023/C 47/33

P9_TA(2022)0296Izredna makrofinančna pomoč Ukrajini ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. julija 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini

297

2023/C 47/34

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 7. julija 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni prevoz (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD))

298

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

7.2.2023

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2022–2023

Seje: 4.–7. julija 2022

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 5. julija 2022

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/2

---

P9_TA(2022)0274

Revščina žensk v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o revščini žensk v Evropi (2021/2170(INI))

(2023/C 47/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 8, 9, 151, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8, 9, 151, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti njenih določb o socialnih pravicah in enakosti žensk in moških, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti njenih določb o socialnih pravicah in enakosti žensk in moških,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, načela, da nihče ne sme biti prezrt, in zlasti 1. cilja o odpravi revščine, 5. cilja o doseganju enakosti spolov in izboljšanju življenjskih razmer žensk ter 8. cilja o doseganju trajnostne gospodarske rasti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, načela, da nihče ne sme biti prezrt, in zlasti 1. cilja o odpravi revščine, 5. cilja o doseganju enakosti spolov in izboljšanju življenjskih razmer žensk ter 8. cilja o doseganju trajnostne gospodarske rasti,

| — | ob upoštevanju strategije EU za rast Evropa 2020, zlasti cilja o zmanjšanju števila prebivalcev EU, ki živijo pod nacionalnim pragom revščine, za 25 % do leta 2020, s čimer bi iz revščine rešili več kot 20 milijonov ljudi, in obveznosti držav članic, da v celoti uporabijo svoje sisteme socialne varnosti in pokojninske sisteme, da se zagotovi ustrezna dohodkovna podpora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za rast Evropa 2020, zlasti cilja o zmanjšanju števila prebivalcev EU, ki živijo pod nacionalnim pragom revščine, za 25 % do leta 2020, s čimer bi iz revščine rešili več kot 20 milijonov ljudi, in obveznosti držav članic, da v celoti uporabijo svoje sisteme socialne varnosti in pokojninske sisteme, da se zagotovi ustrezna dohodkovna podpora,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 190 o odpravi nasilja in nadlegovanja v svetu dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 190 o odpravi nasilja in nadlegovanja v svetu dela,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (2),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o ženskah in revščini v Evropski uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o ženskah in revščini v Evropski uniji (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o ženskem podjetništvu v malih in srednjih podjetjih (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o ženskem podjetništvu v malih in srednjih podjetjih (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o krepitvi ekonomskega položaja žensk v zasebnem in javnem sektorju v EU (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o krepitvi ekonomskega položaja žensk v zasebnem in javnem sektorju v EU (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o enakosti spolov in davčnih politikah v EU (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o enakosti spolov in davčnih politikah v EU (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. januarja 2020 o razliki med plačami moških in žensk (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. januarja 2020 o razliki med plačami moških in žensk (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 z naslovom „Stara celina se stara – možnosti in izzivi politik na področju staranja po letu 2020“ (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 z naslovom „Stara celina se stara – možnosti in izzivi politik na področju staranja po letu 2020“ (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o zmanjševanju neenakosti s posebnim poudarkom na revščini zaposlenih (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o zmanjševanju neenakosti s posebnim poudarkom na revščini zaposlenih (16),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov: nadaljnji ukrepi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov: nadaljnji ukrepi,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 5. marca 2020 z naslovom „Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States“ (Peking + 25: peti pregled uresničevanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 5. marca 2020 z naslovom „Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States“ (Peking + 25: peti pregled uresničevanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU),

| — | ob upoštevanju četrte izdaje poročila Mednarodne organizacije dela o covidu-19 in svetu dela, ki je bila objavljena 27. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte izdaje poročila Mednarodne organizacije dela o covidu-19 in svetu dela, ki je bila objavljena 27. maja 2020,

| — | ob upoštevanju političnega pregleda Eurofounda in Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 15. julija 2021 z naslovom „Upward convergence in gender equality: How close is the Union of equality?“ (Navzgor usmerjena konvergenca na področju enakosti spolov: kako blizu enakosti spolov je Evropa?), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega pregleda Eurofounda in Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 15. julija 2021 z naslovom „Upward convergence in gender equality: How close is the Union of equality?“ (Navzgor usmerjena konvergenca na področju enakosti spolov: kako blizu enakosti spolov je Evropa?),

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja za državljanske pravice in ustavne zadeve pri generalnem direktoratu Parlamenta za notranjo politiko iz decembra 2017 o vidiku spola pri dostopu do energije v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja za državljanske pravice in ustavne zadeve pri generalnem direktoratu Parlamenta za notranjo politiko iz decembra 2017 o vidiku spola pri dostopu do energije v EU,

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leti 2019 in 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leti 2019 in 2020,

| — | ob upoštevanju dokumenta o stališču nevladne organizacije Make Mothers Matter o revščini mater v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o stališču nevladne organizacije Make Mothers Matter o revščini mater v EU,

| — | ob upoštevanju ocene, ki jo je evropska mreža za boj proti revščini februarja 2021 podala o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2021 in predlogu za skupno poročilo o zaposlovanju za leto 2021 z naslovom „Working towards a Socially Inclusive and Poverty-proof Recovery from the COVID-19 pandemic“ (Prizadevanja za socialno vključujoče okrevanje po pandemiji covida-19, ki bo preprečilo revščino), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene, ki jo je evropska mreža za boj proti revščini februarja 2021 podala o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2021 in predlogu za skupno poročilo o zaposlovanju za leto 2021 z naslovom „Working towards a Socially Inclusive and Poverty-proof Recovery from the COVID-19 pandemic“ (Prizadevanja za socialno vključujoče okrevanje po pandemiji covida-19, ki bo preprečilo revščino),

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve pri generalnem direktoratu Parlamenta za notranjo politiko z 19. maja 2021 o pandemiji covida-19 ter njenih ekonomskih posledicah za ženske in za njihovo revščino: izkušnje petih evropskih držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve pri generalnem direktoratu Parlamenta za notranjo politiko z 19. maja 2021 o pandemiji covida-19 ter njenih ekonomskih posledicah za ženske in za njihovo revščino: izkušnje petih evropskih držav,

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja za državljanske pravice in ustavne zadeve pri generalnem direktoratu Parlamenta za notranjo politiko s 14. junija 2021 o enakosti spolov in ekonomski vrednosti oskrbe z vidika ustreznih skladov EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja za državljanske pravice in ustavne zadeve pri generalnem direktoratu Parlamenta za notranjo politiko s 14. junija 2021 o enakosti spolov in ekonomski vrednosti oskrbe z vidika ustreznih skladov EU,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije s 14. aprila 2016 o uresničevanju cilja o zmanjšanju revščine glede na vse večje gospodinjske stroške (17) ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov o tem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije s 14. aprila 2016 o uresničevanju cilja o zmanjšanju revščine glede na vse večje gospodinjske stroške (17) ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov o tem,

| — | ob upoštevanju dela platforme EU za boj proti brezdomstvu, ki je bila vzpostavljena junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela platforme EU za boj proti brezdomstvu, ki je bila vzpostavljena junija 2021,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0194/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0194/2022),

| A. | ker je enakost spolov osrednja vrednota Unije, zapisana v členu 2 PEU; ker je v členu 8 PDEU določeno vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost spolov osrednja vrednota Unije, zapisana v členu 2 PEU; ker je v členu 8 PDEU določeno vključevanje načela enakosti spolov;

| B. | ker je odprava revščine ena od prednostnih nalog EU iz člena 3 PEU in člena 34 Listine ter krovni cilj akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic, kar kaže, da je EU v svojih politikah zavezana boju proti revščini; |
| --- | --- |

B.

ker je odprava revščine ena od prednostnih nalog EU iz člena 3 PEU in člena 34 Listine ter krovni cilj akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic, kar kaže, da je EU v svojih politikah zavezana boju proti revščini;

| C. | ker je v EU število revnih žensk še vedno večje od števila revnih moških (18); ker revščina ali tveganje socialne izključenosti, kljub zmanjšanju revščine v EU tako med ženskami kot med moškimi, še vedno nesorazmerno bolj prizadeneta ženske kot moške, zlasti ženske, ki se soočajo s presečnimi oblikami diskriminacije; ker je bilo leta 2020 tveganje revščine in socialne izključenosti v EU pri ženskah višje (22,9 %) kot pri moških (20,9 %), čeprav se je tveganje od leta 2015 pri obeh zmanjšalo (s 24,9 % pri ženskah in 23,1 % pri moških); ker se je razlika v revščini med spoloma od leta 2017 v 21 državah članicah povečala (19); ker se glede na podatke stopnje revščine pri ženskah med državami članicami zelo razlikujejo; ker zaradi močne povezave med revščino žensk in revščino otrok vsakemu četrtemu otroku v EU grozi revščina ali socialna izključenost; |
| --- | --- |

C.

ker je v EU število revnih žensk še vedno večje od števila revnih moških (18); ker revščina ali tveganje socialne izključenosti, kljub zmanjšanju revščine v EU tako med ženskami kot med moškimi, še vedno nesorazmerno bolj prizadeneta ženske kot moške, zlasti ženske, ki se soočajo s presečnimi oblikami diskriminacije; ker je bilo leta 2020 tveganje revščine in socialne izključenosti v EU pri ženskah višje (22,9 %) kot pri moških (20,9 %), čeprav se je tveganje od leta 2015 pri obeh zmanjšalo (s 24,9 % pri ženskah in 23,1 % pri moških); ker se je razlika v revščini med spoloma od leta 2017 v 21 državah članicah povečala (19); ker se glede na podatke stopnje revščine pri ženskah med državami članicami zelo razlikujejo; ker zaradi močne povezave med revščino žensk in revščino otrok vsakemu četrtemu otroku v EU grozi revščina ali socialna izključenost;

| D. | ker so po ocenah za leto 2019 v EU-27 ženske še posebej izpostavljene tveganju revščine, pri čemer je stopnja revščine 17,1 % po socialnih transferjih; ker so ženske od začetka pandemije covida-19 nesorazmerno prizadete na socialno-ekonomskem področju, v nekaterih primerih tudi zaradi izgube službe; ker se je stopnja zaposlenosti žensk zmanjšala še bolj kot med recesijo leta 2008; ker je to med drugim zaradi povečanja neplačanega dela oskrbe, gospodinjskega in izobraževalnega dela, ki ga opravljajo predvsem ženske, kar je privedlo tudi do povečanja revščine žensk; ker je bila že pred pandemijo covida-19 večina zaposlenih na delovnih mestih za določen čas in s krajšim delovnim časom žensk, zlasti v storitvenem sektorju, in ker je pandemija ta trend še okrepila; ker učinki pandemije covida-19 še niso v celoti razumljeni in ker bomo tudi v prihodnjih letih še občutili njen socialno-ekonomski vpliv; ker je zato nujno preučiti revščino žensk v okviru obvladovanja krize zaradi covida-19 in po njej; ker ukrepi, sprejeti za izhod iz finančne krize leta 2008, niso zadostovali za zmanjšanje revščine žensk; ker zmanjšanje financiranja socialnih javnih storitev in nižje plače nesorazmerno prizadenejo ženske zaradi njihove večje odvisnosti od javnih socialnih storitev in nadomestil; |
| --- | --- |

D.

ker so po ocenah za leto 2019 v EU-27 ženske še posebej izpostavljene tveganju revščine, pri čemer je stopnja revščine 17,1 % po socialnih transferjih; ker so ženske od začetka pandemije covida-19 nesorazmerno prizadete na socialno-ekonomskem področju, v nekaterih primerih tudi zaradi izgube službe; ker se je stopnja zaposlenosti žensk zmanjšala še bolj kot med recesijo leta 2008; ker je to med drugim zaradi povečanja neplačanega dela oskrbe, gospodinjskega in izobraževalnega dela, ki ga opravljajo predvsem ženske, kar je privedlo tudi do povečanja revščine žensk; ker je bila že pred pandemijo covida-19 večina zaposlenih na delovnih mestih za določen čas in s krajšim delovnim časom žensk, zlasti v storitvenem sektorju, in ker je pandemija ta trend še okrepila; ker učinki pandemije covida-19 še niso v celoti razumljeni in ker bomo tudi v prihodnjih letih še občutili njen socialno-ekonomski vpliv; ker je zato nujno preučiti revščino žensk v okviru obvladovanja krize zaradi covida-19 in po njej; ker ukrepi, sprejeti za izhod iz finančne krize leta 2008, niso zadostovali za zmanjšanje revščine žensk; ker zmanjšanje financiranja socialnih javnih storitev in nižje plače nesorazmerno prizadenejo ženske zaradi njihove večje odvisnosti od javnih socialnih storitev in nadomestil;

| E. | ker vključevanje načela enakosti spolov pomeni upoštevanje razlik med spoloma v celotnem političnem ciklu in dodajanje presečnega pristopa ob upoštevanju raznolikosti med ženskami in moškimi pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju politik, programov in projektov, da bi povečali enakost spolov; ker se načelo enakosti spolov do sedaj ni resnično vključilo v politike EU niti se ni pri tem uporabljal presečni pristop; |
| --- | --- |

E.

ker vključevanje načela enakosti spolov pomeni upoštevanje razlik med spoloma v celotnem političnem ciklu in dodajanje presečnega pristopa ob upoštevanju raznolikosti med ženskami in moškimi pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju politik, programov in projektov, da bi povečali enakost spolov; ker se načelo enakosti spolov do sedaj ni resnično vključilo v politike EU niti se ni pri tem uporabljal presečni pristop;

| F. | ker člen 3(3) PEU Unijo zavezuje, da se „bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo [ter] enakost žensk in moških“ v skladu s konceptom socialnega tržnega gospodarstva; ker je v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic konkreten cilj, da se do leta 2030 število ljudi, ki jim grozi revščina, zmanjša za vsaj 15 milijonov, med njimi 5 milijonov otrok; ker so socialna in zelena agenda ter agenda za enakost spolov medsebojno povezane in imajo enake cilje, tj. zagotoviti trajnostno rast in pravično porazdelitev virov; ker bi bilo treba v razpravah o pregledu sedanjega modela EU za socialno-ekonomsko upravljanje upoštevati zavezo EU, da bo zmanjšala neenakosti in izkoreninila revščino, zlasti revščino žensk; |
| --- | --- |

F.

ker člen 3(3) PEU Unijo zavezuje, da se „bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo [ter] enakost žensk in moških“ v skladu s konceptom socialnega tržnega gospodarstva; ker je v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic konkreten cilj, da se do leta 2030 število ljudi, ki jim grozi revščina, zmanjša za vsaj 15 milijonov, med njimi 5 milijonov otrok; ker so socialna in zelena agenda ter agenda za enakost spolov medsebojno povezane in imajo enake cilje, tj. zagotoviti trajnostno rast in pravično porazdelitev virov; ker bi bilo treba v razpravah o pregledu sedanjega modela EU za socialno-ekonomsko upravljanje upoštevati zavezo EU, da bo zmanjšala neenakosti in izkoreninila revščino, zlasti revščino žensk;

| G. | ker je posebni poročevalec OZN za skrajno revščino in človekove pravice Olivier De Schutter poudaril, da bi morala Evropska unija razviti vseevropsko strategijo za boj proti revščini, ki bi uveljavila strukturiran in širok pristop k izkoreninjenju revščine žensk; ker je za obdobje po pandemiji v Evropski uniji potrebna pravičnejša socialna pogodba, ki bo vključevala ekonomske politike za zmanjšanje ekonomskih neenakosti; |
| --- | --- |

G.

ker je posebni poročevalec OZN za skrajno revščino in človekove pravice Olivier De Schutter poudaril, da bi morala Evropska unija razviti vseevropsko strategijo za boj proti revščini, ki bi uveljavila strukturiran in širok pristop k izkoreninjenju revščine žensk; ker je za obdobje po pandemiji v Evropski uniji potrebna pravičnejša socialna pogodba, ki bo vključevala ekonomske politike za zmanjšanje ekonomskih neenakosti;

| H. | ker revščina staršev pogosto povzroči revščino otrok; ker se z naložbami v politike, ki podpirajo ženske, izboljšujejo tudi življenjske razmere njihovih družin, zlasti otrok; ker morajo EU in države članice spoštovati, varovati in uresničevati pravice otrok v skladu s PEU; ker so v revščini ogrožene pravice otrok; ker je odprava revščine otrok vključena v načelo 11 evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

H.

ker revščina staršev pogosto povzroči revščino otrok; ker se z naložbami v politike, ki podpirajo ženske, izboljšujejo tudi življenjske razmere njihovih družin, zlasti otrok; ker morajo EU in države članice spoštovati, varovati in uresničevati pravice otrok v skladu s PEU; ker so v revščini ogrožene pravice otrok; ker je odprava revščine otrok vključena v načelo 11 evropskega stebra socialnih pravic;

| I. | ker je pri enostarševskih družinah večje tveganje revščine in socialne izključenosti ter je pri teh družinah večja verjetnost, da se revščina prenaša na več generacij; ker 85 % enostarševskih družin vodijo ženske; ker je leta 2020 revščina ali socialna izključenost ogrožala 42,1 % prebivalstva EU iz enostarševskih gospodinjstev z vzdrževanimi otroki; |
| --- | --- |

I.

ker je pri enostarševskih družinah večje tveganje revščine in socialne izključenosti ter je pri teh družinah večja verjetnost, da se revščina prenaša na več generacij; ker 85 % enostarševskih družin vodijo ženske; ker je leta 2020 revščina ali socialna izključenost ogrožala 42,1 % prebivalstva EU iz enostarševskih gospodinjstev z vzdrževanimi otroki;

| J. | ker je revščina žensk posledica vseživljenjske diskriminacije; ker spolni stereotipi še vedno vplivajo na delitev dela v gospodinjstvu, v izobraževanju, na delovnem mestu in v družbi ter na dostop do oblasti in odločanja; ker neplačana oskrba in gospodinjsko delo, ki ju opravljajo predvsem ženske, te nesorazmerno obremenjuje; ker je na svetovni ravni več kot 70 % delavcev v zdravstvu in oskrbi žensk; ker so bila ta delovna mesta sistematično podcenjena, saj so jih ženske v gospodinjstvih opravljale in jih še vedno opravljajo brezplačno; ker ženske prejemajo nižjo plačo kot moški; ker imajo ženske zaradi pomanjkanja časa pogosteje pogodbe o zaposlitvi s skrajšanim delovnim časom; ker ženske trpijo zaradi revščine zaposlenih, ki vodi do večjega tveganja revščine in socialne izključenosti zaradi nizke delovne intenzivnosti; |
| --- | --- |

J.

ker je revščina žensk posledica vseživljenjske diskriminacije; ker spolni stereotipi še vedno vplivajo na delitev dela v gospodinjstvu, v izobraževanju, na delovnem mestu in v družbi ter na dostop do oblasti in odločanja; ker neplačana oskrba in gospodinjsko delo, ki ju opravljajo predvsem ženske, te nesorazmerno obremenjuje; ker je na svetovni ravni več kot 70 % delavcev v zdravstvu in oskrbi žensk; ker so bila ta delovna mesta sistematično podcenjena, saj so jih ženske v gospodinjstvih opravljale in jih še vedno opravljajo brezplačno; ker ženske prejemajo nižjo plačo kot moški; ker imajo ženske zaradi pomanjkanja časa pogosteje pogodbe o zaposlitvi s skrajšanim delovnim časom; ker ženske trpijo zaradi revščine zaposlenih, ki vodi do večjega tveganja revščine in socialne izključenosti zaradi nizke delovne intenzivnosti;

| K. | ker bi bilo treba ustrezno upoštevati priporočila evropskega stebra socialnih pravic za enakost spolov, enake možnosti in aktivno podporo zaposlovanju; |
| --- | --- |

K.

ker bi bilo treba ustrezno upoštevati priporočila evropskega stebra socialnih pravic za enakost spolov, enake možnosti in aktivno podporo zaposlovanju;

| L. | ker je revščina žensk večrazsežnostna, zato se moramo boriti proti vsem vzrokom in posledicam vseh plati revščine žensk, med drugim materialni prikrajšanosti, pa tudi pomanjkanju dostopa do različnih virov in storitev, kar omejuje njihovo zmožnost popolnega uveljavljanja pravic iz državljanstva; ker na revščino žensk neposredno vplivajo nepravično vrednotenje dela, ki ga večinoma opravljajo ženske, prekinitve poklicne poti zaradi porodniškega dopusta ali obveznosti oskrbe, neenaka porazdelitev neplačanih obveznosti oskrbe in dela v gospodinjstvu ter segregacija v izobraževanju in pozneje na trgu dela; ker so ženske zaradi revščine izključene iz določenih družbenih in političnih vidikov življenja; ker obenem pomanjkanje ustreznega dostopa do virov in storitev povečuje tveganje žensk, da bodo zdrsnile v revščino ali ostale revne, kar kaže na medsebojno odvisnost med revščino ter socialno in politično izključenostjo; |
| --- | --- |

L.

ker je revščina žensk večrazsežnostna, zato se moramo boriti proti vsem vzrokom in posledicam vseh plati revščine žensk, med drugim materialni prikrajšanosti, pa tudi pomanjkanju dostopa do različnih virov in storitev, kar omejuje njihovo zmožnost popolnega uveljavljanja pravic iz državljanstva; ker na revščino žensk neposredno vplivajo nepravično vrednotenje dela, ki ga večinoma opravljajo ženske, prekinitve poklicne poti zaradi porodniškega dopusta ali obveznosti oskrbe, neenaka porazdelitev neplačanih obveznosti oskrbe in dela v gospodinjstvu ter segregacija v izobraževanju in pozneje na trgu dela; ker so ženske zaradi revščine izključene iz določenih družbenih in političnih vidikov življenja; ker obenem pomanjkanje ustreznega dostopa do virov in storitev povečuje tveganje žensk, da bodo zdrsnile v revščino ali ostale revne, kar kaže na medsebojno odvisnost med revščino ter socialno in politično izključenostjo;

| M. | ker se vpliv revščine na moške in ženske razlikuje in ker je zato treba upoštevati tudi kazalnike za boljše razumevanje feminizacije revščine, kot so starost, pričakovana življenjska doba, dohodkovna neenakost, plačna vrzel med spoloma, vrsta gospodinjstva in socialni transferji; ker lahko sinergije med različnimi izvedenimi ukrepi in političnimi ukrepi, ki podpirajo enakost spolov na področju zaposlovanja, izobraževanja, davčne politike in stanovanj, prispevajo k učinkovitejšemu boju proti globoko zakoreninjenim vzrokom revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

M.

ker se vpliv revščine na moške in ženske razlikuje in ker je zato treba upoštevati tudi kazalnike za boljše razumevanje feminizacije revščine, kot so starost, pričakovana življenjska doba, dohodkovna neenakost, plačna vrzel med spoloma, vrsta gospodinjstva in socialni transferji; ker lahko sinergije med različnimi izvedenimi ukrepi in političnimi ukrepi, ki podpirajo enakost spolov na področju zaposlovanja, izobraževanja, davčne politike in stanovanj, prispevajo k učinkovitejšemu boju proti globoko zakoreninjenim vzrokom revščine in socialne izključenosti;

| N. | ker je pri nekaterih skupinah žensk, kot so matere samohranilke, ženske, starejše od 65 let, invalidke, ženske z nizko stopnjo izobrazbe in ženske iz migrantskih družin, večje tveganje revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

N.

ker je pri nekaterih skupinah žensk, kot so matere samohranilke, ženske, starejše od 65 let, invalidke, ženske z nizko stopnjo izobrazbe in ženske iz migrantskih družin, večje tveganje revščine in socialne izključenosti;

| O. | ker je med starejšimi v prebivalstvu držav EU-27 več žensk kot moških; ker je bilo leta 2019 več kot dvakrat več zelo starih žensk (starih 85 let ali več) kot zelo starih moških; ker bo staranje prebivalstva močno vplivalo na vlade, podjetja in civilno družbo, zlasti na zdravstvene sisteme in sisteme socialnega varstva, trge dela, javne finance in pokojninske pravice; |
| --- | --- |

O.

ker je med starejšimi v prebivalstvu držav EU-27 več žensk kot moških; ker je bilo leta 2019 več kot dvakrat več zelo starih žensk (starih 85 let ali več) kot zelo starih moških; ker bo staranje prebivalstva močno vplivalo na vlade, podjetja in civilno družbo, zlasti na zdravstvene sisteme in sisteme socialnega varstva, trge dela, javne finance in pokojninske pravice;

| P. | ker je iz podatkov razvidno, da v EU revščina in socialna izključenost grozita povprečno 29,5 % invalidk v primerjavi z 27,5 % invalidov; |
| --- | --- |

P.

ker je iz podatkov razvidno, da v EU revščina in socialna izključenost grozita povprečno 29,5 % invalidk v primerjavi z 27,5 % invalidov;

| Q. | ker se ženske iz ranljivejših skupin, kot so mlade ženske, invalidke, ženske s priseljenskim ozadjem, Rominje, pripadnice verskih ali etničnih manjšin ter ženske LBTQI+, pri dostopu do izobraževanja, zdravstvenega varstva, zaposlovanja in socialnih storitev soočajo z dodatnimi in presečnimi oblikami diskriminacije in so zato izpostavljene večjemu tveganju revščine; |
| --- | --- |

Q.

ker se ženske iz ranljivejših skupin, kot so mlade ženske, invalidke, ženske s priseljenskim ozadjem, Rominje, pripadnice verskih ali etničnih manjšin ter ženske LBTQI+, pri dostopu do izobraževanja, zdravstvenega varstva, zaposlovanja in socialnih storitev soočajo z dodatnimi in presečnimi oblikami diskriminacije in so zato izpostavljene večjemu tveganju revščine;

| R. | ker se Romi spoprijemajo z diskriminacijo pri dostopu do pobud za zaposlovanje, kot je jamstvo za mlade; ker javni zavodi za zaposlovanje pogosto nimajo zmogljivosti, da bi jih dosegli, oziroma jih posredno diskriminirajo; |
| --- | --- |

R.

ker se Romi spoprijemajo z diskriminacijo pri dostopu do pobud za zaposlovanje, kot je jamstvo za mlade; ker javni zavodi za zaposlovanje pogosto nimajo zmogljivosti, da bi jih dosegli, oziroma jih posredno diskriminirajo;

| S. | ker je v zvezi s podatki o revščini revščina v gospodinjstvih opredeljena s statistično enoto gospodinjstva, torej se ne upoštevajo neenakosti med spoloma pri notranji porazdelitvi virov, zaradi česar je težko pridobiti zanesljive podatke, razčlenjene po spolu; |
| --- | --- |

S.

ker je v zvezi s podatki o revščini revščina v gospodinjstvih opredeljena s statistično enoto gospodinjstva, torej se ne upoštevajo neenakosti med spoloma pri notranji porazdelitvi virov, zaradi česar je težko pridobiti zanesljive podatke, razčlenjene po spolu;

| T. | ker revščina žensk povečuje tveganje za brezdomstvo, pomanjkanje dostopa do ustreznih stanovanj in energetsko revščino; ker potrebujemo politične ukrepe, ki bodo posebej prilagojeni staršem samohranilcem; |
| --- | --- |

T.

ker revščina žensk povečuje tveganje za brezdomstvo, pomanjkanje dostopa do ustreznih stanovanj in energetsko revščino; ker potrebujemo politične ukrepe, ki bodo posebej prilagojeni staršem samohranilcem;

| U. | ker je enakost spolov na trgu dela pomemben instrument za odpravljanje revščine med ženskami, ki koristi ženskam, pa tudi celotnemu gospodarstvu, ter pozitivno vpliva na BDP, stopnjo zaposlenosti in produktivnost; ker bi se s povečanjem enakosti spolov povečal BDP EU na prebivalca med 6,1 % in 9,6 % in bi se do leta 2050 ustvarilo dodatnih 10,5 milijona delovnih mest, kar bi koristilo tako ženskam kot moškim; |
| --- | --- |

U.

ker je enakost spolov na trgu dela pomemben instrument za odpravljanje revščine med ženskami, ki koristi ženskam, pa tudi celotnemu gospodarstvu, ter pozitivno vpliva na BDP, stopnjo zaposlenosti in produktivnost; ker bi se s povečanjem enakosti spolov povečal BDP EU na prebivalca med 6,1 % in 9,6 % in bi se do leta 2050 ustvarilo dodatnih 10,5 milijona delovnih mest, kar bi koristilo tako ženskam kot moškim;

| V. | ker je delo v sektorjih, v katerih prevladujejo ženske, bistvenega pomena in ima visoko socialnoekonomsko vrednost, vseeno pa je podcenjeno in slabše plačano kot delo v sektorjih, v katerih prevladujejo moški; ker je nujno treba ponovno oceniti ustreznost plač v sektorjih, v katerih prevladujejo ženske, glede na njihovo socialno in ekonomsko vrednost, ter doseči napredek glede minimalne plače, minimalnega dohodka in preglednosti plač v predpisih EU; |
| --- | --- |

V.

ker je delo v sektorjih, v katerih prevladujejo ženske, bistvenega pomena in ima visoko socialnoekonomsko vrednost, vseeno pa je podcenjeno in slabše plačano kot delo v sektorjih, v katerih prevladujejo moški; ker je nujno treba ponovno oceniti ustreznost plač v sektorjih, v katerih prevladujejo ženske, glede na njihovo socialno in ekonomsko vrednost, ter doseči napredek glede minimalne plače, minimalnega dohodka in preglednosti plač v predpisih EU;

| W. | ker je pravica do dela bistveni pogoj za ekonomsko neodvisnost žensk, njihov poklicni razvoj in dejansko enakopravnost; |
| --- | --- |

W.

ker je pravica do dela bistveni pogoj za ekonomsko neodvisnost žensk, njihov poklicni razvoj in dejansko enakopravnost;

| X. | ker povprečna vrzel stopnje zaposlenosti med spoloma znaša 11,5 %, pri čemer so ženske nesorazmerno bolj zastopane v sektorjih s slabo plačanimi prekarnimi delovnimi mesti; ker so ženske bolj zastopane v prožnih oblikah dela z netipičnimi in prožnimi pogodbami (delo s krajšim delovnim časom, začasno delo itd.); ker se ženske soočajo z diskriminacijo zaradi nosečnosti in materinstva; ker je plačna vrzel med spoloma leta 2019 na ravni EU znašala 14,1 %, čeprav so bile med državami članicami velike razlike (20); ker se je od leta 2010 vrzel v zaslužku med spoloma povečala v 17 državah članicah, medtem ko se je vrzel v dohodkih povečala v 19 državah članicah, kar je privedlo do splošnega povečanja neenakosti med pripadniki različnih spolov pri zaslužku in dohodkih v EU (21); ker približno 10 % delovno aktivnega prebivalstva v EU ogroža revščina, pri čemer so večinoma ženske tiste, ki prejemajo minimalno plačo ali nižjo plačo od zajamčene plače, med drugim zaradi večje vključenosti žensk v neformalno gospodarstvo; ker lahko boj proti neprijavljenemu delu in določitev ustrezne in pravične minimalne plače, ki zagotavlja dostojen življenjski standard, pripomore pri zmanjšanju plačnih neenakosti, plačne vrzeli med spoloma in revščine žensk; |
| --- | --- |

X.

ker povprečna vrzel stopnje zaposlenosti med spoloma znaša 11,5 %, pri čemer so ženske nesorazmerno bolj zastopane v sektorjih s slabo plačanimi prekarnimi delovnimi mesti; ker so ženske bolj zastopane v prožnih oblikah dela z netipičnimi in prožnimi pogodbami (delo s krajšim delovnim časom, začasno delo itd.); ker se ženske soočajo z diskriminacijo zaradi nosečnosti in materinstva; ker je plačna vrzel med spoloma leta 2019 na ravni EU znašala 14,1 %, čeprav so bile med državami članicami velike razlike (20); ker se je od leta 2010 vrzel v zaslužku med spoloma povečala v 17 državah članicah, medtem ko se je vrzel v dohodkih povečala v 19 državah članicah, kar je privedlo do splošnega povečanja neenakosti med pripadniki različnih spolov pri zaslužku in dohodkih v EU (21); ker približno 10 % delovno aktivnega prebivalstva v EU ogroža revščina, pri čemer so večinoma ženske tiste, ki prejemajo minimalno plačo ali nižjo plačo od zajamčene plače, med drugim zaradi večje vključenosti žensk v neformalno gospodarstvo; ker lahko boj proti neprijavljenemu delu in določitev ustrezne in pravične minimalne plače, ki zagotavlja dostojen življenjski standard, pripomore pri zmanjšanju plačnih neenakosti, plačne vrzeli med spoloma in revščine žensk;

| Y. | ker je v Evropski socialni listini priznana pravica vseh delavcev in s tem tudi delavk do pravičnega plačila, ki zadostuje za dostojen življenjski standard zase in za njihove družine, ter pravica do enakega plačila za delo enake vrednosti; ker določa pravico do zaščite pred revščino in socialno izključenostjo ter prispeva k zmanjšanju obstoječe plačne vrzeli med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

Y.

ker je v Evropski socialni listini priznana pravica vseh delavcev in s tem tudi delavk do pravičnega plačila, ki zadostuje za dostojen življenjski standard zase in za njihove družine, ter pravica do enakega plačila za delo enake vrednosti; ker določa pravico do zaščite pred revščino in socialno izključenostjo ter prispeva k zmanjšanju obstoječe plačne vrzeli med moškimi in ženskami;

| Z. | ker je stopnja plačane zaposlitve transspolnih oseb le 51 % v primerjavi z 69,3 % za celotno prebivalstvo; ker je brezposelnost še posebej problematična za transspolne ženske, za katere je verjetnost brezposelnosti skoraj trikrat večja kot povprečje za celotno prebivalstvo (22); |
| --- | --- |

Z.

ker je stopnja plačane zaposlitve transspolnih oseb le 51 % v primerjavi z 69,3 % za celotno prebivalstvo; ker je brezposelnost še posebej problematična za transspolne ženske, za katere je verjetnost brezposelnosti skoraj trikrat večja kot povprečje za celotno prebivalstvo (22);

| AA. | ker je samo 20,7 % invalidk in 28,6 % invalidov zaposlenih za polni delovni čas; ker invalidi v nekaterih državah članicah pogosto izgubijo pravico do nadomestil za invalidnost, ko se zaposlijo, kar povečuje njihovo tveganje revščine zaposlenih; |
| --- | --- |

AA.

ker je samo 20,7 % invalidk in 28,6 % invalidov zaposlenih za polni delovni čas; ker invalidi v nekaterih državah članicah pogosto izgubijo pravico do nadomestil za invalidnost, ko se zaposlijo, kar povečuje njihovo tveganje revščine zaposlenih;

| AB. | ker je razlika v pokojninah med spoloma zaradi neravnovesij, ki so posledica trajne vseživljenjske neenakosti, leta 2019 v povprečju znašala skoraj 29,4 % (23); ker je zaradi te razlike v pokojninah bolj verjetno, da bodo ženske padle pod prag revščine, ko se starajo, pri čemer je treba upoštevati tudi, da je pričakovana življenjska doba žensk daljša od pričakovane življenjske dobe za moške, kar še poglablja posledice revščine in socialne izključenosti; ker bo večja vključenost ljudi na trg dela skozi vse njihovo življenje pripomogla k odpravi razlik v pokojninah med spoloma; |
| --- | --- |

AB.

ker je razlika v pokojninah med spoloma zaradi neravnovesij, ki so posledica trajne vseživljenjske neenakosti, leta 2019 v povprečju znašala skoraj 29,4 % (23); ker je zaradi te razlike v pokojninah bolj verjetno, da bodo ženske padle pod prag revščine, ko se starajo, pri čemer je treba upoštevati tudi, da je pričakovana življenjska doba žensk daljša od pričakovane življenjske dobe za moške, kar še poglablja posledice revščine in socialne izključenosti; ker bo večja vključenost ljudi na trg dela skozi vse njihovo življenje pripomogla k odpravi razlik v pokojninah med spoloma;

| AC. | ker tehnološka in digitalna revolucija, ki smo ji priča, povečuje digitalni napredek in nove poslovne priložnosti ter spreminja gospodarske vzorce, socialne sisteme in trg dela; ker mora imeti vsakdo v naši družbi, zlasti ženske, možnost sodelovati pri tej blaginji; |
| --- | --- |

AC.

ker tehnološka in digitalna revolucija, ki smo ji priča, povečuje digitalni napredek in nove poslovne priložnosti ter spreminja gospodarske vzorce, socialne sisteme in trg dela; ker mora imeti vsakdo v naši družbi, zlasti ženske, možnost sodelovati pri tej blaginji;

| AD. | ker je treba še naprej spodbujati politike, namenjene povečanju udeležbe žensk na področjih, povezanih z znanostjo, tehnologijo, inženirstvom in matematiko ter umetno inteligenco, in sprejetje pristopa na več ravneh za odpravo razlik med spoloma na vseh ravneh izobraževanja in zaposlovanja v digitalnem sektorju; |
| --- | --- |

AD.

ker je treba še naprej spodbujati politike, namenjene povečanju udeležbe žensk na področjih, povezanih z znanostjo, tehnologijo, inženirstvom in matematiko ter umetno inteligenco, in sprejetje pristopa na več ravneh za odpravo razlik med spoloma na vseh ravneh izobraževanja in zaposlovanja v digitalnem sektorju;

| AE. | ker so deklice v šoli boljše od dečkov, vendar se pogosto srečujejo z večjimi težavami ali zaradi družinskega ali drugega pritiska učnega uspeha ne morejo prenesti v poklicne dosežke; |
| --- | --- |

AE.

ker so deklice v šoli boljše od dečkov, vendar se pogosto srečujejo z večjimi težavami ali zaradi družinskega ali drugega pritiska učnega uspeha ne morejo prenesti v poklicne dosežke;

| AF. | ker revščina še posebej prizadene ženske, ki živijo na podeželju; ker številne ženske, ki živijo na podeželju, niso registrirane na trgu dela ali prijavljene kot brezposelne; ker je stopnja brezposelnosti žensk na podeželju zelo visoka, zaposlene pa imajo zelo nizke dohodke; ker imajo ženske na podeželju omejen dostop do izobraževanja; |
| --- | --- |

AF.

ker revščina še posebej prizadene ženske, ki živijo na podeželju; ker številne ženske, ki živijo na podeželju, niso registrirane na trgu dela ali prijavljene kot brezposelne; ker je stopnja brezposelnosti žensk na podeželju zelo visoka, zaposlene pa imajo zelo nizke dohodke; ker imajo ženske na podeželju omejen dostop do izobraževanja;

| AG. | ker bi skupni pristop EU k sektorju oskrbe poleg politik držav članic ustvaril znatno dodano vrednost; ker ženske pogosteje opravljajo delo neplačane oskrbe kot moški, zato je skrb za otroke ali vzdrževane osebe eden najpogostejših razlogov, zakaj ženske skrajšajo svoj delovni čas ali se umaknejo s trga dela; ker ženske pogosteje prekinejo svojo poklicno pot ali sprejmejo kratkoročne pogodbe o zaposlitvi, zaposlitev s krajšim delovnim časom, prekarno ali celo neformalno zaposlitev, ki jo je mogoče prilagoditi urniku oskrbe, kar pa vpliva na njihov zaslužek in prispevke v njihov pokojninski sklad ter tako vpliva na njihovo ekonomsko neodvisnost v starosti; ker splošni dostop do kakovostnih zdravstvenih in socialnih storitev in infrastrukture po dostopnih cenah, kot so predšolska varstvo in vzgoja ali varstvo drugih vzdrževanih oseb, ni le ključen za preprečevanje vse večje revščine, zlasti za ženske, temveč je tudi bistven za gospodarstvo, ki služi javnemu interesu; ker naložbe v te storitve zato pozitivno vplivajo na ekonomsko neodvisnost žensk in njihovo zmožnost udeležbe na trgu dela; ker so ukrepi socialne zaščite bistvenega pomena za boj proti revščini žensk, ne le ekonomsko, temveč tudi zaradi njene večrazsežnosti; |
| --- | --- |

AG.

ker bi skupni pristop EU k sektorju oskrbe poleg politik držav članic ustvaril znatno dodano vrednost; ker ženske pogosteje opravljajo delo neplačane oskrbe kot moški, zato je skrb za otroke ali vzdrževane osebe eden najpogostejših razlogov, zakaj ženske skrajšajo svoj delovni čas ali se umaknejo s trga dela; ker ženske pogosteje prekinejo svojo poklicno pot ali sprejmejo kratkoročne pogodbe o zaposlitvi, zaposlitev s krajšim delovnim časom, prekarno ali celo neformalno zaposlitev, ki jo je mogoče prilagoditi urniku oskrbe, kar pa vpliva na njihov zaslužek in prispevke v njihov pokojninski sklad ter tako vpliva na njihovo ekonomsko neodvisnost v starosti; ker splošni dostop do kakovostnih zdravstvenih in socialnih storitev in infrastrukture po dostopnih cenah, kot so predšolska varstvo in vzgoja ali varstvo drugih vzdrževanih oseb, ni le ključen za preprečevanje vse večje revščine, zlasti za ženske, temveč je tudi bistven za gospodarstvo, ki služi javnemu interesu; ker naložbe v te storitve zato pozitivno vplivajo na ekonomsko neodvisnost žensk in njihovo zmožnost udeležbe na trgu dela; ker so ukrepi socialne zaščite bistvenega pomena za boj proti revščini žensk, ne le ekonomsko, temveč tudi zaradi njene večrazsežnosti;

| AH. | ker revščina povečuje posledice nasilja na podlagi spola za ženske, saj je za ženske v neprimernih razmerjih zaradi vse slabšega ekonomskega položaja čedalje težje zapustiti partnerja; ker je nasilje na podlagi spola strukturna težava, ki jo je mogoče najti v vseh socialnoekonomskih skupinah in ni odvisna od izvora ali prepričanja; ker so ženske zaradi revščine bolj izpostavljene trgovini z ljudmi in spolnemu izkoriščanju, saj so one in njihove družine ekonomsko odvisne od storilcev, ki jih zlorabljajo; ker nasilje na podlagi spola prispeva tudi k revščini in socialni izključenosti, saj ima nasilje posledice za zdravje in lahko povzroči izgubo zaposlitve in brezdomstvo; |
| --- | --- |

AH.

ker revščina povečuje posledice nasilja na podlagi spola za ženske, saj je za ženske v neprimernih razmerjih zaradi vse slabšega ekonomskega položaja čedalje težje zapustiti partnerja; ker je nasilje na podlagi spola strukturna težava, ki jo je mogoče najti v vseh socialnoekonomskih skupinah in ni odvisna od izvora ali prepričanja; ker so ženske zaradi revščine bolj izpostavljene trgovini z ljudmi in spolnemu izkoriščanju, saj so one in njihove družine ekonomsko odvisne od storilcev, ki jih zlorabljajo; ker nasilje na podlagi spola prispeva tudi k revščini in socialni izključenosti, saj ima nasilje posledice za zdravje in lahko povzroči izgubo zaposlitve in brezdomstvo;

| AI. | ker ima nadlegovanje na delovnem mestu, vštevši spolno in psihično nadlegovanje, katerega žrtve so običajno ženske, odvračilni vpliv na ženske, med drugim se pojavlja večja odsotnost z dela, manjša produktivnost in posledična izguba dohodka, prispeva pa tudi k njihovemu umiku s trga dela, kar negativno vpliva na njihovo poklicno pot in ekonomsko neodvisnost; ker lahko prijava nadlegovanja na delovnem mestu privede do odpuščanja ali osamitve žrtve; |
| --- | --- |

AI.

ker ima nadlegovanje na delovnem mestu, vštevši spolno in psihično nadlegovanje, katerega žrtve so običajno ženske, odvračilni vpliv na ženske, med drugim se pojavlja večja odsotnost z dela, manjša produktivnost in posledična izguba dohodka, prispeva pa tudi k njihovemu umiku s trga dela, kar negativno vpliva na njihovo poklicno pot in ekonomsko neodvisnost; ker lahko prijava nadlegovanja na delovnem mestu privede do odpuščanja ali osamitve žrtve;

| AJ. | ker se ocenjuje, da si trenutno vsako deseto dekle ne more privoščiti sanitarnih izdelkov; ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 15. januarja 2019 o enakosti spolov in davčnih politikah v EU pozval vse države članice, naj odpravijo „davek na nego in tampone“ tako, da izkoristijo novo prožnost v direktivi o DDV, in za te bistvene osnovne dobrine uporabijo oprostitev oziroma ničodstotno stopnjo DDV; |
| --- | --- |

AJ.

ker se ocenjuje, da si trenutno vsako deseto dekle ne more privoščiti sanitarnih izdelkov; ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 15. januarja 2019 o enakosti spolov in davčnih politikah v EU pozval vse države članice, naj odpravijo „davek na nego in tampone“ tako, da izkoristijo novo prožnost v direktivi o DDV, in za te bistvene osnovne dobrine uporabijo oprostitev oziroma ničodstotno stopnjo DDV;

| AK. | ker se zaradi ruske vojne proti Ukrajini dodatno povečuje revščina, zlasti med ženskami, saj morajo ukrajinske ženske in otroci bežati v sosednje države, prav tako pa naraščajo cene osnovnih storitev in blaga, kar občutijo vsi Evropejci, še posebej pa tisti, ki imajo že tako ali tako manj sredstev; |
| --- | --- |

AK.

ker se zaradi ruske vojne proti Ukrajini dodatno povečuje revščina, zlasti med ženskami, saj morajo ukrajinske ženske in otroci bežati v sosednje države, prav tako pa naraščajo cene osnovnih storitev in blaga, kar občutijo vsi Evropejci, še posebej pa tisti, ki imajo že tako ali tako manj sredstev;

| 1. | poudarja, da po podatkih Eurostata v državah članicah EU v revščini živi 64,6 milijona žensk in 57,6 milijona moških, kar kaže, da revščina obeh spolov ne prizadene enako; poziva Komisijo, naj oblikuje ambiciozno evropsko strategijo za boj proti revščini do leta 2030 s konkretnimi cilji za zmanjšanje revščine in s poudarkom na odpravi revščine žensk in prekinitvi medgeneracijskega tveganja revščine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba revščino žensk analizirati tudi prek presečnega pristopa, ki vključuje analizo, ki upošteva različnost spolov in presečne oblike diskriminacije na podlagi značilnosti, kot so socialno-ekonomsko ozadje, priseljensko in etnično poreklo, starost, spolna usmerjenost, spolna identiteta in spolni izraz; poziva, naj se v pregled socialnih kazalnikov vključi indeks enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov; poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj zagotovi podatke, razčlenjene presečno in po spolu, države članice pa poziva, naj te podatke uporabijo, da bodo boljše reševale izzive po posameznih državah, razvile nacionalne načrte za okrevanje ter izboljšale sinergije med različnimi svežnji, skladi in politikami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, kako pomembne so politike, ki upoštevajo demografski izziv in spodbujajo enake možnosti za vse, zlasti tiste, ki jih je kriza najbolj prizadela, kot so ranljive skupine, družine v vsej njihovi raznolikosti, mladi in starejši, ter da je treba zagotoviti, da se vse poslovne priložnosti, ki jih ponuja sedanja tehnološka in digitalna revolucija, osredotočijo na ženske; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice, naj pri oblikovanju ali ocenjevanju svojih politik in praks podobno in redno zbirajo in analizirajo razčlenjene podatke, da bi zbrale informacije in podatke o položaju žensk v konkretnih negotovih razmerah, kot so recimo ženske, ki trpijo zaradi negotove oskrbe z energijo, digitalnega razkoraka, poklicnih bolezni, podhranjenosti in slabi prehranjenosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj učinkovito obravnavajo neenakosti, s katerimi se soočajo ženske, in odpravijo glavne elemente teh neenakosti in s tem odpravijo tudi ovire na trgu dela, pa tudi poskrbijo za cenovno dostopne kakovostne storitve, kot so otroško varstvo in storitve dolgotrajne oskrbe, ter naj spodbujajo dostop do javnih pokojninskih sistemov za samozaposlene, neaktivne osebe, brezposelne (kratkoročno ali dolgoročno) ali osebe z netipično zaposlitvijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da se revščina še nadalje meri na podlagi seštevka prihodkov v gospodinjstvu, ki temelji na domnevi, da vsi člani gospodinjstva enako zaslužijo in se viri enakopravno razporedijo; poziva k individualizaciji pravic in izračunom, ki temeljijo na dohodku posameznikov, da bi se začeli boriti proti dejanskemu obsegu revščine žensk; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva k večrazsežnostnemu merjenju revščine, tudi časovne revščine; poziva Eurostat, naj z državami članicami uskladi zasnovo evropske raziskave o porabi časa, ki bo upoštevala različnost spolov, in kako pogosto bi jo bilo treba izvajati; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja napoved Komisije o evropski strategiji oskrbe, vendar jo poziva, naj preseže ukrepe v sektorju oskrbe in zagotovi prehod na gospodarstvo oskrbe, ki bo temeljilo na celostnem in vseživljenjskem pristopu k oskrbi, ki upošteva vidik spola, zajemši ukrepe za spodbujanje ekološke trajnosti, poštenih delovnih pogojev in ustreznih plač, da bi ohranili privlačnost dela v sektorju oskrbe, odpravili diskriminacijo, se borili proti revščini, nasilju in zlorabam, določili minimalne standarde in ustrezne smernice za kakovost oskrbe skozi vse življenje ter zagotovili podporo formalnim in neformalnim negovalcem, neplačanim negovalcem in ljudem, ki jih negujejo; poziva države članice, naj oblikujejo spodbude za delodajalce, da bodo ti spodbujali boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da so vse države članice med pandemijo povečale ponujeno oskrbo in uvedle posebne določbe za enostarševska gospodinjstva; poziva države članice, naj te določbe med okrevanjem podaljšajo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | verjame, da načelo, da je delo najboljše sredstvo zoper revščino, v luči nizkih plač, atipičnih in prekarnih delovnih razmer ter razgradnje sistemov socialne varnosti dandanes ne ustreza več ter da so za vzpostavitev družbe brez revščine potrebni učinkoviti sistemi kolektivnih pogodb in minimalnih plač; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo zadostno finančno zaščito ne le za osebe z vseživljenjsko zaposlitvijo, temveč tudi za tiste, ki opravljajo neplačano delo oskrbe vzdrževanih oseb ter storitve oskrbe na domu in v izobraževanju, tiste s prekarno zaposlitvijo in tiste, ki se soočajo z dolgotrajno brezposelnostjo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo politike za odpravo prekarnega dela in neprostovoljnega dela s krajšim delovnim časom, da bi se izboljšal položaj žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja ključno vlogo delavk v socialnem sektorju, sektorju oskrbe, čiščenja, zdravstva in trgovine na drobno, ki omogočajo delovanje naših družb, kot je pokazala koronavirusna kriza; poziva k ponovni oceni in ponovnemu ovrednotenju dela, ki ga običajno opravljajo ženske, ter k razvoju in uporabi medsektorskih orodij za ocenjevanje delovnih mest, ki so nevtralna glede na spol, da bi bolje ocenili in pravičneje nagrajevali delo, ki ga običajno opravljajo ženske, ter zagotovili enako plačilo za enako delo in delo enake vrednosti, obenem pa okrepili žensko podjetništvo v malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da je velika večina delavcev v trgovini na drobno in čistilcev žensk, da pogosto prejemajo le minimalno plačo ter da so zaradi pandemije covida-19 še bolj izpostavljene revščini; poudarja, da je nujno treba izboljšati plače in se boriti proti prekarnemu zaposlovanju; poziva države članice, naj izboljšajo položaj zdravstvenih delavcev z dostojnimi plačami in delovnimi pogoji, predvsem pa s sklenitvijo ustreznih pogodb o zaposlitvi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba za odpravo večrazsežnosti revščine žensk odpraviti segregacijo neplačanega gospodinjskega dela in oskrbe na domu, ki ga večinoma opravljajo ženske, in okrepiti boj proti stereotipom, da bi okrepili ukrepe za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja v storitvah nege in oskrbe za družinam prijazne ureditve dela, kot sta prilagodljiv delovni čas in možnost dela na daljavo, s tem spodbujajoč model enakega plačila za enako oskrbo (politika uporabe časa) (24), da bodo lahko ženske in moški bolje usklajevali poklicno in zasebno življenje; poziva države članice, naj v celoti prenesejo in izvajajo direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, da bi zagotovili pravično delitev poklicnega in družinskega življenja, ter jih vabi, naj presežejo minimalne standarde, določene v direktivi; poudarja, da je treba za odpravo revščine zaposlenih odpraviti temeljne vzroke zanjo, recimo s spodbujanjem izobraževanja in usposabljanja, določitvijo minimalnih plač in zagotavljanjem socialne zaščite; poziva Komisijo, naj države članice pozove k vlaganju v kakovostno izobraževanje in usposabljanje ter jih pri tem podpira, k širjenju dobre prakse in k posebnem poudarku na vseživljenjskem učenju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da nesorazmerno veliko žensk pogosto neprostovoljno opravlja prekarno delo, kar vključuje visok delež dela s krajšim delovnim časom, slabo plačanega dela, pogodb za določen čas in pogodb brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti; poziva države članice, naj izvajajo priporočila Mednarodne organizacije dela za zmanjšanje deleža prekarnega dela, kot je omejevanje okoliščin, ko se lahko sklenejo prekarne pogodbe, in omejevanje trajanja zaposlitve s takšno pogodbo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice, naj izvajajo dejavne in uspešne politike za preprečevanje nadlegovanja na delovnem mestu in boj proti njemu, vštevši spolno in psihološko nadlegovanje; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezne in primerne mehanizme financiranja programov in ukrepov za boj proti nadlegovanju na delovnem mestu, vštevši mehanizmi za podporo ženskam pri prijavi primerov nadlegovanja; poziva države članice in Komisijo, naj ratificirajo Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 190 o odpravi nasilja in nadlegovanja v svetu dela; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba povečati ozaveščenost o posledicah izbire žensk na trgu dela in o pomenu njihove ekonomske neodvisnosti za zaščito pred revščino in socialno izključenostjo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je zaskrbljen, ker so ženske z otroki na delovnem mestu diskriminirane zato, ker so matere in ne zato, ker bi opravljale delo slabše kot njihovi kolegi; poziva države članice, naj dejavno promovirajo pozitivno podobo mater kot zaposlenih; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da so kakovostne javne storitve ključne v boju proti revščini žensk, zlasti storitve predšolske vzgoje in varstva oziroma oskrbe drugih vzdrževanih oseb, kot so starejši; poziva države članice, naj vzpostavijo ustrezne mehanizme za priznavanje teh pomembnih dosežkov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da tudi podnebne spremembe močno vplivajo na revščino žensk, saj so ženske bolj odvisne od naravnih virov, ker pa predstavljajo večino revnih ljudi v EU, imajo manj sredstev za zaščito pred negativnimi učinki podnebnih sprememb; obžaluje, da vidik spola ni bil dosledno vključen v podnebne politike EU; poziva Komisijo, naj načelo enakosti spolov vključi v politike in zakonodajo EU na področju podnebnih sprememb; meni, da bi bilo treba politike svežnja „Pripravljeni na 55“ in socialni sklad za podnebje oblikovati in izvajati z jasno razsežnostjo spola ter da bi morali enako koristiti ženskam in moškim; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU in države članice, naj zaščitijo ženske, ki živijo v energetski revščini, in se pravočasno in usklajeno odzovejo na dolgoročne posledice energetske krize; poudarja, da je treba gospodinjstvom z nizkimi dohodki, zlasti starejšim ženskam in materam samohranilkam, zagotoviti dostop do cenovno dostopnih javnih dobrin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj načelo enakosti spolov vključijo v vse politike, programe in ukrepe ter vzpostavijo politike za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter ustrezne ukrepe za zagotovitev udeležbe žensk na trgu dela, kot so boljši porodniški dopust, bistveno daljši očetovski dopust, plačan in neprenosljiv starševski dopust, prilagodljiv delovni čas, varstvo otrok na kraju samem, storitve oskrbe in politike dela na daljavo; poudarja, kako pomembno je vključevati načelo enakosti spolov in gospodarskopolitični odziv na pandemijo covida-19 prilagoditi posebnim potrebam žensk in strukturi njihovih gospodarskih dejavnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj načelo enakosti spolov vključijo v vso zakonodajo, politike, programe in ukrepe, povezane s prometom, ter naj v načrtovanje mobilnosti in cenovno dostopnih stanovanj ter urbanistično načrtovanje vključijo vidik spola; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da brezdomstva med ženskami ne bi smeli podcenjevati in ga napačno dojemati kot zgolj majhen družbeni problem v EU; izpostavlja, da ni celovitih razčlenjenih podatkov o naravi in obsegu brezdomstva žensk, zaradi česar je ta problem manj opazen; poziva EU in njene države članice, naj vidik spola vključijo v politike in prakse, ki obravnavajo brezdomstvo in pomanjkanje dostopa do cenovno dostopnih in ustreznih stanovanj in energije, ter oblikujejo posebne strategije za odpravo teh problemov do leta 2030 in zagotovijo, da bodo te storitve ustrezno in učinkovito zadostile potrebam brezdomk; poudarja, da je pomembno priznati nasilje na podlagi spola kot enega od temeljnih vzrokov, ki povečuje tveganje za brezdomstvo žensk, ter da je treba preučiti, kako se potrebe žensk prekrivajo s širšimi socialno-ekonomskimi in strukturnimi ovirami; poziva vse akterje, naj vidik spola vključijo v evropsko platformo za boj proti brezdomstvu; je prepričan, da ima lahko načelo „najprej stanovanje“ pomembno vlogo v boju proti brezdomstvu, in poziva, naj se ti projekti izvajajo v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da so se zaradi vse slabših socialnih in gospodarskih razmer, ki jih je povzročila pandemija covida-19, povečale vse oblike zlorabe žensk, nasilja nad ženskami ter prostitucije, s čimer se kršijo njihove človekove pravice; poudarja, da je treba povečati javne, finančne in človeške vire za podporo skupinam, ki jih ogroža revščina, ter za spopadanje z razmerami, ki ogrožajo otroke, mlade, starejše, invalide ter brezdomce; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da je ekonomska neodvisnost žensk ključni dejavnik, ki jim omogoča, da ubežijo nasilju na podlagi spola; zato poziva k podpornim in zaščitnim ukrepom za podporo žensk v teh razmerah, sprejetju celovite direktive o preprečevanju vseh oblik nasilja na podlagi spola in boju proti njim ter k vključitvi nasilja na podlagi spola na seznam kaznivih dejanj EU, ter poziva EU in Bolgarijo, Češko, Madžarsko, Latvijo, Litvo in Slovaško k ratifikaciji Istanbulske konvencije; poudarja, da je življenje brez nasilja bistvenega pomena, če naj ženske sodelujejo na trgu dela, v celoti izkoristijo svoj potencial in so finančno neodvisne; obsoja namerne dezinformacije o orodjih in pobudah za boj proti nasilju na podlagi spola v EU; je zaskrbljen, ker se te dezinformacije širijo po vsej Evropi, zaradi česar je še težje zaščititi ženske pred nasiljem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice, naj se borijo proti škodljivim praksam, kot je pohabljanje ženskih spolnih organov, zgodnje in prisilne poroke ter t. i. nasilje zaradi časti, ki škodi in omejuje specifično mlade ženske in dekleta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je prostitucija resna oblika nasilja in izkoriščanja, ki prizadene predvsem ženske in otroke; poziva države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za boj proti gospodarskim, socialnim in kulturnim vzrokom prostitucije, da ženske v revščini in socialni izključenosti ne bodo postale žrtve takšnega izkoriščanja; poziva države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za pomoč prostitutkam pri ponovnem vključevanju v družbo in poklicno življenje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj prek evropskih socialnih skladov in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja predlaga proaktivne ukrepe za spodbujanje zaposlovanja žensk, lažjega dostopa do socialnih storitev in socialno-ekonomskega razvoja na podeželju; spodbuja države članice, naj v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi zmanjšajo tveganje revščine med ženskami na podeželju tako, da jih opolnomočijo in izboljšajo kakovost njihovega življenja prek dostopa do kakovostnih izobraževalnih programov in kakovostnih pogojev zaposlovanja, vštevši delo na daljavo in dostojen dohodek; poziva k pozitivnim ukrepom za spodbujanje zlasti kmetic, da ostanejo na podeželju, zajemši promoviranje občinskih centrov, ki lahko nudijo tehnično svetovanje in pomoč pri ohranjanju delovanja kmetij ter jim pomagajo preživeti, mlade pa spodbujajo k vlaganju v kmetijstvo in živinorejo, da bi zagotovili dolgoročno preživetje teh panog; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja ključno vlogo, ki jo imajo vsi skladi in programi EU na socialnem področju, zlasti Evropski socialni sklad plus in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce, Sklad za pravični prehod, mehanizem za okrevanje in odpornost ter Sklad za azil, migracije in vključevanje; poudarja, da bi morale države članice in Komisija z Evropskim socialnim skladom plus blažiti socialno-ekonomske posledice krize, zlasti za ženske, in si prizadevati za več zaposlovanja žensk in za pomoč pri njihovem usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, boj proti revščini in njenem vidiku spola, feminizaciji revščine in diskriminaciji na podlagi spola na trgu dela ter v izobraževanju in usposabljanju, pa tudi za podporo najbolj ranljivim in za boj proti revščini otrok; poziva države članice, naj v celoti uporabijo sredstva z vidikom spola; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da bi bilo treba v vseh državah članicah pospešiti nacionalna prizadevanja za vključevanje Romov; poziva Komisijo, naj spodbuja vključenost in s tem zagotovi udeležbo romskih deklet in žensk na vseh ravneh, tudi tistih, ki so zaposlene na lokalni in regionalni ravni ter na ravni EU; poudarja, da bi bilo treba pri tem upoštevati enakost moških in žensk ter se osredotočiti na prenos dobre prakse držav članic na raven Unije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj finančno pomoč EU dopolnijo s študijskimi programi in projekti, ki bodo nadarjenim romskim deklicam, dekletom in ženskam omogočili, da se s stalnim izobraževanjem osvobodijo medgeneracijske revščine, spodbujali njihovo vključevanje v družbo in razvijali njihovo znanje, da bi izboljšali položaj romske skupnosti; poziva države članice, naj navedejo višino podpore, ki bi jo potrebovale za izvajanje priporočenih ukrepov za vključevanje Romov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da povečanje revščine žensk močno vpliva na širšo družbo; je zaskrbljen zaradi posledic, ki jih bo to imelo za revščino otrok; s tem v zvezi pozdravlja sprejetje priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke, |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja velik prispevek žensk na področju zaposlovanja, kulture, izobraževanja, znanosti in raziskav; priznava, da so se življenjske razmere žensk, zaposlenih v umetnosti in kulturi ter v mikro in malih kmetijskih in podeželskih podjetjih, zaradi prekinitve gospodarskih in kulturnih dejavnosti v obdobju pandemije močno poslabšale; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva, naj se pri digitalnem prehodu upošteva vidik spola; poziva Komisijo, naj uporabi obstoječe programe in finančna sredstva ter po potrebi zagotovi dodatna sredstva za boj proti digitalni revščini žensk, da bodo ženske pridobile potrebna znanja in spretnosti za varno delovanje v digitalnem okolju ter da bodo izboljšale svojo digitalno pismenost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj raziščejo ovire za žensko podjetništvo in zlasti izvedejo celovito analizo dostopa žensk do financiranja, s čimer bi pomagale odpraviti revščino žensk v Evropski uniji, tako da bi ženskam omogočile, da postanejo podjetnice in ustanoviteljice malih in srednjih podjetij, ki bodo prispevale k dvojnemu prehodu; ugotavlja, da podjetništvo žensk ustvarja delovna mesta, krepi enotni trg in zmanjšuje brezposelnost; ugotavlja, da manjše birokratsko breme za podjetnike odpravlja ovire, tako da bi lahko več žensk ustanovilo podjetje; poudarja pomen pridobivanja znanja o podjetništvu in praktičnih izkušenj v šolah; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo opolnomočenje žensk prek izobraževanja, poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja; poziva zlasti, naj se bolj spodbujajo predmeti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, digitalnega sveta, umetne inteligence in finančne pismenosti, da bi se borili proti prevladujočim stereotipom in poskrbeli, da bo več žensk vstopilo v te sektorje in prispevalo k njihovemu razvoju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bo povsem nova fiskalna politika, vključno z davki, ki bo imela jasno razsežnost spola, služila odpravljanju socialno-ekonomskih neenakosti in neenakosti med spoloma v vseh njihovih razsežnostih (25); poziva države članice, naj se v svojih davčnih politikah izogibajo diskriminaciji na podlagi spola in odpravijo DDV na sanitarno blago za ženske, ki nesorazmerno ogroža dostojanstvo žensk z nižjimi dohodki, ter tako zagotovijo, da bodo imele vse ženske dostop do teh osnovnih proizvodov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice, naj pri reformah pokojninskega sistema in prilagoditvah upokojitvene starosti upoštevajo razsežnost spola ter naj preučijo razlike med delovnimi vzorci žensk in moških, tudi vse prakse neplačanih zaposlitev, upoštevajoč večje tveganje diskriminacije žensk na trgu dela, zlasti starejših; poziva države članice, naj sprejmejo posebne ukrepe za preprečevanje tveganja revščine in boj proti njemu za starejše in upokojene ženske glede na staranje prebivalstva in delež starejših žensk v slabšem ali ranljivem položaju; poziva države članice, naj v svoje pokojninske sisteme vključijo nadomestilo za neplačano delo v oskrbi, na primer s krediti za oskrbo ali drugimi ukrepi, ki se dodajo pokojnini negovalcev, ne glede na to, ali se oskrba zagotavlja mladoletnim otrokom, starejšim osebam ali bolnim oziroma invalidnim osebam, hkrati pa spodbujajo moške, da postanejo negovalci; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj ne spodbuja političnih priporočil, ki bi privedla do povečanja prekarnih delovnih razmerij, deregulacije delovnega časa, zmanjšanja plač, napadov na kolektivna pogajanja ali privatizacije javnih storitev in socialne varnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja tekoča pogajanja za sprejetje direktive o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji; poziva institucije EU, naj sprejmejo okvir EU, ki bo spodbujal vzpostavitev ali prilagoditev minimalne plače na državo, med drugim na podlagi nacionalne košarice blaga in storitev po realnih cenah, zajemši ustrezna stanovanja, zdravo in uravnoteženo hrano, oblačila, trajnostni prevoz in energijo, zdravje in oskrbo ter vire, ki ljudem omogočajo smiselno udeležbo v družbi, kulturi in izobraževanju, kar bi zagotovilo dostojen življenjski standard, ki bi delno prispeval k zmanjšanju revščine zaposlenih, zlasti žensk; poziva k pravičnim in ustreznim minimalnim plačam v državah članicah kot nujnemu zaščitnemu ukrepu za zagotovitev pravičnejše porazdelitve plač in spodnje meje plač za zaščito žensk in moških na trgu dela; meni, da je treba vzpostavitev okvira minimalne plače doseči in ohraniti z jasnimi pravili, preglednimi postopki in učinkovitimi praksami, z uporabo meril in vodilnih kazalnikov za ocenjevanje ustreznosti ter s prispevkom posvetovalnih organov in drugih akterjev ter z vključevanjem socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice, naj bodo ambiciozne pri izvajanju evropskega jamstva za otroke in direktive o preglednosti plač ter prihodnje direktive o minimalnih plačah in priporočila o minimalnem dohodku; |
| --- | --- |

42.

| 43. | obžaluje, da se upoštevanje vidika spola na splošno še ni uporabljalo v celotnem proračunu EU, kot je poudarilo Evropsko računsko sodišče, in poziva, naj se to stanje nujno odpravi; poudarja, da je treba na vseh ravneh političnega cikla upoštevati vidik spola, kar mora temeljiti na zanesljivih podatkih; poudarja pomen priprave proračuna, ki upošteva vidik spola, tudi v vseh programih v proračunu za leto 2022, da bi dosegli enakost spolov in odpravili revščino žensk; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pospeši uvedbo učinkovite, pregledne in celovite metodologije ter tesno sodeluje s Parlamentom pri merjenju ustreznih odhodkov za enakost spolov, kot je določeno v medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (26), da bi lahko dosegli oprijemljive rezultate za proračun za leto 2022 in da bi metodologijo razširili na vse programe večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je treba morda za fiskalno zmogljivost EU pregledati sedanje gospodarsko in socialno upravljanje, da bi zmanjšali neenakosti in revščino žensk ter dosegli enakost spolov; poziva, naj bo gospodarsko in socialno upravljanje skladno z doseganjem ciljev enakosti spolov in odpravi revščine žensk; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Svet, naj ustanovi namensko sestavo za enakost spolov, da bo lahko sprejemal konkretne skupne ukrepe za reševanje izzivov na področju pravic žensk in enakosti spolov ter bo zagotovil, da se bo o teh vprašanjih razpravljalo na najvišji politični ravni; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo in države članice, naj z vidika spola analizirajo neenak vpliv inflacije in dviga cen energije, ki ga je sprožila ruska vojna proti Ukrajini, rezultate pa naj upoštevajo pri izvajanju ukrepov za ublažitev posledic za najrevnejše; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  UL L 223, 22.6.2021, str. 14.

(2)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(3)  UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

(4)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 130.

(5)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 77.

(6)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 56.

(7)  UL C 76, 28.2.2018, str. 93.

(8)  UL C 298, 23.8.2018, str. 14.

(9)  UL C 331, 18.9.2018, str. 60.

(10)  UL C 346, 27.9.2018, str. 6.

(11)  UL C 363, 28.10.2020, str. 80.

(12)  UL C 411, 27.11.2020, str. 38.

(13)  UL C 331, 17.8.2021, str. 5.

(14)  UL C 456, 10.11.2021, str. 191.

(15)  UL C 99, 1.3.2022, str. 122.

(16)  UL C 465, 17.11.2021, str. 62.

(17)  UL C 58, 15.2.2018, str. 192.

(18)  Spletna stran Eurostata z naslovom „Living conditions in Europe – poverty and social exclusion“ (Življenjski pogoji v Evropi – revščina in socialna izključenost), dostop 30. maja 2022. Dostopno na: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Living_conditions_in_Europe_-_poverty_and_social_exclusion&oldid=544210

(19)  Evropski inštitut za enakost spolov, „Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of workfocus on social rights“ (Indeks enakosti spolov za leto 2020: digitalizacija in prihodnost dela), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2020.

(20)  Spletna stran Eurostata z naslovom „Gender pay gap statistics“ (Statistični podatki o plačni vrzeli med spoloma), dostop 30. maja 2022. Dostopno na: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics

(21)  „Gender pay gap statistics“.

(22)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7341d588-ddd8-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

(23)  Članek Eurostata z dne 3. februarja 2021 z naslovom „Closing the gender pension gap?“ (Zmanjšanje razlike v pokojninah med spoloma?).

(24)  Zbirka statističnih podatkov o spolu Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE), dostop 30. maja 2022 Dostopno na: https://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs/browse/ta/ta_timeuse

(25)  Poročilo tematskega sektorja Parlamenta za državljanske pravice in ustavne zadeve iz aprila 2017 z naslovom „Gender equality and taxation in the European Union“ (Enakost spolov in obdavčitev v Evropski uniji).

(26)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/15

---

P9_TA(2022)0276

Indijsko-pacifiška strategija na področju trgovine in naložb

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o indijsko-pacifiški strategiji na področju trgovine in naložb (2021/2200(INI))

(2023/C 47/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. septembra 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. septembra 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji (JOIN(2021)0024),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji,

| — | ob upoštevanju nizozemske indijsko-pacifiške strategije z dne 13. novembra 2020 z naslovom Indijsko-pacifiška regija: smernice za okrepitev sodelovanja Nizozemske in EU s partnerji v Aziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nizozemske indijsko-pacifiške strategije z dne 13. novembra 2020 z naslovom Indijsko-pacifiška regija: smernice za okrepitev sodelovanja Nizozemske in EU s partnerji v Aziji,

| — | ob upoštevanju dokumenta nemške zvezne vlade z naslovom Smernice politike za indijsko-pacifiško regijo iz septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta nemške zvezne vlade z naslovom Smernice politike za indijsko-pacifiško regijo iz septembra 2020,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 1. decembra 2021 z naslovom Strategija Global Gateway (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 1. decembra 2021 z naslovom Strategija Global Gateway (JOIN(2021)0030),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 12. marca 2019 o strateških obetih v odnosih med EU in Kitajsko (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 12. marca 2019 o strateških obetih v odnosih med EU in Kitajsko (JOIN(2019)0005),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 19. septembra 2018 z naslovom Povezovanje Evrope in Azije – gradniki strategije EU (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 19. septembra 2018 z naslovom Povezovanje Evrope in Azije – gradniki strategije EU (JOIN(2018)0031),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. marca 2021 z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. marca 2021 z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (COM(2021)0118),

| — | ob upoštevanju govora predsednice Komisije Ursule von der Leyen z dne 15. septembra 2021 o stanju v Uniji leta 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednice Komisije Ursule von der Leyen z dne 15. septembra 2021 o stanju v Uniji leta 2021,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost Evropske službe za zunanje delovanje in ministrstva za zunanje zadeve ZDA z dne 3. decembra 2021 o posvetovanju na visoki ravni o indijsko-pacifiški regiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost Evropske službe za zunanje delovanje in ministrstva za zunanje zadeve ZDA z dne 3. decembra 2021 o posvetovanju na visoki ravni o indijsko-pacifiški regiji,

| — | ob upoštevanju 11. srečanja parlamentarnega partnerstva med Azijo in Evropo, ki ga je 16. novembra 2021 gostila Kambodža, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 11. srečanja parlamentarnega partnerstva med Azijo in Evropo, ki ga je 16. novembra 2021 gostila Kambodža,

| — | ob upoštevanju evropske politike ene Kitajske, kot je navedeno v strateški viziji EU-Kitajska z dne 12. marca 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske politike ene Kitajske, kot je navedeno v strateški viziji EU-Kitajska z dne 12. marca 2019,

| — | ob upoštevanju celovitega sporazuma o naložbah, ki sta ga EU in Kitajska načeloma sklenili 30. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celovitega sporazuma o naložbah, ki sta ga EU in Kitajska načeloma sklenili 30. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 21. oktobra 2021 podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o političnih odnosih in sodelovanju med EU in Tajvanom (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 21. oktobra 2021 podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o političnih odnosih in sodelovanju med EU in Tajvanom (1),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 29. aprila 2021 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o odnosih med EU in Indijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 29. aprila 2021 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o odnosih med EU in Indijo (2),

| — | ob upoštevanju neuradnega dokumenta služb Komisije z dne 26. februarja 2018 o povratnih informacijah in nadaljnji poti pri izboljšanju izvajanja in izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini ter njihovega akcijskega načrta o poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju v 15 točkah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neuradnega dokumenta služb Komisije z dne 26. februarja 2018 o povratnih informacijah in nadaljnji poti pri izboljšanju izvajanja in izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini ter njihovega akcijskega načrta o poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju v 15 točkah,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o prosti trgovini z dne 16. septembra 2010 med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o prosti trgovini z dne 16. septembra 2010 med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (3),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o prosti trgovini (4) in Sporazuma o zaščiti naložb z dne 19. oktobra 2018 med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o prosti trgovini (4) in Sporazuma o zaščiti naložb z dne 19. oktobra 2018 med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o prosti trgovini (5) in Sporazuma o zaščiti naložb z dne 30. junija 2019 med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o prosti trgovini (5) in Sporazuma o zaščiti naložb z dne 30. junija 2019 med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (6),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo na eni strani ter članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo na eni strani ter članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav na drugi strani,

| — | ob upoštevanju pogajanj za sklenitev sporazumov o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Avstralijo, Novo Zelandijo in Indonezijo, ki potekajo, ter pogajanj o sklenitvi sporazumov o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Malezijo, Tajsko in Filipini, ki trenutno mirujejo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj za sklenitev sporazumov o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Avstralijo, Novo Zelandijo in Indonezijo, ki potekajo, ter pogajanj o sklenitvi sporazumov o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Malezijo, Tajsko in Filipini, ki trenutno mirujejo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o političnih odnosih EU z Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o političnih odnosih EU z Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN) (7),

| — | ob upoštevanju odločitve, sprejete na srečanju ministrov EU-ASEAN, z dne 21. januarja 2019 o vzpostavitvi strateškega partnerstva EU-ASEAN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve, sprejete na srečanju ministrov EU-ASEAN, z dne 21. januarja 2019 o vzpostavitvi strateškega partnerstva EU-ASEAN,

| — | ob upoštevanju 29. srečanja skupnega odbora za sodelovanje EU–ASEAN, ki je potekalo 11. februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 29. srečanja skupnega odbora za sodelovanje EU–ASEAN, ki je potekalo 11. februarja 2022,

| — | ob upoštevanju ustanovnega medregionalnega dialoga med Evropskim parlamentom in medparlamentarno skupščino ASEAN, ki je potekal 22. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega medregionalnega dialoga med Evropskim parlamentom in medparlamentarno skupščino ASEAN, ki je potekal 22. junija 2021,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah z dne 12. decembra 2015 in sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah z dne 12. decembra 2015 in sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 27. oktobra 2021 o izvajanju trgovinskih sporazumov EU (COM(2021)0654), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 27. oktobra 2021 o izvajanju trgovinskih sporazumov EU (COM(2021)0654),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o kitajskih povračilnih ukrepih proti subjektom EU, poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o kitajskih povračilnih ukrepih proti subjektom EU, poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o novi strategiji za odnose med EU in Kitajsko (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o novi strategiji za odnose med EU in Kitajsko (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o povezljivosti in odnosih med EU in Azijo (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o povezljivosti in odnosih med EU in Azijo (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Izvajanje skupne trgovinske politike – letno poročilo 2018 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Izvajanje skupne trgovinske politike – letno poročilo 2018 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2017 o izvajanju prostotrgovinskega sporazuma med EU in Republiko Korejo (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2017 o izvajanju prostotrgovinskega sporazuma med EU in Republiko Korejo (14),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ribištvo,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0170/2022),

| A. | ker je indijsko-pacifiška regija postala geopolitična in geoekonomska realnost; ker je regija zaradi njenega vse večjega gospodarskega, demografskega in političnega pomena ključni akter pri oblikovanju mednarodnega reda in reševanju svetovnih izzivov; ker se je težišče svetovnega gospodarstva premaknilo iz Atlantskega v Tihi ocean; |
| --- | --- |

A.

ker je indijsko-pacifiška regija postala geopolitična in geoekonomska realnost; ker je regija zaradi njenega vse večjega gospodarskega, demografskega in političnega pomena ključni akter pri oblikovanju mednarodnega reda in reševanju svetovnih izzivov; ker se je težišče svetovnega gospodarstva premaknilo iz Atlantskega v Tihi ocean;

| B. | ker Evropa in indijsko-pacifiška regija skupaj predstavljata več kot 70 % svetovne trgovine z blagom in storitvami ter več kot 60 % neposrednih tujih naložb, njuna letna trgovina pa je leta 2019 dosegla 1,5 bilijona EUR; ker indijsko-pacifiška regija ustvari 60 % svetovnega BDP in prispeva dve tretjini svetovne gospodarske rasti; ker je EU največja vlagateljica v regiji, ki vključuje štiri od desetih največjih svetovnih trgovinskih partneric EU (Kitajsko, Japonsko, Južno Korejo in Indijo) (15); |
| --- | --- |

B.

ker Evropa in indijsko-pacifiška regija skupaj predstavljata več kot 70 % svetovne trgovine z blagom in storitvami ter več kot 60 % neposrednih tujih naložb, njuna letna trgovina pa je leta 2019 dosegla 1,5 bilijona EUR; ker indijsko-pacifiška regija ustvari 60 % svetovnega BDP in prispeva dve tretjini svetovne gospodarske rasti; ker je EU največja vlagateljica v regiji, ki vključuje štiri od desetih največjih svetovnih trgovinskih partneric EU (Kitajsko, Japonsko, Južno Korejo in Indijo) (15);

| C. | ker ima EU trenutno sklenjene štiri dvostranske trgovinske sporazume v regiji (z Japonsko, Singapurjem, Južno Korejo in Vietnamom), pet strateških partnerstev (z združenjem ASEAN, Kitajsko, Indijo, Japonsko in Južno Korejo) ter dve partnerstvi za povezljivost (z Japonsko in Indijo); |
| --- | --- |

C.

ker ima EU trenutno sklenjene štiri dvostranske trgovinske sporazume v regiji (z Japonsko, Singapurjem, Južno Korejo in Vietnamom), pet strateških partnerstev (z združenjem ASEAN, Kitajsko, Indijo, Japonsko in Južno Korejo) ter dve partnerstvi za povezljivost (z Japonsko in Indijo);

| D. | ker sta EU in ASEAN z vstopom v strateško partnerstvo decembra 2020 odprla novo poglavje v svojih dolgoletnih odnosih; |
| --- | --- |

D.

ker sta EU in ASEAN z vstopom v strateško partnerstvo decembra 2020 odprla novo poglavje v svojih dolgoletnih odnosih;

| E. | ker bi morali okrepljeni medparlamentarni odnosi in parlamentarna diplomacija med Evropskim parlamentom in parlamenti jugovzhodne Azije prek medparlamentarne skupščine ASEAN (AIPA) odražati prihodnji program širših in poglobljenih odnosov med EU in ASEAN; ker sta Evropski parlament in medparlamentarna skupščina ASEAN naravna partnerja, ki lahko pomembno prispevata h krepitvi odnosov med EU in ASEAN; |
| --- | --- |

E.

ker bi morali okrepljeni medparlamentarni odnosi in parlamentarna diplomacija med Evropskim parlamentom in parlamenti jugovzhodne Azije prek medparlamentarne skupščine ASEAN (AIPA) odražati prihodnji program širših in poglobljenih odnosov med EU in ASEAN; ker sta Evropski parlament in medparlamentarna skupščina ASEAN naravna partnerja, ki lahko pomembno prispevata h krepitvi odnosov med EU in ASEAN;

| F. | ker odnosi med EU in ASEAN temeljijo na skupnih vrednotah in načelih mednarodnega reda, ki temelji na pravilih, učinkovitem in trajnostnem multilateralizmu ter prosti in pravični trgovini; ker največ neposrednih tujih naložb v regiji ASEAN prispevajo subjekti s sedežem v EU; ker je EU tretja največja trgovinska partnerica združenja ASEAN in ker je ASEAN kot celota tretji največji trgovinski partner EU zunaj Evrope; ker so pogajanja o sporazumu o prosti trgovini med EU in ASEAN od leta 2009 sporazumno prekinjena; |
| --- | --- |

F.

ker odnosi med EU in ASEAN temeljijo na skupnih vrednotah in načelih mednarodnega reda, ki temelji na pravilih, učinkovitem in trajnostnem multilateralizmu ter prosti in pravični trgovini; ker največ neposrednih tujih naložb v regiji ASEAN prispevajo subjekti s sedežem v EU; ker je EU tretja največja trgovinska partnerica združenja ASEAN in ker je ASEAN kot celota tretji največji trgovinski partner EU zunaj Evrope; ker so pogajanja o sporazumu o prosti trgovini med EU in ASEAN od leta 2009 sporazumno prekinjena;

| G. | ker prizadevanja Koreje v zvezi z izvajanjem poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ne izpolnjujejo pričakovanj; ker so potrebne konkretnejše izboljšave; |
| --- | --- |

G.

ker prizadevanja Koreje v zvezi z izvajanjem poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ne izpolnjujejo pričakovanj; ker so potrebne konkretnejše izboljšave;

| H. | ker več indijsko-pacifiških držav uživa ugodnosti tarifnih preferencialov EU v okviru splošne sheme preferencialov (GSP), ki olajšujejo dostop do trgov EU, in ker najmanj razvite države v regiji uživajo ugodnosti režima „vse razen orožja“ brez carin in kvot; ker so Pakistan, Filipini in Šrilanka upravičeni do posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+); ker so ti instrumenti prispevali h gospodarskemu razvoju teh držav, spoštovanju človekovih pravic in pravic delavcev, varstvu okolja in k izboljšanju dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

H.

ker več indijsko-pacifiških držav uživa ugodnosti tarifnih preferencialov EU v okviru splošne sheme preferencialov (GSP), ki olajšujejo dostop do trgov EU, in ker najmanj razvite države v regiji uživajo ugodnosti režima „vse razen orožja“ brez carin in kvot; ker so Pakistan, Filipini in Šrilanka upravičeni do posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+); ker so ti instrumenti prispevali h gospodarskemu razvoju teh držav, spoštovanju človekovih pravic in pravic delavcev, varstvu okolja in k izboljšanju dobrega upravljanja;

| I. | ker geopolitična konkurenca v svetovnem redu med ključnimi akterji še naprej narašča, zlasti med ZDA in Kitajsko, to pa ima velik vpliv na svetovno trgovino; ker so nedavni dogodki vplivali na svetovne trajnostne dobavne verige in pridobivanje kritičnih surovin ter povzročili naglo povečanje cen energije in hrane; ker so odnosi med EU in Kitajsko večplastni, pri čemer je Kitajska partnerica za sodelovanje, a tudi gospodarska in sistemska tekmica na številnih področjih; |
| --- | --- |

I.

ker geopolitična konkurenca v svetovnem redu med ključnimi akterji še naprej narašča, zlasti med ZDA in Kitajsko, to pa ima velik vpliv na svetovno trgovino; ker so nedavni dogodki vplivali na svetovne trajnostne dobavne verige in pridobivanje kritičnih surovin ter povzročili naglo povečanje cen energije in hrane; ker so odnosi med EU in Kitajsko večplastni, pri čemer je Kitajska partnerica za sodelovanje, a tudi gospodarska in sistemska tekmica na številnih področjih;

| J. | ker je celostni in napredni sporazum za čezpacifiško partnerstvo (CPTPP) odprt in v prihodnost usmerjen trgovinski sporazum, katerega cilj je, da se v indijsko-pacifiški regiji zagotovijo enaki konkurenčni pogoji in trgovinsko okolje, ki temelji na pravilih, določa pa tudi model regionalnega trgovinskega povezovanja; ker so ZDA januarja 2017 odstopile od sporazuma, Kitajska, Tajvan in Združeno kraljestvo pa so septembra 2021 vložili uradno prošnjo za pristop; |
| --- | --- |

J.

ker je celostni in napredni sporazum za čezpacifiško partnerstvo (CPTPP) odprt in v prihodnost usmerjen trgovinski sporazum, katerega cilj je, da se v indijsko-pacifiški regiji zagotovijo enaki konkurenčni pogoji in trgovinsko okolje, ki temelji na pravilih, določa pa tudi model regionalnega trgovinskega povezovanja; ker so ZDA januarja 2017 odstopile od sporazuma, Kitajska, Tajvan in Združeno kraljestvo pa so septembra 2021 vložili uradno prošnjo za pristop;

| K. | ker je celovito regionalno gospodarsko partnerstvo (RCEP) – ki ga vodi združenje ASEAN, podpisale pa so ga tudi Avstralija, Kitajska, Japonska, Republika Koreja in Nova Zelandija – začelo veljati januarja 2022, s čimer je bil ustvarjen največji trgovinski blok na svetu; ker naj bi to partnerstvo spodbujalo večje regionalno sodelovanje na področju trgovine in naložb ter digitalne trgovine, v njegovem okviru pa naj bi se obravnavala regulativna vprašanja, da bi se olajšalo čezmejno gibanje, kar vključuje le omejene določbe o delu in okolju; |
| --- | --- |

K.

ker je celovito regionalno gospodarsko partnerstvo (RCEP) – ki ga vodi združenje ASEAN, podpisale pa so ga tudi Avstralija, Kitajska, Japonska, Republika Koreja in Nova Zelandija – začelo veljati januarja 2022, s čimer je bil ustvarjen največji trgovinski blok na svetu; ker naj bi to partnerstvo spodbujalo večje regionalno sodelovanje na področju trgovine in naložb ter digitalne trgovine, v njegovem okviru pa naj bi se obravnavala regulativna vprašanja, da bi se olajšalo čezmejno gibanje, kar vključuje le omejene določbe o delu in okolju;

| L. | ker je pandemija covida-19 pospešila številne geopolitične trende, ki so že nakazovali; ker je zaradi nje postalo še bolj jasno, da je poglobljeno mednarodno sodelovanje, na primer v zdravstvenem sektorju, nujno potrebno; ker je tudi pokazala, da gospodarstva držav članic niso dovolj odporna, ter razkrila ranljivosti svetovnih dobavnih verig in izpostavila potrebo po dodatni diverzifikaciji; |
| --- | --- |

L.

ker je pandemija covida-19 pospešila številne geopolitične trende, ki so že nakazovali; ker je zaradi nje postalo še bolj jasno, da je poglobljeno mednarodno sodelovanje, na primer v zdravstvenem sektorju, nujno potrebno; ker je tudi pokazala, da gospodarstva držav članic niso dovolj odporna, ter razkrila ranljivosti svetovnih dobavnih verig in izpostavila potrebo po dodatni diverzifikaciji;

| M. | ker se je geopolitična realnost po ruskem napadu na Ukrajino februarja 2022 korenito spremenila, zaradi česar je nadaljnje sodelovanje EU z indijsko-pacifiškimi partnerji še pomembnejše in nujnejše za diverzifikacijo naših trgovinskih odnosov, poglobitev sodelovanja na področju kritičnih in nastajajočih tehnologij, digitalnih vprašanj in surovin, pa tudi za okrepitev in diverzifikacijo dobavnih verig, povečanje njihove odpornosti in trajnostnosti ter pomoč pri reševanju svetovnih izzivov; |
| --- | --- |

M.

ker se je geopolitična realnost po ruskem napadu na Ukrajino februarja 2022 korenito spremenila, zaradi česar je nadaljnje sodelovanje EU z indijsko-pacifiškimi partnerji še pomembnejše in nujnejše za diverzifikacijo naših trgovinskih odnosov, poglobitev sodelovanja na področju kritičnih in nastajajočih tehnologij, digitalnih vprašanj in surovin, pa tudi za okrepitev in diverzifikacijo dobavnih verig, povečanje njihove odpornosti in trajnostnosti ter pomoč pri reševanju svetovnih izzivov;

| N. | ker so podnebne spremembe in degradacija okolja eksistencialna grožnja za indijsko-pacifiško regijo, Evropo in preostali svet; ker so samo v letu 2021 nesreče zaradi podnebnih sprememb v indijsko-pacifiški regiji prizadele več kot 57 milijonov ljudi (16); |
| --- | --- |

N.

ker so podnebne spremembe in degradacija okolja eksistencialna grožnja za indijsko-pacifiško regijo, Evropo in preostali svet; ker so samo v letu 2021 nesreče zaradi podnebnih sprememb v indijsko-pacifiški regiji prizadele več kot 57 milijonov ljudi (16);

| O. | ker EU, kot je navedeno v pregledu trgovinske politike, sodeluje s svojimi partnerji, da bi zagotovila spoštovanje univerzalnih vrednot, zlasti spodbujanje in varstvo človekovih pravic; ker to vključuje temeljne delovne standarde, socialno zaščito, enakost spolov ter boj proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

O.

ker EU, kot je navedeno v pregledu trgovinske politike, sodeluje s svojimi partnerji, da bi zagotovila spoštovanje univerzalnih vrednot, zlasti spodbujanje in varstvo človekovih pravic; ker to vključuje temeljne delovne standarde, socialno zaščito, enakost spolov ter boj proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti;

| P. | ker so najbolj oddaljene regije ter čezmorske države in ozemlja EU, ki so ustavno povezani z državami članicami, pomemben del pristopa EU k indijsko-pacifiški regiji; |
| --- | --- |

P.

ker so najbolj oddaljene regije ter čezmorske države in ozemlja EU, ki so ustavno povezani z državami članicami, pomemben del pristopa EU k indijsko-pacifiški regiji;

| 1. | pozdravlja strategijo EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji, ki trajnostno in pravično trgovanje in naložbe opredeljuje kot prednostno nalogo; meni, da je bistvenega pomena njen glavni poudarek na vključevanju in sodelovanju na podlagi skupnih vrednot in načel, vključno z zavezanostjo spoštovanju demokracije, človekovih pravic in pravne države; poziva, naj se na podlagi večstranskega, na pravilih temelječega mednarodnega reda razvijeta strateški pristop EU in njeno sodelovanje z indijsko-pacifiško regijo, v jedru katerih je posodobljena Svetovna trgovinska organizacija, ki temelji na načelih odprtega okolja za trgovanje in naložbe, enakih konkurenčnih pogojih, vzajemnosti in obojestranski koristi; poudarja, da bi ta novi pristop moral biti del popolnoma nove usmeritve, ki temelji na skupnih interesih, saj je regija ključnega pomena za blaginjo Unije; ugotavlja, da skozi indijsko-pacifiško regijo potekajo glavne plovne poti, ki so bistvenega pomena za trgovino EU, saj se 40 % zunanje trgovine EU opravi prek Južnokitajskega morja, zaradi česar sta upravljanje oceanov in stabilnost v tej regiji skupna skrb in področje sodelovanja; poudarja, da je treba ohraniti svobodno in odprto indijsko-pacifiško regijo za vse ter ohraniti proste in odprte pomorske oskrbovalne poti, pri tem pa v celoti spoštovati mednarodno pravo, zlasti Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), in načelo svobode plovbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj poglobi partnerstva z vsemi ustreznimi akterji iz indijsko-pacifiške regije, pri tem pa upošteva podregionalne dinamike in posebnosti, ki krepijo na pravilih temelječ mednarodni red in obravnavajo skupne svetovne izzive, prav tako pa naj tesno sodeluje s svojimi podobno mislečimi partnerji v indijsko-pacifiški regiji pri utrjevanju vrednostnih verig s krepitvijo odpornosti, trajnostnosti in krožnosti naših gospodarstev in z diverzifikacijo trgovinskih odnosov, da bi zmanjšali strateško odvisnost v ključnih oskrbovalnih verigah s posebnim poudarkom na tehnologijah, surovinah in kmetijskih proizvodih, s prizadevanjem za popolno izvajanje in boljše izvrševanje obstoječih trgovinskih sporazumov, z dokončanjem tekočih trgovinskih pogajanj in z razvojem sodelovanja v strateških sektorjih; poudarja, kako pomembno je sodelovati s podobno mislečimi indijsko-pacifiškimi državami pri določanju tehničnih in industrijskih standardov, da bi se EU še naprej uveljavljala kot pomembna globalna sila pri določanju standardov; poudarja, da je pomembno oblikovati nove sporazume o digitalnem partnerstvu, ki bodo temeljili na sklepih o ustreznosti glede varstva podatkov, začenši z Japonsko, Republiko Korejo in Singapurjem; nadalje poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z indijsko-pacifiškimi partnerji pri izvajanju načrtovanega okvira potrebne skrbnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja na zavezo EU, da bo uveljavljala pravice žensk in človekove pravice ter spremljala vpliv trgovinskih preferencialov na enakost spolov; ponovno izraža podporo vključevanju načela enakosti spolov v trgovinsko politiko in poziva k učinkovitim ukrepom za boj proti izkoriščanju žensk v izvozno usmerjenih panogah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi morala EU bolje in v večji meri strateško izkoristiti svoj gospodarski vzvod, tako da bi uporabila svoj celotni integrirani nabor političnih instrumentov, vključno z mehanizmom GSP, pri čemer bi morala spoštovati politične in gospodarske razmere ter interese partnerskih držav, da bi dosegla svoje geopolitične in preobrazbene cilje ter spodbujala svetovne standarde za trajnostni razvoj, agendo 2030 in cilje trajnostnega razvoja, krožno gospodarstvo, človekove pravice, vključno s pravicami etničnih in verskih manjšin, pravice delavcev, konvencije Mednarodne organizacije dela, enakost spolov, dobro upravljanje, boj proti podnebnim spremembam in izvajanje Pariškega sporazuma, boj proti krčenju gozdov in izgubi biotske raznovrstnosti ter trajnostni ribolov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k hitremu izvajanju nedavno sprejete strategije EU Global Gateway v skladu z indijsko-pacifiško strategijo, da bi spodbudili trajnostno povezljivost v indijsko-pacifiški regiji in z njo; v zvezi s tem pozdravlja napredek, ki je bil dosežen pri partnerstvih za povezljivost z Japonsko in Indijo; se zavzema za vzpostavitev partnerstva za povezljivost z združenjem ASEAN, da bi se povezali z obstoječim krovnim načrtom združenja ASEAN o povezljivosti; si prizadeva za tesnejše sodelovanje z drugimi regionalnimi partnerji, kot sta Avstralija in Republika Koreja; poudarja, da je treba strategijo Global Gateway povezati z drugimi pobudami za zaupanja vredno povezljivost, kot sta pobudi „Build Back Better World“ in „Blue Dot Network“, ter spodbujati sodelovanje na področju visokokakovostne infrastrukture z varnostnim dialogom četverice (QUAD); |
| --- | --- |

5.

Veljavni sporazumi o prosti trgovini in zaščiti naložb: izvrševanje, izvajanje in nadgradnja

| 6. | pozdravlja znatno povečanje obsega dvostranske trgovine med EU in Južno Korejo, odkar je leta 2011 začel veljati sporazum o prosti trgovini; pozdravlja nedavne ukrepe Južne Koreje v zvezi z ratifikacijo in izvajanjem konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 29, št. 87 in št. 98 ter spremembe delovnega zakonika, ki so sledile poročilu skupine strokovnjakov za trgovino in trajnostni razvoj; pričakuje konkretno izvedbo ratifikacij; opozarja, da je skupina strokovnjakov ugotovila, da v besedilu sporazuma o prosti trgovini niso navedeni izrecni cilji in mejniki v zvezi z ratifikacijo konvencij MOD; poziva Južno Korejo, naj hitro sprejme potrebne ukrepe za ratifikacijo preostale konvencije MOD št. 105 in naj še naprej napreduje na področju enakosti spolov in pravic žensk; podpira nadaljnje sodelovanje med EU in Južno Korejo na področju polprevodnikov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva preostale države članice EU, naj nadaljujejo notranje postopke za ratifikacijo sporazuma o zaščiti naložb ter sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Singapurjem, podpisanih oktobra 2018, zlasti glede na pomembnost Singapurja kot največjega cilja neposrednih tujih naložb Unije v Aziji, pri čemer so neposredne tuje naložbe EU v Singapurju ob koncu leta 2020 znašale 256 milijard EUR; poziva Singapur, naj poveča prizadevanja za ratifikacijo in izvajanje temeljnih konvencij MOD; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da je bil sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (EPA) ključnega pomena pri ustvarjanju bolj trajnostnega trgovanja; pozdravlja obsežnejšo uporabo preferencialov za izvoz EU na Japonsko v letu 2020; poziva k začetku pogajanj o vključitvi določb o pretoku podatkov v sporazum o gospodarskem partnerstvu; ugotavlja, da je bil dosežen napredek pri razširitvi seznama za zaščito geografskih označb za obe strani, izkoriščenosti tarifnih kvot, ki jih je Japonska ponudila izvoznikom EU, in postopku ratifikacije konvencije MOD št. 105 na Japonskem; poudarja, da je treba pri izvajanju sporazuma še naprej hitro napredovati, vključno z liberalizacijo trgovine s storitvami in ratifikacijo konvencije MOD št. 111; ponovno poziva k zgodnjemu pregledu poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, da bi izboljšali njegove določbe o izvrševanju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj ratificirajo sporazum med EU in Vietnamom o zaščiti naložb ter tako omogočijo, da začne veljati in ustvari ugodne pogoje za spodbujanje naložb EU v Vietnamu in v regiji, zlasti na področjih, ki spodbujajo zeleno preobrazbo in krožno gospodarstvo; poudarja, kako pomembno je za EU poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, in poziva, naj se hitro in v celoti vzpostavijo notranje svetovalne skupine; znova izraža zaskrbljenost v zvezi s kršitvami človekovih pravic; meni, da je revizija vietnamskega kazenskega zakonika pomembna za učinkovito izvajanje temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela; poziva Vietnam, naj v skladu s sporazumom dokonča svoje ključne reforme na področju zaposlovanja in hitro, do leta 2023, ratificira konvencijo MOD št. 87; poziva Vietnam, naj si še naprej prizadeva za enako obravnavo držav članic EU v zvezi s farmacevtskimi izdelki ter zagotovi celovito izvajanje sanitarnih in fitosanitarnih določb; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k nadaljnjim ukrepom za ozaveščanje podjetij, deležnikov, civilne družbe, socialnih partnerjev in državljanov o obstoječih sporazumih o prosti trgovini v regiji in priložnostih, ki jih nudijo; poziva, naj se po potrebi poveča tehnična in finančna podpora partnerskim državam pri učinkovitem izvajanju sporazumov o prosti trgovini, zlasti poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju; poziva Komisijo, naj sodeluje z indijsko-pacifiškimi partnerji tudi v okviru pregleda trgovine in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja na pomen parlamentarne diplomacije pri pospeševanju pogajanj o sporazumih o prosti trgovini med EU in državami članicami združenja ASEAN; |
| --- | --- |

11.

Dvostranski sporazumi o prosti trgovini, o katerih potekajo pogajanja in/ali so v postopku ratifikacije (pozitivna trgovinska agenda)

| 12. | poziva k bistvenemu napredku pri pogajanjih o sporazumih o prosti trgovini med EU in Avstralijo ter EU in Novo Zelandijo, da bi se ta lahko zaključila do sredine leta 2022, saj bi tako Evropski parlament lahko uradno ratificiral uravnotežena sporazuma še v tem parlamentarnem mandatu, pri čemer pa koledar ne sme vplivati na vsebino sporazumov; meni, da je zlasti v sedanjih geopolitičnih razmerah izjemno pomembno, da demokracije okrepijo medsebojne odnose, tudi na področju trgovine; poudarja pomen celovitega in izvršljivega poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ter opozarja, da mora biti Pariški sporazum bistvena klavzula, s katero se bo odrazila ambicija, da se na teh področjih doseže sporazum z značilnostmi zlatega standarda; ponovno poudarja, da je treba upoštevati posebnosti in občutljivost kmetijskega sektorja ter doseči zaščito geografskih označb v obeh državah; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja odločitev o nadaljevanju pogajanj z Indijo o celovitem in vzajemno koristnem trgovinskem sporazumu, ki spodbuja skupne demokratične vrednote in človekove pravice, temeljne pravice delavcev in enakost spolov, zavezo k spodbujanju vključujočega, skladnega in na pravilih temelječega svetovnega reda, učinkovitega multilateralizma ter okrepljenega izvrševanja na področju trgovine in trajnostnega razvoja s poudarkom na boju proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti; pozdravlja odločitev o začetku pogajanj o ločenem sporazumu o zaščiti naložb in sporazumu o geografskih označbah; pozdravlja ustanovitev trajnih struktur med EU in Indijo, kot so dialogi na visoki ravni v več sektorjih; pozdravlja prizadevanja Indije, da izpolni cilje EU glede vsebine in časovnega razporeda; pozdravlja skupni predlog predsednice Ursule von der Leyen in predsednika vlade Narendre Modija o ustanovitvi Sveta za trgovino in tehnologijo med EU in Indijo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da mora EU vzpostaviti celovit dialog s Kitajsko, v katerem bo odločno branila interese in vrednote EU, pri tem pa upoštevala sedanje zahtevne geopolitične svetovne razmere, vključno z ruskim napadom na Ukrajino; poudarja, da je Kitajska pri sodelovanju in pogajanjih partnerica EU, hkrati pa na vse več področjih tekmica in sistemska konkurentka; ponavlja svoj poziv iz resolucije z dne 16. septembra 2021 o novi strategiji EU-Kitajska, naj EU pripravi odločnejšo, celovitejšo in skladnejšo strategijo EU-Kitajska, ki bo združila vse države članice in oblikovala odnose s Kitajsko v interesu EU kot celote; poudarja, da bi EU morala na podlagi te strategije spodbujati večstranski red, ki temelji na pravilih, se osredotočati na zaščito vrednot in interesov EU in slediti trem načelom: sodelovati, kjer je to mogoče, tekmovati, kjer je to potrebno, in soočati, kjer je to nujno; poudarja, da je zelo pomembno nadaljevati sodelovanje s Kitajsko, in sicer zaradi spodbujanja iskanja rešitev za skupne izzive in zaradi sodelovanja pri vprašanjih skupnega interesa, kot je boj proti podnebnim spremembam; priznava, da je bila podpora Kitajske bistvena za sklenitev Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priznava, da nenehne zamude Kitajske pri izpolnjevanju vseh pravil STO še naprej otežujejo trgovinske odnose med EU in Kitajsko; meni, da so glavna vprašanja, ki jih je treba rešiti, številne ovire, s katerimi se evropska podjetja srečujejo pri dostopu do kitajskega trga, varstvo pravic intelektualne lastnine, ponarejanje, pomisleki glede varnosti proizvodov, socialni in okoljski standardi, prisilni prenosi tehnologije, obvezna skupna podjetja, nepoštene subvencije in nelojalna konkurenca podjetij v državni lasti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da so bile razprave o ratifikaciji celovitega sporazuma o naložbah med EU in Kitajsko v Evropskem parlamentu prekinjene zaradi odločitve Kitajske, da med drugim sankcionira pet posameznih poslancev Evropskega parlamenta in njegov stalni pododbor za človekove pravice, ker so kritizirali razmere na področju človekovih pravic na Kitajskem; poudarja, da Evropski parlament ne more začeti postopka obravnave in ratifikacije celovitega sporazuma o naložbah, dokler kitajske sankcije proti poslancem Evropskega parlamenta in institucijam EU ne bodo odpravljene; nadalje opozarja na pritisk Kitajske na države članice, na primer Litvo, in ostro obsoja takšno prakso; opozarja, da je bistveno, da Kitajska spoštuje mednarodne standarde, tudi kar zadeva vpliv na podnebje, okolje, biotsko raznovrstnost, revščino, zdravje, pravice delavcev, človekove pravice ter preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter boj proti njemu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU, naj vzpostavi strukturiran dialog s Tajvanom o sodelovanju na področju zelene tehnologije in digitalnega gospodarstva, vključno z industrijo polprevodnikov, z namenom, da se podpiše memorandum o soglasju, ki bo prinesel koristi tako EU kot Tajvanu; znova poziva Komisijo, naj v sklopu priprav na pogajanja za poglobitev dvostranskih gospodarskih vezi začne oceno učinka, javno posvetovanje in predhodno študijo o dvostranskem sporazumu o naložbah s Tajvanom; prav tako poziva Komisijo, naj preuči možnosti za okrepitev sodelovanja s Tajvanom na področju odpornih dobavnih verig; poudarja, da je Tajvan polnopravna članica STO; poziva k tesnejšemu sodelovanju v svetovnih zdravstvenih krizah in trgovini z medicinsko opremo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja nedavni napredek pri pogajanjih o celovitem sporazumu o gospodarskem partnerstvu z Indonezijo, tudi na področjih, povezanih s trajnostnostjo, in obnovljeno zavezo obeh strani, da bosta ta sporazum sklenili; poudarja, da bi lahko po mnenju Svetovne banke (17) sporazum Indoneziji omogočil 2,13-odstotno rast BDP do leta 2030; poudarja, da je treba pred sklenitvijo sporazuma nujno razmisliti o nadaljnjih ukrepih, zlasti o trajnostnosti, krčenju gozdov s poudarkom na palmovem olju, bolj izvršljivem poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju ter Pariškem sporazumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da so Filipini država z nižjim dohodkom, ki uživa koristi mehanizma GSP+; poudarja, da bodo morali Filipini od leta 2024 ponovno zaprositi za ugodnosti GSP+ v okviru nove uredbe o GSP; ugotavlja, da so bila pogajanja o dvostranskem sporazumu o trgovini in naložbah s Filipini, ki so se začela leta 2015, prekinjena; opozarja na resne pomisleke v zvezi s kršitvami človekovih pravic; opozarja, da bi se morala pogajanja nadaljevati šele, ko se bodo zaskrbljujoče in kritične razmere v zvezi s človekovimi pravicami, dobrim upravljanjem in pravno državo na Filipinih izboljšale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da so bila pogajanja o dvostranskem sporazumu o trgovini in naložbah z Malezijo od leta 2012 prekinjena; poziva malezijske oblasti, naj sprejmejo stališče o morebitnem ponovnem začetku pogajanj, in poziva obe strani, naj preučita ugotovitve iz ocene učinka na trajnostni razvoj; poudarja, da bi bilo treba pred morebitno obnovitvijo pogajanj občutno izboljšati razmere na področju človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da so se pogajanja o dvostranskem trgovinskem in naložbenem sporazumu s Tajsko začela leta 2013, leta 2014 pa so bila prekinjena; priznava, da je EU v zadnjih letih sprejela ukrepe za razširitev sodelovanja s Tajsko; poudarja, da je pomembno sprejeti ukrepe (v skladu s sklepi Sveta iz leta 2019) za nadaljevanje pogajanj o ambicioznem in celovitem sporazumu o prosti trgovini, ter poziva tajske oblasti, naj v zvezi s tem zagotovijo jasne smernice in začnejo strukturne reforme; poudarja, da bi bilo treba pred morebitno obnovitvijo pogajanj o celovitem sporazumu o prosti trgovini občutno izboljšati demokratične razmere v državi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja razmere v Mjanmaru po državnem udaru leta 2021 in oceni, ali bi bilo treba začeti preiskavo o morebitnem umiku trgovinskih preferencialov v okviru sheme „Vse razen orožja“; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in kamboške oblasti, naj si prizadevajo za skupni dogovor o ukrepih, ki jih je treba sprejeti za doseganje pogojev, ki bodo omogočili ponovno uvedbo trgovinskih preferencialov za Kambodžo v okviru sheme „Vse razen orožja“; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja pregled uredbe o GSP; poudarja, da bodo morale sedanje države upravičenke do GSP+ in države upravičenke do sheme „Vse razen orožja“, ki napredujejo v države z nižjim srednjim dohodkom, (ponovno) zaprositi za status GSP+ v skladu z novo uredbo o GSP; poziva države upravičenke do GSP, GSP+ in sheme „Vse razen orožja“ v regiji, naj si prizadevajo za učinkovitejše izvajanje svojih mednarodnih zavez na področju človekovih pravic, pravic delavcev, okolja, dobrega upravljanja in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja dolgo pričakovani načelni zaključek instrumenta EU za mednarodno javno naročanje, da bi dosegli vzajemnost in enake konkurenčne pogoje na mednarodnih trgih javnih naročil; poudarja, da je treba dodatno okrepiti nabor orodij trgovinske zaščite EU, tako da se hitro sprejme stroga uredba o tujih subvencijah in zavzame jasno stališče proti gospodarski prisili tretjih držav, kot v primeru nesprejemljivega pritiska Kitajske na Litvo konec leta 2021, in sicer z novim instrumentom za preprečevanje prisile; |
| --- | --- |

25.

Stališče EU do regionalnih in večstranskih odnosov in pogajanj

| 26. | poziva k nadaljnjemu sodelovanju z združenjem ASEAN in njegovimi državami članicami ter k razvoju in spodbujanju strateškega partnerstva med EU in združenjem ASEAN; poziva obe strani, naj izkoristita zagon pri načrtovanju vrha EU-ASEAN v letu 2022 ob 45. obletnici dvostranskih odnosov med EU in združenjem ASEAN ter predstavita nov akcijski načrt EU-ASEAN za naslednje obdobje, s katerim se bo spodbudilo okrepljeno večstransko sodelovanje na ključnih področjih; poudarja, da je treba, ko bodo izpolnjeni pogoji, znova obuditi pobudo za medregionalni prostotrgovinski sporazum med EU in združenjem ASEAN, ki bo temeljil na skupnih vrednotah in načelih, vključno s trajnostnim razvojem ter spodbujanjem temeljnih pravic in enakosti spolov; poziva k parlamentarni razsežnosti vrha 45. obletnice in ponovno poudarja, da namerava ustanoviti parlamentarno skupščino EU-ASEAN, da bi okrepili demokratično razsežnost partnerstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva k novemu strateškemu pristopu k celostnemu in naprednemu sporazumu za čezpacifiško partnerstvo (CPTPP) kot osrednjemu elementu indijsko-pacifiške strategije EU; poudarja, da bi tesnejše sodelovanje EU prineslo pomembne gospodarske koristi, povezane z morebitnimi socialnimi ugodnostmi, diverzifikacijo dobavnih verig in zmanjšanjem strateških odvisnosti, zaradi česar bi EU dobila priložnost, da še naprej oblikuje standarde v indijsko-pacifiški regiji in po svetu; poudarja, da bi EU morala preučiti možnost, da bi se v prihodnje pridružila celostnemu in naprednemu sporazumu za čezpacifiško partnerstvo (CPTPP), pa tudi možnosti za povezovanje obstoječih sporazumov s partnerji, na primer z njihovimi protokoli o pravilih o poreklu, da bi se povečala stopnja uporabe preferencialov teh sporazumov in čim bolj povečala njihova dodana vrednost; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj še naprej podrobno spremlja neposredne gospodarske učinke celovitega regionalnega gospodarskega partnerstva (RCEP) na gospodarstvo EU in oceni njegove dolgoročne strateške in geopolitične posledice; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju združenja ASEAN, generalnemu sekretarju medparlamentarne skupščine združenja ASEAN ter zadevnim državam v indijsko-pacifiški regiji. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  UL C 184, 5.5.2022, str. 170.

(2)  UL C 506, 15.12.2021, str. 109.

(3)  UL L 127, 14.5.2011, str. 6.

(4)  UL L 294, 14.11.2019, str. 3.

(5)  UL L 186, 12.6.2020, str. 3.

(6)  UL L 330, 27.12.2018, str. 3.

(7)  UL C 346, 27.9.2018, str. 44.

(8)  UL C 425, 20.10.2021, str. 155.

(9)  UL C 15, 12.1.2022, str. 170.

(10)  UL C 117, 11.3.2022, str. 40.

(11)  UL C 456, 10.11.2021, str. 117.

(12)  UL C 67, 8.2.2022, str. 25.

(13)  UL C 395, 29.9.2021, str. 14.

(14)  UL C 307, 30.8.2018, str. 109.

(15)  Skupno sporočilo z dne 16. septembra 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji (JOIN(2021)0024).

(16)  Observer Research Foundation, Climate change and geostrategic ocean governance in the Indo-Pacific (Podnebne spremembe in geostrateško upravljanje oceanov v indijsko-pacifiški regiji)’, 14. januar 2022.

(17)  Glej stran 9 World Bank Policy Research Working Paper „Economic and Distributional Impacts of Free Trade Agreements. The Case of Indonesia“. (Delovni dokument Svetovne banke o raziskavi politik z naslovom Ekonomski in razdelitveni učinki sporazumov o prosti trgovini na primeru Indonezije).

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/23

---

P9_TA(2022)0277

Prihodnji trgovinski odnosi in sodelovanje na področju naložb med EU in Indijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o prihodnjih trgovinskih odnosih in sodelovanju na področju naložb med EU in Indijo (2021/2177(INI))

(2023/C 47/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na srečanju voditeljev EU in Indije, ki je 8. maja 2021 potekalo v Portu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na srečanju voditeljev EU in Indije, ki je 8. maja 2021 potekalo v Portu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave in časovnega načrta do leta 2025 za strateško partnerstvo med EU in Indijo, sprejetega na 15. vrhu med EU in Indijo, ki je potekal 15. julija 2020, ter drugih sprejetih skupnih izjav o boju proti terorizmu, podnebju in energiji, urbanizaciji, migracijah in mobilnosti ter partnerstvu za vodo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave in časovnega načrta do leta 2025 za strateško partnerstvo med EU in Indijo, sprejetega na 15. vrhu med EU in Indijo, ki je potekal 15. julija 2020, ter drugih sprejetih skupnih izjav o boju proti terorizmu, podnebju in energiji, urbanizaciji, migracijah in mobilnosti ter partnerstvu za vodo,

| — | ob upoštevanju prvih dialogov na visoki ravni o trgovinskih odnosih in naložbah, ki so februarja in aprila 2021 potekali med izvršnim podpredsednikom Komisije in indijskim ministrom za gospodarstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvih dialogov na visoki ravni o trgovinskih odnosih in naložbah, ki so februarja in aprila 2021 potekali med izvršnim podpredsednikom Komisije in indijskim ministrom za gospodarstvo,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 20. novembra 2018 z naslovom „Elementi strategije EU za Indijo“ (JOIN(2018)0028) in sklepov Sveta o tem z dne 10. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 20. novembra 2018 z naslovom „Elementi strategije EU za Indijo“ (JOIN(2018)0028) in sklepov Sveta o tem z dne 10. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. aprila 2007 in 14. julija 2011 o mandatu za pogajanja z Indijo o trgovini in naložbah: pogajalske smernice za pogajanja o trgovini in naložbah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. aprila 2007 in 14. julija 2011 o mandatu za pogajanja z Indijo o trgovini in naložbah: pogajalske smernice za pogajanja o trgovini in naložbah,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. septembra 2021 z naslovom „Strategija EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji“ (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. septembra 2021 z naslovom „Strategija EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji“ (JOIN(2021)0024),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom „Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika“ (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom „Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika“ (COM(2021)0066),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (1),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. septembra 2017 o političnih odnosih EU z Indijo (2) in z dne 21. januarja 2021 o povezljivosti in odnosih med EU in Azijo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. septembra 2017 o političnih odnosih EU z Indijo (2) in z dne 21. januarja 2021 o povezljivosti in odnosih med EU in Azijo (3),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 29. aprila 2021 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o odnosih med EU in Indijo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 29. aprila 2021 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o odnosih med EU in Indijo (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o trgovinskih vidikih in posledicah pandemije covida-19 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o trgovinskih vidikih in posledicah pandemije covida-19 (6),

| — | ob upoštevanju skupnega predloga resolucije z dne 29. januarja 2020 o spremembi indijskega zakona o državljanstvu iz leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega predloga resolucije z dne 29. januarja 2020 o spremembi indijskega zakona o državljanstvu iz leta 2019,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0193/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0193/2022),

| A. | ker so se maja 2021 srečali voditelji EU in Indije v skladu s svojo zavezo o rednih srečanjih na najvišji ravni za krepitev strateškega partnerstva, da bi poglobili gospodarsko in politično sodelovanje; |
| --- | --- |

A.

ker so se maja 2021 srečali voditelji EU in Indije v skladu s svojo zavezo o rednih srečanjih na najvišji ravni za krepitev strateškega partnerstva, da bi poglobili gospodarsko in politično sodelovanje;

| B. | ker EU in Indijo kot največji demokraciji na svetu družijo močne politične, gospodarske, družbene in kulturne vezi; ker pa se dvostranski trgovinski odnosi še niso razvili do svojega polnega potenciala; |
| --- | --- |

B.

ker EU in Indijo kot največji demokraciji na svetu družijo močne politične, gospodarske, družbene in kulturne vezi; ker pa se dvostranski trgovinski odnosi še niso razvili do svojega polnega potenciala;

| C. | ker so voditelji EU in Indije potrdili, da so zavezani ohranjanju in spodbujanju uspešnega multilateralizma in multilateralnega reda, ki temelji na pravilih ter v središču katerega sta Organizacija združenih narodov (OZN) in Svetovna trgovinska organizacija (STO); |
| --- | --- |

C.

ker so voditelji EU in Indije potrdili, da so zavezani ohranjanju in spodbujanju uspešnega multilateralizma in multilateralnega reda, ki temelji na pravilih ter v središču katerega sta Organizacija združenih narodov (OZN) in Svetovna trgovinska organizacija (STO);

| D. | ker se je Indija na 11. izrednem zasedanju generalne skupščine OZN vzdržala glasovanja o resoluciji z dne 24. marca 2022 o humanitarnih posledicah agresije proti Ukrajini, 140 držav pa je glasovalo za; |
| --- | --- |

D.

ker se je Indija na 11. izrednem zasedanju generalne skupščine OZN vzdržala glasovanja o resoluciji z dne 24. marca 2022 o humanitarnih posledicah agresije proti Ukrajini, 140 držav pa je glasovalo za;

| E. | ker je EU tretja največja trgovinska partnerica Indije in njena glavna tuja vlagateljica, medtem ko je Indija deveta največja trgovinska partnerica EU in je leta 2021 k njeni celotni trgovinski menjavi prispevala manj kot 2,1 %; ker obstaja neizkoriščen potencial za močnejše, globlje in vzajemno koristno gospodarsko sodelovanje, pod pogojem, da so evropski standardi zaščiteni, kar bi lahko privedlo do ustvarjanja novih delovnih mest in boljših priložnosti za obe partnerici; |
| --- | --- |

E.

ker je EU tretja največja trgovinska partnerica Indije in njena glavna tuja vlagateljica, medtem ko je Indija deveta največja trgovinska partnerica EU in je leta 2021 k njeni celotni trgovinski menjavi prispevala manj kot 2,1 %; ker obstaja neizkoriščen potencial za močnejše, globlje in vzajemno koristno gospodarsko sodelovanje, pod pogojem, da so evropski standardi zaščiteni, kar bi lahko privedlo do ustvarjanja novih delovnih mest in boljših priložnosti za obe partnerici;

| F. | ker prostotrgovinsko območje ASEAN-Indija (AIFTA), vključno s sporazumom o blagovni menjavi, sporazumom o trgovini s storitvami in sporazumom o naložbah, obstaja od leta 2003; |
| --- | --- |

F.

ker prostotrgovinsko območje ASEAN-Indija (AIFTA), vključno s sporazumom o blagovni menjavi, sporazumom o trgovini s storitvami in sporazumom o naložbah, obstaja od leta 2003;

| G. | ker je v strateškem okviru EU za Indijo, ki je del strateškega partnerstva EU-Indija, globalni strategiji EU, strategiji EU za Indijo, strategiji EU za povezovanje Evrope in Azije, partnerstvu za povezljivost med EU in Indijo, dialogu o človekovih pravicah med Indijo in EU ter strategiji EU za sodelovanje z indijsko-pacifiško regijo izpostavljeno, da je sodelovanje z Indijo na področju globalne agende EU ključnega pomena; ker sta se EU in Indija 25. aprila 2022 dogovorili o ustanovitvi sveta za trgovino in tehnologijo; |
| --- | --- |

G.

ker je v strateškem okviru EU za Indijo, ki je del strateškega partnerstva EU-Indija, globalni strategiji EU, strategiji EU za Indijo, strategiji EU za povezovanje Evrope in Azije, partnerstvu za povezljivost med EU in Indijo, dialogu o človekovih pravicah med Indijo in EU ter strategiji EU za sodelovanje z indijsko-pacifiško regijo izpostavljeno, da je sodelovanje z Indijo na področju globalne agende EU ključnega pomena; ker sta se EU in Indija 25. aprila 2022 dogovorili o ustanovitvi sveta za trgovino in tehnologijo;

| H. | ker se Indija še vedno sooča s pomembnimi izzivi v zvezi s trajnostnim razvojem, človekovimi pravicami in okoljem, zlasti položajem manjšin in temeljnimi svoboščinami; ker je Parlament izrazil zaskrbljenost zaradi spremembe zakona o državljanstvu iz leta 2019, ki muslimane izključuje iz zaščite državljanstva; |
| --- | --- |

H.

ker se Indija še vedno sooča s pomembnimi izzivi v zvezi s trajnostnim razvojem, človekovimi pravicami in okoljem, zlasti položajem manjšin in temeljnimi svoboščinami; ker je Parlament izrazil zaskrbljenost zaradi spremembe zakona o državljanstvu iz leta 2019, ki muslimane izključuje iz zaščite državljanstva;

| I. | ker Indija še vedno ni ratificirala vseh temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, in sicer tiste o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic (št. 87) in o uporabi načela o pravici do organiziranja in kolektivnega dogovarjanja (št. 98), ker delovna sila v sivem gospodarstvu Indije še vedno predstavlja več kot 90 % celotne delovne sile; ker zaradi tega milijoni ljudi nimajo socialnega zavarovanja, življenje pa je negotovo (7); |
| --- | --- |

I.

ker Indija še vedno ni ratificirala vseh temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, in sicer tiste o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic (št. 87) in o uporabi načela o pravici do organiziranja in kolektivnega dogovarjanja (št. 98), ker delovna sila v sivem gospodarstvu Indije še vedno predstavlja več kot 90 % celotne delovne sile; ker zaradi tega milijoni ljudi nimajo socialnega zavarovanja, življenje pa je negotovo (7);

| 1. | poziva Komisijo, Svet Evropske unije in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj si čim bolj prizadevajo, da bi izboljšali in poglobili sodelovanje z Indijo, ki je strateška partnerica EU; ponovno poudarja, da je potrebno poglobljeno partnerstvo, ki temelji na skupnih vrednotah svobode, demokracije, pluralizma, pravne države, dobrega upravljanja, enakosti, spoštovanja človekovih in delavskih pravic, pravic žensk in enakosti spolov, zavezanosti k spodbujanju vključujočega, doslednega svetovnega reda, ki temelji na pravilih, učinkovitega multilateralizma in trajnostnega razvoja, boju proti podnebnim spremembam ter spodbujanju miru in stabilnosti v svetu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja dogovor med EU in Indijo o ustanovitvi sveta za trgovino in tehnologijo, ki bo utrdil naše strateško partnerstvo, in obljublja podporo njegovi vzpostavitvi; meni, da bo ta novi mehanizem pomemben forum za reševanje novih izzivov na področju trgovine, tehnologije in varnosti, ter poudarja, da je treba spodbuditi trgovanje s tehnologijo, zlasti tehnologijo za boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opominja, da se je med letoma 2009 in 2019 trgovina med EU in Indijo povečala za več kot 70 % ter da obe strani druži skupni interes za navezovanje tesnejših in globljih gospodarskih vezi; priznava, da je Indija pomembna partnerica EU, ki želi diverzificirati svoje dobavne verige; se zaveda, da na obeh straneh obstajajo občutljiva vprašanja, vendar meni, da bi bilo mogoče zanje poiskati rešitev, ki bo koristila obema partnericama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da strategija „od vil do vilic“ predvideva obvezno zmanjšanje uporabe pesticidov za 50 % do leta 2030 in povečanje deleža kmetijskih zemljišč za ekološko kmetijstvo na 25 %; |
| --- | --- |

4.

| 5. | po srečanju voditeljev EU in Indije v maju 2021 pričakuje hitro nadaljnje ukrepanje, da bi odprto obravnavali sodelovanje na najvišji ravni na področju trgovine in naložb, ki temelji na vrednotah; pozdravlja dejstvo, da sta si obe strani pripravljeni prizadevati za sklenitev ambicioznega, na vrednotah temelječega, uravnoteženega, celovitega in vzajemno koristnega trgovinskega sporazuma ter samostojnega sporazuma o zaščiti naložb in sporazuma o geografskih označbah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da ima ta sporazum gospodarski in strateški pomen, uspešen pa bo le, če se bosta EU in Indija postopoma uskladili glede skupne agende in vrednot v zvezi s trajnostnim razvojem, da bi dosegli skupno blaginjo, rast in zaposlovanje, povečali konkurenčnost, se borili proti revščini, napredovali pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, spodbujali boj proti podnebnim spremembam in izvajanje Pariškega sporazuma, podpirali pravice delavcev in temeljne svoboščine, spodbujali enakost spolov in opolnomočenje žensk ter izrecno upoštevali izid potekajočega pregleda trgovine in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je EU največja trgovinska partnerica Indije v agroživilskem sektorju; želi spomniti, da je kmetijski sektor pomemben del indijskega gospodarstva in predstavlja 41 % indijskih zaposlitev; poudarja občutljivost, pa tudi potencial nekaterih kmetijskih sektorjev tako v EU kot v Indiji; poudarja, da lažji dostop do trga za kmetijske proizvode nobeni strani ne bi smel dati nepoštene konkurenčne prednosti; opozarja, da morajo agroživilski proizvodi, uvoženi iz Indije, ustrezati zdravstvenim in varnostnim standardom EU; meni, da bi morala EU podpreti Indijo, da bi kmetom pomagala zmanjšati uporabo pesticidov; poudarja, da bi se morali EU in Indija v tesnem sodelovanju odzvati na posledice ruske vojne v Ukrajini za zanesljivo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je eden od ciljev prihodnjih trgovinskih in naložbenih sporazumov med EU in Indijo krepitev gospodarskih, trgovinskih in naložbenih odnosov med stranema ob popolnem spoštovanju mednarodno priznanih človekovih pravic ter okoljskih in delovnih standardov in sporazumov, vzpostavitev trdnega, preglednega, odprtega, nediskriminirajočega in predvidljivega regulativnega in poslovnega okolja za podjetja na obeh straneh ter sprostitev neizkoriščenega potenciala dvosmernega gospodarskega sodelovanja med EU in Indijo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno najostreje obsoja nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Ruske federacije proti Ukrajini; priznava nevtralen položaj Indije od njene neodvisnosti; poudarja, da sta EU in Indija pripravljeni sodelovati za uspešen in miren svet, vendar obžaluje zadržanost Indije, ki ne obsodi vojaške agresije Ruske federacije proti Ukrajini; poudarja, kako pomembno je, da demokracije sodelujejo in se usklajujejo na glavnih področjih, zlasti v zvezi s temeljnimi vrednotami ter odprto, na pravilih temelječo in trajnostno trgovino; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je obstoječi pogajalski mandat za trgovinski sporazum, ločen sporazum o zaščiti naložb in sporazum o geografskih označbah celovit in dovolj širok za ponoven začetek pogajanj in da bi ga bilo treba razumeti v skladu s sodobnimi standardi; meni, da je kljub temu treba zagotoviti, da bo prihodnji celoviti trgovinski sporazum kot ključne dele vseboval okoljske standarde in standarde človekovih pravic, namensko poglavje o malih in srednjih podjetjih, namensko poglavje o digitalni trgovini, namensko poglavje o surovinah, da bi olajšali tržni dostop, in ambiciozno ter izvršljivo poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, skladno s Pariškim sporazumom; poleg tega meni, da bi moral sporazum vsebovati določbe o trajnostnih prehranskih sistemih in spolu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva indijsko vlado, naj predstavi načrt za ratifikacijo preostalih dveh temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, št. 87 in št. 98, ter meni, da je treba njuna načela ustrezno in pravočasno upoštevati; poudarja, da je zaradi neformalne narave indijskega trga dela veliko izzivov v zvezi s sprejemanjem in uveljavljanjem mednarodnih delovnih standardov; spodbuja Komisijo, naj poskrbi, da bodo v prihodnjem trgovinskem sporazumu med EU in Indijo upoštevana temeljna načela Mednarodne organizacije dela; poziva jo tudi, naj zagotovi, da bo prihodnji trgovinski sporazum med EU in Indijo v skladu z evropskim zelenim dogovorom, strategijo „od vil do vilic“ in COP26; |
| --- | --- |

11.

| 12. | se strinja z voditelji EU in Indije, da je treba hitro poiskati rešitve za dolgotrajne težave v zvezi z dostopom do trga, da bi ohranili zagon za ponovni začetek pogajanj; zato spodbuja pogajalce, naj te rešitve hitro poiščejo, tako na različnih ravneh upravljanja kot v različnih sektorjih (npr. avtomobili, avtomobilski deli, kmetijstvo, medicinski pripomočki, zdravila, sanitarne in fitosanitarne dražilne snovi, netarifne ovire, kot so sklepi o nadzoru kakovosti, potrdila, skladnost z mednarodnimi standardi in zahteve za lokalizacijo), pri čemer pa vsebina zaradi hitrosti ne sme trpeti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | spodbuja pogajalce, naj dosežejo znaten napredek pri prizadevanjih za celovit, vzajemno koristen in najsodobnejši prostotrgovinski sporazum, skladen s pravili Svetovne trgovinske organizacije, pri čemer je treba prednostno obravnavati področja, ki spodbujajo trajnostno rast, odpravljanje neenakosti ter pravičen digitalni in zeleni prehod, in sicer z naslednjimi ukrepi:






  (i) | celovita odprava tarif in kvot po načelu vzajemnosti, pri čemer je treba nameniti posebno pozornost občutljivim proizvodom in poskrbeti, da znižanje ne bo povzročilo povišanja domačih davkov in dajatev na uvožene proizvode, tudi na državni ravni; |
| --- | --- | --- |

13.

(i)

celovita odprava tarif in kvot po načelu vzajemnosti, pri čemer je treba nameniti posebno pozornost občutljivim proizvodom in poskrbeti, da znižanje ne bo povzročilo povišanja domačih davkov in dajatev na uvožene proizvode, tudi na državni ravni;

| (ii) | hitrejši, preglednejši in enostavnejši carinski postopki, pa tudi enoten elektronski postopek certificiranja in odprava nesorazmernih prepovedi uvoza; |
| --- | --- |

(ii)

hitrejši, preglednejši in enostavnejši carinski postopki, pa tudi enoten elektronski postopek certificiranja in odprava nesorazmernih prepovedi uvoza;

| (iii) | pregledni in hitri postopki odobritve dostopa do trga, regionalizacije in revizije, podprti z znanstveno utemeljenimi sanitarnimi in fitosanitarnimi uvoznimi ukrepi, mednarodnimi standardi in pravili, ki presegajo sporazum STO o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih; sporazum bi moral uvesti sodelovanje pri sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ter hitro odobritev vseh obstoječih in novih vlog Indije za dostop do trga, tudi tistih, ki zamujajo zaradi poskusnih pošiljk in težav s certifikati; |
| --- | --- |

(iii)

pregledni in hitri postopki odobritve dostopa do trga, regionalizacije in revizije, podprti z znanstveno utemeljenimi sanitarnimi in fitosanitarnimi uvoznimi ukrepi, mednarodnimi standardi in pravili, ki presegajo sporazum STO o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih; sporazum bi moral uvesti sodelovanje pri sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ter hitro odobritev vseh obstoječih in novih vlog Indije za dostop do trga, tudi tistih, ki zamujajo zaradi poskusnih pošiljk in težav s certifikati;

| (iv) | odprava vse številnejših tehničnih ovir v trgovini, ki bo vključevala pregled ovir v zvezi z IKT, medicinskimi pripomočki, igračami, alkoholnimi pijačami, brušenimi diamanti, agroživilskimi proizvodi, hrano in jeklom; sporazum bi moral stremeti k skladnosti z mednarodnimi standardi Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO), Mednarodne elektrotehniške komisije (IEC) in Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU), segati širše od sporazuma STO o tehničnih ovirah v trgovini, preprečevati podvajanje testiranja in certificiranja ter poenostaviti sheme licenciranja, sklepe o nadzoru kakovosti in klinične raziskave; |
| --- | --- |

(iv)

odprava vse številnejših tehničnih ovir v trgovini, ki bo vključevala pregled ovir v zvezi z IKT, medicinskimi pripomočki, igračami, alkoholnimi pijačami, brušenimi diamanti, agroživilskimi proizvodi, hrano in jeklom; sporazum bi moral stremeti k skladnosti z mednarodnimi standardi Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO), Mednarodne elektrotehniške komisije (IEC) in Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU), segati širše od sporazuma STO o tehničnih ovirah v trgovini, preprečevati podvajanje testiranja in certificiranja ter poenostaviti sheme licenciranja, sklepe o nadzoru kakovosti in klinične raziskave;

| (v) | izčrpno poglavje o javnem naročanju na vseh ravneh upravljanja, da bi z učinkovitimi pravnimi sredstvi uveljavili načeli preglednosti in nediskriminacije v javnem naročanju; v zvezi s tem poziva Indijo, naj pristopi k sporazumu STO o javnih naročilih in prepove diskriminirajoče prakse, ki spodbujajo kupovanje domačih proizvodov, na primer pobudi „Make in India“ in „Atmanirbhar Bharat“ („samozadostna Indija“), saj je njihov namen dajati prednost domači proizvodnji in odvračati od uvoza ter znatno vplivati na dostop podjetij iz EU do indijskega trga; |
| --- | --- |

(v)

izčrpno poglavje o javnem naročanju na vseh ravneh upravljanja, da bi z učinkovitimi pravnimi sredstvi uveljavili načeli preglednosti in nediskriminacije v javnem naročanju; v zvezi s tem poziva Indijo, naj pristopi k sporazumu STO o javnih naročilih in prepove diskriminirajoče prakse, ki spodbujajo kupovanje domačih proizvodov, na primer pobudi „Make in India“ in „Atmanirbhar Bharat“ („samozadostna Indija“), saj je njihov namen dajati prednost domači proizvodnji in odvračati od uvoza ter znatno vplivati na dostop podjetij iz EU do indijskega trga;

| (vi) | enaki konkurenčni pogoji pri subvencijah in poslovnih praksah podjetij v državni lasti; |
| --- | --- |

(vi)

enaki konkurenčni pogoji pri subvencijah in poslovnih praksah podjetij v državni lasti;

| (vii) | obsežno poglavje o visoki ravni varstva pravic intelektualne lastnine s poudarkom na določbah o sodelovanju in prenosih tehnologije, ki bo pripomogla k neomejujočemu in hitremu postopku prijav za patente ter hitremu in učinkovitemu izvajanju standardov na področju pravic intelektualne lastnine, tudi zaščite geografskih označb; meni, da je treba vseeno posvetiti posebno pozornost zmožnosti Indije za proizvodnjo cenovno dostopnih generičnih zdravil za domače zdravstvene potrebe ali za izvoz v druge države v razvoju, ki potrebujejo pomoč, v skladu z deklaracijo iz Dohe o sporazumu TRIPS v zvezi z javnim zdravjem; |
| --- | --- |

(vii)

obsežno poglavje o visoki ravni varstva pravic intelektualne lastnine s poudarkom na določbah o sodelovanju in prenosih tehnologije, ki bo pripomogla k neomejujočemu in hitremu postopku prijav za patente ter hitremu in učinkovitemu izvajanju standardov na področju pravic intelektualne lastnine, tudi zaščite geografskih označb; meni, da je treba vseeno posvetiti posebno pozornost zmožnosti Indije za proizvodnjo cenovno dostopnih generičnih zdravil za domače zdravstvene potrebe ali za izvoz v druge države v razvoju, ki potrebujejo pomoč, v skladu z deklaracijo iz Dohe o sporazumu TRIPS v zvezi z javnim zdravjem;

| (viii) | posebno poglavje o malih in srednjih podjetjih, da bi upoštevali njihove posebne potrebe in jim zagotovili pravno varnost; poudarja, da mala podjetja potrebujejo prijazno regulativno okolje, med drugim usklajene in poenostavljene carinske postopke ter manjše upravno in regulativno breme, da bi premagala tarifne in netarifne ovire, ki jim preprečujejo vstop na indijski trg; poudarja, da je treba olajšati izmenjavo informacij o dostopu do trga, trgovinskih predpisih, trgovinskih postopkih in pravilih o poreklu; |
| --- | --- |

(viii)

posebno poglavje o malih in srednjih podjetjih, da bi upoštevali njihove posebne potrebe in jim zagotovili pravno varnost; poudarja, da mala podjetja potrebujejo prijazno regulativno okolje, med drugim usklajene in poenostavljene carinske postopke ter manjše upravno in regulativno breme, da bi premagala tarifne in netarifne ovire, ki jim preprečujejo vstop na indijski trg; poudarja, da je treba olajšati izmenjavo informacij o dostopu do trga, trgovinskih predpisih, trgovinskih postopkih in pravilih o poreklu;

| (ix) | ambiciozno poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, ki bo zagotavljalo na vrednotah temelječe sodelovanje na področju trgovine in naložb ter spodbujalo najvišje mednarodne standarde na področju delavskih pravic, med drugim odločne ukrepe za odpravo dela otrok in prisilnega dela, varstvo okolja in spodbujanje enakosti spolov na podlagi najnovejših in sodobnih sporazumov EU o prosti trgovini; poudarja, da je treba trajnostnost uveljaviti v celotnem sporazumu z izvršljivimi določbami, ob tem pa upoštevati pregled trgovine in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

(ix)

ambiciozno poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, ki bo zagotavljalo na vrednotah temelječe sodelovanje na področju trgovine in naložb ter spodbujalo najvišje mednarodne standarde na področju delavskih pravic, med drugim odločne ukrepe za odpravo dela otrok in prisilnega dela, varstvo okolja in spodbujanje enakosti spolov na podlagi najnovejših in sodobnih sporazumov EU o prosti trgovini; poudarja, da je treba trajnostnost uveljaviti v celotnem sporazumu z izvršljivimi določbami, ob tem pa upoštevati pregled trgovine in trajnostnega razvoja;

| (x) | sodobna, malim in srednjim podjetjem prijazna, usklajena in vzajemna pravila o poreklu v skladu z najbolj sodobnimi in celovitimi prostotrgovinskimi sporazumi EU; |
| --- | --- |

(x)

sodobna, malim in srednjim podjetjem prijazna, usklajena in vzajemna pravila o poreklu v skladu z najbolj sodobnimi in celovitimi prostotrgovinskimi sporazumi EU;

| (xi) | nov akcijski načrt za krožno gospodarstvo, da bi zmanjšali količino odpadkov in opolnomočili potrošnike in da bi trajnostni proizvodi postali pravilo in usmerjali svetovna prizadevanja za krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(xi)

nov akcijski načrt za krožno gospodarstvo, da bi zmanjšali količino odpadkov in opolnomočili potrošnike in da bi trajnostni proizvodi postali pravilo in usmerjali svetovna prizadevanja za krožno gospodarstvo;

| (xii) | prepoved neavtomatičnih postopkov za izdajanje uvoznih in izvoznih dovoljenj, razen v upravičenih primerih; |
| --- | --- |

(xii)

prepoved neavtomatičnih postopkov za izdajanje uvoznih in izvoznih dovoljenj, razen v upravičenih primerih;

| (xiii) | odprava vseh diskriminirajočih in nesorazmernih ovir za ustanavljanje podjetij v storitvenem in proizvodnem sektorju ter opravljanje čezmejnih storitev, da bodo ponudniki storitev iz EU in Indije imeli enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

(xiii)

odprava vseh diskriminirajočih in nesorazmernih ovir za ustanavljanje podjetij v storitvenem in proizvodnem sektorju ter opravljanje čezmejnih storitev, da bodo ponudniki storitev iz EU in Indije imeli enake konkurenčne pogoje;

| (xiv) | boljša pravila za digitalno trgovino, ki bodo temeljila na standardih EU in svetovnih praksah; meni zlasti, da se 5G ne sme uvesti z obveznim prenosom tehnologije, na primer s prisilnim razkritjem izvornih kod, algoritmov in šifrirnih ključev; |
| --- | --- |

(xiv)

boljša pravila za digitalno trgovino, ki bodo temeljila na standardih EU in svetovnih praksah; meni zlasti, da se 5G ne sme uvesti z obveznim prenosom tehnologije, na primer s prisilnim razkritjem izvornih kod, algoritmov in šifrirnih ključev;

| (xv) | potrditev pravic in obveznosti obeh strani iz sporazumov STO (protidampinški, protisubvencijski in zaščitni ukrepi), raziskovanje področij skupnega interesa, ki presegajo te standarde STO, in začasni dvostranski zaščitni mehanizem; |
| --- | --- |

(xv)

potrditev pravic in obveznosti obeh strani iz sporazumov STO (protidampinški, protisubvencijski in zaščitni ukrepi), raziskovanje področij skupnega interesa, ki presegajo te standarde STO, in začasni dvostranski zaščitni mehanizem;

| (xvi) | jamstvo za dobro upravljanje in pravno državo ter odprava ovir, ki jih povzroča pravna negotovost; |
| --- | --- |

(xvi)

jamstvo za dobro upravljanje in pravno državo ter odprava ovir, ki jih povzroča pravna negotovost;

| 14. | opozarja, da so mala in srednja podjetja hrbtenica socialno-ekonomskega razvoja Indije in predstavljajo 45 % celotne industrijske proizvodnje države; meni, da bi si morala Indija in EU še naprej prizadevati za ugodno in stabilno poslovno okolje za mala in srednja podjetja, olajšati njihov vstop na mednarodne trge in jim omogočiti, da v celoti izkoristijo trgovinske priložnosti; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev indijske službe za pomoč malim in srednjim podjetjem na področju intelektualne lastnine, ki ponuja prvovrstno podporo pri zaščiti in uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, ter poziva Komisijo, naj na podlagi te pobude oblikuje dodatne digitalne platforme, ki bodo zmanjšale trgovinske stroške in upravno breme, hkrati pa povečale udeležbo malih in srednjih podjetij v mednarodni trgovini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva obe strani, naj na podlagi ocene razmislita o interoperabilnem toku podatkov med pristojnimi organi Indije in EU, ki bo v celoti skladen s splošno uredbo o varstvu podatkov (8); spodbuja Indijo, naj svoj novi zakon o varstvu podatkov uskladi z najvišjimi mednarodno priznanimi standardi o varstvu podatkov in pravili o zasebnosti; poziva jo tudi, naj se pridruži pobudi EU o mednarodnih standardih varstva podatkov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vabi pogajalsko ekipo EU, pa tudi institucije in države članice EU, naj čim bolje izkoristijo indijsko zavezanost multilateralizmu in mednarodni trgovini, ki temelji na pravilih, Indijo pa poziva, naj na 12. in 13. ministrski konferenci STO konstruktivno prispeva k doseganju dejanskih rezultatov; pozdravlja skupni predlog EU in Indije o reformi organa STO za reševanje sporov in Indijo poziva, naj se pridruži večstranski začasni ureditvi za arbitražo v primeru pritožb; voditeljem EU in Indije izraža pohvalo za njihovo zavezanost odločnejšemu usklajevanju na področju globalnega gospodarskega upravljanja, zlasti v STO in G20; pričakuje, da bo seznanjen z rezultati dialoga med visokimi uradniki EU in Indije, ki naj bi med dialogi na visoki ravni o trgovini in naložbah poglobil dvostransko sodelovanje pri vprašanjih v zvezi z STO; |
| --- | --- |

16.

| 17. | obžaluje, da za vlagatelje iz EU še vedno obstajajo negotovosti, zlasti zaradi odločitve Indije leta 2016, da bo enostransko razveljavila vse dvostranske sporazume o naložbah; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je seznanjen, da sta se obe strani pripravljeni pogajati o samostojnem sporazumu o zaščiti naložb, ki bi vlagateljem obeh strani zagotovil večjo pravno varnost in nadalje utrdil dvostranske trgovinske odnose, kar naj bi pritegnilo več naložb EU v Indijo, in podpira možnost, naj obe strani najprej izkoristita vse domače pravne možnosti; priporoča sodelovanje pri uresničevanju skupnih in vzajemno koristnih ciljev na teh področjih, da bi spodbujali trajnostno gospodarsko rast in inovacije; poudarja, da bi moral ta sporazum med drugim vsebovati zaščito pred diskriminacijo na podlagi porekla, nezakonitim razlaščanjem, odrekanjem sodnega varstva, bistvenim kršitvam dolžnega pravnega postopanja, očitno samovoljo, ciljno usmerjeno diskriminacijo zaradi očitno krivičnih razlogov in zlorabo; predlaga, da se pred koncem pogajanj izvede celovita ocena učinka; pozdravlja indijske naložbe v Evropi kot gonilo gospodarske dinamike, večje konkurenčnosti in raznolike proizvodnje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno potrjuje, da bi bil lahko sporazum o zaščiti naložb primeren temelj za nadaljnjo krepitev dvostranskih trgovinskih odnosov; spodbuja pogajalce, naj se dogovorijo o ustanovitvi večstranskega naložbenega sodišča in namenskega sistema sodišč za naložbe med EU in Indijo kot o začasni možnosti, dokler ne bo ustanovljeno večstransko sodišče za reševanje sporov o naložbah, ki bi ga morali priznavati tako EU kot Indija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja dejstvo, da so voditelji zavezani sklenitvi ločenega sporazuma o geografskih označbah, ki bi bil lahko samostojen ali pa vključen v celovit trgovinski sporazum; meni, da bi moral biti ta sporazum prednostna naloga kmetijskega in agroživilskega sektorja EU, da bi zaščitili geografske označbe EU, in poziva Komisijo, naj si prizadeva za oblikovanje celovitega seznama teh označb; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da mora EU zagovarjati človekove pravice in pravico do hrane kot osrednje načelo in prednostno nalogo prehranskih sistemov ter kot temeljno orodje za preoblikovanje prehranskih sistemov; poziva EU, naj izvaja deklaracijo OZN o pravicah kmetov in drugih ljudi, ki delajo na podeželju, ter najbolj marginaliziranim zagotovi dostop do hranljivih živil; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da indijski pravni red sicer dovoljuje gojenje gensko spremenjenih organizmov za predelavo v hrano in krmo, vendar je ureditev za te organizme po strogosti in doslednosti podobna tisti v EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da je treba odločno napredovati pri prepovedi vseh antibiotikov in veterinarskih zdravil, ki niso v skladu s prehranskimi standardi Codex Alimentarius; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da mora EU poskrbeti, da se v sporazumu o sodelovanju z Indijo izboljša raven medsebojnega sodelovanja in da obe strani spoštujeta vse gospodarske, socialne, okoljske, zdravstvene, varnostne in kakovostne standarde EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj izvede študijo o možnih gospodarskih učinkih tega sporazuma in pri tem upošteva, da za kmetijstvo in živinorejo v Indiji ne veljajo predpisi EU, ki povečujejo stroške proizvodnje v Evropi, posledica tega pa je lahko nelojalna konkurenca, kot se je že zgodilo v primeru drugih sporazumov z državami, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo z besedilom sporazuma, kot je bilo dosledno zapisano v prejšnjih prostotrgovinskih sporazumih EU, zaščiten skupni enotni trg EU, tako da bo preprečeno:






  (i) | uvažanje nedovoljenih gensko spremenjenih organizmov v živilih, krmi in semenih; |
| --- | --- | --- |

26.

(i)

uvažanje nedovoljenih gensko spremenjenih organizmov v živilih, krmi in semenih;

| (ii) | uvažanje kmetijskih proizvodov in živil z višjimi vrednostmi ostankov pesticidov, kot jih dovoljuje zakonodaja EU, s sistematično uporabo pravil EU o najvišjih dovoljenih vrednostih ostankov; |
| --- | --- |

(ii)

uvažanje kmetijskih proizvodov in živil z višjimi vrednostmi ostankov pesticidov, kot jih dovoljuje zakonodaja EU, s sistematično uporabo pravil EU o najvišjih dovoljenih vrednostih ostankov;

| (iii) | uvažanje kmetijskih proizvodov in živil, proizvedenih z uporabo hormonskih pripravkov, ki so v EU prepovedani; |
| --- | --- |

(iii)

uvažanje kmetijskih proizvodov in živil, proizvedenih z uporabo hormonskih pripravkov, ki so v EU prepovedani;

| (iv) | vnašanje sevov mikrobov, odpornih proti protimikrobnim zdravilom; |
| --- | --- |

(iv)

vnašanje sevov mikrobov, odpornih proti protimikrobnim zdravilom;

| 27. | opominja, da je STO 14. decembra 2021 Indiji izrekla neodobravanje zaradi ogromnih subvencij za proizvodnjo in izvoz sladkorja v tej državi; zato poziva k začasni odpravi kvote 10 000 MT CXL za indijski sladkor, saj se revizija subvencij, ki kršijo pravila STO, ne predvideva; zahteva, da se na prihodnjih trgovinskih pogajanjih med EU in Indijo doseže odprava subvencij za sladkor, ki niso v skladu s pravili STO; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja ustanovitev dveh skupnih delovnih skupin za pospešitev sodelovanja pri pripravi zakonodaje o blagu in storitvah, tudi na področju zelenih in digitalnih tehnologij in odpornih dobavnih verig, ob posvetovanju s predstavniki različnih deležnikov v enakopravni vlogi; poudarja, da imajo dialogi na visoki ravni o trgovini in naložbah ključno vlogo pri zagotavljanju splošnega napredka, tudi pri reševanju dolgotrajnih težav v zvezi z dostopom do trga; pričakuje, da bo pravočasno in redno obveščen o rezultatih teh dialogov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva pogajalce, naj se prednostno dogovorijo o vzpostavitvi dvostranske platforme za predhodno in naknadno posvetovanje med EU in Indijo, da bi olajšali razprave in posvetovanje pred sprejetjem novih ukrepov in subvencij, ki bi lahko negativno vplivali na trgovino ali naložbe; meni, da bi morala ta platforma olajšati dialog s predstavniki različnih deležnikov, med drugim socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe; meni, da bi bilo treba poslovnim in industrijskim združenjem omogočiti, da vse zadržke glede novosti na področju trgovine ali naložb predložijo sekretariatu te platforme; verjame, da bi ta platforma sčasoma morala postati del okvira za upravljanje prihodnjega trgovinskega sporazuma; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi moral pri upravljanju morebitnega prostotrgovinskega sporazuma med EU in Indijo sodelovati skupni odbor za skupno spremljanje, strukturiran dialog in nadzor, ki bi ga izvajala Evropski parlament in oba doma parlamenta Indije; poudarja, da je sodelovanje civilne družbe pri spremljanju izvajanja sporazuma ključnega pomena, in poziva k hitri ustanovitvi domačih svetovalnih skupin po začetku veljavnosti sporazuma ter k uravnoteženi zastopanosti poslovnih organizacij, sindikatov in civilne družbe, vključno z neodvisnimi organizacijami iz delovnega in okoljskega sektorja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Indije. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  UL L 209, 14.6.2021, str. 1.

(2)  UL C 337, 20.9.2018, str. 48.

(3)  UL C 456, 10.11.2021, str. 117.

(4)  UL C 506, 15.12.2021, str. 109.

(5)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(6)  UL C 99, 1.3.2022, str. 10.

(7)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---ifp_skills/documents/publication/wcms_734503.pdf

(8)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/30

---

P9_TA(2022)0278

Skupni evropski ukrepi na področju oskrbe

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 Na poti k skupnim evropskim ukrepom na področju oskrbe (2021/2253(INI))

(2023/C 47/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju ciljev iz člena 3 PEU, zlasti boja proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbujanja socialne pravičnosti, enakosti žensk in moških, solidarnosti med generacijami in varstva pravic otrok, pa tudi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev iz člena 3 PEU, zlasti boja proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbujanja socialne pravičnosti, enakosti žensk in moških, solidarnosti med generacijami in varstva pravic otrok, pa tudi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije,

| — | ob upoštevanju člena 8 o vključevanju načela enakosti spolov, ki določa cilj EU za odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi, ter horizontalne socialne klavzule iz člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 o vključevanju načela enakosti spolov, ki določa cilj EU za odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi, ter horizontalne socialne klavzule iz člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju ciljev socialne politike iz členov 151 in 153 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev socialne politike iz členov 151 in 153 PDEU,

| — | ob upoštevanju revidirane Evropske socialne listine, zlasti člena 15 o pravici invalidnih oseb do samostojnosti, vključevanja v družbo in sodelovanja v življenju skupnosti ter člena 23 o pravici starejših do socialnega varstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidirane Evropske socialne listine, zlasti člena 15 o pravici invalidnih oseb do samostojnosti, vključevanja v družbo in sodelovanja v življenju skupnosti ter člena 23 o pravici starejših do socialnega varstva,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti člena 25 o pravici starejših do samostojnega in dostojnega življenja in člena 26 o vključevanju invalidov, in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot določa člen 6 PEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti člena 25 o pravici starejših do samostojnega in dostojnega življenja in člena 26 o vključevanju invalidov, in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot določa člen 6 PEU,

| — | ob upoštevanju načel evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načela 17 o vključevanju invalidov in načela 18 o pravici do dolgotrajne oskrbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načela 17 o vključevanju invalidov in načela 18 o pravici do dolgotrajne oskrbe,

| — | ob upoštevanju desetletja OZN za zdravo staranje 2021–2030 in okvira Svetovne zdravstvene organizacije, da bi države bi vključile neprekinjeno dolgotrajno oskrbo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju desetletja OZN za zdravo staranje 2021–2030 in okvira Svetovne zdravstvene organizacije, da bi države bi vključile neprekinjeno dolgotrajno oskrbo (1),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic in njegovih krovnih ciljev do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic in njegovih krovnih ciljev do leta 2030,

| — | ob upoštevanju ciljev OZN za trajnostni razvoj, zlasti ciljev št. 3 o zdravju in dobrem počutju, št. 5 o enakosti spolov, št. 8 o dostojnem delu in gospodarski rasti ter št. 10 o zmanjšanju neenakosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev OZN za trajnostni razvoj, zlasti ciljev št. 3 o zdravju in dobrem počutju, št. 5 o enakosti spolov, št. 8 o dostojnem delu in gospodarski rasti ter št. 10 o zmanjšanju neenakosti,

| — | ob upoštevanju tematskega poročila neodvisne strokovnjakinje OZN za uveljavljanje vseh človekovih pravic starejših oseb z dne 22. julija 2020 o vplivu koronavirusne bolezni (covid-19) na uživanje vseh človekovih pravic starejših oseb A/75/2020 (2) in njene izjave o avtonomiji in oskrbi starejših na 30. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tematskega poročila neodvisne strokovnjakinje OZN za uveljavljanje vseh človekovih pravic starejših oseb z dne 22. julija 2020 o vplivu koronavirusne bolezni (covid-19) na uživanje vseh človekovih pravic starejših oseb A/75/2020 (2) in njene izjave o avtonomiji in oskrbi starejših na 30. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice (3),

| — | ob upoštevanju konvencij in priporočil Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti Konvencije C149 iz leta 1977 o zdravstvenem osebju in spremnega priporočila št. 157, Konvencije C183 o varstvu materinstva iz leta 2000 in spremnega priporočila št. 191, Konvencije C189 o delavcih v gospodinjstvu iz leta 2011 in spremnega priporočila št. 201, Konvencije C190 o nasilju in nadlegovanju iz leta 2019 in spremnega priporočila št. 206 ter priporočila št. 202 o spodnjih mejah socialne zaščite, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij in priporočil Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti Konvencije C149 iz leta 1977 o zdravstvenem osebju in spremnega priporočila št. 157, Konvencije C183 o varstvu materinstva iz leta 2000 in spremnega priporočila št. 191, Konvencije C189 o delavcih v gospodinjstvu iz leta 2011 in spremnega priporočila št. 201, Konvencije C190 o nasilju in nadlegovanju iz leta 2019 in spremnega priporočila št. 206 ter priporočila št. 202 o spodnjih mejah socialne zaščite,

| — | ob upoštevanju poročila MOD z dne 19. decembra 2019 z naslovom The Employment Generation Impact of Meeting SDG Targets in early Childhood care, Education, health and Long-Term care in 45 countries (Učinek doseganja ciljev trajnostnega razvoja na področju predšolske vzgoje, izobraževanja, zdravja in dolgotrajne oskrbe v 45 državah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila MOD z dne 19. decembra 2019 z naslovom The Employment Generation Impact of Meeting SDG Targets in early Childhood care, Education, health and Long-Term care in 45 countries (Učinek doseganja ciljev trajnostnega razvoja na področju predšolske vzgoje, izobraževanja, zdravja in dolgotrajne oskrbe v 45 državah),

| — | ob upoštevanju resolucije MOD o globalnem pozivu k vzpostavitvi vključujočega, trajnostnega in odpornega pristopa, osredotočenega na človeka, po krizi zaradi covida-19, ki je bila sprejeta na 109. zasedanju Mednarodne konference dela junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije MOD o globalnem pozivu k vzpostavitvi vključujočega, trajnostnega in odpornega pristopa, osredotočenega na človeka, po krizi zaradi covida-19, ki je bila sprejeta na 109. zasedanju Mednarodne konference dela junija 2021,

| — | ob upoštevanju poročila MOD z dne 7. marca 2022 z naslovom Zdravstveno varstvo pri delu: naložbe v dopust za oskrbo in storitve za večjo enakost spolov na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila MOD z dne 7. marca 2022 z naslovom Zdravstveno varstvo pri delu: naložbe v dopust za oskrbo in storitve za večjo enakost spolov na delovnem mestu,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju političnih usmeritev predsednice Komisije Ursule von der Leyen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih usmeritev predsednice Komisije Ursule von der Leyen,

| — | ob upoštevanju delovnega programa Komisije za leto 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega programa Komisije za leto 2022,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/522 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/522 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 (7),

| — | ob upoštevanju skupne pobude OECD in Evropske komisije o zdravstvenem stanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne pobude OECD in Evropske komisije o zdravstvenem stanju,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (8),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (9),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uporabi načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uporabi načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (10),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2022/431 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2022 o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2022/431 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2022 o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (11),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Pobuda za podporo zaposlenim staršem in oskrbovalcem pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Pobuda za podporo zaposlenim staršem in oskrbovalcem pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (COM(2017)0252),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za okrepitev socialne ekonomije in nova delovna mesta z dne 9. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za okrepitev socialne ekonomije in nova delovna mesta z dne 9. decembra 2021,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije o staranju z dne 27. januarja 2021 (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o staranju z dne 27. januarja 2021 (COM(2021)0050),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o dolgoročni viziji za podeželska območja iz leta 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o dolgoročni viziji za podeželska območja iz leta 2021,

| — | ob upoštevanju ministrske izjave o staranju, ki je bila sprejeta 22. septembra 2017 na 4. ministrski konferenci Ekonomske komisije Organizacije združenih narodov v Lizboni, z naslovom „A Sustainable Society for all Ages: Realizing the potential of living longer“ (Trajnostna družba za vse starosti: izkoriščanje potenciala daljšega življenja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske izjave o staranju, ki je bila sprejeta 22. septembra 2017 na 4. ministrski konferenci Ekonomske komisije Organizacije združenih narodov v Lizboni, z naslovom „A Sustainable Society for all Ages: Realizing the potential of living longer“ (Trajnostna družba za vse starosti: izkoriščanje potenciala daljšega življenja),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 4. marca 2021 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o krepitvi uporabe načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske s preglednostjo plačil in mehanizmi za izvrševanje (COM(2021)0093), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 4. marca 2021 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o krepitvi uporabe načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske s preglednostjo plačil in mehanizmi za izvrševanje (COM(2021)0093),

| — | o upoštevanju predloga Komisije z dne 28. oktobra 2020 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (COM(2020)0682). |
| --- | --- |

—

o upoštevanju predloga Komisije z dne 28. oktobra 2020 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (COM(2020)0682).

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) z dne 19. januarja 2022 o novem modelu oskrbe starejših – izkušnje iz pandemije COVID-19 (SOC/687-EESC-2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) z dne 19. januarja 2022 o novem modelu oskrbe starejših – izkušnje iz pandemije COVID-19 (SOC/687-EESC-2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) SOC/535 – EESO 2016 z dne 21. septembra 2012 o pravicah negovalcev, ki živijo z oskrbovanci, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) SOC/535 – EESO 2016 z dne 21. septembra 2012 o pravicah negovalcev, ki živijo z oskrbovanci,

| — | ob upoštevanju poročila o dolgotrajni oskrbi za leto 2021, ki sta ga pripravila Odbor za socialno zaščito in Evropska komisija (GD EMPL) z naslovom Trendi, izzivi in priložnosti v starajoči se družbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dolgotrajni oskrbi za leto 2021, ki sta ga pripravila Odbor za socialno zaščito in Evropska komisija (GD EMPL) z naslovom Trendi, izzivi in priložnosti v starajoči se družbi,

| — | ob upoštevanju mnenja odbora strokovnjakov z dne 23. junija 2021 o učinkovitih načinih za vlaganje v zdravje z naslovom Supporting mental health of health workforce and other essential workers (Podpiranje duševnega zdravja zdravstvenih delavcev in drugih kritičnih delavcev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja odbora strokovnjakov z dne 23. junija 2021 o učinkovitih načinih za vlaganje v zdravje z naslovom Supporting mental health of health workforce and other essential workers (Podpiranje duševnega zdravja zdravstvenih delavcev in drugih kritičnih delavcev),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 14. junija 2021 o socialno-ekonomskem vplivu covida-19 na enakost spolov (ST 8884/21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 14. junija 2021 o socialno-ekonomskem vplivu covida-19 na enakost spolov (ST 8884/21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2022 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov III (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2022 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov III (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (17),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2019 o visokokakovostnih sistemih predšolske vzgoje in varstva (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2019 o visokokakovostnih sistemih predšolske vzgoje in varstva (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o otrokovih pravicah glede na strategijo EU o otrokovih pravicah (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o otrokovih pravicah glede na strategijo EU o otrokovih pravicah (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o strategiji EU na področju javnega zdravja po pandemiji COVID-19 (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o strategiji EU na področju javnega zdravja po pandemiji COVID-19 (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2022 o krepitvi Evrope v boju proti raku – za celovito in usklajeno strategijo (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2022 o krepitvi Evrope v boju proti raku – za celovito in usklajeno strategijo (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 Stara celina se stara – možnosti in izzivi politik na področju staranja po letu 2020 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 Stara celina se stara – možnosti in izzivi politik na področju staranja po letu 2020 (23),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020 (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020 (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o položaju invalidk (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o položaju invalidk (25),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. junija 2021 z naslovom Strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 – Varnost in zdravje pri delu v spreminjajočem se svetu dela (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. junija 2021 z naslovom Strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 – Varnost in zdravje pri delu v spreminjajočem se svetu dela (COM(2021)0323),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2022 o novem strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje po letu 2020 (vključno z boljšo zaščito delavcev pred izpostavljenostjo škodljivim snovem, stresom pri delu in poškodbami zaradi ponavljajočih se gibov) (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2022 o novem strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje po letu 2020 (vključno z boljšo zaščito delavcev pred izpostavljenostjo škodljivim snovem, stresom pri delu in poškodbami zaradi ponavljajočih se gibov) (26),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega sindikalnega inštituta/Evropske zveze sindikatov javnih uslužbencev o preglednosti plač in vlogi spolno nevtralnega vrednotenja delovnih mest in razvrščanja delovnih mest v javnih službah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega sindikalnega inštituta/Evropske zveze sindikatov javnih uslužbencev o preglednosti plač in vlogi spolno nevtralnega vrednotenja delovnih mest in razvrščanja delovnih mest v javnih službah,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 8. novembra 2019 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 8. novembra 2019 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (27),

| — | ob upoštevanju dejavnosti Evropskega organa za delo in zlasti njegovega sodelovanja z državami članicami pri ukrepanju proti neprijavljenemu delu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti Evropskega organa za delo in zlasti njegovega sodelovanja z državami članicami pri ukrepanju proti neprijavljenemu delu,

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2021 in njegove tematske osredotočenosti na zdravje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2021 in njegove tematske osredotočenosti na zdravje,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0189/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0189/2022),

| A. | ker socialne pravice spadajo med človekove in ustavne pravice, so pravice žensk temeljne človekove pravice in ker Beneška komisija Sveta Evrope, Evropsko sodišče za človekove pravice in Listina poudarjajo, da so človekove pravice del pravne države; ker so v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic navedene konkretne pobude za izvajanje načel, ki so bistvena za oblikovanje močnejše socialne Evrope za pravičen prehod in okrevanje, kot so enakost spolov, enake možnosti, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, otroško varstvo in podpora otrokom, vključevanje invalidov in dolgotrajna oskrba; ker bo razširitev in krepitev vrednosti in pravic delovne sile na področju oskrbe pogoj za izvajanje teh pobud, tudi tistih, ki se posebej nanašajo na načeli 17 in 18; ker bi bilo treba evropski semester in pregled socialnih kazalnikov uporabiti za krepitev pravičnejše, enakopravne, trajnostne in odporne družbe; ker je uživanje najvišje dosegljive ravni zdravja temeljna pravica in ker je treba z vsemi politikami in dejavnostmi Unije zagotoviti in izvajati visoko raven varovanja zdravja; ker je dostop do kakovostnih javnih storitev odločilen dejavnik kakovosti življenja kot del strategije oskrbe in povečanih naložb v sektor; |
| --- | --- |

A.

ker socialne pravice spadajo med človekove in ustavne pravice, so pravice žensk temeljne človekove pravice in ker Beneška komisija Sveta Evrope, Evropsko sodišče za človekove pravice in Listina poudarjajo, da so človekove pravice del pravne države; ker so v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic navedene konkretne pobude za izvajanje načel, ki so bistvena za oblikovanje močnejše socialne Evrope za pravičen prehod in okrevanje, kot so enakost spolov, enake možnosti, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, otroško varstvo in podpora otrokom, vključevanje invalidov in dolgotrajna oskrba; ker bo razširitev in krepitev vrednosti in pravic delovne sile na področju oskrbe pogoj za izvajanje teh pobud, tudi tistih, ki se posebej nanašajo na načeli 17 in 18; ker bi bilo treba evropski semester in pregled socialnih kazalnikov uporabiti za krepitev pravičnejše, enakopravne, trajnostne in odporne družbe; ker je uživanje najvišje dosegljive ravni zdravja temeljna pravica in ker je treba z vsemi politikami in dejavnostmi Unije zagotoviti in izvajati visoko raven varovanja zdravja; ker je dostop do kakovostnih javnih storitev odločilen dejavnik kakovosti življenja kot del strategije oskrbe in povečanih naložb v sektor;

| B. | ker otroci predstavljajo 18,3 % prebivalstva EU (28); ker je bilo leta 2020 v EU 47,5 % gospodinjstev z vsaj enim otrokom, 14 % gospodinjstev pa so sestavljali otroci in samohranilec (29), od katerih je večina žensk; |
| --- | --- |

B.

ker otroci predstavljajo 18,3 % prebivalstva EU (28); ker je bilo leta 2020 v EU 47,5 % gospodinjstev z vsaj enim otrokom, 14 % gospodinjstev pa so sestavljali otroci in samohranilec (29), od katerih je večina žensk;

| C. | ker je velika večina formalnih in neformalnih ter plačanih in neplačanih oskrbovalcev žensk; ker obveznosti oskrbe v gospodinjstvu oblikujejo sposobnost, trajanje in vrsto plačanega dela, ki ga lahko ženske opravljajo skozi celotno delovno dobo, s čimer vplivajo na njihovo udeležbo v družbenem, gospodarskem, kulturnem in političnem življenju; ker stereotipi, da so ženske boljše oskrbovalke, in dojemanje neplačane oskrbe in gospodinjskega dela kot „delo žensk“ krepijo model „moški hranilec – ženska oskrbovalka“, kar še vedno vpliva na dostop do socialnih pravic in se negativno odraža na ekonomsko neodvisnost žensk ter prispeva k podcenjevanju in ekonomski nevidnosti oskrbe, zlasti prispevka družinskih oskrbovalcev, ter podcenjevanju negovalcev v zasebnih in javnih ustanovah; |
| --- | --- |

C.

ker je velika večina formalnih in neformalnih ter plačanih in neplačanih oskrbovalcev žensk; ker obveznosti oskrbe v gospodinjstvu oblikujejo sposobnost, trajanje in vrsto plačanega dela, ki ga lahko ženske opravljajo skozi celotno delovno dobo, s čimer vplivajo na njihovo udeležbo v družbenem, gospodarskem, kulturnem in političnem življenju; ker stereotipi, da so ženske boljše oskrbovalke, in dojemanje neplačane oskrbe in gospodinjskega dela kot „delo žensk“ krepijo model „moški hranilec – ženska oskrbovalka“, kar še vedno vpliva na dostop do socialnih pravic in se negativno odraža na ekonomsko neodvisnost žensk ter prispeva k podcenjevanju in ekonomski nevidnosti oskrbe, zlasti prispevka družinskih oskrbovalcev, ter podcenjevanju negovalcev v zasebnih in javnih ustanovah;

| D. | ker 80 % vse dolgotrajne oskrbe v Evropi zagotavljajo neformalni oskrbovalci (30), v veliki večini ženske, ki nimajo poštenih delovnih pogojev in so večinoma neplačani in/ali brez ustrezne socialne podpore, zato je vprašanje oskrbe močno povezano s spolom; ker je zagotavljanje neformalne oskrbe povezano s pomanjkanjem pravic, kot so bolniški dopust in letni dopust, pa tudi z zmanjšano stopnjo zaposlenosti po materinskem, očetovskem in starševskem dopustu, večjo stopnjo revščine in socialne izključenosti, slabšim duševnim zdravjem ter občutkom večje družbene izolacije in osamljenosti, kar negativno vpliva na telesno in duševno zdravje, dobro počutje in socialno vključenost oskrbovalcev; ker ženske z neplačano oskrbo vsako leto po ocenah prispevajo 11 bilijonov USD (31) v svetovno gospodarstvo, kar ustreza 9 % svetovnega BDP (32); |
| --- | --- |

D.

ker 80 % vse dolgotrajne oskrbe v Evropi zagotavljajo neformalni oskrbovalci (30), v veliki večini ženske, ki nimajo poštenih delovnih pogojev in so večinoma neplačani in/ali brez ustrezne socialne podpore, zato je vprašanje oskrbe močno povezano s spolom; ker je zagotavljanje neformalne oskrbe povezano s pomanjkanjem pravic, kot so bolniški dopust in letni dopust, pa tudi z zmanjšano stopnjo zaposlenosti po materinskem, očetovskem in starševskem dopustu, večjo stopnjo revščine in socialne izključenosti, slabšim duševnim zdravjem ter občutkom večje družbene izolacije in osamljenosti, kar negativno vpliva na telesno in duševno zdravje, dobro počutje in socialno vključenost oskrbovalcev; ker ženske z neplačano oskrbo vsako leto po ocenah prispevajo 11 bilijonov USD (31) v svetovno gospodarstvo, kar ustreza 9 % svetovnega BDP (32);

| E. | ker je kar 15,4 % mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v takem položaju zato, ker skrbijo za otroke ali odrasle, ki niso zmožni samostojno skrbeti zase, ali ker imajo druge družinske obveznosti; ker je med mladimi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, kar 88 % žensk (33); |
| --- | --- |

E.

ker je kar 15,4 % mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v takem položaju zato, ker skrbijo za otroke ali odrasle, ki niso zmožni samostojno skrbeti zase, ali ker imajo druge družinske obveznosti; ker je med mladimi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, kar 88 % žensk (33);

| F. | ker je treba priznati, da so vsi ljudje v različni meri odvisni od oskrbe, kar je med drugim odvisno od starosti, socialnega statusa, finančnih sredstev in osebnih okoliščin od otroštva do starosti; ker bi bilo treba oskrbo razlikovati od podpore invalidom ali bolnim; ker družbena in ekonomska vrednost dela na področju oskrbe, tako plačanega kot neplačanega, ni cenjena in priznana ter jo je treba ponovno oceniti in postaviti v središče gospodarskih politik; ker bi bilo treba nujno obravnavati socialne in gospodarske učinke ter učinke na enakost spolov na osebe z obveznostmi oskrbe, zlasti glede na demografske spremembe; |
| --- | --- |

F.

ker je treba priznati, da so vsi ljudje v različni meri odvisni od oskrbe, kar je med drugim odvisno od starosti, socialnega statusa, finančnih sredstev in osebnih okoliščin od otroštva do starosti; ker bi bilo treba oskrbo razlikovati od podpore invalidom ali bolnim; ker družbena in ekonomska vrednost dela na področju oskrbe, tako plačanega kot neplačanega, ni cenjena in priznana ter jo je treba ponovno oceniti in postaviti v središče gospodarskih politik; ker bi bilo treba nujno obravnavati socialne in gospodarske učinke ter učinke na enakost spolov na osebe z obveznostmi oskrbe, zlasti glede na demografske spremembe;

| G. | ker vse države članice in EU zavezuje Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov, tudi njen člen 19, da sprejmejo učinkovite in ustrezne ukrepe, ki vsem invalidom zagotavljajo enako pravico do samostojnega življenja, sodelovanja in vključevanja v skupnost; ker je enak in učinkovit dostop do cenovno dostopne kakovostne oskrbe in podpornih storitev bistven pogoj za neodvisno življenje invalidov, njihovo sodelovanje v življenju skupnosti in socialno vključenost; |
| --- | --- |

G.

ker vse države članice in EU zavezuje Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov, tudi njen člen 19, da sprejmejo učinkovite in ustrezne ukrepe, ki vsem invalidom zagotavljajo enako pravico do samostojnega življenja, sodelovanja in vključevanja v skupnost; ker je enak in učinkovit dostop do cenovno dostopne kakovostne oskrbe in podpornih storitev bistven pogoj za neodvisno življenje invalidov, njihovo sodelovanje v življenju skupnosti in socialno vključenost;

| H. | ker oskrba zajema vse storitve za podporo samostojnosti in neodvisnosti oseb, ki potrebujejo oskrbo, ter telesne, psihološke, čustvene, socialne, osebne in gospodinjske potrebe posameznikov in skupin v ranljivem položaju; ker bi morali oskrbo priznati kot pravico, ki tistim, ki jo potrebujejo, zagotavlja enako uveljavljanje pravic, dostojanstvo, neodvisnost, vključenost in dobro počutje; ker lahko Evropska unija dopolnjuje in podpira ukrepe držav članic za izboljšanje storitev oskrbe za tiste, ki so je deležni, in tiste, ki jo zagotavljajo; |
| --- | --- |

H.

ker oskrba zajema vse storitve za podporo samostojnosti in neodvisnosti oseb, ki potrebujejo oskrbo, ter telesne, psihološke, čustvene, socialne, osebne in gospodinjske potrebe posameznikov in skupin v ranljivem položaju; ker bi morali oskrbo priznati kot pravico, ki tistim, ki jo potrebujejo, zagotavlja enako uveljavljanje pravic, dostojanstvo, neodvisnost, vključenost in dobro počutje; ker lahko Evropska unija dopolnjuje in podpira ukrepe držav članic za izboljšanje storitev oskrbe za tiste, ki so je deležni, in tiste, ki jo zagotavljajo;

| I. | ker oskrba pomeni različne storitve, ki jih opravljajo posamezniki, družine, skupnosti, ponudniki plačanih storitev, javne organizacije in državne ustanove v različnih okoljih, od zavodov do zasebnih gospodinjstev; |
| --- | --- |

I.

ker oskrba pomeni različne storitve, ki jih opravljajo posamezniki, družine, skupnosti, ponudniki plačanih storitev, javne organizacije in državne ustanove v različnih okoljih, od zavodov do zasebnih gospodinjstev;

| J. | ker Komisija osebne in gospodinjske storitve opredeljuje kot širok nabor dejavnosti, ki prispevajo k dobremu počutju družin in posameznikov na domu in obsegajo otroško varstvo, dolgotrajno oskrbo in oskrbo za invalide, gospodinjska opravila, mentorstvo, popravila na domu, vrtnarstvo in podporo IKT; ker osebne in gospodinjske storitve vključujejo oskrbo in druge storitve ter neposredne in posredne storitve; ker se na svetovni ravni za osebne in gospodinjske storitve običajno uporablja izraz gospodinjska dela; ker vključitev delavcev v gospodinjstvu med oskrbovalce torej priznava, da oskrba ne vključuje le osebne oskrbe, temveč tudi posredno nesorodstveno oskrbo, ki ustvarja potrebne pogoje za osebno oskrbo; ker so v osebnih in gospodinjskih storitvah dejavnosti oskrbe in nege zelo prepletene, saj velik delež delavcev opravlja oboje in zato sodi med delovno silo na področju oskrbe; |
| --- | --- |

J.

ker Komisija osebne in gospodinjske storitve opredeljuje kot širok nabor dejavnosti, ki prispevajo k dobremu počutju družin in posameznikov na domu in obsegajo otroško varstvo, dolgotrajno oskrbo in oskrbo za invalide, gospodinjska opravila, mentorstvo, popravila na domu, vrtnarstvo in podporo IKT; ker osebne in gospodinjske storitve vključujejo oskrbo in druge storitve ter neposredne in posredne storitve; ker se na svetovni ravni za osebne in gospodinjske storitve običajno uporablja izraz gospodinjska dela; ker vključitev delavcev v gospodinjstvu med oskrbovalce torej priznava, da oskrba ne vključuje le osebne oskrbe, temveč tudi posredno nesorodstveno oskrbo, ki ustvarja potrebne pogoje za osebno oskrbo; ker so v osebnih in gospodinjskih storitvah dejavnosti oskrbe in nege zelo prepletene, saj velik delež delavcev opravlja oboje in zato sodi med delovno silo na področju oskrbe;

| K. | ker sta dostop do kakovostne oskrbe in ustvarjanje starejšim prijaznega okolja bistvena za daljše, zdravo in aktivno življenje; ker naj bi se število oseb v EU, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo, povečalo s 30,8 milijona leta 2019 na 38,1 milijona leta 2050 (34); ker v več državah članicah že primanjkuje delovne sile v sektorju dolgotrajne oskrbe, kar se utegne z večjim povpraševanjem po dolgotrajni oskrbi še poslabšati, in ker so zato potrebne naložbe v delovno silo ter njene dostojne zaposlitve in delovne pogoje; |
| --- | --- |

K.

ker sta dostop do kakovostne oskrbe in ustvarjanje starejšim prijaznega okolja bistvena za daljše, zdravo in aktivno življenje; ker naj bi se število oseb v EU, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo, povečalo s 30,8 milijona leta 2019 na 38,1 milijona leta 2050 (34); ker v več državah članicah že primanjkuje delovne sile v sektorju dolgotrajne oskrbe, kar se utegne z večjim povpraševanjem po dolgotrajni oskrbi še poslabšati, in ker so zato potrebne naložbe v delovno silo ter njene dostojne zaposlitve in delovne pogoje;

| L. | ker se je v krizi zaradi covida-19 pokazalo, da imajo delavci v osebnih in gospodinjskih storitvah izjemno pomembno vlogo v naših družbah, zato jih je treba v celoti priznati v vseh državah članicah in jim dati pravico do kolektivnih pogajanj, socialne varnosti in socialno zaščite; ker so mnogi teh delavcev med pandemijo covida-19 izgubili zaposlitev brez pravic do državnih nadomestil za plače in uvrstitve v sheme za ohranitev delovnih mest, ker v več državah članicah še vedno niso ustrezno priznani; ker je pandemija povzročila, da so številni delavci v osebnih in gospodinjskih storitvah izgubili stanovanje in so bili izpostavljeni nasilju in nadlegovanju na delovnem mestu; |
| --- | --- |

L.

ker se je v krizi zaradi covida-19 pokazalo, da imajo delavci v osebnih in gospodinjskih storitvah izjemno pomembno vlogo v naših družbah, zato jih je treba v celoti priznati v vseh državah članicah in jim dati pravico do kolektivnih pogajanj, socialne varnosti in socialno zaščite; ker so mnogi teh delavcev med pandemijo covida-19 izgubili zaposlitev brez pravic do državnih nadomestil za plače in uvrstitve v sheme za ohranitev delovnih mest, ker v več državah članicah še vedno niso ustrezno priznani; ker je pandemija povzročila, da so številni delavci v osebnih in gospodinjskih storitvah izgubili stanovanje in so bili izpostavljeni nasilju in nadlegovanju na delovnem mestu;

| M. | ker kljub temu, da vsak posameznik v življenju vsaj enkrat prevzame vlogo oskrbovalca in oskrbovanca, obstajajo stigmatizacija in stereotipi glede medsebojne odvisnosti, telesne ali duševne invalidnosti, bolezni in šibkosti ter potrebe po oskrbi in podpori, ki se prekrivajo z drugimi razlogi za diskriminacijo, zlasti zaradi spola, spolne usmerjenosti, starosti, invalidnosti, narodnosti, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti ter socialno-ekonomskega ali priseljenskega in drugega prikrajšanega ozadja, kar povečuje tveganje revščine ali socialne izključenosti; |
| --- | --- |

M.

ker kljub temu, da vsak posameznik v življenju vsaj enkrat prevzame vlogo oskrbovalca in oskrbovanca, obstajajo stigmatizacija in stereotipi glede medsebojne odvisnosti, telesne ali duševne invalidnosti, bolezni in šibkosti ter potrebe po oskrbi in podpori, ki se prekrivajo z drugimi razlogi za diskriminacijo, zlasti zaradi spola, spolne usmerjenosti, starosti, invalidnosti, narodnosti, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti ter socialno-ekonomskega ali priseljenskega in drugega prikrajšanega ozadja, kar povečuje tveganje revščine ali socialne izključenosti;

| N. | ker se prebivalstvo EU stara, saj je bilo leta 2018 19 % državljanov EU starih 65 let ali več (35); ker so diskriminacija zaradi starosti ter neizpolnjene, neopažene in nepriznane potrebe po oskrbi v Evropi še vedno pereč problem; ker se število ljudi, ki so odvisni od pomoči drugih ali potrebujejo zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, s starostjo povečuje; |
| --- | --- |

N.

ker se prebivalstvo EU stara, saj je bilo leta 2018 19 % državljanov EU starih 65 let ali več (35); ker so diskriminacija zaradi starosti ter neizpolnjene, neopažene in nepriznane potrebe po oskrbi v Evropi še vedno pereč problem; ker se število ljudi, ki so odvisni od pomoči drugih ali potrebujejo zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, s starostjo povečuje;

| O. | ker so revmatska in kostno-mišična obolenja med najbolj razširjenimi, hromečimi in obremenjujočimi nenalezljivimi boleznimi na svetu, za katerimi trpi več kot 100 milijonov Evropejcev in predstavljajo več kot 50 % invalidnosti v Evropi; ker so ljudje s temi obolenji zaradi razširjenosti, težavnih posledic in povezav z visoko stopnjo soobolevnosti pomemben vir povpraševanja po dolgotrajni formalni in neformalni oskrbi v Evropi; |
| --- | --- |

O.

ker so revmatska in kostno-mišična obolenja med najbolj razširjenimi, hromečimi in obremenjujočimi nenalezljivimi boleznimi na svetu, za katerimi trpi več kot 100 milijonov Evropejcev in predstavljajo več kot 50 % invalidnosti v Evropi; ker so ljudje s temi obolenji zaradi razširjenosti, težavnih posledic in povezav z visoko stopnjo soobolevnosti pomemben vir povpraševanja po dolgotrajni formalni in neformalni oskrbi v Evropi;

| P. | ker so številni oskrbovalci in delavci v gospodinjstvu pripadniki etničnih manjšin ali migranti (36), ki se soočajo z zelo negotovim položajem in doživljajo presečno diskriminacijo zaradi rase ali etnične pripadnosti, spola, socialno-ekonomskega statusa in državljanstva ter zagotavljajo oskrbo na domu, pogosto brez omejitev delovnega časa, kar je kršitev zakonodaje o delovnem času v formalnem in neformalnem gospodarstvu; ker so ti delavci večinoma ženske, ki nimajo uradne pogodbe o zaposlitvi, so zato bolj izpostavljene izkoriščanju in pogosto ne morejo izkoristiti svojih pravic, zlasti do dostojnega dela in socialne zaščite; |
| --- | --- |

P.

ker so številni oskrbovalci in delavci v gospodinjstvu pripadniki etničnih manjšin ali migranti (36), ki se soočajo z zelo negotovim položajem in doživljajo presečno diskriminacijo zaradi rase ali etnične pripadnosti, spola, socialno-ekonomskega statusa in državljanstva ter zagotavljajo oskrbo na domu, pogosto brez omejitev delovnega časa, kar je kršitev zakonodaje o delovnem času v formalnem in neformalnem gospodarstvu; ker so ti delavci večinoma ženske, ki nimajo uradne pogodbe o zaposlitvi, so zato bolj izpostavljene izkoriščanju in pogosto ne morejo izkoristiti svojih pravic, zlasti do dostojnega dela in socialne zaščite;

| Q. | ker v vseh državah članicah ni dovolj kakovostnih, dostopnih, razpoložljivih in cenovno ugodnih storitev oskrbe, tudi na podeželskih območjih, ki jih je še posebej prizadelo staranje prebivalstva; ker je spremljanje formalne in neformalne oskrbe ter oblike in sredstev obstoječih storitev oskrbe oteženo zaradi pomanjkanja podatkov, tudi razčlenjenih podatkov, pomanjkanja kazalnikov kakovosti, kot je evropska raziskava o porabi časa za ocenjevanje in spremljanje zagotovljenih storitev, časovnih načrtov izvajanja in pomanjkljivega znanja med izvajalci zdravstvenega varstva o boleznih, ki povzročajo začasno invalidnost; |
| --- | --- |

Q.

ker v vseh državah članicah ni dovolj kakovostnih, dostopnih, razpoložljivih in cenovno ugodnih storitev oskrbe, tudi na podeželskih območjih, ki jih je še posebej prizadelo staranje prebivalstva; ker je spremljanje formalne in neformalne oskrbe ter oblike in sredstev obstoječih storitev oskrbe oteženo zaradi pomanjkanja podatkov, tudi razčlenjenih podatkov, pomanjkanja kazalnikov kakovosti, kot je evropska raziskava o porabi časa za ocenjevanje in spremljanje zagotovljenih storitev, časovnih načrtov izvajanja in pomanjkljivega znanja med izvajalci zdravstvenega varstva o boleznih, ki povzročajo začasno invalidnost;

| R. | ker je ena od najbolj temeljnih pravic v zvezi z oskrbo in podporo pravica do izbire vrste in kraja opravljanja storitve; ker je pravica do izbire vrste oskrbe pogosto ogrožena, ker ni dovolj podpore na domu in osebne pomoči; ker države članice preredko ustrezno podpirajo osebno pomoč in si je preveč ljudi ne more privoščiti; ker kar 75 % starejših, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo, poroča, da bi se znašli pod pragom tveganja revščine, če bi morali storitve oskrbe na domu plačati po polni tržni ceni (37); ker tudi v večini gospodarsko najbolj razvitih držav sistemi socialne zaščite krijejo manj kot 40 % skupnih stroškov dolgotrajne oskrbe za ljudi z zmernimi potrebami (38); ker morajo države članice zagotoviti kakovostne, ustrezno financirane in delujoče storitve oskrbe, sisteme socialne zaščite in boljše vključevanje kakovostne dolgotrajne oskrbe vanje, kar je ključnega pomena za izboljšanje socialne pravičnosti in bo prispevalo k enakosti spolov; |
| --- | --- |

R.

ker je ena od najbolj temeljnih pravic v zvezi z oskrbo in podporo pravica do izbire vrste in kraja opravljanja storitve; ker je pravica do izbire vrste oskrbe pogosto ogrožena, ker ni dovolj podpore na domu in osebne pomoči; ker države članice preredko ustrezno podpirajo osebno pomoč in si je preveč ljudi ne more privoščiti; ker kar 75 % starejših, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo, poroča, da bi se znašli pod pragom tveganja revščine, če bi morali storitve oskrbe na domu plačati po polni tržni ceni (37); ker tudi v večini gospodarsko najbolj razvitih držav sistemi socialne zaščite krijejo manj kot 40 % skupnih stroškov dolgotrajne oskrbe za ljudi z zmernimi potrebami (38); ker morajo države članice zagotoviti kakovostne, ustrezno financirane in delujoče storitve oskrbe, sisteme socialne zaščite in boljše vključevanje kakovostne dolgotrajne oskrbe vanje, kar je ključnega pomena za izboljšanje socialne pravičnosti in bo prispevalo k enakosti spolov;

| S. | ker je pandemija covida-19 zaostrila in bolj izpostavila obstoječe neenakosti in izzive, ki kažejo na številne strukturne težave, zakoreninjene v evropskem sistemu socialnega varstva, kot so nezadostno financirane ustanove za oskrbo in sistemi zdravstvenega varstva ali premajhne naložbe, kar zadeva dostop do formalne oskrbe in storitev na domu, vključno s pravočasnim, cenovno dostopnim in visokokakovostnim zdravljenjem, ter je izpostavila že obstoječe krize v sektorju oskrbe zaradi velikega povečanja delovne obremenitve v sektorju, pomanjkanja delovne sile na področju oskrbe, nezadostnega financiranja, obremenjenih sistemov zdravstvenega varstva, prekomerne odvisnosti od neformalne in neplačane oskrbe ali neprijavljenega dela; ker to povečuje psihosocialna tveganja za oskrbovalce, ki ostajajo v tem sektorju, kar so večinoma ženske; ker so izzivi pandemije povzročili osamljenost in družbeno osamitev ter povečali tveganje zlorab, zanemarjanja, poslabšanja telesnega in duševnega zdravja ljudi, ki potrebujejo oskrbo, ter splošnega dobrega počutja vseh generacij v EU, zlasti tam, kjer je bila raven naložb v oskrbo pred pandemijo nižja (39); ker je treba te dolgoročne učinke na zdravje in dobro počutje posameznikov ter njene socialne in gospodarske posledice še dokončno oceniti in vključiti v ustrezna področja politike; |
| --- | --- |

S.

ker je pandemija covida-19 zaostrila in bolj izpostavila obstoječe neenakosti in izzive, ki kažejo na številne strukturne težave, zakoreninjene v evropskem sistemu socialnega varstva, kot so nezadostno financirane ustanove za oskrbo in sistemi zdravstvenega varstva ali premajhne naložbe, kar zadeva dostop do formalne oskrbe in storitev na domu, vključno s pravočasnim, cenovno dostopnim in visokokakovostnim zdravljenjem, ter je izpostavila že obstoječe krize v sektorju oskrbe zaradi velikega povečanja delovne obremenitve v sektorju, pomanjkanja delovne sile na področju oskrbe, nezadostnega financiranja, obremenjenih sistemov zdravstvenega varstva, prekomerne odvisnosti od neformalne in neplačane oskrbe ali neprijavljenega dela; ker to povečuje psihosocialna tveganja za oskrbovalce, ki ostajajo v tem sektorju, kar so večinoma ženske; ker so izzivi pandemije povzročili osamljenost in družbeno osamitev ter povečali tveganje zlorab, zanemarjanja, poslabšanja telesnega in duševnega zdravja ljudi, ki potrebujejo oskrbo, ter splošnega dobrega počutja vseh generacij v EU, zlasti tam, kjer je bila raven naložb v oskrbo pred pandemijo nižja (39); ker je treba te dolgoročne učinke na zdravje in dobro počutje posameznikov ter njene socialne in gospodarske posledice še dokončno oceniti in vključiti v ustrezna področja politike;

| T. | ker potrebe neformalnih oskrbovalcev v Evropi niso izpolnjene in je pandemija covida-19 razkrila težave neformalnih oskrbovalcev in oseb, ki so deležne neformalne oskrbe, ter razkrila nesorazmerno odvisnost od žensk in deklet (40); ker zaradi nepriznavanja delavcev v osebnih in gospodinjskih storitvah in/ali napačne razvrstitve njihovega zaposlitvenega statusa mnogi, ki so med pandemijo covida-19 izgubili zaposlitev, niso imeli dostopa do ukrepov socialne zaščite; |
| --- | --- |

T.

ker potrebe neformalnih oskrbovalcev v Evropi niso izpolnjene in je pandemija covida-19 razkrila težave neformalnih oskrbovalcev in oseb, ki so deležne neformalne oskrbe, ter razkrila nesorazmerno odvisnost od žensk in deklet (40); ker zaradi nepriznavanja delavcev v osebnih in gospodinjskih storitvah in/ali napačne razvrstitve njihovega zaposlitvenega statusa mnogi, ki so med pandemijo covida-19 izgubili zaposlitev, niso imeli dostopa do ukrepov socialne zaščite;

| U. | ker je pandemija covida-19 poglobila obstoječe neenakosti med spoloma, zlasti v smislu povečanja neplačane oskrbe in neravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem, ter številne ženske dvojno obremenila z daljšimi izmenami na delovnem mestu in dodatno neformalno oskrbo na domu; ker je pred pandemijo covida-19 (41) vsak dan skrbelo za otroke, starejše ali invalide 37,5 % žensk v EU v primerjavi s 24,7 % moških; ker se je neplačano tedensko delo za žensko med pandemijo povečalo za povprečno dodatnih 13 ur (42); ker so brezposelne ženske ter tiste, ki so delale od doma ali s krajšim delovnim časom, še bolj obremenjene, saj so še naprej opravljale večino gospodinjskih opravil in skrbele za družino (43); ker vsi učinki pandemije covida-19 še niso v celoti znani, ženske pa bodo tudi v prihodnje občutile njen socialno-ekonomski vpliv; |
| --- | --- |

U.

ker je pandemija covida-19 poglobila obstoječe neenakosti med spoloma, zlasti v smislu povečanja neplačane oskrbe in neravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem, ter številne ženske dvojno obremenila z daljšimi izmenami na delovnem mestu in dodatno neformalno oskrbo na domu; ker je pred pandemijo covida-19 (41) vsak dan skrbelo za otroke, starejše ali invalide 37,5 % žensk v EU v primerjavi s 24,7 % moških; ker se je neplačano tedensko delo za žensko med pandemijo povečalo za povprečno dodatnih 13 ur (42); ker so brezposelne ženske ter tiste, ki so delale od doma ali s krajšim delovnim časom, še bolj obremenjene, saj so še naprej opravljale večino gospodinjskih opravil in skrbele za družino (43); ker vsi učinki pandemije covida-19 še niso v celoti znani, ženske pa bodo tudi v prihodnje občutile njen socialno-ekonomski vpliv;

| V. | ker so po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije približno polovico smrtnih žrtev covida-19 v Evropi zabeležili v ustanovah za dolgotrajno oskrbo (44); ker je bilo približno 70 % socialnih in zdravstvenih delavcev, ki so se borili proti covidu-19 v prvih vrstah, žensk, od katerih so se številne soočale z učinki in dolgotrajnimi posledicami okužbe s covidom-19, so bile izolirane in so doživele doslej največjo stopnjo stresa, tesnobe, depresije, samomorov in celo posttravmatske stresne motnje; ker je leta 2021 v EU 30 % medicinskih sester opustilo ta poklic (45); ker visoke stopnje pojavnosti covida-19 in umrljivosti zaradi te bolezni v ustanovah za dolgotrajno oskrbo, tudi zaradi nedostopnosti zaščitne opreme, testiranja in zdravstvene oskrbe, kažejo na sistemske pomanjkljivosti, ki so povezane s prepočasnim prehodom z institucionalne oskrbe na storitve oskrbe v družini in v skupnosti, pomanjkanjem osebja, saj je delavce težko pritegniti in zadržati, slabimi zaposlitvenimi in delovnimi pogoji, pomanjkanjem priložnosti za poklicni razvoj delavcev v sektorju oskrbe, težavami za čezmejne oskrbovalce, pa tudi pomanjkanjem podpore in dostopa do socialne varnosti za neformalne oskrbovalce; |
| --- | --- |

V.

ker so po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije približno polovico smrtnih žrtev covida-19 v Evropi zabeležili v ustanovah za dolgotrajno oskrbo (44); ker je bilo približno 70 % socialnih in zdravstvenih delavcev, ki so se borili proti covidu-19 v prvih vrstah, žensk, od katerih so se številne soočale z učinki in dolgotrajnimi posledicami okužbe s covidom-19, so bile izolirane in so doživele doslej največjo stopnjo stresa, tesnobe, depresije, samomorov in celo posttravmatske stresne motnje; ker je leta 2021 v EU 30 % medicinskih sester opustilo ta poklic (45); ker visoke stopnje pojavnosti covida-19 in umrljivosti zaradi te bolezni v ustanovah za dolgotrajno oskrbo, tudi zaradi nedostopnosti zaščitne opreme, testiranja in zdravstvene oskrbe, kažejo na sistemske pomanjkljivosti, ki so povezane s prepočasnim prehodom z institucionalne oskrbe na storitve oskrbe v družini in v skupnosti, pomanjkanjem osebja, saj je delavce težko pritegniti in zadržati, slabimi zaposlitvenimi in delovnimi pogoji, pomanjkanjem priložnosti za poklicni razvoj delavcev v sektorju oskrbe, težavami za čezmejne oskrbovalce, pa tudi pomanjkanjem podpore in dostopa do socialne varnosti za neformalne oskrbovalce;

| W. | ker je pandemija covida-19 poleg neizpolnjenih zdravstvenih potreb zelo negativno vplivala na dostop do izobraževanja, dostojnih stanovanj in storitev, ki so bistvene za dobro počutje in razvoj otrok, zaradi česar so morali starši, zlasti ženske in samohranilci prevzeti dodatne obveznosti oskrbe in izobraževanja (46); ker je empirično dokazano, da se je zaradi zmanjšanja storitev oskrbe in porasta neplačane oskrbe, ki so jo opravljaje ženske med pandemijo covida-19, znova pojavila in povečala neenakost med spoloma; |
| --- | --- |

W.

ker je pandemija covida-19 poleg neizpolnjenih zdravstvenih potreb zelo negativno vplivala na dostop do izobraževanja, dostojnih stanovanj in storitev, ki so bistvene za dobro počutje in razvoj otrok, zaradi česar so morali starši, zlasti ženske in samohranilci prevzeti dodatne obveznosti oskrbe in izobraževanja (46); ker je empirično dokazano, da se je zaradi zmanjšanja storitev oskrbe in porasta neplačane oskrbe, ki so jo opravljaje ženske med pandemijo covida-19, znova pojavila in povečala neenakost med spoloma;

| X. | ker so za zagotavljanje kakovostne oskrbe potrebni dovolj številna, dobro usposobljena, motivirana in specializirana delovna sila, privlačni in dostojni delovni pogoji, ustvarjeni s socialnim dialogom in kolektivnimi pogajanji, ustrezno in pošteno plačilo, pa tudi povezane storitve ter ustrezno javno financiranje; ker sektor oskrbe že dolgo pesti pomanjkanje delovne sile in ker ga je v obdobju 2019–2020 zapustilo kar 421 000 delavcev (47); ker je kakovostno delo na področju oskrbe strokovni poklic, za katerega so potrebne usposobljenost in izkušnje, povpraševanje po usposobljenih oskrbovalcih pa se bo v prihodnjih letih še povečevalo; ker lahko zaposlovanje in stalno usposabljanje na delovnem mestu s profesionalizacijo sektorja prispevata k večji kakovosti opravljanja storitev oskrbe; ker imajo oskrbniki z dolgotrajno oskrbo ter razvojem prakse in tehnologij obsežno strokovno znanje, ki ga je treba priznati; ker je treba vsakič, ko se pogodbe o zaposlitvi prenesejo na izvajalca, ki pridobi pravico do izvajanja oskrbe, uporabiti direktivo o ohranjanju pridobljenih pravic delavcev (2001/23/ES); |
| --- | --- |

X.

ker so za zagotavljanje kakovostne oskrbe potrebni dovolj številna, dobro usposobljena, motivirana in specializirana delovna sila, privlačni in dostojni delovni pogoji, ustvarjeni s socialnim dialogom in kolektivnimi pogajanji, ustrezno in pošteno plačilo, pa tudi povezane storitve ter ustrezno javno financiranje; ker sektor oskrbe že dolgo pesti pomanjkanje delovne sile in ker ga je v obdobju 2019–2020 zapustilo kar 421 000 delavcev (47); ker je kakovostno delo na področju oskrbe strokovni poklic, za katerega so potrebne usposobljenost in izkušnje, povpraševanje po usposobljenih oskrbovalcih pa se bo v prihodnjih letih še povečevalo; ker lahko zaposlovanje in stalno usposabljanje na delovnem mestu s profesionalizacijo sektorja prispevata k večji kakovosti opravljanja storitev oskrbe; ker imajo oskrbniki z dolgotrajno oskrbo ter razvojem prakse in tehnologij obsežno strokovno znanje, ki ga je treba priznati; ker je treba vsakič, ko se pogodbe o zaposlitvi prenesejo na izvajalca, ki pridobi pravico do izvajanja oskrbe, uporabiti direktivo o ohranjanju pridobljenih pravic delavcev (2001/23/ES);

| Y. | ker je v Evropski uniji vsaj 3,1 milijona osebnih pomočnikov in gospodinjskih delavcev zaposlenih na črno, brez priznanja in temeljnih delavskih pravic, kot so kolektivna pogajanja, socialna varnost in socialna zaščita (48); ker neprijavljeno delo vodi v nižjo zaščito delavcev ter tlakuje pot izkoriščanju in zlorabljanju delovne sile, hkrati pa pomeni tudi izgubo dohodka za države članice; ker so pogoji za državljane tretjih držav brez dokumentov, ki delajo v sektorju oskrbe, še posebej zahtevni, kar zadeva njihove socialne pravice in dostop do dostojnih delovnih pogojev; |
| --- | --- |

Y.

ker je v Evropski uniji vsaj 3,1 milijona osebnih pomočnikov in gospodinjskih delavcev zaposlenih na črno, brez priznanja in temeljnih delavskih pravic, kot so kolektivna pogajanja, socialna varnost in socialna zaščita (48); ker neprijavljeno delo vodi v nižjo zaščito delavcev ter tlakuje pot izkoriščanju in zlorabljanju delovne sile, hkrati pa pomeni tudi izgubo dohodka za države članice; ker so pogoji za državljane tretjih držav brez dokumentov, ki delajo v sektorju oskrbe, še posebej zahtevni, kar zadeva njihove socialne pravice in dostop do dostojnih delovnih pogojev;

| Z. | ker je evropska platforma za boj proti neprijavljenemu delu postala stalna delovna skupina Evropskega organa za delo, njen namen pa je izboljšati sodelovanje z organi držav članic pri odpravi neprijavljenega dela; |
| --- | --- |

Z.

ker je evropska platforma za boj proti neprijavljenemu delu postala stalna delovna skupina Evropskega organa za delo, njen namen pa je izboljšati sodelovanje z organi držav članic pri odpravi neprijavljenega dela;

| AA. | ker študije kažejo, da več kot 90 % starejših ljudi želi tudi višjo starost preživeti doma; ker jih zadnja leta življenja v svojem domu preživi le 20 %, mnogi pa živijo v ustanovah za oskrbo (49); ker primanjkuje storitev oskrbe, ki bi bile prilagojene potrebam in željam posameznika; ker je zato (50) treba strukture oskrbe spremeniti iz centraliziranih institucij v oskrbo, osredotočeno na pacienta, družino in skupnost, da bi bolje podprli samostojnost oseb, ki potrebujejo oskrbo in podporo, s tem pa bi zagotovili oprijemljive gospodarske in socialne koristi ter zvišali dobro počutje prejemnikov oskrbe; ker bivalna oskrba pogosto ne izpolnjuje standardov za podporo neodvisnosti oseb, ki te storitve uporabljajo, in je pogosto povezana s čakanjem na konec življenja, namesto da bi se dojemala kot prostor za dostojno in lepo življenje ter nadaljnje udejstvovanje v družbenem in kulturnem življenju; ker tega premika ni ali je prepočasen in zanj ni namenjenih dovolj sredstev ter ker je treba upoštevati različne potrebe in ranljivosti v posameznih skupnostih, kot so dohodkovne in druge neenakosti; ker bi morale države članice vlagati v to smer; |
| --- | --- |

AA.

ker študije kažejo, da več kot 90 % starejših ljudi želi tudi višjo starost preživeti doma; ker jih zadnja leta življenja v svojem domu preživi le 20 %, mnogi pa živijo v ustanovah za oskrbo (49); ker primanjkuje storitev oskrbe, ki bi bile prilagojene potrebam in željam posameznika; ker je zato (50) treba strukture oskrbe spremeniti iz centraliziranih institucij v oskrbo, osredotočeno na pacienta, družino in skupnost, da bi bolje podprli samostojnost oseb, ki potrebujejo oskrbo in podporo, s tem pa bi zagotovili oprijemljive gospodarske in socialne koristi ter zvišali dobro počutje prejemnikov oskrbe; ker bivalna oskrba pogosto ne izpolnjuje standardov za podporo neodvisnosti oseb, ki te storitve uporabljajo, in je pogosto povezana s čakanjem na konec življenja, namesto da bi se dojemala kot prostor za dostojno in lepo življenje ter nadaljnje udejstvovanje v družbenem in kulturnem življenju; ker tega premika ni ali je prepočasen in zanj ni namenjenih dovolj sredstev ter ker je treba upoštevati različne potrebe in ranljivosti v posameznih skupnostih, kot so dohodkovne in druge neenakosti; ker bi morale države članice vlagati v to smer;

| AB. | ker je pomembno nadalje raziskati zlorabe v vseh oskrbnih okoljih, obveščati o dejavnikih, ki vodijo do tega, ozaveščati, skrbeti za usposabljanje, odkrivanje in boj proti zlorabam pri vseh poklicih na področju oskrbe ter vzpostaviti javne platforme za poročanje o teh zlorabah; |
| --- | --- |

AB.

ker je pomembno nadalje raziskati zlorabe v vseh oskrbnih okoljih, obveščati o dejavnikih, ki vodijo do tega, ozaveščati, skrbeti za usposabljanje, odkrivanje in boj proti zlorabam pri vseh poklicih na področju oskrbe ter vzpostaviti javne platforme za poročanje o teh zlorabah;

| AC. | ker so sektorji na trgu dela običajno ločeni po spolu, večino delovne sile v podcenjenih sektorjih pa tvorijo ženske; ker je bila bruto urna postavka žensk v EU leta 2020 v povprečju za 13,0 % nižja od plače moških (51); |
| --- | --- |

AC.

ker so sektorji na trgu dela običajno ločeni po spolu, večino delovne sile v podcenjenih sektorjih pa tvorijo ženske; ker je bila bruto urna postavka žensk v EU leta 2020 v povprečju za 13,0 % nižja od plače moških (51);

| AD. | ker je oskrba še vedno podcenjena, slabo priznana, nezadostna in neformalni oskrbovalci pogosto niso deležni finančnega nadomestila; ker sta podcenjenost v smislu plačila in delovnih pogojev ter neopaznost oskrbe in gospodinjskega dela tesno povezani s prevladujočimi spolnimi vlogami in normo žensk kot skrbnic, moških pa kot nosilcev hranilcev ter z začaranim krogom „dvojnega razvrednotenja“, kot oskrba zaradi premajhne vrednosti pristane v najbolj prikrajšanih družbenih skupinah ter se ji premajhna vrednost pripisuje tudi zato, ker jo izvajajo najbolj prikrajšane družbene skupine, in ker se domača oskrba in druge storitve oskrbe v gospodinjstvu izvajajo za zaprtimi vrati; |
| --- | --- |

AD.

ker je oskrba še vedno podcenjena, slabo priznana, nezadostna in neformalni oskrbovalci pogosto niso deležni finančnega nadomestila; ker sta podcenjenost v smislu plačila in delovnih pogojev ter neopaznost oskrbe in gospodinjskega dela tesno povezani s prevladujočimi spolnimi vlogami in normo žensk kot skrbnic, moških pa kot nosilcev hranilcev ter z začaranim krogom „dvojnega razvrednotenja“, kot oskrba zaradi premajhne vrednosti pristane v najbolj prikrajšanih družbenih skupinah ter se ji premajhna vrednost pripisuje tudi zato, ker jo izvajajo najbolj prikrajšane družbene skupine, in ker se domača oskrba in druge storitve oskrbe v gospodinjstvu izvajajo za zaprtimi vrati;

| AE. | ker feminizacija sektorja oskrbe prispeva k razlikam med spoloma pri zaposlovanju, plačah in pokojninah zaradi velikega deleža žensk, ki delajo v formalni in neformalni oskrbi, ter lahko privede do večjega tveganja revščine in nižjih davkov, plačanih državam članicam, s tem pa Evropa letno izgubi 370 milijard EUR BDP (52); |
| --- | --- |

AE.

ker feminizacija sektorja oskrbe prispeva k razlikam med spoloma pri zaposlovanju, plačah in pokojninah zaradi velikega deleža žensk, ki delajo v formalni in neformalni oskrbi, ter lahko privede do večjega tveganja revščine in nižjih davkov, plačanih državam članicam, s tem pa Evropa letno izgubi 370 milijard EUR BDP (52);

| AF. | ker v sektorju oskrbe prevladujejo ženske in migranti, zlasti mobilni delavci iz EU in tretjih držav, pri čemer ženske predstavljajo 76 % od 49 milijonov dokumentiranih oskrbovalcev v EU (53) in več kot 85 % neplačane oskrbe v vseh državah članicah, če upoštevamo tako vsakodnevno kot tedensko delo (54); |
| --- | --- |

AF.

ker v sektorju oskrbe prevladujejo ženske in migranti, zlasti mobilni delavci iz EU in tretjih držav, pri čemer ženske predstavljajo 76 % od 49 milijonov dokumentiranih oskrbovalcev v EU (53) in več kot 85 % neplačane oskrbe v vseh državah članicah, če upoštevamo tako vsakodnevno kot tedensko delo (54);

| AG. | ker v dolgotrajni oskrbi dela 6,3 milijona delavcev, med katerimi so premočno zastopane ženske (81 %), in se povečuje število delavcev, starejših od 50 let, delavcev s skrajšanim delovnim časom, prekarnih in platformnih delavcev, pa tudi delavcev migrantov in mobilnih delavcev, vključno z oskrbovalci, ki živijo z oskrbovanci (in približno 8 % delavcev v sektorju oskrbe je tujcev); ker so leta 2020 kar 28 % delavcev v osebni oskrbi predstavljali delavci migranti in mobilni delavci (55); ker je pomanjkanje oskrbe v nekaterih regijah EU še večje zaradi „bega oskrbe“ in pojava svetovnih verig oskrbe; ker je zaradi tega nemogoče razmišljati o oskrbi samo v okviru nacionalnih meja; ker je še vedno veliko ovir za javno opravljanje storitev oskrbe v EU; ker so ti delavci bistveni za našo družbo z vidika javnega zdravja in socialnega vključevanja oskrbovancev, ki včasih pristanejo v osamitvi; |
| --- | --- |

AG.

ker v dolgotrajni oskrbi dela 6,3 milijona delavcev, med katerimi so premočno zastopane ženske (81 %), in se povečuje število delavcev, starejših od 50 let, delavcev s skrajšanim delovnim časom, prekarnih in platformnih delavcev, pa tudi delavcev migrantov in mobilnih delavcev, vključno z oskrbovalci, ki živijo z oskrbovanci (in približno 8 % delavcev v sektorju oskrbe je tujcev); ker so leta 2020 kar 28 % delavcev v osebni oskrbi predstavljali delavci migranti in mobilni delavci (55); ker je pomanjkanje oskrbe v nekaterih regijah EU še večje zaradi „bega oskrbe“ in pojava svetovnih verig oskrbe; ker je zaradi tega nemogoče razmišljati o oskrbi samo v okviru nacionalnih meja; ker je še vedno veliko ovir za javno opravljanje storitev oskrbe v EU; ker so ti delavci bistveni za našo družbo z vidika javnega zdravja in socialnega vključevanja oskrbovancev, ki včasih pristanejo v osamitvi;

| AH. | ker je v vseh državah članicah plačilo v sektorjih oskrbe in dela v gospodinjstvu precej nižje od povprečne plače in nižje od plačila, ki ga delavci prejmejo za enako delo v drugih sektorjih, zlasti v zdravstvu (56); ker je to posledica neformalnega dela, manjše pokritosti s kolektivnimi pogajanji v teh sektorjih in podcenjenosti sektorjev, v katerih prevladujejo ženske, kot je denimo oskrba; ker te delavke, bodisi da delajo v pridobitnem bodisi v nepridobitnem sektorju, pogosto nimajo dostopa do zastopanja in kolektivnih pogajanj; ker je razlika v primerjavi s povprečno plačo najmanjša v tistih državah članicah, ki imajo sklenjene kolektivne pogodbe za posamezne dele tega sektorja (57); ker so zastopanost delavcev, vključno s sindikati, in kolektivna pogajanja ključnega pomena za zastopanje in zaščito pravic in interesov delavcev v vseh zdravstvenih okoljih, pa tudi za dvig in ohranjanje standardov v sektorju oskrbe; |
| --- | --- |

AH.

ker je v vseh državah članicah plačilo v sektorjih oskrbe in dela v gospodinjstvu precej nižje od povprečne plače in nižje od plačila, ki ga delavci prejmejo za enako delo v drugih sektorjih, zlasti v zdravstvu (56); ker je to posledica neformalnega dela, manjše pokritosti s kolektivnimi pogajanji v teh sektorjih in podcenjenosti sektorjev, v katerih prevladujejo ženske, kot je denimo oskrba; ker te delavke, bodisi da delajo v pridobitnem bodisi v nepridobitnem sektorju, pogosto nimajo dostopa do zastopanja in kolektivnih pogajanj; ker je razlika v primerjavi s povprečno plačo najmanjša v tistih državah članicah, ki imajo sklenjene kolektivne pogodbe za posamezne dele tega sektorja (57); ker so zastopanost delavcev, vključno s sindikati, in kolektivna pogajanja ključnega pomena za zastopanje in zaščito pravic in interesov delavcev v vseh zdravstvenih okoljih, pa tudi za dvig in ohranjanje standardov v sektorju oskrbe;

| AI. | ker je koronavirusna kriza razkrila več izzivov v zvezi s pogoji za zaposlitev delavcev na področju dolgotrajne oskrbe; ker so bili ti delavci zaradi pomanjkanja osebne zaščitne opreme in ustreznega usposabljanja o izvajanju protokolov za preprečevanje okužb in drugih preventivnih dejavnosti še bolj izpostavljeni tveganju okužbe kot zdravstveni delavci v bolnišnicah; |
| --- | --- |

AI.

ker je koronavirusna kriza razkrila več izzivov v zvezi s pogoji za zaposlitev delavcev na področju dolgotrajne oskrbe; ker so bili ti delavci zaradi pomanjkanja osebne zaščitne opreme in ustreznega usposabljanja o izvajanju protokolov za preprečevanje okužb in drugih preventivnih dejavnosti še bolj izpostavljeni tveganju okužbe kot zdravstveni delavci v bolnišnicah;

| AJ. | ker oskrba sicer veliki večini oskrbovalcev daje čustveno zadoščenje, a ima pogosto ustvarja negativne posledice za njihovo telesno in duševno zdravje ter jim otežuje usklajevanje oskrbe s plačanim delom, kar je še posebej relevantno v primeru oskrbovalk (58); ker je pandemija koronavirusa nesorazmerno močno prizadela duševno zdravje formalnih in neformalnih oskrbovalcev; ker so se med pandemijo povečale duševne težave, zaradi česar se je povečalo breme oskrbe; ker je to delo pogosto povezano z delom v izmenah, kratkim odzivnim časom in dolgim delovnim časom; ker so glavni vzroki za sorazmerno visoko stopnjo odsotnosti z dela v sektorju dolgotrajne oskrbe zdravstvena tveganja in slaba kakovost delovnega časa; ker 38 % oskrbovalcev meni, da zaradi škodljivih učinkov svojega dela ne bodo mogli delati do upokojitvene starosti 60 let (59); |
| --- | --- |

AJ.

ker oskrba sicer veliki večini oskrbovalcev daje čustveno zadoščenje, a ima pogosto ustvarja negativne posledice za njihovo telesno in duševno zdravje ter jim otežuje usklajevanje oskrbe s plačanim delom, kar je še posebej relevantno v primeru oskrbovalk (58); ker je pandemija koronavirusa nesorazmerno močno prizadela duševno zdravje formalnih in neformalnih oskrbovalcev; ker so se med pandemijo povečale duševne težave, zaradi česar se je povečalo breme oskrbe; ker je to delo pogosto povezano z delom v izmenah, kratkim odzivnim časom in dolgim delovnim časom; ker so glavni vzroki za sorazmerno visoko stopnjo odsotnosti z dela v sektorju dolgotrajne oskrbe zdravstvena tveganja in slaba kakovost delovnega časa; ker 38 % oskrbovalcev meni, da zaradi škodljivih učinkov svojega dela ne bodo mogli delati do upokojitvene starosti 60 let (59);

| AK. | ker je bilo v Evropi 33 % delavcev, ki delajo na področju dolgotrajne oskrbe, že kdaj izpostavljenih določenemu negativnemu socialnemu vedenju (na primer žaljivkam, grožnjam in poniževanju), le 22 % delavcev, ki delajo na področju dolgotrajne oskrbe, pa je zelo zadovoljnih z delovnimi pogoji (60); |
| --- | --- |

AK.

ker je bilo v Evropi 33 % delavcev, ki delajo na področju dolgotrajne oskrbe, že kdaj izpostavljenih določenemu negativnemu socialnemu vedenju (na primer žaljivkam, grožnjam in poniževanju), le 22 % delavcev, ki delajo na področju dolgotrajne oskrbe, pa je zelo zadovoljnih z delovnimi pogoji (60);

| AL. | ker obstajajo različne oblike zaposlitve formalnih oskrbovalcev, ki živijo z oskrbovanci, na primer prek podjetij za oskrbo ali agencij za začasno zaposlovanje in posrednikov; |
| --- | --- |

AL.

ker obstajajo različne oblike zaposlitve formalnih oskrbovalcev, ki živijo z oskrbovanci, na primer prek podjetij za oskrbo ali agencij za začasno zaposlovanje in posrednikov;

| AM. | ker ženske predstavljajo večino tistih, ki prejemajo oskrbo, 44 milijonov ljudi v EU pa zagotavlja neformalno dolgotrajno oskrbo družinskim članom, sosedom ali prijateljem (61), od teh je večina žensk, 12 % žensk in 7 % moških pa zagotavlja neformalno dolgotrajno oskrbo več kot 40 ur na teden (62); ker skoraj 30 % ljudi, starejših od 65 let, živi z dvema ali več nenalezljivimi boleznimi; ker nenalezljive bolezni močno in vse bolj obremenjujejo paciente, oskrbovalce, družbe in zdravstvene sisteme; |
| --- | --- |

AM.

ker ženske predstavljajo večino tistih, ki prejemajo oskrbo, 44 milijonov ljudi v EU pa zagotavlja neformalno dolgotrajno oskrbo družinskim članom, sosedom ali prijateljem (61), od teh je večina žensk, 12 % žensk in 7 % moških pa zagotavlja neformalno dolgotrajno oskrbo več kot 40 ur na teden (62); ker skoraj 30 % ljudi, starejših od 65 let, živi z dvema ali več nenalezljivimi boleznimi; ker nenalezljive bolezni močno in vse bolj obremenjujejo paciente, oskrbovalce, družbe in zdravstvene sisteme;

| AN. | ker je številnost oskrbovancev, ki so odvisni od neformalne oskrbe, neposredno povezana z nedostopnostjo in cenovno neugodnostjo kakovostnih poklicnih storitev, ki bi bile prilagojene njihovim potrebam, pa tudi z odločitvijo številnih držav članic, da kot glavni vir zagotavljanja oskrbe uporabljajo neplačano neformalno oskrbo (63); ker mora biti neformalna oskrba osebna izbira, ne pa posledica nujnosti in neobstoja teh storitev; |
| --- | --- |

AN.

ker je številnost oskrbovancev, ki so odvisni od neformalne oskrbe, neposredno povezana z nedostopnostjo in cenovno neugodnostjo kakovostnih poklicnih storitev, ki bi bile prilagojene njihovim potrebam, pa tudi z odločitvijo številnih držav članic, da kot glavni vir zagotavljanja oskrbe uporabljajo neplačano neformalno oskrbo (63); ker mora biti neformalna oskrba osebna izbira, ne pa posledica nujnosti in neobstoja teh storitev;

| AO. | ker znaten delež sektorja formalne oskrbe na domu deluje v sivem območju, kar prispeva k slabi kakovosti oskrbe na domu; ker primanjkuje podatkov, ki bi omogočali natančno opredelitev števila oskrbovalcev, ki delujejo na ta način; |
| --- | --- |

AO.

ker znaten delež sektorja formalne oskrbe na domu deluje v sivem območju, kar prispeva k slabi kakovosti oskrbe na domu; ker primanjkuje podatkov, ki bi omogočali natančno opredelitev števila oskrbovalcev, ki delujejo na ta način;

| AP. | ker ženske v EU na teden opravijo 13 ur več neplačane oskrbe in gospodinjskega dela kot moški (64); ker sta dostop do cenovno ugodnih in kakovostnih storitev formalne dolgotrajne oskrbe za vzdrževane družinske člane ter neenakomerna porazdelitev neplačane oskrbe in gospodinjskega dela med moškimi in ženskami ključna dejavnika pri določanju, ali ženske vstopijo na trg dela in na njem ostanejo ter kakšna je kakovost delovnih mest, ki jih zasedajo; ker 7,7 milijona žensk v EU zaradi obveznosti oskrbe ostaja zunaj trga dela v primerjavi s samo 450 000 moškimi, 29 % žensk, zaposlenih s krajšim delovnim časom, pa kot glavni razlog odločitve za tako zaposlitev navaja obveznosti oskrbe (65); ker le 6 % moških navaja, da so glavni razlog za delo s krajšim delovnim časom njihove obveznosti oskrbe, v primerjavi z 29 % žensk, in ker samo 64 % očetov v EU dnevno zagotavlja oskrbo (66); |
| --- | --- |

AP.

ker ženske v EU na teden opravijo 13 ur več neplačane oskrbe in gospodinjskega dela kot moški (64); ker sta dostop do cenovno ugodnih in kakovostnih storitev formalne dolgotrajne oskrbe za vzdrževane družinske člane ter neenakomerna porazdelitev neplačane oskrbe in gospodinjskega dela med moškimi in ženskami ključna dejavnika pri določanju, ali ženske vstopijo na trg dela in na njem ostanejo ter kakšna je kakovost delovnih mest, ki jih zasedajo; ker 7,7 milijona žensk v EU zaradi obveznosti oskrbe ostaja zunaj trga dela v primerjavi s samo 450 000 moškimi, 29 % žensk, zaposlenih s krajšim delovnim časom, pa kot glavni razlog odločitve za tako zaposlitev navaja obveznosti oskrbe (65); ker le 6 % moških navaja, da so glavni razlog za delo s krajšim delovnim časom njihove obveznosti oskrbe, v primerjavi z 29 % žensk, in ker samo 64 % očetov v EU dnevno zagotavlja oskrbo (66);

| AQ. | ker ženske izkusijo tudi več prekinitev poklicne poti, običajno delajo za krajši delavnik in so pogosteje zaposlene s krajšim delovnim časom, v prekarnih ali začasnih zaposlitvah; ker so segregacija v sektorju, neenaka porazdelitev neplačane oskrbe in gospodinjskega dela osrednji vzroki za trajne razlike v zaposlenosti, plačah in pokojninah ter za večje tveganje revščine in socialne izključenosti žensk; ker je leta 2020 razlika v pokojninah med spoloma v povprečju znašala 27 % (67); ker ima enaka porazdelitev neplačanega oskrbovalskega in gospodinjskega dela, torej enakovredna udeležba moških, jasen pozitiven učinek na delež žensk s plačano zaposlitvijo in zmanjšanje razlik v plačah med spoloma; ker so obveznosti otroškega varstva vzrok za spremembe v zaposlitvenem položaju 60 % žensk v primerjavi s 17 % zaposlenih moških, kar v končni fazi pomeni skrajšanje delovnega časa za 18 % zaposlenih žensk in le 3 % moških (68); ker so razpoložljivost, dosegljivost in cenovna dostopnost visokokakovostnega otroškega varstva odločilne pri omogočanju udeležbe na trgu dela, zlasti za ženske, ki skrbijo za bližnje; ker so izzivi na področju javnega zdravja, kot je migrena, pogostejši med ženskami (69) in ker je velik delež prizadetih žensk še vedno v prvih vrstah otroškega varstva in gospodinjskih opravil; |
| --- | --- |

AQ.

ker ženske izkusijo tudi več prekinitev poklicne poti, običajno delajo za krajši delavnik in so pogosteje zaposlene s krajšim delovnim časom, v prekarnih ali začasnih zaposlitvah; ker so segregacija v sektorju, neenaka porazdelitev neplačane oskrbe in gospodinjskega dela osrednji vzroki za trajne razlike v zaposlenosti, plačah in pokojninah ter za večje tveganje revščine in socialne izključenosti žensk; ker je leta 2020 razlika v pokojninah med spoloma v povprečju znašala 27 % (67); ker ima enaka porazdelitev neplačanega oskrbovalskega in gospodinjskega dela, torej enakovredna udeležba moških, jasen pozitiven učinek na delež žensk s plačano zaposlitvijo in zmanjšanje razlik v plačah med spoloma; ker so obveznosti otroškega varstva vzrok za spremembe v zaposlitvenem položaju 60 % žensk v primerjavi s 17 % zaposlenih moških, kar v končni fazi pomeni skrajšanje delovnega časa za 18 % zaposlenih žensk in le 3 % moških (68); ker so razpoložljivost, dosegljivost in cenovna dostopnost visokokakovostnega otroškega varstva odločilne pri omogočanju udeležbe na trgu dela, zlasti za ženske, ki skrbijo za bližnje; ker so izzivi na področju javnega zdravja, kot je migrena, pogostejši med ženskami (69) in ker je velik delež prizadetih žensk še vedno v prvih vrstah otroškega varstva in gospodinjskih opravil;

| AR. | ker so te razlike potrjene na svetovni ravni, saj ženske za neplačano oskrbovalsko delo v povprečju namenijo 3,2-krat več časa (201 delovni dan na leto) kot moški (63 delovnih dni), razlike pa so najbolj izrazite pri dekletih in ženskah v državah s srednjimi dohodki, ki imajo nižje učne dosežke, živijo na podeželju in imajo predšolske otroke (70); |
| --- | --- |

AR.

ker so te razlike potrjene na svetovni ravni, saj ženske za neplačano oskrbovalsko delo v povprečju namenijo 3,2-krat več časa (201 delovni dan na leto) kot moški (63 delovnih dni), razlike pa so najbolj izrazite pri dekletih in ženskah v državah s srednjimi dohodki, ki imajo nižje učne dosežke, živijo na podeželju in imajo predšolske otroke (70);

| AS. | ker so ženske v veliki meri zastopane med kritičnimi delavci (v 4 od 16 drugih poklicnih kategorij, ki veljajo za bistvene, je v EU zaposlenih več kot 50 % žensk) (71), kot so negovalke, kajti teh nalog večinoma ni mogoče opravljati z delom na daljavo, in v sektorjih, ki jih je pandemija najbolj prizadela, zaradi česar so bile izpostavljene visokemu tveganju širjenja negativnih vplivov, veliki delovni obremenitvi, oteženemu usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja ter izgubljanju delovnih mest; ker so delovne in življenjske razmere še posebej slabe za ženske z majhnimi otroki, ki imajo plačano zaposlitev (72); |
| --- | --- |

AS.

ker so ženske v veliki meri zastopane med kritičnimi delavci (v 4 od 16 drugih poklicnih kategorij, ki veljajo za bistvene, je v EU zaposlenih več kot 50 % žensk) (71), kot so negovalke, kajti teh nalog večinoma ni mogoče opravljati z delom na daljavo, in v sektorjih, ki jih je pandemija najbolj prizadela, zaradi česar so bile izpostavljene visokemu tveganju širjenja negativnih vplivov, veliki delovni obremenitvi, oteženemu usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja ter izgubljanju delovnih mest; ker so delovne in življenjske razmere še posebej slabe za ženske z majhnimi otroki, ki imajo plačano zaposlitev (72);

| AT. | ker oskrba ostaja eno od glavnih področij reproduciranja spolnih arhetipov, ki jih še dodatno krepi odsotnost naložb v kakovostne storitve in spolna pristranskost v drugih politikah, kar vse nesorazmerno vpliva na samoodločanje žensk v družbenem in poklicnem življenju, na primer v sistemu davčnih ugodnosti; |
| --- | --- |

AT.

ker oskrba ostaja eno od glavnih področij reproduciranja spolnih arhetipov, ki jih še dodatno krepi odsotnost naložb v kakovostne storitve in spolna pristranskost v drugih politikah, kar vse nesorazmerno vpliva na samoodločanje žensk v družbenem in poklicnem življenju, na primer v sistemu davčnih ugodnosti;

| AU. | ker imajo lahko podjetja socialnega gospodarstva velik potencial pri omogočanju ponovne vključitve oskrbovalcev na trg dela in lahko tu veliko prispevajo; |
| --- | --- |

AU.

ker imajo lahko podjetja socialnega gospodarstva velik potencial pri omogočanju ponovne vključitve oskrbovalcev na trg dela in lahko tu veliko prispevajo;

| AV. | ker več držav članic in regij v EU še vedno ne dosega cilja, da bi se otroško varstvo zagotavljalo za 90 % otrok od tretjega leta do šoloobvezne starosti in za 33 % otrok do tretjega leta; ker pomanjkanje zadostne infrastrukture za kakovostno in dostopno otroško varstvo za vse, zlasti storitev v zgodnjem otroštvu, prizadene zlasti otroke iz prikrajšanih družin, kar se kaže v podpovprečnem vpisu invalidnih otrok, otrok iz romskih in drugih manjšinskih skupnosti, otrok z migrantskim ozadjem, otrok, ki živijo v revščini, in otrok drugih prikrajšanih skupin, ki bi imeli od zgodnjega otroškega varstva največ koristi (73); |
| --- | --- |

AV.

ker več držav članic in regij v EU še vedno ne dosega cilja, da bi se otroško varstvo zagotavljalo za 90 % otrok od tretjega leta do šoloobvezne starosti in za 33 % otrok do tretjega leta; ker pomanjkanje zadostne infrastrukture za kakovostno in dostopno otroško varstvo za vse, zlasti storitev v zgodnjem otroštvu, prizadene zlasti otroke iz prikrajšanih družin, kar se kaže v podpovprečnem vpisu invalidnih otrok, otrok iz romskih in drugih manjšinskih skupnosti, otrok z migrantskim ozadjem, otrok, ki živijo v revščini, in otrok drugih prikrajšanih skupin, ki bi imeli od zgodnjega otroškega varstva največ koristi (73);

| AW. | ker je bilo leta 2020 tveganju revščine ali socialne izključenosti v EU izpostavljenih 24,2 % oziroma skoraj 18 milijonov otrok; ker otroke iz družin z nizkimi dohodki, brezdomne otroke, invalidne otroke, otroke iz migrantskih družin ali etničnih manjšin, zlasti romske otroke, otroke v institucionalnem varstvu, otroke, ki živijo v negotovih družinskih razmerah, enostarševskih družinah, družinah LGBTI+, in otroke, katerih starši so ločeni od njih zaradi dela v tujini, bolj ogroža huda stanovanjska prikrajšanost ali prenatrpanost stanovanj, ter se srečujejo z ovirami pri dostopu do osnovnih storitev; ker je za invalidne otroke v EU nesorazmerno bolj verjetno kot za neinvalidne, da bodo vključeni v institucionalno varstvo, in je zanje manj verjetno, da bodo upoštevani pri prizadevanjih za prehod z institucionalnega varstva na družinsko oskrbo (74); ker je evropsko jamstvo za otroke instrument EU, s katerim naj bi preprečili in odpravili revščino in socialno izključenost, saj otrokom v stiski zagotovi brezplačen in učinkovit dostop do najpomembnejših storitev, kot so predšolska vzgoja in varstvo, izobraževalne in šolske dejavnosti, zdravstveno varstvo ter najmanj en zdrav obrok vsak šolski dan, ter učinkovito zagotavljanje zdrave prehrane in ustrezne nastanitve za vse otroke v stiski (75); ker je dostopnost cenovno sprejemljivega kakovostnega predšolskega varstva in vzgoje bistvena za osebni razvoj in dobro počutje otrok; ker obstaja nedvoumna pozitivna povezava med dostopom do storitev otroškega varstva na eni strani ter zaposlitvijo in dohodkom moških in zlasti žensk na drugi strani (76); |
| --- | --- |

AW.

ker je bilo leta 2020 tveganju revščine ali socialne izključenosti v EU izpostavljenih 24,2 % oziroma skoraj 18 milijonov otrok; ker otroke iz družin z nizkimi dohodki, brezdomne otroke, invalidne otroke, otroke iz migrantskih družin ali etničnih manjšin, zlasti romske otroke, otroke v institucionalnem varstvu, otroke, ki živijo v negotovih družinskih razmerah, enostarševskih družinah, družinah LGBTI+, in otroke, katerih starši so ločeni od njih zaradi dela v tujini, bolj ogroža huda stanovanjska prikrajšanost ali prenatrpanost stanovanj, ter se srečujejo z ovirami pri dostopu do osnovnih storitev; ker je za invalidne otroke v EU nesorazmerno bolj verjetno kot za neinvalidne, da bodo vključeni v institucionalno varstvo, in je zanje manj verjetno, da bodo upoštevani pri prizadevanjih za prehod z institucionalnega varstva na družinsko oskrbo (74); ker je evropsko jamstvo za otroke instrument EU, s katerim naj bi preprečili in odpravili revščino in socialno izključenost, saj otrokom v stiski zagotovi brezplačen in učinkovit dostop do najpomembnejših storitev, kot so predšolska vzgoja in varstvo, izobraževalne in šolske dejavnosti, zdravstveno varstvo ter najmanj en zdrav obrok vsak šolski dan, ter učinkovito zagotavljanje zdrave prehrane in ustrezne nastanitve za vse otroke v stiski (75); ker je dostopnost cenovno sprejemljivega kakovostnega predšolskega varstva in vzgoje bistvena za osebni razvoj in dobro počutje otrok; ker obstaja nedvoumna pozitivna povezava med dostopom do storitev otroškega varstva na eni strani ter zaposlitvijo in dohodkom moških in zlasti žensk na drugi strani (76);

| AX. | ker je dostop do kakovostnih storitev oskrbe, zlasti dolgotrajne oskrbe, vedno bolj odvisen od prihodkov posameznikov in družin, kraja bivanja, razpoložljivosti storitev in ustreznih zmogljivosti ter geografske razpoložljivosti, pa tudi od prostih zmogljivosti izvajalcev; ker se ocenjuje, da dve tretjini oseb, ki potrebujejo oskrbo, nimata dostopa do storitev oskrbe, predvsem zaradi nerazpoložljivosti in cenovne nedostopnosti (77); ker imajo gospodinjstva z nizkimi dohodki, nižjo stopnjo izobrazbe in gospodinjstva z migrantskim ozadjem največ težav pri dostopanju do formalnih storitev dolgotrajne oskrbe na domu; ker ena tretjina gospodinjstev po vsej EU, v petih državah članicah pa celo več kot polovica gospodinjstev poroča, da potrebujejo poklicne storitve dolgotrajne oskrbe, a do njih iz finančnih razlogov ne morejo priti (78); ker bi moral biti dostop do zdravstvenega varstva in oskrbe univerzalen in učinkovit ne glede na ekonomske razmere, status prebivališča ali upravne okoliščine in status; ker so osebe z nižjimi dohodki tudi skupina, v kateri so potrebe po oskrbi pogostejše (79); |
| --- | --- |

AX.

ker je dostop do kakovostnih storitev oskrbe, zlasti dolgotrajne oskrbe, vedno bolj odvisen od prihodkov posameznikov in družin, kraja bivanja, razpoložljivosti storitev in ustreznih zmogljivosti ter geografske razpoložljivosti, pa tudi od prostih zmogljivosti izvajalcev; ker se ocenjuje, da dve tretjini oseb, ki potrebujejo oskrbo, nimata dostopa do storitev oskrbe, predvsem zaradi nerazpoložljivosti in cenovne nedostopnosti (77); ker imajo gospodinjstva z nizkimi dohodki, nižjo stopnjo izobrazbe in gospodinjstva z migrantskim ozadjem največ težav pri dostopanju do formalnih storitev dolgotrajne oskrbe na domu; ker ena tretjina gospodinjstev po vsej EU, v petih državah članicah pa celo več kot polovica gospodinjstev poroča, da potrebujejo poklicne storitve dolgotrajne oskrbe, a do njih iz finančnih razlogov ne morejo priti (78); ker bi moral biti dostop do zdravstvenega varstva in oskrbe univerzalen in učinkovit ne glede na ekonomske razmere, status prebivališča ali upravne okoliščine in status; ker so osebe z nižjimi dohodki tudi skupina, v kateri so potrebe po oskrbi pogostejše (79);

| AY. | ker lahko digitalne tehnologije podprejo tako formalne kot neformalne oskrbovalce in zmanjšajo breme, s katerim se spoprijemajo, na primer pri prevozu pacientov na posvete in preglede, ki bi se lahko opravili po spletu; ker raziskava Eurocarers iz leta 2021 kaže, da 78 % neformalnih oskrbovalcev nikoli ni uporabljalo tehnologij, povezanih z oskrbo (80); ker je treba upoštevati digitalizacijo in internet stvari v sektorju oskrbe, a ne bi smela v celoti nadomestiti nenadomestljive človeške interakcije, povezane z oskrbo; ker bi bilo treba spodbujati raziskovalne in pilotne projekte, da bi preizkusili izvedljivost in učinkovitost digitalnih storitev; ker imajo starejši, vključno s tistimi, ki so deležni oskrbe, težave pri dostopanju do digitalnih storitev; ker bi bilo treba dostop do digitalnih storitev, vključno z dostopom do digitalne pismenosti, obravnavati kot pravico prejemnikov oskrbe; ker se je zaradi drastičnega prehoda na delo na daljavo pokazala potreba po boljšem izvrševanju, pregledu in posodobitvi zakonodaje o delovnih razmerah v digitalnem okolju in uporabi umetne inteligence v poklicnem življenju; |
| --- | --- |

AY.

ker lahko digitalne tehnologije podprejo tako formalne kot neformalne oskrbovalce in zmanjšajo breme, s katerim se spoprijemajo, na primer pri prevozu pacientov na posvete in preglede, ki bi se lahko opravili po spletu; ker raziskava Eurocarers iz leta 2021 kaže, da 78 % neformalnih oskrbovalcev nikoli ni uporabljalo tehnologij, povezanih z oskrbo (80); ker je treba upoštevati digitalizacijo in internet stvari v sektorju oskrbe, a ne bi smela v celoti nadomestiti nenadomestljive človeške interakcije, povezane z oskrbo; ker bi bilo treba spodbujati raziskovalne in pilotne projekte, da bi preizkusili izvedljivost in učinkovitost digitalnih storitev; ker imajo starejši, vključno s tistimi, ki so deležni oskrbe, težave pri dostopanju do digitalnih storitev; ker bi bilo treba dostop do digitalnih storitev, vključno z dostopom do digitalne pismenosti, obravnavati kot pravico prejemnikov oskrbe; ker se je zaradi drastičnega prehoda na delo na daljavo pokazala potreba po boljšem izvrševanju, pregledu in posodobitvi zakonodaje o delovnih razmerah v digitalnem okolju in uporabi umetne inteligence v poklicnem življenju;

| AZ. | ker se ženske, ki doživljajo presečno diskriminacijo, soočajo še z dodatnimi ovirami pri dostopanju do storitev zdravstvenega varstva in oskrbe in je treba posebno pozornost nameniti odpravljanju učinkov implicitne pristranskosti pri dostopanju do zasebnih in javnih storitev, ki nastanejo zaradi vztrajnih stereotipov in premajhne zastopanosti nekaterih skupin v teh ustanovah; |
| --- | --- |

AZ.

ker se ženske, ki doživljajo presečno diskriminacijo, soočajo še z dodatnimi ovirami pri dostopanju do storitev zdravstvenega varstva in oskrbe in je treba posebno pozornost nameniti odpravljanju učinkov implicitne pristranskosti pri dostopanju do zasebnih in javnih storitev, ki nastanejo zaradi vztrajnih stereotipov in premajhne zastopanosti nekaterih skupin v teh ustanovah;

| BA. | ker je treba nameniti posebno pozornost visoki starosti, da bi ljudem, ki izgubijo samostojnost, po potrebi pomagali, da se ne bi znašli v popolni osamitvi; |
| --- | --- |

BA.

ker je treba nameniti posebno pozornost visoki starosti, da bi ljudem, ki izgubijo samostojnost, po potrebi pomagali, da se ne bi znašli v popolni osamitvi;

| BB. | ker je treba ustrezno upoštevati pomen preventive in geriatrične rehabilitacije za zdravo in dostojno staranje; |
| --- | --- |

BB.

ker je treba ustrezno upoštevati pomen preventive in geriatrične rehabilitacije za zdravo in dostojno staranje;

| BC. | ker je treba preoblikovati zdravstveno nego z zagotavljanjem brezplačne ali cenovno dostopne zdravstvene nege na domu, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

BC.

ker je treba preoblikovati zdravstveno nego z zagotavljanjem brezplačne ali cenovno dostopne zdravstvene nege na domu, kjer je to mogoče;

| BD. | ker bi večje naložbe v gospodarstvo oskrbe v skladu s cilji trajnostnega razvoja do leta 2035 zagotovile 300 milijonov dodatnih delovnih mest (81); ker bi to pomenilo 96 milijonov neposrednih delovnih mest v otroškem varstvu, 136 milijonov neposrednih delovnih mest v dolgotrajni oskrbi in 67 milijonov posrednih delovnih mest v sektorjih, ki niso povezani z oskrbo; ker bi ta raven ustvarjanja delovnih mest zahtevala naložbe v višini 3,2 % svetovnega BDP, ob upoštevanju skupnih stroškov brez davčnih prihodkov (82); ker Evropska komisija ocenjuje, da bi lahko do leta 2030 v sektorju oskrbe v EU ustvarili 8 milijonov novih delovnih mest (83); |
| --- | --- |

BD.

ker bi večje naložbe v gospodarstvo oskrbe v skladu s cilji trajnostnega razvoja do leta 2035 zagotovile 300 milijonov dodatnih delovnih mest (81); ker bi to pomenilo 96 milijonov neposrednih delovnih mest v otroškem varstvu, 136 milijonov neposrednih delovnih mest v dolgotrajni oskrbi in 67 milijonov posrednih delovnih mest v sektorjih, ki niso povezani z oskrbo; ker bi ta raven ustvarjanja delovnih mest zahtevala naložbe v višini 3,2 % svetovnega BDP, ob upoštevanju skupnih stroškov brez davčnih prihodkov (82); ker Evropska komisija ocenjuje, da bi lahko do leta 2030 v sektorju oskrbe v EU ustvarili 8 milijonov novih delovnih mest (83);

| BE. | ker se bo zaradi demografskih sprememb in s tem povezanega staranja prebivalstva povečalo povpraševanje po storitvah oskrbe; ker ni verjetno, da bi avtomatizacija nadomestila ali zmanjšala število oskrbovalskih delovnih mest; ker bi to moralo EU in države članice v okviru digitalnega prehoda spodbuditi k naložbam v gospodarstvo oskrbe, ki je obetaven sektor za ustvarjanje delovnih mest, da bi povečali število kvalificiranega osebja in v ta sektor privabili več ljudi; |
| --- | --- |

BE.

ker se bo zaradi demografskih sprememb in s tem povezanega staranja prebivalstva povečalo povpraševanje po storitvah oskrbe; ker ni verjetno, da bi avtomatizacija nadomestila ali zmanjšala število oskrbovalskih delovnih mest; ker bi to moralo EU in države članice v okviru digitalnega prehoda spodbuditi k naložbam v gospodarstvo oskrbe, ki je obetaven sektor za ustvarjanje delovnih mest, da bi povečali število kvalificiranega osebja in v ta sektor privabili več ljudi;

| BF. | ker standardov kakovosti za oskrbo, zlasti za storitve socialnega varstva, še vedno ni ali pa niso ustrezni; |
| --- | --- |

BF.

ker standardov kakovosti za oskrbo, zlasti za storitve socialnega varstva, še vedno ni ali pa niso ustrezni;

| BG. | ker so v sektorju oskrbe potrebne znatne naložbe, viri in reforme; ker je ocenjena letna naložbena vrzel v socialni infrastrukturi leta 2018 znašala 100–150 milijard EUR (84); ker je v poročilu o staranju prebivalstva za leto 2021 napovedano povečanje javnih odhodkov, potrebnih za kritje stroškov dolgotrajne oskrbe in podpore v višini do 2,9 % BDP letno v letu 2070 v primerjavi z 1,7 % v letu 2016, in medtem ko lahko scenarij „zdravega staranja“ te stroške znatno zniža, jih lahko polno kritje potreb po dolgotrajni oskrbi znatno poveča; |
| --- | --- |

BG.

ker so v sektorju oskrbe potrebne znatne naložbe, viri in reforme; ker je ocenjena letna naložbena vrzel v socialni infrastrukturi leta 2018 znašala 100–150 milijard EUR (84); ker je v poročilu o staranju prebivalstva za leto 2021 napovedano povečanje javnih odhodkov, potrebnih za kritje stroškov dolgotrajne oskrbe in podpore v višini do 2,9 % BDP letno v letu 2070 v primerjavi z 1,7 % v letu 2016, in medtem ko lahko scenarij „zdravega staranja“ te stroške znatno zniža, jih lahko polno kritje potreb po dolgotrajni oskrbi znatno poveča;

| BH. | ker je bistveno razumeti interakcijo med formalno in neformalno oskrbo; ker lahko formalne storitve oskrbe zagotovijo podporo neformalnim oskrbovalcem, na primer tako, da jim omogočijo proste ure in jim zagotovijo usposabljanje; ker to interakcijo ovira premajhno priznavanje neformalnih oskrbovalcev in s tem povezano pomanjkanje podatkov o njih in njihovih potrebah; |
| --- | --- |

BH.

ker je bistveno razumeti interakcijo med formalno in neformalno oskrbo; ker lahko formalne storitve oskrbe zagotovijo podporo neformalnim oskrbovalcem, na primer tako, da jim omogočijo proste ure in jim zagotovijo usposabljanje; ker to interakcijo ovira premajhno priznavanje neformalnih oskrbovalcev in s tem povezano pomanjkanje podatkov o njih in njihovih potrebah;

| BI. | ker je izvajanje oskrbe pogojeno z dobro financiranimi in pravilno delujočimi javnimi storitvami in sistemi socialne zaščite; |
| --- | --- |

BI.

ker je izvajanje oskrbe pogojeno z dobro financiranimi in pravilno delujočimi javnimi storitvami in sistemi socialne zaščite;

| BJ. | ker je populacija neformalnih oskrbovalcev zelo raznolika; ker se njihove potrebe razlikujejo glede na njihov socialno-ekonomski položaj, udeležbo na trgu dela, potrebe njihovih oskrbovancev in čas, ki ga porabijo za oskrbo vzdrževanih oseb; |
| --- | --- |

BJ.

ker je populacija neformalnih oskrbovalcev zelo raznolika; ker se njihove potrebe razlikujejo glede na njihov socialno-ekonomski položaj, udeležbo na trgu dela, potrebe njihovih oskrbovancev in čas, ki ga porabijo za oskrbo vzdrževanih oseb;

| BK. | ker so nevrodegenerativne bolezni, kot so alzheimerjeva bolezen in druge oblike demence, v vseh evropskih državah še vedno diagnosticirane v premajhnem obsegu; ker obstajajo jasni znaki, da se bo sedanje število 9 milijonov potrjenih primerov ljudi z demenco do leta 2050 podvojilo; ker demenca še vedno nesorazmerno močno prizadene ženske (85); |
| --- | --- |

BK.

ker so nevrodegenerativne bolezni, kot so alzheimerjeva bolezen in druge oblike demence, v vseh evropskih državah še vedno diagnosticirane v premajhnem obsegu; ker obstajajo jasni znaki, da se bo sedanje število 9 milijonov potrjenih primerov ljudi z demenco do leta 2050 podvojilo; ker demenca še vedno nesorazmerno močno prizadene ženske (85);

| BL. | ker je evropska varuhinja človekovih pravic februarja 2021 začela preiskavo na lastno pobudo o vlogi Komisije v procesu deinstitucionalizacije v EU in se osredotočila na to, kako izpolnjuje svojo obveznost zagotavljanja, da države članice sredstva EU uporabijo tako, da se spodbuja prehod z ustanov za domsko oskrbo na samostojno življenje in sodelovanje v življenju skupnosti; |
| --- | --- |

BL.

ker je evropska varuhinja človekovih pravic februarja 2021 začela preiskavo na lastno pobudo o vlogi Komisije v procesu deinstitucionalizacije v EU in se osredotočila na to, kako izpolnjuje svojo obveznost zagotavljanja, da države članice sredstva EU uporabijo tako, da se spodbuja prehod z ustanov za domsko oskrbo na samostojno življenje in sodelovanje v življenju skupnosti;

| BM. | ker je bil zdaj prvič uporabljen mehanizem iz direktive o začasni zaščiti iz leta 2001, in sicer kot odziv na množični pritok beguncev, zlasti žensk z otroki in drugimi vzdrževanimi osebami, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, s čimer se razseljenim osebam zagotovi enak dostop do trga dela in stanovanj, zdravstvena pomoč in dostop do izobraževanja za otroke; ker bo aktivacija tega mehanizma močno in neposredno vplivala na sektor oskrbe, saj se bo povečalo število oseb v EU, ki bodo potrebovale celovite in prilagojene storitve oskrbe, zvišalo pa se bo tudi število neformalnih in formalnih oskrbovalcev; |
| --- | --- |

BM.

ker je bil zdaj prvič uporabljen mehanizem iz direktive o začasni zaščiti iz leta 2001, in sicer kot odziv na množični pritok beguncev, zlasti žensk z otroki in drugimi vzdrževanimi osebami, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, s čimer se razseljenim osebam zagotovi enak dostop do trga dela in stanovanj, zdravstvena pomoč in dostop do izobraževanja za otroke; ker bo aktivacija tega mehanizma močno in neposredno vplivala na sektor oskrbe, saj se bo povečalo število oseb v EU, ki bodo potrebovale celovite in prilagojene storitve oskrbe, zvišalo pa se bo tudi število neformalnih in formalnih oskrbovalcev;

| BN. | ker podatki o kakovosti storitev oskrbe temeljijo skoraj izključno na nestandardiziranih anketah o zadovoljstvu strank; |
| --- | --- |

BN.

ker podatki o kakovosti storitev oskrbe temeljijo skoraj izključno na nestandardiziranih anketah o zadovoljstvu strank;

| BO. | ker dostop do kakovostnih storitev oskrbe znatno ovirajo težave, povezane z zagotavljanjem ustreznih, dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj, zlasti za starejše, samske, invalide, osebe, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, družine z majhnimi otroki in starši samohranilci; |
| --- | --- |

BO.

ker dostop do kakovostnih storitev oskrbe znatno ovirajo težave, povezane z zagotavljanjem ustreznih, dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj, zlasti za starejše, samske, invalide, osebe, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, družine z majhnimi otroki in starši samohranilci;

| BP. | ker v 11 državah OECD mediana plač dolgotrajnih oskrbovalcev znaša le 9 EUR na uro, plače delavcev v bolnišnicah, kjer je večina moških, pa povprečno 14 EUR na uro (86); |
| --- | --- |

BP.

ker v 11 državah OECD mediana plač dolgotrajnih oskrbovalcev znaša le 9 EUR na uro, plače delavcev v bolnišnicah, kjer je večina moških, pa povprečno 14 EUR na uro (86);

| BQ. | ker več kot polovica oskrbovalcev pravi, da ne zaslužijo dovolj za kritje osnovnih potreb, kot so stroški stanovanja in hrane, 31 % pa jih nima ustreznega dostopa do osebne zaščitne opreme (87); |
| --- | --- |

BQ.

ker več kot polovica oskrbovalcev pravi, da ne zaslužijo dovolj za kritje osnovnih potreb, kot so stroški stanovanja in hrane, 31 % pa jih nima ustreznega dostopa do osebne zaščitne opreme (87);

| BR. | ker večina oskrbovalcev ne zasluži dovolj, da bi sebi in svoji družini omogočili dostojen življenjski standard (88); |
| --- | --- |

BR.

ker večina oskrbovalcev ne zasluži dovolj, da bi sebi in svoji družini omogočili dostojen življenjski standard (88);

Evropa, ki ji ni vseeno

| 1. | poudarja, da je bistveno zagotoviti dostojanstvo, neodvisnost, samostojnost, dobro počutje in udeležbo v družbenem življenju s kakovostno oskrbo skozi vse življenje, od predšolske vzgoje in varstva do storitev oskrbe za starejše in pa podpore invalidom, pri čemer je treba upoštevati, da smo ljudje soodvisni in da vsakdo kdaj v življenju potrebuje oskrbo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja pomen dostopnosti in razpoložljivosti javne oskrbe ter kakovosti, dostopnosti, razpoložljivosti, cenovne dostopnosti in ustreznosti oskrbe ter da bi morali imeti vsi ljudje, ki potrebujejo oskrbo, in njihovi oskrbovalci pravico do dejanske izbire storitev in oblike storitev oskrbe, ki so zanje in za njihove domače najprimernejše (družinska oskrba, oskrba v skupnosti, oskrba, osredotočena na pacienta, individualizirana oskrba ali druge oblike), kraj zagotavljanja in intenzivnost teh storitev, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju in dostopu za tiste, ki živijo na oddaljenih območjih (433), kot so podeželska območja ali najbolj oddaljene regije; meni, da so naložbe v zagotavljanje kakovostnih javnih in socialnih storitev bistveni vzvod za preprečevanje prenosa prikrajšanosti iz ene generacije v drugo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je treba razviti in preoblikovati oskrbo in njene različne politične pristope v skladu s potrebami posameznikov, se zaveda, da so modeli in vzorci organizacije oskrbe v državah članicah različni, ter poudarja pravico vsakega posameznika, da izbere najprimernejše kakovostne storitve oskrbe za svoj individualni položaj, meni, da jo morajo države članice in EU zagotoviti v vseh svojih politikah; poudarja, da ima v skladu z načelom 18 evropskega stebra socialnih pravic vsakdo pravico do cenovno dostopnih in kakovostnih storitev dolgotrajne oskrbe, zlasti storitev oskrbe v družini in skupnosti, in poudarja, da bi bilo treba za izpolnitev tega načela razširiti zagotavljanje oskrbe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | se zaveda, da ženske v sektorju formalne oskrbe predstavljajo večino delovne sile (76 %) in opravljajo tudi glavni del neformalnega skrbstvenega dela, hkrati pa imajo večino tudi med oskrbovanci, da je oskrba še vedno podcenjena, nepriznana in da oskrbovalcem daje nezadostno ali pogosto nikakršno finančno nadomestilo in da je ta podcenjenost v smislu plačila, delovnih pogojev in premajhne prepoznavnosti tesno povezano s feminiziranostjo sektorja zaradi velikega deleža žensk, ki delajo v formalni in neformalni oskrbi; poudarja, da je treba ta vidik spola upoštevati pri oblikovanju strategij in politik oskrbe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ima pomisleke zaradi vpliva strukturnih in finančnih omejitev glede vrst storitev oskrbe, ki so na voljo posameznikom, in priznava, da je vključevanje oskrbe v Evropi omejeno zaradi pomanjkanja ustreznih spodbud in struktur; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je pomemben celovit pristop k skupnim evropskim ukrepom za oskrbo z enakim poudarkom na telesnih, psiholoških, psihosocialnih in socialnih ter osebnih in gospodinjskih potrebah ljudi; poudarja, da je pomembno utreti pot bolj usklajenemu pristopu med zdravstvenimi in socialnimi sistemi, pa tudi med formalno in neformalno oskrbo ter usklajevanjem med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi politikami oskrbe v državah članicah EU, skupaj s horizontalnim in sektorskim povezovanjem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je treba zasnovati ambiciozno in vključujočo evropsko strategijo oskrbe, ki bo zagotavljala enak dostop do oskrbe za vse, s posebnim poudarkom na posameznikih v ranljivem položaju, kar bo prispevalo k socialni pravičnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da je preprečevanje ključnega pomena; poziva, naj bodo sestavni deli celostne evropske strategije oskrbe tudi primarna, sekundarna in terciarna preventiva (89), vključno z ustrezno uporabo potrebnega izobraževanja in obveščanja, presejalnih pregledov, zgodnjega odkrivanja, preprečevanja in ustreznega spremljanja nenalezljivih bolezni; poziva Komisijo, naj sprejme celovit in celosten pristop k oskrbi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj poveča odpornost in intenzivira krepitev zmogljivosti EU v zdravstvenih krizah; poziva jo, naj spodbuja raziskave in inovacije, in sicer naj določi prednostna področja za prihodnje raziskave in razvoj na podlagi sedanjih in prihodnjih bolezni ter nadaljnji razvoj priložnosti, povezanih s sektorjem oskrbe, tudi za zasebne akterje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bi moral biti cilj vseh ukrepov EU na področju oskrbe, trgov dela in socialnih storitev spodbujanje modela enakega plačila za enake oskrbovalce, v katerem bodo moški in ženske enakovredno opravljali plačano delo na trgu dela in neplačano delo v gospodinjstvu in oskrbi; opozarja, da je pomembno vključevati načelo enakosti spolov v vse politike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj vlagajo v sektor oskrbe, okrepijo in zagotovijo trajnostne, večje in ustrezne naložbe in financiranje, da bi zagotovile enak dostop oseb, ki potrebujejo oskrbo, do cenovno dostopne in kakovostne oskrbe in gospodinjskih storitev z ustreznim osebjem ter dejavnega in izpolnjujočega poklicnega življenja za oskrbovalce z ustreznimi plačami, ki bodo omogočale dostojno življenje in poklicne priložnosti v tem sektorju, in sicer s certificiranjem in potrjevanjem znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo razpoložljivost sredstev za vse vrste storitev oskrbe ter čim bolje izkoristijo evropske strukturne in investicijske sklade za naložbe v otroško varstvo in oskrbo starejših in drugih, ki potrebujejo oskrbo, prek Evropskega socialnega sklada plus, programa InvestEU in drugih finančnih instrumentov, ki spodbujajo socialne naložbe, pa tudi mehanizma za okrevanje in odpornost, Programa EU za zdravje ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov za naložbe v javno zagotovljeno oskrbo ter omogočanje dostopnih in cenovno ugodnih storitev za vse; poziva Komisijo, naj meri in ustvarja sinergije z enakostjo spolov, vključevanjem oseb iz ranljivih skupin in standardi, določenimi za naložbe v digitalni in zeleni prehod, na primer za podporo okolju prijaznejšim projektom oskrbe in podobnih projektov, ter naj začne pobudo za okoljsko trajnostno oskrbo, pri čemer naj upošteva, da ima infrastruktura za oskrbo znatne negativne vplive na okolje, ki jih je treba v skladu z vodilnimi načeli rešiti in ublažiti; poziva Komisijo, naj pripravi smernice in časovni načrt za skupne standarde za države članice v tem smislu; poziva Evropsko investicijsko banko, naj razmisli o tem, da bi razvoj sektorja in gospodarstva oskrbe vključila v svoj letni proračun kot del izvajanja lastne strategije za enakost spolov in krepitev vloge žensk v gospodarstvu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k sprejetju namenskega naložbenega svežnja za spodbujanje sektorja in gospodarstva oskrbe v EU ter za zagotovitev usklajevanja med različnimi programi in pobudami za učinkovito izvajanje strategije; ponovno poziva k razvoju orodij za pripravo proračuna ob upoštevanju vidika spola v večletnem finančnem okviru in z njimi povezanih programih, ki bodo omogočali sledenje namenskim sredstvom za spodbujanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | želi opozoriti na obveznosti in zaveze EU in držav članic za prehod z ločenega institucionalnega okolja na oskrbo v skupnosti in družini ter za spodbujanje različnih modelov samostojnega življenja in podpore; poziva države članice, naj uporabijo razpoložljiva evropska in nacionalna sredstva za pospešitev tega prehoda ter naj podprejo samostojnost in neodvisno življenje posameznikov s podpiranjem načinov za povečanje neodvisnosti, kot sta prilagoditev stanovanja ali namestitev digitalnih sistemov za zaznavanje in podpornih tehnologij doma, ob polnem spoštovanju določb in ciljev Konvencije OZN o pravicah invalidov; poziva Komisijo, naj sprejme učinkovite ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da se bodo sredstva EU uporabljala za prehod z institucionalizirane oskrbe na oskrbo v skupnosti in družini, hkrati pa zagotovila družinsko oskrbo v vsej njeni raznolikosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je za zmanjšanje neprijavljenega dela v okviru formalne oskrbe pomembno zagotoviti javno financiranje resničnih ponudnikov storitev oskrbe v okviru sistemov socialne varnosti ali z davčnimi odhodki, s čimer bodo omogočene cenovno dostopne zakonite in poštene storitve oskrbe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice, naj poskrbijo za splošno zdravstveno varstvo, povečajo naložbe v zdravstveno varstvo in dajo prednost financiranju za oskrbo v skupnosti in primarno zdravstveno varstvo; poziva države članice, naj nujno odpravijo obstoječe ovire za zdravstveno varstvo za vse, tudi za migrante brez dokumentov, pri čemer naj posebno pozornost namenijo ženskam, ki doživljajo presečno diskriminacijo; poziva k zagotovitvi višje in poštene plače ter dostojnih delovnih pogojev za oskrbovalce, zdravstvene pomočnike in drugo podporno osebje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da znaten delež modelov oskrbe, storitev in zmogljivosti temelji na institucionaliziranem, zastarelem modelu, ki je nižji od sodobnih meril kakovosti in ne izpolnjuje fizičnih, socialnih in psiholoških potreb ter želja oskrbovancev; poudarja, da bi morali biti ljudje, ki potrebujejo oskrbo, v središču načrtov oskrbe v vseh fazah oblikovanja, izvajanja in ocenjevanja politik in storitev oskrbe, in sicer s preučevanjem inovativnih rešitev, novih modelov in orodij za zagotavljanje oskrbe, spodbujanjem socialne vključenosti in večgeneracijskega razumevanja potreb posameznikov, ki potrebujejo oskrbo, s ciljem prehoda z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti ter spodbujanjem različnih modelov samostojnega življenja in podpore; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je za zagotovitev dostojanstva oskrbovancev in njihovih oskrbovalcev ter njihove polne udeležbe in vključenosti v skupnost potrebna individualizirana oskrba, usmerjena v posameznika; poudarja, da ta prehod na pristop, osredotočen na posameznika, zahteva večje vključevanje oskrbe v bolj celostne poti oskrbe, da se izboljšajo ugodnosti za oskrbovance in pa kakovost oskrbe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba dodobra izkoristiti digitalne rešitve za podporo ljudem, ki potrebujejo oskrbo, da bodo lahko živeli neodvisno in samostojno, ter da je treba izboljšati spoštovanje njihove pravice do samoodločbe, da bi razvili avtonomijo tako za izvajalce kot prejemnike oskrbe, in tudi s prilagojenim pristopom k zasnovi in pripravi proračuna oskrbe, vključno s prilagojenim zdravstvenim varstvom in oskrbo, osredotočeno na posameznika, z ustreznimi orodji, hkrati pa je treba zagotoviti kakovostne človeške stike za osebe, ki potrebujejo oskrbo in podporo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da bi bilo treba pri razvoju oskrbe upoštevati vse kategorije uporabnikov in razlike med njimi; ugotavlja, da se morajo tisti, ki so odgovorni za načrtovanje, programiranje in zagotavljanje storitev oskrbe, pri razvoju storitev zavedati teh potreb, večje vloge uporabnikov storitev in pomena pristopa, ki temelji na uporabniku, ter da je treba storitve oskrbe starejših in invalidov načrtovati in razvijati ob sodelovanju uporabnikov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice, naj si izmenjujejo informacije in dobro prakso, da bi razvile skupni evropski okvir kakovosti za formalno in neformalno oskrbo, ki bo izhajal iz pravice do neodvisnosti, samostojnosti in dobrega počutja ter bo med drugim temeljil na okviru Svetovne zdravstvene organizacije, zato da bi podprli države pri doseganju integriranega okvira dolgotrajne oskrbe, ki bo zajemal vse sisteme oskrbe, spodbujal navzgor usmerjeno socialno konvergenco, zagotavljal enake pravice za vse državljane in pomagal izboljšati kakovost življenja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj državam članicam nudi podporo pri izboljševanju infrastrukture za zbiranje podatkov v skladu s tem okvirom kakovosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poleg tega poziva k izmenjavi dobre prakse o tem, kako najbolje podpreti skupine s posebnimi potrebami po oskrbi (kot so starši samohranilci, ki so večinoma ženske, starši z otroki s hudimi boleznimi in starejši); |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da povečanje potreb po oskrbi zahteva skupni pristop EU, in poziva h konkretni evropski strategiji za preventivno zdravstveno varstvo, ki bi bila del rešitve za vse večji pritisk na sistem zdravstvenega varstva; ugotavlja, da bi bilo treba razviti storitve oskrbe, da bi izboljšali neprekinjenost oskrbe, preventivno zdravstveno varstvo, rehabilitacijo in samostojno življenje, ter poudarja pomen programov za spodbujanje zdravja in vseživljenjsko izobraževanje, preprečevanje bolezni in redne preglede, skupaj z učinkovitejšimi programi zdravstvenega varstva za spodbujanje procesa zdravega staranja; poziva Komisijo in države članice, naj se dejavno vključijo v desetletje zdravega staranja, ki ga je razglasila Svetovna zdravstvena organizacija, in naj pripravijo načrte za zdravo staranje v EU, ki bodo vključevali dostop do zdravstvenih storitev in oskrbe, pa tudi strategije za promocijo zdravja in preprečevanja bolezni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo na področju oskrbe z določitvijo ambicioznih ciljev na ravni EU za financiranje, dostop, kakovost, učinkovitost in vzdržnost storitev oskrbe v posvetovanju z državami članicami in ustreznimi deležniki, vključno s socialnimi partnerji, ter naj oblikuje usklajene opredelitve in kazalnike za oceno teh ciljev za otroke, starejše ali invalide; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je potreben pregled stanja za spremljanje izvajanja pravice do kakovostne oskrbe v javnem, zasebnem, formalnem in neformalnem okviru; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja, da bi morala EU uporabiti okvir 5R MOD za dostojno skrbstveno delo (priznavanje, zmanjšanje in prerazporeditev neplačanega skrbstvenega dela, nagrajevanje plačanega skrbstvenega dela), skupaj z zagotavljanjem zastopanosti delavcev v oskrbi, socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj; |
| --- | --- |

27.

| 28. | želi opozoriti, da bi bilo treba doseči napredek v smeri gospodarstva oskrbe, ki bo temeljilo na povezanem, celostnem in vseživljenjskem pristopu k oskrbi, kjer bo upoštevana tudi različnost spolov; poudarja, da bi to moralo zajemati zakonodajne ukrepe in naložbe na ravni EU za spodbujanje dostojnih delovnih razmer in privlačnosti dela v tem sektorju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba v nadaljnjih sklepih konference o prihodnosti Evrope poudariti, da je potreben evropski pristop k oskrbi, saj je to ključni sektor za prihodnost Evrope; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj predloži ambiciozno in trdno evropsko strategijo oskrbe, ki bo kos izzivom prihodnosti in bo temeljila na pravici vseh do cenovno ugodne, dostopne in visokokakovostne oskrbe, pa tudi na drugih načelih iz evropskega stebra socialnih pravic in strateških dokumentov EU ter na posameznih pravicah in potrebah oskrbovancev in oskrbovalcev in ki bo zajemala vse faze življenja, bo osredotočena in se bo odzivala na potrebe ljudi v kritičnih obdobjih skozi vse življenje, bo postavila temelje za kontinuiteto storitev oskrbe skozi vse življenje in spodbujala solidarnost med generacijami; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da bi morala ta strategija temeljiti na zanesljivih, celovitih, primerljivih in javno dostopnih podatkih o položaju in kategorijah oskrbovalcev in oskrbovancev, razčlenjenih po spolu, starosti, državljanstvu, etničnem poreklu (90), invalidnosti, socialno-ekonomskem statusu, razpoložljivosti in cenovni dostopnosti, vrsti zagotovljene ali prejete oskrbe ter različnih okoljih oskrbe (zasebna ali javna, institucionalna, v družini ali skupnosti), ter vključevati konkretne in progresivne cilje s časovnim razporedom in kazalniki za oceno napredka in odpravo neenakosti, pri čemer bi se morale upoštevati potrebe po oskrbi v evropskih družbah; ponovno poziva Komisijo in države članice, naj posodobijo statistični okvir za zbiranje zanesljivih, primerljivih in razčlenjenih podatkov, pri tem pa poskrbijo, da se bodo v celoti spoštovali standardi zasebnosti in temeljnih pravic; poziva Komisijo, naj pripravi centralno vodene podrobne študije o porabi časa, razčlenjene po zgoraj navedenih parametrih, da bi ocenila vrednost neplačanega dela v državah članicah; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da se je treba pri pripravi evropske strategije oskrbe posvetovati z vsemi ustreznimi deležniki na ravni EU ter na nacionalni in lokalni ravni, tudi s predstavniki neformalnih oskrbovalcev in organizacijami pacientov, da bi upoštevali dejstvo, da so njihove razmere in potrebe zelo raznolike, ter poudarja, da bi bilo treba v strategiji opredeliti ciljne skupine, ki jim je namenjena; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj v evropsko strategijo oskrbe vključi celovite ukrepe proti nasilju in nadlegovanju, zlasti v zvezi z bojem proti vsem oblikam zlorabe starejših in oskrbovalcev, da bi se borili proti skrb vzbujajočim pojavom, kot so odrekanje pomoči, zanemarjanje in neupravičena uporaba fizičnih ali kemičnih omejitev, zlasti na področju dolgotrajne oskrbe in podpore; poziva države članice, naj razvijejo usposabljanje za neformalne in formalne oskrbovalce, da bi preprečile in prepovedale nasilje in nadlegovanje, povezano z oskrbo, ter se borile proti njima, ter naj vzpostavijo neodvisne in učinkovite mehanizme za njuno prijavo in pravna sredstva zanju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo namenske naložbe v gospodarstvo oskrbe vključene v (revidirane) nacionalne načrte za okrevanje in odpornost, kohezijske sklade in vse druge ustrezne finančne instrumente EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da bi lahko nastajajoče srebrno gospodarstvo postalo eno od glavnih gospodarskih gonil, zlasti na podeželju, ter v sektorjih zdravstva in dolgotrajne oskrbe ponudilo priložnosti za učinkovitejšo visokokakovostno oskrbo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Evropsko komisijo, naj 29. februar vsakega prestopnega leta razglasi za „dan enakosti pri oskrbi v EU“, da bi povečali ozaveščenost o podcenjevanju in nevidnosti storitev oskrbe in oskrbovalcev v naši družbi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj se odzovejo ne le na nujne potrebe po oskrbi, temveč naj sprejmejo tudi politike in ukrepe za odpravo njihovih vzrokov, kot so revščina, socialna izključenost in druge strukturne ovire, ki onemogočajo splošen in enak dostop do kakovostne oskrbe, zlasti pa izzivov, povezanih z zaposlovanjem, izobraževanjem in usposabljanjem, pa tudi do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj; |
| --- | --- |

37.

Kakovostne storitve varstva za vse otroke

| 38. | pozdravlja, da namerava Komisija v okviru svežnja evropske strategije oskrbe pregledati barcelonska cilja; poziva, naj se spodbuja navzgor usmerjena konvergenca in več vlaga v visokokakovostno javno varstvo za vse otroke v EU, med drugim s pregledom ciljev in znatnim povečanjem ambicij glede dostopnosti kakovostnega otroškega varstva za vse otroke, tudi mlajše od treh let, in tiste, ki trpijo revščino, socialno izključenost in presečne oblike diskriminacije, ter z določitvijo specifičnih, izpopolnjenih kazalnikov za spremljanje dostopa do otroškega varstva za otroke, mlajše od enega leta; poziva Komisijo, naj v cilje vključi nov cilj glede otroškega varstva po pouku; poziva države članice, ki zaostajajo pri doseganju barcelonskih ciljev iz leta 2002, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bodo čim prej dosegle cilj zagotavljanja otroškega varstva vsaj 90 % otrok v starosti od treh let do šoloobvezne starosti ter vsaj 33 % otrok, mlajših od treh let; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opozarja, da bi bilo treba sredstva EU (iz skladov ESI in zlasti Evropskega socialnega sklada+ ter mehanizma za okrevanje in odpornost) uporabiti za dopolnitev naložb držav članic v otroško varstvo; poziva Komisijo, naj prek uporabe finančnih instrumentov EU v državah članicah spodbuja naložbe v storitve otroškega varstva; poudarja, da so javne naložbe ter kakovostni zaposlitveni in delovni pogoji delavcev v sektorju otroškega varstva bistveni za nudenje kakovostnega otroškega varstva; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice, naj na vključujoč in celovit način oblikujejo otroško varstvo, izobraževanje, vključno z obšolskimi dejavnostmi, ter druge politike in ukrepe v podporo vsem otrokom in njihovim družinam, pri čemer naj uporabljajo pristop, osredotočen na otroke, posebno pozornost pa namenijo otrokom v ranljivem položaju, kot so otroci, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, ter invalidnim in migrantskim otrokom in otrokom, ki pripadajo manjšinam, ter pristop, s katerim bodo podprle hitro in učinkovito izvajanje evropskega jamstva za otroke, vključno z zavezo, da bosta zagotovljena učinkovita in brezplačna visokokakovostna predšolska vzgoja in varstvo za otroke v stiski (91); poziva države članice, naj razvijejo storitve osebne asistence za invalidne otroke ter zagotovijo dostojne in kakovostne delovne pogoje za tiste, ki delajo z njimi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da utegneta koronavirusna kriza in pritok beguncev zaradi vojne v Ukrajini še poslabšati položaj otrok, ki jim grozita revščina in socialno izključenost, oziroma otrok, ki potrebujejo dostop do kakovostnega varstva; zato ponovno poziva (92) države članice in Komisijo, naj povečajo financiranje jamstva za otroke z namenskim proračunom v višini vsaj 20 milijard EUR za boj proti revščini, ki prizadene otroke in njihove družine, ter naj prispevajo k uresničevanju cilja, da bi do leta 2030 število prebivalcev, ki živijo v revščini, zmanjšali za vsaj 15 milijonov, vključno s petimi milijoni otrok v vseh držav članic; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja, da sta socialna zaščita in podpora posameznikom in družinam, s posebnim poudarkom na skupinah v ranljivem položaju, kot so velike ali enostarševske družine ali pa družine z invalidnim otrokom, bistvenega pomena, in poziva pristojne nacionalne organe, naj zagotovijo splošne, ustrezne in dostopne sisteme socialne zaščite za vse in integrirane sisteme za zaščito otrok, da nihče ne bo zapostavljen, vključno z učinkovitim preprečevanjem, zgodnjim posredovanjem in podporo družinam, da bi poskrbeli za varnost in zaščito otrok, ki so brez starševske skrbi ali bi to lahko izgubili, ter ukrepe v podporo prehodu z institucionalne oskrbe na kakovostno oskrbo v družini in skupnosti; poziva države članice, naj povečajo naložbe v sisteme za zaščito otrok in storitve socialnega varstva, saj so pomemben del izvajanja jamstva za otroke; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice, naj staršem ves čas nudijo celovito in vključujočo podporo, med drugim z nadomestili in ukrepi za materinstvo, očetovstvo in starševstvo, ki se bodo upoštevali tudi v pokojninskih shemah, socialnimi storitvami z nizkim pragom, kot so otroško varstvo, svetovanje, mediacija ali psihosocialna podpora, s katerimi bodo moške spodbudile, da bodo prevzeli večjo vlogo, s čimer bi zagotovile njihovo enako udeležbo pri neplačanem varstvu in gospodinjskih obveznostih, vključno z varstvom zelo majhnih in invalidnih otrok; poudarja, kako pomembne so ustrezne, dostopne in cenovno ugodne strukture in storitve oskrbe, zlasti za starše samohranilce, med katerimi je velika večina žensk, ter za družine z nizkimi in nestanovitnimi dohodki, ki jim grozita revščina in socialna izključenost; poziva Komisijo in države članice, naj na podlagi prostovoljnega sodelovanja, zaupnosti, samoopredelitve in informirane privolitve zbirajo standardizirane podatke o enakosti, razčlenjene po razlogih, zaščitenih z direktivami 2000/43/ES, 2000/78/ES in 2006/54/ES, pri tem pa spoštujejo ključna načela in standarde EU na področju varstva podatkov in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti dostopno, razpoložljivo, cenovno ugodno, vključujoče in kakovostno otroško varstvo, pri čemer je treba uporabiti pristop, osredotočen na pravice in otroke, ki ustreza zahtevam staršev za čas, ko delajo, in čas šolskih počitnic ter jim omogoča enake možnosti, da se vrnejo na delo, ter omogoča usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, saj je to eden glavnih dejavnikov za polno udeležbo žensk na trgu dela; poudarja, da bi se moral hkrati odzivati na specifične potrebe otrok in njihovih staršev, ki so na primer povezane z invalidnostjo, boleznijo in delom v določenem sektorju; opozarja, da neenakosti med spoloma na področju oskrbe in zaposlovanja skozi vse življenje negativno vplivajo na udeležbo številnih žensk na trgu dela in njihov poklicni razvoj, kar povzroča velike razlike v pokojninah med spoloma in velike razlike v stopnji revščine v starosti; |
| --- | --- |

44.

Enak dostop do kakovostnih storitev oskrbe

| 45. | poziva države članice, naj priznajo pravico do oskrbe ter svoje socialne storitve in sisteme socialne zaščite reformirajo in povežejo tako, da bodo zagotavljali učinkovit, celovit, enak in hiter dostop do storitev oskrbe in zdravljenja skozi vse življenje, pri čemer naj v svoje sisteme socialne zaščite vključijo rešitve, ki bodo omogočale individualiziran pristop in uporabnikom prepuščale večjo izbiro storitev in vrste zaposlitvenega modela, ki najbolj ustrezajo njihovim potrebam, in ščitile pravice oskrbovancev in oskrbovalcev, vključno z osebnimi gospodinjskimi storitvami, osebno asistenco in drugimi zaposlitvenimi modeli za storitve oskrbe na domu, da bi izboljšale neprekinjenost oskrbe, preventivno zdravstveno varstvo, rehabilitacijo, pa tudi za boljše preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje poklicnih bolezni, samostojnost, neodvisno življenje in vključenost v skupnost; opozarja, da je treba pravice do oskrbe obravnavati neodvisno od pravic do drugih socialnih transferjev in odpraviti strukturne ovire, zaradi katerih se oskrba in druge podporne storitve ne izkoriščajo ali pa odložijo; poleg tega opozarja na potrebe vseh oskrbovalcev, zlasti delavcev migrantov z različnimi statusi, ki se lahko soočajo s posebnimi ovirami pri dostopu do oskrbe, presečno diskriminacijo, marginalizacijo in revščino zaposlenih; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ugotavlja, da je dostopnost oskrbe odvisna od kombinacije dejavnikov, kot so razpoložljivost raznolikih prilagojenih storitev, stroški in prožnost, pa tudi ustrezno število zaposlenih na področju oskrbe, dostojni delovni pogoji, čakalne dobe, geografska razdalja do najbližje ustanove za oskrbo, ustrezna javna infrastruktura in prevoz; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba zagotoviti dostop do različnih oblik oskrbe ter jih spodbujati, ceniti in priznati, zlasti pa bi bilo treba razširiti obseg zagotavljanja oskrbe v družini in skupnosti ter jima dajati prednost v smeri prehoda z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti; opozarja, da so demografske spremembe pomemben dejavnik, kar zadeva večje potrebe po oskrbi, zaradi katerih bodo potrebne znatne naložbe EU in držav članic, hkrati pa bo treba opredeliti in odpraviti upravne ovire, ki preprečujejo hiter in učinkovit dostop oskrbovancev in njihovih družin do ustrezne oskrbe in podpornih rešitev; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja vpliv zelenega okolja, vsakodnevnega dostopa ljudi, ki potrebujejo oskrbo, do raznolikih naravnih okolij in okolij na prostem v kakovostnih življenjskih pogojih; ugotavlja, da študije kažejo, da dostop do narave znatno koristi tako telesnemu kot duševnemu zdravju vseh ljudi, zlasti pa tistih, ki potrebujejo oskrbo, ter poudarja, da je treba ljudem, ki so odvisni od oskrbe, olajšati dostop do narave in okolja na prostem ter v sektorju oskrbe podpirati rešitve, ki temeljijo na naravi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ugotavlja, da so digitalne tehnologije obetaven trend pri podpiranju zagotavljanja oskrbe, a le, če se razvijajo tako, da so usmerjene v uporabnika, modularne (93) in prilagojene posamezniku; v zvezi s tem poudarja, da morajo Komisija in države članice odpraviti vrzel v digitalnih znanjih in spretnostih med formalnimi in neformalnimi oskrbovalci ter oskrbovanci, tako da vzpostavijo posebne programe, ki bo namenjeni tem skupinam; poudarja, da bi bilo treba to dopolniti z boljšim dostopom do interneta, zlasti pa z uporabniku prijaznimi in prilagodljivimi digitalnimi rešitvami, dostopnimi vsem oskrbovancem in oskrbovalcem, da bi podprli razvoj digitalnih zdravstvenih storitev in storitev spletne oskrbe ter potencial tehnološkega razvoja za zmanjšanje neenakosti pri dostopu do zdravstvenih storitev in storitev oskrbe ter zmanjšanje ovir za njihovo čezmejno zagotavljanje; poziva države članice, naj uporabijo sredstva programa EU za zdravje in digitalno Evropo za podporo in povečanje digitalne pismenosti oskrbovancev in oskrbovalcev; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je treba poskrbeti, da oskrba ne bo postala dobrina; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo orodja, potrebna za redno ocenjevanje dostopnosti, razpoložljivosti in cenovne dostopnosti storitev oskrbe in zdravljenja; poudarja, da se načelo dostopnosti uporablja tudi pri vseh storitvah oskrbe in podpore, ki zagotavljajo človekovo dostojanstvo in samostojnost, tako v fizičnem kot digitalnem okolju, in da bi bilo treba to načelo dosledno uveljavljati; poziva Komisijo in države članice, naj, kar zadeva dostop do oskrbe, dajejo prednost kazalnikom, ki temeljijo na rezultatih, kot so sporočene neizpolnjene potrebe po oskrbi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, kako pomembno je, da se pravočasno vlaga v ustanove za oskrbo, prepoznajo vrzeli v znanjih in spretnostih, ocenijo prihodnje kadrovske potrebe in potrebe po usposabljanju v posameznih poklicih, sektorjih in regijah, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti gostoti prebivalstva in njegovim potrebam po oskrbi, da bi tako zagotovili ustrezno in trajnostno število zaposlenih ter odpravili neenakosti pri dostopu do storitev in oskrbe; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo celovite standarde in kazalnike kakovosti za formalne in neformalne storitve oskrbe, ki se izvajajo v domačem, zasebnem in javnem okolju, vključno s kompetencami oskrbovalcev in zahtevami glede usposobljenosti, pa tudi orodja za učinkovito spremljanje izvajanja teh storitev; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da so čezmejne storitve oskrbe, vključno z oskrbo, pri kateri oskrbovalec živi z oskrbovancem, ki jih zagotavljajo mobilni delavci znotraj EU in delavci migranti, ki niso iz EU, pogosto ključne za zadostitev vse večjim potrebam po oskrbi; opozarja, da je večina teh delavcev migrantov žensk in da nanje vpliva svetovna veriga oskrbe; poudarja, da je prosto gibanje oseb in delavcev eden ključnih stebrov EU, vendar so s čezmejno oskrbo še vedno povezani izzivi; poziva, naj se v okviru pravice do prostega gibanja oseb v tem sektorju zaščitijo pravice vseh oskrbovalcev in oskrbovancev do socialne varnosti in zagotovijo dostojni delovni pogoji, neprijavljeno delo pa odpravi; spodbuja države članice, naj razvijejo čezmejno usposabljanje, zlasti v obmejnih regijah, da bi olajšale čezmejno oskrbo in si izmenjale primere dobre prakse na področju oskrbe, tudi kot sredstvo za reševanje problema „bega oskrbe“ in pomanjkanja dostopa do kakovostne oskrbe v regijah ali državah izvora oskrbovalcev; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ponovno poziva, naj se v skladu s sklepnimi ugotovitvami odbora OZN za pravice invalidov v zvezi s prvim poročilom Evropske unije, sprejetem leta 2015, pripravi skupna opredelitev invalidnosti in vzajemno prizna status invalidnosti v državah članicah, da bi odpravili temeljno oviro za mobilnost invalidov znotraj EU in jim omogočili dostop do zdravstvenega varstva, oskrbe in drugih storitev, ki omogočajo samostojno življenje, ter enakih možnosti za izobraževanje in zaposlitev; poziva, naj se evropska kartica ugodnosti za invalide uvede v vseh državah članicah oziroma razširi na vse, kar bo utrlo pot evropski opredelitvi invalidnosti in invalidom omogočilo, da svoje pravice do prostega gibanja uveljavljajo v Evropi brez ovir; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva, naj se duševno zdravje v okviru politik javnega zdravja in oskrbe tako na ravni EU kot na ravni držav članic obravnava prednostno in vključuje vanje; poziva Komisijo, naj predloži evropsko strategijo za duševno zdravje, da bi vsem zagotovili dobro duševno zdravje, opredelili izzive vseh generacij v vseh ustreznih okoljih, povezane z duševnim zdravjem, ter se borili proti stereotipom in z njimi povezani stigmatizaciji duševnega zdravja; poudarja, da bi bilo treba pri tem upoštevati različnost spolov, posebno pozornost pa nameniti tistim, ki so v ranljivem položaju, in najbolj prikrajšanim skupinam; poudarja pomen dobrega duševnega zdravja in oskrbe skozi vse življenje, tudi v obdobju zgodnjega otroštva, izobraževanja in poklicnega življenja, pa tudi strategij za preprečevanje, prepoznavanje in hiter dostop do učinkovitega, cenovno dostopnega in ustreznega zdravljenja, ki je kakovostno in prispeva h kakovosti življenja vseh odraslih, tudi oseb, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja pomen čustvene, psihične, socialne in duhovne podpore ter podpore in storitev na področju duševnega zdravja, ki presegajo zdravila, za izboljšanje kakovosti življenja oseb v paliativni oskrbi; zato poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo dostop do celostnih storitev paliativne oskrbe, da bi ublažile bolečine in nelagodje ter ohranile dostojanstvo in kakovost življenja ljudi z neozdravljivo boleznijo, potem ko bodo vse oblike aktivne oskrbe ustrezno preučene in bo ugotovljeno, da so neučinkovite, ter naj zagotovijo ustrezno podporo njihovim oskrbovalcem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva, naj se medicinskim sestram olajša uporaba podpornih storitev za duševno in telesno zdravje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva države članice, naj osebam, ki uživajo začasno zaščito, zagotovijo takojšen in poln dostop do kakovostnih storitev oskrbe brez kakršne koli diskriminacije, pri čemer naj posebno pozornost namenijo njihovim fizičnim in psihičnim potrebam, ki so posledica vojne in njihovega razseljevanja, ter naj hkrati zagotovijo enake in dostojne delovne in zaposlitvene pogoje ter pravično plačilo za osebe, ki uživajo začasno zaščito, ki bodo iskali zaposlitev v sektorju oskrbe; poudarja, da so v ta namen nujne dodatne zmogljivosti in naložbe v sektor oskrbe; |
| --- | --- |

57.

Kakovostna dolgotrajna oskrba za dolgo in kakovostno življenje

| 58. | poziva Komisijo, naj – po vzoru barcelonskih ciljev za otroško varstvo – oblikuje celovit, ambiciozen in na pravicah temelječ sklop ciljev in ustreznih kazalnikov za dolgotrajno oskrbo, mehanizem poročanja in orodja za razčlenjene podatke o dostopnosti, razpoložljivosti, cenovni dostopnosti in kakovosti zdravljenja in storitev oskrbe ter številu zaposlenih, ki se bodo uporabljali za vse vrste ustanov in ponudnikov; poudarja, da so potrebni cilji in kazalniki o dostojnih delovnih pogojih in stalni udeležbi žensk na trgu dela, na podlagi katerih bi lahko usmerjali naložbe, financiranje in usposabljanje, da bi tistim, ki jih potrebujejo, zagotovili boljši dostop do kakovostnih storitev oskrbe, ter zagotovili stalno udeležbo žensk, saj bi lahko ženske lažje sodelovale na trgu dela, če bi bile obveznosti oskrbe enakomerno porazdeljene; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je prepričan, da bi morala Komisija kot svoj glavni cilj določiti enak in splošen dostop do kakovostnih storitev dolgotrajne oskrbe za vse, ki bodo zasnovane na individualnih potrebah oseb, ki prejemajo oskrbo in podporo, pri čemer bi morala posebno pozornost nameniti odpravljanju neenakosti in ljudem v ranljivem položaju, kot so starejši, invalidi in ženske, ki oskrbo zagotavljajo neformalno in kot neprijavljeno delo; ugotavlja, da dolgotrajne oskrbe ne potrebujejo le starejši, temveč različne skupine, ki jo potrebujejo skozi vse življenje, kot so osebe z redkimi boleznimi, ki se večinoma pojavijo v otroštvu; poudarja, da je enak, učinkovit in hiter dostop do storitev oskrbe in podpore najlažje doseči z vključitvijo oskrbovancev in dolgotrajne oskrbe v nacionalne sisteme socialne zaščite, kot je priporočil Odbor za socialno zaščito, saj so ti sistemi z vidika pravičnosti in učinkovitosti najprimernejši način za doseganje rezultatov (94); |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da so potrebni kazalniki kakovosti za vse socialne in zdravstvene storitve, ki bodo temeljili na pravicah oseb, ki potrebujejo oskrbo, na ohranjanju in krepitvi njihove neodvisnosti in samostojnosti, pa tudi na socialni vključenosti, osredotočeni pa bodo na to, kar naj bi dolgotrajna oskrba po pričakovanjih prinesla, kot so izboljšanje počutja in kakovosti življenja ljudi, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo in podporo, podaljšanje let zdravega življenja, in drugi kazalniki, ki v središče postavljajo celotno izkušnjo z oskrbo; poziva Komisijo in države članice, naj priznajo koristi pristopov celostne oskrbe pri preprečevanju upada fizičnega stanja in kognitivnih funkcij ter pri tem, da se oskrbovancem omogoči, da čim dlje živijo samostojno; poudarja, da visoka starost, invalidnost, huda bolezen ali druge okoliščine, zaradi katerih je potrebna dolgotrajna oskrba, ne smejo biti ovira za aktivno udeležbo posameznikov v družbi in življenju skupnosti; opozarja, da je socialna izključenost oseb, ki potrebujejo oskrbo in podporo, predvsem posledica njihovega vsesplošnega negativnega dojemanja, družbeno zgrajene samopodobe in stalne strukturne diskriminacije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo, naj organizira vrhunsko srečanje o oskrbi, iz katerega bo lahko za svoje delo črpala skupina na visoki ravni za prihodnost socialne zaščite in socialne države v EU, ki bo po vrhu organizirala poglobljeno in vključujočo razpravo z vsemi ustreznimi deležniki, kot so socialni partnerji, interesne skupine, organizacije pacientov, organizacije oskrbovalcev, oskrbovanci in njihovi predstavniki, javni organi, civilna družba, neprofitne organizacije, ponudniki storitev in drugi strokovnjaki za oskrbo v skupnosti, primerno za leto 2030, da bi vzpostavila dolgoročno platformo, zasnovala inovativne rešitve na področju oskrbe, zagotovila sisteme oskrbe, ki bodo kos izzivom prihodnosti, postopno odpravila institucionalizirano oskrbo in jo nadomestila z oskrbo v skupnosti ali družini in/ali uporabo individualiziranega proračuna in prilagojene oskrbe; poziva Komisijo, naj pri uporabi finančnih instrumentov EU javne naložbe usmerja v storitve dolgotrajne oskrbe in naj predloži okvirno direktivo o dolgotrajni, formalni in neformalni oskrbi, v kateri bodo določena osnovna načela in merila, ki bodo temeljila na dokazih, za dostopno, celovito in kakovostno dolgotrajno oskrbo in podporne storitve po vsej EU; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva države članice, naj vzpostavijo nacionalne, vzajemno priznane registre ponudnikov storitev oskrbe za spremljanje skladnosti z minimalnimi standardi in pravnimi zahtevami za zagotavljanje storitev oskrbe; je seznanjen, da v nekaterih državah članicah s sistemi oziroma mehanizmi certificiranja priznavajo kvalifikacije in kompetence dolgotrajnih oskrbovalcev na specifičnih področjih zagotavljanja oskrbe; vztraja, da morajo imeti za zagotavljanje kakovostne dolgotrajne oskrbe osrednjo vlogo usposabljanje formalnih in neformalnih oskrbovalcev ter strožji nadzor kakovosti in sistemi za prijavljanje nepravilnosti v zvezi z neprofitnimi in profitnimi oskrbovalnimi verigami; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da za starejše ženske, ki predstavljajo večino prebivalstva, ki potrebuje dolgotrajno oskrbo, obstaja še posebno tveganje, da njihovim potrebam po dolgotrajni oskrbi ne bo zadoščeno; poudarja, da imajo ženske tudi največje težave pri kritju stroškov dolgotrajne oskrbe zaradi trdovratnih razlik v plačah in pokojninah med spoloma, revščine žensk, horizontalne in vertikalne segregacije na trgu dela, več prekinitev poklicne poti zaradi trdovratnih tradicionalnih vlog spolov, v okviru katerih ženske še vedno prevzemajo večino obveznosti oskrbe, struktur trga dela in stereotipov, pa tudi njihove prevelike zastopanosti, ko gre za prekarno delo oziroma delo s krajšim delovnim časom; je zaskrbljen, ker oskrbovanci in njihovi bližnji sorodniki oskrbovalca, ki zagotavlja začetno oskrbo, običajno izberejo pod stresom, ob finančnih omejitvah in omejeni razpoložljivosti storitev (95); |
| --- | --- |

63.

Neformalna oskrba

| 64. | ugotavlja, da 40 do 50 milijonov ljudi v EU redno zagotavlja neformalno oskrbo, 44 milijonov pa vsaj enkrat na teden zagotavlja dolgotrajno oskrbo (96), večinoma so to ženske, tudi invalidke, ki predstavljajo približno 60 % neformalnih oskrbovalcev in zagotavljajo neformalno oskrbo več ur kot moški (97); ugotavlja, da to zavira enakost spolov in lahko omeji možnost formalnega dela, zlasti za mlajše oskrbovalce; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ugotavlja, da je neformalna oskrba med drugim pogosto posledica pomanjkanja razpoložljivosti in dostopnosti profesionalnih storitev, pogosto se dolgo zagotavlja in lahko vpliva na uživanje političnih, državljanskih, ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic neformalnih oskrbovalcev, vključno z manj poklicnimi priložnostmi ali sprejetjem služb, ki so pod njihovo ravnjo znanj in spretnosti, ter oviranjem ali izključevanjem formalne udeležbe na trgu dela; je zlasti zaskrbljen zaradi negativnega vpliva obveznosti oskrbe na ekonomsko neodvisnost žensk, pa tudi zaradi povečanega tveganja revščine, socialne izključenosti ter težav z duševnim in telesnim zdravjem; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ugotavlja, da lahko izvajanje neformalne oskrbe privede do izgube dohodka, večje diskriminacije na podlagi spola, na primer v obliki razlike v plačah in pokojninah med spoloma, revščine v starosti in feminizacije revščine; poudarja, da so ti škodljivi učinki tesno povezani z intenzivnostjo zagotovljene oskrbe, in poudarja, da si je treba bolje deliti neplačano gospodinjsko in skrbstveno delo, ki ga večinoma opravljajo ženske, okrepiti boj proti spolnim stereotipom ter uvesti ureditve dela, ki bodo omogočale usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ugotavlja, da v EU med osebami, starejšimi od 65 let, več kot sedem milijonov ljudi (oziroma 8 %) prejema neformalno oskrbo, pri osebah, starejših od 75 let, pa ta delež znaša 11 % (98); nadalje ugotavlja, da je večina starejših, ki potrebujejo oskrbo, žensk; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ugotavlja, da je treba, če naj se oskrbovancem oskrba še naprej zagotavlja na njihovem domu, razširiti in nadgraditi mobilno oskrbo in podporo, da se razbremeni družinske oskrbovalce, ki so zlasti ženske, in sicer ne le z dejavnostmi ozaveščanja, temveč tudi z ustrezno podporo, vključno s finančnim nadomestilom, da bodo lahko sorodniki, ki zagotavljajo oskrbo, še naprej hodili v službo ter skušali uskladiti oskrbo in plačano delo; poudarja, da imajo neformalni oskrbovalci ključno vlogo in da jih morajo poklicni oskrbovalci tesno vključiti in jim pomagati, ter poudarja, da je treba potrebe neformalnih oskrbovalcev oceniti in obravnavati neodvisno, ne da bi bile vezane na storitve oziroma podporo, ki jih zagotavljajo; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ugotavlja, da je vsaj 8 % vseh otrok v Evropi vključenih v zagotavljanje neformalne dolgotrajne oskrbe, kar negativno vpliva na njihovo duševno in telesno zdravje, doseženo stopnjo izobrazbe, socialno vključenost in njihovo prihodnjo udeležbo na trgu dela (99); |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da so, kar zadeva neformalno oskrbo, potrebni minimalna skupna evropska opredelitev, zaveza držav članic in priporočila Sveta, vključno z nacionalnimi priporočili; poudarja, da bi bilo treba v tej opredelitvi poudariti, da mora biti zagotavljanje neformalne oskrbe prostovoljna izbira in ne posledica prisile in pomanjkanja razpoložljivih storitev oskrbe, ter vključiti, da je treba spoštovati pravico oskrbovancev do samoodločbe, da lahko izberejo obliko oskrbe, ki jo želijo prejeti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisijo, naj v zvezi z neformalnimi oskrbovalci pripravi skupne evropske smernice, opredeli njihov status in jim zagotovi podporo, saj neformalna oskrba trenutno ni ustrezno priznana in cenjena v vsej svoji raznolikosti; poziva države članice, naj spodbujajo aktivne politike dela in zaposlovanja, namenjene neplačanim neformalnim oskrbovalcem, da bi podprle njihovo ponovno vključitev na trg dela in njihovo napredovanje na njem ter priznale znanja in spretnosti, pridobljene v neformalnih okoljih; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži evropski program za oskrbovalce in kot njegov del tudi evropski program za neformalne oskrbovalce s svežnjem ukrepov na ravni EU za neformalno oskrbo, in poziva države članice, naj, če so pristojnosti za to področje na nacionalni ravni, to evropsko strategijo podprejo z ambicioznimi in usklajenimi ukrepi in nacionalnimi programi za opredelitev in priznanje različnih vrst neformalne oskrbe, ki se zagotavljajo v Evropi, ter opredelijo različne potrebe različnih skupin oskrbovalcev, vključno z mladimi in mobilnimi oskrbovalci, da bi olajšali prijavo zaposlitve ter zagotovili zavarovanje in socialno zaščito, ne glede na njihov kraj bivanja ali upravne okoliščine in status; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva države članice, naj razmislijo o formalizaciji neformalne oskrbe in preučijo različne možnosti finančne podpore na podlagi njihovih različnih potreb in danosti, da bi oskrbovalcem zagotovile dobre pravice, finančno podporo in socialno zaščito; |
| --- | --- |

73.

| 74. | želi spomniti, da bi to lahko na primer dosegli z dobropisi za oskrbo ali pokojninskimi dobropisi za zaščito tistih, ki prekinejo poklicno pot zaradi oskrbe družinskega člana ali druge osebe, ki potrebuje oskrbo, ter s priznanjem vrednosti dela, ki ga ti oskrbovalci opravljajo za družbo kot celoto prek drugih dodatnih podpornih storitev (svetovanje ali medsebojna izmenjava), jasno določenimi prostimi urami za oskrbovalce, z zagotavljanjem zdravega ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem, dopustom, nadomeščanjem v primeru bolezni, storitvami otroškega varstva, storitvami ponovne vključitve na trg dela, storitvami psihične podpore in rehabilitacijskimi storitvami za oskrbovalce in oskrbovance ter dostopom do izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, ter poudarja pomen neprenosljivega starševskega dopusta; v zvezi s tem poziva države članice, naj razmislijo o tem, kako v pokojninskih sistemih upoštevati obdobja, preživeta z obveznostmi oskrbe, in si tudi izmenjujejo primere dobre prakse v zvezi s tem ter hitro in v celoti prenesejo Direktivo (EU) 2019/1158 z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev, ki uvaja oskrbovalski dopust in možnost, da se zahtevajo prožne ureditve dela, minimalno število dni oskrbovalskega dopusta za zagotavljanje osebne oskrbe ali podpore sorodniku ali osebi, živeči v istem gospodinjstvu kot delavec; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva države članice, naj preučijo, kako bi lahko kar najbolje formalizirali zagotavljanje neformalne oskrbe in s tem pobiranje prihodkov na tem področju (100), vključno s sistemi davčnih olajšav in uporabo bonov za storitve; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da mora ta sveženj ukrepov za neformalno oskrbo zajemati tako zakonodajne kot nezakonodajne predloge ter ustrezne naložbe, da se kot del vloge neformalnih oskrbovalcev priznajo njihove pravice in obveznosti, pri čemer je treba spoštovati pravico oskrbovancev do samoodločbe, ter določiti nekatera merila za dostop oskrbovalcev do socialnih in drugih dodatnih podpornih storitev (vključno s prostimi urami in bolniškim dopustom); ponovno opozarja, da stres, povezan z zagotavljanjem oskrbe, vpliva na duševno in telesno zdravje, ter poudarja, da je treba oskrbovalcem zagotoviti dostop do informacij in nasvetov o oskrbi in usklajevanju oskrbe z zasebnim življenjem; poudarja, da je treba v svežnju ukrepov določiti tudi obveznosti poročanja za države članice, v vseh državah članicah vzpostaviti enotne kontaktne točke, kjer bodo lahko neformalni oskrbovalci prejeli podporo, ki jo potrebujejo, ter spodbujati interoperabilnost med zdravstvenimi sistemi in sistemi socialne varnosti, da bi uporabili obstoječe podatke in zmanjšali upravno breme za neformalne oskrbovalce; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo organizacije civilne družbe in socialne partnerje pri zagotavljanju zastopanosti neformalnih oskrbovalcev, da se bo njihov prispevek upošteval pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju politik v zvezi z neformalno oskrbo, tudi pri pripravi evropske strategije oskrbe; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da je treba problem prekomernega zanašanja na neformalno oskrbo obravnavati s formalizacijo in priznanjem znanj in spretnosti oskrbovalcev s postopkom certificiranja ter spodbujati programe usposabljanja in potrjevanja znanj in spretnosti, kar bo omogočilo napredek, vzajemno priznavanje znanj in spretnosti ter izvajanje ciljno usmerjenih dejavnosti izpopolnjevanja in prekvalifikacije; poudarja, da bi bilo treba pri teh prizadevanjih med drugim uporabiti evropski program znanj in spretnosti, pakt za znanja in spretnosti, ESS+, pobudo za zaposlovanje mladih, Sklad za pravični prehod in program EU za zdravje; poziva države članice, naj delavcem, ki za dolgo obdobje prekinejo poklicno pot zaradi oskrbe sorodnikov, olajšajo ponovno vključitev na trg dela; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisijo, naj prizna izzive, zaradi katerih imajo osebe s specifičnimi obolenji, ki zahtevajo višjo raven oskrbe, kot so revmatska in kostno-mišična obolenja, omejen dostop do ustrezne oskrbe; poudarja, da njihov dostop do ustrezne oskrbe v glavnem ovira pomanjkanje revmatologov in študija revmatologije v državah članicah; zato poziva države članice, naj poskrbijo, da bo revmatologija postala standardni element učnih načrtov za študij medicine, in naj povečajo število revmatologov, ki izvajajo ta poklic; |
| --- | --- |

79.

Dostojni delovni pogoji za vse delavce v sektorju oskrbe

| 80. | poziva države članice, naj v središče svojih politik oskrbe postavijo ustrezno število oskrbovalnega osebja in naložbe vanj; poziva države članice, naj povečajo privlačnost skrbstvenih poklicev z zagotavljanjem družbenega priznavanja, dostojnih delovnih pogojev in poštenega plačila, vključno z ustreznim delovnim časom, kar bi posledično pomagalo odpraviti obstoječe pomanjkanje delovne sile in zmanjšalo potrebo po na kratek rok napovedanem delu, hiter in močan odliv delovne sile, zlasti v regijah in državah članicah, ki se soočajo z velikimi izzivi zaradi „bega oskrbe“, ter povečati odpornost sistemov oskrbe za prihodnost, hkrati pa ustvarjati delovna mesta v tem sektorju; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisijo in države članice, naj ustvarjanje takih kakovostnih delovnih mest v tem sektorju podpirajo, med drugim z jasnimi, trajnostnimi in privlačnimi poklicnimi potmi ter priložnostmi za usposabljanje in izpopolnjevanje znanj in spretnosti, ki omogočajo stalen poklicni in osebni razvoj; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne pobude in oblikujejo spodbude, da bo delo v sektorju oskrbe privlačnejše tudi za mlade, ter naj spodbujajo uravnoteženo zastopanost spolov v skrbstvenih poklicih; |
| --- | --- |

81.

| 82. | je seznanjen z dodatnimi izzivi, povezanimi z vse večjim deležem platformnega dela v sektorju oskrbe; poudarja, da bi bilo treba v evropski direktivi o platformnem delu in nacionalni zakonodaji, ki ureja platformno gospodarstvo, ustrezno upoštevati specifično naravo skrbstvenega dela, tako da bi bili določeni minimalni standardi za kakovost storitev in dostojne delovne pogoje za delavce; |
| --- | --- |

82.

| 83. | priznava, da je zagotavljanje oskrbe pogosto premalo prijavljeno ali povsem neprijavljeno in da poteka v izkoriščevalskih pogojih, kar vpliva na pravice in dobro počutje delavcev in njihovih družin ter oskrbovancev; je zaskrbljen tudi zaradi delovnih pogojev oskrbovalcev, ki živijo z oskrbovanci, pri čemer gre večinoma za ženske, med drugim migrantke, od katerih se mnoge soočajo z nejasnimi pogoji glede plačila, tveganjem družbene izolacije in pomanjkanjem mehanizmov za ustrezno uveljavljanje svojih pravic; poziva Komisijo in države članice, naj se spoprimejo s problemom neprijavljenega dela v sektorju oskrbe in vzpostavijo jasen pravni okvir za spodbujanje kakovostnih delovnih mest, ki bodo vključevala socialno zaščito za vse oskrbovalce; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poudarja, da bi moralo biti dostojno delo sestavni del pri določanju prednostnih nalog v zvezi s trajnostnimi in kakovostnimi sistemi oskrbe; poudarja, da bi morali prejemniki evropskih in nacionalnih sredstev, posojil in javnih naročil spoštovati veljavno delovno pravo in stroge standarde; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva države članice, ki tega še niso storile, naj kot članice MOD ratificirajo in izvajajo ustrezne konvencije MOD, zlasti št. 189 o dostojnem delu za delavce v gospodinjstvu, št. 190 o nasilju in nadlegovanju v svetu dela in št. 149 o izvajalcih zdravstvene nege; |
| --- | --- |

85.

| 86. | je zaskrbljen zaradi visokega deleža minimalne plače in delavcev, ki prejemajo celo manj kot minimalne dohodke, med oskrbovalci, med katerimi so večinoma ženske, ter zaradi posledične stalne razlike v plačah med spoloma in razlik v ravneh plač v posameznih oskrbovalskih poklicih (101); zato pozdravlja predlog Komisije za direktivo o ustreznih minimalnih plačah, ki bi izboljšala življenjske razmere in delovne pogoje v EU, tudi za najmanj plačane delavce v sektorju oskrbe, in za direktivo o preglednosti plačil, s katero bi se v EU lotili problema vztrajno neustrezno izvrševane temeljne pravice do enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti; poudarja, da je treba za prilagoditev nizke plače v sektorju oskrbe, v katerem prevladujejo ženske, na podlagi objektivnih meril ponovno oceniti socialno-ekonomsko vrednost oskrbovalskega dela v primerjavi z vrednostjo dela v drugih sektorjih, kjer prevladujejo moški, in sicer na podlagi objektivnih meril z orodji za ocenjevanje ali razvrščanje delovnih mest, ki so nevtralna glede na spol, kot so zahteve glede izobrazbe, poklica in usposabljanja, znanj in spretnosti, ter prizadevnost, odgovornost, opravljeno delo in narava nalog; poudarja, da je primerljiv položaj pomemben parameter pri ugotavljanju, ali določeno delo lahko šteje za enakovredno; če ni primerjave v resničnem življenju (kot je pogosto v sektorjih, v katerih prevladujejo ženske), se lahko uporabi hipotetična primerjava; spodbuja javne in zasebne ponudnike storitev oskrbe, naj zagotovijo dostojno in ustrezno plačilo, ki bo presegalo zgolj minimalno plačo; poudarja, da je povečanje plač po podatkih OECD (102) povezano z večjim zaposlovanjem delavcev v dolgotrajni oskrbi, z daljšim trajanjem zaposlitve in manjšim prometom; poziva države članice, naj spodbujajo reforme za priznanje pravic oskrbovalcev in oskrbovancev ter izvajajo ukrepe za zaščito temeljnih pravic teh delavcev in izboljšanje njihovih delovnih pogojev, saj med drugim pogosto delajo prekarnih razmerah, kot so neformalna zaposlitev, dolg delovni čas, neustrezno plačilo, odsotnost usposabljanja in neustrezne politike zdravja in varnosti pri delu ter primeri zlorab, nadlegovanja in nasilja; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poudarja osrednjo vlogo izobraževanja in usposabljanja ter programov za vključujočo prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delavcev za zagotavljanje kakovostnih storitev oskrbe in profesionalizacijo oskrbe, kar zadeva stalni razvoj poklicev in storitev oskrbe; poudarja osrednjo vlogo plačanega izobraževanja in usposabljanja na delovnem mestu tudi v procesu prehoda z bivalne oskrbe na oskrbo v skupnosti in družini; odločno spodbuja države članice, naj ob podpori skladov EU (skladov ESI in zlasti Evropskega socialnega sklada + ter mehanizma za okrevanje in odpornost) zagotovijo usposabljanje za oskrbovalce o pravicah oseb, ki potrebujejo oskrbo in podporo, zlasti o pravicah iz Konvencije OZN o pravicah invalidov in Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah; obžaluje, da direktiva EU o priznavanju poklicnih kvalifikacij ne določa harmoniziranih minimalnih zahtev glede usposabljanja za delavce, ki opravljajo dolgotrajno oskrbo, kar ovira samodejno priznavanje teh delavcev po vsej Uniji; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, da je delo v oskrbi v bistvu medosebna storitev, ki zahteva vrsto kompleksnih znanj in spretnosti, od katerih nekatere niso priznane in plačane; poudarja, da bi morala biti vloga oskrbovalcev predvsem zagotavljanje oskrbe in podpore prejemnikom oskrbe, zato meni, da je treba zmanjšati nepotrebno birokracijo in oskrbovalcem ne nalagati nepotrebnih upravnih nalog; poudarja, da si lahko zdravstveni delavci delijo nekatere zdravstvene naloge, in poudarja koristi tesnejšega sodelovanja med zdravstvenimi in skrbstvenimi delavci, kot so boljša porazdelitev delovne obremenitve, več časa za oskrbovance in neprekinjenost oskrbe, pa tudi multidisciplinarne prakse in usklajevanje poklicnih poti; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisijo, naj zasnuje pobudo EU za znanja in spretnosti za oskrbo, da bi države članice podprla pri izboljšanju možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo strokovnjakov v tem sektorju, pri čemer naj opredeli vrzeli in potrebe po znanjih in spretnostih, obetavne prakse in uspešne pobude, zagotovi pa tudi okvir za priznavanje in potrjevanje strokovnega znanja, spretnosti in kvalifikacij, pridobljenih z izkušnjami, na primer z neformalnim delom na področju oskrbe, da se jim olajša dostop do formalne zaposlitve v tem sektorju; poziva države članice, naj v okviru programa znanj in spretnosti EU zagotovijo nadaljnje usposabljanje in izpopolnjevanje oskrbovalcev ter podprejo in zagotovijo javne priložnosti za vse oskrbovalce, vključno z neformalnimi in uradno priznanimi oskrbovalci, ki so migranti, da se bodo lahko udeležili poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter pridobili ustrezne kvalifikacije, pri čemer naj se posebna pozornost nameni ženskam po oskrobvalskem dopustu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva države članice, naj zagotovijo in izvršujejo dostojne delovne pogoji in pravico za vse delavce v sektorju oskrbe, tako formalne kot neformalne, do ustanavljanja sindikatov in sodelovanja v njih ter do udejstvovanja v kolektivnih pogajanjih ter naj sprejmejo visoke standarde zdravja in varnosti pri delu, ki bodo dosegali ali presegali cilje nedavno sprejetega strateškega okvira EU za zdravje in varnost pri delu za obdobje 2021–2027; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti posebnim izzivom dela v sektorju oskrbe, ki vključuje izpostavljenost delavcev nevarnim snovem ali zdravilom, delo v potencialno kužnih okoljih ter duševna in psihosocialna tveganja, povezana s čustveno zahtevnim delom in negativnim socialnim vedenjem, da bi preprečili nesreče in bolezni na delovnem mestu ter pogoste odsotnosti, velik osip in slabo zdravje delavcev; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva države članice, naj covid-19 v sektorju oskrbe priznajo kot poklicno bolezen; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo vsak izvajalec storitev oskrbe pripravil program za preprečevanje in obvladovanje okužb, in naj zagotovijo letna usposabljanja o nalezljivih boleznih za oskrbovalce ter delavcem zagotavljajo najnovejše informacije o nalezljivih boleznih; |
| --- | --- |

91.

| 92. | opozarja, da nekatera zdravila, ki jih oskrbovalci redno uporabljajo, vsebujejo eno ali več rakotvornih, mutagenih ali reprotoksičnih snovi, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim, mutagenim ali reprotoksičnim snovem pri delu; ob tem opozarja na četrto revizijo te direktive in vključitev dela, ki zajema izpostavljenost nevarnim zdravilom; z zanimanjem pričakuje predvideno objavo smernic za ravnanje s temi snovmi v letu 2022 ter pripravo opredelitve in okvirnega seznama nevarnih zdravil; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo starejšim prijazna delovna okolja; ponovno poziva Komisijo, naj poveča ambicije in predlaga širšo in celovitejšo direktivo o preprečevanju in obvladovanju z delom povezanih kostno-mišičnih obolenj in revmatskih bolezni ter blaži psihosocialna tveganja in negativne učinke oskrbe na dobro počutje delavcev, ki so bili med pandemijo še posebej izraziti; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poudarja, da bi morala evropska strategija za oskrbo med drugim celovito obravnavati vpliv digitalizacije na delovne pogoje delavcev ter učinke dela na daljavo in dela na daljavo na duševno zdravje, pa tudi na obseg in neenako porazdelitev neplačane oskrbe in gospodinjskega dela glede na spol; ponovno poziva Komisijo, naj v posvetovanju s socialnimi partnerji predlaga direktivo o psihosocialnih tveganjih in dobrem počutju pri delu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva države članice, naj določijo minimalne standarde za skrbstveno delo na domu na področjih, kot so: delovni čas, plačilo in nastanitev oskrbovalcev, da se upošteva specifičnost njihovega dela; zlasti dejstvo, da živijo in delajo v skupnem gospodinjstvu z osebo, ki potrebuje oskrbo; povprečni delovni čas bi bilo treba izračunati kot oskrbovalsko delo v izmenah; višina plačila naj bi bila odvisna od potreb po oskrbi ter znanj in spretnosti oskrbovalcev; oskrbovalci, ki živijo skupaj z vzdrževanimi družinskimi člani, naj imajo dostop do ločene sobe, toaletnih prostorov, kuhinje in, če je mogoče, interneta; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva države članice, naj v sektorju oskrbe, tako javne kot zasebne, pridobitne kot nepridobitne, v institucionalnem kot tudi v družinskem okolju in skupnostih, okrepijo socialni dialog ter spodbujajo kolektivna pogajanja in kolektivne pogodbe, saj gre za poglavitne mehanizme za izboljšanje zaposlitvenih in delovnih pogojev ter boj proti plačni vrzeli med spoloma in najučinkovitejša orodja za povišanje minimalne plače in plač na splošno; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva države članice, naj spodbujajo širšo pokritost s kolektivnimi pogajanji ter zagotovijo pravico in svobodo združevanja v sektorju oskrbe, in sicer z zagotavljanjem večjega dostopa in informacij predstavnikom delavcev in sindikatom, ki želijo vzpostaviti članstvo med delavci v oskrbi in jih zastopati, ter z odpravo vseh preprek za ustanavljanje sindikatov in nepotrebnih ovir na delovnih mestih v javnem sektorju, vključno z zasebnimi izvajalci, ki delajo na podlagi javnih naročil, kar ovira zmožnost sindikatov za organiziranje delavcev v javnem sektorju in povečanje njihovega članstva; poudarja, da zlasti mobilni delavci, ki pogosto delajo kot oskrbovalci, ki živijo z oskrbovanci, in morajo biti na voljo 24 ur na dan, niso dovolj seznanjeni ali obveščeni o pogojih za zaposlitev, ki veljajo zanje; poudarja, da bi morale kolektivne pogodbe med drugim zagotavljati pokojninske pravice delavcev, ki morajo zmanjšati plačano zaposlitev ali zapustiti zaposlitev, da bi skrbeli za druge; |
| --- | --- |

97.

| 98. | želi opomniti, da imajo mobilni delavci in delavci migranti v EU pomembno vlogo pri zagotavljanju bivalne oskrbe, oskrbe v skupnosti in oskrbe na domu; meni, da bi bilo treba to dejstvo upoštevati in ustrezno obravnavati v prihodnji evropski strategiji oskrbe; poziva Komisijo in države članice, naj se zavežejo in določijo konkretne ukrepe za obravnavo vprašanja neprijavljenega dela in nezakonitih oblik zaposlitve, pa tudi za spodbujanje dostojnega dela za vse oskrbovalce, ne glede na njihov status; poudarja, da se delavci migranti soočajo s posebno ranljivostjo in izzivi, kot so dostop do delovnega dovoljenja ali formalne zaposlitve, socialna zaščita in tveganje neprijavljenega dela; poziva k njihovi zaščiti z uporabo, izvrševanjem in spremljanjem ustrezne zakonodaje; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za pravično mobilnost in zaposlovanje delavcev iz EU in tretjih držav, tako da izboljšajo vzajemno priznavanje njihovih kvalifikacij in odpravijo vrzeli v nadnacionalni socialni zaščiti; ponovno poziva k ustreznemu spremljanju in izvrševanju pravil o mobilnosti ter k boljšemu obveščanju delavcev o njihovih pravicah; poudarja, da ima Organ za delo pomembno vlogo, da državam članicam in Komisiji pomaga pri učinkoviti uporabi in izvrševanju prava EU v zvezi z mobilnostjo delovne sile v EU in pri koordinaciji sistemov socialne varnosti v EU; poudarja, da je treba ob oceni, ki naj bi bila opravljena leta 2024, razmisliti o pregledu mandata Evropskega organa za delo, da bi vključili tudi določbe o zdravju in varnosti pri delu; poziva Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu in Evropski organ za delo, naj družno podpirata Komisijo in države članice pri izboljševanju zdravja in varnosti pri delu za mobilne delavce in delavce migrante; poudarja, da so oskrbovalci, ki živijo z oskrbovanci, večinoma organizirani prek zapletene verige agencij, ki napotijo delavce, ki so zato zajeti v direktivi o napotitvi delavcev (103); |
| --- | --- |

99.

| 100. | priznava vlogo delavcev v osebnih in gospodinjskih storitvah pri zagotavljanju, da imajo državljani EU resnično izbiro glede želenega modela oskrbe; poziva Komisijo, naj v evropski strategiji oskrbe obravnava težavne delovne in zaposlitvene pogoje za vse osebne delavce in delavce v gospodinjstvu, vključno z delavci v oskrbi ter delavcih v osebnih in gospodinjskih storitvah, ter naj postavi temelje za priznanje, zakonsko ureditev in profesionalizacijo osebnih in gospodinjskih storitev; poziva Komisijo in države članice, naj učinkovito obravnavajo neprijavljeno delo v sektorju oskrbe, tako da poskrbijo za socialno zaščito, varne in dostojne delovne pogoje ter ustvarijo nove zaposlitvene možnosti v sektorju gospodinjske oskrbe; poziva k ciljno usmerjeni reviziji Direktive 89/391/EGS, da bi v njeno področje uporabe vključili delavce v gospodinjstvu; poziva države članice, naj zasnujejo ustrezen okvir za prijavo osebnih in gospodinjskih storitev, kot so sistemi bonov za storitve, naj razvijejo mehanizme in orodja za boljše spremljanje dela na področju oskrbe v gospodinjstvu ter vlagajo v prilagojene kakovostne strokovne storitve, da bi zaustavile prekarizacijo oskrbe in odvračale od uporabe tistih storitev oskrbe, ki vključujejo neprijavljeno delo; |
| --- | --- |

100.

| 101. | zato poziva države članice, naj čim prej in v celoti prenesejo ter izvajajo direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja in naj presežejo minimalne standarde, ki jih določa ta direktiva; poudarja, da bi le enaka porazdelitev obveznosti oskrbe med moškimi in ženskami z neprenosljivim in ustrezno plačanim dopustom ženskam omogočila, da se v večji meri zaposlijo s polnim delovnim časom in uskladijo poklicno in zasebno življenje ter osebni razvoj in dogajanje v družbi; nadalje poudarja, da je pomembno spodbujati dodatno prožnost delovnih ureditev za skupine delavcev, kot so starši z majhnimi otroki, starši samohranilci, invalidni starši in starši invalidnih otrok; poziva države članice, naj spoštujejo minimalno trajanje porodniškega in očetovskega dopusta, ne glede na posameznikov status; opozarja, da bi morale politike za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja spodbujati moške, da enakovredno kot ženske prevzamejo obveznosti oskrbe, in poudarja, da je treba postopoma napredovati k popolnoma plačanemu in enako dolgemu materinskemu in očetovskemu dopustu; odločno poziva vse države članice, naj spodbujajo in zagotovijo, da bodo očetje lahko izrabili očetovski dopust brez strahu pred negativnim ali diskriminatornim ravnanjem delodajalcev, kar je učinkovit način spodbujanja k prevzemanju odgovornosti za skrb za svoje otroke in družino ter koristno sredstvo za doseganje resnične enakosti spolov; poudarja, da to ne zahteva le sprememb stereotipov in spolnih norm, temveč bo spremembe tudi povzročilo, kar bo privedlo do pravičnejše družbe z večjo enakostjo spolov; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo preobrazbene ukrepe, kot so kampanje ozaveščanja o soodgovornosti oskrbe in izkoreninjenje stereotipne ideje o ženskah kot edino odgovornih za to delo; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva države članice, naj zasnujejo sklop celovitih ukrepov in spodbud za spodbujanje in olajšanje ponovnega vključevanja delavcev, zlasti žensk, na poklicno pot, saj njihovo poklicno pot in dohodke pogosteje prizadenejo neenake vloge spolov in oskrbovalski dopusti, na primer enkratna ali daljše prekinitve poklicne poti, ter naj delavcem zagotovijo pravico do vrnitve na enak ali enakovreden položaj; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji podprejo ustrezne poklicne poti, da bi olajšale prilagoditve delovnih razmer, zlasti z vseživljenjskim učenjem in poklicnim usposabljanjem, ustreznimi nadomestili za brezposelnost, prenosljivostjo socialnih pravic ter aktivnimi in učinkovitimi politikami trga dela; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in zagotavljajo učinkovito zaščito in enako plačilo za moške in ženske, in sicer z zakonodajo in političnimi odzivi, ki bodo pomagali preobraziti položaj spolov in odpraviti prekarno zaposlovanje, podcenjenost dela v nekaterih feminiziranih sektorjih, kot je oskrba, ter zagotoviti ustrezne poklicne poti in ustrezno socialno varnost; ponovno poudarja, da bi morali imeti ljudje v vseh delovnih razmerjih in samozaposleni možnost zbirati pravice, ki zagotavljajo dohodkovno varnost v okoliščinah, kot so brezposelnost, bolezen, starost, prekinitev poklicne poti zaradi vzgoje otrok ali drugih oblik oskrbe ali zaradi usposabljanja, v skladu s priporočilom Sveta o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva Komisijo, naj se opre na evropsko strategijo oskrbe, in sicer na obe priporočili Sveta, o otroškem varstvu (revizija barcelonskih ciljev) in dolgotrajni oskrbi, ter naj po strategiji oskrbe predstavi dogovor o oskrbi za Evropo, ki bi moral zajemati sklop politik, programov, priporočil in naložb na ravni EU, s katerimi bi spodbudili prehod na gospodarstvo oskrbe, ki bo preoblikovalo položaj spolov in v katerem bo oskrba priznana kot pravica in vrednotena kot hrbtenica naše družbe; poudarja, da bi moral biti pristop k oskrbi celovit, celosten in vseživljenjski ter spodbujati dostojne delovne pogoje in poštene plače, pomagati povečati privlačnost dela v sektorju oskrbe ter se boriti proti diskriminaciji, neenakosti med spoloma in revščini v tem sektorju; |
| --- | --- |

104.

Priznavanje in vrednotenje vloge oskrbe v naših družbah in gospodarstvih

| 105. | poudarja, da je izjemno pomembno, da se oskrba in ukrepi za opolnomočenje in poklicni razvoj žensk kot oskrbovalk, oseb, ki potrebujejo oskrbo in podporo, ter ranljivih posameznikov vključijo v vse ustrezne nacionalne politike in politike EU, skupaj s spodbujanjem večjih naložb v dostopne, cenovno ugodne in visokokakovostne storitve oskrbe; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva, naj se te prednostne naloge upoštevajo tudi v zunanjih razsežnostih politik EU, vključno s predpristopno in uradno razvojno pomočjo; poudarja, da bi prav pristop k oskrbi, ki temelji na pravicah in temelji na načelu nediskriminacije, omogočil vključevanje v vsa ustrezna področja politike; poudarja, da je treba poskrbeti za sistematično vključevanje načela enakosti spolov in enakosti spolov v vse ustrezne faze proračunskega postopka, tako v osrednjih proračunih Komisije kot tudi v politikah in programih, ki jih podpira EU; poziva države članice in Evropsko komisijo, naj spremenijo doslej zelo stigmatizirano podobo formalnih in neformalnih oskrbovalskih poklicev, države članice pa, naj sprejmejo učinkovite politike in programe za boj proti diskriminaciji na podlagi invalidnosti, starosti ali spola in drugim oblikam diskriminacije, ki se prekrivajo s predsodki in stereotipi, povezanimi z oskrbo, s pokroviteljskim odnosom in konceptom odvisnosti; ugotavlja, da so ženske dragocen in neizkoriščen vir podjetniškega potenciala v Evropi, tudi v sektorju oskrbe, in lahko prispevajo k novim inovacijam, kot so nove tehnologije; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ugotavlja, da je odpravljanje zakoreninjenih spolnih norm in stereotipov prvi korak pri prerazporejanju odgovornosti za neplačano oskrbo in gospodinjsko delo med moške in ženske, ter poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo pozitivno javno podobo in privlačnost dela v sektorju oskrbe za moške in ženske, tako da pripravijo izobraževalne in javne informacijske kampanje ter podprejo pilotne projekte, ki uresničujejo ta cilj in katerih cilj je pritegniti več moških v oskrbo ter spodbujati enako udeležbo in enake možnosti za ženske in moške na trgu dela na področju storitev oskrbe; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje načel evropskega stebra socialnih pravic in ciljev trajnostnega razvoja v okviru evropskega semestra; poziva zlasti k rednemu poročanju o izvajanju strategije EU za oskrbo in o kazalnikih v zvezi z oskrbo, ki se upoštevajo v evropskem semestru in priporočilih za posamezne države; meni, da bi morala biti ekonomija oskrbe steber gospodarstev po pandemiji, ter poziva Komisijo in države članice, naj oskrbo postavijo v središče okrevanja po pandemiji; je trdno prepričan, da mora izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost vključevati ciljno usmerjene ukrepe za izboljšanje enakosti spolov na vseh področjih življenja in oskrbe, vključno z ukrepi za zmanjšanje in prerazporeditev neplačane oskrbe in gospodinjskega dela; |
| --- | --- |

108.

| 109. | želi opomniti, da je treba v evropskih gospodarstvih, pri pripravi proračuna in v statistiki priznati in ustrezno ceniti oskrbo; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pristope k merjenju in vrednotenju socialnega in gospodarskega prispevka in rezultatov oskrbe, zlasti neplačane oskrbe, gospodinjskega dela in dela v gospodinjstvu, z dodajanjem neformalne oskrbe v vrednostni verigi, in tudi s preučitvijo uvedbe posebnih kazalnikov v naslednjo revizijo pregleda socialnih kazalnikov; poziva Eurostat in Evropski inštitut za enakost spolov, naj ocenita gospodarski prispevek neformalnih oskrbovalcev h gospodarstvu držav članic, ter poziva Komisijo in države članice, naj v proces oblikovanja politik vključijo s tem povezane alternativne ukrepe za gospodarsko in socialno blaginjo; |
| --- | --- |

109.

| 110. | opozarja na jasne koristi minimalnega dohodka in sistemov minimalnega pokojninskega zavarovanja za pravočasen in učinkovit dostop do storitev oskrbe in podpornih storitev glede na prihodnje priporočilo Komisije o ustreznem minimalnem dohodku, pa tudi za zagotovitev dostojnega življenjskega standarda oskrbovalcem, ki so večinoma ženske, zlasti tistim, ki zagotavljajo neformalno neplačano oskrbo, ter poziva Komisijo, naj poudari pomen razmisleka in izmenjave dobre prakse o tem, kako v pokojninskih sistemih upoštevati obveznosti oskrbe v celotnem življenjskem ciklu; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poziva Komisijo, naj prihodnjo strategijo oskrbe poveže z evropskim akcijskim načrtom za socialno ekonomijo, pri čemer naj ozavešča o potencialu socialne ekonomije za izboljšanje delovnih pogojev v sektorju oskrbe in ustvarja priložnosti za boljši dostop žensk do kakovostnih delovnih mest; poziva države članice, naj vlagajo v razvoj gospodarstva oskrbe, pri čemer naj ustrezno upoštevajo človeški dejavnik v tem sektorju; |
| --- | --- |

111.

| 112. | priznava in ceni oskrbo, ki jo zagotavljajo civilna družba in neprofitne organizacije, kot so nevladne organizacije, organizacije pacientov, dobrodelne in verske ali druge ustanove; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva države članice, naj oblikujejo in revidirajo svoje politike oskrbe v stalnem socialnem in civilnem dialogu s socialnimi partnerji, strokovnjaki, nevladnimi organizacijami civilne družbe, javnimi organi na nacionalni ravni in ravni EU, predstavniškimi organizacijami oskrbovancev ter formalnimi in neformalnimi oskrbovalci, da bi podprle oblikovanje učinkovitih rešitev politike socialnega varstva, ki bodo ustrezale potrebam ljudi na terenu; poudarja pomen dejavnega posvetovanja z oskrbovalci in prejemniki oskrbe ter njihovimi predstavniškimi organizacijami pri razvoju, izvajanju in spremljanju prihodnje evropske strategije oskrbe; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo razpravo o povezavi med tehnologijo in kakovostjo oskrbe; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva Evropsko komisijo, naj izvede raziskave za boljše razumevanje gospodarskega in družbenega učinka neustreznega zagotavljanja oskrbe osebam, ki potrebujejo oskrbo in podporo, ter naj v okviru prihodnje platforme zagotovi financiranje za raziskovalne projekte o družbenem vplivu redkih bolezni z vidika pacienta ter za vseevropske mreže in inovativne projekte, ki bodo državam članicam omogočala soustvarjanje in prenos dobre prakse in inovativnih modelov oskrbe, s posebnim poudarkom na najpogostejših boleznih in boleznih, ki povzročajo invalidnost, vključno z revmatskimi in kostno-mišičnimi boleznimi; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo imeli Evropski inštitut za enakost spolov, Eurofound in druge ustrezne agencije dovolj virov za spremljanje in analiziranje, ali in kako se s politikami v sektorju oskrbe dosegajo predvidene spremembe, tudi na področju dostopa, kakovosti, enakosti spolov, infrastrukture ter usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poziva k zunanji znanstveni in etični oceni obvladovanja pandemije covida-19 v sektorju oskrbe, ukrepov Evropske unije kot celote in ukrepov držav članic ter k oceni ravni pripravljenosti, ki jo ima EU na pandemijo, ter poziva države članice in Komisijo, naj raziščejo vzroke za velik delež okužb s covidom-19 in smrti, do katerih je prišlo v nastanitvenih ustanovah za starejše, invalide in drugih socialnih ustanovah, ter o tem, ali so bile tam zanemarjene ali kršene človekove pravice in pravice pacientov, da bi pridobili potrebne izkušnje in preprečili ponovitev takih tragedij v prihodnjih krizah; |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  https://www.who.int/news/item/14-03-2022-who-launches-new-framework-to-support-countries-achieve-integrated-continuum-of-long-term-care

(2)  https://www.ohchr.org/en/documents/thematic-reports/impact-coronavirus-disease-covid-19-enjoyment-all-human-rights-older

(3)  https://undocs.org/Home/Mobile?FinalSymbol=A%2FHRC%2F30%2F43AAuage=E&DeviceType=DesktopAARequested=False

(4)  UL L 231, 30.6.2021, str. 21.

(5)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

(6)  UL L 437, 28.12.2020, str. 30.

(7)  UL L 107, 26.3.2021, str. 1.

(8)  UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

(9)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(10)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(11)  UL L 88, 16.3.2022, str. 1.

(12)  UL L 223, 22.6.2021, str. 14.

(13)  UL C 363, 28.10.2020, str. 80.

(14)  UL C 456, 10.11.2021, str. 191.

(15)  UL C 456, 10.11.2021, str. 208.

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0072.

(17)  UL C 456, 10.11.2021, str. 145.

(18)  UL C 189, 5.6.2019, str. 4.

(19)  UL C 474, 24.11.2021, str. 146.

(20)  UL C 371, 15.9.2021, str. 102.

(21)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0038.

(22)  UL C 445, 29.10.2021, str. 75.

(23)  UL C 99, 1.3.2022, str. 122.

(24)  UL C 362, 8.9.2021, str. 8.

(25)  UL C 363, 28.10.2020, str. 164.

(26)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0068.

(27)  UL C 387, 15.11.2019, str. 1.

(28)  Evropska komisija (2021) o strategiji EU o otrokovih pravicah.

(29)  Eurostat (2020), Statistični podatki o sestavi gospodinjstev.

(30)  European Commission Study on Informal care in Europe Exploring Formalisation, Availability and Quality (Študija Evropske komisije o neformalni oskrbi v Evropi: raziskovanje formalizacije, razpoložljivosti in kakovosti), 2018.

(31)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/documents/ publication/wcms_838653.pdf

(32)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/Library/Publications/2020/Policy-brief-COVID-19-and-the-care-economy-en.pdf

(33)  https://www.eurofound.europa.eu/fr/topic/neets

(34)  Poročilo Evropske komisije in Odbora za socialno zaščito o dolgotrajni oskrbi za leto 2021 (2021).

(35)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave, „Demographic outlook for the European Union“ (Demografske napovedi za Evropsko unijo), marec 2020, str. 3.

(36)  The social construction of migrant care work. At the intersection of care, migration and gender (Socialna zgradba dela za oskrbo migrantov. Na stičišču oskrbe, migracij in spola)/Amelita King-Dejardin; Mednarodni urad za delo – Ženeva: Mednarodna organizacija dela, 2019.

(37)  Odbor za socialno zaščito in Evropska komisija (2021), Poročilo o dolgotrajni oskrbi.

(38)  OECD (2020) The effectiveness of social protection for long-term care in old age: Is social protection reducing the risk of poverty associated with care needs? (Učinkovitost socialne zaščite za dolgotrajno oskrbo v starosti: Ali socialna zaščita zmanjšuje tveganje revščine, povezano s potrebami po oskrbi?).

(39)  Študija Evropskega parlamenta (2021) o politikah staranja – dostop do storitev v različnih državah članicah.

(40)  Svetovni gospodarski forum: covid-19 poudarja, kako oskrba spodbuja neenakost spolov – https://www.weforum.org/agenda/2020/04/covid-19-highlights-how-caregiving-fuels-gender-inequality/

(41)  2019.

(42)  https://eige.europa.eu/about-eige/director-speeches/beyond-beijing-declaration-assessment-and-main-challenges

(43)  https://data.unwomen.org/features/covid-19-pandemic-has-increased-care-burden-how-much-0 https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/04/policy-brief-the-impact-of-covid-19-on-women

(44)  Preprečevanje in obvladovanje covida-19 v okviru storitev dolgotrajne oskrbe: Poročilo o politiki, Svetovna zdravstvena organizacija, 24. julij 2020; Surveillance data from public online national reports on COVID-19 in long-term care facilities (Podatki o spremljanju iz javnih spletnih nacionalnih poročil o covidu-19 v ustanovah za dolgotrajno oskrbo), ECDC, 2022 (https://www.ecdc.europa.eu/en/all-topics-z/coronavirus/threats-and-outbreaks/covid-19/prevention-and-control/LTCF-data).

(45)  http://www.efnweb.be/wp-content/uploads/EFN-MHE-Joint-Statement-October-2021.pdf

(46)  Glej Eurofound (2021), Education, healthcare and housing: How access changed for children and families in 2020. (Izobraževanje, zdravstveno varstvo in stanovanja: Kako se je leta 2020 spremenil dostop za otroke in družine.)

(47)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Resilience_of%20the%20LTC %20sector_V3.pdf

(48)  https://effat.org/in-the-spotlight/european-alliance-calls-on-eu-governments-to-ratify-convention-on-domestic-workers/#:~:text=Among%20them%2C%206.3%20million%20are,workers%20in%20their%20respective%20country

(49)  European Labour Mobility Institute (https://www.mobilelabour.eu/).

(50)  Študija Evropske komisije o izzivih na področju dolgotrajne oskrbe v Evropi, 2018.

(51)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_ statistics

(52)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/women-labour-market-work-life-balance/womens-situation-labour-market_en

(53)  Študija Evropskega parlamenta (2021) Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds (Enakost spolov: ekonomska vrednost oskrbe z vidika ustreznih skladov EU).

(54)  EIGE, Pekinška izhodišča za ukrepanje za leto, poročilo za leto 2020, 2021

(55)  Poročilo Eurofounda (2020) Long-term care workforce: Employment and working conditions (Delovna sila za dolgotrajno oskrbo: Razmere glede zaposlovanja).

(56)  Poročilo Eurofounda (2020) Long-term care workforce: Employment and working conditions (Delovna sila za dolgotrajno oskrbo: Razmere glede zaposlovanja).

(57)  Poročilo Eurofounda (2020) Long-term care workforce: Employment and working conditions (Delovna sila za dolgotrajno oskrbo: Razmere glede zaposlovanja).

(58)  Poročilo Evropske komisije in Odbora za socialno zaščito o dolgotrajni oskrbi za leto 2021 (2021).

(59)  Študija Evropskega parlamenta (2021) Policies for long-term carers (Politike za dolgotrajne oskrbovalce).

(60)  Eurofound, Long-term Care Workforce: employment and working conditions (Delovna sila v sektorju dolgotrajne oskrbe: zaposlitveni pogoji in delovne razmere), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2020b.

(61)  Poročilo Eurofounda (2020) Long-term care workforce: Employment and working conditions (Delovna sila za dolgotrajno oskrbo: Razmere glede zaposlovanja).

(62)  Poročilo Evropske komisije o dolgotrajni oskrbi https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(63)  Poročilo Evropske komisije o dolgotrajni oskrbi https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(64)  Poročilo EIGE za leto 2020: Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Neenakosti med spoloma pri oskrbi in posledice za trg dela). https://eige.europa.eu/publications/gender-inequalities-care-and-consequences-labour-market

(65)  Poročilo EIGE za leto 2021: Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Neenakosti med spoloma pri oskrbi in posledice za trg dela).

(66)  Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound), Evropska raziskava o kakovosti življenja 2016 – kakovost življenja, kakovost javnih storitev in kakovost družbe, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2018.

(67)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/main/eurostat/web/main/help/faq/data-services

(68)  Poročilo EIGE za leto 2021: Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Neenakosti med spoloma pri oskrbi in posledice za trg dela).

(69)  The Global Burden of Disease Study 2019 (Študija Svetovno breme bolezni): https://www.thelancet.com/journals/lancet/issue/vol396no10258/PIIS0140-6736(20)X0042-0#

(70)  Poročilo Mednarodne organizacije dela (2018) Care work and care jobs for the future of decent work (Skrbstveno delo in poklici za prihodnost dostojnega dela).

(71)  Študija Evropskega parlamenta (2021) Policies for long-term carers (Politike za dolgotrajne oskrbovalce).

(72)  Študija Evropskega parlamenta (2021) Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds (Enakost spolov: ekonomska vrednost oskrbe z vidika ustreznih skladov EU).

(73)  Skupna izjava evropskih socialnih partnerjev o zagotavljanju otroškega varstva v EU. https://www.etuc.org/en/document/european-social-partners-joint-statement-childcare-provisions-eu

(74)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o evropskem jamstvu za otroke.

(75)  Priporočilo Sveta (EU) 2021/1004 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke.

(76)  Poročilo EIGE za leto 2021: Gender inequalities in care and consequences for the labour market (Neenakosti med spoloma pri oskrbi in posledice za trg dela).

(77)  Poročilo Evropske komisije o dolgotrajni oskrbi https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(78)  Odbor za socialno zaščito in Evropska komisija (2021), Poročilo o dolgotrajni oskrbi.

(79)  Poročilo Evropske komisije o dolgotrajni oskrbi. https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(80)  Eurocarers 2021 Report on impact of COVID-19 on outbreak on informal care in Europe (Poročilo o vplivu covida-19 na širjenje med neformalnimi oskrbovalci po Evropi).

(81)  ILO, 2022, Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work (Oskrba in zaposlitev: Naložbe v oskrbovalski dopust in storitve za večjo enakost spolov v svetu dela).

(82)  ILO, 2022, Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work (Oskrba in zaposlitev: Naložbe v oskrbovalski dopust in storitve za večjo enakost spolov v svetu dela).

(83)  Evropska komisija, 2021, Zelena knjiga o staranju.

(84)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/economy-finance/dp074_en.pdf

(85)  Alzheimer Europe, Dementia in Europe Yearbook 2019 (2020). Estimating the prevalence of dementia in Europe (Letopis Demenca v Evropi 2019. Ocena razširjenosti demence v Evropi).

(86)  https://www.oecd.org/fr/publications/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers-92c0ef68-en.htm

(87)  https://www.finanzwende-recherche.de/wp-content/uploads/2021/10/Finanzwende_BourgeronMetzWolf_2021_Private-Equity-Investoren-in-der-Pflege_20211013.pdf

(88)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/article/2021/wages-in-long-term-care-and-other-social-services-21-below-average

(89)  „Primary prevention is directed towards preventing the initial occurrence of a disorder. Secondary and tertiary prevention seeks to arrest or retard existing disease and its effects through early detection and appropriate treatment; or to reduce the occurrence of relapses and the establishment of chronic conditions through, for example, effective rehabilitation.“ Referenca: WHO, Health promotion glossary (Svetovna zdravstvena organizacija, Glosar za promocijo zdravja), 1998.

(90)  Podatke o etničnem poreklu bi bilo treba zbirati prostovoljno in anonimno ter izključno za namene prepoznavanja diskriminatornih dejanj in boja proti njim.

(91)  Kot je določeno v Priporočilu Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke.

(92)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (2020/2084(INI)). Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. aprila 2022 o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU (2022/2618(RSP)).

(93)  Digitalne rešitve, na primer aplikacije, sestavljene iz različnih modulov in funkcij, ki jih je mogoče kombinirati z osnovno zasnovo aplikacije, da se ustvari aplikacija, ki ustreza potrebam in željam posameznih uporabnikov.

(94)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7724

(95)  Odbor za socialno zaščito in Evropska komisija (2021), Poročilo o dolgotrajni oskrbi: Trendi, izzivi in priložnosti v starajoči se družbi, zvezek 1.

(96)  Eurofound (2020): Long-term Care Workforce: Employment and working conditions (Delovna sila za dolgotrajno oskrbo: zaposlitveni in delovni pogoji).

(97)  Tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja (2021), študija EP na zahtevo odbora EMPL: Policies for long-term carers (Politike za dolgotrajne oskrbovalce).

(98)  Tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja, študija EP na zahtevo odbora EMPL: Policies for long-term carers (Politike za dolgotrajne oskrbovalce).

(99)  Santini, Socci et al. (2020): Positive and Negative Impacts of Caring among Adolescents Caring for Grandparents. Results from an Online Survey in Six European Countries and Implications for Future Research, Policy and Practice (Pozitivni in negativni učinki oskrbe med mladostniki, ki zagotavljajo oskrbo starih staršev. Rezultati spletne raziskave v šestih evropskih državah in posledice za prihodnje raziskave, politiko in prakso) (https://me-we.eu/wp-content/uploads/2020/10/Positive-and-Negative-Impacts-of-Caring.pdf).

(100)  Kar zadeva javne prihodke, bi morale države članice preučiti, kako kar najbolje formalizirati neformalno oskrbo in s tem pobiranje dohodka iz tega dela. V zvezi s tem bi morale pri izračunu upoštevati sisteme davčnih olajšav in uporabo bonov za storitve.

(101)  Eurofound (2021), Understanding the gender pay gap: What difference do sector and occupation make? (Razumevanje v plačah med spoloma: kako nanjo vplivajo sektorji in poklici?) Urad za publikacije Evropske unije, Luksemburg. Eurofound (2021), Minimum wages in 2021: Annual review, Minimum wages in the EU series, (Minimalna plača leta 2019: letni pregled; serija Minimalne plače v EU), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

(102)  https://www.oecd-ilibrary.org/social-issues-migration-health/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers_92c0ef68-en;jsessionid=CUiqVaYYMpv7-fVciq3IIhh787q6ZHLU19L9LeR1.ip-10-240-5-42

(103)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/report_on_the_eesc_country_ visits_to_uk_germany_italy_poland_0.pdf

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/63

---

P9_TA(2022)0279

Duševno zdravje v digitalnem svetu dela

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o duševnem zdravju v digitalnem svetu dela (2021/2098(INI))

(2023/C 47/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 4, 6, 9, 114, 153, 169 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 168, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 6, 9, 114, 153, 169 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 168,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 14, 15, 21, 31, 32 in 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 14, 15, 21, 31, 32 in 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načela 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načela 10,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju strategije OZN za duševno zdravje in dobro počutje iz leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije OZN za duševno zdravje in dobro počutje iz leta 2018,

| — | ob upoštevanju manifesta Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) za zdravo okrevanje po covidu-19 z dne 18. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju manifesta Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) za zdravo okrevanje po covidu-19 z dne 18. maja 2020,

| — | ob upoštevanju svetovnega dneva duševnega zdravja leta 2021, ki ga je Svetovna zdravstvena organizacija razglasila pod geslom „Skrb za duševno zdravje za vse: poskrbimo, da postane resničnost“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega dneva duševnega zdravja leta 2021, ki ga je Svetovna zdravstvena organizacija razglasila pod geslom „Skrb za duševno zdravje za vse: poskrbimo, da postane resničnost“,

| — | ob upoštevanju evropskega okvira SZO za ukrepanje na področju duševnega zdravja za obdobje 2021–2025, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega okvira SZO za ukrepanje na področju duševnega zdravja za obdobje 2021–2025,

| — | ob upoštevanju študije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o zdravstveni politiki z dne 8. junija 2021 z naslovom A New Benchmark for Mental Health Systems: Tackling the Social and Economic Costs of Mental Ill Health (Novo merilo za sisteme duševnega zdravja: spopadanje s socialnimi in ekonomskimi stroški slabega duševnega zdravja) in poročila o duševnem zdravju in delu z dne 4. novembra 2021 z naslovom Fitter Minds, Fitter Jobs: From Awareness to Change in Integrated Mental Health Skills and Work Policies (Bolj zdravi umi, bolj zdrava delovna mesta: od ozaveščenosti do sprememb v celovitih politikah na področju spretnosti in znanj za duševno zdravje ter dela), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o zdravstveni politiki z dne 8. junija 2021 z naslovom A New Benchmark for Mental Health Systems: Tackling the Social and Economic Costs of Mental Ill Health (Novo merilo za sisteme duševnega zdravja: spopadanje s socialnimi in ekonomskimi stroški slabega duševnega zdravja) in poročila o duševnem zdravju in delu z dne 4. novembra 2021 z naslovom Fitter Minds, Fitter Jobs: From Awareness to Change in Integrated Mental Health Skills and Work Policies (Bolj zdravi umi, bolj zdrava delovna mesta: od ozaveščenosti do sprememb v celovitih politikah na področju spretnosti in znanj za duševno zdravje ter dela),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (1),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev (2),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/88/ES z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/88/ES z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (6),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 89/654/EGS z dne 30. novembra 1989 o minimalnih zahtevah za varnost in zdravje na delovnem mestu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/654/EGS z dne 30. novembra 1989 o minimalnih zahtevah za varnost in zdravje na delovnem mestu (7),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 90/270/EGS z dne 29. maja 1990 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za delo s slikovnimi zasloni (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/270/EGS z dne 29. maja 1990 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za delo s slikovnimi zasloni (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo covida-19 in njenimi posledicami (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo covida-19 in njenimi posledicami (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o strategiji EU na področju javnega zdravja po pandemiji covida-19 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o strategiji EU na področju javnega zdravja po pandemiji covida-19 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 s priporočili Komisiji o pravici do odklopa (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 s priporočili Komisiji o pravici do odklopa (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o krepitvi vloge mladih v Evropi: zaposlovanje in socialno okrevanje po pandemiji (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o krepitvi vloge mladih v Evropi: zaposlovanje in socialno okrevanje po pandemiji (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o poštenih delovnih pogojih, pravicah in socialni zaščiti za platformne delavce – nove oblike zaposlovanja, povezane z digitalnim razvojem (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o poštenih delovnih pogojih, pravicah in socialni zaščiti za platformne delavce – nove oblike zaposlovanja, povezane z digitalnim razvojem (13),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. oktobra 2019 o ekonomiji blaginje (14), v katerih je pozvalo k celoviti strategiji EU na področju duševnega zdravja,- |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. oktobra 2019 o ekonomiji blaginje (14), v katerih je pozvalo k celoviti strategiji EU na področju duševnega zdravja,-

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2020 o izboljšanju dobrega počutja na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2020 o izboljšanju dobrega počutja na delovnem mestu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. junija 2021 z naslovom Strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 – Varnost in zdravje pri delu v spreminjajočem se svetu dela (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. junija 2021 z naslovom Strateški okvir EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 – Varnost in zdravje pri delu v spreminjajočem se svetu dela (COM(2021)0323),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 14. oktobra 2005 o izboljšanju duševnega zdravja prebivalstva – pot k strategiji na področju duševnega zdravja za Evropsko unijo (COM(2005)0484), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 14. oktobra 2005 o izboljšanju duševnega zdravja prebivalstva – pot k strategiji na področju duševnega zdravja za Evropsko unijo (COM(2005)0484),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. julija 2021 o razvoju na področju zaposlovanja in socialnih zadev v Evropi z naslovom Za močno socialno Evropo po krizi zaradi covida-19: zmanjšanje razlik in obravnavanje distribucijskih učinkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. julija 2021 o razvoju na področju zaposlovanja in socialnih zadev v Evropi z naslovom Za močno socialno Evropo po krizi zaradi covida-19: zmanjšanje razlik in obravnavanje distribucijskih učinkov,

| — | ob upoštevanju skupnega ukrepanja evropskega pakta za duševno zdravje in dobro počutje iz leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega ukrepanja evropskega pakta za duševno zdravje in dobro počutje iz leta 2008,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega mladinskega foruma z dne 17. junija 2021 z naslovom „Beyond Lockdown: the ‚pandemic scar‘ on young people“ (Onkraj zaprtja: brazgotine, ki jih bo na mladih pustila pandemija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega mladinskega foruma z dne 17. junija 2021 z naslovom „Beyond Lockdown: the ‚pandemic scar‘ on young people“ (Onkraj zaprtja: brazgotine, ki jih bo na mladih pustila pandemija),

| — | ob upoštevanju poročil Eurofounda z dne 9. novembra 2021 o vplivu pandemije covida-19 na mlade v EU in z dne 10. maja 2021 z naslovom Življenje, delo in covid-19: Duševno zdravje in zaupanje upadata po vsej EU, ko pandemija traja že drugo leto, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Eurofounda z dne 9. novembra 2021 o vplivu pandemije covida-19 na mlade v EU in z dne 10. maja 2021 z naslovom Življenje, delo in covid-19: Duševno zdravje in zaupanje upadata po vsej EU, ko pandemija traja že drugo leto,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu z dne 7. decembra 2020 z naslovom Preprečevanje kostno-mišičnih obolenj v raznoliki delovni sili: dejavniki tveganja za zaposlene ženske, migrante in pripadnike LGBTI, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu z dne 7. decembra 2020 z naslovom Preprečevanje kostno-mišičnih obolenj v raznoliki delovni sili: dejavniki tveganja za zaposlene ženske, migrante in pripadnike LGBTI,

| — | ob upoštevanju poročila iste agencije z dne 7. oktobra 2011 z naslovom Mental health promotion in the workplace – a good practice report (Spodbujanje duševnega zdravja na delovnem mestu – poročila o dobri praksi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila iste agencije z dne 7. oktobra 2011 z naslovom Mental health promotion in the workplace – a good practice report (Spodbujanje duševnega zdravja na delovnem mestu – poročila o dobri praksi),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu z dne 22. oktobra 2021 z naslovom Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications (Delo na daljavo in tveganje za zdravje med pandemijo covida-19: dokazi s terena in posledice za politiko), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu z dne 22. oktobra 2021 z naslovom Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications (Delo na daljavo in tveganje za zdravje med pandemijo covida-19: dokazi s terena in posledice za politiko),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z 12. decembra 2012 z naslovom Evropsko leto duševnega zdravja – za boljše delovne razmere in večjo kakovost življenja (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z 12. decembra 2012 z naslovom Evropsko leto duševnega zdravja – za boljše delovne razmere in večjo kakovost življenja (15),

| — | ob upoštevanju mnenja odbora strokovnjakov Komisije o učinkovitih načinih za vlaganje v zdravje z dne 23. junija 2021 z naslovom Supporting mental health of health workforce and other essential workers (Podpiranje duševnega zdravja zdravstvenega osebja in drugih kritičnih delavcev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja odbora strokovnjakov Komisije o učinkovitih načinih za vlaganje v zdravje z dne 23. junija 2021 z naslovom Supporting mental health of health workforce and other essential workers (Podpiranje duševnega zdravja zdravstvenega osebja in drugih kritičnih delavcev),

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Agencije za varnost in zdravje pri delu in Eurofounda z dne 13. oktobra 2014 z naslovom Psychosocial risks in Europe: prevalence and strategies for prevention (Psihosocialna tveganja v Evropi – razširjenost in strategije za preprečevanje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Agencije za varnost in zdravje pri delu in Eurofounda z dne 13. oktobra 2014 z naslovom Psychosocial risks in Europe: prevalence and strategies for prevention (Psihosocialna tveganja v Evropi – razširjenost in strategije za preprečevanje),

| — | ob upoštevanju raziskave podjetja Willis Towers Watson iz leta 2021 o izkušnjah zaposlenih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave podjetja Willis Towers Watson iz leta 2021 o izkušnjah zaposlenih,

| — | ob upoštevanju peticij, predloženih Odboru za peticije, na primer peticij št. 0956/2018 in št. 1186/2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticij, predloženih Odboru za peticije, na primer peticij št. 0956/2018 in št. 1186/2018,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0184/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0184/2022),

| A. | ker je pravica do telesnega in duševnega zdravja temeljna človekova pravica in ker je vsak človek upravičen do najvišjega dosegljivega standarda zdravja; ker Svetovna zdravstvena organizacija duševno zdravje opredeljuje kot stanje dobrega počutja, ki posamezniku omogoča, da, se spopada z različnimi oblikami stresa v življenju, uresničuje svoje sposobnosti, se dobro uči in dela ter prispeva v svojo skupnost (16); ker je dušeno zdravje povezano z drugimi temeljnimi pravicami, kot sta pravica do človekovega dostojanstva iz člena 1 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in pravica do osebne celovitosti, vključno z duševno celovitostjo, iz njenega člena 3; |
| --- | --- |

A.

ker je pravica do telesnega in duševnega zdravja temeljna človekova pravica in ker je vsak človek upravičen do najvišjega dosegljivega standarda zdravja; ker Svetovna zdravstvena organizacija duševno zdravje opredeljuje kot stanje dobrega počutja, ki posamezniku omogoča, da, se spopada z različnimi oblikami stresa v življenju, uresničuje svoje sposobnosti, se dobro uči in dela ter prispeva v svojo skupnost (16); ker je dušeno zdravje povezano z drugimi temeljnimi pravicami, kot sta pravica do človekovega dostojanstva iz člena 1 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in pravica do osebne celovitosti, vključno z duševno celovitostjo, iz njenega člena 3;

| B. | ker raziskave kažejo, da je pandemija covida-19 spremenila organizacijske in vodstvene prakse, za številne delavce v Evropi pa so se spremenili delovni pogoji s posledicami z vidika delovnega časa, dobrega počutja in fizičnega delovnega okolja; ker so se zdravstveni in kritični delavci spopadali z izjemnimi pritiski in zahtevami; ker so se ti delavci morali soočiti z zahtevnim delovnim okoljem, slabo zaščito in strahom za lastno varnost, kar je imelo nanje negativne psihološke posledice; ker razumevanje težav z duševnim zdravjem na delovnem mestu ne pomeni samo zavedati se duševnih motenj v skladu z diagnostičnimi merili mednarodne klasifikacije bolezni za statistiko umrljivosti in obolevnosti (npr. depresija) (17), temveč tudi prizadevati si za spodbujanje dobrega počutja, izogibati se nesporazumom in stigmatizaciji ter oblikovati in izvajati ustrezne ukrepe in zdravljenje za obvladovanje teh motenj (18); |
| --- | --- |

B.

ker raziskave kažejo, da je pandemija covida-19 spremenila organizacijske in vodstvene prakse, za številne delavce v Evropi pa so se spremenili delovni pogoji s posledicami z vidika delovnega časa, dobrega počutja in fizičnega delovnega okolja; ker so se zdravstveni in kritični delavci spopadali z izjemnimi pritiski in zahtevami; ker so se ti delavci morali soočiti z zahtevnim delovnim okoljem, slabo zaščito in strahom za lastno varnost, kar je imelo nanje negativne psihološke posledice; ker razumevanje težav z duševnim zdravjem na delovnem mestu ne pomeni samo zavedati se duševnih motenj v skladu z diagnostičnimi merili mednarodne klasifikacije bolezni za statistiko umrljivosti in obolevnosti (npr. depresija) (17), temveč tudi prizadevati si za spodbujanje dobrega počutja, izogibati se nesporazumom in stigmatizaciji ter oblikovati in izvajati ustrezne ukrepe in zdravljenje za obvladovanje teh motenj (18);

| C. | ker je pandemija povzročila veliko povečanje obveznosti oskrbe v kombinaciji z delom, ki je nesorazmerno vplivalo na ženske in povečalo razlike med spoloma na področju neplačane oskrbe; ker je to negativno vplivalo na duševno zdravje oseb z obveznostmi oskrbe, saj so se številni delavci med zaprtji morali spopasti z zelo povečanim stresom zaradi večjih obveznosti oskrbe, povezanih s šolanjem doma in varstvom otrok ali zagotavljanjem neformalne oskrbe vzdrževanim sorodnikom; |
| --- | --- |

C.

ker je pandemija povzročila veliko povečanje obveznosti oskrbe v kombinaciji z delom, ki je nesorazmerno vplivalo na ženske in povečalo razlike med spoloma na področju neplačane oskrbe; ker je to negativno vplivalo na duševno zdravje oseb z obveznostmi oskrbe, saj so se številni delavci med zaprtji morali spopasti z zelo povečanim stresom zaradi večjih obveznosti oskrbe, povezanih s šolanjem doma in varstvom otrok ali zagotavljanjem neformalne oskrbe vzdrževanim sorodnikom;

| D. | ker raziskave kažejo, da se je zaradi pandemije povečal obseg dela na daljavo, kar je imelo pozitivne posledice, kot so večja prožnost in samostojnost ter v nekaterih primerih boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; ker te koristi ne odtehtajo vedno negativnih posledic, kot so pretirana povezanost, brisanje mej med poklicnim in zasebnim življenjem, večja intenzivnost dela ter stres, povezan s tehnologijo; ker je Eurofound v svojih raziskavah o covidu-19 ugotovil, da je pandemija prinesla številne izzive za delavce, ki so delali na daljavo; ker je znatno povečanje dela na daljavo lahko prednost za delavce in podjetja, vendar je treba v tem okviru zaščititi in spodbujati tudi pravico do telesnega in duševnega zdravja; |
| --- | --- |

D.

ker raziskave kažejo, da se je zaradi pandemije povečal obseg dela na daljavo, kar je imelo pozitivne posledice, kot so večja prožnost in samostojnost ter v nekaterih primerih boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; ker te koristi ne odtehtajo vedno negativnih posledic, kot so pretirana povezanost, brisanje mej med poklicnim in zasebnim življenjem, večja intenzivnost dela ter stres, povezan s tehnologijo; ker je Eurofound v svojih raziskavah o covidu-19 ugotovil, da je pandemija prinesla številne izzive za delavce, ki so delali na daljavo; ker je znatno povečanje dela na daljavo lahko prednost za delavce in podjetja, vendar je treba v tem okviru zaščititi in spodbujati tudi pravico do telesnega in duševnega zdravja;

| E. | ker so psihosocialna tveganja najpogostejša zdravstvena tveganja, povezana z delom na daljavo; ker je večja razširjenost dela na daljavo povezana z daljšim delovnim časom in povečanim stresom, povezanim z delom; ker lahko imajo po podatkih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu psihosocialna tveganja negativne psihološke, telesne in socialne posledice, kot so tesnoba, povezana z delom, izgorelost ali depresija; ker lahko delovni pogoji, ki vodijo v psihosocialna tveganja, vključujejo preveliko delovno obremenitev, nasprotujoče si zahteve, nejasnost glede vlog, premajhno vključevanje v odločitve, ki vplivajo na delavca, in pomanjkanje vpliva na to, kako je delo opravljeno, slabo upravljane organizacijske spremembe, pomanjkanje varnosti zaposlitve, neučinkovita komunikacija, pomanjkanje podpore vodstva ali kolegov, psihološko in spolno nadlegovanje ter nasilje tretjih oseb; ker države članice nimajo enakih pravno zavezujočih standardov in načel glede psihosocialnih tveganj, zaradi česar je pravno varstvo delavcev dejansko neenako; |
| --- | --- |

E.

ker so psihosocialna tveganja najpogostejša zdravstvena tveganja, povezana z delom na daljavo; ker je večja razširjenost dela na daljavo povezana z daljšim delovnim časom in povečanim stresom, povezanim z delom; ker lahko imajo po podatkih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu psihosocialna tveganja negativne psihološke, telesne in socialne posledice, kot so tesnoba, povezana z delom, izgorelost ali depresija; ker lahko delovni pogoji, ki vodijo v psihosocialna tveganja, vključujejo preveliko delovno obremenitev, nasprotujoče si zahteve, nejasnost glede vlog, premajhno vključevanje v odločitve, ki vplivajo na delavca, in pomanjkanje vpliva na to, kako je delo opravljeno, slabo upravljane organizacijske spremembe, pomanjkanje varnosti zaposlitve, neučinkovita komunikacija, pomanjkanje podpore vodstva ali kolegov, psihološko in spolno nadlegovanje ter nasilje tretjih oseb; ker države članice nimajo enakih pravno zavezujočih standardov in načel glede psihosocialnih tveganj, zaradi česar je pravno varstvo delavcev dejansko neenako;

| F. | ker vse več delodajalcev za upravljanje svojih delavcev uporablja digitalna orodja, kot so aplikacije, programska oprema in umetna inteligenca; ker takšno algoritemsko upravljanje prinaša nove izzive za prihodnost dela, kot so tehnološko podprta kontrola in nadzor z orodji za napovedovanje in označevanje, spremljanje napredka v realnem času na daljavo ter spremljanje uspešnosti in časa, in predstavljajo veliko tveganje za zdravje in varnost delavcev, zlasti za duševno zdravje, pravico delavcev do zasebnosti in človekovo dostojanstvo; ker digitalizacija in nove napredne tehnologije, kot so umetna inteligenca in stroji, ki temeljijo na umetni inteligenci, spreminjajo naravo dela; ker približno 40 % kadrovskih služb v mednarodnih podjetjih zdaj uporablja aplikacije z umetno inteligenco in jih 70 % meni, da je to pomembna prednostna naloga za njihovo organizacijo; ker je novo digitalno ekonomijo treba zakonsko urediti tako, da bo spodbujala skupno blaginjo in zagotavljala dobro počutje družbe kot celote; |
| --- | --- |

F.

ker vse več delodajalcev za upravljanje svojih delavcev uporablja digitalna orodja, kot so aplikacije, programska oprema in umetna inteligenca; ker takšno algoritemsko upravljanje prinaša nove izzive za prihodnost dela, kot so tehnološko podprta kontrola in nadzor z orodji za napovedovanje in označevanje, spremljanje napredka v realnem času na daljavo ter spremljanje uspešnosti in časa, in predstavljajo veliko tveganje za zdravje in varnost delavcev, zlasti za duševno zdravje, pravico delavcev do zasebnosti in človekovo dostojanstvo; ker digitalizacija in nove napredne tehnologije, kot so umetna inteligenca in stroji, ki temeljijo na umetni inteligenci, spreminjajo naravo dela; ker približno 40 % kadrovskih služb v mednarodnih podjetjih zdaj uporablja aplikacije z umetno inteligenco in jih 70 % meni, da je to pomembna prednostna naloga za njihovo organizacijo; ker je novo digitalno ekonomijo treba zakonsko urediti tako, da bo spodbujala skupno blaginjo in zagotavljala dobro počutje družbe kot celote;

| G. | ker te nove razmere od nas zahtevajo, da sprejmemo novo in širšo opredelitev zdravja in varnosti pri delu, ki ju ni več mogoče ločiti od duševnega zdravja; |
| --- | --- |

G.

ker te nove razmere od nas zahtevajo, da sprejmemo novo in širšo opredelitev zdravja in varnosti pri delu, ki ju ni več mogoče ločiti od duševnega zdravja;

| H. | ker pandemija covida-19 nesorazmerno vpliva na dobro duševno počutje zdravstvenih delavcev in delavcev, ki izvajajo dolgotrajno oskrbo, ki so večinoma ženske, pa tudi ranljivega prebivalstva, med njimi etničnih manjšin, skupnosti LGBTIQ+, starejših, staršev samohranilcev, invalidov in oseb s predhodnimi težavami z duševnim zdravjem, oseb z nižjim socio-ekonomskim položajem, brezposelnih ter ljudi, ki živijo v najbolj oddaljenih regijah ali oddaljenih, slabo povezanih območjih; ker se je duševno zdravje mladih med pandemijo znatno poslabšalo, težave, povezane z duševnim zdravjem, pa so se v številnih državah članicah podvojile, kar je močno vplivalo na zaposlovanje mladih in zmanjšanje njihovih dohodkov, vključno z izgubami zaposlitev; ker ima v Evropi devet milijonov mladostnikov (starih od 10 do 19 let) duševne motnje, pri čemer gre v več kot polovici primerov za tesnobo in depresijo; |
| --- | --- |

H.

ker pandemija covida-19 nesorazmerno vpliva na dobro duševno počutje zdravstvenih delavcev in delavcev, ki izvajajo dolgotrajno oskrbo, ki so večinoma ženske, pa tudi ranljivega prebivalstva, med njimi etničnih manjšin, skupnosti LGBTIQ+, starejših, staršev samohranilcev, invalidov in oseb s predhodnimi težavami z duševnim zdravjem, oseb z nižjim socio-ekonomskim položajem, brezposelnih ter ljudi, ki živijo v najbolj oddaljenih regijah ali oddaljenih, slabo povezanih območjih; ker se je duševno zdravje mladih med pandemijo znatno poslabšalo, težave, povezane z duševnim zdravjem, pa so se v številnih državah članicah podvojile, kar je močno vplivalo na zaposlovanje mladih in zmanjšanje njihovih dohodkov, vključno z izgubami zaposlitev; ker ima v Evropi devet milijonov mladostnikov (starih od 10 do 19 let) duševne motnje, pri čemer gre v več kot polovici primerov za tesnobo in depresijo;

| I. | ker preveč ljudi v EU nima dostopa do javnih storitev za duševno zdravje in zdravje pri delu; ker je duševno zdravje vseh starostnih skupin na najnižji ravni od začetka pandemije, poslabšanje duševnega zdravja pa je mogoče pripisati prekinitvi dostopa do storitev za duševno zdravje in povečani delovni obremenitvi ter krizi na trgu dela, ki je nesorazmerno prizadela mlade; ker so javne storitve za duševno zdravje in zdravje pri delu veliko preslabo financirane; ker je lahko stres posledica številnih dejavnikov, kot so stres zaradi časovnih omejitev, dolg ali nereden delovni čas ter slabo komuniciranje in sodelovanje v organizaciji; ker sta depresija in tesnoba močno povezani z migrenami ali hudimi glavoboli, pa tudi drugimi komorbidnimi psihiatričnimi motnjami, kar negativno vpliva na delovno uspešnost in povečuje odsotnost delavcev; ker so klinične in uporabne raziskave o preprečevanju, diagnosticiranju in zdravljenju težav z duševnim zdravjem tudi veliko preslabo financirane; ker so težave z duševnim zdravjem trenutno glavni vzrok obolevnosti na svetu, pri čemer je samomor drugi najpogostejši vzrok smrti med mladimi v Evropi; ker lahko preventiva, ozaveščanje, aktivnosti za dobro počutje ter spodbujanje duševnega zdravja in zdrave kulture pri delu zagotovijo pozitivne rezultate za izboljšanje zdravja zaposlenih (19); |
| --- | --- |

I.

ker preveč ljudi v EU nima dostopa do javnih storitev za duševno zdravje in zdravje pri delu; ker je duševno zdravje vseh starostnih skupin na najnižji ravni od začetka pandemije, poslabšanje duševnega zdravja pa je mogoče pripisati prekinitvi dostopa do storitev za duševno zdravje in povečani delovni obremenitvi ter krizi na trgu dela, ki je nesorazmerno prizadela mlade; ker so javne storitve za duševno zdravje in zdravje pri delu veliko preslabo financirane; ker je lahko stres posledica številnih dejavnikov, kot so stres zaradi časovnih omejitev, dolg ali nereden delovni čas ter slabo komuniciranje in sodelovanje v organizaciji; ker sta depresija in tesnoba močno povezani z migrenami ali hudimi glavoboli, pa tudi drugimi komorbidnimi psihiatričnimi motnjami, kar negativno vpliva na delovno uspešnost in povečuje odsotnost delavcev; ker so klinične in uporabne raziskave o preprečevanju, diagnosticiranju in zdravljenju težav z duševnim zdravjem tudi veliko preslabo financirane; ker so težave z duševnim zdravjem trenutno glavni vzrok obolevnosti na svetu, pri čemer je samomor drugi najpogostejši vzrok smrti med mladimi v Evropi; ker lahko preventiva, ozaveščanje, aktivnosti za dobro počutje ter spodbujanje duševnega zdravja in zdrave kulture pri delu zagotovijo pozitivne rezultate za izboljšanje zdravja zaposlenih (19);

| J. | ker so med težavami na delovnem mestu, ki vplivajo na duševno zdravje, izgorelost, sindrom dolgočasja, stres, nadlegovanje, nasilje, stigmatizacija, diskriminacija in omejene možnosti za rast in napredovanje, vsi ti vidiki pa se lahko prek spleta še poslabšajo; ker je lani SZO ugotovila, da več kot 300 milijonov ljudi na svetu trpi zaradi duševnih motenj, povezanih z delom, kot so izgorelost, tesnoba, depresija ali posttravmatski stres, kar je povezano z dejstvom, da vsak četrti evropski delavec meni, da delo negativno vpliva na njegovo zdravje (20); ker lahko negativno delovno okolje vodi v težave s telesnim in duševnim zdravjem, škodljivo uporabo snovi ali alkohola, odsotnost z dela in izgubo produktivnosti; |
| --- | --- |

J.

ker so med težavami na delovnem mestu, ki vplivajo na duševno zdravje, izgorelost, sindrom dolgočasja, stres, nadlegovanje, nasilje, stigmatizacija, diskriminacija in omejene možnosti za rast in napredovanje, vsi ti vidiki pa se lahko prek spleta še poslabšajo; ker je lani SZO ugotovila, da več kot 300 milijonov ljudi na svetu trpi zaradi duševnih motenj, povezanih z delom, kot so izgorelost, tesnoba, depresija ali posttravmatski stres, kar je povezano z dejstvom, da vsak četrti evropski delavec meni, da delo negativno vpliva na njegovo zdravje (20); ker lahko negativno delovno okolje vodi v težave s telesnim in duševnim zdravjem, škodljivo uporabo snovi ali alkohola, odsotnost z dela in izgubo produktivnosti;

| K. | ker so bili stroški slabega duševnega zdravja v letu 2015 ocenjeni na več kot 4 % BDP v vseh državah članicah EU; ker je depresija, povezana z delom, eden glavnih vzrokov invalidnosti, stroški depresije pa se ocenjujejo na 620 milijard EUR letno, kar povzroča za 240 EUR milijard izgubljene gospodarske proizvodnje (21); ker so ocenjeni stroški vseh glavobolov v EU več kot 110 milijard EUR letno, od katerih so stroški migren približno 50 milijard EUR; ker proračuni za preprečevanje v vseh državah članicah EU ostajajo majhni in predstavljajo 3 % skupnih izdatkov za zdravje; |
| --- | --- |

K.

ker so bili stroški slabega duševnega zdravja v letu 2015 ocenjeni na več kot 4 % BDP v vseh državah članicah EU; ker je depresija, povezana z delom, eden glavnih vzrokov invalidnosti, stroški depresije pa se ocenjujejo na 620 milijard EUR letno, kar povzroča za 240 EUR milijard izgubljene gospodarske proizvodnje (21); ker so ocenjeni stroški vseh glavobolov v EU več kot 110 milijard EUR letno, od katerih so stroški migren približno 50 milijard EUR; ker proračuni za preprečevanje v vseh državah članicah EU ostajajo majhni in predstavljajo 3 % skupnih izdatkov za zdravje;

| L. | ker imajo delodajalci v skladu s predpisi EU o zdravju in varnosti pri delu (22) dolžnost, da zaščitijo varnost in zdravje delavcev v vseh vidikih dela; ker imajo delodajalci odgovornost za zdravje in varnost pri delu tudi v okviru dela na daljavo; ker imajo sindikati ter organi za varnost in zdravje pri delu ključno vlogo pri obrambi temeljne pravice delavcev do varnega in zaščitenega delovnega mesta, tudi pri delu na daljavo; |
| --- | --- |

L.

ker imajo delodajalci v skladu s predpisi EU o zdravju in varnosti pri delu (22) dolžnost, da zaščitijo varnost in zdravje delavcev v vseh vidikih dela; ker imajo delodajalci odgovornost za zdravje in varnost pri delu tudi v okviru dela na daljavo; ker imajo sindikati ter organi za varnost in zdravje pri delu ključno vlogo pri obrambi temeljne pravice delavcev do varnega in zaščitenega delovnega mesta, tudi pri delu na daljavo;

| M. | ker so stabilna zaposlitev, zdravje (vključno z duševnim zdravjem), pogoji za celovit razvoj in občutek mladih, da imajo vpliv in so vključeni v družbo, osnovni pogoji za izhod iz krize, okrepitev družb ter obnovo gospodarstev; |
| --- | --- |

M.

ker so stabilna zaposlitev, zdravje (vključno z duševnim zdravjem), pogoji za celovit razvoj in občutek mladih, da imajo vpliv in so vključeni v družbo, osnovni pogoji za izhod iz krize, okrepitev družb ter obnovo gospodarstev;

Duševno zdravje in digitalno delo: izkušnje, pridobljene med pandemijo covida-19

| 1. | obžaluje, da so med pandemijo covida-19 na duševno zdravje delavcev in samozaposlenih vplivale motnje na področju številnih storitev, kot so izobraževanje, zdravje, socialna podpora in povečani dejavniki stresa, kot so finančna negotovost, strah pred brezposelnostjo, omejen dostop do zdravstvenega varstva, izoliranost, stres, povezan s tehnologijo, spremembe delovnega časa, neustrezna organiziranost dela in delo na daljavo; poziva, naj se duševno zdravje nemudoma obravnava v presečnih in celovitih politikah kot del celovite strategije EU za duševno zdravje in evropske strategije oskrbe, ki ju dopolnjujejo nacionalni akcijski načrti; opozarja zlasti Komisijo, da bi moralo biti varstvo duševnega zdravja delavcev vključeno v načrte za pripravljenost na področju zdravja in varnosti pri delu, da bi preprečili prihodnje zdravstvene krize; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da sta pandemija covida-19 ter gospodarska kriza, ki ji je sledila, močno obremenili duševno zdravje in dobro počutje vseh državljanov, predvsem pa delavcev, samozaposlenih, mladih, študentov, ki vstopajo na trg dela, in starejših, med katerimi se je začela povečevati pristnost psihosocialnih tveganj, povezanih z delom, kar se kaže v visoki stopnji stresa, tesnobe in depresije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je pandemija covida-19 negativno vplivala na prehod iz izobraževanja v delo, kar lahko povzroči visoke ravni stresa, tesnobe in negotovosti za mlade na začetku njihovih poklicnih poti, kar bo verjetno poslabšalo njihove možnosti za zaposlitev in prispevalo k začaranemu krogu težav z duševnim zdravjem in dobrim počutjem; poziva k okrepljeni podpori duševnemu zdravju, tudi s strani javnih zavodov za zaposlovanje, da bi obravnavali dobro počutje brezposelnih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje dejstvo, da duševnemu zdravju ni bila posvečena enaka pozornost kot telesnemu zdravju, da manjkajo sredstva zanj, pa tudi usposobljeno osebje v vseh državah članicah, kljub koristim, povezanim z izboljšanim zdravjem in dobrim počutjem, ter velikemu povečanju gospodarske produktivnosti in višjim ravnem sodelovanja pri delu, ki izhajajo iz javnih naložb v duševno zdravje; meni, da je za izboljšanje sedanjega stanja treba hitro ukrepati; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva institucije in države članice EU, naj priznajo velik obseg težav v duševnem zdravju, povezanih z delom, v vsej Uniji ter se zavežejo ukrepom za zakonsko ureditev in uresničitev sveta digitalnega dela, ki pomaga preprečevati težave z duševnim zdravjem, ščititi duševno zdravje in zdravo ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem ter krepi pravice do socialne zaščite na delovnem mestu; poziva k dialogu in prizadevanjem v ta namen v sodelovanju z delodajalci in predstavniki delavcev, vključno s sindikati; v zvezi s tem poudarja, da je treba nujno sprejeti načrte za preprečevanje tveganj za duševno zdravje na vseh delovnih mestih; poziva k nadaljnjim ukrepom v zvezi z izvajanjem evropskega okvira SZO za ukrepanje na področju duševnega zdravja in dobrega počutja za obdobje 2021–2025; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje razliko med tem, koliko ukrepov na področju zdravja je Unija dejansko sprejela in možnostmi, ki jih ponuja Pogodba o Evropski uniji, ter poziva, naj v okviru teh pristojnosti izvede več ukrepov EU; meni, da bo naslednja zdravstvena kriza na področju duševnega zdravja, zato bi morala Komisija ukrepati in obravnavati vsa možna tveganja z zavezujočimi in nezavezujočimi ukrepi, kadar je to ustrezno, in pripraviti celovito strategijo EU za duševno zdravje, v skladu s sklepi Sveta z dne 24. oktobra 2019 o ekonomiji blaginje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da bi v strategijo EU na področju duševnega zdravja morale biti vključene zahteve, da države članice povežejo duševno zdravstveno varstvo z varstvom telesnega zdravja glede na medsebojne povezave obeh področij, da zagotovijo učinkovito oskrbo, ki temelji na dokazih in človekovih pravicah, razširijo ponudbo številnih storitev, da bo več ljudi imelo dostop do zdravljenja, in tudi podprejo ljudi pri iskanju ali ohranitvi zaposlitve; meni, da slabo duševno zdravje vpliva na dobro počutje delavcev in pomeni stroške za sisteme socialnega varstva, saj povzroča odhodke na področju zdravstvenega in socialnega varstva; poudarja odgovornost delodajalca ter ključno vlogo delodajalca in socialnih partnerjev pri oblikovanju in izvajanju takšnih pobud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da je pandemija razkrila splošno krizo na področju duševnega zdravja v Evropi in različne odzive držav članic nanjo ter prikazala pomen izmenjave najboljših praks pri odzivanju na zdravstvene krize, hkrati pa so se razkrile vrzeli v predvidevanju, vključno s pripravljenostjo, orodji za odzivanje in ustreznim financiranjem; poziva Komisijo in države članice, naj vključijo učinke na duševno zdravje v svoja prizadevanja na področju odzivanja in načrtov za pripravljenost na zdravstvene krize in pandemije; meni, da je treba sedanjo krizo na področju duševnega zdravja obravnavati kot izredne zdravstvene razmere; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja tekoča pogajanja o uredbi za razveljavitev Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje (23) in tekoča pogajanja o reformi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter o okrepitvi mandata Evropske agencije za zdravila; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izreka pohvalo kritičnim in najbolj izpostavljenim delavcem, ki so žrtvovali lastno dobro počutje in med pandemijo reševali življenja; je zaskrbljen zaradi večjih tveganj za duševno zdravje, povezanih z delom, med zdravstvenimi delavci in delavci, ki izvajajo dolgotrajno oskrbo; poziva Komisijo, naj v svojih prihodnjih predlogih o duševnem zdravju pri delu nameni posebno pozornost kritičnim in najbolj izpostavljenim delavcem; poziva države članice, naj izboljšajo njihove delovne pogoje, odpravijo pomanjkanje osebja in namenijo potrebna sredstva za zagotovitev, da takšno žrtvovanje ne bo ponovno potrebno in da bodo delavcem takoj dostopna ustrezna sredstva za duševno zdravje in zaščita ter psihosocialni ukrepi, ki bi morali presegati obdobje akutne krize; poudarja, da so kritični in najbolj izpostavljeni delavci večinoma ženske in imajo pogosto nižje dohodke, zato so izpostavljene večjim tveganjem za duševno zdravje, povezanih z delom; |
| --- | --- |

10.

Digitalni prehod in duševno zdravje

| 11. | se zaveda, da lahko kakovostna zaposlitev posamezniku prinaša smisel, pa tudi finančno varnost in neodvisnost; opozarja na pozitiven odnos med dobrim duševnim zdravjem, dobrimi delovnimi pogoji, ustreznimi plačami, delovno produktivnostjo, dobrim počutjem in kakovostjo življenja; ugotavlja, da lahko vse večja digitalizacija, ki lahko vodi do težav, povezanih s telesnim in duševnim zdravjem, predstavlja izziv za smisel in občutek identitete; potrjuje, da je zato preprečevanje ključnega pomena; meni, da bi ustrezni delovni pogoji in aktivni programi na trgu dela lahko pomagali v boju proti psihosocialnim tveganjem z zagotavljanjem priložnosti za kakovostne zaposlitve in socialno zaščito; ugotavlja, da so depresija in duševne motnje lahko ovira za ohranitev in pridobitev zaposlitve ter da je nujna dodatna podpora iskalcem zaposlitve; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava priložnosti, ki jih lahko digitalna preobrazba ustvari za zaposlovanje invalidov na odprtem trgu dela; v zvezi s tem poudarja, da digitalna preobrazba ne bi smela voditi v izoliranost in socialno izključenost; poleg tega opozarja na težave, s katerimi se spopadajo starejši, ki jim še posebej grozi digitalna izključenost zaradi spreminjajočih se delovnih pogojev in novih digitalnih orodij; poudarja pomembnost dostopa vseh delavcev, zlasti pa starejših, do vseživljenjskega učenja in poklicnega razvoja, prilagojenega posameznim potrebam delavcev; poziva države članice, naj razširijo zagotavljanje digitalnega izobraževanja, namenjenega starejšim; poudarja, kako pomembne so medgeneracijska izmenjave v delovnem okolju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da lahko proaktivni pristopi k digitalizaciji, kot sta izboljšanje digitalnih spretnosti na delovnem mestu ali omogočanje prilagodljivega delovnega časa, pomagajo blažiti stres, povezan z delom; poudarja, da lahko umetna inteligenca izboljša delovne pogoje in kakovost življenja, vključno z boljšim ravnotežjem med poklicnim in zasebnim življenjem ter boljšo dostopnostjo za invalide, pripomore lahko k napovedovanju sprememb na trgu in služi kot podpora pri upravljanju človeških virov za preprečevanje človeške pristranskosti; vendar opozarja, da umetna inteligenca povzroča tudi pomisleke glede zasebnosti ter zdravja in varnosti pri delu, kot je pravica do odklopa, in lahko vodi do nesorazmernega in nezakonitega nadzora in spremljanja delavcev, kršitve njihovega dostojanstva in zasebnosti, pa tudi do diskriminatorne obravnave v postopku zaposlovanja in na drugih področjih zaradi pristranskih algoritmov, tudi na podlagi spola, rase in etnične pripadnosti; poleg tega je zaskrbljen, da lahko umetna inteligenca ogrozi svobodo in avtonomijo ljudi, na primer z orodji za napovedovanje in označevanje, nadzorom in spremljanjem v realnem času ter s samodejnimi vedenjskimi dregljaji, in tako prispeva k težavam delavcev z dušenim zdravjem, kot so izgorelost, s tehnologijo povezan stres, psihološka preobremenitev in utrujenost; poudarja, da morajo biti rešitve umetne inteligence pregledne, poštene in ne smejo imeti negativnih posledic za delavce, o njih pa se morajo pogajati delodajalci in predstavniki delavcev, vključno s sindikati; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo zakonodajni predlog o umetni inteligenci na delovnem mestu za zagotovitev ustrezne zaščite pravic in dobrega počutja delavcev, vključno z njihovim duševnim zdravjem in temeljnimi pravicami, kot so nediskriminacija, zasebnost in človekovo dostojanstvo, na vse bolj digitaliziranih delovnih mestih; ugotavlja, da spletno nadlegovanje pogosto nesorazmerno vpliva na najbolj ranljive skupine, vključno z mladimi delavci, ženskami in LGBTQI+ delavci; poudarja, da ima samo 60 % držav članic posebno zakonodajo za obravnavo ustrahovanja in nasilja na delovnem mestu, zato poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo usmerjene obvezne ukrepe za odpravo in obravnavo teh vse pogostejših težav na delovnem mestu ter zaščitijo žrtve z vsemi potrebnimi sredstvi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo preventivni in zaščitni ukrepi proti nasilju, diskriminaciji in nadlegovanju v svetu dela, vključno z nasiljem in nadlegovanjem tretjih oseb (na primer strank, obiskovalcev ali pacientov) po možnosti uporabljali ne glede na povod ali vzroke za nadlegovanje in da ne bodo omejeni zgolj na primere diskriminacije; poziva vlade držav članic, naj ratificirajo konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 190 o odpravi nasilja in nadlegovanja v svetu dela in njeno priporočilo št. 206 o nasilju in nadlegovanju ter sprejmejo potrebne zakone in politike za prepoved in preprečevanje nasilja in nadlegovanja na delovnem mestu ter ukrepanje proti njima; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo predlagana direktiva o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (24) v svojem področju uporabe in med kaznivimi dejanji v celoti vključevala nasilje in nadlegovanje na delovnem mestu in da bo delavcem s pomočjo sindikatov zagotovljena ustrezna zaščita; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba delavce zaščititi pred izkoriščanjem s strani delodajalcev pri uporabi umetne inteligence in algoritemskega upravljanja, vključno z orodji za napovedovanje in označevanje, s katerimi bi napovedali vedenje zaposlenega in odkrivali kršitve pravil ali goljufije delavcev ali jih odvračali od njih, programsko opremo za sledenje napredka in uspešnosti, časovno sledenje v realnem času ter avtomatiziranimi vedenjskimi dregljaji; poziva k prepovedi takšnega nadzorovanja delavcev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je za razumevanje kompleksnosti sodobnega dela v zvezi z duševnim zdravjem potrebna nova paradigma, saj veljavni regulativni dokumenti ne zadostujejo za zagotavljanje zdravja in varnosti delavcev, zato bi jih bilo treba posodobiti in okrepiti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da se tehnologija in umetna inteligenca ne bi smeli nikoli uporabljati na delovnem mestu v škodo duševnega zdravja in dobrega počutja delavcev; ugotavlja, da uporaba umetne inteligence na delovnem mestu ne sme voditi v pretirano spremljanje v imenu produktivnosti ali nadzorovanja delavcev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da je na področju specialističnih spretnosti in znanj ter zaposlitev v sektorju IKT velik digitalni razkorak med spoloma, saj je samo 18 % delavcev v njem žensk, 82 % pa je moških (25); meni, da je ključnega pomena, da so tehnološki sistemi zasnovani na vključujoč način, da bi preprečili diskriminacijo, težave z duševnim zdravjem ali druge škodljive učinke, ki bi jih povzročila nevključujoča zasnova; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri odpravljanju digitalnega razkoraka med spoloma in zaposlovanju žensk na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter proučijo spodbude za organizacije na področju IKT, da bi zaposlile raznoliko delovno silo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja Direktivo (EU) 2019/1158 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev, saj omogoča prilagodljivost in lajša težave, povezane z delom; vendar poudarja, da so ženske še vedno nesorazmerno prizadete, kot je pokazala pandemija; meni, da delo na daljavo ponuja številne priložnost, hkrati pa predstavlja izzive v smislu socialnega, poklicnega in digitalnega razkoraka; poudarja, da ženske še vedno koristijo večino dopusta iz družinskih razlogov, kar še vedno negativno vpliva na njihovo poklicno napredovanje, osebni razvoj, plače in pokojninske pravice; poziva države članice, naj presežejo zahteve direktive in povečajo število dni, odobrenih za oskrbovalski dopust, in zagotovijo plačilo za neformalne oskrbovalce, ki si v ta namen vzamejo dopust; poziva države članice, naj se trdno zavežejo k zaščiti časa delavcev za družino ter usklajenosti poklicnega in zasebnega življenja; poziva države članice, naj spodbujajo enak porazdelitev obveznosti oskrbe med ženskami in moškimi z neprenosljivim plačanim dopustom med starši, da bi se lahko več žensk zaposlilo za polni delovni čas; poudarja, da ženske bolj verjetno trpijo zaradi stresa, izčrpanosti, izgorelosti in psihološkega nasilja zaradi novih ureditev dela na daljavo ter pomanjkljive zakonske ureditve nadzora nad zlorabami pri delu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja prehod na delo na daljavo med pandemijo in prilagodljivost, ki jo je tako delo omogočilo delavcem in samozaposlenim; priznava pa, da je se je delo na daljavo izkazalo problematično zlasti za najbolj prikrajšane posameznike in enostarševska gospodinjstva; poudarja, da bi delo na daljavo v kombinaciji z varstvom otrok, zlasti otrok s posebnimi potrebami, lahko ogrožalo družinsko življenje ter dobro počutje staršev in otrok; poziva delodajalce, naj določijo jasna in pregledna pravila za delo na daljavo, da se zagotovi spoštovanje delovnega časa ter prepreči socialna in poklicna izoliranost in brisanje meje med delovnim in prostim časom; ugotavlja, da delo na daljavo dokazano močno vpliva na razporeditev delovnega časa, saj povečuje prilagodljivost in stalno razpoložljivost delavcev, kar pogosto privede do neravnovesja med zasebnim in poklicnim življenjem; vseeno opozarja, da delo na daljavo, če je ustrezno zakonsko urejeno in se ustrezno izvaja, delavcem daje prilagodljivost, da svoj delovni čas in urnik prilagodijo svojim osebnim in družinskim potrebam; v zvezi s tem poudarja, da bi moral biti popoln ali delen prehod na delo na daljavo dogovorjen med delodajalcem in predstavniki zaposlenih; |
| --- | --- |

20.

| 21. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da delo na daljavo še ni na voljo vsem delavcem; poudarja vpliv prehoda na delo na daljavo na duševno zdravje tistih, ki jim grozi digitalna izključenost; poudarja, kako pomembno je odpravljanje digitalnega razkoraka v Evropi in da je potrebno preusposobljanje mladih in starejših ljudi, da bi vsem delavcem zagotovili ustrezne ravni digitalnih spretnosti in znanj; poziva k bolj usmerjenim naložbam v zagotavljanje digitalnih spretnosti in znanj, zlasti za skupine, ki so bolj digitalno izključene, kot so osebe z nižjim socialno ekonomskim položajem, nižjo izobrazbo, starejše osebe in osebe, ki živijo na podeželskih in oddaljenih območjih; poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajni okvir, s katerim bi določili minimalne zahteve za delo na daljavo v EU, ne da bi pri tem poslabšali delovne pogoje za delavce na daljavo; poudarja, da bi moral tak zakonodajni okvir razjasniti delovne pogoje in zagotoviti, da se bo delo opravljalo prostovoljno in da bodo pravice, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, delovna obremenitev ter standardi uspešnosti delavcev na daljavo enakovredni tistim, kot jih imajo primerljivi delavci, ki so fizično navzoči na delovnem mestu; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo ukrepe v zvezi z dostopnostjo in vključujočo tehnologijo za invalide; se zaveda, da bi bilo treba ta okvir razviti v posvetovanju z državami članicami in evropskimi socialnimi partnerji ter ob popolnem spoštovanju nacionalnih tržnih modelov in z upoštevanjem okvirnih sporazumov evropskih socialnih partnerjev o delu na daljavo in digitalizaciji; poziva Komisijo in države članice, naj namenijo posebno pozornost osebam z intelektualnimi ali telesnimi ovirami; poudarja, da so delovni pogoji delavcev na daljavo enaki delovnim pogojem delavcev, ki so fizično navzoči na delovnem mestu, in da je treba sprejeti posebne ukrepe za spremljanje in podpiranje dobrega počutja delavcev na daljavo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da je pravica do odklopa bistvenega pomena za dobro duševno zdravje zaposlenih in samozaposlenih, pa tudi za delavke in delavce v nestandardnih oblikah dela, in bi jo bilo treba dopolniti s preventivnim in kolektivnim pristopom k psihosocialnim tveganjem, povezanim z delom; poziva Komisijo, naj v posvetovanju s socialnimi partnerji predlaga direktivo o minimalnih standardih in pogojih, s katerimi bi zagotovili, da bodo lahko delavci učinkovito uveljavljali pravico do odklopa ter uredili uporabo obstoječih in novih digitalnih orodij za delo, v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 21. januarja 2021 s priporočili Komisiji o pravici do odklopa, a tudi ob upoštevanju okvirnih sporazumov evropskih socialnih partnerjev o delu na daljavo in digitalizaciji; poziva države članice, naj se bolje uskladijo pri izmenjavi najboljših praks, saj se v nekaterih uvajajo zelo inovativne politike in projekti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da lahko revidirani in posodobljeni direktivi Sveta 89/654/EGS in 90/270/EGS o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za delovno okolje in delo s slikovnimi zasloni skupaj z različnimi projekti, ki so jih razvile agencije EU in države članice, prispevata k zaščiti delavcev, tudi platformnih delavcev in samozaposlenih; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da zagotavljanje dostopnosti in razumne prilagoditve velja za digitalna delovna okolja, zato bi delodajalci morali sprejeti ukrepe in zagotoviti poštene in enake delovne pogoje za invalide, vključno z osebami s težavami z duševnim zdravjem, tudi z izpolnjevanjem ustreznih standardov digitalne dostopnosti, ki izhajajo iz Direktive (EU) 2019/882; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo posodobila zakonodajni okvir o varnosti in zdravju pri delu s pregledom Direktiv Sveta 89/654/EGS in 90/270/EGS o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za delovno okolje in delo s slikovnimi zasloni; |
| --- | --- |

25.

Zdravje in varnost na delovnem mestu

| 26. | je zaskrbljen, ker sedanja politika o duševnem zdravju ni povezana z odnosi na delovnem mestu, ki ne odražajo ustrezno, da je zaščita zaposlenih ključno sredstvo za voditelje EU do konca desetletja; poudarja, da delavci zaradi stigmatizacije in diskriminacije pogosto ne morejo govoriti o težavah z duševnim zdravjem; poziva države članice, naj zagotovijo, da delodajalci v celoti izpolnjujejo svoje obveznosti zagotavljanja podpore in jasnih informacij vsem prizadetim delavcem in zagotovijo, da bodo delavci pravično ponovno vključeni na delovno mesto; poziva, naj podjetja olajšajo dostop do storitev za podporo duševnemu zdravju in zunanjih storitev ter do preprečevanja, zgodnjega odkrivanja in zdravljenja za delavce, ki bi lahko imeli duševne motnje, ter podprejo njihovo ponovno vključevanje in jim pomagajo preprečiti ponovna poslabšanja, pa tudi uvedejo načrte za preprečevanje tveganj za duševno zdravje v podjetju, vključno s preprečevanjem samomorov; poleg tega poziva k sprejetju jasnih in učinkovitih strategij za preprečevanje, pa tudi strategij za podporo delavcev, ki se vračajo na delo po daljši odsotnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja, da se pojavljata nadlegovanje in večplastna diskriminacija, ki sta pogosto vir stresa in odtujenosti na delovnem mestu; opozarja, da je zlasti razširjena diskriminacija na podlagi starosti, invalidnosti, biološkega ali družbenega spola, spolne usmerjenosti, rase, dosežene izobrazbe, socialno-ekonomskega položaja ter pripadnosti ranljivim skupinam, ki bi jo delodajalci morali obravnavati; poudarja, da je pomembno vključiti politiko za boj proti nadlegovanju v ukrepe za zdravje in varnosti v digitalnem svetu dela in podpreti podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, da bi jim pomagali vzpostaviti politike za boj proti nadlegovanju in ustrahovanju; poziva, naj vseevropska informativna kampanja za ozaveščanje obravnava stigmatizacijo, napačno dojemanje in socialno izključenost, ki so pogosto povezani s slabim duševnim zdravjem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da sedanji ukrepi za spodbujanje izboljšav na področju duševnega zdravja in varnosti delavcev ne zadoščajo, zlasti ko gre za ocenjevanje in obvladovanje psihosocialnih tveganj; poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizme za preprečevanje tesnobe, depresije in izgorelosti ter ponovno vključitev prizadetih delavcev s psihosocialnimi težavami na delovno mesto; opozarja, da je individualni in organizacijski pristop k delu (26) odločilnega pomena; vendar ugotavlja, da so lahko ti zdravstveni pogoji odvisni od številnih dejavnikov; poziva Komisijo, naj v posvetovanju s socialnimi partnerji revidira svoje priporočilo z dne 19. septembra 2003 v zvezi z evropskim seznamom poklicnih bolezni (27) in nanj doda z delom povezana kostno-mišična obolenja, psihosocialne motnje, zlasti depresijo, izgorelost, tesnobo in stres, vse bolezni, povezane z azbestom, kožnega raka ter revmatična in kronična vnetja; poziva Komisijo, naj to priporočilo po posvetovanju s socialnimi partnerji pretvori v direktivo, ki bo vsebovala minimalni seznam poklicnih bolezni, minimalne zahteve za priznanje teh bolezni in ustrezno odškodnino za prizadete delavce; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priznava, da lahko imajo nacionalni delovni inšpektorati pomembno vlogo pri odpravljanju psihosocialnih tveganj z uveljavljanjem preventivnih in/ali popravnih ukrepov na delovnih mestih; poziva Evropski organ za delo, naj si prizadeva oblikovati skupno strategijo nacionalnih delovnih inšpektoratov za odpravljanje psihosocialnih tveganj, vključno z zasnovo skupnega okvira za ocenjevanje in obvladovanje psihosocialnih tveganj, in zadovoljevanje potreb po usposabljanju različnih delovnih inšpektoratov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je v novem strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 upravičeno navedeno, da so v delovnem okolju potrebne spremembe za odpravo nevarnosti za psihosocialno dobro počutje, vendar je okvir osredotočen samo na posege na ravni posameznikov, kar predstavlja omejen del blaženja psihosocialnih tveganj; poudarja, da je nujno potrebna skupna osnova za zaščito duševnega zdravja vseh delavcev v EU, saj niso enako zaščiteni v vseh državah članicah, niti z veljavno zakonodajo EU; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v posvetovanju s socialnimi partnerji predlaga direktivo o upravljanju psihosocialnih tveganj in dobrem počutju pri delu, da bi uspešno preprečevali psihosocialna tveganja na delovnem mestu, tudi na spletu, usposabljali vodstvene in druge delavce, redno ocenjevali napredek in izboljševali delovno okolje; meni, da bi morale politike za varnost in zdravje pri delu v opredeljevanje in preprečevanje psihosocialnih tveganj vključiti tudi socialne partnerje; ugotavlja, da lahko anonimne raziskave med zaposlenimi, kot so vprašalniki in druge dejavnosti zbiranja podatkov, zagotovijo koristne informacije o obsegu in razlogih, zakaj so zaposleni pod stresom, kar bo vodstvu olajšalo prepoznavanje težav in uvajanje potrebnih prilagoditev; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo zadnje znanstvene dokaze in raziskave o duševnem zdravju, zlasti o potencialnih inovativnih pristopih k zdravljenju duševnih težav; spodbuja Komisijo, naj tesno spremlja dobre prakse, ki so že bile uspešno uvedene na tem področju, in spodbuja izmenjavo teh dobrih praks med državami članicami; poziva zlasti države članice, naj zagotovijo, da bo vzpostavljenih več učinkovitih odborov za zdravje in varnost pri delu, da bi zagotovili pogostejše in natančnejše ocene tveganja, ter okrepijo pravice obstoječih odborov za zdravje in varnost z dodelitvijo pravice, da uporabijo zunanje strokovno znanje, vključno z neodvisnimi ocenami tretjih strani o izpostavljenosti psihosocialnim tveganjem, povezanim z delom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da je pomembno vodstvenim delavcem zagotoviti psihosocialno usposabljanje, ki ga potrebujejo za prilagoditev organizacije dela in spodbujanje globokega razumevanja slabega duševnega zdravja na delovnem mestu; meni, da je enako pomembno, da se delavcem zagotovi ustrezno usposabljanje o preprečevanju psihosocialnih tveganj, povezanih z delom; spodbuja delodajalce, naj si prizadevajo za pozitivne pristope, politike in prakse k dobremu duševnemu zdravju in dobremu počutju pri delu; v zvezi s tem poudarja, da bi morala podjetja razmisliti o imenovanju in usposabljanju zaposlenega, ki bi bil odgovoren za duševno zdravje, ali oblikovanju posebnega razdelka na notranji komunikacijski platformi podjetja z informacijami, ki bi zaposlene usmerjale k službam za duševno zdravje; meni, da bi socialni partnerji lahko imeli osrednjo vlogo v zasnovi in izvajanju, ter poudarja, da je treba zagotoviti usposabljanje delovnih inšpektoratov, da bodo lahko ti ustrezno zaščitili delavce; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj priznajo vpliv zelo razširjenih nevroloških motenj, ki ljudi izčrpajo, kot so migrene, na duševno zdravje delavcev in okrepijo ozaveščenost o njem; ugotavlja, kako pomembno je ozaveščanje na delovnem mestu o pomembnosti prepoznavanja in preprečevanje migren z izogibanjem sprožilcem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva delovne inšpektorate v EU, naj se pri pregledih osredotočijo na psihosocialno delovno okolje; poziva Odbor višjih inšpektorjev za delo Komisije, naj predstavi novo kampanjo o psihosocialnih tveganjih, ki bo izhajala iz ugotovitev kampanje iz leta 2012 in nedavnega razvoja; |
| --- | --- |

34.

Sodobni svet dela za dobro počutje delavcev

| 35. | poudarja, da se morajo zaposleni zaradi pomanjkljive podpore in preventivnih politik glede duševnega zdravja na delovnem mestu pogosto zateči k zasebnim storitvam, ki si jih težko privoščijo, in k storitvam, ki jih nudijo nevladne organizacije in nacionalne bolnišnice, ki imajo pogosto dolge čakalne dobe in se tudi same spopadajo s pomanjkanjem podpore in virov; poziva, naj podjetja na delovnih mestih delavcem zagotovijo dostopne in nepristranske podporne storitve za duševno zdravje, pri katerih naj spoštujejo zasebnost delavcev in zaupnosti informacij o njih, ter poziva države članice, naj zagotovijo, da javno zdravstveno varstvo vključuje enostaven dostop do svetovanja na daljavo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | spodbuja Komisijo, naj začne izvajati pobude za izobraževanje in ozaveščanje o duševnem zdravju na delovnem mestu in v učnem načrtu ter poziva Komisijo naj skupaj z državami članicami nameni sredstva EU za oblikovanje digitalnih platform in aplikacij za duševno zdravje; poziva Komisijo, naj prouči, ali bi bilo možno vzpostaviti skupno evropsko telefonsko številko za klice v sili za podporne storitve za duševno zdravje; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi zadosten proračun za ustrezne programe EU; poziva Komisijo, naj v ta namen leto 2023 določi za evropsko leto dobrega duševnega zdravja za uresničevanje prej omenjenih pobud za usposabljanje o duševnem zdravju in ozaveščanju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice, naj zagotovijo dovolj osebja in javnih virov za lokalne ter druge ustrezne javne organe, da bodo lahko zagotavljali podporo in storitve za duševno zdravje vsem, ki jih bodo potrebovali; |
| --- | --- |

37.

| 38. | priznava, da pomanjkanje statističnih podatkov o pogostosti težav z duševnim zdravjem na delovnem mestu ogroža potrebno hitro ukrepanje, zlasti v MSP in njihove lastnike ter med samozaposlenimi; poziva države članice, Eurostat, javne institucije, strokovnjake in raziskovalno skupnost, naj sodelujejo in usklajeno zbirajo podatke o tveganjih za duševno zdravje, povezanih z delom, in njihovih negativnih učinkih, razčlenjenih po spolu in drugih pomembnih vidikih, pa tudi podatke o učinkovitosti različnih vrst ukrepov za spodbujanje boljšega duševnega zdravja na delovnem mestu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice, naj ocenijo možnost ustanovitve lokalnih ali regionalnih storitev mediacije na področju psihosocialnih tveganj, ki bi zagotavljale svetovanje in tehnično podporo samozaposlenim ter delodajalcem, vodstvenim delavcem in delavcem v mikro, malih in srednjih podjetjih, v zvezi s preprečevanjem psihosocialnih tveganj in psihosocialnimi konflikti na delovnem mestu, pa tudi razširjala informacije o psihosocialnih tveganjih in njihovem preprečevanju; izraža zaskrbljenost, ker zlasti podjetniki ter mala in srednja podjetja potrebujejo posebno podporo pri obvladovanju vpliva vsakodnevnega pritiska in stresorjev in pri spodbujanju ozaveščenosti o duševnem zdravju na delovnem mestu, hkrati pa poziva k pobudam EU, da bi jim pomagali pri ocenjevanju tveganj, kampanjah preprečevanja in ozaveščanja, pa tudi pri izvajanju dobre prakse; poudarja vlogo Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu pri zagotavljanju, da imajo mikro, mala in srednja podjetja prava orodja in standarde za oceno tveganja za njihovo delovno silo in za izvajanje ustreznih preventivnih ukrepov; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem povečati vlogo Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za učinkovitejše spodbujanje zdravih in varnih delovnih mest v Uniji ter za nadaljnji razvoj pobud za izboljšanje preventivnih ukrepov na delovnem mestu v vseh gospodarskih sektorjih; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da se je duševno zdravje mladih med pandemijo znatno poslabšalo, pri čemer so mlade ženske in mladi v marginaliziranih okoliščinah huje prizadeti; obžaluje dejstvo, da mladi niso cilj naložb v raziskave o duševnem zdravju, kljub očitnim dolgoročnim koristim zgodnjega posredovanja; poudarja, da je bilo v letu 2021 64 % mladih med 18. in 34. letom ogroženih, da zbolijo za depresijo, razlogi za to pa so bili brezposelnost, slabe finančne in izobraževalne možnosti ter osamljenost in družbena izolacija; poudarja, da je zagotovitev smiselnih možnosti za kakovostno izobrazbo in zaposlitev eno najboljših orodij za odpravljanje težav z duševnim zdravjem (28) med mladimi; poziva Komisijo, naj obravnava težave pri dostopu do trga dela, zaradi česar je pri mladih večje tveganje za težave z duševnim zdravjem, in podpre mlade pri dostopu do ustrezne zaposlitve in njeni ohranitvi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s Parlamentom in ob spoštovanju načela subsidiarnosti predlagajo skupni pravni okvir, da se zagotovijo pravična plačila pripravništev in vajeništev, da bi preprečili izkoriščevalske prakse; poziva Komisijo naj oblikuje priporočilo, s katerim bi zagotovila, da se bodo pripravništva, vajeništva in zaposlitve šteli za delovne izkušnje, in s tem omogoči dostop do socialnega varstva; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

(2)  UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

(3)  UL L 151, 7.6.2019, str. 70.

(4)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(5)  UL L 299, 18.11.2003, str. 9.

(6)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

(7)  UL L 393, 30.12.1989, str. 1.

(8)  UL L 156, 21.6.1990, str. 14.

(9)  UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

(10)  UL C 371, 15.9.2021, str. 102.

(11)  UL C 456, 10.11.2021, str. 161.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0045.

(13)  UL C 117, 11.3.2022, str. 53.

(14)  UL C 400, 26.11.2019, str. 9.

(15)  UL C 44, 15.2.2013, str. 36.

(16)  Informativni pregled SZO, Duševno zdravje: okrepimo naš odziv, 17. junij 2022.

(17)  Mednarodna klasifikacija bolezni za statistiko umrljivosti in obolelosti Problems associated with employment or unemployment (Težave povezane z zaposlitvijo in brezposelnostjo).

(18)  Seznam duševnih motenj v skladu z informativnim pregledom SZO o duševnih motnjah z dne 8. junija 2022.

(19)  Pred pandemijo naj bi imelo 25 % državljanov EU vsaj enkrat v svojem življenju težave z duševnim zdravjem. Vir: Evropska mreža za spodbujanje zdravja pri delu: A Guide for Employers to promote mental health in the workplace (Vodnik za delodajalce za spodbujanje duševnega zdravja na delovnem mestu), marec 2011.

(20)  Eurofond, 6th European Working Conditions Survey (6. evropska raziskava o delovnih pogojih), 2017.

(21)  Mnenje odbora strokovnjakov Komisije o učinkovitih načinih za vlaganje v zdravje z dne 23. junija 2021 z naslovom Supporting mental health of health workforce and other essential workers (Podpiranje duševnega zdravja zdravstvenega osebja in drugih kritičnih delavcev).

(22)  povzetek Agencije za varnost in zdravje pri delu o Direktivi Sveta 89/391/EGS, ki je bila nazadnje posodobljena 3. maja 2021.

(23)  UL L 293, 5.11.2013, str. 1.

(24)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. marca 2022 o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (COM(2022)0105).

(25)  Pregled stanja o ženskah na digitalnem področju v letu 2020.

(26)  Agencija za varnost in zdravje pri delu, Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications (Delo na daljavo in tveganje za zdravje med pandemijo covida-19:dokazi s terena in posledice za politiko), 22. oktober 2021.

(27)  UL L 238, 25.9.2003, str. 28.

(28)  OECD, Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis, (Podpora mladim na področju duševnega zdravju med krizo zaradi covida-19), 12. maj 2021, Evropski mladinski forum, „Beyond Lockdown: the ‚pandemic scar‘ on young people“ (Onkraj zaprtja: brazgotine, ki jih bo na mladih pustila pandemija), 17. junij 2021.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/75 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/75

---

P9_TA(2022)0280

Bančna unija – letno poročilo za leto 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2021 (2021/2184(INI))

(2023/C 47/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 114, 127(6) in 140(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 114, 127(6) in 140(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2020 (1),

| — | ob upoštevanju nadaljnjih ukrepov Komisije na podlagi resolucije Parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nadaljnjih ukrepov Komisije na podlagi resolucije Parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2020,

| — | ob upoštevanju dokumenta Evropske centralne banke (ECB) o povratnih informacijah o prispevku Evropskega parlamenta v okviru resolucije o bančni uniji – letno poročilo za leto 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Evropske centralne banke (ECB) o povratnih informacijah o prispevku Evropskega parlamenta v okviru resolucije o bančni uniji – letno poročilo za leto 2020 (2),

| — | ob upoštevanju letnega poročila ECB o nadzornih dejavnostih za leto 2020 z dne 23. marca 2021 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila ECB o nadzornih dejavnostih za leto 2020 z dne 23. marca 2021 (3),

| — | ob upoštevanju prednostnih nalog ECB na področju nadzora za obdobje 2022–2024, objavljenih 7. decembra 2021 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prednostnih nalog ECB na področju nadzora za obdobje 2022–2024, objavljenih 7. decembra 2021 (4),

| — | ob upoštevanju odziva Enotnega odbora za reševanje (SRB) na resolucijo Parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odziva Enotnega odbora za reševanje (SRB) na resolucijo Parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o digitalnih finančnih storitvah – nova tveganja pri kriptosredstvih – regulativni in nadzorni izzivi na področju finančnih storitev, institucij in trgov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o digitalnih finančnih storitvah – nova tveganja pri kriptosredstvih – regulativni in nadzorni izzivi na področju finančnih storitev, institucij in trgov (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o nadaljnjem razvoju unije kapitalskih trgov: boljši dostop do financiranja kapitalskih trgov, zlasti za mala in srednja podjetja, in lažje sodelovanje za male vlagatelje (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o nadaljnjem razvoju unije kapitalskih trgov: boljši dostop do financiranja kapitalskih trgov, zlasti za mala in srednja podjetja, in lažje sodelovanje za male vlagatelje (6),

| — | ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 z naslovom Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 z naslovom Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije,

| — | ob upoštevanju bančnega svežnja Komisije, sprejetega 27. oktobra 2021 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bančnega svežnja Komisije, sprejetega 27. oktobra 2021 (7),

| — | ob upoštevanju ciljno usmerjenega posvetovanja Komisije o izboljšanju makrobonitetnega okvira EU za bančni sektor, ki se je začelo 30. novembra 2021 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljno usmerjenega posvetovanja Komisije o izboljšanju makrobonitetnega okvira EU za bančni sektor, ki se je začelo 30. novembra 2021 (8),

| — | ob upoštevanju zakonodajnega svežnja Komisije z dne 20. julija 2021 o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodajnega svežnja Komisije z dne 20. julija 2021 o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma (9),

| — | ob upoštevanju poročila ECB o finančni stabilnosti iz novembra 2021 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ECB o finančni stabilnosti iz novembra 2021 (10),

| — | ob upoštevanju študije Parlamenta z naslovom The digital euro: policy implications and perspectives (Digitalni euro: posledice za politiko in perspektive), ki jo je naročil Odbor za ekonomske in monetarne zadeve in januarja 2022 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Parlamenta z naslovom The digital euro: policy implications and perspectives (Digitalni euro: posledice za politiko in perspektive), ki jo je naročil Odbor za ekonomske in monetarne zadeve in januarja 2022 objavil Generalni direktorat za notranjo politiko (11),

| — | ob upoštevanju poročila ECB z dne 2. oktobra 2020 o digitalnem euru (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ECB z dne 2. oktobra 2020 o digitalnem euru (12),

| — | ob upoštevanju poročila ECB o eksperimentiranju z digitalnim evrom in ključnih spoznanjih (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ECB o eksperimentiranju z digitalnim evrom in ključnih spoznanjih (13),

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju med ECB in organi Združenega kraljestva, ki je začel veljati 1. januarja 2021 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju med ECB in organi Združenega kraljestva, ki je začel veljati 1. januarja 2021 (14),

| — | ob upoštevanju dokumenta skupine ECB/Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) za spremljanje podnebnih tveganj iz julija 2021 o tveganjih, povezanih s podnebjem, in finančni stabilnosti (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta skupine ECB/Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) za spremljanje podnebnih tveganj iz julija 2021 o tveganjih, povezanih s podnebjem, in finančni stabilnosti (15),

| — | ob upoštevanju podnebnega stresnega testa za celotno gospodarstvo, ki ga je izvedla ECB septembra 2021 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podnebnega stresnega testa za celotno gospodarstvo, ki ga je izvedla ECB septembra 2021 (16),

| — | ob upoštevanju ciljno usmerjenega pregleda notranjih modelov, ki ga je opravila ECB in je bil objavljen aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljno usmerjenega pregleda notranjih modelov, ki ga je opravila ECB in je bil objavljen aprila 2021,

| — | ob upoštevanju poročila ECB iz novembra 2021 o stanju na področju obvladovanja podnebnih in okoljskih tveganj v bančnem sektorju: poročilo o pregledih pristopa bank k obvladovanju podnebnih in okoljskih tveganj (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ECB iz novembra 2021 o stanju na področju obvladovanja podnebnih in okoljskih tveganj v bančnem sektorju: poročilo o pregledih pristopa bank k obvladovanju podnebnih in okoljskih tveganj (17),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma in Glasgowskega podnebnega pakta, sprejetih na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma in Glasgowskega podnebnega pakta, sprejetih na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja,

| — | ob upoštevanju poročila Enotnega odbora za reševanje za leto 2020 z dne 30. junija 2021 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Enotnega odbora za reševanje za leto 2020 z dne 30. junija 2021 (18),

| — | ob upoštevanju večletnega delovnega programa Enotnega odbora za reševanje za obdobje 2021–2023 in njegovega delovnega programa za leto 2021 (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večletnega delovnega programa Enotnega odbora za reševanje za obdobje 2021–2023 in njegovega delovnega programa za leto 2021 (19),

| — | ob upoštevanju delovnega programa Enotnega odbora za reševanje za leto 2022 (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega programa Enotnega odbora za reševanje za leto 2022 (20),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega bančnega organa (EBA) z dne 24. novembra 2021 o izvajanju MSRP 9 v institucijah EU – poročilo o spremljanju (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega bančnega organa (EBA) z dne 24. novembra 2021 o izvajanju MSRP 9 v institucijah EU – poročilo o spremljanju (21),

| — | ob upoštevanju priporočila ECB z dne 15. decembra 2020 o razdelitvi dividend med pandemijo covida-19 (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila ECB z dne 15. decembra 2020 o razdelitvi dividend med pandemijo covida-19 (22),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2020 o reševanju vprašanja nedonosnih posojil po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0822), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2020 o reševanju vprašanja nedonosnih posojil po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0822),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o krepitvi mednarodne vloge eura (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o krepitvi mednarodne vloge eura (24),

| — | ob upoštevanju poročila Enotnega odbora za reševanje iz novembra 2021 o spremljanju kazalnikov za zmanjšanje tveganja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Enotnega odbora za reševanje iz novembra 2021 o spremljanju kazalnikov za zmanjšanje tveganja,

| — | ob upoštevanju dopisa ECB s povratnimi informacijami o prispevku Parlamenta v okviru njegove resolucije z dne 7. oktobra 2021 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopisa ECB s povratnimi informacijami o prispevku Parlamenta v okviru njegove resolucije z dne 7. oktobra 2021 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2020,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. novembra 2015 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 806/2014 za vzpostavitev evropskega sistema jamstva za vloge (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. novembra 2015 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 806/2014 za vzpostavitev evropskega sistema jamstva za vloge (COM(2015)0586),

| — | ob upoštevanju drugega skupnega poročila evropskih nadzornih organov iz septembra 2021 o oceni tveganja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega skupnega poročila evropskih nadzornih organov iz septembra 2021 o oceni tveganja,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropskega bančnega organa (EBA) iz decembra 2021 o ocenjevanju tveganja evropskega bančnega sistema (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega bančnega organa (EBA) iz decembra 2021 o ocenjevanju tveganja evropskega bančnega sistema (25),

| — | ob upoštevanju študije EBA z dne 16. decembra 2021 o smernicah za sodelovanje in izmenjavo informacij med bonitetnimi nadzorniki, nadzorniki za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter finančnoobveščevalnimi enotami v skladu z Direktivo 2013/36/EU (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije EBA z dne 16. decembra 2021 o smernicah za sodelovanje in izmenjavo informacij med bonitetnimi nadzorniki, nadzorniki za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter finančnoobveščevalnimi enotami v skladu z Direktivo 2013/36/EU (26),

| — | ob upoštevanju dokumenta Evropskega odbora za sistemska tveganja o spremljanju posledic podpornih ukrepov zaradi covida-19 za finančno stabilnost, ki temelji na zapiskih s sej splošnega odbora tega organa z dne 25. marca in 24. junija 2021 (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Evropskega odbora za sistemska tveganja o spremljanju posledic podpornih ukrepov zaradi covida-19 za finančno stabilnost, ki temelji na zapiskih s sej splošnega odbora tega organa z dne 25. marca in 24. junija 2021 (27),

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine za makrobonitetno naravnanost – faza II (izvajanje) Evropskega odbora za sistemska tveganja iz decembra 2021 (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine za makrobonitetno naravnanost – faza II (izvajanje) Evropskega odbora za sistemska tveganja iz decembra 2021 (28),

| — | ob upoštevanju končnega poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 1. aprila 2021 o oceni učinkov reform institucij, ki so prevelike, da bi propadle (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 1. aprila 2021 o oceni učinkov reform institucij, ki so prevelike, da bi propadle (29),

| — | ob upoštevanju poglobljene analize iz oktobra 2021, ki jo je naročil Odbor za ekonomske in monetarne zadeve, z naslovom Don’t let up. The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic (Ne popuščajmo. EU mora ohranjati visoke standarde za svoj bančni sektor, medtem ko evropsko gospodarstvo okreva po pandemiji covida-19) (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize iz oktobra 2021, ki jo je naročil Odbor za ekonomske in monetarne zadeve, z naslovom Don’t let up. The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic (Ne popuščajmo. EU mora ohranjati visoke standarde za svoj bančni sektor, medtem ko evropsko gospodarstvo okreva po pandemiji covida-19) (30),

| — | ob upoštevanju analize oddelka za podporo gospodarskemu upravljanju generalnega direktorata Parlamenta za notranjo politiko iz oktobra 2021 o preprečevanju pranja denarja v bančnem sektorju – krepitev nadzornega in regulativnega okvira (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analize oddelka za podporo gospodarskemu upravljanju generalnega direktorata Parlamenta za notranjo politiko iz oktobra 2021 o preprečevanju pranja denarja v bančnem sektorju – krepitev nadzornega in regulativnega okvira (31),

| — | ob upoštevanju poglobljene analize iz oktobra 2021, ki jo je naročil Odbor za ekonomske in monetarne zadeve, o tem, ali je pandemija povzročila strukturne spremembe v bančnem sektorju (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize iz oktobra 2021, ki jo je naročil Odbor za ekonomske in monetarne zadeve, o tem, ali je pandemija povzročila strukturne spremembe v bančnem sektorju (32),

| — | ob upoštevanju analize Oddelka za podporo gospodarskemu upravljanju generalnega direktorata Parlamenta za notranjo politiko iz oktobra 2021 o ovirah pri reševanju – kakšno je stanje? (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analize Oddelka za podporo gospodarskemu upravljanju generalnega direktorata Parlamenta za notranjo politiko iz oktobra 2021 o ovirah pri reševanju – kakšno je stanje? (33),

| — | ob upoštevanju študije Oddelka za podporo gospodarskemu upravljanju iz oktobra 2021 o pregledu okvira kriznega upravljanja in jamstva za vloge – povzetek nekaterih povezanih vprašanj (34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Oddelka za podporo gospodarskemu upravljanju iz oktobra 2021 o pregledu okvira kriznega upravljanja in jamstva za vloge – povzetek nekaterih povezanih vprašanj (34),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0186/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0186/2022),

| A. | ker bančna unija, ki jo sestavljata enotni mehanizem nadzora (EMN) in enotni mehanizem za reševanje (EMR), temelji na enotnih pravilih in zagotavlja popolno usklajenost med svojimi člani glede nadzora bančnih dejavnosti ter upravljanja bančnih kriz in propadov bank, hkrati pa je sestavni del finančne stabilnosti Unije; ker direktiva o sistemih jamstva za vloge (35) sicer določa visoke minimalne standarde na področju zaščite vlog, vendar bančna unija ostaja nedokončana, saj tretji steber, evropski sistem jamstva za vloge (EDIS), še ni bil vzpostavljen; |
| --- | --- |

A.

ker bančna unija, ki jo sestavljata enotni mehanizem nadzora (EMN) in enotni mehanizem za reševanje (EMR), temelji na enotnih pravilih in zagotavlja popolno usklajenost med svojimi člani glede nadzora bančnih dejavnosti ter upravljanja bančnih kriz in propadov bank, hkrati pa je sestavni del finančne stabilnosti Unije; ker direktiva o sistemih jamstva za vloge (35) sicer določa visoke minimalne standarde na področju zaščite vlog, vendar bančna unija ostaja nedokončana, saj tretji steber, evropski sistem jamstva za vloge (EDIS), še ni bil vzpostavljen;

| B. | ker sta za stabilnejšo, konkurenčnejšo in bolj usklajeno ekonomsko in monetarno unijo potrebni trdna bančna unija ter bolj razvita in varna unija kapitalskih trgov; ker sta projekta medsebojno povezana, z razvojem enega pa naj bi se dosegla napredek in razvoj pri drugem; ker sta bančna unija in unija kapitalskih trgov ključni za krepitev gospodarstva EU v obdobju po covidu-19; |
| --- | --- |

B.

ker sta za stabilnejšo, konkurenčnejšo in bolj usklajeno ekonomsko in monetarno unijo potrebni trdna bančna unija ter bolj razvita in varna unija kapitalskih trgov; ker sta projekta medsebojno povezana, z razvojem enega pa naj bi se dosegla napredek in razvoj pri drugem; ker sta bančna unija in unija kapitalskih trgov ključni za krepitev gospodarstva EU v obdobju po covidu-19;

| C. | ker bo varovalni mehanizem za enotni sklad za reševanje (ESR) uveden še v letu 2022, dve leti prej, kot je bilo predvideno; |
| --- | --- |

C.

ker bo varovalni mehanizem za enotni sklad za reševanje (ESR) uveden še v letu 2022, dve leti prej, kot je bilo predvideno;

| D. | ker je bančna unija odprta za vse države članice EU; ker sta se Bolgarija in Hrvaška pridružili evropskemu mehanizmu deviznih tečajev (ERM II) in s tem bančni uniji; |
| --- | --- |

D.

ker je bančna unija odprta za vse države članice EU; ker sta se Bolgarija in Hrvaška pridružili evropskemu mehanizmu deviznih tečajev (ERM II) in s tem bančni uniji;

| E. | ker bodo ruska agresija proti Ukrajini in njene gospodarske posledice neposredno in posredno vplivale na bančni sektor EU; ker je trenutno težko oceniti obseg in pomembnost tega vpliva; ker imajo banke EU osrednjo vlogo pri zagotavljanju izvajanja in upoštevanja sankcij, ki jih je EU uvedla proti Rusiji v odziv na invazijo; |
| --- | --- |

E.

ker bodo ruska agresija proti Ukrajini in njene gospodarske posledice neposredno in posredno vplivale na bančni sektor EU; ker je trenutno težko oceniti obseg in pomembnost tega vpliva; ker imajo banke EU osrednjo vlogo pri zagotavljanju izvajanja in upoštevanja sankcij, ki jih je EU uvedla proti Rusiji v odziv na invazijo;

| F. | ker je bančni sektor EU z odzivom na krizo, ki jo je sprožila pandemija, dokazal svojo odpornost, ki temelji na regulativnih reformah, sprejetih po svetovni finančni krizi, olajšujejo pa jo enotna pravila in usklajeni nadzor v bančni uniji; ker so k odpornosti bančnega sektorja precej prispevali tudi izredni in potrebni ukrepi javne politike za pomoč ter prakse ohranjanja kapitala; ker se je skupni delež nedonosnih kreditov v tretjem četrtletju leta 2021 dodatno znižal na 2,17 %, čeprav je v nekaterih državah članicah absolutni obseg teh kreditov še vedno velik; |
| --- | --- |

F.

ker je bančni sektor EU z odzivom na krizo, ki jo je sprožila pandemija, dokazal svojo odpornost, ki temelji na regulativnih reformah, sprejetih po svetovni finančni krizi, olajšujejo pa jo enotna pravila in usklajeni nadzor v bančni uniji; ker so k odpornosti bančnega sektorja precej prispevali tudi izredni in potrebni ukrepi javne politike za pomoč ter prakse ohranjanja kapitala; ker se je skupni delež nedonosnih kreditov v tretjem četrtletju leta 2021 dodatno znižal na 2,17 %, čeprav je v nekaterih državah članicah absolutni obseg teh kreditov še vedno velik;

| G. | ker se je s pravočasno in ciljno usmerjeno podporo med pandemijo covida-19 bankam omogočilo, da so še naprej kreditirale gospodarstvo, ščitile delovna mesta in podjetja ter prispevale h gospodarski rasti; ker so bili ti ukrepi dobro začetno orodje za reševanje krize; ker obstaja možnost postopne odprave podpornih ukrepov, ki naj bi jih nadomestili instrumenti za okrevanje celotnega gospodarstva; ker je treba zmanjšati še vedno obstoječa sistemska tveganja, ki jih povzročajo medsebojne povezave in kompleksnost bančnega sistema EU, na katerih temelji problem „prevelikih, da bi lahko propadli“; |
| --- | --- |

G.

ker se je s pravočasno in ciljno usmerjeno podporo med pandemijo covida-19 bankam omogočilo, da so še naprej kreditirale gospodarstvo, ščitile delovna mesta in podjetja ter prispevale h gospodarski rasti; ker so bili ti ukrepi dobro začetno orodje za reševanje krize; ker obstaja možnost postopne odprave podpornih ukrepov, ki naj bi jih nadomestili instrumenti za okrevanje celotnega gospodarstva; ker je treba zmanjšati še vedno obstoječa sistemska tveganja, ki jih povzročajo medsebojne povezave in kompleksnost bančnega sistema EU, na katerih temelji problem „prevelikih, da bi lahko propadli“;

| H. | ker je bančni nadzor ECB sporočil, da bo bankam dovolil, da vsaj do konca leta 2022 poslujejo pod ravnjo napotkov iz drugega stebra (P2G) in pod zahtevo po skupnem blažilniku, ne da bi to samodejno sprožilo nadzorne ukrepe; ker je namen te odločitve zagotoviti, da lahko banke še naprej kreditirajo realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

H.

ker je bančni nadzor ECB sporočil, da bo bankam dovolil, da vsaj do konca leta 2022 poslujejo pod ravnjo napotkov iz drugega stebra (P2G) in pod zahtevo po skupnem blažilniku, ne da bi to samodejno sprožilo nadzorne ukrepe; ker je namen te odločitve zagotoviti, da lahko banke še naprej kreditirajo realno gospodarstvo;

| I. | ker mora Unija, ko bomo izšli iz pandemije covida-19, ohranjati visoke standarde, zlasti glede kapitalskih zahtev in praks upravljanja tveganj, da bi zagotovili odpornost sektorja v prihodnosti; |
| --- | --- |

I.

ker mora Unija, ko bomo izšli iz pandemije covida-19, ohranjati visoke standarde, zlasti glede kapitalskih zahtev in praks upravljanja tveganj, da bi zagotovili odpornost sektorja v prihodnosti;

| J. | ker bi bil bančni sektor kljub svoji veliki odpornosti med krizo zaradi covida-19 lahko izpostavljen ranljivostim, zlasti v zvezi s kakovostjo sredstev, npr. nedonosnim kreditom, ko bodo začasni podporni ukrepi postopno odpravljeni, kar bo treba pozorno spremljati in upravljati; |
| --- | --- |

J.

ker bi bil bančni sektor kljub svoji veliki odpornosti med krizo zaradi covida-19 lahko izpostavljen ranljivostim, zlasti v zvezi s kakovostjo sredstev, npr. nedonosnim kreditom, ko bodo začasni podporni ukrepi postopno odpravljeni, kar bo treba pozorno spremljati in upravljati;

| K. | ker naj bi bančna unija pomagala odpravljati še vedno prisotne negativne povratne učinke med državami in bankami; ker se stopnja izpostavljenosti državnih vrednostnih papirjev v več bankah povečuje; ker bi morala biti bonitetna obravnava državnega dolga skladna z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

K.

ker naj bi bančna unija pomagala odpravljati še vedno prisotne negativne povratne učinke med državami in bankami; ker se stopnja izpostavljenosti državnih vrednostnih papirjev v več bankah povečuje; ker bi morala biti bonitetna obravnava državnega dolga skladna z mednarodnimi standardi;

| L. | ker je vloga sektorja bančništva in finančnih trgov ključna za okrevanje ter prehod na ogljično nevtralno in digitalizirano gospodarstvo, zlasti z usmerjanjem ključnih finančnih sredstev (predvsem k malim in srednjim podjetjem) za spodbujanje naložb; ker bo za ta izziv potreben močan, stabilen, odporen in dobro kapitaliziran bančni sektor skupaj s povezanimi kapitalskimi trgi; |
| --- | --- |

L.

ker je vloga sektorja bančništva in finančnih trgov ključna za okrevanje ter prehod na ogljično nevtralno in digitalizirano gospodarstvo, zlasti z usmerjanjem ključnih finančnih sredstev (predvsem k malim in srednjim podjetjem) za spodbujanje naložb; ker bo za ta izziv potreben močan, stabilen, odporen in dobro kapitaliziran bančni sektor skupaj s povezanimi kapitalskimi trgi;

| M. | ker bi bilo treba pri ocenjevanju vzdržnosti bančnih bilanc upoštevati prehod na nizkoogljično gospodarstvo kot vir tveganja, ki lahko vpliva na naložbe v več regijah in sektorjih; ker je treba ta potencialna tveganja nadalje oceniti in uporabiti v prihodnost usmerjena orodja za upravljanje tveganj, s katerimi je mogoče obravnavati dolgoročnejša podnebna in okoljska tveganja; |
| --- | --- |

M.

ker bi bilo treba pri ocenjevanju vzdržnosti bančnih bilanc upoštevati prehod na nizkoogljično gospodarstvo kot vir tveganja, ki lahko vpliva na naložbe v več regijah in sektorjih; ker je treba ta potencialna tveganja nadalje oceniti in uporabiti v prihodnost usmerjena orodja za upravljanje tveganj, s katerimi je mogoče obravnavati dolgoročnejša podnebna in okoljska tveganja;

| N. | ker ima digitalizacija financ velik potencial in je v bančni sektor EU prinesla pomemben tehnološki napredek, s tem ko je povečala učinkovitost pri izvajanju bančnih storitev in vzbudila večje zanimanje za inovacije; ker je digitalizacija financ za bančni sektor EU tudi izziv, saj je povezana s tveganji na področju kibernetske varnosti, zasebnostjo podatkov, tveganji na področju preprečevanja pranja denarja in pomisleki glede varstva potrošnikov; ker mora bančni sektor EU povečati svojo kibernetsko odpornost in tako zagotoviti, da lahko sistemi IKT vzdržijo različne vrste groženj kibernetski varnosti; ker bo digitalizacija financ močno vplivala na medosebno bančništvo in na razpoložljivost bančnih storitev na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

N.

ker ima digitalizacija financ velik potencial in je v bančni sektor EU prinesla pomemben tehnološki napredek, s tem ko je povečala učinkovitost pri izvajanju bančnih storitev in vzbudila večje zanimanje za inovacije; ker je digitalizacija financ za bančni sektor EU tudi izziv, saj je povezana s tveganji na področju kibernetske varnosti, zasebnostjo podatkov, tveganji na področju preprečevanja pranja denarja in pomisleki glede varstva potrošnikov; ker mora bančni sektor EU povečati svojo kibernetsko odpornost in tako zagotoviti, da lahko sistemi IKT vzdržijo različne vrste groženj kibernetski varnosti; ker bo digitalizacija financ močno vplivala na medosebno bančništvo in na razpoložljivost bančnih storitev na podeželskih območjih;

| O. | ker izzivi izvirajo iz kriptosredstev in kriptovalut, ki so kompleksen pojav, za obravnavanje katerega so potrebni preudarni politični odzivi, s katerimi bi se spodbude za inovacije uravnotežile z varstvom vlagateljev in potrošnikov; ker je odgovornost bank na tem področju vse večja; ker je treba upoštevati vpliv rudarjenja kriptovalut na okolje in varnostno grožnjo, ki se pojavi, kadar so kriptodenarnice anonimne; |
| --- | --- |

O.

ker izzivi izvirajo iz kriptosredstev in kriptovalut, ki so kompleksen pojav, za obravnavanje katerega so potrebni preudarni politični odzivi, s katerimi bi se spodbude za inovacije uravnotežile z varstvom vlagateljev in potrošnikov; ker je odgovornost bank na tem področju vse večja; ker je treba upoštevati vpliv rudarjenja kriptovalut na okolje in varnostno grožnjo, ki se pojavi, kadar so kriptodenarnice anonimne;

| P. | ker sta zaradi preostalih vrzeli v okviru EU za preprečevanje pranja denarja potrebna okrepljena, usklajena in učinkovita nadzor in izvrševanje na področju preprečevanja pranja denarja, kar je nujno za zaščito celovitosti finančnega sistema EU in varstvo pred grožnjami iz tretjih držav z visokim tveganjem; ker so v pristopih, ki jih nacionalni organi EU uporabljajo pri nadzoru na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, in v uporabi zakonodaje EU o preprečevanju pranja denarja še vedno velike razlike; |
| --- | --- |

P.

ker sta zaradi preostalih vrzeli v okviru EU za preprečevanje pranja denarja potrebna okrepljena, usklajena in učinkovita nadzor in izvrševanje na področju preprečevanja pranja denarja, kar je nujno za zaščito celovitosti finančnega sistema EU in varstvo pred grožnjami iz tretjih držav z visokim tveganjem; ker so v pristopih, ki jih nacionalni organi EU uporabljajo pri nadzoru na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, in v uporabi zakonodaje EU o preprečevanju pranja denarja še vedno velike razlike;

| Q. | ker sta se EU in Združeno kraljestvo trenutno zavezala ohranjanju regulativnega in nadzornega sodelovanja na področju finančnih storitev, ta pristop sodelovanja pa bi moral podpirati dolgoročne odnose med EU in Združenim kraljestvom; ker bo Komisija podaljšala svoje začasno dovoljenje, s katerim bankam in upravljavcem skladov iz EU dovoljuje, da uporabljajo klirinške družbe iz Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

Q.

ker sta se EU in Združeno kraljestvo trenutno zavezala ohranjanju regulativnega in nadzornega sodelovanja na področju finančnih storitev, ta pristop sodelovanja pa bi moral podpirati dolgoročne odnose med EU in Združenim kraljestvom; ker bo Komisija podaljšala svoje začasno dovoljenje, s katerim bankam in upravljavcem skladov iz EU dovoljuje, da uporabljajo klirinške družbe iz Združenega kraljestva;

| R. | ker bi morali biti v bančni uniji potrošniki, vlagatelji in vsi imetniki vlog ustrezno zaščiteni ter vedno ustrezno obveščeni o vseh odločitvah, ki vplivajo nanje; ker je varstvo potrošnikov in vlagateljev bistvenega pomena tudi pri poglabljanju unije kapitalskih trgov; ker pravo Unije zagotavlja skupno, osnovno raven varstva vsem potrošnikom, ki prebivajo v EU; ker se nacionalni predpisi za izvajanje zahtev EU glede varstva potrošnikov v bančni uniji razlikujejo, zato je treba varstvo potrošnikov v EU bolj harmonizirati in izboljšati; ker bančna unija še vedno nima učinkovitih orodij za reševanje težav, s katerimi se spoprijemajo potrošniki, kot so umetna kompleksnost, nepoštene poslovne prakse in izključitev ranljivih skupin iz uporabe osnovnih storitev; |
| --- | --- |

R.

ker bi morali biti v bančni uniji potrošniki, vlagatelji in vsi imetniki vlog ustrezno zaščiteni ter vedno ustrezno obveščeni o vseh odločitvah, ki vplivajo nanje; ker je varstvo potrošnikov in vlagateljev bistvenega pomena tudi pri poglabljanju unije kapitalskih trgov; ker pravo Unije zagotavlja skupno, osnovno raven varstva vsem potrošnikom, ki prebivajo v EU; ker se nacionalni predpisi za izvajanje zahtev EU glede varstva potrošnikov v bančni uniji razlikujejo, zato je treba varstvo potrošnikov v EU bolj harmonizirati in izboljšati; ker bančna unija še vedno nima učinkovitih orodij za reševanje težav, s katerimi se spoprijemajo potrošniki, kot so umetna kompleksnost, nepoštene poslovne prakse in izključitev ranljivih skupin iz uporabe osnovnih storitev;

| S. | ker je eden izmed ključnih ciljev bančne unije to, da davkoplačevalci ne bi smeli nositi stroškov popravnih ukrepov v primeru propada banke; |
| --- | --- |

S.

ker je eden izmed ključnih ciljev bančne unije to, da davkoplačevalci ne bi smeli nositi stroškov popravnih ukrepov v primeru propada banke;

| T. | ker bi moral okvir za krizno upravljanje in jamstva za vloge zagotoviti dosleden in učinkovit pristop za vse banke, ne glede na velikost ali poslovni model, ter prispevati k ohranjanju finančne stabilnosti, čim bolj zmanjšati uporabo davkoplačevalskega denarja in zagotoviti enake konkurenčne pogoje po vsej EU, pri tem pa ustrezno upoštevati načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

T.

ker bi moral okvir za krizno upravljanje in jamstva za vloge zagotoviti dosleden in učinkovit pristop za vse banke, ne glede na velikost ali poslovni model, ter prispevati k ohranjanju finančne stabilnosti, čim bolj zmanjšati uporabo davkoplačevalskega denarja in zagotoviti enake konkurenčne pogoje po vsej EU, pri tem pa ustrezno upoštevati načelo subsidiarnosti;

Splošne ugotovitve

| 1. | želi spomniti, da je bančna unija, ki je odgovorna tako za nadzor kot reševanje bank v euroobmočju in ki zahteva, da banke v celotnem bančnem sistemu EU izvajajo dejavnosti v skladu z istimi pravili, ključni element za dokončanje ekonomske in monetarne unije ter notranjega trga; ugotavlja, da sta prva dva stebra bančne unije, tj. enotni mehanizem nadzora in enotni mehanizem za reševanje, zdaj vzpostavljena in v celoti delujeta; vseeno opaža, da še vedno ni bil vzpostavljen skupni sistem jamstva za vloge; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da je ključni cilj bančne unije varnost in stabilnost bančnega sistema v euroobmočju in v širši EU ter preprečevanje reševanja bank s strani davkoplačevalcev; želi spomniti, da je bil od finančne krize v letu 2008 z vzpostavitvijo enotnega mehanizma nadzora in enotnega mehanizma za reševanje dosežen precejšen napredek: evropske banke so zdaj v močnejšem položaju, da zdržijo finančne pretrese, vzpostavljeni pa so tudi mehanizmi za reševanje, s katerimi se zagotavlja, da je mogoče banke v težavah likvidirati brez uporabe davkoplačevalskega denarja; podpira prizadevanja za okrepitev in dokončanje bančne unije ter poudarja, da bi bilo treba napredek na njenih različnih področjih dosegati hkrati; poudarja, da je obsežno delo, opravljeno za vzpostavitev bančne unije, prispevalo k večjemu zaupanju v bančni sektor EU ter povečalo njegovo odpornost in konkurenčnost, in da so bile zato banke EU med pandemijo covida-19 močne, bolje kapitalizirane in sposobne opravljati ključno vlogo pri zagotavljanju dostopa do financiranja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti, da so vse države članice euroobmočja del bančne unije in da se ji lahko pridružijo tudi države članice zunaj euroobmočja; meni, da bi bilo treba bančno unijo vzpostaviti tako, da bo pregledna, skladna in zanesljiva, tudi za države članice zunaj euroobmočja; poudarja, da tudi države članice, ki niso del bančne unije, zavezujejo enotna pravila, ki so bila oblikovana kot rezultat postopka harmonizacije in integracije bančnega sistema EU, in da so njihovi bančni sistemi dejansko močno povezani z bančno unijo; pozdravlja vstop Bolgarije in Hrvaške v bančno unijo ter vključitev bolgarskega leva in hrvaške kune v mehanizem deviznih tečajev II; priznava, da je treba za sodelovanje v bančni uniji izpolnjevati standarde in zakonodajo EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi ruske invazije v Ukrajino in njenih posledic za evropsko gospodarstvo; poudarja, da bodo imele neposredne in posredne posledice te vojne vpliv na gospodarstvo EU, ki ga je zdaj težko količinsko opredeliti in bi lahko povzročil tveganja za stabilnost bančnega sektorja EU; zato poziva ECB, evropske nadzorne organe in pristojne nacionalne organe, naj pozorno spremljajo vpliv vojne na bančni sektor EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da se je bančni sektor izkazal kot razmeroma močno odporen proti krizi zaradi covida-19 in je imel pomembno vlogo pri zmanjševanju negativnega vpliva pandemije na gospodarstvo; poudarja, da je ta odpornost rezultat regulativnih reform, sprejetih po prejšnji svetovni finančni krizi; poudarja tudi vlogo začasnih ukrepov, med drugim tistih na podlagi Uredbe (EU) št. 575/2013 (36) (hitri popravek uredbe CRR), s katerimi se je bankam omogočilo, da so še naprej kreditirale gospodinjstva in podjetja, in vlogo dodatnega kapitalskega manevrskega prostora, ki ga je zagotovila ECB; poudarja, da bi bilo treba regulativne reforme, ki so sledile finančni krizi iz leta 2008, zaščititi, regulativne vrzeli pa odpraviti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da bi morali izredni ukrepi za podporo zmožnosti bank za kreditiranje gospodinjstev in podjetij ostati veljavni tako dolgo, kot je potrebno; poudarja, kako pomembno je zagotoviti dobro usklajen, preudaren, postopen in ciljno usmerjen prehod s pomoči ob pandemiji na orodja za podporo okrevanju, vključno z reformami v državah članicah v okviru nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; poudarja, da obstaja možnost postopne odprave izrednih ukrepov; v zvezi s tem poudarja, da je treba pri odločanju o morebitni postopni odpravi teh ukrepov upoštevati veliko nestabilnost, ki jo je povzročila ruska invazija na Ukrajino; je seznanjen z odločitvijo Sveta ECB z dne 16. decembra 2021 o prenehanju izvajanja neto nakupov vrednostnih papirjev v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji (PEPP); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja ključno vlogo bančnega sektorja in kapitalskih trgov EU pri financiranju odpornosti, okrevanja ter zelene in digitalne preobrazbe evropskega gospodarstva, vključno z zagotavljanjem dostopa do posojil za mala in srednja podjetja; opozarja, da mora biti za izvajanje teh nalog bančni sektor EU močan, odporen, dobro reguliran in dobro kapitaliziran; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bo močna in dobro strukturirana unija kapitalskih trgov poleg razvoja bančne unije prispevala k zagotavljanju boljših pogojev za financiranje evropskega gospodarstva tako za gospodinjstva kot tudi za podjetja, ki so še vedno v veliki meri odvisna od bančnih posojil za spodbujanje naložb in ustvarjanje delovnih mest, hkrati pa bo prispevala tudi k odpornosti evropskega gospodarstva in pospešila zeleni prehod; poudarja, da je treba za dokončanje unije kapitalskih trgov zagotoviti sorazmernost sprejetih pravil in varstvo majhnih neprofesionalnih strank; pozdravlja zakonodajne predloge, predstavljene 25. novembra 2021, za pospešitev razvoja unije kapitalskih trgov; poziva Komisijo in evropske nadzorne organe, naj ocenijo, ali je potrebna boljša regulacija sektorja bančništva v senci, po potrebi predstavijo zakonodajne predloge in stalno spremljajo odpornost kapitalskih trgov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja prednostne naloge nadzora ECB za obdobje 2022–2024, tj. zagotoviti, da bodo banke: (1) iz pandemije izšle zdrave, (2) izkoristile priložnost, da z učinkovitimi strategijami digitalizacije in izboljšanim upravljanjem odpravijo strukturne pomanjkljivosti, ter (3) obravnavale nova tveganja, med katerimi so podnebna in okoljska tveganja ter IT in kibernetska tveganja; priznava znatna prizadevanja bančnega sektorja v zadnjih letih za spopadanje s temi izzivi in dosežene rezultate; v zvezi s tem pozdravlja zmanjšanje skupnega deleža nedonosnih kreditov; poudarja, da morajo nadzorniki EU in nacionalni nadzorniki med postopnim odpravljanjem izrednih ukrepov javne podpore pozorno spremljati tveganja; poudarja, kako pomembna sta preudarno upravljanje tveganj in ustrezno oblikovanje rezervacij; opozarja, da bi zmanjšanje tveganja skupaj z vzajemnim prevzemanjem tveganj v bančnem sektorju prispevalo k stabilnejši, močnejši in v gospodarsko rast usmerjeni bančni uniji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podpira aktualno delo v zvezi z izvajanjem pravil Basel III in v povezavi s tem pozdravlja zakonodajni bančni sveženj Komisije z dne 27. oktobra 2021; meni, da bi morala EU pri izvajanju zagotavljati popolno skladnost z baselskimi standardi, hkrati pa upoštevati načelo sorazmernosti, ter po potrebi upoštevati posebnosti in raznolikost bančnega sektorja EU, pri tem pa zagotavljati, da bodo banke še naprej sposobne konkurirati svojim svetovnim tekmecem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja dejstvo, da se bančni sektor prilagaja izzivom in priložnostim digitalizacije, ki bo bankam omogočila, da bodo bolje zagotavljale storitve strankam na daljavo in ponujale nove produkte, ter zagotavljala priložnosti za večjo stroškovno učinkovitost; poudarja, da je bančni sektor še posebno ranljiv ob grožnjah kibernetskih napadov; v zvezi s tem pozdravlja napredek, dosežen v zvezi s predlogi uredbe in direktive o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor (DORA) ter direktive o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148, ki so temelji regulativnega okvira za pomoč bančnemu sektorju v boju proti kibernetski kriminaliteti; poziva evropske nadzorne organe in Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA), naj spremljajo in zmanjšajo tveganja, povezana s tretjimi ponudniki storitev IKT iz držav zunaj EU; poudarja, da so potrebne nadaljnje naložbe in raziskave za oblikovanje inovativnih načinov krepitve kibernetske varnosti bančnega sektorja; meni, da bi morale biti prednostne naloge varnost potrošnikov, finančna stabilnost in integriteta ter tehnološka nevtralnost; poziva k spodbujanju finančne vključenosti, zlasti za ranljive skupine z nizko ravnjo digitalne ali finančne pismenosti; pozdravlja napredek, dosežen v zvezi s svežnjem o digitalnih financah; poudarja, da morajo banke ohraniti obsežne storitve medosebnega bančništva, zlasti na podeželskih območjih; z zanimanjem pozdravlja delo v zvezi z digitalnim eurom, ki se bo uporabljal vzporedno z gotovino; poziva ECB, naj v okviru prihodnjega dela obravnava potencialni vpliv digitalnega eura na plačila, posojilno zmožnost bank in finančno stabilnost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da sodelovanje med enotnim mehanizmom nadzora in organom Združenega kraljestva za finančno poslovanje temelji na memorandumu o soglasju med ECB in organi Združenega kraljestva, ki je začel veljati 1. januarja 2021; ugotavlja, da je Komisija pred kratkim napovedala podaljšanje svojega začasnega dovoljenja, s katerim bankam in upravljavcem skladov iz EU dovoljuje, da uporabljajo klirinške družbe iz Združenega kraljestva, s čimer se bodo preprečili morebitni kratkoročni učinki izrazitega naglega padca; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za spodbujanje več kliringa v EU v srednjeročnem obdobju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da v finančnih institucijah in organih EU ni bila zagotovljena popolna uravnoteženost spolov, zlasti pa dejstvo, da so ženske še vedno premalo zastopane na izvršnih položajih na področju bančnih in finančnih storitev; meni, da bi moral izbor kandidatov za finančne institucije in organe EU temeljiti na merilih uspešnosti, raznolikosti in sposobnosti, da bi zadevna institucija ali organ deloval čim bolj učinkovito; poziva vlade ter vse institucije in organe, naj predložijo po spolu uravnotežene ožje sezname kandidatov za vsa prihodnja imenovanja v organe EU, in ponovno poudarja svojo zavezo, da ne bo upošteval seznamov kandidatov, pri katerih načelo uravnotežene zastopanosti spolov ne bo upoštevano; globoko obžaluje, da na ožjem seznamu, ki ga je Euroskupina upoštevala za upravni odbor evropskega mehanizma za stabilnost, ni niti ene kandidatke; poudarja, da uravnotežena zastopanost spolov v upravnih odborih in delovni sili prinaša družbene in gospodarske koristi; poziva finančne institucije, naj redno posodabljajo svoje politike raznolikosti in vključevanja ter prispevajo k spodbujanje zdrave delovne kulture, ki daje prednost vključevanju; |
| --- | --- |

13.

Nadzor

| 14. | poziva ECB, EBA in ESRB, naj pozorno spremljajo tveganja za bančni sektor zaradi ruske agresije proti Ukrajini in njenih gospodarskih posledic; opozarja, da je treba upoštevati različne scenarije in se pripraviti na različne možnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi morali upravljanje kreditnega tveganja, spremljanje in zmanjševanje nedonosnih kreditov ostati med ključnimi prednostnimi nalogami; pozdravlja dejstvo, da se je skupni delež nedonosnih kreditov v euroobmočju v tretjem četrtletju leta 2021 dodatno znižal na 2,17 %; ugotavlja, da so razmere za zdaj sicer stabilne, vendar jih je treba zaradi postopne odprave izrednih ukrepov pozorno spremljati; opozarja na pomen bonitetne skladnosti, zgodnjega prepoznavanja in proaktivnega upravljanja nedonosnih kreditov ter ustreznega oblikovanja rezervacij; poudarja, da je treba sodelovati z ranljivimi dolžniki, hkrati pa je seznanjen z rešitvami, ki jih je med pandemijo v zvezi s tem uvedel bančni sektor (kot je moratorij na odplačevanje posojil); pozdravlja sprejetje Direktive (EU) 2021/2167 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2021 o serviserjih kreditov in kupcih kreditov (37), ki bo prispevala k zmanjšanju ravni nedonosnih kreditov v bilancah stanja bank EU in spodbujanju sekundarnega trga za nedonosne kredite; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opaža precejšnji delež državnih vrednostnih papirjev v bilancah stanja bank v bančni uniji; je seznanjen z delom v zvezi s tveganjem državnih posojilojemalcev, ki ga je glede tega opravil Baselski odbor za bančni nadzor, in poudarja, da vprašanje regulativne obravnave državnih vrednostnih papirjev zahteva poglobljeno preučitev v mednarodnih forumih ob upoštevanju posledic različnih pristopov ter da bi bilo treba to rešitev v EU izvajati skladno z mednarodnimi standardi; meni, da bi morala biti kakršna koli potencialna rešitev uravnotežena in vse države članice obravnavati pravično, hkrati pa zagotavljati zadostno likvidnost na trgih državnih dolžniških vrednostnih papirjev; poudarja, da bi se lahko z vzpostavitvijo varnega vrednostnega papirja EU prispevalo k zmanjšanju negativnih povratnih učinkov med državami in domačimi bančnimi sektorji; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev instrumenta Next Generation EU, s čimer se bodo zagotovila evropska sredstva z nizkim tveganjem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da prehod na nizkoogljično gospodarstvo pomeni velik potencial za gospodarsko rast v številnih različnih sektorjih; ugotavlja, da so za tak prehod potrebne obsežne naložbe javnega in zasebnega sektorja, vendar bodo, kot priznava tudi ECB, njegovi stroški manjši od stroškov neukrepanja; poudarja, da je bančni sektor pomemben pri prispevanju k financiranju prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in zagotavljanju, da je EU sposobna izpolnjevati svoje okoljske zaveze; poziva banke, naj te zadeve vključijo v svoje načrte prehoda; poudarja, kako pomembna je uredba o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (38) v teh prizadevanji ter da bi se morala izvajati v skladu s cilji Pariškega sporazuma in evropskega zelenega dogovora; je zaskrbljen, ker bi lahko banke zaradi podnebnih tveganj v svojih bilancah stanja sčasoma zašle v finančne težave; meni, da bi bilo treba, da bi preprečili propade bank, ta tveganja zmanjšati; poziva, naj se bankam v zvezi s tem zagotovijo jasne smernice, ki bodo temeljile na neizpodbitnih ekonomskih podatkih; pozdravlja prizadevanja, da bi enotni mehanizem nadzora bankam zagotovil smernice in pojasnila glede samoocenjevanja okoljskih in podnebnih tveganj; želi spomniti, da je ECB v letu 2021 zaključila svoje prvo obsežno ocenjevanje upravljanja okoljskih in podnebnih tveganj v bankah EU, in pozdravlja zavezo ECB, da bo v letu 2022 izvedla podnebne stresne teste, kot pomemben element pri obvladovanju podnebnega tveganja; poziva, naj ti testi temeljijo na realnih podatkih in predpostavkah; je zaskrbljen, ker se je zaradi nasedlih naložb v fosilna goriva povečal obseg nedonosnih kreditov; poziva k zgodnjemu prepoznavanju in proaktivnemu upravljanju teh tveganih sredstev; spodbuja enotni mehanizem nadzora, naj nadaljuje in krepi delo v tej smeri; poziva k ustrezni vključitvi okoljskih tveganj in tveganj prehoda v bonitetne modele; poudarja, da so za to, da bi bankam in nadzornikom olajšali ocenjevanje tveganja, potrebne dodatne izboljšave glede tega, kako banke razkrivajo podnebna in okoljska tveganja, ter izboljšave glede tega, kako subjekti razkrivajo strategije za prehod; poziva banke, naj svoja podnebna tveganja ocenjujejo z vidika dvojne pomembnosti; poudarja, kako pomembna je jasna zakonodaja za preprečevanje zelenega zavajanja; opozarja na nove izzive, tveganja in priložnosti za bančni sektor, povezane z zelenim prehodom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da bi bilo treba pri oceni trenutnega stanja bank upoštevati učinek posebnih ukrepov, ki so jih med pandemijo izvajale vlade posameznih držav članic; je seznanjen s poročilom ECB o finančni stabilnosti z dne 17. novembra 2021, v katerem je navedeno, da bi lahko trajalo še dve leti, preden se bodo učinki pandemije na kakovost sredstev bank pokazali v celoti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da se obrestne mere, ki se ponujajo gospodinjstvom ter malim in srednjim podjetjem v državah članicah, med sabo zelo razlikujejo; poziva Komisijo in bančne nadzornike, naj razmislijo o ukrepih za zmanjšanje bremena za imetnike hipotekarnih posojil ter mala in srednja podjetja v državah članicah z višjimi posojilnimi obrestnimi merami, s čimer bi vsem državljanom in podjetjem omogočili dostop do nujno potrebnega kapitala po pravičnih in konkurenčnih obrestnih merah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opaža, da prihaja v bančnem sektorju v Evropi v zadnjih letih do vse večje konsolidacije ter da je zaradi različnih dejavnikov, vključno s stroškovnimi pritiski, nizkimi obrestnimi merami in digitalizacijo, dejavnost združitev in prevzemov v bančnem sektorju EU v letu 2021 na dobri poti, da preseže ravni iz let 2020 in 2019 (39); opaža morebitne koristi konsolidacije bank, med drugim pri obravnavanju nizke dobičkonosnosti, presežnih zmogljivosti in razdrobljenosti bančnega sektorja, hkrati pa tudi priznava morebitne negativne učinke konsolidacije in izzive, ki jih za bančni nadzor pomenijo velike sistemsko pomembne institucije, ki bi lahko v primeru morebitnih težav vplivale na finančno stabilnost v številnih jurisdikcijah; pozdravlja vodnik ECB o nadzorniškem pristopu h konsolidaciji v bančnem sektorju, v katerem so predstavljena nadzorniška pričakovanja glede projektov konsolidacije (40); poudarja koristi raznolikega in konkurenčnega bančnega sektorja v Evropi, ki ga sestavljajo banke z različnimi poslovnimi modeli in pravnimi strukturami ter različnih velikosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je seznanjen s težavami in izzivi, povezanimi z vprašanji v zvezi z matično državo in državo gostiteljico; ugotavlja, da so za krepitev čezmejnega povezovanja in omogočanje večje prožnosti pri pretoku kapitala med bančnimi skupinami ob hkratnem upoštevanju profilov tveganosti podrejenih družb potrebni verodostojni in učinkoviti zaščitni ukrepi za države članice gostiteljice, predvsem zato, da imajo pomembne podrejene družbe v primeru težav zagotovljeno podporo; poudarja, da je dokončanje bančne unije izjemno pomembno pri reševanju vprašanj v zvezi z matično državo in državo gostiteljico; poudarja, da je treba za vzpostavitev resnično vseevropskega bančnega sektorja in izboljšanje njegove konkurenčnosti izboljšati čezmejno opravljanje storitev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je potreben dobro delujoč enotni trg za maloprodajne finančne storitve; poziva Komisijo, naj oceni ovire in prepreke, s katerimi se potrošniki srečujejo pri čezmejni uporabi produktov bančnega poslovanja s prebivalstvom, kot so hipotekarna posojila, ter predlaga rešitve, s katerimi bi potrošnikom zagotovili možnost čezmejne uporabe maloprodajnih finančnih storitev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je potreben učinkovit nadzor na področju preprečevanja pranja denarja, saj ima obstoječi okvir še vedno več pomanjkljivosti; obžaluje, da pete direktive o preprečevanju pranja denarja (41) še niso v celoti prenesle vse države članice, in opozarja, da je potrebno boljše usklajevanje finančnoobveščevalnih enot v Evropi; poudarja, da banke v boju proti pranju denarja opravljajo vlogo vratarjev, zato morajo imeti vzpostavljene trdne okvire upravljanja tveganj in biti učinkovito nadzorovane, ter opozarja, da sta potrebna sodelovanje in usklajevanje med bonitetnimi nadzorniki, nadzorniki za preprečevanje pranja denarja in finančnoobveščevalnimi enotami; je seznanjen s prizadevanji ECB v zadnjih dveh letih, da bi okrepila izmenjavo informacij med nadzorniki enotnega mehanizma nadzora in nadzorniki za preprečevanje pranja denarja/boj proti financiranju terorizma; pozdravlja, da je Komisija sprejela sveženj predlogov o preprečevanju pranja denarja, in poziva k hitremu dogovoru o vseh predlogih; pozdravlja zlasti predlog ustanovitve novega organa za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma (AMLA), ki bo neposredno nadziral nekatere banke ter usklajeval izvrševanje pravil o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma s strani organov držav članic; poudarja, da mora imeti organ AMLA zagotovljenih dovolj sredstev, da bi bil resnično učinkovit; poudarja, kako pomemben je močan okvir za preprečevanje pranja denarja v povezavi z rusko agresijo proti Ukrajini in za zagotavljanje, da bodo sankcije učinkovite; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja okrepljene standarde glede preglednosti v bančnem nadzoru, na primer v rezultatih procesa nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja, ki lahko okrepijo zaupanje v kapitalske in finančne trge ter zagotovijo dosledno obravnavo v državah članicah; obžaluje, da se zahteve za ocenjevanje sposobnosti in primernosti članov upravljalnih organov kreditnih institucij v državah članicah ne izvajajo enotno; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da bi morali na koncu imeti koristi od bančne unije potrošniki in podjetja v realnem gospodarstvu; poudarja, da je pomembno okrepiti zaščito potrošnikov in vlagateljev pred zlorabami, škodljivimi praksami in škodljivimi produkti; poziva, naj se potrošnikom zagotovi dostop do čezmejnih maloprodajnih finančnih storitev; ugotavlja, da se v bančni uniji kljub strogim pravilom EU o varstvu potrošnikov nacionalni predpisi za izvajanje zahtev EU glede varstva potrošnikov razlikujejo, zato je potrebna nadaljnja harmonizacija; |
| --- | --- |

25.

Resolucija

| 26. | pozdravlja dejavnosti Enotnega odbora za reševanje v letu 2021; pozdravlja dejstvo, da so banke v pristojnosti Enotnega odbora za reševanje na splošno dosegle dober napredek v smeri rešljivosti in pri vzpostavitvi sposobnosti pokrivanja izgub; je seznanjen z delovnim programom Enotnega odbora za reševanje za prihodnja leta, v katerem je določeno tudi omogočanje učinkovitega reševanja vseh bank v okviru Enotnega odbora za reševanje do leta 2023; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja na pomembno vlogo enotnega mehanizma za reševanje pri zagotavljanju stabilnosti in jasnosti za bančni sektor, vlagatelje in potrošnike ter pri zaščiti davkoplačevalcev; pozdravlja uvedbo varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje leta 2022, tj. dve leti prej, kot je bilo prvotno predvideno, v obliki obnovljive kreditne linije iz evropskega mehanizma za stabilnost, s čimer bo zagotovljena varnostna mreža za reševanje bank v bančni uniji; poudarja, kako pomemben je enotni sklad za reševanje pri krepitvi okvira za krizno upravljanje in kot pomemben korak k dokončanju bančne unije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja ukrepe, ki jih je Enotni odbor za reševanje sprejel v zvezi z banko Sberbank; poudarja, da je v primeru pomembnega tveganja za bančni sektor in finančno stabilnost EU zaradi posledic ruske agresije proti Ukrajini potreben hiter in ustrezen odziv; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podpira pregled in pojasnitev meril za ocenjevanje javnega interesa, da bi se enotni mehanizem za reševanje uporabljal bolj dosledno in predvidljivo ter temeljil na objektivnih mejnih vrednostih; poziva, naj se z namenom uskladitve spodbud in zagotavljanja enakih konkurenčnih pogojev izvede študija o potrebi po uskladitvi določenih vidikov insolvenčnega prava, tudi zaradi določitve hipotetičnega scenarija insolventnosti v postopku reševanja; poudarja, kako pomembno je, da Enotni odbor za reševanje pri določitvi minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti za banke uporabi sorazmeren pristop; poudarja, da mora Enotni odbor za reševanje, da bi bili načrti reševanja v celoti skladni s pravnimi zahtevami, zagotoviti celovito oceno rešljivosti vsake banke; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podpira zamisel o preučitvi vloge načrtov za sanacijo in reševanje skupin v okviru za krizno upravljanje, tako da bi kalibracija minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznost ter prispevki bank k različnim varnostnim mrežam resnično temeljili na tveganju, kar bi odražalo verjetnost in obseg uporabe teh varnostnih mrež v okviru preferenčne strategije kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priznava, da imajo lahko alternativni ukrepi v okviru sistemov jamstva za vloge za financiranje prenosov vlog v primerih insolventnosti pomembno vlogo, zlasti za male in srednje banke, pod pogojem, da zanje pri reševanju veljajo enaki pogoji kot za prenose vlog in da ne škodujejo zaščiti vlagateljev ter dokler je sistem jamstva za vloge dovolj financiran, da se v čim večjem obsegu zmanjšajo prispevki davkoplačevalcev in izguba vrednosti ter zagotovi finančna stabilnost, v drugih primerih pa se lahko tudi premosti vrzel med pogojem 8 % lastnih sredstev za dostop do reševalnega sklada in dejansko sposobnostjo banke za pokrivanje izgub brez vlog, ki naj bi bile prenesene; poudarja, da bi bilo treba za te posege strogo uporabljati preizkus najnižjih stroškov; zato poziva Komisijo, naj bolje pojasni načelo najnižjih stroškov in pogoje za uporabo sredstev sistema jamstva za vloge; vendar poudarja, da bo treba v teh primerih pravila o državni pomoči morda revidirati, da bi ohranili skladen okvir; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podpira posodobitev pravil o državni pomoči, med drugim pregled sporočila Komisije o bančništvu z dne 30. julija 2013 (42), da bi se zagotovila njihova skladnost z okvirom enotnega mehanizma za reševanje ter zmanjšala neskladja med pravili o državni pomoči na področju pomoči za likvidacijo in ureditvijo za reševanje iz direktive o sanaciji in reševanju bank (43); poudarja, da bi bilo treba s tako posodobitvijo med drugim omogočiti hitro in učinkovito posredovanje v okviru enotnega mehanizma za reševanje ali alternativne likvidacijske ureditve ter zmanjšati spodbude, da bi preprečili bodisi reševanje bodisi likvidacijo, ob hkratnem ohranjanju konkurence in celovitosti bančne unije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja začasni dogovor, ki sta ga dosegla Svet in Parlament glede predloga o verižnem vpisu, kot sredstvo za izboljšanje okvira za reševanje in vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev na področju nadzora za različne strategije reševanja; |
| --- | --- |

33.

Jamstvo za vloge

| 34. | opozarja, da enotni mehanizem nadzora in enotni mehanizem za reševanje delujeta v bančni uniji, medtem ko se sistemi jamstva za vloge trenutno upravljajo in financirajo na nacionalni ravni; poudarja, da se z izvajanjem direktive o sistemih jamstva za vloge, v skladu s katero so zajamčene bančne vloge do višine 100 000 EUR, zagotavlja minimalna osnova za zaščito vlagateljev; poudarja, da morajo vsi vlagatelji v bančni uniji uživati enako raven učinkovite zaščite prihrankov ne glede na lokacijo njihove banke; poudarja, da bi evropski sistem jamstva za vloge izboljšal zaščito vlagateljev v EU in povečal njihovo zaupanje v bančni sektor ter z zmanjšanjem povezanosti med državami in bankami prispeval h krepitvi bančne unije; pozdravlja vključitev predloga uredbe o ustanovitvi evropskega sistema jamstva za vloge v skupno izjavo institucij EU, v kateri so opredeljene ključne zakonodajne prednostne naloge za leto 2022; |
| --- | --- |

34.

| 35. | želi spomniti, da je Parlament sozakonodajalec pri zakonodaji o evropskem sistemu jamstva za vloge in da bi bilo treba upoštevati njegovo stališče v zvezi s tem; pozdravlja obnovljena prizadevanja Euroskupine pri doseganju napredka v zvezi z bančno unijo, da bi dosegli dogovor o različnih delovnih področjih in temah, vključno z evropskim sistemom jamstva za vloge; ponovno poudarja, da je Parlament zavezan prizadevanjem za dogovor o evropskem sistemu jamstva za vloge in nadaljnji podpori potrebnim prizadevanjem za zmanjšanje tveganj; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je seznanjen z izjavo, o kateri se je Euroskupina dogovorila na sestanku 16. decembra 2021 in v kateri poudarja svojo popolno politično zavezanost bančni uniji, in poziva, naj se pripravi s časovnimi roki določen delovni načrt za dokončanje bančne unije; poziva, naj se ga obvešča o tekočih razpravah na ravni Euroskupine in delovne skupine na visoki ravni za evropski sistem jamstva za vloge; obžaluje, da države članice še naprej delujejo zunaj okvira EU, kar spodkopava vlogo Parlamenta kot sozakonodajalca pri zakonodaji o evropskem sistemu jamstva za vloge; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da morajo biti prispevki v sisteme jamstva za vloge sorazmerni s tveganjem; opozarja, da lahko odsotnost pristopa, ki temelji na tveganju, povzroči nevarnost moralnega tveganja in okoriščanja, kar vodi v subvencioniranje špekulativnih poslovnih modelov s konservativnimi modeli; poudarja, da morajo biti tudi prispevki v prihodnji evropski sistem jamstva za vloge sorazmerni s tveganjem; poudarja, da se idiosinkratična tveganja v različnih institucijah v bančni uniji še vedno razlikujejo; znova poudarja, da morajo vse članice bančne unije prenesti direktivo o sanaciji in reševanju bank ter direktivo o sistemih jamstva za vloge, da se zagotovi enotno zmanjšanje tveganja po vsej bančni uniji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da bi morala morebitna nadaljnja harmonizacija sistemov jamstva za vloge okrepiti finančno stabilnost bančnega sistema EU in upoštevati jasna pravila za sodelovanje ali nesodelovanje držav članic, ki niso v euroobmočju, v teh sistemih; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podpira posodobitev okvira za krizno upravljanje; poudarja, da bi morala ureditev za krizno upravljanje po predvidenih ciljno usmerjenih prilagoditvah postati skladnejša, verodostojnejša in učinkovitejša; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, vsem bankam članicam Evropskega sistema centralnih bank, Evropskemu bančnemu organu in Enotnemu odboru za reševanje. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  UL C 132, 24.3.2022, str. 151.

(2)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm~59811d5fb7.feedback_ ar2020.pdf

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/html/ssm.ar2020~1a59f5757c.sl.html

(4)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/banking/priorities/html/ssm.supervisory_ priorities2022~0f890c6b70.sl.html

(5)  UL C 395, 29.9.2021, str. 72.

(6)  UL C 395, 29.9.2021, str. 89.

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/211027-banking-package_en

(8)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2021-banking-macroprudential-framework_en

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/210720-anti-money-laundering-countering-financing-terrorism_en

(10)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ecb.pr211117~43fea9f9ce.en.html

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/703337/IPOL_STU (2022)703337_EN.pdf

(12)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458 .en.pdf

(13)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/ecb.digitaleuroscopekeylearnings202107 ~564d89045e.en.pdf

(14)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/legalframework/mous/html/ssm.mou_2019_pra~fbad08a4bc.en.pdf?57221907ef3ce290b35bd2ab650868bb

(15)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2021/esrb.climaterisk financialstability202107_annex~35e1822ff7.en.pdf

(16)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op281~05a7735b1c.en.pdf

(17)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.202111guideonclimate-relatedandenvironmentalrisks~4b25454055.en.pdf

(18)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/Annual%20Report% 202020_Final_web.pdf

(19)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2020-11-30%20SRB%20Multi-Annual%20Work%20Programme%202021-2023.pdf

(20)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2021-11-26_Work-Programme-2022.pdf

(21)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/Reports/2021/1024609/IFRS9 %20monitoring%20report.pdf

(22)  UL C 437, 18.12.2020, str. 1.

(23)  UL C 23, 21.1.2021, str. 105.

(24)  UL C 494, 8.12.2021, str. 118.

(25)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/EU%20Wide%20Transparency%20Exercise/2021/1025102/Risk_Assessment_Report_December_2021.pdf

(26)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publication s/Guidelines/2021/EBA-GL-2021-15%20GL%20on%20CFT%20cooperation/1025384/Final%20AML-CFT%20Cooperation%20Guidelines.pdf

(27)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.20210908.monitoring_the_financial_stability_implications_of_COVID-19_support_measures~3b86797376.en.pdf

(28)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.report_of_the_Expert_Group_on_Macroprudential_Stance_Phase_II202112~e280322d28.en.pdf

(29)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P010421-1.pdf

(30)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689461/IPOL_IDA (2021)689461_EN.pdf

(31)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/659654/IPOL_IDA (2021)659654_EN.pdf

(32)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689460/IPOL_IDA (2021)689460_EN.pdf

(33)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689468/IPOL_IDA (2021)689468_EN.pdf

(34)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/659632/IPOL_BRI (2021)659632_EN.pdf

(35)  Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 12.6.2014, str. 149).

(36)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

(37)  UL L 438, 8.12.2021, str. 1.

(38)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

(39)  https://www.spglobal.com/marketintelligence/en/news-insights/blog/a-new-dawn-for-european-bank-ma-top-5-trends

(40)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ssm.pr210112 ~920b511a1c.en.html

(41)  Direktiva (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (UL L 156, 19.6.2018, str. 43).

(42)  UL C 216, 30.7.2013, str. 1.

(43)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

---

sreda 6. julija 2022

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/87

---

P9_TA(2022)0283

Poročilo o Bosni in Hercegovini za leto 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o poročilu Komisije o Bosni in Hercegovini za leto 2021 (2021/2245(INI))

(2023/C 47/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino (BiH) na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino (BiH) na drugi strani,

| — | ob upoštevanju prve seje stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-BiH 5. in 6. novembra 2015 in druge seje stabilizacijsko-pridružitvenega odbora EU-BiH 17. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prve seje stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-BiH 5. in 6. novembra 2015 in druge seje stabilizacijsko-pridružitvenega odbora EU-BiH 17. junija 2021,

| — | ob upoštevanju tretje seje stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU-BiH 13. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretje seje stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU-BiH 13. julija 2018,

| — | ob upoštevanju četrte seje stabilizacijsko-pridružitvenega odbora EU-BiH 7. novembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte seje stabilizacijsko-pridružitvenega odbora EU-BiH 7. novembra 2019,

| — | ob upoštevanju prošnje Bosne in Hercegovine za članstvo v Evropski uniji z dne 15. februarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje Bosne in Hercegovine za članstvo v Evropski uniji z dne 15. februarja 2016,

| — | ob upoštevanju izjave iz Sofije, podane na vrhu EU–Zahodni Balkan 17. maja 2018, in izjave iz Sofije, priložene omenjeni izjavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Sofije, podane na vrhu EU–Zahodni Balkan 17. maja 2018, in izjave iz Sofije, priložene omenjeni izjavi,

| — | ob upoštevanju vrha EU–Zahodni Balkan v Zagrebu 6. maja 2020 in izjave s tega vrha, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha EU–Zahodni Balkan v Zagrebu 6. maja 2020 in izjave s tega vrha,

| — | ob upoštevanju vrha v Sofiji 10. novembra 2020, tudi izjave o skupnem regionalnem trgu in izjave o zeleni agendi za Zahodni Balkan, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha v Sofiji 10. novembra 2020, tudi izjave o skupnem regionalnem trgu in izjave o zeleni agendi za Zahodni Balkan,

| — | ob upoštevanju 8. vrha berlinskega procesa 5. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 8. vrha berlinskega procesa 5. julija 2021,

| — | ob upoštevanju vrha EU–Zahodni Balkan na Brdu pri Kranju 6. oktobra 2021 in izjave tega vrha, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha EU–Zahodni Balkan na Brdu pri Kranju 6. oktobra 2021 in izjave tega vrha,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2021/1923 z dne 4. novembra 2021 o ukrepu pomoči v okviru Evropskega mirovnega instrumenta za podporo razvoju zmogljivosti oboroženih sil Bosne in Hercegovine (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2021/1923 z dne 4. novembra 2021 o ukrepu pomoči v okviru Evropskega mirovnega instrumenta za podporo razvoju zmogljivosti oboroženih sil Bosne in Hercegovine (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. oktobra 2021 o Bosni in Hercegovini ter operaciji EUFOR ALTHEA po tretjem strateškem pregledu operacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. oktobra 2021 o Bosni in Hercegovini ter operaciji EUFOR ALTHEA po tretjem strateškem pregledu operacije,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2021 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenih procesih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2021 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenih procesih,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. in 25. marca 2022 o dolgotrajni politični krizi v Bosni in Hercegovini in potrebi, da voditelji v državi pokažejo odločno zavezanost hitremu dokončanju ustavne in volilne reforme, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. in 25. marca 2022 o dolgotrajni politični krizi v Bosni in Hercegovini in potrebi, da voditelji v državi pokažejo odločno zavezanost hitremu dokončanju ustavne in volilne reforme,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1529 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1529 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2019 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2019 (COM(2019)0260), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2019 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2019 (COM(2019)0260),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Mnenje Komisije o prošnji Bosne in Hercegovine za članstvo v Evropski uniji (COM(2019)0261) in spremnega analitičnega poročila (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Mnenje Komisije o prošnji Bosne in Hercegovine za članstvo v Evropski uniji (COM(2019)0261) in spremnega analitičnega poročila (SWD(2019)0222),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s covidom-19 in okrevanju po pandemiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s covidom-19 in okrevanju po pandemiji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 z naslovom Akcijski načrt EU glede trgovine s strelnim orožjem za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 z naslovom Akcijski načrt EU glede trgovine s strelnim orožjem za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0608),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan (COM(2020)0641),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 z naslovom Strategija EU za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 z naslovom Strategija EU za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0171),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2021 o širitveni politiki EU za leto 2021 (COM(2021)0664), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije s poročilom o Bosni in Hercegovini za leto 2021 (SWD(2021)0291), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2021 o širitveni politiki EU za leto 2021 (COM(2021)0664), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije s poročilom o Bosni in Hercegovini za leto 2021 (SWD(2021)0291),

| — | ob upoštevanju strokovnega poročila o vprašanjih pravne države v Bosni in Hercegovini z dne 5. decembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strokovnega poročila o vprašanjih pravne države v Bosni in Hercegovini z dne 5. decembra 2019,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 10. januarja 2022 z naslovom Podpora EU pravni državi na Zahodnem Balkanu: kljub prizadevanjem temeljne težave še vedno obstajajo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 10. januarja 2022 z naslovom Podpora EU pravni državi na Zahodnem Balkanu: kljub prizadevanjem temeljne težave še vedno obstajajo,

| — | ob upoštevanju mnenja o ustavnem položaju v Bosni in Hercegovini ter pooblastilih visokega predstavnika, ki ga je Beneška komisija sprejela na 62. plenarnem zasedanju (Benetke, 11. in 12. marca 2005), ter poznejših priporočil Beneške komisije o ustavnih zadevah v Bosni in Hercegovini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja o ustavnem položaju v Bosni in Hercegovini ter pooblastilih visokega predstavnika, ki ga je Beneška komisija sprejela na 62. plenarnem zasedanju (Benetke, 11. in 12. marca 2005), ter poznejših priporočil Beneške komisije o ustavnih zadevah v Bosni in Hercegovini,

| — | ob upoštevanju Zbornika mnenj in poročil Beneške komisije o stabilnosti volilne zakonodaje z dne 14. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Zbornika mnenj in poročil Beneške komisije o stabilnosti volilne zakonodaje z dne 14. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju zadevnih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v korist tožnikov, med katerimi so bili Azra Zornić, Dervo Sejdić in Jakob Finci, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadevnih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v korist tožnikov, med katerimi so bili Azra Zornić, Dervo Sejdić in Jakob Finci,

| — | ob upoštevanju skupne izjave visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella in komisarja za sosedsko politiko in širitev Oliverja Varhelyija z dne 21. decembra 2020 o izvedbi lokalnih volitev v Mostarju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella in komisarja za sosedsko politiko in širitev Oliverja Varhelyija z dne 21. decembra 2020 o izvedbi lokalnih volitev v Mostarju,

| — | ob upoštevanju šestdesetega poročila in predhodnih poročil visokega predstavnika za izvajanje mirovnega sporazuma o Bosni in Hercegovini generalnemu sekretarju OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestdesetega poročila in predhodnih poročil visokega predstavnika za izvajanje mirovnega sporazuma o Bosni in Hercegovini generalnemu sekretarju OZN,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2604 (2021) z dne 3. novembra 2021 o razmerah v Bosni in Hercegovini, s katero je bil mandat sil Evropske unije v Bosni in Hercegovini (EUFOR ALTHEA) podaljšan do novembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2604 (2021) z dne 3. novembra 2021 o razmerah v Bosni in Hercegovini, s katero je bil mandat sil Evropske unije v Bosni in Hercegovini (EUFOR ALTHEA) podaljšan do novembra 2022,

| — | ob upoštevanju odločitve organov ZDA z dne 5. januarja 2022 o uvedbi sankcij proti srbskemu članu predsedstva Bosne in Hercegovine v odziv na njegove koruptivne dejavnosti in stalne grožnje stabilnosti in ozemeljski celovitosti Bosne in Hercegovine ter odločitve organov Združenega kraljestva z dne 11. aprila 2022 o uvedbi sankcij proti srbskemu članu predsedstva in predsedniku entitete Republike Srbske zaradi njunih dejavnosti destabilizacije Bosne in Hercegovine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve organov ZDA z dne 5. januarja 2022 o uvedbi sankcij proti srbskemu članu predsedstva Bosne in Hercegovine v odziv na njegove koruptivne dejavnosti in stalne grožnje stabilnosti in ozemeljski celovitosti Bosne in Hercegovine ter odločitve organov Združenega kraljestva z dne 11. aprila 2022 o uvedbi sankcij proti srbskemu članu predsedstva in predsedniku entitete Republike Srbske zaradi njunih dejavnosti destabilizacije Bosne in Hercegovine,

| — | ob upoštevanju političnega dogovora o načelih za delujočo Bosno in Hercegovino, ki napreduje na evropski poti, sprejetega 12. junija 2022 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega dogovora o načelih za delujočo Bosno in Hercegovino, ki napreduje na evropski poti, sprejetega 12. junija 2022 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. junija 2022 o Ukrajini, prošnjah Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije za članstvo, Zahodnem Balkanu in zunanjih odnosih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. junija 2022 o Ukrajini, prošnjah Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije za članstvo, Zahodnem Balkanu in zunanjih odnosih,

| — | ob upoštevanju Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje, sprejete 25. februarja 1991, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje, sprejete 25. februarja 1991,

| — | ob upoštevanju končne izjave 8. foruma civilne družbe Zahodnega Balkana z dne 1. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave 8. foruma civilne družbe Zahodnega Balkana z dne 1. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju Poznanske deklaracije o vključevanju Romov v okviru širitvenega procesa EU iz leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poznanske deklaracije o vključevanju Romov v okviru širitvenega procesa EU iz leta 2019,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope z dne 16. maja 2005 o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope z dne 16. maja 2005 o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma,

| — | ob upoštevanju ustave Federacije Bosne in Hercegovine ter ustave Republike Srbske, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Federacije Bosne in Hercegovine ter ustave Republike Srbske,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o spominski slovesnosti v Srebrenici (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o spominski slovesnosti v Srebrenici (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2015 o dvajseti obletnici Daytonskega mirovnega sporazuma (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2015 o dvajseti obletnici Daytonskega mirovnega sporazuma (4),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o sodelovanju na področju boja proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o sodelovanju na področju boja proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo za leto 2021 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo za leto 2021 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2022 o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2022 o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (8),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0188/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0188/2022),

| A. | ker si državljani Bosne in Hercegovine prizadevajo za evroatlantsko povezovanje, da bi dosegli trajen mir, demokracijo in blaginjo; ker je prihodnost Zahodnega Balkana v EU in ker je so bili državljanom Zahodnega Balkana, med njimi tudi državljanom BiH, na vrhu v Solunu leta 2003 ponujeni obeti za prihodnje vključevanje v EU; |
| --- | --- |

A.

ker si državljani Bosne in Hercegovine prizadevajo za evroatlantsko povezovanje, da bi dosegli trajen mir, demokracijo in blaginjo; ker je prihodnost Zahodnega Balkana v EU in ker je so bili državljanom Zahodnega Balkana, med njimi tudi državljanom BiH, na vrhu v Solunu leta 2003 ponujeni obeti za prihodnje vključevanje v EU;

| B. | ker sta EU in Evropski parlament vedno podpirala BiH na poti v EU in demokratično preobrazbo te države, ki temelji na njeni strateški usmeritvi in zavezanosti evropskemu povezovanju; ker pristop k EU zahteva sodelovanje vseh političnih voditeljev, oblasti, institucij in nosilcev funkcij v Bosni in Hercegovini; |
| --- | --- |

B.

ker sta EU in Evropski parlament vedno podpirala BiH na poti v EU in demokratično preobrazbo te države, ki temelji na njeni strateški usmeritvi in zavezanosti evropskemu povezovanju; ker pristop k EU zahteva sodelovanje vseh političnih voditeljev, oblasti, institucij in nosilcev funkcij v Bosni in Hercegovini;

| C. | ker je EU največja trgovinska in naložbena partnerica Bosne in Hercegovine ter največja donatorica finančne pomoči državi, zlasti prek instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III); |
| --- | --- |

C.

ker je EU največja trgovinska in naložbena partnerica Bosne in Hercegovine ter največja donatorica finančne pomoči državi, zlasti prek instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III);

| D. | ker je napredek BiH na poti k članstvu v EU odvisen od izpolnitve 14 ključnih prednostnih nalog, navedenih v mnenju Komisije o njeni prošnji za članstvo v EU, in ker bi morala biti pomoč EU usmerjena v vztrajno pomanjkanje napredka v zvezi s tem na strani BiH; |
| --- | --- |

D.

ker je napredek BiH na poti k članstvu v EU odvisen od izpolnitve 14 ključnih prednostnih nalog, navedenih v mnenju Komisije o njeni prošnji za članstvo v EU, in ker bi morala biti pomoč EU usmerjena v vztrajno pomanjkanje napredka v zvezi s tem na strani BiH;

| E. | ker verodostojnost širitvenega procesa temelji na očitnem napredku na ključnih področjih pravne države in reforme pravosodja, boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, varnosti, temeljnih pravic, demokratičnih institucij, reforme javne uprave ter gospodarskega razvoja in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

E.

ker verodostojnost širitvenega procesa temelji na očitnem napredku na ključnih področjih pravne države in reforme pravosodja, boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, varnosti, temeljnih pravic, demokratičnih institucij, reforme javne uprave ter gospodarskega razvoja in konkurenčnosti;

| F. | ker je treba ohraniti zapuščino islamistični mirovnega sporazuma; |
| --- | --- |

F.

ker je treba ohraniti zapuščino islamistični mirovnega sporazuma;

| G. | ker sta visoki mednarodni predstavnik in njegov urad v skladu s Prilogo 10 k Daytonskemu mirovnemu sporazumu še naprej zadolžena za nadzor nad izvajanjem civilnih vidikov mirovnega sporazuma do dokončanja agende 5+2, določene leta 2008; |
| --- | --- |

G.

ker sta visoki mednarodni predstavnik in njegov urad v skladu s Prilogo 10 k Daytonskemu mirovnemu sporazumu še naprej zadolžena za nadzor nad izvajanjem civilnih vidikov mirovnega sporazuma do dokončanja agende 5+2, določene leta 2008;

| H. | ker Evropska unija od leta 2004 vzdržuje vojaško operacijo v Bosni in Hercegovini – EUFOR Althea – z izvršilnim mandatom varnostnega sveta OZN za podporo oblastem pri ohranjanju varnega in stabilnega okolja; ker bi bilo treba operacijo EUFOR Althea dodatno okrepiti, da bi bila resnično učinkovita; ker obstaja konkretna tveganje, da mandat operacije v varnostnem svetu OZN ne bo podaljšan; |
| --- | --- |

H.

ker Evropska unija od leta 2004 vzdržuje vojaško operacijo v Bosni in Hercegovini – EUFOR Althea – z izvršilnim mandatom varnostnega sveta OZN za podporo oblastem pri ohranjanju varnega in stabilnega okolja; ker bi bilo treba operacijo EUFOR Althea dodatno okrepiti, da bi bila resnično učinkovita; ker obstaja konkretna tveganje, da mandat operacije v varnostnem svetu OZN ne bo podaljšan;

| I. | ker sta urad visokega predstavnika in operacija EUFOR Althea bistvena za ohranjanje miru, varnosti in stabilnosti v BiH in regiji ter za izvrševanje Daytonskega mirovnega sporazuma v skladu s svojima mandatoma; |
| --- | --- |

I.

ker sta urad visokega predstavnika in operacija EUFOR Althea bistvena za ohranjanje miru, varnosti in stabilnosti v BiH in regiji ter za izvrševanje Daytonskega mirovnega sporazuma v skladu s svojima mandatoma;

| J. | ker je visoki predstavnik uporabil pooblastila iz Bonna, da bi začasno preklical zakon entitete Republike Srbske o nepremičninah; |
| --- | --- |

J.

ker je visoki predstavnik uporabil pooblastila iz Bonna, da bi začasno preklical zakon entitete Republike Srbske o nepremičninah;

| K. | ker je čvrst mednarodni nadzorni mehanizem vzpostavil visoko stopnjo odgovornosti mednarodne skupnosti, tudi EU, kar zadeva demokratično delovanje ter uspešno in mirno prihodnost Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

K.

ker je čvrst mednarodni nadzorni mehanizem vzpostavil visoko stopnjo odgovornosti mednarodne skupnosti, tudi EU, kar zadeva demokratično delovanje ter uspešno in mirno prihodnost Bosne in Hercegovine;

| L. | ker bi morali v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah vsi državljani BiH na celotnem ozemlju države uživati enake pravice in obveznosti ne glede na etnično pripadnost; ker je država sprejela mednarodne in domače zaveze, da bo odpravila sistematično diskriminacijo na podlagi etnične pripadnosti in prebivališča ter zagotovila enakost državljanov pred zakonom ter hkrati spoštovala svojo ustavno ureditev, ki jo je treba v celoti uskladiti z evropskimi standardi in načeli; |
| --- | --- |

L.

ker bi morali v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah vsi državljani BiH na celotnem ozemlju države uživati enake pravice in obveznosti ne glede na etnično pripadnost; ker je država sprejela mednarodne in domače zaveze, da bo odpravila sistematično diskriminacijo na podlagi etnične pripadnosti in prebivališča ter zagotovila enakost državljanov pred zakonom ter hkrati spoštovala svojo ustavno ureditev, ki jo je treba v celoti uskladiti z evropskimi standardi in načeli;

| M. | ker je bistveno zagotoviti ustrezno raznoliko zastopanost na vseh ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

M.

ker je bistveno zagotoviti ustrezno raznoliko zastopanost na vseh ravneh upravljanja;

| N. | ker BiH še ni izvršila številnih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v korist državljanov Bosne in Hercegovine, ki so bili diskriminirani; ker takšne sodbe vsem državljanom BiH omogočajo učinkovito uveljavljanje svojih temeljnih državljanskih in političnih pravic; |
| --- | --- |

N.

ker BiH še ni izvršila številnih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v korist državljanov Bosne in Hercegovine, ki so bili diskriminirani; ker takšne sodbe vsem državljanom BiH omogočajo učinkovito uveljavljanje svojih temeljnih državljanskih in političnih pravic;

| O. | ker bi morale ustavne in volilne spremembe okrepiti položaj Bosne in Hercegovine kot večetnične, vključujoče in demokratične države ter odpraviti diskriminacijo in korupcijo iz volilnega sistema; |
| --- | --- |

O.

ker bi morale ustavne in volilne spremembe okrepiti položaj Bosne in Hercegovine kot večetnične, vključujoče in demokratične države ter odpraviti diskriminacijo in korupcijo iz volilnega sistema;

| P. | ker je treba pravni okvir BiH revidirati upoštevajoč mednarodno sodno prakso; |
| --- | --- |

P.

ker je treba pravni okvir BiH revidirati upoštevajoč mednarodno sodno prakso;

| Q. | ker je prehod BiH iz okvira Daytonskega mirovnega sporazuma v okvir EU predpogoj za ohranitev suverenosti države in podporo njeni demokratični preobrazbi; |
| --- | --- |

Q.

ker je prehod BiH iz okvira Daytonskega mirovnega sporazuma v okvir EU predpogoj za ohranitev suverenosti države in podporo njeni demokratični preobrazbi;

| R. | ker raziskave OZN kažejo, da 47 % Bosancev, starih od 18 do 29 let, razmišlja o začasni ali trajni izselitvi, razočaranih zaradi pomanjkanja možnosti v domovini; ker iz poročila Sklada OZN za prebivalstvo izhaja, da BiH vsako leto zapusti povprečno med 50 000 in 55 000 prebivalcev, večinoma usposobljenih delavcev in strokovnjakov; |
| --- | --- |

R.

ker raziskave OZN kažejo, da 47 % Bosancev, starih od 18 do 29 let, razmišlja o začasni ali trajni izselitvi, razočaranih zaradi pomanjkanja možnosti v domovini; ker iz poročila Sklada OZN za prebivalstvo izhaja, da BiH vsako leto zapusti povprečno med 50 000 in 55 000 prebivalcev, večinoma usposobljenih delavcev in strokovnjakov;

| S. | ker so uradno ali neuradno poveličevanje obsojenih vojnih zločincev, etnična ali verska segregacija in diskriminacija v nasprotju s samim bistvom evropskega projekta; ker je nujno treba učinkovito prepovedati zanikanje holokavsta, genocida, vojnih hudodelstev in hudodelstev zoper človečnost; |
| --- | --- |

S.

ker so uradno ali neuradno poveličevanje obsojenih vojnih zločincev, etnična ali verska segregacija in diskriminacija v nasprotju s samim bistvom evropskega projekta; ker je nujno treba učinkovito prepovedati zanikanje holokavsta, genocida, vojnih hudodelstev in hudodelstev zoper človečnost;

| T. | ker se Bosna in Hercegovina trenutno sooča z največjo nestabilnostjo po vojni med letoma 1992 in 1995; ker nekateri politični voditelji entitete Republike Srbske v BiH hujskajo in izvajajo destabilizacijske dejavnosti, da bi pripravili umik iz državnih institucij (tudi iz vojske, davčnega sistema in sodstva) ter vzpostavili neodvisne oblasti, kar je kršitev Daytonskega mirovnega sporazuma; ker nekateri tuji politični akterji dejavno podpirajo razdiralna in odcepitvena prizadevanja vodstva bosanskih Srbov, ki mu načeluje Milorad Dodik; |
| --- | --- |

T.

ker se Bosna in Hercegovina trenutno sooča z največjo nestabilnostjo po vojni med letoma 1992 in 1995; ker nekateri politični voditelji entitete Republike Srbske v BiH hujskajo in izvajajo destabilizacijske dejavnosti, da bi pripravili umik iz državnih institucij (tudi iz vojske, davčnega sistema in sodstva) ter vzpostavili neodvisne oblasti, kar je kršitev Daytonskega mirovnega sporazuma; ker nekateri tuji politični akterji dejavno podpirajo razdiralna in odcepitvena prizadevanja vodstva bosanskih Srbov, ki mu načeluje Milorad Dodik;

| U. | ker je Svet 18. marca 2022 sprejel Sklep (SZVP) 2022/450 (9), s katerim je podaljšal obstoječi okvir sankcij za posameznike, ki spodkopavajo suverenost, ozemeljsko celovitost in ustavni red BiH oziroma Daytonski mirovni sporazum; |
| --- | --- |

U.

ker je Svet 18. marca 2022 sprejel Sklep (SZVP) 2022/450 (9), s katerim je podaljšal obstoječi okvir sankcij za posameznike, ki spodkopavajo suverenost, ozemeljsko celovitost in ustavni red BiH oziroma Daytonski mirovni sporazum;

| V. | ker Svet redno izraža podporo suverenosti, enotnosti in ozemeljski celovitosti BiH; |
| --- | --- |

V.

ker Svet redno izraža podporo suverenosti, enotnosti in ozemeljski celovitosti BiH;

| W. | ker je cilj zlonamernega tujega neposrednega in posrednega vmešavanja in dezinformacij zasejati razdor med različnimi skupnostmi in destabilizirati regijo, zlasti glede na rusko invazijo na Ukrajino; |
| --- | --- |

W.

ker je cilj zlonamernega tujega neposrednega in posrednega vmešavanja in dezinformacij zasejati razdor med različnimi skupnostmi in destabilizirati regijo, zlasti glede na rusko invazijo na Ukrajino;

Delovanje demokratičnih institucij

| 1. | poudarja, da je hitrost pristopa k EU odvisna od izvajanja reform, ki naj bi zagotovile ustrezno delovanje demokratičnih institucij, ki temeljijo na pravni državi, dobrem upravljanju in temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva BiH in vse politične akterje v državi, naj pokažejo zavezanost in sprejmejo občutne korake v smeri članstva v EU z napredkom pri 14 ključnih prednostnih nalogah, zlasti z obnovo neodvisnosti sodstva, krepitvijo pravne države ter njenih vrednot in načel v vseh državnih institucijah, zaostritvijo in izboljšanjem boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, podpiranjem in varovanjem svobode medijev in okolja, ki je naklonjeno civilni družbi, ter zaščito ranljivih skupin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da se država več kot 25 let po koncu vojne še vedno sooča z delitvami, ki jih spodbujajo politične elite, separatističnimi poskusi in visoko ravnjo korupcije, ki prispeva k množičnemu begu možganov in upadanju števila prebivalcev zaradi pomanjkanja možnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja sejo stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-BiH 17. junija 2021 in sprejetje njegovega poslovnika ter poudarja, da je pomembno zagotoviti njegovo delovanje z vključujočim političnim dialogom in rednim sodelovanjem; vendar obžaluje, da se bosanski sogovorniki niso resnično angažirali za proaktivno vzpostavitev konstruktivnega parlamentarnega sodelovanja, kar bi prispevalo k prednostni nalogi 3 od 14 ključnih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno izraža jasno podporo državljanski demokratični preobrazbi BiH prek evropskega povezovanja, ki temelji na enotnosti, suverenosti in ozemeljski celovitosti ter načelih enakosti in nediskriminacije vseh državljanov, kot so zapisana v ustavi, in v skladu z odločitvami Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja spoštovanje dediščine Daytonskega mirovnega sporazuma in opozarja, da je bil namenjen končanju vojne in ohranitvi miru; je seznanjen s konceptom konstitutivnih narodov, vendar poudarja, da ta koncept nikakor ne bi smel voditi v diskriminacijo drugih državljanov ali nuditi dodatne pravice ljudem, ki se identificirajo z eno od teh skupin, v primerjavi z drugimi državljani BiH; obsoja izjave in predloge, s katerimi se želi spodkopati državnost in ustavne vrednote BiH, ter opozarja, da mora država odpraviti pomanjkljivosti v svojem ustavnem okviru in ga uskladiti z evropskimi standardi in načeli; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da izvrševanje Daytonskega mirovnega sporazuma vključuje obveznost izvajanja odločitev visokega predstavnika brez poseganja v izvajanje zelo potrebnih političnih in strukturnih reform v državi; poudarja, da je treba okrepiti odgovornost državljanov in politikov BiH za razvoj države; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izraža močno podporo celovitemu izvajanju mandata urada visokega predstavnika, v skrajni sili tudi z uporabo pooblastila iz Bonna, da se zagotovi popolno spoštovanje Daytonskega mirovnega sporazuma ter suverenosti in celovitosti BiH; odločno poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in države članice, naj javno izrazijo nedvoumno podporo celovitemu mandatu visokega predstavnika in tesno sodelujejo, da bi podprle visokega predstavnika pri izvajanju agende 5+2; poziva vse članice varnostnega sveta OZN, naj zagotovijo obnovitev in nadaljevanje mandata urada visokega predstavnika kot ključnega temelja stabilnosti BiH; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen z nedavno odločitvijo visokega predstavnika, da začasno prekine izvajanje zakona o nepremičninah v entiteti Republiki Srbski in podaljša prepoved razpolaganja z državno lastnino; najostreje obsoja vso sovražno retoriko in grožnje z nasiljem zoper visokega predstavnika, tudi tiste, izražene na shodu v Banjaluki 20. aprila 2022, kjer je bilo navzoče vodstvo entitete Republike Srbske; poziva oblasti, naj te grožnje preprečijo in kazensko preganjajo tiste, ki jih izrekajo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nasprotuje vsakršnemu škodljivemu poseganju v vprašanje državne in obrambne lastnine; poziva mednarodne deležnike, zlasti Komisijo in delegacijo EU, naj podprejo urad visokega predstavnika in njegovo strokovno skupino pri prizadevanjih za trajno rešitev v korist cele države in vseh državljanov ter naj se bolj odločno in verodostojno odzovejo na secesionistična prizadevanja vodstva entitete Republike Srbske; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje zastoj v pogajanjih o reformi ustave in zakona o volitvah v BiH ter pomanjkanje politične volje za odpravo tega zastoja, pa tudi dejstvo, da reforma ni bila izpeljana pred volitvami oktobra 2022, kljub številnim spodbudam EU in Združenih držav Amerike; poziva vse akterje, naj zagotovijo, da bodo volitve izpeljane oktobra, kot je načrtovano, ter naj se pogajajo v dobri veri in dosežejo uravnotežen dogovor, ki bo skladen z evropskimi standardi, sodbami Evropskega sodišča za človekove pravice in priporočili Beneške komisije, da bi izpolnili ustavno dolžnost glede demokratičnega upravljanja ter zagotovili preglednost, integriteto in učinkovitost volilnega procesa s takojšnjim izvajanjem svežnja za integriteto; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odločno obsoja neupoštevanje mednarodnih in nacionalnih norm in obveznosti, vse sovražne izjave in razdiralno delovanje, vključno z umikom iz ter posledično blokado, bojkotom in obstrukcijo institucij, zlasti s strani vodstva entitete Republike Srbske, ki destabilizirajo državo, spodkopavajo njeno državnost in kršijo ustavo in Daytonski mirovni sporazum ter sistematično ovirajo odločitve o ključnih zakonih in reformah, ki so nujne za napredek pri vključevanju v EU, ter preprečujejo njihovo uresničitev; zavrača vse poskuse ustanavljanja vzporednih paradržavnih institucij, ki spodkopavajo državne institucije, ustavni in pravni red ter neodvisnost in suverenost sodstva; poziva entiteto Republiko Srbsko, naj nemudoma umakne in prekliče vse tovrstne zakone; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obsoja sklepe narodne skupščine Republike Srbske z dne 10. decembra 2021 o umiku iz institucij na državni ravni, sprejetje zakona o nepremičninah, ki se uporabljajo za delovanje javnih organov, ki ga je narodna skupščina Republike Srbske sprejela 10. februarja 2022, in glasovanje te skupščine o ustanovitvi ločenega visokega sodnega in tožilskega sveta; izraža zaskrbljenost zaradi obtožb o vlogi komisarja za sosedstvo in širitev pri glasovanju v narodni skupščini Republike Srbske o časovnem načrtu za njen umik iz državnih institucij Bosne in Hercegovine; opozarja na obveznosti komisarjev glede integritete, diskretnosti in neodvisnosti v skladu s kodeksom ravnanja za člane Komisije, zato poziva Komisijo, naj v zvezi s tem oceni nedavne poteze komisarja Várhelyija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva vse akterje v BiH, naj končajo blokado na več ravneh in se nemudoma, brezpogojno, učinkovito, v celoti in neselektivno vrnejo na delo v vse državne institucije ter tako končajo še vedno trajajoči politični zastoj v državi in poskrbijo, da bodo vlada in organi spet delovali v korist vseh državljanov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva EU, njene države članice in ESZD, naj svoja glavna prizadevanja nemudoma osredotočijo na zagotavljanje varnega okolja ter srednjeročne in dolgoročne varnosti v državi, tudi v luči ruske vojaške agresije proti Ukrajini in separatističnih groženj proruskega vodstva entitete Republike Srbske; poziva mednarodno skupnost, naj prispeva k iskanju celovite rešitve za sedanje zapletene razmere v BiH; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU, njene države članice in mednarodno skupnost, naj po zgledu ZDA in Združenega kraljestva uporabijo vsa razpoložljiva sredstva, in sicer ciljno usmerjene sankcije in zamrznitev premoženja, proti destabilizirajočim akterjem v državi, vključno s tistimi, ki ogrožajo ozemeljsko ureditev BiH, zlasti Miloradom Dodikom; poziva vse države članice, naj zagotovijo, da bo Svet lahko sprejel takšne sankcije; v zvezi s tem obžaluje spremembo postopka odločanja v okviru podaljšanja režima sankcij EU za BiH marca 2022; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja politični dogovor, sprejet 12. junija 2022 v Bruslju; poziva vse politične akterje v Bosni in Hercegovini, naj ga spoštujejo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja poziv Evropskega sveta vsem političnim voditeljem v BiH, kot je izrazil v sklepih z dne 23. junija 2022, naj hitro začnejo izvajati zaveze iz političnega dogovora z dne 12. junija 2022 in nemudoma dokončajo ustavno in volilno reformo, ki bo državi omogočila, da v skladu z mnenjem Komisije odločno napreduje na svoji evropski poti; |
| --- | --- |

18.

Usklajevanje

| 19. | izraža solidarnost z žrtvami in družinami žrtev vojnih hudodelstev in hudodelstev zoper človečnost, razseljevanja, izginotij, ubojev, mučenja, spolnih napadov, genocida in etničnega čiščenja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je prihodnost BiH v EU odvisna od vzdržnega in trajnega miru, soočenja s preteklostjo in zagotovitve pristne sprave med državljani in tudi med politiki na visoki ravni, da bi potrdili demokratičen, vključujoč, pluralističen in večetnični značaj države; poziva Bosno in Hercegovino, naj pospeši učinkovit in nepristranski pregon vojnih hudodelstev v okviru revidirane nacionalne strategije za obravnavo vojnih hudodelstev; poziva vse regionalne vlade, parlamente in politične voditelje, naj hitro ustanovijo regionalno komisijo za ugotavljanje dejstev o vseh žrtvah vojnih hudodelstev in drugih kršitev človekovih pravic na ozemlju nekdanje Jugoslavije (RECOM), ki bo nadaljevala pomembno delo koalicije za RECOM; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bi bilo treba odločneje obravnavati trdovratne izzive v procesu sprave; poziva Komisijo, naj zagotovi okvire za dialog o zapuščinah preteklosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva vse organe, naj spoštujejo svoje mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic in spodbujajo spravo, tako da zagotovijo dostop do resnice, sodnega varstva ter učinkovitih in neselektivnih odškodnin, tudi žrtvam spolnega nasilja, sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo preprečili, da bi se zgodovina ponovila, in sicer z izobraževanjem, kulturo, varstvom človekovih pravic, institucionalnim preverjanjem, pomočjo za obnovo, ustvarjanjem delovnih mest, socialnimi ukrepi in dostopom do zdravstvenega varstva, pa tudi z zagotavljanjem, da storilci vojnih hudodelstev ne morejo opravljati javnih funkcij; |
| --- | --- |

22.

| 23. | spodbuja oblasti, naj poglobijo sodelovanje in izmenjavo podatkov o pogrešanih osebah ter zagotovijo pravna sredstva in jamstva, da se to ne bo ponovilo, družinam civilnih žrtev, varno in trajno vrnitev beguncev in notranje razseljenih oseb, polno spoštovanje njihovih pravic in vrnitev njihovega premoženja ali odškodnino za premoženje, ki ga ni mogoče vrniti, tako na nacionalni kot na regionalni ravni; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja prizadevanja lokalnih in mednarodnih organizacij, tudi Mednarodne komisije za pogrešane osebe, da bi ugotovile, kakšna je bila usoda več kot 30 000 oseb, ki so izginile v spopadih v 90-ih letih 20. stoletja na ozemlju nekdanje Jugoslavije, in več kot 8 000 žrtev genocida v Srebrenici; opozarja, opozarja, da je 7 200 ljudi še vedno pogrešanih; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja in podpira spremembe kazenskega zakonika BiH, ki jih je, po tem, ko lokalni akterji niso sprejeli predloga, uveljavil visoki predstavnik in ki prepovedujejo poveličevanje vojnih zločincev in zanikanje genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih hudodelstev; obžaluje in zavrača vse poskuse, da se ta sklep ne bi izvajal; ostro obsoja vse oblike zgodovinskega revizionizma, zanikanja, zmanjševanja ali poveličevanja vojnih hudodelstev, vključno z nespoštovanjem odločitev mednarodnih in domačih sodišč; poziva k čimprejšnjemu izvajanju sprememb ter učinkovitim preiskavam in pregonu zanikanja genocida; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poudarja, da so zanikanje genocida, poveličevanje vojnih hudodelstev in vojnih zločincev ter ogrožanje regionalne stabilnosti in sprave v nasprotju z evropskimi vrednotami in težnjami; na podlagi tega ostro obsoja podžigajoče dogodke ob tako imenovanem Dnevu Republike Srbske 9. januarja 2022, ki so bili v nasprotju z ustavo BiH; obsoja tudi oskrunitev partizanskega pokopališča v Mostarju in poziva oblasti, naj temeljito preiščejo to dejanje in storilce privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

26.

Proces reform

| 27. | poziva politične akterje BiH k napredku pri pravosodni, volilni, upravni in gospodarski reformi, ki so nujne, da bi državo približali EU, ter naj v ta proces vključijo civilno družbo; obsoja vse poskuse zaustavitve teh reform, s čimer se upočasnjuje napredek Bosne in Hercegovine pri izpolnjevanju meril za vstop v EU in se ogroža dostop do financiranja EU v okviru instrumenta IPA III, ki mora temeljiti na strogih pogojih in je odvisen od sodelovanja različnih organov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je treba v primeru znatnega nazadovanja ali trajnega izostajanja napredka na področju pravne države in temeljnih pravic, vključno z bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, ter svobode medijev, financiranje iz instrumenta IPA III prilagoditi ali celo ustaviti, ter poziva Komisijo, naj oblikuje smernice za njegovo uporabo v skladu s priporočili iz posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 01/2022; v zvezi s tem poziva EU in države Zahodnega Balkana, naj vzpostavijo okvir za učinkovito sodelovanje z Evropskim javnim tožilstvom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja nedavno prekinitev projektov na koridorju Vc v entiteti Republika Srbska v vrednosti 600 milijonov EUR in opozarja, da bodo ta sredstva dodeljena šele po tem, ko se bodo vsi predstavniki te entitete vrnili v državne institucije; poziva k temeljitemu ponovnemu razmisleku in nadzoru vseh projektov in pomoči, ki jih financira EU in se uporabljajo za entiteto Republike Srbske in v njej, vključno z makrofinančno pomočjo, da se zamrzne neposredno in posredno financiranje, ki koristi njenim oblastem; ugotavlja, da se je nemška vlada odločila začasno ustaviti štiri infrastrukturne projekte v entiteti Republika Srbska v vrednosti 105 milijonov EUR; |
| --- | --- |

29.

| 30. | globoko obžaluje škodo in smrtne žrtve zaradi močnega potresu v bližini Stolca 22. aprila 2022; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja na pomen spoštovanja demokratičnega načela rednih volitev; poudarja pomen izvedbe poštenih, odprtih, preglednih in vključujočih volitev leta 2022, kot je bilo načrtovano, in poziva vse politične akterje, naj ne pozivajo k blokadi volitev in državljanom omogočijo, da izrazijo svojo demokratično izbiro; poziva k pravočasni parlamentarni odobritvi zakonodaje o integriteti volitev; opozarja in obžaluje, da zaradi stalne zamude pri sprejemanju državnega proračuna niso bila pravočasno zagotovljena sredstva za volitve,; poudarja, da sta izvedba verodostojnih volitev in izvršitev rezultatov ključni značilnosti dobro delujoče demokracije ter pogoj za vse države, ki se želijo pridružiti EU; pozdravlja odločitev urada visokega predstavnika z dne 7. junija 2022, da uporabi vsa svoja pooblastila in s sprejetjem potrebnega proračuna državljanom BiH zagotovi temeljne politične pravice do svobodnih in poštenih volitev, saj lokalni organi tega niso storili; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podpira pregledne in vključujoče ustavne in volilne reforme za zagotovitev enakosti in nediskriminacije vseh državljanov, povečanje odgovornosti in preoblikovanje BiH v popolnoma delujočo in vključujočo državo, tako da se takoj izvršijo sodbe, mnenja in priporočila pristojnih domačih in mednarodnih sodišč in organov, s čimer se zagotovi integriteta volitev in postopka; poudarja, da so institucionalne reforme odvisne od volje in zavezanosti političnih voditeljev ter demokratične usmerjenosti institucij v državi; je seznanjen s čezatlantskimi prizadevanji za to ter obsoja vse ovire in nedejavnost političnih akterjev v zvezi s tem; poziva k pregledu in zbiranju pridobljenih izkušenj v zvezi s prizadevanji ESZD in delegacije EU; poziva ESZD in delegacijo EU, naj vedno ravnata v skladu z najvišjimi demokratičnimi standardi EU; poziva k trajni obravnavi in vključitvi predlogov državljanov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | globoko obžaluje, da BiH še naprej krši Evropsko konvencijo o človekovih pravicah z neizvrševanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevah Sejdić-Finci, Zornić, Pilav in Šlaku; obžaluje, da BiH še vedno ni izvršila sodbe ustavnega sodišča BiH v zadevi Ljubić; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja pomen izvajanja priporočil Urada za demokratične institucije in človekove pravice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE/ODHIR), Beneške komisije in Skupine držav proti korupciji pri Svetu Evrope (GRECO); |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da bi morala vključujoča volilna reforma odpraviti vse oblike neenakosti, diskriminacije in pristranskosti v volilnem procesu ter vzpostaviti pogoje za konkurenčne volitve; opozarja, da bi bilo treba to doseči z uskladitvijo pravil o registraciji strank, zagotavljanjem preglednosti financiranja političnih strank ter zagotavljanjem neodvisnosti in zmogljivosti volilnih komisij; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva vse deležnike, naj dosežejo dogovor o reformi volilnega zakona v skladu s sodbami Evropskega sodišča za človekove pravice in ustavnega sodišča, da bi zagotovili ustrezno raznoliko politično zastopanost na vseh ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva k izvajanju doslednih standardov javne uprave po vsej državi, ki bodo temeljili na dosežkih, da se omogoči racionalizirana, depolitizirana in odgovorna javna uprava, s katero bo mogoče zajeziti vpliv nepotističnih postopkov zaposlovanja, ki spodbujajo korupcijo; poudarja, da ne bi smelo biti diskriminacije, kar zadeva možnosti vseh državljanov, da so zastopani v javni sferi; |
| --- | --- |

37.

Gospodarstvo, energija, okolje, trajnostni razvoj in povezljivost

| 38. | poudarja, da je treba okrepiti notranje in regionalno gospodarsko usklajevanje in povezljivost; pozdravlja evropske naložbe v cestno in železniško infrastrukturo v BiH, in sicer razvoj koridorja Vc, ki srednjo Evropo povezuje s pristaniščem Ploče na jadranski obali, in poudarja, da je treba zagotoviti, da se z mednarodnimi sredstvi za izboljšanje povezljivosti zmanjšajo vrzeli in razlike ter izboljšajo razmere po vsej državi, pri čemer je treba spoštovati načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva oblasti, naj sprejmejo strategije na ravni države, izboljšajo strateško načrtovanje, finančno poslovodenje, spremljanje in ocenjevanje ter vzpostavijo nadzorne in revizijske strukture; poudarja, da je treba nujno zagotoviti odgovornost in preglednost gospodarstva ter državna in zasebna podjetja zaščititi pred vplivom klientelizma in hudodelskih združb; |
| --- | --- |

39.

| 40. | spodbuja uporabo potenciala digitalizacije za posodobitev upravnih, volilnih, sodnih, davčnih in gospodarskih postopkov, kar bi pripomoglo k odpravi razdrobljenosti, birokracije, neformalne ekonomije, izogibanja carinam in davkom ter pranja denarja, hkrati pa povečalo konkurenčnost malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja prizadevanja EU in njenih držav članic ter sosednjih držav v regiji, da bi BiH pomagale pri blažitvi posledic pandemije covida-19; poudarja pomen usklajenega strateškega odziva po vsej državi, da bi pripomogli k povišanju ene najnižjih stopenj precepljenosti v Evropi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja odpravo stroškov gostovanja med šestimi zahodnobalkanskimi državami; poziva vse zadevne strani, naj se pogajajo o načrtu, s katerim bi bilo mogoče sčasoma odpraviti stroške mobilnega gostovanja med šestimi zahodnobalkanskimi državami in državami članicami EU; poziva BiH in sosednje države, naj si prizadevajo za boljše medsebojne odnose in omogočijo potovanja brez vizumov med BiH in Kosovom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva bosanske oblasti, naj okrepijo prizadevanja za vzpostavitev skupnega regionalnega trga za poglobitev povezav na Zahodnem Balkanu ter vzpostavijo in zagotovijo prosti pretok oseb, blaga, storitev in kapitala v regiji kot odskočno desko na poti pristopa k EU; poudarja, da bi morale biti vse sheme regionalnega gospodarskega sodelovanja na Zahodnem Balkanu vključujoče in sprejemljive za vseh šest držav, pri čemer bi bilo treba vzpostaviti enakopravno sodelovanje, hkrati pa okrepiti nadaljnje usklajevanje s standardi in pravnim redom EU; v zvezi s tem izraža previdnost glede pobude za odprti Balkan, pri kateri ne bi sodelovalo vseh šest držav, in izraža prepričanje, da bi morala temeljiti na pravilih EU in prispevati k procesu povezovanja z EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja, da je treba sprejeti boljše zakone na državni ravni o plinu in električni energiji, obnovljivih virih energije, energetski učinkovitosti in podnebju, ki bodo privedli do trajnostnega socialno-ekonomskega prehoda s premoga in znatno zmanjšali energijsko revščino, ter okrepiti varstvo okolja in narave in povečati ambicije v smeri zelenega prehoda z uskladitvijo okoljske zakonodaje in sprejetjem strategije za varstvo okolja; poziva oblasti BiH, naj zagotovijo večjo usklajenost s standardi in cilji politike EU na področjih varstva podnebja in energije v skladu z evropskim zelenim dogovorom in zeleno agendo za Zahodni Balkan; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva BiH, naj dokonča pripravo nacionalnega energetskega in podnebnega načrta v skladu s potrebnimi energetskimi in podnebnimi cilji do leta 2030; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je seznanjen z nekaterimi pozitivnimi premiki v zvezi z varstvom okolja, ki so jih sprožile lokalne okoljevarstvene in civilnodružbene organizacije; poziva BiH, naj spoštuje pozive svojih državljanov k zaščiti rek, zlasti pri gradnji infrastrukturnih projektov, in drugih javnih dobrin; |
| --- | --- |

46.

| 47. | izraža zaskrbljenost glede aktualnega načrtovanja povečanja zmogljivosti za proizvodnjo energije iz premoga; poziva k večjim prizadevanjem za doseganje trajnostnega energetskega prehoda, ki bo odporen na podnebne spremembe in bo temeljil na obnovljivih virih energije, energetski učinkovitosti in povezovanju energetskih trgov, usmerjal naložbe in zagotavljal podporo delavcem, ki potrebujejo prekvalifikacijo; poziva oblasti BiH, naj se odrečejo novim obratom za pridelavo premoga, ki jih financira Kitajska in so v nasprotju s pravili EU o državni pomoči in zavezami države v okviru zelene agende; |
| --- | --- |

47.

| 48. | priporoča, naj se javne naložbe osredotočijo na trajnostne projekte, usmerjene v napredek socialnega tržnega gospodarstva, spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda ter zmanjšanje hude onesnaženosti zraka, vključno z njeno čezmejno naravo, pa tudi v celovito izkoriščanje gospodarskega in naložbenega načrta za Zahodni Balkan; poudarja, da je treba znatno izboljšati predhodne presoje vplivov na okolje s smiselnim sodelovanjem lokalnih skupnosti, civilne družbe in neodvisnih strokovnjakov, da se poveča preglednost, ter da je treba učinkoviteje preganjati kazniva dejanja zoper okolje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja pomen spoštovanja suverenosti BiH pri izvajanju infrastrukturnih projektov v državi, zlasti projektov, ki vključujejo podjetja iz tretjih držav; |
| --- | --- |

49.

Pravna država

| 50. | poudarja, da sta pravna država in reforma pravosodja temelj demokratične preobrazbe, saj zagotavljata pravno varnost, preglednost, dostop do pravnega varstva in nediskriminacijo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva, naj se nemudoma sprejmejo ukrepi za odpravo razširjenega selektivnega sodstva, ujetja države, nepotizma, kronizma, korupcije na visoki ravni in infiltracije kriminala, tudi z že dolgo potrebnimi zakonodajnimi posodobitvami v zvezi z integriteto sodstva, preverjanjem premoženja, nasprotjem interesov, javnimi naročili, dostopom do informacij, zaščito prič in prestrukturiranjem podjetij v državni lasti; ponovno poudarja, da je nujno potrebna reforma pravosodja povsod v BiH, da bi izboljšali strokovnost in integriteto sodstva na podlagi 14 ključnih prednostnih nalog in priporočil iz Priebejevega poročila za leto 2019, s čimer bi zagotovili njegovo popolno institucionalno in finančno neodvisnost, odpravili velike zaostanke pri nerešenih zadevah in okrepili spremljanje uspešnosti pravosodnih akterjev; obžaluje, da nosilci političnih in pravosodnih funkcij to reformo ovirajo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva oblasti, naj sprejmejo novo strategijo in akcijski načrt za pravosodni sektor ter naj sprejmejo spremembe zakona o visokem sodnem in tožilskem svetu in novi zakon o sodišču Bosne in Hercegovine v skladu z evropskimi standardi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva BiH, naj zagotovi izvajanje in izvršitev vseh sodnih odločitev, pri čemer opozarja, da je pravna država sestavni del napredka države v evro-atlantskem povezovanju; opozarja na zelo nizko stopnjo izvrševanja sodb v okoljskih zadevah; poziva k hitrejši obravnavi zadev na sodiščih, pristojnih za upravne spore zaradi nezakonitih dejanj javnih organov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opozarja, da je treba posodobiti zakone in jih uskladiti z zakonodajo EU na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma ter ustanoviti urad za odvzem premoženjske koristi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva BiH, naj okrepi ter ustrezno organizira in financira protikorupcijske strukture, ki bodo zajemale nasprotja interesov in lobiranje; opozarja, da je treba opraviti neovirane preiskave nezakonitega bogatenja javnih uslužbencev; poudarja, kako pomembno je obravnavati priporočila skupine GRECO, da se omogočita odkrivanje in pripisovanje odgovornosti; opozarja, da je treba posodobiti zakonodajo o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti in jo uskladiti z EU; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ponovno poudarja, da je treba preiskati politične in upravne povezave z organiziranim kriminalom; poziva k reformi uprave, da se izkorenini korupcija, in k izboljšanju mehanizmov za spremljanje korupcije ter k učinkovitemu kazenskemu pregonu odmevnih primerov korupcije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da organi kazenskega pregona Bosne in Hercegovine slabo sodelujejo, kar prinaša tveganja, ter da je njihovo sodelovanje z Europolom, Eurojustom in Evropskim javnim tožilstvom neučinkovito; pozdravlja dvostranska prizadevanja, ki jih podpirata Europol in Eurojust, da bi razbili mreže trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva k nadaljnjemu poglabljanju tega sodelovanja, tudi zato, da bi v celoti uresničili skupni akcijski načrt za boj proti terorizmu na Zahodnem Balkanu; spodbuja vzpostavitev kontaktne točke za strelno orožje; |
| --- | --- |

58.

Temeljne pravice

| 59. | obžaluje, da se svoboda in pluralnost medijev še vedno ne varujeta; vztraja, da je treba odpraviti politično vmešavanje in poskrbeti za varnost in dobro počutje novinarjev, tudi za njihove delavske pravice, ter jih zaščititi pred ustrahovanjem in strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti, in sicer s sistematičnim in učinkovitim pregonom, vključno s takojšnjimi in učinkovitimi preiskavami morebitnih groženj in napadov nanje; poziva oblasti, naj v kazenskih zakonikih namenijo posebno raven zaščite novinarjem; obžaluje porast nasilja na podlagi spola zoper novinarke, vključno z grožnjami in diskriminacijo na delovnem mestu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva k učinkovitim ukrepom za zagotavljanje finančne vzdržnosti in politične neodvisnosti javnih radiotelevizij, zlasti nacionalne javne radiotelevizije BiH (BHRT); poziva oblasti, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bi poiskali vzdržno rešitev za težave pri financiranju te javne radiotelevizije in preprečili njeno zaprtje, ter naj sprejmejo zakonodajo o preglednosti lastništva medijev; z zaskrbljenostjo opaža izostanek pluralnosti v medijih in težave novih akterjev pri pridobivanju licenc in drugih elementov, potrebnih za delovanje na telekomunikacijskem trgu; izraža zaskrbljenost, ker so tradicionalni medijski kanali premalo raznoliki, kar velja tudi za razpoložljivost vsebin v vseh uradnih jezikih; |
| --- | --- |

60.

| 61. | obžaluje grožnje oblasti civilni družbi; obsoja nenehno omejevanje svobode izražanja in zbiranja v BiH ter vse večje omejevanje teh pravic v entiteti Republiki Srbski; v zvezi s tem obsoja odločitev lokalnih oblasti v Prijedoru, da prepovejo napovedan miren sprevod ob dnevu belih trakov, s katerim se obeležuje civilne žrtve vojne v letih 1992–1995; poziva k sprejetju okvira za pregledno financiranje organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da je treba zagotoviti udeležbo državljanov v demokratičnem življenju države z učinkovitim, smiselnim in vključujočim sodelovanjem organizacij civilne družbe pri procesu vključevanja v EU; poziva oblasti, naj vzpostavijo ugodno okolje za civilno družbo v skladu z mednarodnimi standardi ter razvijejo in izvajajo strateški okvir za sodelovanje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj podporo v okviru instrumenta IPA III ponovno osredotoči v krepitev demokratičnih sil v državi, standardov, institucij in postopkov, pravne države, pristne sprave in organizacij civilne družbe, spodbujanje okolja za delujoč pluralizem, neodvisno civilno družbo, medije in tržno gospodarstvo; poziva k boljšemu črpanju sredstev s strani lokalne in regionalne uprave; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo, naj zavzame stališče in pojasni, da sta trajni mir in resnična sprava med pogoji za to, da Bosna in Hercegovina prejme finančno podporo EU; |
| --- | --- |

64.

Socialna agenda

| 65. | poudarja, da je treba zaščititi pravice verskih in narodnostnih manjšin, tudi Romov, in vključevanje ranljivih skupin prebivalstva, tudi invalidov, v družbo; poziva k čvrstejšim vsedržavnim strategijam za človekove pravice in boj proti diskriminaciji, ukrepom proti medverski in medetnični nestrpnosti, dostopu do kakovostnega javnega zdravstvenega varstva in k izvajanju priporočil institucije varuha človekovih pravic za obravnavanje kršitev človekovih pravic in težav na tem področju; poziva k preprečevanju in proaktivnemu pregonu kaznivih dejanj iz sovraštva, sovražnega govora, diskriminacije in dezinformacij ter nasilja na podlagi spola in spolnega nasilja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja, da so ženske premalo zastopane v politiki in javnem življenju, ter poziva oblasti BiH in EU (v okviru njenih zunanjih finančnih instrumentov), naj okrepijo prizadevanja za enakost spolov in pravice žensk, vključno s prednostnim vključevanjem vidika enakosti spolov in tesnejšim sodelovanjem s civilno družbo, zlasti organizacijami žensk; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva k harmonizaciji in učinkovitemu izvrševanju zakonodaje o enakosti spolov po vsej državi, oblasti pa poziva, naj znatno izboljšajo institucionalni odziv na nasilje na podlagi spola, zlasti kar zadeva zaščitne in preventivne ukrepe, podporo žrtvam, pravno pomoč in varno nastanitev ter pregon kaznivih dejanj spolnega nasilja, tudi za ženske, ki so žrtve vojnih zločinov, in naj poskrbijo za zaščito prič; poziva k spremembi kazenskih zakonikov v Federaciji Bosne in Hercegovine in okrožju Brčko, da bi dopolnili določbe o hujskanju k sovraštvu in nasilju ter zaščitili spolno usmerjenost, spolno identiteto in spolne značilnosti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva k sprejetju zakonodaje za zaščito oseb LGBTI+, za pregon nasilja nad njimi in kaznivih dejanj iz sovraštva zoper njih, pa tudi k spodbujanju njihovega socialnega vključevanja; poziva k sprejetju akcijskega načrta za enakost oseb LGBTI v Bosni in Hercegovini za obdobje 2021–2023, ki miruje že od leta 2020; pozdravlja sklepe medsektorske delovne skupine za pravice in partnerstva istospolnih oseb, ki je uradno priporočila pripravo zakona o istospolnih partnerstvih; poziva vlado, naj to priporočilo nemudoma uresniči; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja miroljubno organizacijo druge sarajevske parade ponosa 14. avgusta 2021 in dejstvo, da je vlada sarajevskega kantona krila stroške varovanja prireditve; prav tako pozdravlja miroljubno organizacijo tretje sarajevske parade ponosa 25. junija 2022; vendar obsoja predhodne proteste in izjave, tudi politikov, katerih namen je spodkopavanje pravic oseb LGBTI+ v BiH; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da je treba ustrezno preprečevati diskriminacijo Romov in drugih etničnih manjšin, izboljšati njihov dostop do zdravstvenega varstva, izobraževanja in trga dela ter razviti in izvajati strategije za socialno vključevanje; |
| --- | --- |

70.

| 71. | znova poudarja, da mora BiH še oblikovati in sprejeti nov akcijski načrt za zaščito otrok; v zvezi s tem poudarja, da sta izkoriščanje in prosjačenje otrok še vedno zaskrbljujoča; |
| --- | --- |

71.

| 72. | obžaluje pomanjkanje napredka pri obravnavanju pravic invalidov; spodbuja BiH, naj sprejme ukrepe za varstvo invalidov ter razvije in sprejme strategijo za deinstitucionalizacijo; obsoja dejstvo, da zakonodaja dopušča odvzem pravne in poslovne sposobnosti invalidom, kar je očitna kršitev Konvencije o pravicah invalidov, ki jo je BiH podpisala; poudarja, da je nesprejemljivo, da se podpora razlikuje glede na vrsto invalidnosti; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poudarja, da je reforma izobraževanja podlaga za uspešno in vključujočo pluralistično družbo, v kateri ni segregacije in marginalizacije in v kateri je mogoče uživati politične svoboščine; znova poudarja, da se je treba pri spravi osredotočiti na mlade in da se mora proces, ki ga je treba vključiti v izobraževalni program, začeti že v zgodnjem otroštvu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ponovno poziva k takojšnji odpravi segregacije in diskriminacije v izobraževanju, tudi z izvajanjem sodb sodišč, da bi odpravili diskriminatorno nezakonito prakso „dveh šol pod eno streho“; poudarja, da je treba povečati naložbe v izobraževalni sektor, da bi dosegli boljše in enake možnosti za vse državljane; poziva k vključujočim učnim načrtom, ki spodbujajo kritično razmišljanje in izboljšujejo kakovost izobraževanja in usposabljanja, pri čemer je treba upoštevati kulturno in jezikovno raznolikost, ter k odpravi hipotetičnih vsebin, ki spodbujajo delitve; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pozdravlja nadaljnje sodelovanje BiH v programih Erasmus+, Ustvarjalna Evropa in Evropa za državljane; poudarja, da so izobraževalne in kulturne izmenjave ter skupni projekti bistveni del zbliževanja državljanov BiH in EU; |
| --- | --- |

75.

| 76. | je še vedno zaskrbljen zaradi velikega števila mladih, ki zapuščajo državo, in poudarja, da je treba nujno sprejeti ukrepe za zmanjšanje brezposelnosti mladih in jim zagotoviti prihodnost v državi, tudi z vzpostavitvijo in izvajanjem jamstva za mlade v skladu z modelom in smernicami EU; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ugotavlja, da se je še vedno treba spoprijeti z resnimi izzivi na področjih zaposlovanja, socialnega vključevanja in zaščite ter zmanjševanja revščine; poudarja, da je krepitev socialne države pomemben pogoj za socialno kohezijo; poziva oblasti, naj spodbujajo socialni dialog; poziva Komisijo, naj v svojem letnem poročilu ustrezno upošteva kolektivna pogajanja, socialne pravice ter njihovo varstvo in izvrševanje; |
| --- | --- |

77.

| 78. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi vračanja beguncev v Srbijo in Črno goro ter omejitve njihovega gibanja in javnega prevoza znotraj države; obžaluje, da se oblasti niso odzvale na hudo humanitarno krizo na mejah, povezano z migracijami; ponovno izraža resno zaskrbljenost glede pravic in položaja ljudi v tranzitu skozi BiH; poudarja, da je način, na katerega oblasti Bosne in Hercegovine upravljajo meje EU, zaskrbljujoč, saj prihaja do kršitev človekovih pravic, ki so zlasti posledica pomanjkanja neodvisnosti, verodostojnosti in učinkovitosti nedavno vzpostavljenega mehanizma za meje; poudarja, da je EU dolžna izvajati human pristop k migracijam, katerega cilj je varstvo temeljnih pravic oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, v tranzitnih državah, kot je BiH; opozarja, da so na področju migracij, azila in upravljanja meja potrebne rešitve, ki bodo temeljile na človekovih pravicah in solidarnosti ter bodo sprejete usklajeno in v sodelovanju s prizadetimi državami članicami EU na zunanji meji EU, da se tako zagotovijo primerna humanitarna pomoč in ustrezne zmogljivosti sprejema po vsej državi; poziva BiH, naj sklene sporazum z Evropskim azilnim podpornim uradom; pozdravlja odprtje centra v Lipi, ki ga financira EU, vendar obžaluje, da še vedno ni dostopen, in je še vedno zaskrbljen zaradi poročil o nezadostnih pogojih za sprejem; je seznanjen, da je bilo 28. aprila 2022 zaprto taborišče Miral in da so bili ljudje, ki so tam živeli, prisilno premeščeni v taborišče Lipa, ki je zelo oddaljeno od vseh osnovnih storitev; |
| --- | --- |

78.

| 79. | obsoja, da je policija 28. aprila 2022 prisilno izselila skvoterje, medtem ko so spali; obsoja, da so bili ljudje premeščeni v taborišče Lipa; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opozarja, da je treba v državi vzpostaviti dostopen in učinkovit azilni sistem ter poskrbeti za vse storitve za integracijo prosilcev za azil; poudarja, da je treba povečati preglednost in nadzor pri dodeljevanju in izvrševanju sredstev EU na področju migracij, zlasti velikih zneskov, ki jih izvršuje Mednarodna organizacija za migracije; izraža zaskrbljenost zaradi verodostojnih in številnih poročil o zavračanju vstopa v BiH; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva BiH, naj bo dejavnejša v boju proti čezmejnemu kriminalu, zlasti trgovini z ljudmi in z orožjem ter nezakonitemu prečkanju meja, in državi priporoča, naj pravočasno sklene sporazum o statusu z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex), ki bo omogočal boljše varovanje in upravljanje njenih meja; poziva agencijo in BiH, naj poskrbita, da se bodo pri upravljanju meja v celoti spoštovale temeljne pravice; |
| --- | --- |

81.

Zunanja politika in varnost

| 82. | poziva vse voditelje v regiji, naj spodbujajo stabilnost in umiritev razmer, naj se izogibajo neizzvanim in podžigajočim izjavam, ki še dodatno škodijo stabilnosti, demokratizaciji države in procesu reform, ki se izvaja, ter naj okrepijo dobre sosedske odnose in si prizadevajo za rešitev odprtih dvostranskih vprašanj; izraža zaskrbljenost zaradi nevarnosti politične destabilizacije v BiH in na Zahodnem Balkanu po nedavni ruski vojaški agresiji zoper Ukrajino; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pozdravlja vse večjo usklajenost BiH s skupno zunanjo in varnostno politiko EU pri glasovanjih o obsodbi ruske invazije na Ukrajino; vendar obžaluje, da nekateri politični akterji blokirajo izvajanje sankcij proti Rusiji in Belorusiji po invaziji Ukrajine; zato poziva te akterje v BiH, naj spoštujejo mednarodne zaveze države in poskrbijo, da bodo njene nacionalne politike skladne z ustreznimi sklepi Sveta o omejevalnih ukrepih, povezanih z rusko invazijo Ukrajine; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pozdravlja odločitev sveta ministrov BiH, da ukrajinskim beguncem olajša vstop in podaljša njihovo bivanje; |
| --- | --- |

84.

| 85. | opozarja, da je Rusija še naprej zainteresirana za destabilizacijo regije in njene evropske poti; obsoja rusko podporo separatističnim politikam entitete Republike Srbske in ostaja zaskrbljen zaradi stalnega usklajevanja in prijateljskih vezi med vidnejšimi političnimi akterji v BiH in Kremljem; poziva vse akterje, naj se hitro in nedvoumno distancirajo od Putinovega režima; je zaskrbljen zaradi načrta Rusije, da odpre „humanitarni center“ v Banjaluki, kjer bi se lahko pod krinko civilnih dejavnosti izvajalo vojaško sodelovanje, in poziva oblasti BiH, naj morebitni sporazum o tem centru prekličejo; |
| --- | --- |

85.

| 86. | je zelo zaskrbljen, da so države pristopnice k EU na Zahodnem Balkanu še posebej prizadete zaradi napadov v obliki tujega vmešavanja in dezinformacijskih kampanj iz Rusije in Kitajske; je zaskrbljen, ker Madžarska in Srbija pomagata Kitajski in Rusiji pri uresničevanju njunih geopolitičnih ciljev; je zelo zaskrbljen zaradi širjenja dezinformacij o ruski agresiji proti Ukrajini; poziva oblasti, naj se uskladijo z EU pri ukrepih za boj proti dezinformacijam in drugim hibridnim grožnjam; priporoča organizacijo dialogov s civilno družbo Zahodnega Balkana in zasebnim sektorjem, da bi uskladili prizadevanja za boj proti dezinformacijam v regiji, ki bodo vključevala regionalno strokovno znanje; poudarja, da mora EU okrepiti svoje proaktivno strateško komuniciranje; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj vzpostavi infrastrukturo, potrebno za boj proti grožnjam dezinformacij, ESZD pa poziva, naj razširi spremljanje skupine StratCom, da bo osredotočeno na čezmejne grožnje dezinformacij iz držav Zahodnega Balkana in njihovih sosed; |
| --- | --- |

86.

| 87. | odločno poziva EU, naj sprejme konkretne ukrepe za vključitev Zahodnega Balkana in Bosne in Hercegovine v širši strateški in varnostni okvir, tudi z oziroma na rusko agresijo proti Ukrajini, dezinformacije in zlonamerno vmešavanje, ki destabilizirajo državo in regijo; poudarja, da mora EU ponuditi več pomoči in tehničnega strokovnega znanja za kibernetsko varnost BiH; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pozdravlja pripravljenost Evropskega sveta, da Bosni in Hercegovini podeli status države kandidatke, kot je navedeno v sklepih z dne 23. junija 2022, in je seznanjen s pozivom Evropskega sveta Komisiji, naj nemudoma poroča Svetu o izvajanju 14 ključnih prednostnih nalog iz njegovega mnenja, pri čemer naj posebno pozornost nameni tistim, ki predstavljajo obsežen sklop reform, da bi lahko Evropski svet o zadevi ponovno odločal; poudarja, da bi lahko podelitev statusa kandidatke prispevala k umiritvi nacionalistične retorike, zmanjšala etnične delitve, spodbudila optimizem in ustvarila obete za boljšo evropsko prihodnost za državljane BiH; poudarja, kako pomembna bi bila za BiH to sporočilo podpore in verodostojna perspektiva pristopa; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pozdravlja izjavi generalnega sekretarja Nata z dne 4. marca in 24. marca 2022, da je treba BiH še naprej podpirati, tudi z ohranjanjem njene suverenosti in povečanjem njene odpornosti; priznava dodano vrednost, ki bi jo prineslo članstvo BiH v Natu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | je zaskrbljen zaradi posledic vojne v Ukrajini za BiH, zlasti v zvezi z inflacijo, oskrbo z energijo, cenami goriva in prehransko varnostjo; poziva EU, naj v času negotovih cen energije državi pomaga izboljšati zanesljivost oskrbe z energijo iz okolju prijaznih virov; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ugotavlja, da so pogosta razhajanja v stališčih ogrozila izvajanje zunanjepolitične strategije BiH za obdobje 2018–2023, ki vključuje polnopravno članstvo v EU, začetek izvajanja akcijskega načrta za članstvo v Natu, boj proti terorizmu, sodelovanje na regionalni ravni ter dvostransko in večstransko sodelovanje; poziva oblasti, naj pospešijo izvajanje te strategije; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pozdravlja uporabo sredstev Evropskega mirovnega instrumenta v vrednosti 10 milijonov EUR, s katerimi se bo financiralo 150 detektorjev kovin in 68 posebnih vozil za povečanje zmogljivosti ter spodbujanje odstranjevanja min, orožja, streliva in eksplozivov; poudarja, da je BiH uradno usklajena z merili in načeli Skupnega stališča o izvozu orožja in je država pogodbenica večine pogodb o razoroževanju, neširjenju orožja in nadzoru nad orožjem, ter poziva, naj smiselno podpre dejavnosti Centra jugovzhodne Evrope za izmenjavo informacij pri nadzoru osebnega in lahkega orožja; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pozdravlja, da se bo operacija EUFOR Althea v državi nadaljevala in da je varnostni svet OZN 3. novembra 2021 podaljšal njen mandat; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pozdravlja nedavno okrepitev operacije EUFOR Althea z napotitvijo približno 500 rezervistov, nameščenih zunaj BiH, kot previdnostni ukrep ter podporo iz Evropskega mirovnega instrumenta za okrepitev bataljona za odstranjevanje min oboroženih sil Bosne in Hercegovine; opozarja, da ima misija še vedno pomembno vlogo pri zagotavljanju varnosti in stabilnosti v državi; poudarja strateški pomen okrožja Brčko in poziva, naj se preuči možnost, da se na podlagi realistične ocene ogroženosti tja napotijo dodatne enote; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poudarja, da je treba nujno podaljšati mandat operacije EUFOR Althea po novembru 2022; zato poziva države članice, naj si v okviru OZN prizadevajo za podaljšanje mandata, in poudarja, da je izjemno pomembno, da so na voljo alternativne rešitve za primer nepodaljšanja; zato poziva EU in njene mednarodne partnerje, tudi Nato, naj poiščejo ustrezne alternative, da se ohrani mehanizem za uveljavljanje miru v BiH, če varnostni svet OZN ne bo podaljšal mandata operacije; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, predsedstvu Bosne in Hercegovine, svetu ministrov Bosne in Hercegovine, parlamentarni skupščini Bosne in Hercegovine ter vladam in parlamentom Federacije Bosne in Hercegovine, Republike Srbske in okrožja Brčko, vladam desetih kantonov ter uradu visokega predstavnika. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  UL L 391, 5.11.2021, str. 45.

(2)  UL L 330, 20.9.2021, str. 1.

(3)  UL C 265, 11.8.2017, str. 142.

(4)  UL C 399, 24.11.2017, str. 176.

(5)  UL C 362, 8.9.2021, str. 129.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0506.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0039.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0064.

(9)  UL L 91, 18.3.2022, str. 22.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/102 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/102

---

P9_TA(2022)0284

Poročilo o Srbiji za leto 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o poročilu Komisije o Srbiji za leto 2021 (2021/2249(INI))

(2023/C 47/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani, ki je začel veljati 1. septembra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani, ki je začel veljati 1. septembra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju prošnje Srbije za članstvo v Evropski uniji z dne 19. decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje Srbije za članstvo v Evropski uniji z dne 19. decembra 2009,

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 12. oktobra 2011 o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji (COM(2011)0668), sklepa Evropskega sveta z dne 1. marca 2012, da Srbiji podeli status države kandidatke, in sklepa Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013, da se začnejo pogajanja s Srbijo za pristop k EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 12. oktobra 2011 o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji (COM(2011)0668), sklepa Evropskega sveta z dne 1. marca 2012, da Srbiji podeli status države kandidatke, in sklepa Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013, da se začnejo pogajanja s Srbijo za pristop k EU,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha EU–Zahodni Balkan v Sofiji 17. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha EU–Zahodni Balkan v Sofiji 17. maja 2018,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha EU–Zahodni Balkan v Zagrebu 6. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha EU–Zahodni Balkan v Zagrebu 6. maja 2020,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha EU–Zahodni Balkan na Brdu pri Kranju 6. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha EU–Zahodni Balkan na Brdu pri Kranju 6. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju berlinskega procesa, ki se je začel 28. avgusta 2014, in osmega vrha berlinskega procesa 5. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju berlinskega procesa, ki se je začel 28. avgusta 2014, in osmega vrha berlinskega procesa 5. julija 2021,

| — | ob upoštevanju vrha v Sofiji dne 10. novembra 2020, izjave voditeljev Zahodnega Balkana o skupnem regionalnem trgu z dne 9. novembra 2020 in izjave iz Sofije o zeleni agendi za Zahodni Balkan z dne 10. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha v Sofiji dne 10. novembra 2020, izjave voditeljev Zahodnega Balkana o skupnem regionalnem trgu z dne 9. novembra 2020 in izjave iz Sofije o zeleni agendi za Zahodni Balkan z dne 10. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 1244 z dne 10. junija 1999, svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine OZN št. 64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da spodbuja dialog med Srbijo in Kosovom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 1244 z dne 10. junija 1999, svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine OZN št. 64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da spodbuja dialog med Srbijo in Kosovom,

| — | ob upoštevanju prvega sporazuma med vladama Srbije in Kosova z dne 19. aprila 2013 o načelih normalizacije odnosov ter sporazumov z dne 25. avgusta 2015 in stalnega dialoga o normalizaciji odnosov, ki ga podpira EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega sporazuma med vladama Srbije in Kosova z dne 19. aprila 2013 o načelih normalizacije odnosov ter sporazumov z dne 25. avgusta 2015 in stalnega dialoga o normalizaciji odnosov, ki ga podpira EU,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan (COM(2020)0641) in delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. oktobra 2020 s smernicami za izvajanje zelene agende za Zahodni Balkan (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan (COM(2020)0641) in delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. oktobra 2020 s smernicami za izvajanje zelene agende za Zahodni Balkan (SWD(2020)0223),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1529 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1529 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2021 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2021 (COM(2021)0644), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z naslovom Serbia 2021 Report (Poročilo o Srbiji za leto 2019) (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2021 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2021 (COM(2021)0644), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z naslovom Serbia 2021 Report (Poročilo o Srbiji za leto 2019) (SWD(2021)0288),

| — | ob upoštevanju ocene Komisije z dne 22. aprila 2021 v zvezi s programom gospodarskih reform Srbije za obdobje 2021–2023 (SWD(2021)0096) in skupnih sklepov, ki jih je Svet 12. julija 2021 sprejel v okviru ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene Komisije z dne 22. aprila 2021 v zvezi s programom gospodarskih reform Srbije za obdobje 2021–2023 (SWD(2021)0096) in skupnih sklepov, ki jih je Svet 12. julija 2021 sprejel v okviru ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji (COM(2020)0315),

| — | ob upoštevanju 12. in 13. srečanja pristopne konference s Srbijo na ministrski ravni, ki sta potekali 22. junija in 14. decembra 2021 in sta privedli do odprtja četrtega sklopa: Zelena agenda in trajnostna povezljivost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 12. in 13. srečanja pristopne konference s Srbijo na ministrski ravni, ki sta potekali 22. junija in 14. decembra 2021 in sta privedli do odprtja četrtega sklopa: Zelena agenda in trajnostna povezljivost,

| — | ob upoštevanju ukrepov za izboljšanje izvedbe volilnega procesa, o katerih so se dogovorili sooblikovalci 18. septembra 2021 v drugi fazi dialoga med strankami, ki ga podpira Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ukrepov za izboljšanje izvedbe volilnega procesa, o katerih so se dogovorili sooblikovalci 18. septembra 2021 v drugi fazi dialoga med strankami, ki ga podpira Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju šeste seje stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU-Srbija z dne 25. januarja 2022 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šeste seje stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU-Srbija z dne 25. januarja 2022 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu z dne 14. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu z dne 14. decembra 2021,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2022/576 z dne 8. aprila 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 833/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2022/576 z dne 8. aprila 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 833/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini (3),

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN ES-11/1 o agresiji na Ukrajino, sprejete 2. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN ES-11/1 o agresiji na Ukrajino, sprejete 2. marca 2022,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 10. januarja 2022 z naslovom Podpora EU pravni državi na Zahodnem Balkanu: kljub prizadevanjem temeljne težave še vedno obstajajo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 10. januarja 2022 z naslovom Podpora EU pravni državi na Zahodnem Balkanu: kljub prizadevanjem temeljne težave še vedno obstajajo,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 3. junija 2021 z naslovom Dezinformacije, ki vplivajo na EU, se obravnavajo, vendar problem še ni rešen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 3. junija 2021 z naslovom Dezinformacije, ki vplivajo na EU, se obravnavajo, vendar problem še ni rešen,

| — | ob upoštevanju drugega vmesnega poročila Skupine držav proti korupciji (GRECO) pri Svetu Evrope o skladnosti s četrtim ocenjevalnim krogom o Srbiji, sprejetega marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega vmesnega poročila Skupine držav proti korupciji (GRECO) pri Svetu Evrope o skladnosti s četrtim ocenjevalnim krogom o Srbiji, sprejetega marca 2022,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o poročilih Komisije o Srbiji za leti 2019 in 2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o poročilih Komisije o Srbiji za leti 2019 in 2020 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o sodelovanju na področju boja proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o sodelovanju na področju boja proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2021 o prisilnem delu v tovarni Linglong in okoljskih protestih v Srbiji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2021 o prisilnem delu v tovarni Linglong in okoljskih protestih v Srbiji (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2022 o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2022 o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (8),

| — | ob upoštevanju izjave in priporočil, sprejetih na trinajstem srečanju stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Srbija, ki je potekalo 28. oktobra 2021 v Bruslju in na daljavo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave in priporočil, sprejetih na trinajstem srečanju stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Srbija, ki je potekalo 28. oktobra 2021 v Bruslju in na daljavo,

| — | ob upoštevanju skupne izjave drugega vrha Evropskega parlamenta in predsednikov parlamentov Zahodnega Balkana 28. junija 2021, ki ga je sklical predsednik Evropskega parlamenta skupaj z vodji parlamentov Zahodnega Balkana, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave drugega vrha Evropskega parlamenta in predsednikov parlamentov Zahodnega Balkana 28. junija 2021, ki ga je sklical predsednik Evropskega parlamenta skupaj z vodji parlamentov Zahodnega Balkana,

| — | ob upoštevanju izjave o predhodnih ugotovitvah in sklepih mednarodne misije OVSE/ODIHR za opazovanje volitev v zvezi s predčasnimi parlamentarnimi in predsedniškimi volitvami v Srbiji 3. aprila 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o predhodnih ugotovitvah in sklepih mednarodne misije OVSE/ODIHR za opazovanje volitev v zvezi s predčasnimi parlamentarnimi in predsedniškimi volitvami v Srbiji 3. aprila 2022,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika;

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0178/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0178/2022),

| A. | ker se vsaka država širitve ocenjuje individualno glede na lastne dosežke, izpolnjevanje širitvenih meril, izvajanje potrebnih reform, zlasti na področju temeljnih vprašanj, in zakonodajno usklajevanje pa pogojujejo časovni načrt in napredovanje pristopa; |
| --- | --- |

A.

ker se vsaka država širitve ocenjuje individualno glede na lastne dosežke, izpolnjevanje širitvenih meril, izvajanje potrebnih reform, zlasti na področju temeljnih vprašanj, in zakonodajno usklajevanje pa pogojujejo časovni načrt in napredovanje pristopa;

| B. | ker se je Srbija strinjala, da bo med pogajalskim procesom postopoma sprejela cilje in politike Evropske unije; |
| --- | --- |

B.

ker se je Srbija strinjala, da bo med pogajalskim procesom postopoma sprejela cilje in politike Evropske unije;

| C. | ker so demokracija, spoštovanje človekovih pravic in pravna država temeljne vrednote, na katerih temelji EU; ker so potrebne trajnostne reforme in njihovo izvajanje za reševanje nerešenih izzivov na teh področjih; |
| --- | --- |

C.

ker so demokracija, spoštovanje človekovih pravic in pravna država temeljne vrednote, na katerih temelji EU; ker so potrebne trajnostne reforme in njihovo izvajanje za reševanje nerešenih izzivov na teh področjih;

| D. | ker je bilo od začetka pogajanj s Srbijo odprtih 22 poglavij, med katerimi sta bili dve začasno zaprti; ker je bil napredek pri različnih pogajalskih poglavjih v zadnjih letih precej počasen; ker je Srbija decembra 2021 odprla četrti sklop o zeleni agendi in trajnostni povezljivosti; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo od začetka pogajanj s Srbijo odprtih 22 poglavij, med katerimi sta bili dve začasno zaprti; ker je bil napredek pri različnih pogajalskih poglavjih v zadnjih letih precej počasen; ker je Srbija decembra 2021 odprla četrti sklop o zeleni agendi in trajnostni povezljivosti;

| E. | ker organizacija Freedom House Srbijo še vedno uvršča med „delno svobodne“ države in ugotavlja, da so se rezultati na področju demokracije v državi v zadnjih desetih letih poslabšali tako, kot v malokateri drugi državi; ker je stanje na področju svobode tiska v Srbiji zaskrbljujoče, država pa se je leta 2021 na svetovnem indeksu svobode tiska organizacije Novinarji brez meja uvrstila na 93. od 180 mest; |
| --- | --- |

E.

ker organizacija Freedom House Srbijo še vedno uvršča med „delno svobodne“ države in ugotavlja, da so se rezultati na področju demokracije v državi v zadnjih desetih letih poslabšali tako, kot v malokateri drugi državi; ker je stanje na področju svobode tiska v Srbiji zaskrbljujoče, država pa se je leta 2021 na svetovnem indeksu svobode tiska organizacije Novinarji brez meja uvrstila na 93. od 180 mest;

| F. | ker je v četrtem ocenjevalnem krogu, ki je bil objavljen 30. marca 2022, za Srbijo navedeno, da je zadovoljivo izvedla ali obravnavala osem od trinajstih priporočil Skupine držav proti korupciji; |
| --- | --- |

F.

ker je v četrtem ocenjevalnem krogu, ki je bil objavljen 30. marca 2022, za Srbijo navedeno, da je zadovoljivo izvedla ali obravnavala osem od trinajstih priporočil Skupine držav proti korupciji;

| G. | ker napredek in zavezanost Srbije v pogajanjih o nerešenih vprašanjih s Kosovom ostajata pomembno merilo za prihodnji napredek v pristopnih pogajanjih k EU; |
| --- | --- |

G.

ker napredek in zavezanost Srbije v pogajanjih o nerešenih vprašanjih s Kosovom ostajata pomembno merilo za prihodnji napredek v pristopnih pogajanjih k EU;

| H. | ker mora Srbija spoštovati popolno celovitost in suverenost vseh sosednjih držav in ne sme vplivati na njihove notranjepolitične zadeve; |
| --- | --- |

H.

ker mora Srbija spoštovati popolno celovitost in suverenost vseh sosednjih držav in ne sme vplivati na njihove notranjepolitične zadeve;

| I. | ker Srbija ni izpolnila večkratnih pozivov k uskladitvi svoje zunanje in varnostne politike z zunanjo in varnostno politiko EU in po ruskem napadu na Ukrajino ni uvedla sankcij proti Rusiji; ker njeno stališče v mednarodnih odnosih ovira njen pristop; ker je stopnja uskladitve Srbije s skupno zunanjo in varnostno politiko EU nizka; |
| --- | --- |

I.

ker Srbija ni izpolnila večkratnih pozivov k uskladitvi svoje zunanje in varnostne politike z zunanjo in varnostno politiko EU in po ruskem napadu na Ukrajino ni uvedla sankcij proti Rusiji; ker njeno stališče v mednarodnih odnosih ovira njen pristop; ker je stopnja uskladitve Srbije s skupno zunanjo in varnostno politiko EU nizka;

| J. | ker je Srbija na generalni skupščini Združenih narodov glasovala za resolucije, ki obsojajo rusko agresijo v Ukrajini, hkrati pa se odločno zavzema za spoštovanje ozemeljske celovitosti in suverenosti Ukrajine v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

J.

ker je Srbija na generalni skupščini Združenih narodov glasovala za resolucije, ki obsojajo rusko agresijo v Ukrajini, hkrati pa se odločno zavzema za spoštovanje ozemeljske celovitosti in suverenosti Ukrajine v skladu z mednarodnim pravom;

| K. | ker je EU prek instrumenta IPA največja ponudnica finančne pomoči Srbiji; ker je Srbija od leta 2014 v okviru instrumenta IPA II od EU prejela skupno pomoč v znesku 1,539 milijarde EUR; |
| --- | --- |

K.

ker je EU prek instrumenta IPA največja ponudnica finančne pomoči Srbiji; ker je Srbija od leta 2014 v okviru instrumenta IPA II od EU prejela skupno pomoč v znesku 1,539 milijarde EUR;

| L. | ker je EU največja vlagateljica in trgovinska partnerica Srbije z njo pa ima tudi najtesnejši vzajemni odnos, saj je Srbija leta 2020 v EU izvozila 65 % in iz nje uvozila 59 % vsega blaga; |
| --- | --- |

L.

ker je EU največja vlagateljica in trgovinska partnerica Srbije z njo pa ima tudi najtesnejši vzajemni odnos, saj je Srbija leta 2020 v EU izvozila 65 % in iz nje uvozila 59 % vsega blaga;

| M. | ker je EU mobilizirala 3,3 milijarde EUR za takojšnje reševanje zdravstvene krize ter ublažitev gospodarskih in socialnih posledic pandemije covida-19; ker je Komisija v okviru instrumenta IPA II odobrila sveženj 70 milijonov EUR, s katerim bo pomagala financirati dostop držav Zahodnega Balkana do cepiv proti covidu-19, ki jih naročijo države članice EU; |
| --- | --- |

M.

ker je EU mobilizirala 3,3 milijarde EUR za takojšnje reševanje zdravstvene krize ter ublažitev gospodarskih in socialnih posledic pandemije covida-19; ker je Komisija v okviru instrumenta IPA II odobrila sveženj 70 milijonov EUR, s katerim bo pomagala financirati dostop držav Zahodnega Balkana do cepiv proti covidu-19, ki jih naročijo države članice EU;

| N. | ker pomoč v okviru instrumenta IPA III temelji na strogih pogojih in predvideva modulacijo ter ukinitev pomoči v primeru nazadovanja, kar zadeva demokracijo, človekove pravice in pravno državo; ker je EU med letoma 2007 in 2020 v okviru prejšnjih programov IPA zagotovila 2,79 milijarde EUR; |
| --- | --- |

N.

ker pomoč v okviru instrumenta IPA III temelji na strogih pogojih in predvideva modulacijo ter ukinitev pomoči v primeru nazadovanja, kar zadeva demokracijo, človekove pravice in pravno državo; ker je EU med letoma 2007 in 2020 v okviru prejšnjih programov IPA zagotovila 2,79 milijarde EUR;

| O. | ker je položaj žensk v Srbiji zelo zaskrbljujoč, saj je bila polovica žensk izpostavljena eni od oblik nasilja in je bilo v zadnjih letih zaradi nasilja na podlagi spola ubitih več kot 300 žensk; |
| --- | --- |

O.

ker je položaj žensk v Srbiji zelo zaskrbljujoč, saj je bila polovica žensk izpostavljena eni od oblik nasilja in je bilo v zadnjih letih zaradi nasilja na podlagi spola ubitih več kot 300 žensk;

| P. | ker je Srbija ratificirala vse temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

P.

ker je Srbija ratificirala vse temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela;

Zavezanost pristopu k EU

| 1. | podpira prihodnje članstvo Srbije v EU in opozarja, da verodostojna širitvena perspektiva zahteva politično voljo, trajnostna prizadevanja in nepovratne reforme na vseh področjih, zlasti na tistih, ki so povezana z načeli pravne države, pa tudi neomajno predanost evropskim standardom in vrednotam; poziva srbske oblasti, naj resnično izvedejo potrebne reforme in državo vrnejo na pravo pot k vključevanju v EU, s čimer bodo izpolnile evropske težnje Srbije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je napredek v pristopnem procesu usmerjen v rezultate in reforme ter temelji na nadaljnjem usklajevanju na področju pravne države, dobrega upravljanja, temeljnih pravic ter spoštovanja evropskih pravic in vrednot; poudarja vezi, stkane med narodi Evropske unije in srbskim narodom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja odprtje četrtega sklopa decembra 2021; ponovno poudarja, da bo napredek pri poglavjih pravne države in temeljnih pravic, popolnem usklajevanju z zunanjo, varnostno in obrambno politiko EU, vključno s sankcijami proti Rusiji, ter normalizaciji odnosov Srbije s Kosovom odločal o hitrosti pristopnih pogajanj; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen s predhodnimi ugotovitvami iz izjave mednarodne misije za opazovanje volitev Urada za demokratične institucije in človekove pravice v okviru Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE/ODIHR), da so bile na parlamentarnih volitvah 3. aprila 2022 predstavljene različne politične možnosti, vendar so številne pomanjkljivosti privedle do neenakih konkurenčnih pogojev, ki dajejo prednost aktualni oblati; v zvezi s tem opozarja na vlogo kampanj dezinformiranja, ki jih podpira država, namenjene pa so spreminjanju mnenj glede volitev; poziva srbske oblasti, naj dovolj zgodaj pred naslednjimi volitvami v celoti obravnavajo priporočila ODIHR; poudarja, da bi morale biti organizacije civilne družbe, ki imajo strokovno znanje na področju volitev, še naprej vključene v ta proces; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja povečano volilno udeležbo na volitvah 3. aprila 2022 in vrnitev k bolj pluralistični narodni skupščini, ki sedaj vključuje več strank narodnih manjšin; obžaluje zelo razdvojeno politično okolje kampanje, ki so jo zaznamovali neenaki pogoji, omejen medijski pluralizem in vsesplošen pritisk na volivce; obžaluje, da je bila zloraba javnih funkcij članov vladajoče stranke nenehna težava v celotni kampanji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja napade na člane opozicije, novinarje, člane organizacij civilne družbe in člane različnih misij za spremljanje volitev ter druge incidente, ki so ogrozili integriteto volilnega procesa; obsoja nasilni napad na Pavleta Grbovića, enega od opozicijskih voditeljev, in poziva oblasti, naj storilci odgovarjajo za svoja dejanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izraža zaskrbljenost, ker republiška volilna komisija in mestna volilna komisija v Beogradu nimata bolj proaktivne vloge pri vrednotenju in sporočanju volilnih rezultatov; izraža zaskrbljenost, ker so bili popolni predhodni rezultati lokalnih volitev v Beogradu objavljeni šele več kot dva tedna po volitvah; obžaluje, da tri mesece po parlamentarnih volitvah 3. aprila 2022 končni rezultati še vedno niso na voljo, narodna skupščina pa še ni sklicana; ugotavlja, da bi to lahko omajalo zaupanje državljanov v neodvisnost volilne uprave; obžaluje, da je republiška volilna komisija po zaprtju volišč nepregledno sporočala predhodne volilne rezultate; poudarja, da več primerov večkratnega glasovanja na posameznih voliščih kaže, da pravni in organizacijski okvir volilnega procesa kot celote ni bil zadosten, to pa zmanjšuje legitimnost volitev in vzbuja dvome o rezultatih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da težave z natančnostjo enotne volilne pravice niso bile rešene pred tem volilnim ciklom, zaradi česar je obstajala možnost zlorabe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva novo večino, naj spoštuje predhodno sprejete politične odločitve o procesu pristopa k EU in pospeši prilagoditev Srbije evropskim politikam in vrednotam; poziva, naj razdelitev parlamentarnih mandatov odraža politični pluralizem v narodni skupščini; ugotavlja, da so bili v zadnjih desetih letih v srbskem parlamentu vsi sklici razen enega razpuščeni in da nadaljnje nepotrebne volitve ne bi prispevale k politični stabilnosti; poudarja svojo pripravljenost za nadaljnje sodelovanje z narodno skupščino in parlamentarnimi skupinami v okviru dialoga med strankami, hkrati pa poudarja, da so potrebne jasne politične odločitve o strateški usmeritvi Srbije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | močno obžaluje dejstvo, da se Srbija po invaziji Rusije na Ukrajino še zmeraj ni uskladila s sankcijami EU; poudarja, da je Srbija ena zelo redkih evropskih držav, ki se ne usklajujejo s sankcijami EU proti Rusiji; poziva novoizvoljeno oblast, naj hitro pokaže odkrito zavezanost vrednotam, standardom in pravilom EU ter se nujno uskladi z odločitvami in stališči EU v zunanji in varnostni politiki, tudi s hitro in popolno uskladitvijo z omejevalnimi ukrepi proti Rusiji in Belorusiji, vključno s posamezniki, skupinami in subjekti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je seznanjen s podporo Srbije ozemeljski celovitosti in suverenosti Ukrajine, pa tudi z njenim glasovanjem v generalni skupščini OZN, s katerim je 7. aprila 2022 obsodila rusko invazijo ter podprla njeno izključitev iz Sveta OZN za človekove pravice; ugotavlja, da so se predstavniki Srbije hkrati izognili glasovanju o izključitvi Rusije iz Sveta Evrope; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poudarja, kako pomembna je uskladitev s skupno zunanjo in varnostno politiko EU, ki mora postopno postati sestavni del srbske zunanje politike, kar je eden od pogojev za pristopni proces; izraža zaskrbljenost zaradi nizke stopnje uskladitve Srbije, ki je najnižja v regiji; obžaluje občasne izjave političnih voditeljev, ki postavljajo pod vprašaj usmeritev srbske zunanje politike; kljub temu poudarja, da je zagon, ki je posledica novega mandata po volitvah v Srbiji 3. aprila 2022, priložnost za pomemben napredek države na poti k evropski perspektivi; poziva politične sile v Srbiji, naj prekinejo sodelovanje z avtoritarnimi političnimi strankami v Rusiji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priporoča, naj se nadaljnja pogajalska poglavja odprejo šele, ko bo Srbija sprejela potrebne ukrepe, tudi na področju načel pravne države; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Srbijo, naj znova oceni gospodarsko sodelovanje z Rusijo, in obžaluje, da se nadaljujejo leti med Beogradom in Moskvo v času, ko je zračni prostor EU zaprt za lete v Rusijo in iz nje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da so se med letoma 2015 in 2021 izdatki Srbije za vojsko povečali za 70 %, predvsem zaradi nakupov iz Belorusije, Rusije in Kitajske; izraža zaskrbljenost, ker Srbija na področju vojaških zadev tesno sodeluje z Rusko federacijo; poziva jo, naj ponovno razmisli o svojih odnosih z Rusijo na področju obrambne politike in konča vsakršno vojaško sodelovanje z Rusijo, kot na primer v obliki „regionalnega humanitarnega centra“ v Nišu; je zaskrbljen tudi zaradi vse tesnejšega sodelovanja Srbije s Kitajsko, vključno z namestitvijo sistema množičnega nadzora v Beogradu, nabavljenega na Kitajskem, nedavno dobavo raketnega sistema zemlja-zrak, nakupom kitajskega orožja in opreme ter skupnimi vajami s kitajskimi varnostnimi silami na srbskem ozemlju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izraža zaskrbljenost zaradi obtožb o prisluškovanju srbskih oblasti predstavnikom ruske opozicije v Beogradu in domnevne poznejše predaje posnetkov ruskim varnostnim službam; poudarja, da bi vsako sodelovanje, ki bi prispevalo k avtoritarnim in protidemokratičnim praksam v Rusiji ali Srbiji, škodilo prihodnjim odnosom med EU in Srbijo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izraža tudi zaskrbljenost, ker sta srbska in ruska vlada ustanovili delovno skupino za boj proti „barvnim revolucijam“, katere namen in cilji ostajajo nejasni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja sprejetje ukrepov za izboljšanje volilnih pogojev in medijskega prostora pred volitvami aprila 2022, ki so rezultat dialoga med strankami, ki ga podpira Evropski parlament; ugotavlja napredek pri izvajanju dogovorjenih ukrepov ter poziva k nadaljnji krepitvi pluralnosti medijev in enakega dostopa do medijskega prostora; obžaluje, da so bili številni ukrepi izvedeni z zamudo in brez sodelovanja vseh ustreznih akterjev; obžaluje, da niso bili sprejeti ambicioznejši ukrepi, ki bi lahko privedli do večjega izboljšanja volilnih razmer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja odločitev neparlamentarne opozicije, da sodeluje na volitvah aprila 2022; ponovno poudarja, da je edini način za zagotovitev politične zastopanosti sodelovanje v političnih in volilnih procesih; poziva vse politične akterje, naj ostanejo angažirani pri teh procesih ter sodelujejo pri nadaljnjem izboljšanju volilnih pogojev in izvajanju volilnih predpisov; poziva vse politične akterje, naj ravnajo v skladu z načeli preglednosti, odgovornosti in vključenosti; poziva novoizvoljeno narodno skupščino, naj izkoristi sedanji zagon in začne izvajati celovit zakonodajni nadzor nad delom vlade; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno izraža podporo delu evropskih političnih fundacij, ki si prizadevajo za krepitev demokratičnih procesov v Srbiji in spodbujanje nove generacije političnih voditeljev; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izraža zaskrbljenost zaradi zelo omejene prepoznavnosti procesov evropskega povezovanja v Srbiji; ponovno poziva Srbijo, Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in države članice EU, naj si prizadevajo za dejavnejšo in učinkovitejšo komunikacijsko strategijo o koristih širitve EU in o podpori, dodeljeni s sredstvi EU, ter naj predstavijo pozitiven zgled sosednjih držav Srbije, ki so že države članice EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izraža zaskrbljenost, ker je javna podpora za članstvo v EU v Srbiji občutno nižja kot v preostanku regije in ker po zadnjih javnomnenjskih raziskavah večina srbskih državljanov nasprotuje pridružitvi Evropski uniji; poziva srbske politične voditelje, naj dejavneje in nedvoumno izrazijo svojo zavezanost vrednotam EU v javni razpravi in naj tudi s srbskimi državljani zunaj največjih mest razpravljajo o oprijemljivih koristih pristopa k EU; ponovno izraža zaskrbljenost zaradi vloge, ki jo imajo javno financirani mediji pri razširjanju protievropske retorike; poziva novo narodno skupščino, naj podpre evropsko prihodnost Srbije, med drugim z lastnim strateškim komuniciranjem; ponovno poudarja, da je Evropski parlament pripravljen sodelovati v komunikacijskih dejavnostih skupaj s srbskimi poslanci, da bi zbližali EU in Srbijo; poziva določene vladne uradnike, naj prenehajo podpirati kampanjo dezinformiranja, ki je uperjena proti EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja, da je članstvo v EU še naprej strateški cilj Srbije, a obžaluje, da Srbija na številnih področjih svojega programa reform ne dosega napredka ter da pri vprašanjih, ki so temeljnega pomena za pristop k EU, celo nazaduje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da sprejetje nove pristopne metodologije ni bistveno pospešilo procesa pristopa Srbije k EU, in poziva, naj se začne celovito izvajati; poziva komisarja EU za sosedstvo in širitev, naj bo bolj proaktiven, ko gre za proces pristopa Srbije, zlasti glede temeljnih področij, demokracije in pravne države ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu; izraža zaskrbljenost zaradi javnih obtožb, da evropski komisar za sosedstvo in širitev v državah pristopnicah zmanjšuje pomen nekaterih vprašanj, povezanih s pravno državo, in spodbuja Komisijo, naj ustrezno obravnava zahteve Parlamenta v zvezi s tem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | obžaluje, da proces evropskega povezovanja v Srbiji ni dovolj pregleden, saj pomembni dokumenti, kot so poročila o izvajanju nacionalnega programa za sprejetje pravnega reda, že leta niso bili objavljeni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je EU največja trgovinska partnerica Srbije, saj krepi medsebojne odnose na podlagi zaupanja in možnosti članstva, zato obžaluje, da srbska vlada včasih večji pomen namenja svojim vezem s Kitajsko in Rusijo kot povezavi z EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je seznanjen s pobudo francoskega predsedstva Sveta EU za organizacijo konference EU-Zahodni Balkan in upa, da bo ta konferenca uporabljena za oživitev širitvenega procesa in za to, da bodo države Zahodnega Balkana dobile jasno perspektivo za pristop; z zanimanjem pričakuje češko predsedovanje Svetu EU in nadaljnjo podporo širitveni politiki EU; pozdravlja prispevek Srbije h konferenci o prihodnosti Evrope v obliki 52 priporočil; |
| --- | --- |

27.

Demokracija in pravna država

| 28. | poziva novo izvoljeno večino, naj se osredotoči na reševanje strukturnih pomanjkljivosti ter konkretne in oprijemljive rezultate na področju pravne države, temeljnih pravic, svobode izražanja, svobode medijev, boja proti korupciji in dezinformacijam ter delovanja demokratičnih institucij in javne uprave; je zaskrbljen, ker sta pomanjkanje nadzora nad izvršno oblastjo in odsotnost smiselnega javnega posvetovanja večkrat vplivala na kakovost zakonodaje in povzročila izkrivljanje pri delitvi oblasti; poziva Srbijo, naj v celoti izvaja delitev oblasti v skladu s svojo ustavo in demokratičnimi standardi; poudarja, da je vzpostavitev sistema zavor in ravnovesij osnovni pogoj za preprečevanje prekomerne koncentracije politične moči, in opozarja, da so neodvisni mediji temelj zdrave demokratične razprave; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja nedavne spremembe ustave po referendumu januarja 2022, katerih cilj je povečati neodvisnost pravosodnega sistema; poudarja, da bi se moral proces reform za krepitev neodvisnosti sodstva nadaljevati, zlasti s spremembo zakonov za učinkovito izvajanje ustavnih sprememb v skladu z najboljšo evropsko prakso in priporočili Beneške komisije ter na pregleden in vključujoč način; obžaluje stalen pritisk na sodstvo in obsoja javno zanikanje mednarodnih sodb zaradi vojnih zločinov; poziva novo izvoljeno večino, naj kot prednostno nalogo okrepi zaščitne ukrepe za neodvisnost in učinkovitost sodstva; poudarja, da so potrebni dodatni ukrepi za popolno zagotovitev neodvisnosti sodstva v skladu z nedavnimi ustavnimi spremembami; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja koristi procesa decentralizacije in poziva, naj se povečajo pristojnosti avtonomne pokrajine Vojvodina; opozarja, da bi moral biti v skladu s srbsko ustavo zakon o financiranju avtonomne pokrajine Vojvodina sprejet do konca leta 2008, in spodbuja prihodnjo vlado, naj zadevo nemudoma predloži narodni skupščini; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priznava nekatere izboljšave pri delovanju narodne skupščine, zlasti redkejšo uporabo nujnih postopkov in sprejetje novega kodeksa ravnanja za poslance narodne skupščine, pripravljenega v sodelovanju s skupino GRECO; vendar je zaskrbljen, ker je med parlamentarnimi razpravami zoper politične nasprotnike, civilno družbo, medije in predstavnike drugih institucij, ki izrazijo drugačna politična stališča, še vedno slišati hujskajoči govor, tudi iz ust vladnih uradnikov; poziva novo narodno skupščino, naj te prakse ne dopušča in naj učinkovito izvršuje kodeks ravnanja; upa, da se negativne prakse, ki so bile značilne za prejšnje narodne skupščine, vključno s prepogosto uporabo nujnih zakonodajnih postopkov in izogibanjem, ne bodo ponovile, in spodbuja vlado, naj se bolj redno udeležuje zasedanj narodne skupščine; |
| --- | --- |

31.

| 32. | obžaluje, da je bilo delo Narodne skupščine ovirano zaradi pomanjkanja resnične politične razprave med večino in opozicijskimi strankami; poudarja pomen medstrankarskega soglasja o reformah, povezanih z EU, da se zagotovi napredek države na njeni poti v EU; je zaskrbljen, ker narodna skupščina ne izvaja svoje nadzorne vloge in ker zakonodajni program večinoma določa izvršna oblast; poziva novo parlamentarno vodstvo in parlamentarne skupine, naj se v korist državljanov osredotočijo na konstruktivne razprave v narodni skupščini; |
| --- | --- |

32.

| 33. | izraža zadovoljstvo nad dejstvom, da bo v manjšinskih strankah in koalicijah v novi srbski narodni skupščini skupaj 13 predstavnikov, ki bodo zastopali bošnjaško, madžarsko in hrvaško narodno skupnost; je zaskrbljen, ker Romi ne bodo imeli lastnih predstavnikov v narodni skupščini; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva srbsko narodno skupščino, naj zagotovi, da bodo neodvisni regulativni organi pooblaščeni za učinkovito izvajanje nadzorne vloge s podpiranjem in spremljanjem izvajanja ugotovitev in priporočil neodvisnih regulativnih organov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi omejenega napredka pri boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter več škandalov zaradi korupcije na visoki ravni, ki kažejo na morebitno povezavo med vladnimi uradniki in organiziranim kriminalom; poziva Srbijo, naj okrepi svoja prizadevanja za učinkovito reševanje teh vprašanj; poziva oblasti, naj se vzdržijo dajanja pripomb na tekoče preiskave in sojenja ter ne pritiskajo na sodstvo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja drugo vmesno poročilo skupine GRECO o skladnosti s četrtim ocenjevalnim krogom o Srbiji, ki obravnava preprečevanje korupcije poslancev narodne skupščine, sodnikov in tožilcev ter navaja, da je Srbija zadovoljivo izvedla ali zadovoljivo obravnavala osem od trinajstih priporočil iz četrtega kroga ocenjevanja; poziva k izvajanju nerešenih priporočil; ugotavlja, da je bil sprejet nov zakon o preprečevanju korupcije, ki je bil nedavno spremenjen v skladu s priporočili skupine GRECO; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Srbijo, naj doseže prepričljive rezultate, vključno s prepričljivimi rezultati pri učinkovitih preiskavah na področju boja proti korupciji, zlasti v primerih, ki so v velikem javnem interesu, ter izboljša svoje rezultate pri preiskavah primerov korupcije na visoki ravni, vključno z zasegom in zaplembo premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v zadevah Krušik in Telekom Srbija ni na voljo informacij o uradnih preiskavah; ugotavlja, da se primer Jovanjica obravnava v dveh ločenih obtožnicah in da so se v preiskovalnih medijih pojavili novi primeri korupcije na visoki ravni, zlasti tako imenovani Pandorini dokumenti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponovno poziva k zagotovitvi pravnega varstva v zvezi z nezakonitim rušenjem zasebne lastnine v soseski Savamala v Beogradu, k čemur je pozval že leta 2018; je seznanjen z obtožbami obsojenega policista ki je bil prisiljen prevzeti celotno odgovornost za vso zadevo; ponovno izraža zaskrbljenost, ker bi utegnila ta zadeva v naslednjih nekaj letih zastarati; poziva oblasti, naj zadevo v celoti raziščejo in kazensko preganjajo vse odgovorne osebe; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva oblasti, naj raziščejo in kazensko preganjajo vse domnevne vezi z Belivukovo hudodelsko združbo; izraža zaskrbljenost zaradi nedavnih obtožb, da je Darko Šarić iz zapora v Srbiji vodil mednarodno hudodelsko združbo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da instrument IPA III predvideva modulacijo ali celo začasno prekinitev izplačevanja sredstev, če pride do znatnega nazadovanja ali stalnega pomanjkanja napredka na področju temeljnih zadev, vključno z bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter svobodo medijev; v zvezi s tem poziva EU in države Zahodnega Balkana, naj vzpostavijo okvir za plodno sodelovanje med Evropskim javnim tožilstvom in državami Zahodnega Balkana, da bo lahko Evropsko javno tožilstvo učinkovito izvajalo svoje pristojnosti v zvezi s sredstvi IPA III v državah Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja sprejetje sprememb zakona o prostem dostopu do informacij javnega pomena, ki so odgovor na pozive k večji preglednosti pri oblikovanju javne politike in državljanom omogočajo, da brez nepotrebnih ovir pridobijo informacije v javnem interesu, in poziva, naj se začnejo hitro izvajati; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ugotavlja, da je bila strategija za razvoj civilne družbe sprejeta, a obžaluje, da ni bila pospremljena z akcijskim načrtom; poziva Komisijo in ESZD, naj še naprej tesno sodelujeta s civilno družbo in mediji v Srbiji ter podpirata njihove dejavnosti; opozarja, da je močna in neodvisna civilna družba bistveni element vsake demokracije; poziva srbske oblasti, naj civilno družbo vključijo v oblikovanje politik in sprejemanje odločitev, naj ne zavračajo kritik civilne družbe kot tujega vmešavanja in naj spodbujajo ugodno ozračje za delo vseh organizacij civilne družbe, da bodo lahko delale brez strahu pred ustrahovanjem ali celo kriminalizacijo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo k izvajanju priporočil posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 01/2022, da bi zagotovili učinkovit vpliv finančne pomoči EU na pravno državo na Zahodnem Balkanu, zlasti z oblikovanjem smernic o uporabi določb IPA III o modulaciji in strožjim parlamentarnim nadzorom nad sredstvi; poziva Komisijo, naj financiranje tesneje poveže z napredkom na področju pravne države, poveča podporo organizacijam civilne družbe in neodvisnim medijskim hišam ter izboljša poročanje in spremljanje projektov, k čemur je že večkrat pozval Evropski parlament; v zvezi s tem poziva k boljšemu usklajevanju programov pravne države, ki jih podpirajo mednarodni donatorji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | obžaluje, da nekateri deli nekdanjega jugoslovanskega zgodovinskega arhiva še vedno niso dostopni; ponovno poziva oblasti, naj olajšajo dostop do teh arhivov, zlasti arhivov nekdanje jugoslovanske tajne službe (UDBA) in protiobveščevalne službe Jugoslovanske ljudske armade (KOS), da bi omogočili temeljito preiskavo in obravnavo komunističnih zločinov in olajšali proces sprave, ter poziva, naj se ti arhivi vrnejo ustreznim vladam držav naslednic, če te to zahtevajo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Srbijo, naj spoštuje svoje obveznosti in v celoti sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) in Mednarodnim rezidualnim mehanizmom za kazenska sodišča (IRMCT) ter izvaja vse njune odločitve; |
| --- | --- |

45.

Temeljne svoboščine in človekove pravice

| 46. | obsoja, da vladajoča večina omejuje svobodo in neodvisnost medijev ter zlorablja medije za pridobitev nepoštene politične prednosti, napad na politične nasprotnike in širjenje dezinformacij; poudarja, da te omejitve negativno vplivajo na demokratične procese v državi; ugotavlja, da konkurenca v medijskem sektorju povečuje pluralnost medijev; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja, da si vlada prizadeva izvajati medijsko strategijo, obenem pa obžaluje prakse, ki kažejo, da oblasti namerno zavlačujejo z izvajanjem; ugotavlja, da bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe za nadaljnje povečanje svobode medijev, in poziva srbske oblasti, naj nemudoma sprejmejo ukrepe, s katerimi bi zagotovili svobodo izražanja ter neodvisnost in pluralnost medijev; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ugotavlja, da je zloraba javnega denarja za pridobitev lastništva v medijskih hišah eden od glavnih mehanizmov za zajetje medijev v Srbiji; opozarja, da bi morale biti informacije o lastništvu medijev na voljo javnosti, in poziva k večji preglednosti lastništva in financiranja medijev ter k vzpostavitvi okolja, ki bo neodvisnim in preiskovalnim medijem omogočalo dostop do financiranja in varno delovanje; poziva k večji preglednosti pri javnem financiranju medijev; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ugotavlja, da je bilo več izvolitev članov regulativnega organa za elektronske medije (REM) in članov upravnega odbora srbske radiotelevizije junija 2021 spornih; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so bile podane javne ocene o tem, da je odločanje organa REM politično pristransko; je seznanjen z novim odprtim natečajem za podelitev nacionalnih televizijskih frekvenc in licenc ter poudarja pomen pravičnega in preglednega postopka; je še vedno zaskrbljen zaradi vprašanj, povezanih s koncentracijo medijev v zadevi Telekom Srbija; poudarja, da je treba izboljšati delovanje in neodvisnost regulativnega organa za elektronske medije v skladu s priporočili medstrankarskega dialoga, da bi okrepili pluralnost medijev in izvajali strategijo za medije; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da Srbija tretjim državam namenja nesorazmerno večjo pozornost in da so nekatere medijske hiše glavni vir nasprotovanja EU in proruskega diskurza v Srbiji; |
| --- | --- |

50.

| 51. | obžaluje, da med drugim tudi poslanci in vladni uradniki izvajajo nenehne fizične napade, ustrahovanje, sovražni govor ter politično blatenje novinarjev in civilne družbe; poziva oblasti, naj preiščejo vse primere takšnih napadov, ustrezno kaznujejo storilce ter izboljšajo varnost novinarjev in zagovornikov človekovih pravic; izraža zaskrbljenost zaradi stalnega blatenja zagovornikov človekovih pravic, preiskovalnih novinarjev, medijskih hiš in organizacij civilne družbe, ki so kritični do vladnih politik, ter napadov nanje; poziva Srbijo, naj okrepi institucije za človekove pravice, zagotovi njihovo neodvisnost, jim dodeli potrebne finančne in človeške vire ter omogoči pravočasno nadaljnje ukrepanje na podlagi njihovih priporočil; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva srbske oblasti, naj zagotovijo popolno finančno in operativno neodvisnost regulatorjev za elektronske komunikacije in poštne storitve (RATEL) ter elektronskih medijev (REM) v skladu s pravnim redom EU; poziva k nadaljnjemu napredku pri izvajanju akcijskega načrta na podlagi medijske strategije, in sicer brez zamud ter na pregleden in vključujoč način; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva k splošnemu spoštovanju temeljne pravice do mirnih zborovanj in poziva uradnike organov kazenskega pregona, naj se vzdržijo uporabe pretirane sile; obsoja nasilje skupin skrajnežev in huliganov med mirnimi protesti, kot so protesti proti muralu Ratka Mladića v Beogradu novembra 2021 in okoljski protesti v Šabcu in Beogradu decembra 2021; je še vedno zaskrbljen zaradi poročil, da policija med temi okoljskimi protesti ni opravljala svoje zaščitne funkcije; poziva vlado, naj poskrbi za odstranitev muralov, ki poveličujejo obsojene vojne zločince, in omogoči učinkovito preiskavo napadov na protestnike, vključno z vsemi morebiti vpletenimi javnimi uradniki; poziva k temeljiti preiskavi morebitnih povezav med huligani in policijo; obžaluje, da se številni državljani soočajo z obtožbami zaradi prekrškov; poziva k odpravi teh nesorazmernih omejitev pravice do mirnega zbiranja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja sprejetje novega zakona o enakosti spolov in spremembe zakona o prepovedi diskriminacije in poziva vlado, naj poskrbi, da se bosta začela ta zakona hitro izvajati; ponovno poudarja, da so za izboljšanje razmer na področju človekovih pravic in političnih svoboščin žensk in ranljivih skupin potrebni usklajevanje, učinkovita institucionalna struktura in sodelovanje s civilno družbo; poziva Srbijo, naj izboljša enakost spolov in razmere v zvezi s pravicami žensk, med drugim s prednostnim vključevanjem vidika spola in okrepljenim sodelovanjem s civilno družbo, zlasti organizacijami žensk; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja sprejetje nove strategije o nasilju nad ženskami in nasilju v družini; poudarja pa, da so potrebni izvajanje in izboljšave, in poziva k usklajenemu političnemu pristopu k izvajanju Istanbulske konvencije, ki bo temeljil na prednostnem razvrščanju in dodelitvi zadostnih sredstev za preprečevanje nasilja na podlagi spola, zaščito žrtev kaznivih dejanj in pregon storilcev; |
| --- | --- |

55.

| 56. | obžaluje, da narodna skupščina v prejšnjem zakonodajnem mandatu ni sprejela zakona o istospolnih partnerstvih, ki ga je pripravilo ministrstvo za človekove pravice in pravice manjšin ter socialni dialog; poziva novo in bolj pluralistično narodno skupščino, naj to stori; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva srbsko vlado, naj okrepi prizadevanja, da bi zagotovila nediskriminatorno obravnavo etničnih, verskih in spolnih manjšin in drugih ranljivih skupin, ter naj še naprej izvaja pozitivno agendo o tem vprašanju, ki bo v celoti skladna z načeli in zakonodajo EU; poziva oblasti, naj dejavno izvajajo preiskave in obsodbe kaznivih dejanj iz sovraštva; obsoja etnično sovraštvo, ki ga širijo nekateri vladni uradniki in politiki; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Srbijo, naj manjšinam zagotovi enake možnosti, zlasti na področju izobraževanja, uporabe manjšinskih jezikov, dostopa do medijev in verskih obredov v manjšinskih jezikih, ustrezne zastopanosti v političnem in kulturnem življenju, javnih medijev, uprave in sodstva, prav tako pa naj ustvari pozitivno ozračje za izobraževanje v manjšinskih jezikih in več učbenikov natisne v manjšinskih jezikih; poziva jo, naj zaščiti in spodbuja kulturno dediščino, jezike in običaje svojih narodnih manjšin; poziva Srbijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bo sestava na vseh vladnih ravneh ustrezala narodni sestavi prebivalstva na ozemlju države; |
| --- | --- |

58.

| 59. | obsoja, da se manipulira z razdrobljenostjo manjšinskih skupin, in izraža zaskrbljenost, ker srbske oblasti niso pripravljene dosledno in v celoti izvajati medvladnega sporazuma o zaščiti manjšin; ugotavlja, da je za dejavno izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje treba storiti več; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja zavezo srbskih oblasti, da bodo podprle organizacijo EuroPride v Beogradu, kot ključni trenutek za skupnost LGBTI+ v Srbiji in regiji; poziva vlado in policijo, naj omogočita nemoteno načrtovanje in organizacijo programa ter poskrbita za varnost in dobro počutje udeležencev; poziva k strožjim ukrepom za boj proti nadlegovanju, sovražni propagandi in kaznivim dejanjem iz sovraštva zoper osebe LGBTI+; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ponovno obsoja domnevno uporabo prisilnega dela in kršenje človekovih pravic ter trgovino z ljudmi v primeru približno 500 vietnamskih državljanov na gradbišču kitajske tovarne Linglong v Srbiji; ugotavlja, da so bili sprejeti prvi ukrepi in izvedeni inšpekcijski pregledi, ter poziva srbske oblasti, naj zadevo raziščejo in zagotovijo, da se bodo spoštovale delavske pravice državljanov in prebivalcev; poziva Srbijo, naj izboljša usklajenost z delovnim pravom EU in spoštuje ustrezne konvencije Mednarodne organizacije dela, ki jih je ratificirala; poudarja, da bi morala srbska delovna in okoljska zakonodaja veljati tudi za kitajska podjetja, ki poslujejo v državi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | obžaluje deportacijo državljana Bahrajna v njegovo domovino kljub začasni sodbi Evropskega sodišča za človekove pravice, da je treba njegovo izročitev odložiti; opozarja, da mora Srbija spoštovati temeljne pravice vseh ljudi na svojem ozemlju; poziva srbske oblasti, naj spoštujejo svoje mednarodne obveznosti in v celoti izvršijo vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ugotavlja, kako pomembno je sodelovanje z EU v boju proti trgovini z ljudmi in nezakonitim tihotapljenjem migrantov prek balkanske poti; pozdravlja, da Srbija sodeluje s sosednjimi državami in državami članicami EU pri upravljanju migracij, ter poudarja, da je treba v celoti spoštovati človekove pravice ter mednarodne standarde in načela; |
| --- | --- |

63.

| 64. | je zelo zaskrbljen zaradi širjenja dezinformacij o ruski agresiji proti Ukrajini, tudi v medijskih hišah, ki so blizu vladi; poziva srbske oblasti, naj sprejmejo odločne ukrepe proti dezinformacijam in zavržejo najbolj razširjene lažne novice; poziva Srbijo in Komisijo, naj okrepijo infrastrukturo za boj proti dezinformacijam, ruski propagandi in drugim hibridnim grožnjam ter za pripravo z dokazi podprtih odzivov na kratkoročne in dolgoročne grožnje dezinformacij na Zahodnem Balkanu; poudarja, da so vsi politični voditelji odgovorni za ustavitev širjenja zlonamernih dezinformacij o ruskem napadu na Ukrajino; ugotavlja, da lahko toleranten odnos Srbije do zlonamernih zunanjih vplivov resno ogrozi njene možnosti za pristop k EU; |
| --- | --- |

64.

| 65. | je še posebej zaskrbljen zaradi dezinformacij, ki izvirajo iz Kremlja in se razširjajo prek medijske hiše Sputnik Srbija in drugih domačih akterjev; poziva srbske oblasti, naj se uskladijo s sankcijami EU in sprejmejo ustrezne ukrepe, da bodo medijskima hišama Russia Today in Sputnik Srbija preprečile širjenje lažnih novic in dezinformacij; je močno zaskrbljen, ker so med glavnimi viri dezinformacij rumeni tisk, ki ga financira ali podpira vlada, in nekateri televizijski kanali, ki so na voljo v celotni državi; obžaluje, da javna radiotelevizija od začetka neizzvane ruske invazije v Ukrajini sledi ruski propagandi in uporablja izraze, kot je „posebna vojaška operacija“; |
| --- | --- |

65.

| 66. | je zelo zaskrbljen, ker so države pristopnice EU na Zahodnem Balkanu posebno močno izpostavljene tujemu vmešavanju in dezinformacijskim kampanjam, ki izvirajo iz Rusije in Kitajske; je zaskrbljen, ker Srbija in Madžarska pomagata Rusiji in Kitajski pri uresničevanju njunih geopolitičnih ciljev; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se osredotoči na bolj proaktivno stališče, in sicer na povečanje verodostojnosti EU v tej regiji in na razširitev dejavnosti spremljanja projektne skupine za strateško komuniciranje pri Evropski službi za zunanje delovanje (StratCom), da bi se osredotočili na čezmejne dezinformacijske grožnje, ki prihajajo iz držav Zahodnega Balkana in njihovih sosed; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja pomen dialoga s srbsko civilno družbo in zasebnim sektorjem pri usklajevanju boja proti dezinformacijam v Srbiji in regiji; v zvezi s tem ugotavlja, da bi imela Srbija koristi od nadaljnjega povezovanja s strokovnimi skupinami Agencije Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA); |
| --- | --- |

67.

| 68. | ceni delo projektne skupine za strateško komuniciranje za Zahodni Balkan pri Evropski službi za zunanje delovanje, katere naloga je usklajeno in dosledno komuniciranje EU, krepitev odpornosti ter boj proti dezinformacijam in manipulacijam z informacijami v škodo EU; poziva k okrepitvi strateških komunikacijskih ukrepov in povečanju števila zaposlenih, med drugim k odprtju regionalne postaje za strateško komuniciranje na Zahodnem Balkanu; |
| --- | --- |

68.

Sprava in dobri sosedski odnosi

| 69. | pozdravlja sodelovanje Srbije pri mehanizmih regionalnega sodelovanja in jo spodbuja, naj si močneje prizadeva izboljšati dvostranske odnose z drugimi državami, ki se želijo pridružiti EU, ter sosednjimi državami članicami; pozdravlja njeno odločitev, da regiji, vključno s Severno Makedonijo, Črno goro ter Bosno in Hercegovino, podari približno 600 000 odmerkov cepiva proti covidu-19; spodbuja jo, naj si na vseh ravneh prizadeva za spodbujanje sprave in izboljšanje dobrih sosedskih odnosov, izvaja dvostranske sporazume in rešuje odprta dvostranska vprašanja s sosednjimi državami, zlasti glede razmejitve, nasledstva, vračanja kulturne lastnine in odprtja vojaških arhivov; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja zavezanost Srbije sodelovanju s sosednjimi državami pri reševanju vprašanja pogrešanih oseb in poudarja, da je sprava s sosednjimi državami osnovni pogoj za normalizacijo regionalnih odnosov; izraža zaskrbljenost zaradi sprejetja zakona o kulturni dediščini; poziva k polnemu spoštovanju kulturne dediščine in spodbujanju kulturnega sodelovanja ter ponovno poudarja pomen zaščite jezikov narodnih manjšin v Srbiji v skladu z zakoni in dvostranskimi sporazumi s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja pozive srbskih oblasti k vrnitvi bosanskih Srbov v institucije Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ponovno potrjuje svojo neomajno podporo dialogu med Beogradom in Prištino, ki ga podpira EU, ter želi pohvaliti delo posebnega predstavnika EU za dialog med Beogradom in Prištino Miroslava Lajčáka; ponovno poudarja pomen konstruktivnega sodelovanja organov tako v Srbiji kot na Kosovu, da bi na podlagi medsebojnega priznavanja dosegli celovit ter pravno zavezujoč sporazum o normalizaciji odnosov, ki je ključnega pomena za napredek obeh držav na njunih evropskih poteh ter bo prispeval k regionalni stabilnosti in blaginji; poziva k spoštovanju vseh preteklih sporazumov med Beogradom in Prištino in k njihovemu pravočasnemu izvajanju v dobri veri in v celoti, vključno z združenjem/skupnostjo občin s srbsko večino; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva ESZD, naj vzpostavi mehanizem za spremljanje in preverjanje izvajanja vseh doslej sklenjenih sporazumov ter redno poroča Evropskemu parlamentu o trenutnem stanju; poziva akterje EU, naj podprejo lokalne oblasti pri prizadevanjih za vključitev skupnosti večinsko srbskih občin v medsebojni sporazum; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva k nadaljnjemu dejavnemu in konstruktivnemu sodelovanju pri dialogu, ki ga podpira EU; spodbuja vladi Srbije in Kosova, naj se vzdržita vseh dejanj, ki bi lahko ogrozila zaupanje med stranema in konstruktivno nadaljevanje dialoga; znova poziva k bolj kakovostnemu dialogu, v katerem bodo udeležene ženske, ki bo bolj transparenten za javnost in v katerem bo dejansko sodelovala tudi civilna družba; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva srbske in kosovske oblasti, naj spodbujajo medosebne stike med lokalnimi skupnostmi, da bi okrepili dialog, tudi na nevladni ravni; izreka pohvalo kulturnim in mladinskim pobudam, kot je letni čezmejni umetniški festival „Mirëdita, dobar dan“, ki spodbuja sodelovanje med kosovskimi Albanci in Srbi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pozdravlja dejstvo, da sta Srbija in Kosovo sprejela časovni načrt za izvajanje energetskih sporazumov, kar je pomemben korak naprej v dialogu, ki ga podpira EU, in bo prineslo konkretne rezultate za vse državljane; poziva Srbijo in Kosovo, naj okrepita prizadevanja in poiščeta rešitev za vprašanje pogrešanih oseb ter pravico za vojna hudodelstva med jugoslovansko vojno v devetdesetih letih prejšnjega stoletja; poziva vlado, naj ti temi obravnava tudi v okviru dialoga med Beogradom in Prištino ter vzpostavi sodelovanje med Kosovom in Srbijo; |
| --- | --- |

76.

| 77. | obžaluje odločitev kosovske vlade, da zavrne predlog mednarodnih mediatorjev, ki bi omogočal zbiranje glasovnic upravičenih volivcev, da bi jim tako kot prej omogočili glasovanje na ustavnem referendumu 16. januarja 2022 in na srbskih volitvah 3. aprila 2022 na ozemlju Kosova; |
| --- | --- |

77.

| 78. | obžaluje destabilizacijske dejavnosti na meji na severu Kosova septembra 2021 ter poziva Beograd in Prištino, naj vse probleme rešujeta z dialogom; obžaluje, da v delovni skupini, ki naj bi poiskala rešitev za uporabo registrskih tablic vozil, ni bil dosežen dogovor; poziva obe strani, naj čim prej poiščeta trajno rešitev ter v dialogu, ki ga omogoča EU, spodbujata normalizacijo gospodarskih in političnih odnosov; obžaluje, da je bil uradnikom že večkrat zavrnjen vstop na ozemlje Kosova ali Srbije; poziva obe strani, naj vse obiske obravnavata na način, ki bo koristil procesu normalizacije; |
| --- | --- |

78.

| 79. | je seznanjen s pritožbami etničnih Albancev iz doline Presevo, ki jim je bila odvzeta volilna pravica in naj bi bili izbrisani iz matičnega registra v kraju prebivališča, srbske oblasti pa so jim tako odrekle temeljne in politične pravice; je zelo zaskrbljen zaradi obtožb in študij o tem, da srbske oblasti sistematično in diskriminatorno zlorabljajo zakon o prebivanju državljanov, pa tudi o „pasivizaciji“ stanovanjskih naslovov državljanov albanske etnične pripadnosti, ki živijo v južni Srbiji; poziva k neodvisnim in temeljitim preiskavam teh obtožb, srbske oblasti pa prosi, naj opustijo diskriminirajoče prakse in ciljno usmerjene ukrepe; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja, da je bila sprejeta državna strategija za sodni pregon vojnih zločinov za obdobje 2021–2026 in da so nedavno začeli delovati različni organi in povezani mehanizmi za poročanje; ponovno poudarja, da je treba to strategijo pregledno in vključujoče uresničevati; poziva srbske oblasti, naj odločno ukrepajo proti poveličevanju obsojenih vojnih zločincev ter prenehajo z vso retoriko razdvajanja in dejanji, ki ogrožajo celovitost sosednjih držav, regionalno stabilnost ter spravo; poziva srbske oblasti, naj pokažejo resnično zavezanost preiskovanju primerov vojnih hudodelstev in njihovemu pregonu; ponovno poudarja, da v Evropi ni prostora za zanikanje genocida; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, kako pomembno je regionalno sodelovanje pri vprašanju vojnih hudodelstev in pogrešanih oseb, poziva srbske oblasti, naj obsodijo vse oblike sovražnega govora, kampanje ustrahovanja ter javno odobravanje in zanikanje genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih hudodelstev; obžaluje, da nekateri srbski organi in nekateri srbski politiki še naprej zanikajo genocid v Srebrenici; poziva srbske oblasti, naj poskrbijo, da se bodo sojenja zaradi vojnih hudodelstev nadaljevala, tudi na lokalni ravni, ter zagotovijo pravico za žrtve, tako da priznajo in spoštujejo sodbe sodišč v zvezi z vojnimi zločini, se borijo proti nekaznovanosti storilcev, preiskujejo primere pogrešanih oseb, preiskujejo grobišča in podprejo domače tožilce pri obtožbah storilcev; |
| --- | --- |

81.

| 82. | obsoja vse večjo prisotnost obsojenih vojnih zločincev, kot so Veselin Šljivančanin, Dragoljub Ojdanić in Nikola Šainović, v medijskem prostoru, prek katerega širijo sovraštvo in nestrpnost do narodnih manjšin v Srbiji; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva EU in njene zaveznice, naj še okrepijo prizadevanja za spravo; pozdravlja obnovljeno sodelovanje zaveznic EU, zlasti imenovanje posebnih odposlancev ZDA, Združenega kraljestva in Nemčije za Zahodni Balkan, ter jih poziva, naj tesno sodelujejo in se usklajujejo z odposlancem EU, da bi okrepili vzvod ter zagotovili usklajeno svetovanje in podporo; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ponovno izraža podporo pobudi za ustanovitev regionalne komisije za ugotavljanje dejstev o vojnih zločinih in drugih grobih kršitvah človekovih pravic na ozemlju nekdanje Jugoslavije (RECOM); |
| --- | --- |

84.

| 85. | pozdravlja začetek izvajanja območja brez mobilnega gostovanja po celotnem Zahodnem Balkanu s 1. julijem 2021, kar bo izboljšalo povezljivost ter prineslo koristi državljanom in podjetjem v regiji; pozdravlja sprejetje deklaracije z Brda, ki so jo podpisali uradniki EU in voditelji držav Zahodnega Balkana in v kateri je priznan pomen tega dosežka; poziva Svet in Komisijo, naj sodelujeta z oblastmi zahodnobalkanskih držav pri odpravi stroškov gostovanja med Zahodnim Balkanom in Evropsko unijo; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva srbske oblasti, naj v berlinskem procesu nedvoumno podprejo skupni regionalni trg, ki bo odskočna deska na poti v EU; poudarja, da bi morali biti vsi programi regionalnega gospodarskega sodelovanja na Zahodnem Balkanu vključujoči in sprejemljivi za vseh šest držav, pri čemer bi bilo treba doseči enakopravno sodelovanje med vsemi šestimi državami, hkrati pa pospešiti usklajevanje s standardi in pravnim redom EU; |
| --- | --- |

86.

Družbeno-gospodarske reforme

| 87. | pozdravlja napredek pri razvoju delujočega tržnega gospodarstva, čeprav je vpliv države še vedno precej opazen, in dejstvo, da so uspešno ublažili vpliv krize zaradi covida-19 na gospodarstvo, med drugim s pravočasnimi fiskalnimi in monetarnimi ukrepi; kljub temu poziva srbske oblasti, naj ranljivim gospodinjstvom in podjetjem zagotovijo ciljno usmerjeno podporo, povezano s pandemijo; ugotavlja, da EU Srbiji še naprej zagotavlja bistveno podporo za socialno-ekonomsko okrevanje in nujne zdravstvene potrebe, vključno z dodatno podporo v znesku 10 milijonov EUR; |
| --- | --- |

87.

| 88. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni bila preiskana nobena od obtožb iz prejšnjega poročila preiskovalnih novinarjev o vladnem prirejanju statističnih podatkov o covidu-19 v politične namene; poudarja, da sta zaupanje in preglednost še posebej pomembna v prizadevanjih vlade v boju proti covidu-19, zato srbsko vlado poziva, naj državljanom zagotovi vse ustrezne statistične podatke; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ugotavlja, da ima trg dela kljub izboljšavam še vedno strukturne težave ter se sooča z demografskimi in migracijskimi izzivi; poziva Srbijo, naj izboljša položaj žensk na trgu dela ter izobraževanje in usposabljanje še naprej prilagaja potrebam trga dela, zlasti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter v povezavi z zelenim in digitalnim prehodom; |
| --- | --- |

89.

| 90. | je močno zaskrbljen zaradi socialno-ekonomskih razmer v več južnih srbskih okrožjih; poziva srbsko vlado, naj razišče vse obtožbe o uporabi socialne pomoči za pritisk na volivce, zlasti med ranljivimi skupinami in pripadniki romske manjšine; poziva srbsko vlado, naj se odzove na revščino in brezposelnost v teh in drugih delih države ter zagotovi, da bo za socialne politike in politike na področju zaposlovanja na voljo dovolj finančnih in institucionalnih virov; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Srbijo, naj izboljša svoje statistične zmogljivosti in izvede popis prebivalstva v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi in s sodelovanjem neodvisnih opazovalcev; |
| --- | --- |

91.

| 92. | je zelo zaskrbljen zaradi depopulacije in nenehnega izseljevanja srbskega človeškega kapitala; pozdravlja pobude srbskih vlad in inovativne pristope za boj proti tem trendom, vključno z demografskimi spremembami, ter sodelovanje z mednarodnimi organizacijami prek ciljno usmerjenih politik v vseh sektorjih za obvladovanje demografskih groženj, saj stalno upadanje prebivalstva ostaja ključni izziv za gospodarski razvoj; poziva novo vlado, naj nameni več pozornosti mladinskim politikam; poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja za socialno-ekonomski razvoj obmejnih regij, da bi preprečili odseljevanje prebivalstva iz njih; opozarja, da bi lahko v ta namen uporabili programe čezmejnega sodelovanja instrumenta IPA III; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pozdravlja izvajanje programov za podporo malim in srednjim podjetjem (MSP), zlasti nižje stroške najemanja posojil; poziva Srbijo, naj odpravi še preostale pomanjkljivosti, vključno z nestabilnim poslovnim okoljem in nelojalno konkurenco; pozdravlja sodelovanje Srbije pri procesu regionalnega tržnega povezovanja na Zahodnem Balkanu, ki mu bo sledilo tesnejše gospodarsko povezovanje z enotnim trgom EU, to pa bo privabilo potrebne naložbe in ustvarilo nove priložnosti za državljane in poslovno skupnost; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ponovno izraža zaskrbljenost, ker je Srbija čedalje bolj odvisna od kitajskih naložb in ker je od Kitajske najela veliko posojil, ki jih bo morala tudi vrniti; poziva srbske oblasti, naj izboljšajo preglednost in povečajo pravno skladnost z zahtevami glede presoje vplivov na okolje v panogah, ki močno onesnažujejo okolje, za kitajske, ruske in druge nedemokratične tuje naložbe, ki izhajajo iz dvostranskih sporazumov o strateškem sodelovanju; obžaluje nedavno dobavo kitajskih raketnih sistemov Srbiji; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poudarja, da morajo biti države Zahodnega Balkana v središču strategije EU Global Gateway in da jim je treba ponuditi transparentno in trajnostno naložbeno alternativo za škodljive naložbe in posojila Kitajske in drugih avtoritarnih režimov; |
| --- | --- |

95.

| 96. | je seznanjen z umikom amandmajev k zakonu o razlastitvi in poziva k širši javni razpravi o tem vprašanju; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pozdravlja napredek na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma, vendar poziva k boljšim rezultatom pri preiskovanju pranja denarja; ugotavlja, da sta infrastruktura in gradbeništvo pomembna vira nezakonitega denarja, in spodbuja Srbijo, naj zmanjša tveganje nezakonitih finančnih tokov v gradbeni industriji ter omeji davčne utaje in korupcijo v infrastrukturnem sektorju; poziva jo, naj zagotovi, da se bodo priporočila projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) uporabljala v dobri veri; |
| --- | --- |

97.

| 98. | je zaskrbljen zaradi počasnega napredka v zadevi Seznam, v kateri so državni organi zlorabili pravni okvir za ukrepanje proti določenim organizacijam civilne družbe in medijem, ki so kritični do vladne politike; znova poziva srbsko upravo za preprečevanje pranja denarja pri srbskem ministrstvu za finance, naj v celoti razišče ta vprašanja; |
| --- | --- |

98.

| 99. | opozarja na pogoje za financiranje EU iz instrumenta IPA III ter gospodarskega in naložbenega načrta za Zahodni Balkan; priznava, da sta instrument IPA III ter gospodarski in naložbeni načrt pomembna za proces reform, zeleni prehod, trajnostno povezljivost, človeški kapital, konkurenčnost in vključujočo rast ter za tesnejše regionalno in čezmejno sodelovanje; |
| --- | --- |

99.

Okolje, energija in promet

| 100. | pozdravlja konkretne ukrepe za postopno opuščanje elektrarn na premog; izraža zaskrbljenost, ker Srbija kljub aktualnim podnebnim in okoljskim izzivom še naprej vlaga v novo termoelektrarno; poziva oblasti, naj sprejmejo celovit nacionalni načrt za energijo in podnebje, ki bo skladen s ciljem ničelne stopnje emisij evropskega zelenega dogovora do leta 2050 in zeleno agendo za Zahodni Balkan; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva nacionalne organe, naj čim prej začnejo izvajati zakon o uporabi obnovljivih virov energije in zahteva širšo javno razpravo o energetskem prehodu in sedanji gradnji več deset malih hidroelektrarn; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva Srbijo, naj okrepi svoja prizadevanja za diverzifikacijo oskrbe z energijo in skupno mešanico energijskih virov, zlasti zmanjša svojo odvisnost od Rusije, ter poveča naložbe in posodobi energetsko infrastrukturo, da bo lahko izvedla potreben prehod s fosilnih goriv na obnovljive vire energije; v zvezi s tem poudarja pomen gradnje povezovalnega plinovoda z Bolgarijo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sredstva IPA prispevala k vzpostavitvi podnebno nevtralnega gospodarstva v Srbiji, ki bo povsem v skladu s Pariškim sporazumom in cilji EU za dekarbonizacijo, za dosego tega cilja pa naj prispeva potrebno tehnično podporo; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poudarja, da neučinkovitost v energetskem sektorju kritično vpliva na splošno gospodarsko konkurenčnost države, in poziva Srbijo, naj si zavzeto prizadeva za prehod na zeleno in krožno gospodarstvo, v ta namen pa postopoma opusti fosilne vire energije in občutno poveča stopnjo recikliranja virov in materialov; |
| --- | --- |

103.

| 104. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Srbija ni usklajena s pogodbo o ustanovitvi energetske skupnosti in jo torej krši, zato jo poziva, naj upošteva priporočila iz te pogodbe ter dejavnosti na področju energetike uskladi s tretjim energetskim svežnjem in z energetsko politiko EU; |
| --- | --- |

104.

| 105. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi visoke stopnje onesnaženosti zraka in poziva oblasti, naj pospešijo izvajanje načrtov za kakovost zraka; obžaluje, da je več srbskih krajev, predvsem Beograd, Smederevo, Bor ter dolini Kolubare in Tamnave, pogosto na svetovnem seznamu območij, kjer je zrak najbolj onesnažen; poziva oblasti, naj hitro sprejmejo ukrepe za boljšo kakovost zraka, zlasti v velikih mestih in na industrijskih območjih; poudarja, da je treba najti trajnostne rešitve ter omejiti uporabo lignita in drugih vrst nizkokaloričnega premoga za proizvodnjo energije in ogrevanje; |
| --- | --- |

105.

| 106. | je močno zaskrbljen zaradi projektov proizvodnje električne energije iz premoga, ki jih financira Kitajska, in njihovega vpliva na okolje in kakovost zraka; ugotavlja, da postopek sprejemanja programa za zaščito zraka trenutno poteka, in pozdravlja manjša nepovratna sredstva občinam za izboljšanje kakovosti zraka in ravnanja z odpadki ter financiranje izvajanja projektov za zmanjšanje onesnaženosti zraka v Srbiji; |
| --- | --- |

106.

| 107. | znova izraža obžalovanje zaradi neukrepanja v zvezi z onesnaževanjem reke Dragovištica iz tamkajšnjih rudnikov in zaradi škodljivih posledic za zdravje lokalnega prebivalstva in okolje; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poudarja, da so potrebne izboljšave zakonodaje o ravnanju z odpadki ter njenega izvajanja in izvrševanja in da je treba pospešiti uvajanje in izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki in ukrepov krožnega gospodarstva; |
| --- | --- |

108.

| 109. | je seznanjen z odvzemom dovoljenj za raziskovanje pri projektu pridobivanja in predelave litija na zahodu Srbije; poziva srbske oblasti, naj v tem procesu ravnajo povsem pregledno in naj izvedejo celovito oceno učinka, vključno z javnimi posvetovanji z zadevnimi lokalnimi skupnostmi pri izdaji dovoljenj; |
| --- | --- |

109.

| 110. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi resnih težav s korupcijo in pravno državo na področju okoljskih vprašanj, premajhne preglednosti nasploh ter neizvajanja ocen okoljskega in socialnega učinka infrastrukturnih projektov; v zvezi s tem ugotavlja, da je bil v pristopnih pogajanjih z EU odprt sklop 4 o zeleni agendi in trajnostni povezljivosti; poziva, naj se ukrepa v zvezi z upravičenimi pomisleki, izraženimi med okoljskimi protesti, in naj se te težave nujno obravnavajo med pogajanji; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poziva, naj se skupno zavarovano območje na srbskem ozemlju poveča ter naj se poskrbi za izvajanje ukrepov in ustrezno financiranje varstva narave; poziva k dosledni uporabi zakona o varstvu narave in zakona o uporabi obnovljivih virov energije, da bi ustavili vse škodljive projekte na zaščitenih območjih; |
| --- | --- |

111.

| 112. | pozdravlja sprejetje programa ravnanja z odpadki in ugotavlja, da postopek javne predstavitve akcijskega načrta za program ravnanja z odpadki za obdobje 2022–2024 še poteka; ugotavlja, da je začel delovati ekološki informacijski sistem, ki državljanom omogoča prijavo okoljskih problemov; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva k pregledu vseh doslej zgrajenih malih hidroelektrarn in k preverjanju, ali so bili pri izdaji dovoljenj ustrezno upoštevani zakonodaja in postopki; poziva, naj se takoj sprejmejo ukrepi, da se tam, kjer je bil zakon očitno kršen, kot v primeru Rakite, reke vrnejo v stanje, v kakršnem so bile pred gradnjo teh elektrarn; poziva k odstranitvi objektov, ki ogrožajo obale, jezera, vodotoke in podtalnico; poudarja, da je treba nadzorovati vse projekte, ki ogrožajo vodne vire, ter jih bilo uvrstiti na seznam projektov, za katere je potrebna presoja vplivov na okolje; poziva, naj se ponovno preuči privatizacija Inštituta Jaroslava Černija za upravljanje voda; |
| --- | --- |

113.

| 114. | pozdravlja napredek Srbije pri reformi železniškega sistema; spodbuja jo, naj poskrbi za skladnost naložb v prometno infrastrukturo s strategijo EU za trajnostno in pametno mobilnost, da bodo čim bolj koristile srbskemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

114.

o

o o

| 115. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter srbskemu predsedniku, vladi in narodni skupščini. |
| --- | --- |

115.

---

(1)  UL L 278, 18.10.2013, str. 16.

(2)  UL L 330, 20.9.2021, str. 1.

(3)  UL L 111, 8.4.2022, str. 1.

(4)  UL C 362, 8.9.2021, str. 129.

(5)  UL C 494, 8.12.2021, str. 172.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0506.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0511.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0064.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/118 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/118

---

P9_TA(2022)0285

Poročilo o Kosovu za leto 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o poročilu Komisije o Kosovu za leto 2021 (2021/2246(INI))

(2023/C 47/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom na drugi strani, ki je začel veljati 1. aprila 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom na drugi strani, ki je začel veljati 1. aprila 2016 (1),

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in Kosovom o splošnih načelih sodelovanja Kosova v programih Unije, ki je začel veljati 1. avgusta 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in Kosovom o splošnih načelih sodelovanja Kosova v programih Unije, ki je začel veljati 1. avgusta 2017 (2),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha EU–Zahodni Balkan v Sofiji 17. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha EU–Zahodni Balkan v Sofiji 17. maja 2018,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha EU-Zahodni Balkan v Zagrebu 6. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha EU-Zahodni Balkan v Zagrebu 6. maja 2020,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha EU–Zahodni Balkan na Brdu pri Kranju 6. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha EU–Zahodni Balkan na Brdu pri Kranju 6. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju berlinskega procesa, ki se je začel 28. avgusta 2014, in osmega vrha berlinskega procesa 5. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju berlinskega procesa, ki se je začel 28. avgusta 2014, in osmega vrha berlinskega procesa 5. julija 2021,

| — | ob upoštevanju vrha v Sofiji dne 10. novembra 2020, izjave voditeljev Zahodnega Balkana o skupnem regionalnem trgu z dne 9. novembra 2020 in izjave iz Sofije o zeleni agendi za Zahodni Balkan z dne 10. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha v Sofiji dne 10. novembra 2020, izjave voditeljev Zahodnega Balkana o skupnem regionalnem trgu z dne 9. novembra 2020 in izjave iz Sofije o zeleni agendi za Zahodni Balkan z dne 10. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 1244 z dne 10. junija 1999, svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine OZN št. 64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da spodbuja dialog med Srbijo in Kosovom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 1244 z dne 10. junija 1999, svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine OZN št. 64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da spodbuja dialog med Srbijo in Kosovom,

| — | ob upoštevanju prvega sporazuma med vladama Srbije in Kosova z dne 19. aprila 2013 o načelih normalizacije odnosov ter sporazumov z dne 25. avgusta 2015 in stalnega dialoga o normalizaciji odnosov, ki ga podpira EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega sporazuma med vladama Srbije in Kosova z dne 19. aprila 2013 o načelih normalizacije odnosov ter sporazumov z dne 25. avgusta 2015 in stalnega dialoga o normalizaciji odnosov, ki ga podpira EU,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/904 z dne 3. junija 2021 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX Kosovo) (3), s katerim je bil mandat misije podaljšan do 14. junija 2023, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/904 z dne 3. junija 2021 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX Kosovo) (3), s katerim je bil mandat misije podaljšan do 14. junija 2023,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan (COM(2020)0641) in delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. oktobra 2020 s smernicami za izvajanje zelene agende za Zahodni Balkan (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan (COM(2020)0641) in delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. oktobra 2020 s smernicami za izvajanje zelene agende za Zahodni Balkan (SWD(2020)0223),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1529 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1529 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2021 o širitveni politiki EU za leto 2021 (COM(2021)0644), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije s poročilom o Kosovu za leto 2021 (SWD(2021)0292), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2021 o širitveni politiki EU za leto 2021 (COM(2021)0644), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije s poročilom o Kosovu za leto 2021 (SWD(2021)0292),

| — | ob upoštevanju ocene Komisije z dne 22. aprila 2021 v zvezi s programom gospodarskih reform Kosova za obdobje 2021–2023 (SWD(2021)0093) in skupnih sklepov, ki jih je Svet 12. julija 2021 sprejel v okviru ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene Komisije z dne 22. aprila 2021 v zvezi s programom gospodarskih reform Kosova za obdobje 2021–2023 (SWD(2021)0093) in skupnih sklepov, ki jih je Svet 12. julija 2021 sprejel v okviru ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji (COM(2020)0315),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (Kosovo) (COM(2016)0277) ter svojega stališča z dne 28. marca 2019 o predlogu Komisije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (Kosovo) (COM(2016)0277) ter svojega stališča z dne 28. marca 2019 o predlogu Komisije (5),

| — | ob upoštevanju končnega poročila misije Evropske unije za opazovanje volitev o občinskih volitvah 2021 na Kosovu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila misije Evropske unije za opazovanje volitev o občinskih volitvah 2021 na Kosovu,

| — | ob upoštevanju četrtega srečanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta med Evropsko unijo in Kosovom, ki je potekalo 7. decembra 2021 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega srečanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta med Evropsko unijo in Kosovom, ki je potekalo 7. decembra 2021 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu z dne 14. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu z dne 14. decembra 2021,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 10. januarja 2022 z naslovom Podpora EU pravni državi na Zahodnem Balkanu: kljub prizadevanjem temeljne težave še vedno obstajajo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 10. januarja 2022 z naslovom Podpora EU pravni državi na Zahodnem Balkanu: kljub prizadevanjem temeljne težave še vedno obstajajo,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (6),

| — | ob upoštevanju izjave in priporočil, sprejetih na sedmem in osmem srečanju stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Kosovo, ki je potekalo 4. in 5. novembra 2021 ter 9. in 10. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave in priporočil, sprejetih na sedmem in osmem srečanju stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Kosovo, ki je potekalo 4. in 5. novembra 2021 ter 9. in 10. marca 2022,

| — | ob upoštevanju skupne izjave drugega vrha Evropskega parlamenta in predsednikov parlamentov Zahodnega Balkana 28. junija 2021, ki ga je sklical predsednik Evropskega parlamenta skupaj z vodji parlamentov Zahodnega Balkana, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave drugega vrha Evropskega parlamenta in predsednikov parlamentov Zahodnega Balkana 28. junija 2021, ki ga je sklical predsednik Evropskega parlamenta skupaj z vodji parlamentov Zahodnega Balkana,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o poročilih Komisije o Kosovu za leti 2019 in 2020 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o poročilih Komisije o Kosovu za leti 2019 in 2020 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o sodelovanju na področju boja proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o sodelovanju na področju boja proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu (8),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0179/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0179/2022),

| A. | ker se vsaka država širitve ocenjuje individualno glede na lastne dosežke, izvajanje potrebnih reform pa določa časovni načrt in napredovanje pristopa; |
| --- | --- |

A.

ker se vsaka država širitve ocenjuje individualno glede na lastne dosežke, izvajanje potrebnih reform pa določa časovni načrt in napredovanje pristopa;

| B. | ker pet držav članic ni priznalo Kosova kot neodvisne države; |
| --- | --- |

B.

ker pet držav članic ni priznalo Kosova kot neodvisne države;

| C. | ker sta demokracija in pravna država temeljni vrednoti, na katerih temelji EU; ker so temeljite in celovite reforme nujne za reševanje nerešenih izzivov na teh področjih; |
| --- | --- |

C.

ker sta demokracija in pravna država temeljni vrednoti, na katerih temelji EU; ker so temeljite in celovite reforme nujne za reševanje nerešenih izzivov na teh področjih;

| D. | ker je potreben celovit, pravno zavezujoč sporazum o normalizaciji odnosov med Srbijo in Kosovom, ki je ključnega pomena za napredek obeh držav na njunih evropskih poteh; ker bi tak sporazum znatno prispeval k splošni stabilnosti v regiji; |
| --- | --- |

D.

ker je potreben celovit, pravno zavezujoč sporazum o normalizaciji odnosov med Srbijo in Kosovom, ki je ključnega pomena za napredek obeh držav na njunih evropskih poteh; ker bi tak sporazum znatno prispeval k splošni stabilnosti v regiji;

| E. | ker Kosovu ni bila odobrena liberalizacija vizumskega režima, čeprav so bila od leta 2018 izpolnjena vsa merila uspešnosti; |
| --- | --- |

E.

ker Kosovu ni bila odobrena liberalizacija vizumskega režima, čeprav so bila od leta 2018 izpolnjena vsa merila uspešnosti;

| F. | ker je Kosovo doseglo precejšen napredek v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

F.

ker je Kosovo doseglo precejšen napredek v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu;

| G. | ker je Evropska unija največja trgovinska partnerica Kosova, ki je v letu 2020 predstavljala 33 % njegovega celotnega izvoza in 50 % celotnega uvoza; |
| --- | --- |

G.

ker je Evropska unija največja trgovinska partnerica Kosova, ki je v letu 2020 predstavljala 33 % njegovega celotnega izvoza in 50 % celotnega uvoza;

| H. | ker je EU še vedno glavna strateška partnerica Kosova in podpira njegovo zavezanost evropskemu povezovanju, zlasti prek instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III), gospodarskega in naložbenega načrta za Zahodni Balkan in makrofinančne pomoči; |
| --- | --- |

H.

ker je EU še vedno glavna strateška partnerica Kosova in podpira njegovo zavezanost evropskemu povezovanju, zlasti prek instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III), gospodarskega in naložbenega načrta za Zahodni Balkan in makrofinančne pomoči;

| I. | ker je EU največja donatorica finančne pomoči Kosovu in ker je slednji v obdobju 2007–2020 iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) prejel pomoč v skupnem znesku 1,21 milijarde EUR; |
| --- | --- |

I.

ker je EU največja donatorica finančne pomoči Kosovu in ker je slednji v obdobju 2007–2020 iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) prejel pomoč v skupnem znesku 1,21 milijarde EUR;

| J. | ker je Komisija v okviru instrumenta IPA II odobrila sveženj v vrednosti 70 milijonov EUR, s katerim bo pomagala financirati dostop držav Zahodnega Balkana do cepiv proti covidu-19, ki so jih naročile države članice EU; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija v okviru instrumenta IPA II odobrila sveženj v vrednosti 70 milijonov EUR, s katerim bo pomagala financirati dostop držav Zahodnega Balkana do cepiv proti covidu-19, ki so jih naročile države članice EU;

| K. | ker pomoč v okviru instrumenta IPA III temelji na strogih pogojih in predvideva modulacijo ter ukinitev pomoči v primeru nazadovanja, kar zadeva demokracijo, človekove pravice in pravno državo; |
| --- | --- |

K.

ker pomoč v okviru instrumenta IPA III temelji na strogih pogojih in predvideva modulacijo ter ukinitev pomoči v primeru nazadovanja, kar zadeva demokracijo, človekove pravice in pravno državo;

Zaveza širitvi

| 1. | pozdravlja stalno zavezanost Kosova napredku pri reformah, povezanih z EU, prepričljiv konsenz političnih strank in močno javno podporo evropskemu povezovanju ter sprejemanju evropske identitete; ugotavlja, da ima vlada po splošnih volitvah v kosovskem parlamentu veliko večino in jo poziva, naj to izkoristi za hitro pospešitev potrebnih reform; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice EU, naj dajo prednost širitvi in zagotovijo obljubljene ugodnosti, ko bodo izpolnjeni pogoji, ter izboljšajo izmenjavo informacij z državljani EU o širitvi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja večjo politično stabilnost in močno zavezanost vlade nadaljnjemu napredovanju na evropski poti, o čemer priča sprejetje akcijskega načrta evropskega programa reform II in nacionalnega programa za izvajanje stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma 2022–2026; poudarja, da je treba okrepiti upravne zmogljivosti ter vzpostaviti celovito usklajevalno strukturo v kosovskih institucijah za njihovo učinkovito izvajanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža pohvalo za miren in nemoten potek predčasnih parlamentarnih volitev 14. februarja 2021 in občinskih volitev 17. oktobra in 14. novembra 2021; vendar obžaluje nizko zastopanost žensk na volitvah in omejeno politično konkurenco ter svobodo izbire in izražanja v občinah kosovskih Srbov, kot je bilo ugotovljeno v poročilih misije EU za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da je kosovska skupščina 13. aprila 2021 ustanovila priložnostno komisijo za volilno reformo; poziva Kosovo, naj takoj odpravi dolgotrajne pomanjkljivosti v volilnem procesu, zlasti v zvezi s pravili za kampanje, glasovanjem državljanov v tujini in točnostjo volilnih list; obžaluje, da je veliko priporočil, ki so jih od leta 2013 izdale prejšnje misije EU za opazovanje volitev, ostalo neobravnavanih, in poudarja, da te reforme, ki bi jih bilo treba že zdavnaj izvesti, zahtevajo trdno politično zavezanost in konstruktivno udeležbo političnih strank in civilne družbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | globoko obžaluje, da Svet ni uspel zagotoviti brezvizumskega režima za Kosovo; izraža svojo popolno solidarnost in sočutje z državljani države; znova poziva države članice v okviru Sveta, naj čim prej nadaljujejo s sprejetjem brezvizumskega režima za državljane Kosova, saj je Kosovo edina država Zahodnega Balkana, za katero vizumski režim še ni bil liberaliziran, čeprav od leta 2018 izpolnjuje vsa merila; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da pomanjkanje liberalizacije vizumskega režima ovira izvajanje programov EU in neposredno vpliva na državljane Kosova, hkrati pa opogumlja kriminalne mreže; ugotavlja, da nadaljnje odlašanje spodkopava verodostojnost EU in njen ugled kot zanesljive partnerice ter resne geopolitične akterke, kar bi lahko vplivalo na dialog med Kosovom in Srbijo; poudarja, da bi liberalizacija vizumskega režima lahko približala Kosovo EU, saj bi olajšala potovanja, kulturne in izobraževalne izmenjave ter poslovno sodelovanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v celoti podpira prošnjo Kosova za članstvo v Svetu Evrope, in poziva države članice EU, naj njegovo prošnjo podprejo, prav tako pa naj podprejo njegove prošnje za pridružitev drugim mednarodnim organizacijam; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen tudi z namero Kosova, da bo leta 2022 zaprosilo za članstvo v Evropski uniji, da bi pridobilo status kandidatke, vendar poudarja, da ni skrajšanega postopka za nobeno državo kandidatko ali potencialno državo kandidatko, in opozarja, da bodo vse države, ki želijo postati države članice, ocenjene glede na njihove dosežke pri izpolnjevanju, izvajanju in spoštovanju sklopa meril in skupnih evropskih vrednot; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je napredek pri normalizaciji odnosov s Srbijo na podlagi vzajemnega priznavanja nujen pogoj, da bi obe državi napredovali na svoji evropski poti; priznava, da je Kosovo v celoti zavezano napredku v pogajanjih s Srbijo, da bi državi rešili odprta vprašanja na način, ki bi imel koristi za obe državi in spodbuja kosovske oblasti, naj se osredotočijo na doseganje napredka v dialogu med Prištino in Beogradom in uresničevanje dogovorov ter naj s prezgodnjo prošnjo za članstvo v EU ne povzročijo dodatnega razočaranja za svoje državljane; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je neodvisnost Kosova nepreklicna; pozdravlja dejstvo, da je Izrael 4. septembra 2020 priznal Kosovo; vendar obžaluje, da pet držav članic EU še ni priznalo Kosova, in jih ponovno poziva, naj to čim prej storijo in s tem potrdijo njegovo evropsko prihodnost; ugotavlja, da je EU največja donatorica in trgovinska partnerica Kosova ter vlagateljica v tej državi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da je ruska invazija v Ukrajino izredno zaskrbljujoča za Zahodni Balkan, zlasti za državljane Kosova; pozdravlja sprejetje resolucije kosovske skupščine, ki odločno obsoja vojaški napad in invazijo Ruske federacije na Ukrajino, in izraža pohvalo Kosovu, ker se je s sprejetjem sankcij proti Rusiji hitro uskladilo z EU in odločno izrazilo solidarnost z Ukrajino, s čimer se je izkazalo kot zelo zanesljiv partner s trdnimi koreninami v evropskem in čezatlantskem zavezništvu; pozdravlja pripravljenost Kosova, da gosti ukrajinske begunce, in sprejetje ukrepov za pomoč ukrajinskim beguncem, vključno z izvajanjem programa „gostujočih novinarjev“, ki ukrajinskim novinarjem omogoča, da živijo in delajo na Kosovu; ugotavlja, da v zadnjem času ni bilo poročil o resnih grožnjah za varnost in ozemeljsko celovitost Kosova; poudarja, da lahko uspešna vključitev severa in nadaljnja prizadevanja za izboljšanje vsakdanjega življenja kosovskih Srbov bistveno prispevajo k splošni stabilnosti in varnostnim razmeram v državi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zadovoljen, da je bil Ukrajini in Moldaviji na zasedanju Evropskega sveta 23. in 24. junija 2022 podeljen status kandidatke za članstvo v EU; opozarja pa, da je treba, če se želi ohraniti verodostojnost širitvenega procesa EU, ohraniti dolgoletno zavezanost vsem šestim državam Zahodnega Balkana, vključno s Kosovom, in njihovo vzporedno pot nadaljevati neprekinjeno na podlagi dosežkov, političnega usklajevanja, solidarnosti v mednarodnih zadevah in dogovorjenih zavez; poziva k večji dinamičnosti v procesu širitve; |
| --- | --- |

13.

Demokracija in pravna država

| 14. | pozdravlja okrepljena prizadevanja na področju boja proti korupciji, med drugim sprejetje strategije za pravno državo in akcijski načrt za obdobje 2021-2026, in poudarja, da je izvajanje ključnega pomena; izraža pohvalo Kosovu, ker se je povzpelo za 17 mest po indeksu zaznave korupcije organizacije Transparency International za leto 2021; spodbuja Kosovo, naj še naprej izboljšuje svoje rezultate na področju boja proti korupciji na visoki ravni in organiziranemu kriminalu ter naj v celoti razišče vse možne povezave s politično oblastjo; poziva kosovske oblasti, naj okrepijo preiskovanje in pregon organiziranega kriminala, tudi trgovino z ljudmi in prepovedanimi drogami, ter naj se odločneje borijo proti pranju denarja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja prizadevanja Kosova v boju proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu ter za repatriacijo in vključevanje tujih borcev; spodbuja ga, naj sprejme novo strategijo za preprečevanje nasilnega ekstremizma in radikalizacije, ki vodi v terorizem, saj je pri izvajanju prejšnje strategije primanjkovalo institucionalnega usklajevanja in finančnih orodij; poziva k dejavnemu regionalnemu sodelovanju v boju proti morebitnim terorističnim dejavnostim in pri onemogočanju finančnih tokov, namenjenih financiranju terorizma, pa tudi k boljšemu usklajevanju in izmenjavi informacij med ustreznimi varnostnimi službami in agencijami Republike Kosovo in EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je zaskrbljen, ker je sodstvo še naprej neučinkovito in podvrženo političnemu vmešavanju; v zvezi s tem pozdravlja predloge za reformo tožilskega sistema in poudarja, da je treba pri njihovem izvajanju v celoti upoštevati mnenje Beneške komisije; poudarja, da je to izjemno pomembno za zagotovitev nepovratne politične neodvisnosti in integritete sodstva ter za izboljšanje odgovornosti in preglednosti kosovskega pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

16.

| 17. | spodbuja Kosovo, naj okrepi prizadevanja za povečanje zmogljivosti organov pregona, prijavljanje premoženjskega stanja in zaplembo premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji; je seznanjen s predlogom za ustanovitev nove agencije za civilno zaplembo premoženja in ponovno poudarja, da je treba pred sprejetjem zakonodaje v celoti upoštevati mnenje Beneške komisije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je seznanjen z načrti vlade za preverjanje sodnikov in tožilcev ter poudarja pomen mnenja Beneške komisije; poudarja, da bi bilo treba preverjanje uporabiti kot zadnje sredstvo, in vztraja, da se pridržkov EU in ZDA glede morebitne ohromitve pravosodnega sistema ne sme zanemariti; odločno spodbuja kosovske oblasti, naj v celoti izkoristijo že obstoječe mehanizme in instrumente, da bi nemudoma izboljšale neodvisnost, strokovnost, učinkovitost in integriteto pravosodnega sistema; pozdravlja, da kosovske oblasti v zvezi s tem sodelujejo z EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje, da je kosovski tožilski svet kljub večkratnim pozivom EU k pravičnemu, preglednemu in na dosežkih temelječemu izboru glavnega državnega tožilca izbirni postopek izvedel, ne da bi upošteval ta načela; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja prizadevanja za depolitizacijo in profesionalizacijo kosovskih javnih uslužbencev in javne uprave ter poziva Kosovo, naj na progresiven in sorazmeren način pospeši reforme javne uprave in javnih financ; ponovno poudarja pomen trdne, depolitizirane in državljanom namenjene javne uprave, kjer bodo imenovanja potekala po konkurenčnih, preglednih in pravičnih postopkih, v katerih bodo upoštevani dosežki; pozdravlja napredek pri vzpostavitvi nacionalnega centraliziranega državnega registra kazenskih evidenc, ki ga podpira EU, in poziva Kosovo, naj obravnava preostale izzive; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja, da je kosovska skupščina sprejela zakona o financiranju političnih strank in o razkritju premoženja, ki sta že zelo zamujala, ter poziva k njihovemu doslednemu izvajanju; obžaluje, da predstavniki Srbske liste nenehno bojkotirajo predsedstvo kosovske skupščine in da se poslanci ne udeležujejo plenarnih zasedanj skupščine, zaradi česar so nekatere točke dnevnega reda blokirane; pozdravlja sprejetje novega poslovnika skupščine v prvi obravnavi, ki uvaja finančne sankcije proti poslancem, ki so neupravičeno odsotni, in poziva k njegovemu hitremu dokončnemu sprejetju in izvajanju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izreka pohvalo dinamični in konstruktivni kosovski civilni družbi za njeno delo in predanost; spodbuja vlado, naj z njimi vzpostavi delovne odnose za sodelovanje, ki temeljijo na medsebojnemu zaupanju ob spoštovanju njihove neodvisnosti, in zagotovi njihovo smotrno sodelovanje pri zadevnih reformnih projektih, zlasti ključni zakonodaji; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva vlado, naj pomisleke ustrezno obravnava in izvrši sodbo ustavnega sodišča iz leta 2016 o podelitvi zemljiških parcel samostanu Visoki Dečani; je zaskrbljen, ker oblasti še vedno niso izvršile sklepa sodišča, kar spodkopava zavezanost vlade k uveljavljanju pravne države in njeno spoštovanje neodvisnega sodstva, pa tudi mednarodni ugled države; poudarja, kako pomembno je izvajati vse odločbe ustavnega sodišča; poziva vlado, naj načela pravne države ne uporablja selektivno; |
| --- | --- |

23.

| 24. | izreka pohvalo Evropski misiji za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX), ki kosovskim oblastem pomaga pri ustanavljanju trajnostnih in neodvisnih institucij pravne države; pozdravlja podaljšanje mandata misije EULEX, pa tudi nedavno napotitev začasne enote za krepitev zmogljivosti sestavljene policijske enote EULEX; spodbuja Kosovo, naj še naprej sodeluje z misijo EULEX ter s specializiranimi senati in specializiranim tožilstvom, kar je pomemben dokaz njegove zavezanosti pravni državi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja delovni dogovor med kosovsko policijo in Europolom iz julija 2020, ki bo podlaga za okrepljeno sodelovanje v boju proti organiziranemu kriminalu, terorizmu in ekstremizmu, in poziva kosovske oblasti, naj v celoti izkoristijo ta potencial; glede na to poudarja, da je Interpol pomemben instrument v boju proti organiziranemu kriminalu; obžaluje, da Kosovo kljub večkratnim poskusom pridružitve še ni član Interpola, in poziva, naj se Kosovo vključi v Interpol, države članice EU pa naj proaktivno podprejo prošnjo Kosova za pridružitev tej organizaciji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo k izvajanju priporočil posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 01/2022, da bi zagotovili učinkovit vpliv finančne pomoči EU na pravno državo na Zahodnem Balkanu, zlasti z oblikovanjem smernic o uporabi določb IPA III o modulaciji in strožjim parlamentarnim nadzorom nad sredstvi; poziva Komisijo, naj financiranje tesneje poveže z napredkom na področju pravne države, poveča podporo organizacijam civilne družbe in neodvisnim medijskim hišam ter izboljša poročanje in spremljanje projektov, k čemur je že večkrat pozval Evropski parlament; v zvezi s tem poziva k boljšemu usklajevanju programov pravne države, ki jih podpirajo mednarodni donatorji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva EU in države Zahodnega Balkana, naj vzpostavijo okvir za plodno sodelovanje med Evropskim javnim tožilstvom in državami Zahodnega Balkana, da bo lahko Evropsko javno tožilstvo učinkovito izvajalo svoje pristojnosti v zvezi s sredstvi EU, zlasti instrumentom IPA III; |
| --- | --- |

27.

Spoštovanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic

| 28. | ugotavlja, da pravni in institucionalni okvir Kosova na splošno zagotavlja varstvo človekovih in temeljnih pravic ter pravic manjšin, vendar je ključno njegovo izvajanje; poziva Kosovo, naj bolje vključi invalidne otroke v izobraževalne ustanove; poudarja, da si je treba bolj prizadevati, da bi invalidnim otrokom omogočili kakovostno izobraževanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | obžaluje, da kosovska skupščina v prvi obravnavi ni sprejela osnutka civilnega zakonika, ki bi državljanom Kosova prinesel močno potreben napredek, zlasti pa izboljšal razmere, v katerih živijo najbolj ranljive skupine v kosovski družbi, predvsem ženske, otroci ter osebe LGBTI+, in bi pozitivno vplival na gospodarski razvoj Kosova, zato poziva, naj se civilni zakonik sprejme, ko bo znova predložen na plenarnem zasedanju; izraža podporo vključitvi istospolnih partnerstev v zakonodajo v skladu z ustavo Kosova; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je zaskrbljen, ker se sicer zakonodaja in politike za osebe LGBTI+ razvijajo v pozitivni smeri, vendar se ne izvajajo; obsoja vsakršno diskriminacijo in poniževanje skupnosti LGBTI+, tudi s strani nekaterih politikov na visoki ravni; v zvezi s tem poziva kosovsko vodstvo, naj v večji meri javno spodbuja temeljne človekove pravice za vse kosovske državljane, vključno z osebami LGBTI+; |
| --- | --- |

30.

| 31. | obžaluje dejstvo, da so pobude za vključevanje srbske skupnosti v kosovske politične, socialne in gospodarske strukture zelo omejene; poziva kosovsko vlado in predstavnike kosovskih Srbov, naj izpolnijo svojo obljubo, da bodo zavezani notranjemu dialogu in resnično sodelovali z neodvisnimi organizacijami civilne družbe v srbskih skupnostih, zlasti na severu, da bi jih uspešno vključili; poziva EU, naj še naprej omogoča in podpira programe med skupnostmi; pozdravlja prizadevanja kosovskih oblasti za boj proti rasizmu in obravnavanje medetničnih incidentov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponovno poudarja, da sta institucionalizacija učenja uradnih jezikov na Kosovu ter enak dostop do storitev in informacij v uradnih jezikih ključnega pomena; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev oddelka za balkanske študije na Univerzi v Prištini in odločitev o odprtju jezikovnega centra za učenje uradnih jezikov Kosova; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno poziva k večjemu vključevanju oseb, ki pripadajo manjšinam, vključno z romskimi, aškalskimi, egipčanskimi, bošnjaškimi, turškimi in goranskimi skupnostmi, pa tudi invalidov in razseljenih oseb, tako da se jim zagotovi dostop do ustreznega zdravstvenega in socialnega varstva, izobraževanja, pravnega varstva, stanovanj, trga dela ter drugih socialnih in javnih storitev, ter dostop do političnega in socialnega odločanja, hkrati pa se s sistemskim institucionalnim pristopom učinkovito obravnavajo presečne oblike diskriminacije, s katerimi se te skupine soočajo; poziva k večjim prizadevanjem za boj proti anticiganizmu; spodbuja vlado, naj pospeši delo v zvezi z novo strategijo in akcijskim načrtom za obdobje 2021–2026 za vključevanje romske, aškalske in egipčanske skupnosti na Kosovu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k nujni reviziji srednješolskih učbenikov, ki vsebujejo napačne informacije in uporabljajo diskriminatorni jezik in opise za etnične manjšine, spolne manjšine in ženske; spodbuja vladne organe, naj sledijo pobudi EU „Podpora Evropske unije osnovnemu in srednješolskemu izobraževanju“, ki se je začela izvajati konec leta 2021, namenjena pa je posodobitvi teh učbenikov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izreka pohvalo Kosovu za miren soobstoj verskih skupnosti in ga poziva, naj okrepi svoja prizadevanja za zagotavljanje enakih možnosti manjšinam, ustrezno zastopanost v političnem in kulturnem življenju ter zaščito in spodbujanje kulturne dediščine, jezikov in tradicij svojih narodnih in verskih manjšin; pozdravlja pobudo kosovske vlade, da se v okviru notranjega dialoga redno posvetuje z vsemi skupnostmi, ki živijo na Kosovu, in se z njimi srečuje, ter pozdravlja ustanovitev nove vladne funkcije, in sicer podpredsednika vlade, pristojnega za manjšinska vprašanja in človekove pravice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priznava, da je ustava Kosova zelo napredna v smislu pravic manjšin; v zvezi s tem ugotavlja, da še vedno ni bila obravnavana peticija, ki je bila v skupščini Kosova registrirana maja 2018 in jo je podpisalo skoraj 500 oseb, ki se zgodovinsko samoopredeljujejo kot Bolgari, in priporoča, naj se te pravice zakonsko opredelijo in učinkovito izvajajo v praksi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da so svobodni mediji eden od temeljnih stebrov demokracije in da je treba novinarje zaščititi pred političnim pritiskom; obsoja politični pritisk, ki ga pogosto doživljajo, pa tudi uporabo strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti z namenom ustrahovanja, kar vodi tudi v samocenzuro; poudarja, da je uporaba žaljivega jezika proti novinarjem nesprejemljiva; svari pred kakršnimi koli izjavami, ki stigmatizirajo medije, zlasti s strani uradnikov in javnih osebnosti, ki bi morali dajati zgled; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da v zadnjih letih prihaja do izkrivljanja medijskega prostora, saj obsežne naložbe povečujejo vpliv zasebnega sektorja na pomembne medijske hiše in spletne medije, ki se pogosto uporabljajo za komercialno in politično izsiljevanje; ponovno poudarja potrebo po tem, da se zagotovi preglednost medijev, vključno z njihovim lastništvom; pozdravlja imenovanje novega upravnega odbora javne radiotelevizije RTK po postopku, ki je bil pregleden in je temeljil na dosežkih; poziva k iskanju trajnostne rešitve za zagotovitev uredniške neodvisnosti RTK; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je zelo zaskrbljen, ker je stopnja nasilja v družini in nasilja na podlagi spola ter nasilja nad otroki na Kosovu še vedno visoka, prav tako pa je zaskrbljen zaradi številnih primerov feminicida, pa tudi neuspešnosti sodstva pri učinkovitem pregonu feminicidov in primerov nasilja na podlagi spola; poziva k učinkovitemu izvajanju nacionalne strategije proti nasilju v družini in nasilju na podlagi spola; poudarja, da je izobraževanje ključnega pomena za boj proti diskriminaciji na podlagi spola; poudarja, da je treba zagotoviti pravilno delovanje sistema zaščite, preprečevanja in razsojanja o vseh oblikah nasilja na podlagi spola, tudi s povečanjem števila uslužbencev organov kazenskega pregona in sodnikov, ki upoštevajo različnost spolov, podpore zavetišč za ženske in pravne pomoči žrtvam, pa tudi kampanj za ozaveščanje javnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja sprejetje nacionalne strategije za zaščito pred nasiljem v družini in nasiljem nad ženskami, osnutek zakona o odškodnini žrtvam kaznivih dejanj in sprejetje revizij o brezplačni pravni pomoči, ki zagotavljajo brezplačno pravno pomoč žrtvam nasilja v družini, nasilja na podlagi spola in spolnega nasilja; pozdravlja prizadevanja Kosova za izboljšanje splošnega usklajevanja na področju enakosti spolov, hkrati pa ga poziva k nadaljnjemu napredku pri doseganju enakosti spolov in spodbujanju pravic žensk, tudi z dajanjem prednosti vključevanju načela enakosti spolov in okrepljenemu sodelovanju s civilno družbo, zlasti organizacijami žensk; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je zelo zaskrbljen, ker so države pristopnice EU na Zahodnem Balkanu posebno močno izpostavljene tujemu vmešavanju in dezinformacijskim kampanjam, ki izvirajo iz Rusije in Kitajske; je zaskrbljen, ker Madžarska in Srbija pomagata Kitajski in Rusiji pri uresničevanju njunih geopolitičnih ciljev; obsoja zlasti dolgoletne dezinformacijske kampanje ruske državne televizijske postaje Sputnik Srbija, ki v srbskem jeziku redno širi napačne informacije, podžiga etnične napetosti, skuša spodkopati legitimnost Kosova kot države, destabilizirati njegovo upravljanje in spodkopati njegove odnose z Evropo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | priporoča, da se organizirajo dialogi s civilno družbo Zahodnega Balkana in zasebnim sektorjem, da bi uskladili prizadevanja za boj proti dezinformacijam v tej regiji, pri čemer bi se osredotočili na raziskave in analize ter vključevanje regionalnega strokovnega znanja; poziva Komisijo, naj izgradi potrebno infrastrukturo za pripravo z dokazi podprtih odzivov na kratkoročne in dolgoročne grožnje dezinformacij na Zahodnem Balkanu; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se osredotoči na bolj proaktivno stališče, in sicer na povečanje verodostojnosti EU v tej regiji, ne pa na njeno zagovarjanje, in na razširitev spremljanja projektne skupine za strateško komuniciranje pri Evropski službi za zunanje delovanje (StratCom), da bi se osredotočili na čezmejne dezinformacijske grožnje, ki prihajajo iz držav Zahodnega Balkana in njihovih sosed; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva EU, naj glede na to nujno okrepi svojo podporo in sodelovanje s Kosovom pri obravnavanju dezinformacij in boju proti zlonamernim hibridnim dejavnostim, zlasti iz Rusije in Kitajske, katerih cilj je spodkopati evropsko perspektivo regije; |
| --- | --- |

43.

Sprava in dobri sosedski odnosi

| 44. | pozdravlja aktivno sodelovanje Kosova v mehanizmih regionalnega sodelovanja, vključno s skupnim regionalnim trgom in zeleno agendo za Zahodni Balkan; pozdravlja različne dvostranske sporazume o sodelovanju med Kosovom ter Severno Makedonijo in Albanijo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja sodelovanje šestih držav Zahodnega Balkana v okviru skupnega regionalnega trga; ugotavlja, da skupni regionalni trg zagotavlja povezan trg z 18 milijoni ljudi, ki je zelo konkurenčen; poziva kosovsko vlado, naj konstruktivno sodeluje pri izvajanju časovnega načrta za skupni regionalni trg, zlasti v nerešenih pogajanjih o štirih sporazumih o mobilnosti in priznavanju diplom; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da bi morali biti vsi programi regionalnega gospodarskega sodelovanja na Zahodnem Balkanu vključujoči in sprejemljivi za vseh šest držav, pri čemer bi bilo treba vzpostaviti enakopravno sodelovanje, hkrati pa okrepiti nadaljnje usklajevanje s standardi in pravnim redom EU; v zvezi s tem izraža previdnost glede pobude za odprti Balkan, ki ne vključuje vseh šestih držav, in izraža svoje prepričanje, da bi morala temeljiti na pravilih EU ter le pozitivno vplivati na proces povezovanja z EU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponovno potrjuje svojo neomajno podporo dialogu med Beogradom in Prištino, ki ga podpira EU, ter želi pohvaliti delo posebnega predstavnika EU za dialog med Beogradom in Prištino Miroslava Lajčáka; ponovno poudarja pomen konstruktivnega sodelovanja organov tako v Srbiji kot na Kosovu, da bi na podlagi medsebojnega priznavanja dosegli celovit ter pravno zavezujoč sporazum o normalizaciji odnosov, ki je ključnega pomena za napredek obeh držav na njunih evropskih poteh ter bo prispeval k regionalni stabilnosti in blaginji; pričakuje, da bo EU učinkoviteje posredovala med stranema, da se odpravi trenutni zastoj, in poziva k spoštovanju vseh preteklih sporazumov med Beogradom in Prištino ter k njihovemu pravočasnemu in celovitemu izvajanju v dobri veri, vključno z združenjem/skupnostjo občin, ki imajo večino srbskega prebivalstva, kar je pomemben del procesa popolne normalizacije pri obravnavanju potreb srbske skupnosti, to pa ne sme ogroziti delovanja institucij Kosova; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj vzpostavi mehanizem za spremljanje in preverjanje izvajanja vseh doslej sklenjenih sporazumov ter redno poroča Evropskemu parlamentu o trenutnem stanju; poziva akterje EU, naj podprejo kosovske oblasti, tako da med drugim zagotovijo konkretna varnostna jamstva in priložnosti za socialno-ekonomsko vključevanje v okviru medsebojnega sporazuma in prizadevanj za združenje/skupnost občin z večinoma srbskim prebivalstvom v skladu s kosovsko ustavo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva k dejavnemu, konstruktivnemu in resničnejšemu sodelovanju predstavnikov Kosova v dialogu, ki ga podpira EU in vodi posebni predstavnik EU ter katerega namen je skleniti celovit, trajnosten in pravno zavezujoč sporazum v skladu z mednarodnim pravom; ponovno poziva, naj se z udeležbo žensk, tudi v pogajalski skupini, večjo preglednostjo za javnost ter smiselno vključitvijo civilne družbe izboljša kakovost procesa dialoga; |
| --- | --- |

49.

| 50. | še vedno obžaluje, da most v Mitrovici kljub dokončanju obnovitvenih del še ni odprt za ves promet; poudarja, da je ponovno odprtje mostu izjemno pomembno za prosto gibanje državljanov ter za premostitev delitve med skupnostmi in spodbujanje procesa sprave; poziva Komisijo, naj si še močneje prizadeva, da bi se projekt, ki ga financira EU, čim prej končal in začel v celoti izvajati; poziva srbske in kosovske oblasti, naj spodbujajo medosebne stike med lokalnimi skupnostmi, da bi okrepili dialog, tudi na nevladni ravni; |
| --- | --- |

50.

| 51. | obžaluje odločitev kosovske vlade, da zavrne predlog mednarodnih posrednikov, ki bi omogočal zbiranje glasovnic upravičenih volivcev, da bi jim tako kot prej omogočili glasovanje na srbskih volitvah 3. aprila 2022 na ozemlju Kosova, s čimer se krha zavezanost vlade, da bo zaščitila državljanske in politične pravice vseh svojih državljanov, vključno s pripadniki manjšin; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Srbijo in Kosovo, naj okrepita prizadevanja in zagotavljanje rešitev za vprašanji pogrešanih oseb ter sojenja za vojne zločine, pa tudi k omogočanju dostopa do ustreznih lokacij, kjer so posmrtni ostanki pogrešanih oseb; poziva vlado Kosova, naj ti temi obravnava tudi v okviru dialoga med Beogradom in Prištino ter vzpostavi sodelovanje med Kosovom in Srbijo; poudarja, da bi morala biti ustanovitev posebnega sodišča za povojne zločine in sodelovanje z njim prednostna naloga; izreka globoko sočutje družinam pogrešanih oseb in poziva vlado, naj posebno pozornost nameni njihovemu obveščanju, pri tem pa naj bo tankočutnejša; |
| --- | --- |

52.

| 53. | obžaluje destabilizacijske dejavnosti na meji na severu Kosova septembra 2021; odločno obsoja vojaške grožnje Srbije, Kosovo in Srbijo pa poziva, naj vsa vprašanja rešujeta z dialogom; obžaluje, da številni uradniki ne smejo vstopiti na ozemlje Kosova ali Srbije; poziva obe strani, naj vse obiske obravnavata na način, ki bo koristil procesu normalizacije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opozarja, da je treba po vsej regiji odpreti arhive jugoslovanske tajne službe (UDBA) in tajne službe Jugoslovanske ljudske armade (KOS), da bi temeljito raziskali in obravnavali zločine iz časa komunizma ter kriminalne organizacije; ugotavlja, da je pregledno obravnavanje preteklosti korak k nadaljnji demokratizaciji, odgovornosti in institucionalni moči v regiji Zahodnega Balkana kot celoti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovno izraža podporo pobudi za ustanovitev regionalne komisije za ugotavljanje dejstev o vojnih hudodelstvih in drugih hudih kršitvah človekovih pravic na ozemlju nekdanje Jugoslavije (RECOM); poudarja, da regionalni urad za sodelovanje mladih opravlja pomembno delo, in pozdravlja dejavno sodelovanje Kosova; pozdravlja, da se je pred kratkim uspešno začel program dvostranskih izmenjav med šolskimi razredi na Zahodnem Balkanu, ki ga je pripravil regionalni urad za sodelovanje mladih; ponovno poudarja, da je treba vzpostaviti stik z mladimi iz severnih občin in jih vključiti v socialno-ekonomske državne strukture; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toplo pozdravlja dejstvo, da sta Kosovo in Srbija sprejela časovni načrt za izvajanje energetskih sporazumov, kar je pomemben korak naprej v dialogu, ki ga podpira EU, in bo prineslo konkretne rezultate za vse državljane; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja začetek izvajanja območja brez mobilnega gostovanja po celotnem Zahodnem Balkanu, vključno s Kosovom, s 1. julijem 2021, ki izboljšuje povezljivost ter prinaša oprijemljive in konkretne koristi državljanom in podjetjem v regiji; poziva Svet in Komisijo, naj sodelujeta z oblastmi zahodnobalkanskih držav pri odpravi stroškov gostovanja med Zahodnim Balkanom in Evropsko unijo; |
| --- | --- |

57.

| 58. | izreka pohvalo kulturnim in mladinskim pobudam, kot je letni čezmejni umetniški festival Mirëdita, Dobar Dan, ki spodbuja sodelovanje med umetniki in aktivisti Kosova in Srbije; spodbuja kosovske in srbske oblasti, tudi na lokalni ravni, naj se še naprej opirajo na tako pozitivne pobude in kulturno dediščino uporabljajo kot sredstvo za povezovanje različnih skupnosti; spodbuja ustanovitev večnacionalne in večjezične javne radiotelevizije, ki bi spodbujala mir in spravo med zahodnobalkanskimi državami po vzoru televizijskega kanala ARTE; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva EU, naj še okrepi zunanjo politiko in varnostno sodelovanje, javno diplomacijo ter mednarodna partnerstva, da bi dosegla napredek pri doseganju sprave; pozdravlja obnovljeno sodelovanje zaveznic EU, zlasti imenovanje posebnih odposlancev ZDA, Združenega kraljestva in Nemčije za Zahodni Balkan; poziva, naj tesno sodelujejo in se usklajujejo z odposlancem EU, da bi povečali vpliv ter ponudili usklajeno svetovanje in podporo; |
| --- | --- |

59.

| 60. | priznava pomemben prispevek mednarodnih sil na Kosovu (KFOR) in sodelujočih držav pri zagotavljanju in ohranjanju varnega in zaščitenega okolja za vse državljane na Kosovu, pa tudi pri evroatlantskem povezovanju Zahodnega Balkana; opozarja, da je KFOR pomemben za stalni razvoj kosovskih varnostnih sil, saj svetuje, usposablja in krepi zmogljivosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo in urad EU na Kosovu, naj si bolj prizadevata za povečanje prepoznavnosti in promocijo vloge, zahtev in koristi tesnejšega partnerstva med EU in Kosovom; |
| --- | --- |

61.

Socialno-ekonomske reforme

| 62. | pozdravlja pozitiven razvoj gospodarske rasti Kosova; pozdravlja, da bo imelo Kosovo koristi tudi od enotnega digitalnega trga EU, saj se v digitalizaciji skriva velik potencial za razvoj kosovskega gospodarstva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja ukrepe, ki jih je vlada sprejela za zmanjšanje sive ekonomije; obžaluje pa dejstvo, da obsežno neformalno gospodarstvo Kosova še naprej ovira razvoj njegovega zasebnega sektorja; ugotavlja, da obstajata strategija in ustrezen akcijski načrt za odpravljanje temeljnih vzrokov neformalnosti, vendar poziva k učinkovitejšemu izvajanju; je seznanjen s tem, da prilivi osebnih nakazil tvorijo visok delež BDP; |
| --- | --- |

63.

| 64. | izreka pohvalo Kosovu za uspešno obvladovanje pandemije covida-19, vključno s procesom cepljenja; pozdravlja, da je Kosovo kupilo samo cepiva, ki so jih proizvedle in certificirale EU/Združeno kraljestvo in ZDA, ter da je Kosovo na dobri poti, da bo lahko pridobilo evropsko digitalno covidno potrdilo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja izredne ukrepe vlade in 25 000 novih delovnih mest, ki jih je omogočil sveženj za okrevanje; vendar poudarja, da je bila pomoč skupinam, ki jih je pandemija najbolj prizadela, omejena; spodbuja Kosovo, naj ranljivim gospodinjstvom in podjetjem zagotovi dobro usmerjeno in začasno fiskalno podporo, povezano s pandemijo; poudarja, da bo okrevanje po pandemiji v veliki meri odvisno od tega, ali bodo oblasti sposobne obravnavati strukturne izzive in od učinkovitega izvajanja svežnjev gospodarske podpore; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja izplačilo svežnja makrofinančne pomoči zaradi covida-19, namenjenega blažitvi gospodarskih posledic pandemije in ohranjanju makroekonomske stabilnosti, ter mobilizacijo 14,2 milijarde EUR iz instrumenta IPA III za podporo partnericam z Zahodnega Balkana pri izpolnjevanju zahtev za članstvo v Evropski uniji; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da je izvajanje temeljnih in strukturnih reform bistveno za gospodarsko okrevanje in razvoj, saj bi prizadevanja za boj proti korupciji, izboljšanje pravne države, povečanje preglednosti in krepitev institucij in socialnega dialoga prispevala tudi k privabljanju neposrednih tujih naložb v državo; poziva Kosovo, naj se še naprej usklajuje s pravnim redom EU na področju enotnega trga, kosovske oblasti in Komisijo pa, naj še naprej podpirajo mala in srednja podjetja, da bi razvili močnejše in odpornejše gospodarstvo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da je neustrezna in nezanesljiva oskrba z električno energijo ena od ovir za konkurenčnost Kosova in da pomanjkanje energetske varnosti povzroča znatne stroške za podjetja in predstavlja veliko oviro za privabljanje visokokakovostnih neposrednih tujih naložb; poziva Kosovo, naj okrepi prizadevanja za izkoriščanje potenciala za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva oblasti, naj si še naprej prizadevajo za reformo izobraževalnega sistema, da bo ta študentom zagotovil spretnosti in znanja, ki so potrebna na trgu dela; poudarja, da je treba izboljšati kakovost in ustreznost izobraževalnega sistema, da bi povečali zaposlenost in ublažili neusklajenost med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih; poziva zadevne akterje, naj v pripravo in izvajanje ukrepov za zaposlovanje vključijo osebe, ki pripadajo manjšinam, ter naj zagotovijo enako in nediskriminatorno državno izobraževanje v manjšinskih jezikih; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva k večjim prizadevanjem za vključevanje žensk na trg dela, zlasti k odpravi pomanjkljivega uveljavljanja pravic delavk, spolnih stereotipov, neuravnotežene zastopanosti spolov in razlik v plačah med spoloma na trgu dela; opozarja na znatne razlike med spoloma na trgu dela z vidika udeležbe in kakovosti dela, nezadostno ukrepanje proti spolnemu nadlegovanju na delovnem mestu, diskriminacijo v pravnih določbah v zvezi z materinskim dopustom ter premajhne zmogljivosti v varstvu otrok in predšolski vzgoji; pozdravlja vse večje število štipendij za študentke na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; |
| --- | --- |

70.

| 71. | je zaskrbljen zaradi nenehnega izseljevanja in demografskega upada, zaradi česar Kosovo izgublja prepotrebne visoko usposobljene delavce, vključno z zdravstvenimi delavci, kar negativno vpliva na zdravstveni sistem, ter poziva Kosovo, naj uvede celovite socialno-ekonomske ukrepe za reševanje teh izzivov; pozdravlja začetek reform za povečanje zmogljivosti zavoda za zaposlovanje in izvajanje ustreznih aktivnih politik trga dela, vključno z izpopolnjevanjem in usposabljanjem na delovnem mestu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | znova poziva Komisijo, naj pripravi regionalno strategijo za obravnavanje stalne brezposelnosti mladih in naraščajočega izseljevanja z odpravo neskladja v znanju in spretnostih med izobraževalnim sistemom in trgom dela, izboljšanjem kakovosti poučevanja ter zagotovitvijo ustreznega financiranja za dejavne ukrepe na trgu dela in sheme poklicnega usposabljanja, skupaj z ustreznimi prostori za varstvo otrok in predšolsko vzgojo; spodbuja razširitev programa štipendiranja Evropske akademije, da bi poleg študentov iz držav evropskega sosedstva vključeval tudi študente iz držav Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poudarja, da je treba vlagati v digitalizacijo za zmanjšanje digitalnega razkoraka in zagotovitev enakega dostopa do interneta, tudi za najbolj ranljive skupine in ljudi, ki živijo na podeželskih območjih; ugotavlja, da se v mladih kosovskih prebivalcih skrivata izjemen potencial in možnosti za digitalizacijo za razvoj kosovskega gospodarstva; ceni, da ima mlado prebivalstvo Kosova napredno znanje na področju IKT in bi država zato lahko postala naslednja evropska Silicijeva dolina; |
| --- | --- |

73.

| 74. | spodbuja Kosovo, naj preoblikuje svoj kmetijski sektor, da bi povečalo lokalno proizvodnjo hrane in zmanjšalo uvoz osnovnih živil; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da je treba racionalizirati sistem socialne varnosti ter vzpostaviti skladen, pravičen in davčno vzdržen sistem nadomestil za zaposlitve v javnem sektorju; pozdravlja namero kosovske vlade, da obravnava revizijo sistema vojnih veteranskih pokojnin; |
| --- | --- |

75.

| 76. | želi podrobno spremljati dogovor o premestitvi obsojencev iz Danske, ki bi od leta 2023 zaporno kazen prestajali v kazenskih centrih na Kosovu; poziva k popolni preglednosti pogojev in upravljanja tega sporazuma ter spodbuja kosovske pristojne organe, naj obravnavajo morebitne razlike v razmerah v kosovskih zaporih med danskimi in kosovskimi obsojenci; |
| --- | --- |

76.

Okolje, energija in promet

| 77. | poudarja, da se je treba spoprijeti s podnebnimi spremembami v skladu z ambicijami EU, povezanimi s podnebjem, in pospešiti prehod na podnebno nevtralno, odporno, trajnostno, krožno gospodarstvo z učinkovito rabo virov, saj napredek na teh področjih in usklajevanje s standardi EU ostajata nizka; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva vlado, naj v sodelovanju s civilno družbo pospeši pripravo energetske strategije za obdobje 2022–2030, s posebnim poudarkom na trajnostni oskrbi z energijo po dostopnih cenah, večji energijski učinkovitosti in nadaljnji diverzifikaciji energetskih virov v skladu z agendo za zeleni dogovor in Pariškim sporazumom; obžaluje, da se objava strategije nenehno prestavlja; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ponovno izraža zaskrbljenost, da velika večina kosovske energije izvira iz premoga, in poziva k odpravi vseh neskladnih subvencij za premog, decentralizaciji proizvodnje energije in prehodu na obnovljive vire energije; priznava, da je treba severni del Kosova v celoti vključiti v državni sistem obračunavanja; |
| --- | --- |

79.

| 80. | spodbuja Kosovo, naj reformira in odpre svoj energetski trg, vključno z maloprodajo električne energije, da bi potrošnikom omogočilo izbiro in odpravilo obstoječi monopol v tem sektorju; pozdravlja odprtje novega obrata za daljinsko ogrevanje v Gjakovi, ki se je financiral iz skladov EU in je edini na Kosovu, ki uporablja biomaso, s čimer naj bi se onesnaževanje na tem območju zmanjšalo za več kot 90 %; |
| --- | --- |

80.

| 81. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi kakovosti zraka na večini kosovskih mestnih območij; zlasti poudarja, da Kosovo v zadnjih letih krši zgornje meje za onesnaževala zraka, ki resno ogrožajo zdravje kosovskih državljanov; poziva Kosovo, naj vztraja pri svojem nacionalnem načrtu za zmanjšanje emisij, ki je v skladu z zahtevami direktive o industrijskih emisijah (9); |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja potrebo po zdravem okolju ter varstvu vodnih virov in ekosistemov, s posebnim poudarkom na rekah, za razvoj kmetijstva in krepitev zanesljive preskrbe s hrano in vodo; pozdravlja prizadevanja za izboljšanje kakovosti upravljanja povodij in s tem povezanih dovoljenj; pozdravlja sodbo, s katero je kosovsko vrhovno sodišče začasno preklicalo dovoljenje za hidroelektrarno v Štrepcu; poziva k ustavitvi vseh projektov jezov na zaščitenih območjih, vključno s prihodnjimi območji Natura 2000 (Emerald); |
| --- | --- |

82.

| 83. | poudarja, da so potrebne izboljšave pri ravnanju z odpadki, zlasti pri ločevanju in recikliranju odpadkov, in da je treba uvesti ukrepe krožnega gospodarstva za zmanjšanje količine odpadkov; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ponovno poziva k izvajanju trajnostnega javnega prevoza in politik mobilnosti ter k odpravljanju dolgotrajnih infrastrukturnih pomanjkljivosti; pozdravlja načrte za posodobitev železnic s posojili Evropske banke za obnovo in razvoj ter nepovratnimi sredstvi EU; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pozdravlja sprejetje gospodarskega in naložbenega načrta za Zahodni Balkan v vrednosti 3,2 milijarde EUR in poziva Kosovo, naj ga učinkovito uporabi; pozdravlja potekajočo pripravo petih vodilnih projektov na področju energije, infrastrukture ter čiste vode in zraka, vključno z odsekom „avtoceste miru“ Priština-Merdare, ter pripravo na nove naložbe v oskrbo z vodo in čiščenje odpadne vode; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pozdravlja operacije kosovske policije v sodelovanju z misijo EULEX za preprečevanje nezakonite sečnje po vsem Kosovu; spodbuja ustrezne organe in organe kazenskega pregona na severu in jugu države, naj okrepijo sodelovanje v boju proti temu in drugim kaznivim dejanjem; |
| --- | --- |

86.

o

o o

| 87. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter kosovskemu predsedniku, vladi in parlamentu. |
| --- | --- |

87.

---

(1)  UL L 71, 16.3.2016, str. 3.

(2)  UL L 195, 27.7.2017, str. 3.

(3)  UL L 197, 4.6.2021, str. 114.

(4)  UL L 330, 20.9.2021, str. 1.

(5)  UL C 108, 26.3.2021, str. 877.

(6)  UL C 362, 8.9.2021, str. 129.

(7)  UL C 494, 8.12.2021, str. 149.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0506.

(9)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/130

---

P9_TA(2022)0286

EU in zaščita multilateralizma

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o EU in zaščiti multilateralizma (2020/2114(INI))

(2023/C 47/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki ga je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki ga je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o krepitvi prispevka EU k multilateralizmu, ki temelji na pravilih (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o krepitvi prispevka EU k multilateralizmu, ki temelji na pravilih (JOIN(2021)0003),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu o novi agendi EU-ZDA za globalne spremembe (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu o novi agendi EU-ZDA za globalne spremembe (JOIN(2020)0022),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. julija 2021 o prednostnih nalogah EU v okviru OZN med 76. zasedanjem generalne skupščine OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. julija 2021 o prednostnih nalogah EU v okviru OZN med 76. zasedanjem generalne skupščine OZN,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije z dne 25. marca 2020 o akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 (JOIN(2020)0005), zlasti namenskega poglavja III o spodbujanju globalnega sistema za človekove pravice in demokracijo ter podpoglavja III.A o večstranskem sodelovanju, s katerim se operacionalizira zavezanost EU močnemu večstranskemu sistemu človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije z dne 25. marca 2020 o akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 (JOIN(2020)0005), zlasti namenskega poglavja III o spodbujanju globalnega sistema za človekove pravice in demokracijo ter podpoglavja III.A o večstranskem sodelovanju, s katerim se operacionalizira zavezanost EU močnemu večstranskemu sistemu človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju spremenjenega besedila Politične izjave o okviru prihodnjih odnosov med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom, kakor je bilo dogovorjeno na ravni pogajalcev 17. oktobra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega besedila Politične izjave o okviru prihodnjih odnosov med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom, kakor je bilo dogovorjeno na ravni pogajalcev 17. oktobra 2019,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za ženske, mir in varnost za obdobje 2019–2024 ter akcijskega načrta EU za enakost spolov III (GAP III) z dne 25. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za ženske, mir in varnost za obdobje 2019–2024 ter akcijskega načrta EU za enakost spolov III (GAP III) z dne 25. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. februarja 2021 o prednostnih nalogah EU v forumih OZN za človekove pravice v letu 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. februarja 2021 o prednostnih nalogah EU v forumih OZN za človekove pravice v letu 2021,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN iz leta 2021 z naslovom Our Common Agenda (Naša skupna agenda), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN iz leta 2021 z naslovom Our Common Agenda (Naša skupna agenda),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o vlogi EU pri spodbujanju širšega čezatlantskega partnerstva (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o vlogi EU pri spodbujanju širšega čezatlantskega partnerstva (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (2),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 9. junija 2021 Svetu o 75. in 76. zasedanju generalne skupščine OZN (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 9. junija 2021 Svetu o 75. in 76. zasedanju generalne skupščine OZN (3),

| — | ob upoštevanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje z dne 10. decembra 2003 in sklepov Sveta o novih smernicah za ukrepanje Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov z dne 17. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje z dne 10. decembra 2003 in sklepov Sveta o novih smernicah za ukrepanje Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov z dne 17. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 21. oktobra 2021 podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o političnih odnosih in sodelovanju med EU in Tajvanom (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 21. oktobra 2021 podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o političnih odnosih in sodelovanju med EU in Tajvanom (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. januarja 2022 o krepitvi strateškega partnerstva med ZN in EU pri mirovnih operacijah in kriznem upravljanju: prednostne naloge za obdobje 2022–2024, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. januarja 2022 o krepitvi strateškega partnerstva med ZN in EU pri mirovnih operacijah in kriznem upravljanju: prednostne naloge za obdobje 2022–2024,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma k Okvirni konvenciji OZN o spremembi podnebja, sprejetega 12. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma k Okvirni konvenciji OZN o spremembi podnebja, sprejetega 12. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, deklaracije in izhodišč za ukrepanje za opolnomočenje žensk, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj OZN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 in Peking + 20 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005, 2. marca 2010 in 9. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, deklaracije in izhodišč za ukrepanje za opolnomočenje žensk, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj OZN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 in Peking + 20 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005, 2. marca 2010 in 9. marca 2015,

| — | ob upoštevanju Globalne strategije OZN za boj proti terorizmu, ki jo je generalna skupščina sprejela septembra 2006 in bo kmalu posodobljena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Globalne strategije OZN za boj proti terorizmu, ki jo je generalna skupščina sprejela septembra 2006 in bo kmalu posodobljena,

| — | ob upoštevanju resolucije OZN 1325 (2000), ki jo je varnostni svet OZN sprejel 31. oktobra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije OZN 1325 (2000), ki jo je varnostni svet OZN sprejel 31. oktobra 2000,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 65/276 o sodelovanju EU pri delu OZN, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 65/276 o sodelovanju EU pri delu OZN, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju štirih skupnih izjav EU in OZN z generalne skupščine OZN septembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju štirih skupnih izjav EU in OZN z generalne skupščine OZN septembra 2018,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (5),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma z dne 29. septembra 2020 med Evropsko unijo in Združenimi narodi za zagotavljanje vzajemne podpore v okviru njunih misij in operacij na tem področju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma z dne 29. septembra 2020 med Evropsko unijo in Združenimi narodi za zagotavljanje vzajemne podpore v okviru njunih misij in operacij na tem področju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2022 o ruski agresiji proti Ukrajini (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2022 o ruski agresiji proti Ukrajini (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o sklepih z zasedanja Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022, aktualnem dogajanju glede vojne proti Ukrajini ter sankcijah EU proti Rusiji ter njihovem izvajanju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o sklepih z zasedanja Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022, aktualnem dogajanju glede vojne proti Ukrajini ter sankcijah EU proti Rusiji ter njihovem izvajanju (7),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0172/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0172/2022),

| A. | ker je svetovni red vse bolj nestabilen, polariziran, zaznamujejo pa ga nasprotujoči si načrti in politična stališča, vse večje tveganje regulativne razdrobitve in tekmovanje pri regulativnih standardih; ker so demokracija, človekove pravice in pravna država v različnih svetovnih regijah vedno bolj ogrožene; ker se zagovorniki človekovih pravic in aktivisti civilne družbe zaradi legitimnega opravljanja svojega dela srečujejo z vedno več grožnjami in nevarnostmi; |
| --- | --- |

A.

ker je svetovni red vse bolj nestabilen, polariziran, zaznamujejo pa ga nasprotujoči si načrti in politična stališča, vse večje tveganje regulativne razdrobitve in tekmovanje pri regulativnih standardih; ker so demokracija, človekove pravice in pravna država v različnih svetovnih regijah vedno bolj ogrožene; ker se zagovorniki človekovih pravic in aktivisti civilne družbe zaradi legitimnega opravljanja svojega dela srečujejo z vedno več grožnjami in nevarnostmi;

| B. | ker je bil večstranski red zgrajen za soočanje in spoprijemanje z izzivi našega časa, kot so lakota in skrajna revščina, neenakost, degradacija okolja, bolezni, gospodarski pretresi in preprečevanje konfliktov; ker je bil dosežen občuten napredek, a smo bili v zadnjem desetletju priča nazadovanju na številnih področjih; |
| --- | --- |

B.

ker je bil večstranski red zgrajen za soočanje in spoprijemanje z izzivi našega časa, kot so lakota in skrajna revščina, neenakost, degradacija okolja, bolezni, gospodarski pretresi in preprečevanje konfliktov; ker je bil dosežen občuten napredek, a smo bili v zadnjem desetletju priča nazadovanju na številnih področjih;

| C. | ker je treba obnoviti družbeno pogodbo in ponovno vzpostaviti zaupanje; |
| --- | --- |

C.

ker je treba obnoviti družbeno pogodbo in ponovno vzpostaviti zaupanje;

| D. | ker so se vse države septembra 2015 zavezale ambiciozni agendi za skupno reševanje svetovnih izzivov – agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

D.

ker so se vse države septembra 2015 zavezale ambiciozni agendi za skupno reševanje svetovnih izzivov – agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030;

| E. | ker multilateralizem ostaja najboljši organizacijski sistem za reševanje svetovnih izzivov, vendar je treba priznati, da je težko najti načine za njegovo učinkovito izvajanje; |
| --- | --- |

E.

ker multilateralizem ostaja najboljši organizacijski sistem za reševanje svetovnih izzivov, vendar je treba priznati, da je težko najti načine za njegovo učinkovito izvajanje;

| F. | ker je v svetu nastopila nova doba multipolarnosti, v kateri je velik potencial za nemire, konfrontacije in nestabilnost ter je zanjo značilna velika geopolitična tekmovalnost, ki vključuje netradicionalne grožnje in konflikte, kot so hibridni in kibernetski napadi, hibridno vojskovanje in dezinformacije, ki so pogosto skriti očem javnosti, vendar pomembno vplivajo na varnost EU in sveta, nimamo pa ustreznih orodij, da bi se jim zoperstavili in se nanje odzvali; ker obstaja tveganje vrzeli med sedanjimi svetovnimi izzivi in zmožnostjo sedanjega večstranskega sistema za zagotavljanje učinkovitih in vključujočih rešitev; |
| --- | --- |

F.

ker je v svetu nastopila nova doba multipolarnosti, v kateri je velik potencial za nemire, konfrontacije in nestabilnost ter je zanjo značilna velika geopolitična tekmovalnost, ki vključuje netradicionalne grožnje in konflikte, kot so hibridni in kibernetski napadi, hibridno vojskovanje in dezinformacije, ki so pogosto skriti očem javnosti, vendar pomembno vplivajo na varnost EU in sveta, nimamo pa ustreznih orodij, da bi se jim zoperstavili in se nanje odzvali; ker obstaja tveganje vrzeli med sedanjimi svetovnimi izzivi in zmožnostjo sedanjega večstranskega sistema za zagotavljanje učinkovitih in vključujočih rešitev;

| G. | ker svetovni red obenem vse bolj pestijo težave in izzivi v zvezi s politikami, ki zahtevajo ukrepanje na mednarodni ravni, vključno z učinkovitim globalnim dialogom o politikah, sodelovanjem in zbliževanjem stališč, da bi oblikovali trajnostne rešitve, ki bodo lahko prinesle rezultate, usklajeno delovanje in skupne standarde v okviru reda, ki temelji na pravilih, ter bodo lahko učinkovito prispevale v korist vseh in podpirale človekove pravice in pravno državo; ker bi morali ti standardi prispevati k mednarodnemu miru, stabilnosti in trajnostnemu razvoju; ker EU podpira mednarodne zakone in norme; |
| --- | --- |

G.

ker svetovni red obenem vse bolj pestijo težave in izzivi v zvezi s politikami, ki zahtevajo ukrepanje na mednarodni ravni, vključno z učinkovitim globalnim dialogom o politikah, sodelovanjem in zbliževanjem stališč, da bi oblikovali trajnostne rešitve, ki bodo lahko prinesle rezultate, usklajeno delovanje in skupne standarde v okviru reda, ki temelji na pravilih, ter bodo lahko učinkovito prispevale v korist vseh in podpirale človekove pravice in pravno državo; ker bi morali ti standardi prispevati k mednarodnemu miru, stabilnosti in trajnostnemu razvoju; ker EU podpira mednarodne zakone in norme;

| H. | ker je svet postal bolj medsebojno povezan, zaradi česar so akterji na mednarodnem prizorišču bolj soodvisni, izzivi pa bolj kompleksni; ker problemi na več ravneh, ki izhajajo iz tega, zahtevajo kolektivno ukrepanje, prožne strukture in vključevanje vseh deležnikov; |
| --- | --- |

H.

ker je svet postal bolj medsebojno povezan, zaradi česar so akterji na mednarodnem prizorišču bolj soodvisni, izzivi pa bolj kompleksni; ker problemi na več ravneh, ki izhajajo iz tega, zahtevajo kolektivno ukrepanje, prožne strukture in vključevanje vseh deležnikov;

| I. | ker sedanji večstranski red izhaja iz svetovnega reda po letu 1945, ki ne odraža nujno v celoti današnjega sveta, saj vsi sedanji svetovni akterji niso ustrezno upoštevani v zasnovi večstranske strukture; |
| --- | --- |

I.

ker sedanji večstranski red izhaja iz svetovnega reda po letu 1945, ki ne odraža nujno v celoti današnjega sveta, saj vsi sedanji svetovni akterji niso ustrezno upoštevani v zasnovi večstranske strukture;

| J. | ker politike in standardi svetovnega nadzora nad orožjem, razoroževanja in neširjenja orožja slabijo in se opuščajo v časih, ko se povečujeta prodaja konvencionalnega orožja in avtonomnost orožnih sistemov ter se vlaga v nova orožja za množično uničevanje; |
| --- | --- |

J.

ker politike in standardi svetovnega nadzora nad orožjem, razoroževanja in neširjenja orožja slabijo in se opuščajo v časih, ko se povečujeta prodaja konvencionalnega orožja in avtonomnost orožnih sistemov ter se vlaga v nova orožja za množično uničevanje;

| K. | ker se vse bolj oporeka multilateralizmu kot miroljubnemu sredstvu za organiziranje odnosov med suverenimi državami, to je deloma posledica sprememb v mednarodnem sistemu, do katerih je prišlo zaradi porajanja novih akterjev na svetovnem prizorišču in hibridnih groženj, ki jih ti predstavljajo, napetosti, ki izhajajo iz narave večstranskih institucij, in potrebe po prenovi več desetletij starih institucij, rastoče vrzeli med javnim mnenjem in institucijami, vzpona antiglobalizma, slabenja tradicionalno prevladujočih geopolitičnih sil ter posledičnega pešanja svoboščin in demokracije po svetu; ker sta pandemija covida-19 in njen neprimerljiv vpliv na mednarodno skupnost povečala obseg in hitrost teh sprememb; ker smo na robu nove dobe, ki bi lahko ogrozila več kot 70 let napredka in relativnega miru ter utrdila čas avtokratske politike, ki želi spodkopati mednarodni red, ki temelji na pravilih, mednarodnemu pravu in pravni državi, odgovornosti, demokraciji in človekovih pravicah, enakosti spolov in raznolikosti; ker se večstranski sistem zaradi kombinacije nacionalnih populističnih vzgibov, različnih in spreminjajočih se ciljev ter pomanjkljivih metod glede izvajanja in odgovornosti spoprijema s tremi povezanimi krizami: krizo moči, relevantnosti in legitimnosti, ki je posledica pomanjkanja politične volje in usklajevanja, predvsem zahoda; |
| --- | --- |

K.

ker se vse bolj oporeka multilateralizmu kot miroljubnemu sredstvu za organiziranje odnosov med suverenimi državami, to je deloma posledica sprememb v mednarodnem sistemu, do katerih je prišlo zaradi porajanja novih akterjev na svetovnem prizorišču in hibridnih groženj, ki jih ti predstavljajo, napetosti, ki izhajajo iz narave večstranskih institucij, in potrebe po prenovi več desetletij starih institucij, rastoče vrzeli med javnim mnenjem in institucijami, vzpona antiglobalizma, slabenja tradicionalno prevladujočih geopolitičnih sil ter posledičnega pešanja svoboščin in demokracije po svetu; ker sta pandemija covida-19 in njen neprimerljiv vpliv na mednarodno skupnost povečala obseg in hitrost teh sprememb; ker smo na robu nove dobe, ki bi lahko ogrozila več kot 70 let napredka in relativnega miru ter utrdila čas avtokratske politike, ki želi spodkopati mednarodni red, ki temelji na pravilih, mednarodnemu pravu in pravni državi, odgovornosti, demokraciji in človekovih pravicah, enakosti spolov in raznolikosti; ker se večstranski sistem zaradi kombinacije nacionalnih populističnih vzgibov, različnih in spreminjajočih se ciljev ter pomanjkljivih metod glede izvajanja in odgovornosti spoprijema s tremi povezanimi krizami: krizo moči, relevantnosti in legitimnosti, ki je posledica pomanjkanja politične volje in usklajevanja, predvsem zahoda;

| L. | ker je lahko kriza multilateralizma priložnost za ponovno vzpostavitev soglasja o mednarodnem redu, ki temelji na multilateralizmu in pravni državi, in sicer z učinkovitim sodelovanjem, solidarnostjo in usklajevanjem; ker bi morala EU podpirati pobude, namenjene vključevanju mnenja civilne družbe v postopke odločanja v večstranskih forumih, kot je OZN; ker bi se morala EU zavzemati za ustanovitev parlamentarne skupščine OZN v okviru sistema OZN, da bi se izboljšali demokratični značaj, demokratična odgovornost in preglednost svetovnega upravljanja; |
| --- | --- |

L.

ker je lahko kriza multilateralizma priložnost za ponovno vzpostavitev soglasja o mednarodnem redu, ki temelji na multilateralizmu in pravni državi, in sicer z učinkovitim sodelovanjem, solidarnostjo in usklajevanjem; ker bi morala EU podpirati pobude, namenjene vključevanju mnenja civilne družbe v postopke odločanja v večstranskih forumih, kot je OZN; ker bi se morala EU zavzemati za ustanovitev parlamentarne skupščine OZN v okviru sistema OZN, da bi se izboljšali demokratični značaj, demokratična odgovornost in preglednost svetovnega upravljanja;

| M. | ker bi bilo treba multilateralizem hitro oživiti, da bi se lahko spopadli s to večplastno krizo; ker so pereči izzivi, s katerimi se zdaj spoprijema svet, povezani tudi z grožnjami miru in varnosti, temeljnim pravicam in demokraciji, podnebnimi spremembami, izgubljanjem biotske raznovrstnosti, degradacijo okolja, obvladovanjem tveganja nesreč, izzivi svetovnemu javnemu zdravju, vse večjim protekcionizmom, dezinformacijami, tujim vmešavanjem, enakostjo spolov, trajnostnim razvojem ter poglabljanjem revščine in neenakosti na svetovni ravni; ker mednarodna skupnost trajnih in trajnostnih odgovorov na te in prihodnje izzive ne bo mogla najti brez okrepljenega multilateralnega reda in političnega vodstva; |
| --- | --- |

M.

ker bi bilo treba multilateralizem hitro oživiti, da bi se lahko spopadli s to večplastno krizo; ker so pereči izzivi, s katerimi se zdaj spoprijema svet, povezani tudi z grožnjami miru in varnosti, temeljnim pravicam in demokraciji, podnebnimi spremembami, izgubljanjem biotske raznovrstnosti, degradacijo okolja, obvladovanjem tveganja nesreč, izzivi svetovnemu javnemu zdravju, vse večjim protekcionizmom, dezinformacijami, tujim vmešavanjem, enakostjo spolov, trajnostnim razvojem ter poglabljanjem revščine in neenakosti na svetovni ravni; ker mednarodna skupnost trajnih in trajnostnih odgovorov na te in prihodnje izzive ne bo mogla najti brez okrepljenega multilateralnega reda in političnega vodstva;

| N. | ker mora EU za oživitev in obrambo multilateralizma prispevati k ohranjanju in delovanju večstranskih institucij in mednarodnih organizacij, hkrati pa si prizadevati za tesnejše sodelovanje s podobno mislečimi partnerji, da bi se borili za svoje vrednote in interese; ker se bodo te koalicije spreminjale glede na vprašanja in ne bi smele ogrožati obstoječih institucij; ker bi si EU morala prizadevati za oblikovanje odprtih koalicij namesto ekskluzivnih klubov; ker mora EU najti nove načine za sodelovanje z državami svetovnega juga in jih pri tem obravnavati enakopravno kot enakovredne partnerice; |
| --- | --- |

N.

ker mora EU za oživitev in obrambo multilateralizma prispevati k ohranjanju in delovanju večstranskih institucij in mednarodnih organizacij, hkrati pa si prizadevati za tesnejše sodelovanje s podobno mislečimi partnerji, da bi se borili za svoje vrednote in interese; ker se bodo te koalicije spreminjale glede na vprašanja in ne bi smele ogrožati obstoječih institucij; ker bi si EU morala prizadevati za oblikovanje odprtih koalicij namesto ekskluzivnih klubov; ker mora EU najti nove načine za sodelovanje z državami svetovnega juga in jih pri tem obravnavati enakopravno kot enakovredne partnerice;

| O. | ker so podnebne spremembe in pandemija covida-19 pokazale, da so svetovne javne dobrine, kot so med drugim dostop do zdravstva, čist zrak in voda, hrana in drugi viri, izobraževanje, tehnologija in kibernetski prostor, globalno pomembne ter da jih je treba v politikah obravnavati prednostno, vključujoče, varno in zanesljivo; ker nas je pandemija covida-19 opozorila na očitno dejstvo: zaradi pandemije je naša veriga zdravstvene varnosti le tako močna kot najšibkejši zdravstveni sistem; ker je covid-19 grožnja ljudem in gospodarstvom vsepovsod; ker so za dostop do svetovnih javnih dobrin in odzive politik, s katerimi bi ta dostop standardizirali in razširili na vse države in skupnosti, potrebni svetovno sodelovanje glede ciljev, minimalni skupni standardi ter dejavna podpora najranljivejšim državam in skupnostim; ker je za to potrebna učinkovita večstranska agenda, osredotočena na svetovne javne dobrine in strukture upravljanja, s katerimi se bo izboljšal dostop do teh dobrin; ker se učinkovitega dialoga o politikah, sodelovanja in zagotavljanja dostopa do svetovnih javnih dobrin ne sme in ga ni mogoče nikoli obravnavati ločeno od spodbujanja in varstva temeljnih pravic ter dostojanstva, pa tudi opolnomočenja vseh ljudi, zlasti najbolj ranljivih; ker je pandemija covida-19 pokazala, kako pomembna sta delo Svetovne zdravstvene organizacije in njena zmogljivost za hitro in učinkovito odzivanje na pandemijo, hkrati pa je izpostavila pomisleke, kot so poskusi vmešavanja in manipulacije njenega ukrepanja v zvezi s tem; |
| --- | --- |

O.

ker so podnebne spremembe in pandemija covida-19 pokazale, da so svetovne javne dobrine, kot so med drugim dostop do zdravstva, čist zrak in voda, hrana in drugi viri, izobraževanje, tehnologija in kibernetski prostor, globalno pomembne ter da jih je treba v politikah obravnavati prednostno, vključujoče, varno in zanesljivo; ker nas je pandemija covida-19 opozorila na očitno dejstvo: zaradi pandemije je naša veriga zdravstvene varnosti le tako močna kot najšibkejši zdravstveni sistem; ker je covid-19 grožnja ljudem in gospodarstvom vsepovsod; ker so za dostop do svetovnih javnih dobrin in odzive politik, s katerimi bi ta dostop standardizirali in razširili na vse države in skupnosti, potrebni svetovno sodelovanje glede ciljev, minimalni skupni standardi ter dejavna podpora najranljivejšim državam in skupnostim; ker je za to potrebna učinkovita večstranska agenda, osredotočena na svetovne javne dobrine in strukture upravljanja, s katerimi se bo izboljšal dostop do teh dobrin; ker se učinkovitega dialoga o politikah, sodelovanja in zagotavljanja dostopa do svetovnih javnih dobrin ne sme in ga ni mogoče nikoli obravnavati ločeno od spodbujanja in varstva temeljnih pravic ter dostojanstva, pa tudi opolnomočenja vseh ljudi, zlasti najbolj ranljivih; ker je pandemija covida-19 pokazala, kako pomembna sta delo Svetovne zdravstvene organizacije in njena zmogljivost za hitro in učinkovito odzivanje na pandemijo, hkrati pa je izpostavila pomisleke, kot so poskusi vmešavanja in manipulacije njenega ukrepanja v zvezi s tem;

| P. | ker je terorizem še vedno ena od najhujših groženj za mednarodni mir in varnost; |
| --- | --- |

P.

ker je terorizem še vedno ena od najhujših groženj za mednarodni mir in varnost;

| Q. | ker vse večja odločnost avtoritarnih in totalitarnih režimov ter neliberalnih vlad v večstranskih forumih in mednarodnih organizacijah, za katero so značilni tudi poskusi slabitve in spreminjanja mednarodnih norm, ter njihova čvrsta udeležba v postopkih upravljanja in odločanja ustreznih mednarodnih organizacij in forumov lahko vodi v nesimetrične, manj učinkovite in pristranske politične odzive, odstranitev enakih pogojev za vse člane mednarodne skupnosti ter občutno bolj oslabljene zaveze mednarodne skupnosti, kar zadeva zaščito in napredek univerzalnih vrednot in pravic; ker lahko načrti posameznih držav, enostranski ukrepi ter nezavzetost in odklanjanje podpore za večstranske rešitve dodatno ogrozijo multilateralizem kot bistveno organizacijsko načelo za spoprijemanje z nadnacionalnimi izzivi; ker je v zvezi s tem nujno ponovno poudariti, kako koristni so upravljanje, ki temelji na pravilih, mednarodno sodelovanje, zavezanost temeljnim pravicam in resnično enaki pogoji za vse člane mednarodne skupnosti; ker bo za doseganje teh ciljev ključno, da bodo imele mednarodne organizacije in večstranski forumi tehtno vlogo; ker ti cilji ne bodo zgolj omogočili, da bodo politike učinkoviteje pozitivno vplivale na svetovne izzive, temveč bodo tudi zmanjšali in preprečili tveganje konfliktov; |
| --- | --- |

Q.

ker vse večja odločnost avtoritarnih in totalitarnih režimov ter neliberalnih vlad v večstranskih forumih in mednarodnih organizacijah, za katero so značilni tudi poskusi slabitve in spreminjanja mednarodnih norm, ter njihova čvrsta udeležba v postopkih upravljanja in odločanja ustreznih mednarodnih organizacij in forumov lahko vodi v nesimetrične, manj učinkovite in pristranske politične odzive, odstranitev enakih pogojev za vse člane mednarodne skupnosti ter občutno bolj oslabljene zaveze mednarodne skupnosti, kar zadeva zaščito in napredek univerzalnih vrednot in pravic; ker lahko načrti posameznih držav, enostranski ukrepi ter nezavzetost in odklanjanje podpore za večstranske rešitve dodatno ogrozijo multilateralizem kot bistveno organizacijsko načelo za spoprijemanje z nadnacionalnimi izzivi; ker je v zvezi s tem nujno ponovno poudariti, kako koristni so upravljanje, ki temelji na pravilih, mednarodno sodelovanje, zavezanost temeljnim pravicam in resnično enaki pogoji za vse člane mednarodne skupnosti; ker bo za doseganje teh ciljev ključno, da bodo imele mednarodne organizacije in večstranski forumi tehtno vlogo; ker ti cilji ne bodo zgolj omogočili, da bodo politike učinkoviteje pozitivno vplivale na svetovne izzive, temveč bodo tudi zmanjšali in preprečili tveganje konfliktov;

| R. | ker bi morala EU bolj kot kdaj koli prej vlagati v krepitev večstranskih organizacij, kar bi morala biti ena od prednostnih nalog skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) ter skupne varnostne in obrambne politike (SVOP); ker strateški kompas EU pripisuje velik pomen mednarodnim in večstranskim partnerstvom kot enemu od temeljnih stebrov skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

R.

ker bi morala EU bolj kot kdaj koli prej vlagati v krepitev večstranskih organizacij, kar bi morala biti ena od prednostnih nalog skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) ter skupne varnostne in obrambne politike (SVOP); ker strateški kompas EU pripisuje velik pomen mednarodnim in večstranskim partnerstvom kot enemu od temeljnih stebrov skupne varnostne in obrambne politike;

| S. | ker je potrebno večstransko sodelovanje med podobno mislečimi partnerji v boju proti tujemu zlonamernemu vmešavanju; |
| --- | --- |

S.

ker je potrebno večstransko sodelovanje med podobno mislečimi partnerji v boju proti tujemu zlonamernemu vmešavanju;

| T. | ker je generalni sekretar v poročilu z naslovom Our Common Agenda (Naša skupna agenda), ki ga je predstavil generalni skupščini OZN septembra 2021 in ga je generalna skupščina pozdravila novembra 2021, potem ko ga je pripravil po obširnem posvetovanju z državami članicami OZN, mnenjskimi voditelji, mladimi, civilno družbo, ustreznimi deležniki in državljani, pa tudi sistemom OZN in številnimi partnerji organizacije, opozoril, da je za prihodnost potreben učinkovitejši, bolj vključujoč, na pravilih temelječ in omrežen multilateralizem; ker je to nujen pogoj, da sistem OZN in drugi večstranski forumi ostanejo učinkovita prizorišča za svetovno posvetovanje in odločanje; ker je EU v zvezi s tem v edinstveno primernem položaju, da OZN in druge ustrezne mednarodne organizacije podpre pri reformnih prizadevanjih, pri prenovi njihovih zmogljivosti za doseganje rezultatov in njihovih zmožnosti, da se povežejo z ustreznimi deležniki, kot so mladi ali skupnosti, ki so jih podnebne spremembe najbolj prizadele, tudi na lokalni in regionalni ravni; ker bi morala pri tem EU izkoristiti priložnost, da konstruktivno in učinkovito sodeluje s tekmeci, ob tem pa ne bi smela odstopati od odločnega zagovarjanja temeljnih pravic in svoboščin, spodbujanja socialnega in političnega modela, ki temelji na univerzalnih vrednotah, ter zasledovanja tesnejšega sodelovanja in usklajevanja s podobno mislečimi državami, da bi okrepila primarnost univerzalnih vrednot in temeljnih pravic ter poskrbela za napredek pri učinkovitem reševanju svetovnih izzivov; ker bo parlamentarna diplomacija ključen del utrjevanja na pravilih temelječega, vključujočega, omreženega in učinkovitega multilateralizma; |
| --- | --- |

T.

ker je generalni sekretar v poročilu z naslovom Our Common Agenda (Naša skupna agenda), ki ga je predstavil generalni skupščini OZN septembra 2021 in ga je generalna skupščina pozdravila novembra 2021, potem ko ga je pripravil po obširnem posvetovanju z državami članicami OZN, mnenjskimi voditelji, mladimi, civilno družbo, ustreznimi deležniki in državljani, pa tudi sistemom OZN in številnimi partnerji organizacije, opozoril, da je za prihodnost potreben učinkovitejši, bolj vključujoč, na pravilih temelječ in omrežen multilateralizem; ker je to nujen pogoj, da sistem OZN in drugi večstranski forumi ostanejo učinkovita prizorišča za svetovno posvetovanje in odločanje; ker je EU v zvezi s tem v edinstveno primernem položaju, da OZN in druge ustrezne mednarodne organizacije podpre pri reformnih prizadevanjih, pri prenovi njihovih zmogljivosti za doseganje rezultatov in njihovih zmožnosti, da se povežejo z ustreznimi deležniki, kot so mladi ali skupnosti, ki so jih podnebne spremembe najbolj prizadele, tudi na lokalni in regionalni ravni; ker bi morala pri tem EU izkoristiti priložnost, da konstruktivno in učinkovito sodeluje s tekmeci, ob tem pa ne bi smela odstopati od odločnega zagovarjanja temeljnih pravic in svoboščin, spodbujanja socialnega in političnega modela, ki temelji na univerzalnih vrednotah, ter zasledovanja tesnejšega sodelovanja in usklajevanja s podobno mislečimi državami, da bi okrepila primarnost univerzalnih vrednot in temeljnih pravic ter poskrbela za napredek pri učinkovitem reševanju svetovnih izzivov; ker bo parlamentarna diplomacija ključen del utrjevanja na pravilih temelječega, vključujočega, omreženega in učinkovitega multilateralizma;

| U. | ker EU in njene države članice ostajajo v celoti zavezane multilateralizmu, globalnemu upravljanju in spodbujanju temeljnih vrednot OZN, ki so sestavni del zunanje politike EU, ter trem stebrom sistema OZN: človekovim pravicam, miru in varnosti ter razvoju; |
| --- | --- |

U.

ker EU in njene države članice ostajajo v celoti zavezane multilateralizmu, globalnemu upravljanju in spodbujanju temeljnih vrednot OZN, ki so sestavni del zunanje politike EU, ter trem stebrom sistema OZN: človekovim pravicam, miru in varnosti ter razvoju;

| V. | ker EU in OZN še naprej tesno sodelujeta v več kot 170 državah, da bi izboljšali varstvo človekovih pravic za vse, zmanjšali lakoto in podhranjenost, preprečili in premagali krize, vzpostavili demokratične in vključujoče družbe, zagotavljali osnovne storitve, spodbujali zeleno rast in dostojna delovna mesta ter zagotovili trajnostno upravljanje naravnih virov; |
| --- | --- |

V.

ker EU in OZN še naprej tesno sodelujeta v več kot 170 državah, da bi izboljšali varstvo človekovih pravic za vse, zmanjšali lakoto in podhranjenost, preprečili in premagali krize, vzpostavili demokratične in vključujoče družbe, zagotavljali osnovne storitve, spodbujali zeleno rast in dostojna delovna mesta ter zagotovili trajnostno upravljanje naravnih virov;

| W. | ker lahko vloga in orodja Parlamenta na področju parlamentarne diplomacije, mediacije in dialoga dejavno prispevajo h krepitvi multilateralizma; |
| --- | --- |

W.

ker lahko vloga in orodja Parlamenta na področju parlamentarne diplomacije, mediacije in dialoga dejavno prispevajo h krepitvi multilateralizma;

| X. | ker novi Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (v nadaljnjem besedilu: finančni instrument Globalna Evropa) v povezavi s pristopom Ekipa Evropa ter strategijo „svetovni portal“ EU in državam članicam omogoča, da sinergijsko združujejo vire in bolje usklajujejo pomoč ter dosegajo pozitivne učinke zunanjega delovanja EU, tudi prek večstranskih forumov, pri tem pa upoštevajo potrebe partnerskih držav, vključno s stalnim in okrepljenim sodelovanjem z OZN na terenu; ker bi morala EU dati prednost zagotavljanju pomoči državam, v katerih je uveljavljeno dobro upravljanje ter so zavezane demokratičnim načelom in človekovim pravicam; ker finančni instrument Globalna Evropa predvideva politični dialog na visoki ravni med Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in Parlamentom o prioritetah pri načrtovanju programov, pri čemer Parlamentu nudi priložnost, da ta dialog o politikah in načrtovanju programov poveže s svojim političnim ozaveščanjem in posvetovanji s tretjimi državami ter tako okrepi zmožnost EU, da s svojo parlamentarno diplomacijo in ozaveščanjem pomaga ustreznim tretjim državam in pozitivno vpliva nanje; |
| --- | --- |

X.

ker novi Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (v nadaljnjem besedilu: finančni instrument Globalna Evropa) v povezavi s pristopom Ekipa Evropa ter strategijo „svetovni portal“ EU in državam članicam omogoča, da sinergijsko združujejo vire in bolje usklajujejo pomoč ter dosegajo pozitivne učinke zunanjega delovanja EU, tudi prek večstranskih forumov, pri tem pa upoštevajo potrebe partnerskih držav, vključno s stalnim in okrepljenim sodelovanjem z OZN na terenu; ker bi morala EU dati prednost zagotavljanju pomoči državam, v katerih je uveljavljeno dobro upravljanje ter so zavezane demokratičnim načelom in človekovim pravicam; ker finančni instrument Globalna Evropa predvideva politični dialog na visoki ravni med Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in Parlamentom o prioritetah pri načrtovanju programov, pri čemer Parlamentu nudi priložnost, da ta dialog o politikah in načrtovanju programov poveže s svojim političnim ozaveščanjem in posvetovanji s tretjimi državami ter tako okrepi zmožnost EU, da s svojo parlamentarno diplomacijo in ozaveščanjem pomaga ustreznim tretjim državam in pozitivno vpliva nanje;

| Y. | ker je treba za enotno nastopanje EU bistveno spremeniti postopek odločanja o zunanjih zadevah; ker sprejemanje soglasnih odločitev le ovira zmožnost Unije, da sodeluje na mednarodni ravni kot močan akter, in ker bi se morala Evropska služba za zunanje delovanje skupaj z državami članicami dogovoriti, da se pri zunanjepolitičnih zadevah glasuje s kvalificirano večino, ki bi bila najučinkovitejša oblika odločanja; |
| --- | --- |

Y.

ker je treba za enotno nastopanje EU bistveno spremeniti postopek odločanja o zunanjih zadevah; ker sprejemanje soglasnih odločitev le ovira zmožnost Unije, da sodeluje na mednarodni ravni kot močan akter, in ker bi se morala Evropska služba za zunanje delovanje skupaj z državami članicami dogovoriti, da se pri zunanjepolitičnih zadevah glasuje s kvalificirano večino, ki bi bila najučinkovitejša oblika odločanja;

Obnova multilateralizma, zapisanega v osrednjih vrednotah EU

| 1. | pozdravlja skupno sporočilo Komisije in podpredsednika/visokega predstavnika Parlamentu in Svetu o krepitvi prispevka EU k multilateralizmu, ki temelji na pravilih; meni, da to sporočilo zelo neposredno prispeva k razmisleku o usmeritvi zunanje politike EU in k njenemu premiku od sicer pomembne, a splošnejše zavezanosti multilateralizmu, kot je opredeljena v evropski varnostni strategiji iz leta 2003, do spoznanja, da je treba koristi in cilj učinkovitega multilateralizma kombinirati z načelnim pragmatizmom ter spodbujati in ohranjati interese in vrednote EU, kot je zapisano v globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko iz leta 2016; opozarja, da je najboljša strategija za obrambo multilateralizma ta, da ga obnovimo tako, da bo bolj relevanten, odporen in učinkovit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podpira navedbo iz skupnega sporočila, da „mora Svet uporabiti določbe Pogodbe, ki omogočajo konstruktivno vzdržanje in sprejemanje odločitev s kvalificirano večino na področju skupne zunanje in varnostne politike“; poudarja, da je treba glasovanje s kvalificirano večino v zunanjepolitičnih zadevah opreti na prihodnje spremembe pogodb EU, ki ji bodo omogočile, da postane učinkovitejši svetovni akter; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se strinja s Komisijo in podpredsednikom/visokim predstavnikom, da mora biti EU odločnejša pri zasledovanju svojih interesov in spodbujanju univerzalnih vrednot, na katerih je utemeljena, zato se strinja, da mora EU braniti in krepiti te vrednote, red, ki temelji na pravilih, ter multilateralizem kot sredstvo za zagotavljanje enakih pogojev v mednarodni skupnosti in platformo za vključujoč dialog o politikah, sodelovanje in konvergenco ter doseganje odzivov politik, ki jih podpira celotna mednarodna skupnost in ki lahko dejansko prinesejo rezultate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je za EU izjemno pomembno, da okrepi svojo zbirko orodij za zunanje delovanje in diplomacijo z lastnimi avtonomnimi instrumenti ter tako poveča svojo zmogljivost, da postane globalni akter in nastopa enotno, da bi bolje branila multilateralizem, vključno z ustanovitvijo evropske diplomatske akademije, k čemur je nedavno pozval Parlament; ponovno poziva, naj se Novi evropski Bauhaus vključi kot nov instrument v zbirko orodij EU za zunanje delovanje ter kot koristno kulturno in javno diplomatsko orodje, ki je bistveno za spodbujanje večstranskega reda, ki temelji na vrednotah, in za krepitev mednarodnih partnerstev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je EU sposobna oblikovati zelo učinkovite in vključujoče regulativne standarde za svoj enotni trg, in meni, da bi si morala prizadevati promovirati te standarde pri svojem zunanjem delovanju kot vzorec in prispevek k razpravi o učinkovitih svetovnih regulativnih standardih; opozarja, da člen 24 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) navaja, da „države članice dejavno in brez pridržkov podpirajo zunanjo in varnostno politiko Unije v duhu lojalnosti in medsebojne solidarnosti“ ter se „vzdržijo vsakršnega ravnanja, ki je v nasprotju z interesi Unije ali ki bi lahko zmanjševalo njeno učinkovitost v vlogi povezovalne sile v mednarodnih odnosih“; je zaskrbljen zaradi dejavnosti nekaterih držav članic, kot so dvostranske diplomatske pobude s tretjimi državami, ki utegnejo biti v nasprotju z določbami člena 24 PEU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da mora biti EU še naprej odločna in ključna zagovornica multilateralizma v svetu ter se izogibati dejanjem, ki spodkopavajo te cilje; vendar ugotavlja, da se mora EU odzvati na svetovne sile, kot so vse večja razdrobljenost, uporaba trgovine kot orožje in protekcionizem, da bi ohranila svojo konkurenčno prednost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da bi si morala EU prizadevati za iskanje rešitev za svetovne probleme, kot so podnebne spremembe, ali za spodbujanje stabilnosti in miru kot izhodišče za širše diplomatske odnose s tretjimi državami, s katerimi dialog in sodelovanje pri drugih političnih vprašanjih morda nista vedno neposredno dosegljiva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU, naj bo odločnejša in bolj strateško pristopa k obravnavi rastočih globalnih groženj; poudarja, da je zaradi geopolitičnega okolja, ki se hitro spreminja, svet na razpotju in da večstranskim institucijam grozi, da bodo v njih prevladovali nedemokratični režimi; poziva k močni in na ukrepih utemeljeni zavezi za zaščito demokracije in temeljnih pravic v večstranskih forumih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da je EU le opazovalka v skoraj vseh mednarodnih organizacijah in večstranskih forumih ter da ta položaj ne odraža niti pristojnosti EU niti vse večjega pomena nadnacionalnih regionalnih organizacij pri odločanju na svetovni ravni; meni, da je učinkovitost EU na svetovnem prizorišču tesno prepletena z njenim statusom v večstranskih forumih in organizacijah; zato poziva države članice, naj zberejo politično voljo za okrepitev položaja EU v večstranskih organizacijah in forumih ter naj pridobijo podporo tretjih držav za takšno spremembo statusa, da bo lahko EU resnično izpolnjevala svojo zavezo o učinkoviti obrambi multilateralizma; |
| --- | --- |

9.

Krepitev Organizacije združenih narodov in sodelovanja Evropske unije v njenem sistemu

| 10. | ponovno poudarja, da najodločneje podpira program reform, ki ga je predstavil generalni sekretar OZN António Guterres, in opozarja, da je potreben nadaljnji napredek, zlasti kar zadeva vključevanje žensk, mladih in oseb v ranljivem položaju ter ozaveščanje o presečnosti v strukturah OZN; poudarja, da je pomembno oblikovati sistem OZN, ki bo še naprej lahko dosegal učinkovite rezultate; poudarja koristi vizije „ena OZN“, ki jo ima generalni sekretar OZN glede sistema organizacije, saj se lahko tako različne agencije in sestavni deli OZN resnično povežejo med seboj in delujejo skupaj na podlagi enotne proračunske in vodstvene strukture ter s tem izboljšajo doseganje ciljev organizacije; poudarja zlasti večjo vlogo rezidenčnih koordinatorjev OZN, predvideno v reformi razvojnega sistema organizacije, in meni, da bi morali ti koordinatorji, ki trenutno delujejo v več kot 130 državah, voditi usklajevanje izvajanja programov OZN na terenu, da bi utrdili enotnost ukrepanja organizacije, ter se tudi povezovati in tesno posvetovati z delegacijami EU v ustrezni državi članici OZN, da bi si prizadevali za sinergije in vzajemno krepitev s tematskimi in geografskimi programi EU za zadevno državo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poudarja, da bi morali EU in OZN tesno sodelovati na ravni sedežev ter v regijah in državah, v katerih zagotavljata pomoč, da bi izmenjali analize ter uskladili politično in programsko načrtovanje ter tako čim bolj povečali svoj vpliv na blaginjo ljudi in planeta; želi spomniti, da lahko EU močno poveča doseg in vpliv programov OZN v tretjih državah ter načrtuje svoje programe in pomoč tako, da poskrbi za sinergije in s tem tudi okrepi njihov učinek v skladu s cilji OZN; zato poudarja koristi tesnega posvetovanja in sodelovanja med EU in OZN ter poziva Komisijo, ESZD ter delegacije EU v tretjih državah, naj dejavno stopijo v stik z OZN in se z njo posvetujejo glede njenih politik in programskih dejavnostih za obdobje 2021–2027 in kasneje; poziva OZN, naj se redno posvetuje z EU na svojem sedežu, pa tudi na terenu v tretjih državah; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi morali EU in OZN vsako leto organizirati vrhunsko srečanje, na katerem bi se generalni sekretar OZN lahko posvetoval s Svetom, Komisijo, ESZD in Parlamentom; poziva OZN, naj zagotovi redno prisotnost sogovornikov OZN na visoki ravni v Parlamentu, da bi spodbudili strukturiran in dosleden dialog o politikah in povečali prepoznavnost prizadevanj OZN; poudarja, da je treba izboljšati politično delovanje OZN, in poziva k močnejšemu povezovanju med OZN in regionalnimi organizacijami, kot je poudaril generalni sekretar OZN Antonio Guterres; poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje agencij OZN z mednarodnimi finančnimi institucijami prek Ekonomsko-socialnega sveta OZN (ECOSOC); podpira predloge generalnega sekretarja OZN Antonia Guterresa, da bi mladim in civilni družbi dali močnejši glas v sistemu OZN; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je treba okrepiti sposobnost EU, da bo lahko odločno in hitro zagotavljala varnost in postala učinkovitejša svetovna partnerica, ki bo sposobna braniti večstranski red; zato poziva Svet in Komisijo, naj temeljito ocenita, preučita in razvijeta možnosti za ustanovitev stalnih večnacionalnih vojaških enot, ki bi bile stalno nameščene in bi se skupaj usposabljale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva generalnega sekretarja OZN, naj okrepi svoja prizadevanja za izvajanje strategije OZN o enaki zastopanosti spolov, ki je bistveno orodje za zagotovitev enake zastopanosti žensk na vseh hierarhičnih ravneh v sistemu OZN; želi spomniti, da od ustanovitve OZN leta 1945 še nobena ženska ni bila imenovana na položaj generalne sekretarke; opozarja na splošno potrebo po pravični zastopanosti žensk in marginaliziranih skupin ter večji raznolikosti v mednarodnih organizacijah; odločno podpira agendo za mlade, mir in varnost ter njen cilj, da se pri odločanju na lokalni, nacionalni, regionalni in mednarodni ravni v večji meri upošteva mlade; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi morala EU opredeliti organe OZN in druge večstranske organizacije, ki so ključne za spodbujanje dialoga o politikah, približevanja in političnih rešitev za svetovne izzive in določanje standardov; meni tudi, da bi morala opredeliti jasne cilje in jasne prednostne naloge za dialog s temi organi in organizacijami ter podporo zanje, vključno s proračunsko podporo; v zvezi s tem želi spomniti, da EU in njene države članice že zdaj največ finančno prispevajo za OZN ter številne njene agencije in programe, vendar se ta zavezanost in podpora OZN ne kažeta vedno v močnejšem vplivu EU, njenih držav članic in podobno mislečih partnerjev na ključnih položajih v agencijah OZN ali v večstranskih forumih, kar je še posebej zaskrbljujoče v času vse večje odločnosti nedemokratičnih režimov, kakršen je ruski, v teh forumih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja na vse večji geopolitični pomen standardov, zlasti na področju tehnologije, in poziva EU, naj strateško ukrepa, da bi postala velesila, ki določa standarde v večstranskih forumih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU in njene države članice ter podobno misleče partnerje, naj še izboljšajo usklajevanje v zvezi s skupno podporo kandidaturam za vodstvene položaje v večstranskih forumih; poudarja, da se je treba usklajevati s podobno mislečimi partnerji v drugih svetovnih regijah in se – glede na pomen načela pravične geografske porazdelitve vodstvenih položajev – močno osredotočiti na demokratične vrednote; |
| --- | --- |

17.

| 18. | v zvezi s tem poudarja ključno vlogo, ki jo ima Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) kot steber evropske varnosti, in poziva, naj se še dodatno okrepi celovit varnostni pristop te organizacije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU, naj pri soočanju s svetovnimi izzivi, pred katerimi že stojimo ali nas še čakajo, sodeluje z OZN in znotraj nje, pa tudi z regionalnimi organizacijami, mednarodnimi forumi, kot sta skupini G7 in G20 ter ad hoc koalicijami; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj dodatno razvijeta svojo strategijo za multilateralizem, tudi s smernicami za delovanje v različnih forumih, ki se redno posodabljajo in obravnavajo vprašanja, kot sta reforma sistema OZN in osrednejša vloga ali formalno zastopanje EU, ter vizijo za nov svetovni red, da bi ga oblikovali na način, da bi lahko oživili multilateralizem; meni, da bo morala EU vzpostaviti zavezništva s podobno mislečimi partnerji, da bi razvila večstransko sodelovanje v številnih forumih, vendar ta zavezništva ne bodo vedno vključevala istih akterjev, cilj pa mora vedno biti ohranjanje učinkovitega sistema svetovnega upravljanja, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja svoja stališča o ruski vojni agresije proti Ukrajini, ki jih je izrazil v prejšnjih resolucijah; |
| --- | --- |

21.

| 22. | najostreje obsoja agresijo Ruske federacije proti Ukrajini in vpletenost Belorusije v to vojno ter zahteva, naj Rusija nemudoma konča vse vojaške dejavnosti v Ukrajini in brezpogojno umakne vse sile in vojaško opremo s celotnega mednarodno priznanega ozemlja Ukrajine; poudarja, da ta vojaška agresija in invazija pomenita resno kršitev mednarodnega prava; meni, da ruska invazija Ukrajine ni le napad na suvereno državo, temveč tudi na načela in mehanizem sodelovanja in varnosti v Evropi ter na mednarodni red, ki temelji na pravilih, kot je opredeljen v ustanovni listini OZN; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja, da je bila Rusija začasno izključena iz Sveta OZN za človekove pravice; pozdravlja odločitve mednarodnih organizacij, tudi na področju kulture in športa, da prekinejo sodelovanje Rusije; poziva voditelje EU in voditelje drugih držav, naj Rusijo izključijo iz skupine G20 in drugih večstranskih organizacij za sodelovanje, kot so Svetovna trgovinska organizacija, UNESCO in druge, kar bi bil pomemben znak, da se mednarodna skupnost ne bo vrnila k običajnim odnosom s to agresorsko državo, kot da se ni nič zgodilo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da mora biti zdaj prednostna naloga poskrbeti za celovito in učinkovito izvajanje veljavnih sankcij po vsej EU in s strani mednarodnih zaveznikov EU; poziva EU, naj uporabi večstranske forume, da bi zagotovila učinkovitost teh sankcij; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva k takojšnji uvedbi popolnega embarga na uvoz ruske nafte, premoga, jedrskega goriva in plina, k popolni opustitvi Severnega toka 1 in 2 ter k predstavitvi načrta za kratkoročno zagotavljanje zanesljive oskrbe EU z energijo; poziva EU, naj prek večstranskih forumov zagotovi podporo tretjim državam, ki želijo uvesti embargo na uvoz energije iz Rusije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja, da so EU in njene države članice v sistemu OZN, zlasti v njeni generalni skupščini, varnostnem svetu in svetu za človekove pravice, zmožne delovati usklajeno in predstavljati enotna stališča; v zvezi s tem pozdravlja usklajevalno delo, ki ga opravljata delegaciji EU pri OZN v New Yorku in Ženevi; meni, da bi bilo treba ta enotni, sinergijski pristop posnemati v vsakem organu ali agenciji OZN ali drugi mednarodni organizaciji, da bo lahko EU delovala in dosegala rezultate poenoteno v vseh večstranskih forumih; obžaluje, da varnostni svet ne more dosledno sprejemati odločitev in se torej, za razliko od kriz v preteklosti, ne more učinkovito odzvati na krize, kot so tiste v Ukrajini, Siriji, Etiopiji in Sudanu, to pa je negativno vplivalo na preprečevanje, obvladovanje in reševanje teh kriz zaradi obsežne uporabe pravice do veta; poudarja, da je nesprejemljivo, da lahko ena država ustavi prizadevanja v primeru genocida, hudodelstev zoper človečnost ali vojnih zločinov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva OZN, naj imenuje svojega posebnega odposlanca za Libijo, saj je mesto od novembra 2021 nezasedeno, demokratični proces v Libiji pa ostaja na prelomni točki; |
| --- | --- |

27.

| 28. | obžaluje, da bosta leta 2022 v varnostnem svetu le dve državi članici EU; meni, da bi morale EU in države članice spodbujati razmislek o pogojih reforme varnostnega sveta, s katero bi ta spet postal zmožen pravočasno in učinkovito obravnavati krize, pravica do veta bi se močno omejila, sestava varnostnega sveta pa spremenila, da bi bolje odražala današnji svet; |
| --- | --- |

28.

| 29. | v zvezi s tem ponavlja svoje mnenje, da bi si morale EU in njene države članice prizadevati za dosego širokega soglasja glede reforme Varnostnega sveta, med drugim z zagotovitvijo stalnega sedeža za EU poleg sedežev, ki jih že zasedajo njene države članice; spodbuja države članice EU, naj med seboj ne tekmujejo za pridobitev sedeža v varnostnem svetu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izraža zaskrbljenost zaradi slabljenja sedanjega sistema nadzora nad oborožitvijo in razoroževanja ter njegovih pravnih instrumentov; podpira vsa prizadevanja, da bi se na mednarodni ravni spet začelo razpravljati o agendi za nadzor nad orožjem in razoroževanje, vključno z oživitvijo Konference o razorožitvi; poziva EU in njene države članice, naj pregledajo in posodobijo strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, da bi upoštevale nedavni geopolitični, tehnološki in pravni razvoj ter zagotovile sodobno in ambiciozno podlago za večstransko sodelovanje EU na področju neširjenja orožja in razoroževanja; izraža zaskrbljenost zaradi razvoja novih vojaških tehnologij, kot so umetna inteligenca, orožje v vesolju, biotehnologija in hipersonična orožja, ter aktivno podpira prizadevanja in nove pobude za ustavitev s tem povezanih programov oboroževanja, ki jih sedaj izvajajo nekatere države članice OZN; podpira delo delovne skupine za vesolje Komisije OZN za razorožitev, kar zadeva praktično izvajanje ukrepov za preglednost in krepitev zaupanja v zvezi z dejavnostmi v vesolju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podpira pobudo generalnega sekretarja OZN za delovanje na področju ohranjanja miru, ki temelji na posodobitvi partnerstva med EU in OZN za krizno upravljanje in mirovne operacije, ter preučitev možnosti za nova partnerstva, tudi med EU, OZN in Afriško unijo, in sodelovanje z drugimi regionalnimi organizacijami; ponovno poudarja ključno vlogo žensk v misijah za mediacijo v konfliktih in mirovnih misijah ter opozarja na njihovo premajhno zastopanost na vseh ravneh v OZN, EU ter drugih večstranskih organizacijah in misijah; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva EU in njene države članice, naj izboljšajo svojo zmožnost izmenjave informacij, posvetovanja in usklajevanja o strategijah, politikah in stališčih, tudi v upravljavskih organih in upravnih odborih večstranskih organov, v katerih EU ni neposredno zastopana, začenši v varnostnem svetu OZN; se strinja s podpredsednikom/visokim predstavnikom in Komisijo, da bi morala EU vzpostaviti usklajevalne mehanizme v vseh mednarodnih institucijah, tudi v finančnih ustanovah; meni, da bi bilo treba to zmožnost usklajevanja razširiti na upravne odbore vseh organov OZN; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da so novi finančni instrument Globalna Evropa in pristop Ekipa Evropa h geografski in tematski pomoči ter načrtovanju programov, pa tudi strategija „svetovni portal“ za razvoj povezovalne infrastrukture, edinstvena priložnost, da opredelimo skupno medinstitucionalno agendo, v kateri bodo ustrezno upoštevani in cenjeni prispevki držav članic EU, in sicer na način, da se poveča vrednost večstranskemu pristopu do izzivov in kriz po svetu ter okrepi sposobnost vplivanja EU in njenih držav članic v večstranskih forumih; ponovno potrjuje svojo zavezanost geografsko uravnoteženemu in v prednostne naloge usmerjenem pristopu v ukrepih, pomoči in programih EU, ki jih ta izvaja onkraj svojih meja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | svari, da se s poskusi neliberalnih vlad oziroma avtoritarnih in totalitarnih režimov, kot je kitajski, da bi s financiranjem mednarodnih organizacij pridobili in utrdili svoj vpliv, postavlja vprašanje finančnega antagonizma v večstranskih forumih in poraja potreba po razmisleku – na globalni ravni in na ravni EU – o tem, kako bi z uporabo vseh orodij, ki so na voljo institucijam EU, tudi z ustreznim in vzdržnim financiranjem EU, kjer je to potrebno in primerno, in financiranjem iz drugih virov, poskrbeli za neodvisnost in učinkovitost zadevnih mednarodnih organizacij in večstranskih forumov; opozarja, da več držav članic zamuja s plačilom odmerjenih prispevkov, kar izredno negativno vpliva na delo mednarodnih organizacij, zato so te zamude nesprejemljive; |
| --- | --- |

34.

| 35. | želi spomniti, da se humanitarna in razvojna pomoč EU tretjim državam zelo pogosto usmerja prek sistema OZN; podpira to partnerstvo med EU in OZN, vendar poziva EU, naj zagotovi večjo prepoznavnost svoje posebne vloge in prispevkov v okviru OZN; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno na ravni EU poglobljeno ovrednotiti obstoječa in načrtovana partnerstva med EU in OZN ter tako presoditi, ali so prispevki EU dovolj prepoznavni, ali gre za smotrno porabo davkoplačevalskega denarja v skladu z vrednotami EU in ali so vodilne vloge EU in njenih držav članic sorazmerne z močno zavezanostjo in predanostjo EU sistemu OZN; poziva Komisijo in ESZD, naj izvedeta ta pregled ter se s Parlamentom posvetujeta o svojih ugotovitvah in tem, s kakšnimi prihodnjimi koraki bomo zagotovili, da bodo prispevki, porazdelitev finančnega bremena, zaveze in predanost EU sistemu OZN primerno cenjeni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da bi morali biti državljani v državah članicah EU seznanjeni s podporo EU mednarodnim organizacijam in z njeno prisotnostjo v večstranskih forumih; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj začne kampanjo obveščanja po vsej EU o podpori Unije mednarodnim organizacijam ter o njenih ciljih, kar zadeva prisotnost, in dejavnostih v večstranskih forumih; ravno tako poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj spodbujajo dejavno vlogo EU v večstranskih forumih in zagotovijo več informacij o prispevkih in dosežkih EU v mednarodnih organizacijah, tudi s skupno retoriko, stališči in izjavami o resolucijah OZN; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da morajo države članice EU okrepiti usklajevanje glede skladov in programov OZN ter opredeliti ključne cilje in skupni pristop k usmerjanju izvršnih odborov; poudarja pomen zagotavljanja preglednosti in odgovornosti pri financiranju in porabi sredstev večstranskih organizacij; |
| --- | --- |

37.

| 38. | izreka pohvalo delu „zavezništva za multilateralizem“, ki je neformalna mreža držav, združenih v prepričanju, da je večstranski red, ki temelji na pravilih, edino zanesljivo jamstvo za mednarodno stabilnost in mir ter da je naše skupne izzive mogoče reševati le s sodelovanjem; |
| --- | --- |

38.

Obnova multilateralizma z okrepljenimi globalnimi partnerstvi za doseganje skupnih ciljev

| 39. | poudarja, da si je treba prizadevati za učinkovit, v rezultate usmerjen, na vrednotah utemeljen in vključujoč multilateralizem, v katerem bodo vlade, civilna družba, verski subjekti, zasebni sektor, akademski svet in drugi ustrezni deležniki učinkovito sodelovali za uveljavljanje globalnih vrednot in uresničevanje globalnih ciljev; priznava, da je pomembno usklajevati ključna cilja EU – povečati prepoznavnost in vpliv EU kot svetovne akterke in podpirati vlogo večstranskih forumov; želi spomniti, da je treba obravnavati in obvladovati ta nasprotja ter oblikovati načelno in odločno stališče med tema ciljema v skladu s temeljnimi vrednotami, zamislimi in interesi EU; poudarja, da ta ključna evropska cilja, kljub očitnim napetostim med njima, ponujata tudi nove priložnosti, saj lahko večja strateška avtonomija EU tej omogoči sklepanje zavezništev z njenimi dvostranskimi partnerji v okviru večstranskih pogajanj ter spodbuja in zagovarja večstranske zaveze med dvostranskimi pogajanji; poziva EU in države članice, naj dosledno in dejavno branijo multilateralizem in ustrezne večstranske institucije, vsakič, ko so na kakršen koli način ali v kakršni koli obliki ogrožene; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja pomen nadaljnjega večstranskega sodelovanja pri vprašanjih varnosti in obrambe; izpostavlja delo partnerstva med EU in Natom ter sodelovanje med EU in OVSE, ki temelji na skupni podpori skupnim temeljnim vrednotam demokracije, svobode, spoštovanja človekovih pravic in človekovega dostojanstva, pravne države ter spodbujanja miru in mednarodnega sodelovanja ob hkratnem varovanju mednarodnega reda, ki temelji na pravilih; poziva države članice EU in Nata, ki tega še niso storile, naj se pridružijo evropskim varnostnim in obrambnim pobudam, da bi se dodatno dopolnjevalo in krepilo skupno sodelovanje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da se morata multilateralizem in vsaka reforma sedanjega sistema osredotočiti tudi na večjo preglednost in odgovornost ter na sodelovanje z nedržavnimi akterji, da bi pomagali povrniti zaupanje ljudi v te institucije in jim zagotoviti večjo legitimnost; poudarja, da je treba obravnavati izzive preprečevanja nezakonitih finančnih tokov in boja proti njim ter krepitve mednarodnega sodelovanja in dobre prakse na področju vračila in odvzema premoženjske koristi, med drugim z učinkovitejšimi ukrepi za izpolnjevanje obstoječih obveznosti iz Konvencije OZN proti korupciji in Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu; poudarja, da je treba izvajati učinkovite, vključujoče in trajnostne ukrepe za preprečevanje korupcije in boj proti njej v okviru Agende 2030; poudarja, da je treba na svetovni ravni racionalizirati boj proti nezakonitim finančnim tokovom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da si je pomembno še naprej prizadevati za podporo zaveznikov in podobno mislečih partnerjev v mednarodnih organizacijah in večstranskih forumih, da bi utrdili koalicijo podobno mislečih držav, zavezanih skupnim vrednotam in ciljem ter dialogu o politikah in učinkovitemu sodelovanju po vsem svetu; poudarja, da je treba sporazum o zunanji politiki in varnostnem sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom dodati kot prilogo k sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom, kar bi obema stranema omogočilo boljše soočanje s skupnimi svetovnimi varnostnimi in zunanjepolitičnimi izzivi; poudarja, da bi tak sporazum spodbudil tudi sodelovanje v večstranskih organizacijah, zlasti v OZN, saj imata obe strani številne skupne vrednote in interese; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja, da nimajo posebnega pomena le tradicionalni čezatlantski ali evropski partnerji, kot so ZDA in Kanada, pa tudi Združeno kraljestvo, Zahodni Balkan ter druge države južnega in vzhodnega sosedstva, temveč tudi drugi podobno misleči demokratični zavezniki v Latinski Ameriki, indijsko-pacifiški regiji in Afriki, s katerimi je mogoče v partnerstvu ustvariti širše območje skupnih vrednot in standardov ter zavez za spodbujanje globalnih odzivov na svetovne izzive, pa tudi širšo mednarodno koalicijo podobno mislečih partnerjev; v zvezi s tem poudarja pomen razširjenega dialoga in sodelovanja s podobno mislečimi afriškimi državami ter podpiranja teh držav pri gradnji prihodnosti za Afriko, ki bo temeljila na demokraciji, vključevanju in blaginji, pri čemer pa se je treba posvetiti tudi spoprijemanju z izzivi in varnostnimi grožnjami, ki izhajajo iz podnebnih sprememb, terorizma in organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da so odnosi EU z Afriško unijo ter Latinsko Ameriko in Karibi koristni sami po sebi in so ključnega pomena za obnovo multilateralizma; opozarja, da sta se EU in AU v skupni izjavi „Afrika in Evropa: dve celini s skupno vizijo za leto 2030“ zavezali, da bosta sodelovali pri spodbujanju učinkovitega multilateralizma v okviru mednarodnega reda, ki temelji na pravilih, in z OZN v njegovem središču, ter obljubili, da si bosta prizadevali za bolj zbližana stališča v večstranskih forumih, da bi zmanjšali svetovne neenakosti, okrepili solidarnost, se borili proti podnebnim spremembam in izboljšali zagotavljanje „globalnih javnih dobrin“ v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 in agendo Afriške unije za leto 2063; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zato podpira prizadevanja podpredsednika/visokega predstavnika, Sveta in Komisije, da bi še okrepili partnerstvo EU z Afriško unijo ter Skupnostjo latinskoameriških in karibskih držav; poudarja, da je pomembno dodatno približati stališča EU ter držav pristopnic in partnerskih držav v OZN in drugih večstranskih forumih; poziva EU, naj izboljša svojo zmožnost pomagati partnerskim in podobno mislečim državam, tudi s krepitvijo zmogljivosti, izmenjavo znanja, usposabljanjem in tesnim medinstitucionalnim sodelovanjem, da bodo te države lahko učinkoviteje sodelovale v večstranskem sistemu, ter naj z njimi izmenjuje najboljše prakse, da bi se iz njihovih izkušenj tudi učila; ponovno poudarja, da je pomembno okrepiti obstoječe večstranske forume s podobno mislečimi partnerji, zlasti vrhove med EU ter Skupnostjo latinskoameriških in karibskih držav; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja potrebo po sodelovanju med EU in združenjem ASEAN kot sredstvu za soočanje s skupnimi izzivi v azijsko-pacifiški regiji; poudarja, da je treba okrepiti vlogo regionalnih organizacij v sistemu OZN, tako da se predlaga letno vrhunsko srečanje voditeljev regionalnih organizacij; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo in ESZD, naj predlagata nove pobude za odzivanje na varnostna tveganja, povezana s podnebjem, in obenem promovirata evropski zeleni dogovor v mednarodnih forumih; meni, da bi morala EU podpreti ambiciozne cilje za zmanjšanje emisij CO2 v tretjih državah, in poudarja, da je treba podnebno diplomacijo postaviti v središče zunanjega delovanja EU za podpiranje svetovnega miru in varnosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podpira, da EU neutrudno zagovarja in ščiti univerzalne človekove pravice in temeljne svoboščine, da neomajno podpira univerzalizacijo mednarodnega prava človekovih pravic, da dejavno podpira forume OZN za človekove pravice in v njih obravnava pereča vprašanja na tem področju, da odločno podpira okrepitev mehanizmov odgovornosti in mednarodnih pravnih mehanizmov ter da se bori proti nekaznovanju in za spoštovanje suverenosti in ozemeljske celovitosti držav; v zvezi s tem poudarja, da EU podpira uveljavljene in priznane mednarodne meje ter zavrača vse poskuse, da bi jih s silo spremenili; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podpira podpredsednika/visokega predstavnika in Komisijo v njunih prizadevanjih za zagotovitev, da bo Svet OZN za človekove pravice učinkoviteje ukrepal ter hitro, učinkovito, verodostojno in nepristransko obravnaval vsa vprašanja glede človekovih pravic in razmere v posameznih državah ter zagotavljal sinergije z drugimi večstranskimi forumi za človekove pravice; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva, naj bodo organi za človekove pravice čim bolj nepristranski in naj se jih zaščiti pred morebitnim vmešavanjem tistih držav, za katere je znano, da kršijo človekove pravice; zato vztraja, da je treba opredeliti jasne standarde o spoštovanju človekovih pravic, pravne države in temeljnih pravic, ki jih mora država izpolnjevati, da bi bila sprejeta za članico Sveta OZN za človekove pravice, in meni, da bi morala biti EU v zvezi s tem bolj proaktivna in podpirati celovito reformo tega organa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | izreka priznanje delu visoke komisarke OZN za človekove pravice ter meni, da ima Urada visoke komisarke OZN za človekove pravice edinstveno priložnost za učinkovit dialog in sodelovanje o tem, kako racionalizirati sistem OZN za človekove pravice in povečati njegove zmogljivosti za doseganje rezultatov, tudi z večjim javnim nadzorom nad obveznostmi članstva v Svetu OZN za človekove pravice in obveznimi donatorskimi dogodki na generalni skupščini OZN s kandidatkami za članstvo v tem organu, kot v skupnem sporočilu predlagata podpredsednik/visoki predstavnik in Komisija; pozdravlja, da se je 12. oktobra 2021 začel letni strateški dialog z OZN; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da finančna sredstva, dodeljena za delo komisarja OZN za človekove pravice, niti približno niso zadostna, številne države pa si prizadevajo, da bi jih še zmanjšali, medtem ko EU že dolgo zahteva povečanje financiranja za Urad visokega komisarja za človekove pravice; pozdravlja pobude in dejavnosti EU, povezane s človekovimi pravicami, v tretjem odboru generalne skupščine in varnostnem svetu OZN, pa tudi sodelovanje med EU in OZN pri več vprašanjih glede človekovih pravic, povezanih s posameznimi temami ali državami; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva, naj se oblikuje več sinergij med priporočili mehanizma splošnega javnega pregleda in prostovoljnimi nacionalnimi pregledi, ki se izvajajo v okviru ciljev trajnostnega razvoja, ter naj se te povežejo z načrtovanjem namenskih projektov EU na področju človekovih pravic; spodbuja EU in njene države članice, naj povečajo prizadevanja za zoperstavljanje poskusom avtoritarnih držav, da bi z drugačno retoriko spremenile razumevanje človekovih pravic s poudarjanjem kolektivnih pravic pred pravicami posameznikov; poziva EU, naj v Svetu OZN za človekove pravice podpre delo nevladnih organizacij in zagovornikov človekovih pravic, ki so pod vse večjim pritiskom avtoritarnih držav in jim te vse pogosteje grozijo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | obžaluje, da avtoritarni in totalitarni režimi Svet OZN za človekove pravice še naprej zlorabljajo za svoje namene, zlasti da bi ogrozili njegovo delovanje in spodkopali standarde človekovih pravic; poziva EU in njene države članice, naj podprejo celovito reformo Sveta OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je treba nujno v celoti izvajati in sistematično vključevati načelo enakosti spolov in akcijski načrt EU za enakost spolov III (GAP III) v vsem zunanjem delovanju EU; poziva EU in njene države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo pri izvajanju resolucije varnostnega sveta OZN 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti; poudarja, da imajo ženske ključno vlogo pri preprečevanju konfliktov, v mirovnih pogajanjih, pri vzpostavljanju in ohranjanju miru, v humanitarnem odzivu in obnovi po konfliktih; zato poudarja, da mora EU zagotoviti enakopravno udeležbo žensk in njihovo polno vključenost v vseh prizadevanjih za ohranjanje miru in varnosti, hkrati pa vključiti vidik spola v vse svoje zunanje delovanje; |
| --- | --- |

55.

Boljše sodelovanje Evropskega parlamenta

| 56. | poudarja, da je za uspešno delovanje na pravilih temelječega, učinkovitega, v rezultate usmerjenega in omreženega multilateralizma pomembno sodelovanje demokratično izvoljenih parlamentov, saj se z njim razširi dostop do različnih deležnikov, dialog in sodelovanje pa tako lahko vključujeta nedržavne subjekte, kot so regionalne vlade, občine, akademski svet, civilna družba in gospodarski sektor; podpira mednarodne pobude, ki pozivajo, da bi Tajvan v vlogi opazovalca polnopravno sodeloval na srečanjih, v mehanizmih in dejavnostih mednarodnih organov, vključno s Svetovno zdravstveno organizacijo, Mednarodno organizacijo civilnega letalstva (ICAO), Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (Interpol) in Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC); želi spomniti, da demokratično izvoljeni parlamenti lahko povečajo prepoznavnost glasov, ki podpirajo multilateralizem kot pot do učinkovitih odzivov politik v korist vsega človeštva, in okrepijo njihovo vlogo ter dodatno utrdijo potrebno povezavo med mednarodnimi organizacijami in večstranskimi forumi, ki sprejemajo odločitve, ter državljani; |
| --- | --- |

56.

| 57. | meni, da bi se morala EU zavzemati za ustanovitev organa v okviru sistema OZN za povečanje demokratičnega značaja, demokratične odgovornosti in preglednosti svetovnega upravljanja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da ima Parlament lahko sinergijsko vlogo s svojim rednim političnim ozaveščanjem parlamentov držav članic EU in tretjih držav, saj lahko tako utrdi in razširi koalicijo podobno mislečih držav v mednarodnih organizacijah in večstranskih forumih ter poveča njeno zmožnost pozitivnega vplivanja; meni, da bi bilo treba razmisliti o možnosti ustanovitve delegacije Parlamenta pri OZN, ki bi se zlasti posvečala generalni skupščini OZN in parlamentarnim razsežnostim drugih mednarodnih organizacij in večstranskih forumov, da bi okrepili parlamentarne stike in dialog s sistemom OZN in drugimi ustreznimi večstranskimi forumi ter poskrbeli za demokratični dialog in strateško razpravo na medinstitucionalni ravni EU; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da bi morala EU podpirati pobude, namenjene boljšemu vključevanju mnenj civilne družbe v postopek odločanja OZN; poziva k vzpostavitvi novih forumov v okviru sistema OZN, ki bodo civilni družbi omogočili sodelovanje v političnem dialogu z OZN, in k učinkoviti uporabi že obstoječih forumov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da bi morale pisarne Parlamenta v mestih, kjer delujejo organi OZN ali mednarodne organizacije, ki so pomembne za zunanje delovanje EU, tem organom in organizacijam ponuditi pomoč ter se ukvarjati z njihovimi dejavnostmi, da bi vzpostavile tesnejšo povezavo z prizadevanji, zavezami in vizijami EU in Parlamenta, kar zadeva multilateralizem; meni, da bi bilo treba razmisliti, kako lahko Parlament doseže kar največje sinergije med medparlamentarnimi delegacijami, odbori in službami Parlamenta, ki se ukvarjajo z opazovanjem volitev in podporo demokraciji, da bi z njihovimi dejavnostmi dodatno utrdili zunanje delovanje EU; poudarja pomen dela medparlamentarne unije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | podpira vlogo Parlamenta pri krepitvi parlamentarnih dejavnosti in dejavnosti za krepitev zmogljivosti ter podpori demokraciji po svetu, pa tudi njegovo posebno vlogo pri parlamentarnem posredovanju in dialogu, med drugim z dialogom Jeana Monneta; poudarja dodano vrednost posebne vloge, ki jo ima Parlament pri spodbujanju dialoga ter izmenjavi primerov najboljše prakse in demokratičnih standardov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | želi spomniti na pomembno vlogo Parlamenta kot demokratične institucije, ki združuje ter lahko predstavlja edinstven javni forum in svojstven pogled za spodbujanje multilateralizma; meni, da bi moral Parlament še naprej redno vabiti voditelje na visoki ravni iz ustreznih mednarodnih organizacij, da bi z njimi razpravljal o skupnih interesih in prednostnih nalogah; meni, da bi moral Parlament za utrditev parlamentarne razsežnosti večstranskih forumov vsako leto v svojih prostorih organizirati konferenco predsednikov parlamentov iz držav G7 in G20; poziva, naj se okrepi strukturirani dialog med Parlamentom in sistemom OZN; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno imeti redne sestanke za izmenjavo mnenj med Odborom za zunanje zadeve in drugimi ustreznimi odbori ter vodjama delegacij EU pri OZN v New Yorku in Ženevi ter med odborom in vodjami misij držav članic EU, ki so stalne ali nestalne članice varnostnega sveta OZN; poudarja pozitivne prispevke letnih delegacij Odbora za zunanje zadeve in njegovih pododborov na sedežu OZN v New Yorku; poziva, naj se nekatera neformalna srečanja med EU in varnostnim svetom OZN formalizirajo; spodbuja, naj se vzpostavi formalna povezava med Parlamentom in generalno skupščino OZN; |
| --- | --- |

62.

Multilateralizem kot gonilo za reševanje nujnih svetovnih izzivov

| 63. | poudarja, da večstranski sistem pomembno prispeva k obravnavanju podnebnih sprememb; poziva, naj se izboljšajo, okrepijo in institucionalizirajo obstoječi večstranski okviri, namenjeni boju proti podnebnim spremembam, kot je Okvirna konvencija OZN o spremembi podnebja, ki ima 197 pogodbenic in zajema vse države članice OZN ter ima torej skoraj univerzalno članstvo, in sicer z oblikovanjem mehanizmov odgovornosti in konkretnih načel, s katerimi se bo poskrbelo za učinkovitost njihovih mandatov; poudarja, da je treba svetovno ukrepanje proti podnebnim spremembam okrepiti, saj bo svet lahko omejil dvig temperature na 1,5 stopinje Celzija nad predindustrijsko ravnjo le s skupnim, takojšnjim in ambicioznim globalnim ukrepanjem; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da bi morale industrializirane države v boju proti globalnemu segrevanju podpirati države v razvoju pri prehodu s fosilnih goriv na zeleno energijo ne le s prenosom finančnih sredstev, temveč tudi strokovnega znanja in tehnologije; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opozarja, da se je pomembno osredotočiti na izvajanje na nacionalni ravni s sprejetjem in izvajanjem nacionalno določenih prispevkov, obenem pa na večstranski ravni zagotoviti, da je mednarodna skupnost kot celota na dobri poti, da bo dosegla cilje Pariškega sporazuma; poziva vlade, naj opredelijo ambiciozne nacionalno določene prispevke, brez katerih cilj 1,5 stopinje ne bo dosežen, in naj druga drugo spodbujajo, da bodo ostale na pravi poti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja, da je pomembno sodelovati z velikimi onesnaževalci, podnebno ranljivimi državami in čezatlantskimi partnerji ter s tem na konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2022 napredovati pri doseganju cilja za leto 2030; poziva, naj se nadaljujejo večstranska prizadevanja za mobilizacijo sredstev za cilje trajnostnega razvoja in podnebje, vključno z dodelitvijo 50 % podnebnega financiranja prilagajanju; pozdravlja prizadevanja konference OZN o podnebnih spremembah leta 2021 (COP26), da bi oblikovala definicijo dezinformacij, povezanih s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opozarja, da kršitve okoljskih pravic močno vplivajo na številne človekove pravice, vključno s pravicami do življenja, samoodločbe, hrane, vode in zdravja ter kulturnimi, državljanskimi in političnimi pravicami; poudarja, da so biotska raznovrstnost in človekove pravice medsebojno povezane in soodvisne, ter opozarja na obveznosti držav s področja človekovih pravic, da varujejo biotsko raznovrstnost, od katere so te pravice odvisne, vključno z zagotavljanjem sodelovanja državljanov pri odločitvah, ki zadevajo biotsko raznovrstnost, in dostopa do učinkovitih pravnih sredstev v primerih izgube in krčenja biotske raznovrstnosti; izraža podporo porajajočim se prizadevanjem za oblikovanje pravil na mednarodni ravni o zločinih zoper okolje; v zvezi s tem spodbuja EU in države članice, naj podprejo priznanje ekocida kot mednarodnega kaznivega dejanja v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

67.

| 68. | želi spomniti na ključno vlogo večstranskih forumov pri obravnavanju izzivov, povezanih s pandemijo covida-19, in s tem ponazoriti, da so pomembni pri spodbujanju in zaščiti javnega zdravja ter splošnega zdravstvenega varstva; pozdravlja razvoj pobude za globalni dostop do cepiv proti covidu-19 (COVAX), ki je izraz mednarodne solidarnosti, kakršnega še ni bilo, ter se zahvaljuje vsem, ki so donirali cepiva ali prispevali sredstva, obenem pa poudarja, da se morajo donacije, zbiranje sredstev ter vzpostavljanje zmogljivosti za proizvodnjo in distribucijo cepiv nadaljevati, da bodo v vseh državah brezplačno na voljo cepiva in zdravljenje, in sicer tako, da jih bodo dosegla pravočasno; |
| --- | --- |

68.

| 69. | izreka pohvalo delu Svetovne zdravstvene organizacije v boju proti pandemiji z odločitvami, ki jih je sprejela na podlagi znanstvenih spoznanj in dokazov, ob hkratnem zagotavljanju neodvisnega nadzora in odgovornosti organizacije pri obvladovanju pandemije covida-19; poudarja, da je treba izboljšati njen mandat in izvršilno zmogljivost, zlasti kar zadeva izmenjavo podatkov in mobilizacijo virov, pa tudi reformirati postopek odločanja v njenem odboru za nujne primere ter vzpostaviti mehanizme za uveljavljanje njenih odločitev in sklepov; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pozdravlja začetek priprav nove mednarodne pogodbe o pandemijah, potem ko je 31. maja 2021 vseh 194 članic Svetovne zdravstvene organizacije sprejelo sklep; poziva EU, naj si v okviru večstranskih organizacij prizadeva za izboljšanje globalnih mehanizmov za preprečevanje pandemij in spopadanje z njimi na podlagi izkušenj, pridobljenih pri mednarodnem odzivu na pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva k okrepljenim zakonodajnim in regulativnim okvirom ter k spodbujanju skladnosti politik za doseganje dejanskega dostopa do zdravstvenih storitev, tudi s sprejetjem zakonodaje in izvajanjem politik, ki bodo zagotavljale večji dostop do zdravstvenih storitev, izdelkov in cepiv, zlasti za najbolj prikrajšane; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva k mednarodnemu sodelovanju pri vključevanju vidika spola v oblikovanje, izvajanje in spremljanje zdravstvenih politik na sistemski ravni, pri čemer je treba upoštevati specifične potrebe vseh žensk in deklet, da bi se pri izvajanju zdravstvenih politik in delovanju zdravstvenih sistemov dosegla enakost spolov in opolnomočenje žensk; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva EU, naj spodbudi prizadevanja OZN v boju proti terorizmu z izvajanjem in posodobitvijo štirih stebrov Globalne strategije OZN za boj proti terorizmu, ki jo je generalna skupščina sprejela septembra 2006; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva, naj se sprejmejo posebni ukrepi za zaščito otrok, katerih ranljivost se lahko zaradi pandemije covida-19 še posebej poveča, med drugim glede njihovega dostopa do zdravstva, izobraževanja, cenovno dostopne hrane, čiste vode, sanitarne infrastrukture in primernih stanovanj; znova poudarja, da podnebne spremembe in okoljska škoda negativno vplivajo na uveljavljanje otrokovih pravic; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da so potrebni dodatni večstranski ukrepi glede ekonomskega upravljanja, zlasti v zvezi z obdavčitvijo; pozdravlja usmeritev, nakazano v vključujočem okviru OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove, in njihov zadnji predlog o določitvi minimalne 15-odstotne stopnje obdavčitve pravnih oseb in oblikovanju prihodnjega stebra, ki bo omogočil bolj pravično porazdelitev pravic do obdavčitve; je seznanjen s predlogom Komisije o uvedbi vira lastnih sredstev, ki bo ustrezal deležu 15 % preostalega dobička največjih in najbolj dobičkonosnih multinacionalnih podjetij, ki se v skladu s tem sporazumom prerazporedijo državam članicam EU; spodbuja mednarodno skupnost, naj si prizadeva za nadaljnje povezovanje na tem področju, da bi preprečila nelojalne prakse in zlorabe; poziva k širšemu izvajanju mednarodnih standardov in norme na tem področju politike; želi spomniti na ključen pomen Svetovne trgovinske organizacije (STO) za urejanje in olajševanje svetovne trgovine; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ugotavlja, da mora EU tesno sodelovati s podobno mislečimi partnerji, da bi posodobili STO in ji priskrbeli orodja za reševanje trgovinskih izzivov 21. stoletja, vključno z digitalno revolucijo ter zelenim, pravičnim in trajnostnim prehodom; poziva EU, naj sodeluje z vsemi članicami STO, da bi na 12. ministrski konferenci predstavili pozitiven program reform in konkreten delovni načrt; priznava, da je bilo sodelovanje med EU in ZDA gonilna sila napredka v večstranskih trgovinskih pogajanjih; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poudarja, da je pomembno sprejeti in podpreti pobude za boj proti davčnim utajam, pranju denarja in korupciji; podpreti delo na ravni OZN v zvezi z davčnimi vprašanji, da se državam v razvoju zagotovi glas v davčnih zadevah; prizadevati si za pospešitev pogajanj o učinkovitem kodeksu ravnanja za boj proti mednarodnim davčnim utajam na podlagi sporazumov o izmenjavi davčnih podatkov; |
| --- | --- |

77.

| 78. | je seznanjen s pomenom multilateralizma za obravnavo novih izzivov in razmer, kot so izgubljanje biotske raznovrstnosti, kibernetska varnost, biotehnologija, digitalizacija, geopolitične dejavnosti in upravljanje v polarnih regijah, umetna inteligenca ter porajajoče se grožnje, kot so tehnološko podprto širjenje lažnih novic, lažna znanost in dezinformacije; meni, da bi morali strokovnjaki, znanstveniki in ustrezni predstavniki civilne družbe sodelovati v večstranskih ureditvah z več deležniki; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pozdravlja ustanovitev sveta EU–ZDA za trgovino in tehnologijo; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opozarja na pomen vključevanja načela in cilja enakosti spolov v vsa področja politike; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja prizadevanja generalnega sekretarja OZN za okrepitev in usklajevanje digitalizacije OZN, da bi internet služil stebrom OZN, kot so: mir in varnost, človekove pravice ter razvoj; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja, da lahko prenovljeni multilateralizem pozitivno vpliva na pospešitev digitalne preobrazbe, ne le kot močan vzvod za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja, temveč tudi zaradi nujne potrebe po določitvi osnovnih standardov in norm ter po obravnavanju z njimi povezanih tveganj in izzivov; |
| --- | --- |

82.

| 83. | opozarja, da bi se morali EU in njeni podobno misleči demokratični partnerji zaradi vse bolj ambiciozne, odločne in agresivne Kitajske v večstranskih forumih usklajevati kot del zavezništva tehnoloških demokracij, da bi ohranili mednarodni sistem, ki temelji na pravilih, se borili proti avtoritarnemu usklajevanju, katerega cilj je ugrabitev mednarodnih forumov, ter z določanjem standardov in globalnih pravil zagotovili, da bodo nove tehnologije še naprej osredotočene na človeka; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poudarja, da bi bilo treba tudi digitalni svet obravnavati kot zelo pomemben nov vir obdavčitve; |
| --- | --- |

84.

| 85. | vztraja, da je multilateralizem osrednjega pomena za učinkovito vzdrževanje reda v vesolju ter da je treba poglobiti sedanje pobude in uvesti nove, da bi ohranili miroljubno uporabo vesolja; poudarja, da bi se morala uporaba vesolja urejati z izboljšanim sklopom mednarodnih pravil in standardov ter s sistemom za zagotavljanje dolgoročne, trajnostne, odgovorne in miroljubne uporabe vesolja; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva EU, naj si prizadeva za dejavnejšo vlogo pri razvoju mednarodnega okvira za tehnologije umetne inteligence, ki bodo vredne zaupanja in osredotočene na človeka, zlasti kar zadeva avtonomne orožne sisteme; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poudarja, kako pomembno je večstransko sodelovanje podobno mislečih partnerjev v boju proti zlonamernim in manipulativnim dezinformacijam, ki jih širijo državni in nedržavni akterji; poudarja, kako pomembno je, da EU prevzame vodilno vlogo v svetu pri določanju mednarodnih definicij, norm in načel za reševanje teh vprašanj, tudi ko gre za tuje vmešavanje v volitve; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, da ima Parlament z ohranjanjem biotske raznovrstnosti, naravnega okolja in naravnih virov pomembno vlogo pri podrobnem spremljanju in podpiranju izvajanja ciljev trajnostnega razvoja in ciljev iz Pariškega sporazuma, med drugim tako, da si prizadeva ne le spremljati napredek, temveč prav tako izboljšati razporejanje virov ter ponuditi izboljšave ali konkretne predloge; poudarja dve ključni strateški zamisli iz predloga generalnega sekretarja OZN Antonia Guterresa z naslovom Naša skupna agenda, in sicer potrebo po novem svetovnem dogovoru in novi družbeni pogodbi; opozarja, da ju je mogoče pretvoriti v zelo konkretne ukrepe, kot je močnejši globalni zeleni sklad in mehanizem finančne podpore za tiste visoko zadolžene države, ki izvajajo cilje trajnostnega razvoja in ukrepajo proti revščini; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Unijo, naj zagotovi varstvo, ohranjanje in obrambo evropske kulturne in zgodovinske dediščine v vseh večstranskih forumih, kot je UNESCO; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poudarja, da se je treba nujno spoprijeti z vprašanjem enakosti spolov ter se boriti za nediskriminacijo in temeljne pravice žensk, deklet in marginaliziranih skupin na svetovni ravni, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami; pričakuje, da bodo Komisija, države članice in ESZD sistematično vključevale akcijski načrt EU za enakost spolov III v vse zunanje ukrepe, vključno s sodelovanjem na večstranski ravni, ter tesno sodelovale z vladami partneric, civilno družbo, zasebnim sektorjem in drugimi ključnimi deležniki; poziva Komisijo in ESZD, naj okrepita sinergije s partnerji, da bi skupaj napredovali pri vključevanju vidika enakosti spolov in uspešno dosegli mednarodne cilje v zvezi z enakostjo spolov; poudarja, da bi morala EU prevzeti vodilno vlogo v mednarodni skupnosti ter okrepiti prizadevanja za izkoreninjenje uporabe spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola kot orožja v oboroženih konfliktih; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva, naj se povsod ratificira in dejansko izvaja Mednarodna konvencija o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije; poziva, naj se z vsemi ustreznimi sredstvi, tudi z zakonodajo, odpravijo vse oblike rasne diskriminacije; priznava bistveno vlogo izobraževanja in kulture pri spodbujanju človekovih pravic in presečnega boja proti rasizmu, rasni diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti, zlasti pri spodbujanju načel strpnosti, vključevanja ter spoštovanja etnične, verske in kulturne raznolikosti ter pri preprečevanju širjenja skrajnih rasističnih in ksenofobnih gibanj in idej; znova potrjuje, da je treba domorodnim ljudstvom, vključno z ženskami in dekleti, zagotoviti enako zaščito po zakonu in enakost pred sodišči, opolnomočenje ter polnopravno in dejansko sodelovanje v postopkih odločanja ter v političnem, gospodarskem, družbenem in kulturnem življenju; poziva, naj se izboljša varstvo invalidov ter pozornost nameni tistim, ki so izpostavljeni presečni diskriminaciji, zlasti invalidkam in invalidnim domorodnim osebam; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva EU, naj okrepi večstransko sodelovanje na področju mednarodnega pravosodja glede na vse večje število kršitev mednarodnih človekovih pravic in humanitarnega prava; poziva EU in njene partnerje, naj razvijejo in uporabljajo orodja mednarodnih organov, kot so Svet OZN za človekove pravice, posebni postopki OZN, posebni poročevalci OZN, mehanizmi OVSE, Svet Evrope ali mednarodna sodišča, da bi povečali spoštovanje mednarodnega prava s strani državnih in nedržavnih akterjev ter spodbujali uporabo načela splošne sodne pristojnosti v nacionalnih pravnih sistemih; poziva EU, naj okrepi vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča in njegovo osebje, tako da mu zagotovi močno diplomatsko, politično in finančno podporo; poziva Komisijo, podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj pozovejo vse države, ki so članice večstranskih institucij in ki še niso ratificirale Rimskega statuta, naj to storijo; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva Komisijo, naj hitro zaključi pripravo okvira za skrbnost podjetij in sodeluje s podobno mislečimi partnerji, da bi odpravili hude kršitve človekovih pravic s strani avtoritarnih in totalitarnih režimov ter tako zagotovili trajnostne in odporne svetovne dobavne verige kljub zlonamernemu vplivu avtoritarnih in totalitarnih režimov; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva k mednarodni politiki za zagotavljanje zaščite in podpore ogroženim zagovornikom človekovih pravic; obsoja povračilne ukrepe, ki so jih nekatere vlade sprejele proti civilnodružbenim organizacijam, aktivistom in zagovornikom človekovih pravic zaradi njihovega legitimnega sodelovanja z mednarodnimi organi, ter poziva Svet in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika, naj se sistematično in odločno odzoveta na vsak tak primer; poziva EU, naj podpre poziv k stalnemu preiskovalnemu mehanizmu OZN o kaznivih dejanjih proti novinarjem in k sprejetju ciljno usmerjenih sankcij proti tistim, ki grozijo z nasilnimi dejanji zoper novinarje ali jih ukazujejo, da bi odpravili nekaznovanost, preprečili nasilje nad novinarji in spodbujali ukrepe za izboljšanje njihove varnosti; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ponovno poziva EU, naj si pri iskanju trajnostnih političnih rešitev za sedanje konflikte prizadeva za močnejše večstranske zaveze in zagotovi, da bodo človekove pravice v središču politik preprečevanja konfliktov in mediacije; opozarja na pomen mednarodnega ohranjanja miru in reševanja konfliktov ter podpore EU ustreznim misijam; poudarja, da so nujni jasni cilji, jasne zmogljivosti za izvedbo in učinkoviti mehanizmi, vključno z obeti za ženske v skladu z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 1325 in vsemi naslednjimi resolucijami; poziva k reformi ustreznih struktur, da bi odpravili nekaznovanje osebja, ki je krivo za zlorabe in spolno nasilje v času sodelovanja v vojaških operacijah in civilnih misijah, pa tudi osebja drugih večstranskih agencij, uradov in organov, ter vzpostavili delujoče in pregledne mehanizme nadzora in odgovornosti; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poudarja, da ima uspeh večstranskih organizacij ključno vlogo pri povrnitvi zaupanja javnosti v demokracijo, liberalizem in pomen svetovnega reda, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poudarja, da mora odprt, vključujoč, na pravilih temelječ in nediskriminatoren večstranski trgovinski sistem poganjati liberalizacijo svetovne trgovine in voditi k napredni gospodarski rasti, konkurenčnosti in inovacijam, ustvarjanju delovnih mest, izboljšanju življenjskega standarda, rasti dohodka, spodbujanju trajnostnega gospodarskega razvoja in boju proti podnebnim spremembam, s čimer se krepijo blaginja, mir in varnost v skladu s cilji trajnostnega razvoja; poleg tega spominja na vlogo večstranskega sistema trgovanja pri spodbujanju predvidljivega trgovinskega okolja z oblikovanjem vzajemnih, preglednejših in pravičnih trgovinskih pravil in predpisov, ki se izvajajo na dosleden, izvršljiv in skladen način; opozarja na ugotovitve iz poročila z naslovom „Izvoz EU v svet: učinki na zaposlovanje“ iz novembra 2021, v katerem je bilo ugotovljeno, da izvoz podpira več kot 38 milijonov delovnih mest v EU; poziva Komisijo, naj še naprej sporoča te ugotovitve ter ozavešča o koristih in pozitivnih vidikih mednarodne trgovine; vendar meni, da je treba zaradi globalnih izzivov, predvsem kar zadeva izvajanje skupnih pobud za dobavo javnih svetovnih dobrin, v okoliščinah premeščanja dinamike moči po svetu ponovno vzpostaviti zaupanje v večstranske institucije; znova poudarja vlogo, ki jo ima EU v tem procesu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | obžaluje vse večje težnje k protekcionizmu in uporabi trgovine kot orodja za prisilo, ki so se razvile v nekaterih delih svetovnega gospodarstva, zaradi česar prihaja do motenj in geopolitičnih napetosti; opozarja, da so nacionalistične gospodarske politike, ki vključujejo kršitve uveljavljenih pravil mednarodnega trgovinskega prava in spodbujajo povračilne ukrepe trgovinskih partnerjev, protislovje našega globaliziranega trgovinskega sistema; poziva, naj EU še naprej krepi prizadevanja za uveljavljanje trgovinske zakonodaje in razvoj nabora avtonomnih trgovinskih instrumentov, kot so instrument za preprečevanje prisile, instrument za izkrivljajoče subvencije in mednarodni instrument za javna naročila, prav tako pa naj v odziv na nastajajoče izzive vzpostavi funkcijo glavnega uradnika za trgovinsko skladnost; je seznanjen s ciljem, da se v Svetovni trgovinski organizaciji (STO) oblikuje reformiran in dobro delujoč večstranski pravilnik, v središču katerega bo učinkovit in delujoči sistem za reševanje sporov; vendar poudarja, da je treba še naprej v celoti sodelovati pri prizadevanjih za reformo STO, da bi povečali njeno učinkovitost, vključenost, preglednost in legitimnost kot temelj odprtega, pravičnega in trajnostnega svetovnega gospodarstva, ki temelji na pravilih, ter se spoprijeli z izzivi, ki jih prinašajo netržna gospodarstva; v zvezi s tem pozdravlja prilogo k pregledu trgovinske politike iz februarja 2021, v kateri je opisan celovit pristop k posodobitvi STO; poudarja, da mora učinkovito delovanje EU temeljiti na v prihodnost usmerjenem pristopu k trgovini, če želimo vzpostaviti na pravilih temelječo svetovno trgovino; |
| --- | --- |

98.

| 99. | pozdravlja uspešen zaključek 12. ministrske konference STO in ponovno izraža polno podporo trgovinskemu sistemu, ki temelji na pravilih in bi moral prispevati k reševanju svetovnih izzivov ter spremljanju zelenega prehoda, digitalne revolucije in boja proti neenakosti; poziva države STO, naj nemudoma začnejo izvajati sprejete odločitve in si prizadevajo za reformo organizacije pred 13. ministrsko konferenco, da bi STO postala v celoti operativna in bi bila primerna za namen; obžaluje, da 12. ministrska konferenca ni vključevala razsežnosti spola in trgovine, in poziva, naj to vprašanje postane osrednja tema 13. ministrske konference; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poudarja, da bi morali pri demokratičnem, legitimnem, odgovornem in preglednem globalnem upravljanju bolj sodelovati parlamentarni organi, saj so lahko neposredno izvoljeni poslanci ključna vez med državljani in večstranskim sistemom; poudarja, kako pomembna sta pri tem horizontalni in skladni multilateralizem ter delo skupne parlamentarne konference Evropskega parlamenta in Medparlamentarne unije o STO; poudarja, da je treba poslancem omogočiti boljši dostop do trgovinskih pogajanj in jih vključiti v oblikovanje mandatov in izvajanje sklepov STO, pa tudi v pogajanja o trgovinskih zadevah v drugih večstranskih organih in institucijah; znova poudarja, da morajo EU in vse članice STO okrepiti izmenjave z deležniki, vključno s civilno družbo, poslovnimi organizacijami in širšo poslovno skupnostjo; poziva Komisijo, naj poglobi sodelovanje z vsemi ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so Mednarodna organizacija dela, sistem OZN, skupina G7, OECD, Svetovna banka in Mednarodni denarni sklad, ter poudarja njihovo vlogo pri spodbujanju odprtega trgovinskega sistema, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pozdravlja, da poskuša STO v tesnem sodelovanju s Svetovno zdravstveno organizacijo in drugimi mednarodnimi organizacijami zagotoviti, da ima trgovina pozitivno vlogo pri spopadanju s pandemijo in krizo, ki ji je sledila, ter pri podpiranju okrevanja svetovnega gospodarstva; poudarja, da je pandemija covida-19 razgalila pomanjkljivosti naših mednarodnih institucij; poziva Komisijo, naj preuči izkušnje, pridobljene med pandemijo covida-19, in jih v sodelovanju s svetovnimi partnerji vključi v program reform; poziva k sprejetju ambiciozne pobude na področju trgovine in zdravja; je seznanjen, da želi STO razširiti mandat in se tako bolj uveljaviti na javnem prizorišču, v ta namen pa okrepiti sodelovanje pri vprašanjih, kot so zdravje, trajnost, neenaka razporeditev bogastva, spol in krepitev vloge žensk, v skladu s cilji trajnostnega razvoja in Pariškim sporazumom; meni, da bodo ti koraki pomembni v procesu reform, skupaj s temeljnimi nalogami, kot so vzpostavitev večstranskih trgovinskih pravil, zmanjšanje trgovinskih ovir in omogočanje reguliranega reševanja trgovinskih sporov med njenimi članicami; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva Svet, naj si odločneje prizadeva za sklenitev sporazumov o prosti trgovini s tretjimi državami; ugotavlja, da sporazumi o prosti trgovini povečujejo gospodarske interakcije in odvisnosti med državami, zato so lahko predhodniki dejavnejšega in ambicioznejšega sodelovanja na večstranski ravni; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva Svet, Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj to poročilo ustrezno upoštevajo, ko bodo opredeljevali prednostne naloge EU za 77. zasedanje generalne skupščine OZN ter v drugih mednarodnih organizacijah in večstranskih forumih; |
| --- | --- |

103.

o

o o

| 104. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji ter v vednost generalni skupščini in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov. |
| --- | --- |

104.

---

(1)  UL C 65, 19.2.2016, str. 120.

(2)  UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

(3)  UL C 67, 8.2.2022, str. 150.

(4)  UL C 184, 5.5.2022, str. 170.

(5)  UL C 433, 23.12.2019, str. 86.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0052.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0121.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/149 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/149

---

P9_TA(2022)0287

Reševanje vprašanja prehranske varnosti v državah v razvoju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o reševanju vprašanja prehranske varnosti v državah v razvoju (2021/2208(INI))

(2023/C 47/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 25 Splošne deklaracije človekovih pravic in člena 11 Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, v skladu s katerima je pravica do hrane priznana kot del pravice do ustreznega življenjskega standarda, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 25 Splošne deklaracije človekovih pravic in člena 11 Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, v skladu s katerima je pravica do hrane priznana kot del pravice do ustreznega življenjskega standarda,

| — | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu PDEU), ki znova potrjuje, da mora Unija upoštevati cilj razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu PDEU), ki znova potrjuje, da mora Unija upoštevati cilj razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju,

| — | ob upoštevanju člena 214 PDEU, ki določa načela in cilje za dejavnosti humanitarne pomoči EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 214 PDEU, ki določa načela in cilje za dejavnosti humanitarne pomoči EU,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (2),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 31. marca 2010 o humanitarni pomoči v hrani (COM(2010)0126) in o okviru politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 31. marca 2010 o humanitarni pomoči v hrani (COM(2010)0126) in o okviru politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (COM(2010)0127),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom Pristop EU k odpornosti: izkušnje s krizami prehranske varnosti (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom Pristop EU k odpornosti: izkušnje s krizami prehranske varnosti (COM(2012)0586),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. marca 2013 z naslovom Krepitev prehrane mater in otrok v zunanji pomoči: okvir politike EU (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. marca 2013 z naslovom Krepitev prehrane mater in otrok v zunanji pomoči: okvir politike EU (COM(2013)0141),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2021 o humanitarnih dejavnostih EU: novi izzivi, enaka načela (COM(2021)0110), v katerem so med drugim predvideni ključni ukrepi za okrepitev povezave med humanitarnim delovanjem, razvojem in mirom, za tesnejše povezovanje nujne pomoči in dolgoročnih rešitev, ter svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o novih usmeritvah za humanitarno delovanje EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2021 o humanitarnih dejavnostih EU: novi izzivi, enaka načela (COM(2021)0110), v katerem so med drugim predvideni ključni ukrepi za okrepitev povezave med humanitarnim delovanjem, razvojem in mirom, za tesnejše povezovanje nujne pomoči in dolgoročnih rešitev, ter svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o novih usmeritvah za humanitarno delovanje EU (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2022 z naslovom Zagotavljanje prehranske varnosti in krepitev odpornosti prehranskih sistemov (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2022 z naslovom Zagotavljanje prehranske varnosti in krepitev odpornosti prehranskih sistemov (COM(2022)0133),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju EU za obdobje 2021–2025 (GAP III) in svoje resolucije o tem načrtu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju EU za obdobje 2021–2025 (GAP III) in svoje resolucije o tem načrtu (4),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije o prehrani z dne 3. julija 2014, katerega cilj je do leta 2025 zmanjšati število otrok, mlajših od pet let, ki zaostajajo v razvoju, za 7 milijonov (SWD(2014)0234), in šestega poročila o napredku z dne 12. avgusta 2021 v zvezi s tem (SWD(2021)0229), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije o prehrani z dne 3. julija 2014, katerega cilj je do leta 2025 zmanjšati število otrok, mlajših od pet let, ki zaostajajo v razvoju, za 7 milijonov (SWD(2014)0234), in šestega poročila o napredku z dne 12. avgusta 2021 v zvezi s tem (SWD(2021)0229),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o prehranski in hranilni varnosti, zlasti tistih z dne 27. novembra 2014 o slabi prehranjenosti in nedohranjenosti otrok v državah v razvoju (5), z dne 7. junija 2016 o novem zavezništvu za prehransko varnost in prehrano (6) ter z dne 5. oktobra 2016 o naslednjih korakih k uresničevanju svetovnih ciljev in zavez EU o zanesljivi preskrbi s hrano in prehranski varnosti v svetu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o prehranski in hranilni varnosti, zlasti tistih z dne 27. novembra 2014 o slabi prehranjenosti in nedohranjenosti otrok v državah v razvoju (5), z dne 7. junija 2016 o novem zavezništvu za prehransko varnost in prehrano (6) ter z dne 5. oktobra 2016 o naslednjih korakih k uresničevanju svetovnih ciljev in zavez EU o zanesljivi preskrbi s hrano in prehranski varnosti v svetu (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2022 o potrebi po nujnem akcijskem načrtu EU za prehransko varnost v EU in zunaj nje zaradi ruskega napada na Ukrajino (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2022 o potrebi po nujnem akcijskem načrtu EU za prehransko varnost v EU in zunaj nje zaradi ruskega napada na Ukrajino (8),

| — | ob upoštevanju Sklepov Sveta o prehranski varnosti in zagotavljanju zadostne hranilne vrednosti živil v okviru zunanje pomoči, sprejetih 28. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepov Sveta o prehranski varnosti in zagotavljanju zadostne hranilne vrednosti živil v okviru zunanje pomoči, sprejetih 28. maja 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. novembra 2018 o izboljšanju prehranske in hranilne varnosti na svetovni ravni, z dne 25. novembra 2019 o četrtem poročilu o napredku glede akcijskega načrta za prehrano, z dne 20. maja 2021 o prednostnih nalogah EU za vrh OZN o prehranskih sistemih leta 2021, z dne 14. junija 2021 o krepitvi zavezanosti Ekipe Evropa človekovemu razvoju in z dne 19. novembra 2021 o vodi v zunanjem delovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. novembra 2018 o izboljšanju prehranske in hranilne varnosti na svetovni ravni, z dne 25. novembra 2019 o četrtem poročilu o napredku glede akcijskega načrta za prehrano, z dne 20. maja 2021 o prednostnih nalogah EU za vrh OZN o prehranskih sistemih leta 2021, z dne 14. junija 2021 o krepitvi zavezanosti Ekipe Evropa človekovemu razvoju in z dne 19. novembra 2021 o vodi v zunanjem delovanju,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Parlamenta in Komisije, o evropskem soglasju o humanitarni pomoči iz leta 2008 (9) in ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju iz leta 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Parlamenta in Komisije, o evropskem soglasju o humanitarni pomoči iz leta 2008 (9) in ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju iz leta 2017,

| — | ob upoštevanju šestih globalnih ciljev, ki jih je generalna skupščina Svetovne zdravstvene organizacije določila leta 2012 za prehrano mater, dojenčkov in majhnih otrok do leta 2025, in sicer (i) 40-odstotno zmanjšanje števila otrok, mlajših od pet let, z motnjami v razvoju, (ii) 50-odstotno zmanjšanje anemije pri ženskah v rodni dobi, (iii) 30-odstotno zmanjšanje nizke porodne teže, (iv) nobenega povečanja prekomerne teže v otroštvu, (v) povečanje stopnje izključnega dojenja za vsaj 50 % v prvih šestih mesecih in (vi) zmanjšanje deleža otrok, ki izgubljajo telesno težo, na manj kot 5 %, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestih globalnih ciljev, ki jih je generalna skupščina Svetovne zdravstvene organizacije določila leta 2012 za prehrano mater, dojenčkov in majhnih otrok do leta 2025, in sicer (i) 40-odstotno zmanjšanje števila otrok, mlajših od pet let, z motnjami v razvoju, (ii) 50-odstotno zmanjšanje anemije pri ženskah v rodni dobi, (iii) 30-odstotno zmanjšanje nizke porodne teže, (iv) nobenega povečanja prekomerne teže v otroštvu, (v) povečanje stopnje izključnega dojenja za vsaj 50 % v prvih šestih mesecih in (vi) zmanjšanje deleža otrok, ki izgubljajo telesno težo, na manj kot 5 %,

| — | ob upoštevanju poročil o stanju prehranske in hranilne varnosti v svetu, svetovnega poročila o prehranskih krizah in svetovnega poročila o prehrani, vključno z izdajami za leto 2021, smernic Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: FAO) o pravici do hrane, prostovoljnih smernic za prehranske sisteme in prehrano Odbora FAO za svetovno prehransko varnost, desetih elementov agroekologije, ki usmerjajo prehod na trajnostne prehranske in kmetijske sisteme (FAO) ter okvira za ukrepanje za prehransko in hranilno varnost v dolgotrajnih krizah iz leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o stanju prehranske in hranilne varnosti v svetu, svetovnega poročila o prehranskih krizah in svetovnega poročila o prehrani, vključno z izdajami za leto 2021, smernic Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: FAO) o pravici do hrane, prostovoljnih smernic za prehranske sisteme in prehrano Odbora FAO za svetovno prehransko varnost, desetih elementov agroekologije, ki usmerjajo prehod na trajnostne prehranske in kmetijske sisteme (FAO) ter okvira za ukrepanje za prehransko in hranilno varnost v dolgotrajnih krizah iz leta 2014,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o stanju svetovnega ribištva in akvakulture 2020 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o stanju svetovnega ribištva in akvakulture 2020 (10),

| — | ob upoštevanju sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in tretjimi državami,

| — | ob upoštevanju svetovne mreže za boj proti prehranskim krizam, zavezništva humanitarnih in razvojnih akterjev, ki si s skupno analizo in znanjem prizadevajo za okrepljeno usklajevanje na medsebojno povezanih področjih humanitarnega, razvojnega in mirovnega delovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovne mreže za boj proti prehranskim krizam, zavezništva humanitarnih in razvojnih akterjev, ki si s skupno analizo in znanjem prizadevajo za okrepljeno usklajevanje na medsebojno povezanih področjih humanitarnega, razvojnega in mirovnega delovanja,

| — | ob upoštevanju deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev (UNDRIP) z dne 13. septembra 2007 in deklaracije OZN o pravicah kmetov in drugih oseb, ki delajo na podeželju, z dne 28. septembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev (UNDRIP) z dne 13. septembra 2007 in deklaracije OZN o pravicah kmetov in drugih oseb, ki delajo na podeželju, z dne 28. septembra 2018,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 1. aprila 2016 z naslovom Desetletje ukrepanja Združenih narodov na področju prehrane (2016–2025), ki ima za cilj sprožiti odločnejše ukrepe za odpravo lakote in izkoreninjenje slabe prehranjenosti po vsem svetu ter zagotoviti univerzalni dostop do bolj zdrave in trajnostne prehrane za vse ljudi, ne glede na to, kdo so ali kje živijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 1. aprila 2016 z naslovom Desetletje ukrepanja Združenih narodov na področju prehrane (2016–2025), ki ima za cilj sprožiti odločnejše ukrepe za odpravo lakote in izkoreninjenje slabe prehranjenosti po vsem svetu ter zagotoviti univerzalni dostop do bolj zdrave in trajnostne prehrane za vse ljudi, ne glede na to, kdo so ali kje živijo,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN ter njihove tesne prepletenosti in povezanosti, zlasti cilja št. 1 za odpravo vseh oblik revščine povsod po svetu, cilja št. 2 o odpravi lakote, doseganju prehranske varnosti in boljše prehrane ter spodbujanju trajnostnega kmetijstva, cilja št. 3 o zagotavljanju zdravega življenja in spodbujanju splošno dobrega počutja v vseh življenjskih obdobjih, cilja št. 5 o doseganju enakosti spolov ter krepitvi vloge žensk in deklet, cilja št. 6 o zagotavljanju dostopa do vode in sanitarne ureditve za vse, cilja št. 10 o zmanjšanju neenakosti znotraj držav in med njimi, cilja št. 12 o zagotavljanju trajnostnih načinov proizvodnje in porabe, cilja št. 13 o sprejetju nujnih ukrepov za boj proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam ter cilja št. 17 o okrepitvi načinov izvajanja ciljev in oživitvi svetovnega partnerstva za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN ter njihove tesne prepletenosti in povezanosti, zlasti cilja št. 1 za odpravo vseh oblik revščine povsod po svetu, cilja št. 2 o odpravi lakote, doseganju prehranske varnosti in boljše prehrane ter spodbujanju trajnostnega kmetijstva, cilja št. 3 o zagotavljanju zdravega življenja in spodbujanju splošno dobrega počutja v vseh življenjskih obdobjih, cilja št. 5 o doseganju enakosti spolov ter krepitvi vloge žensk in deklet, cilja št. 6 o zagotavljanju dostopa do vode in sanitarne ureditve za vse, cilja št. 10 o zmanjšanju neenakosti znotraj držav in med njimi, cilja št. 12 o zagotavljanju trajnostnih načinov proizvodnje in porabe, cilja št. 13 o sprejetju nujnih ukrepov za boj proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam ter cilja št. 17 o okrepitvi načinov izvajanja ciljev in oživitvi svetovnega partnerstva za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2417 iz leta 2018, ki obsoja stradanje civilistov kot način vojskovanja in nezakonito zavrnitev dostopa humanitarne pomoči do civilnega prebivalstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2417 iz leta 2018, ki obsoja stradanje civilistov kot način vojskovanja in nezakonito zavrnitev dostopa humanitarne pomoči do civilnega prebivalstva,

| — | ob upoštevanju poročila Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) in Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) iz junija 2020 (11), v katerem je poudarjena povezava med bojem proti podnebnim spremembam in ohranjanjem biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) in Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) iz junija 2020 (11), v katerem je poudarjena povezava med bojem proti podnebnim spremembam in ohranjanjem biotske raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju prostovoljnih smernic Odbora za svetovno prehransko varnost (CFS) za odgovorno upravljanje zemljiške posesti, ribištva in gozdov v okviru nacionalne prehranske varnosti (2012) ter načel CFS za odgovorne naložbe v kmetijstvo in prehranske sisteme (2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prostovoljnih smernic Odbora za svetovno prehransko varnost (CFS) za odgovorno upravljanje zemljiške posesti, ribištva in gozdov v okviru nacionalne prehranske varnosti (2012) ter načel CFS za odgovorne naložbe v kmetijstvo in prehranske sisteme (2015),

| — | ob upoštevanju gibanja za izboljšanje prehrane in njegovih prizadevanj za odpravo vseh oblik slabe prehranjenosti skozi podpiranje vladnih pobud in prednostnih nalog sodelujočih držav v sodelovanju s civilno družbo, OZN, donatorji, podjetji in raziskovalci, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gibanja za izboljšanje prehrane in njegovih prizadevanj za odpravo vseh oblik slabe prehranjenosti skozi podpiranje vladnih pobud in prednostnih nalog sodelujočih držav v sodelovanju s civilno družbo, OZN, donatorji, podjetji in raziskovalci,

| — | ob upoštevanju zaveze, ki jo je Komisija dala na vrhu o prehrani za rast v Tokiu, da bo v obdobju 2021–2024 vložila 2,5 milijarde EUR v boj proti slabi prehranjenosti, in sedanje zaveze EU, da bo do leta 2025 zmanjšala zaostanek v razvoju otrok pri vsaj 7 milijonih otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze, ki jo je Komisija dala na vrhu o prehrani za rast v Tokiu, da bo v obdobju 2021–2024 vložila 2,5 milijarde EUR v boj proti slabi prehranjenosti, in sedanje zaveze EU, da bo do leta 2025 zmanjšala zaostanek v razvoju otrok pri vsaj 7 milijonih otrok,

| — | ob upoštevanju dogovora skupine G7 o preprečevanju lakote in humanitarnih kriz, ki je bil sprejet 13. junija 2021 na vrhu skupine G7 v Cornwallu in v katerem so se članice skupine G7 zavezale, da se bodo s skupnimi ukrepi borile proti lakoti in jo preprečevale, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora skupine G7 o preprečevanju lakote in humanitarnih kriz, ki je bil sprejet 13. junija 2021 na vrhu skupine G7 v Cornwallu in v katerem so se članice skupine G7 zavezale, da se bodo s skupnimi ukrepi borile proti lakoti in jo preprečevale,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A9-0195/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A9-0195/2022),

| A. | ker se zmerno ali zelo neustrezna prehranska varnost od leta 2014 počasi povečuje, saj skoraj tretjina ljudi – 2,37 milijarde – v letu 2020 ni imela dostopa do ustrezne hrane (12); |
| --- | --- |

A.

ker se zmerno ali zelo neustrezna prehranska varnost od leta 2014 počasi povečuje, saj skoraj tretjina ljudi – 2,37 milijarde – v letu 2020 ni imela dostopa do ustrezne hrane (12);

| B. | ker sta se resnost in obseg prehranske krize od leta 2020 povečala zaradi konfliktov, gospodarskih pretresov in skrajnih vremenskih dogodkov ali kombinacije teh dejavnikov, pri čemer je bilo leta 2021 skoraj 193 milijonov ljudi izpostavljenih akutno neustrezni prehranski varnosti in je potrebovalo nujno pomoč pri preskrbi s hrano, kar je najvišje zabeleženo število od prve objave svetovnega poročila o prehranskih krizah pred šestimi leti; ker se med 720 in 811 milijonov ljudi spopada z lakoto, pet držav pa je na robu lahkote, vključno z Južnim Sudanom, Etiopijo, Madagaskarjem, Nigerijo (16 zveznih držav in ozemlje zvezne prestolnice) in Jemnom (13); |
| --- | --- |

B.

ker sta se resnost in obseg prehranske krize od leta 2020 povečala zaradi konfliktov, gospodarskih pretresov in skrajnih vremenskih dogodkov ali kombinacije teh dejavnikov, pri čemer je bilo leta 2021 skoraj 193 milijonov ljudi izpostavljenih akutno neustrezni prehranski varnosti in je potrebovalo nujno pomoč pri preskrbi s hrano, kar je najvišje zabeleženo število od prve objave svetovnega poročila o prehranskih krizah pred šestimi leti; ker se med 720 in 811 milijonov ljudi spopada z lakoto, pet držav pa je na robu lahkote, vključno z Južnim Sudanom, Etiopijo, Madagaskarjem, Nigerijo (16 zveznih držav in ozemlje zvezne prestolnice) in Jemnom (13);

| C. | ker se pravica do hrane nanaša na stopnjo razpoložljivosti, dostopnosti, ustreznosti (zadostna količina in stabilnost dostopa); |
| --- | --- |

C.

ker se pravica do hrane nanaša na stopnjo razpoložljivosti, dostopnosti, ustreznosti (zadostna količina in stabilnost dostopa);

| D. | ker organizacija FAO opredeljuje prehransko varnost kot stanje, ko imajo vsi ljudje stalen fizični in ekonomski dostop do zadostnih, varnih in hranljivih živil za zadovoljitev svojih prehranskih potreb in želja za aktivno in zdravo življenje (14); |
| --- | --- |

D.

ker organizacija FAO opredeljuje prehransko varnost kot stanje, ko imajo vsi ljudje stalen fizični in ekonomski dostop do zadostnih, varnih in hranljivih živil za zadovoljitev svojih prehranskih potreb in želja za aktivno in zdravo življenje (14);

| E. | ker je nezakonita, neizzvana in neupravičena ruska vojaška agresija v Ukrajini destabilizirala že tako krhke kmetijske trge in dodatno otežila hude razmere, ki so posledica pandemije covida-19, ter zaostrila sedanje prehranske krize in svetovno prehransko varnost, zaradi česar so se dvignile mednarodne cene hrane in krme, ki so bile že prej visoke; ker bo to verjetno povečalo neustrezno prehransko varnost, revščino, družbene nemire in nestabilnost v številnih državah v razvoju, ki so močno odvisne od uvoza pšenice iz Ukrajine in Rusije, saj je 40 % pšenice in koruze, izvoženih iz Ukrajine, namenjenih na Bližnji vzhod in v Afriko; |
| --- | --- |

E.

ker je nezakonita, neizzvana in neupravičena ruska vojaška agresija v Ukrajini destabilizirala že tako krhke kmetijske trge in dodatno otežila hude razmere, ki so posledica pandemije covida-19, ter zaostrila sedanje prehranske krize in svetovno prehransko varnost, zaradi česar so se dvignile mednarodne cene hrane in krme, ki so bile že prej visoke; ker bo to verjetno povečalo neustrezno prehransko varnost, revščino, družbene nemire in nestabilnost v številnih državah v razvoju, ki so močno odvisne od uvoza pšenice iz Ukrajine in Rusije, saj je 40 % pšenice in koruze, izvoženih iz Ukrajine, namenjenih na Bližnji vzhod in v Afriko;

| F. | ker po podatkih organizacije FAO 50 držav več kot 30 % svojih potreb po pšenici uvozi iz Rusije in Ukrajine, od tega pa 26 držav več kot 50 % uvoza pšenice dobi iz obeh držav; ker je Svetovni program za hrano kupoval skoraj polovico svoje svetovne zaloge pšenice iz Ukrajine in je poudaril, da bodo zato najbolj prizadete države, ki se že spopadajo s prehransko krizo, kot so Afganistan, Etiopija, Sirija in Jemen; |
| --- | --- |

F.

ker po podatkih organizacije FAO 50 držav več kot 30 % svojih potreb po pšenici uvozi iz Rusije in Ukrajine, od tega pa 26 držav več kot 50 % uvoza pšenice dobi iz obeh držav; ker je Svetovni program za hrano kupoval skoraj polovico svoje svetovne zaloge pšenice iz Ukrajine in je poudaril, da bodo zato najbolj prizadete države, ki se že spopadajo s prehransko krizo, kot so Afganistan, Etiopija, Sirija in Jemen;

| G. | ker sta Ukrajina in Rusija neto izvoznici kmetijskih proizvodov in imata vodilno vlogo pri dobavi živil in gnojil na svetovnih trgih, kjer dobavo za izvoz pogosto opravlja le peščica držav; ker bi lahko zato ti trgi postali bolj ranljivi in nestanovitni; ker je Rusija vodilna izvoznica sintetičnih dušikovih gnojil in njihovih sestavin, Belorusija pa je velika izvoznica gnojil na osnovi kalijevega klorida; ker so cene dušikovih gnojil močno odvisne od cen zemeljskega plina, za katerega Rusija obvladuje velik del trga; ker so se številne države v razvoju že pred vojno v Ukrajini spopadale z negativnimi učinki visokih mednarodnih cen hrane in gnojil; |
| --- | --- |

G.

ker sta Ukrajina in Rusija neto izvoznici kmetijskih proizvodov in imata vodilno vlogo pri dobavi živil in gnojil na svetovnih trgih, kjer dobavo za izvoz pogosto opravlja le peščica držav; ker bi lahko zato ti trgi postali bolj ranljivi in nestanovitni; ker je Rusija vodilna izvoznica sintetičnih dušikovih gnojil in njihovih sestavin, Belorusija pa je velika izvoznica gnojil na osnovi kalijevega klorida; ker so cene dušikovih gnojil močno odvisne od cen zemeljskega plina, za katerega Rusija obvladuje velik del trga; ker so se številne države v razvoju že pred vojno v Ukrajini spopadale z negativnimi učinki visokih mednarodnih cen hrane in gnojil;

| H. | ker se je indeks cen hrane organizacije FAO, ki spremlja mednarodne cene hrane in krme, dvignil na novo najvišjo raven in ker so dodatna povišanja cen in inflacija cen hrane verjetno precej nad že tako visoko ravnjo; |
| --- | --- |

H.

ker se je indeks cen hrane organizacije FAO, ki spremlja mednarodne cene hrane in krme, dvignil na novo najvišjo raven in ker so dodatna povišanja cen in inflacija cen hrane verjetno precej nad že tako visoko ravnjo;

| I. | ker je po podatkih organizacije FAO indeks cen hrane februarja 2022 dosegel rekordno vrednost; ker navaja, da na inflacijo cen hrane vplivajo dejavniki, kot so stanje pridelkov in razpoložljivost izvoza, vendar tudi sektorji, ki niso povezani s proizvodnjo hrane, zlasti sektorji energije, gnojil in krme; |
| --- | --- |

I.

ker je po podatkih organizacije FAO indeks cen hrane februarja 2022 dosegel rekordno vrednost; ker navaja, da na inflacijo cen hrane vplivajo dejavniki, kot so stanje pridelkov in razpoložljivost izvoza, vendar tudi sektorji, ki niso povezani s proizvodnjo hrane, zlasti sektorji energije, gnojil in krme;

| J. | ker je neustrezna prehranska varnost najbolj razširjena v Afriki, kjer je bilo 60 % prebivalstva (799 milijonov ljudi) v letu 2020 izpostavljenega zmerno ali hudo neustrezni prehranski varnosti (15); |
| --- | --- |

J.

ker je neustrezna prehranska varnost najbolj razširjena v Afriki, kjer je bilo 60 % prebivalstva (799 milijonov ljudi) v letu 2020 izpostavljenega zmerno ali hudo neustrezni prehranski varnosti (15);

| K. | ker bi morala Evropska unija posebno pozornost nameniti državam, ki se spopadajo z lakoto in tudi z naravnimi nesrečami, kot je Madagaskar, ki so ga nedavno prizadeli hudi cikloni in kjer dva od petih prebivalcev trpita zaradi akutno neustrezne prehranske varnosti, zlasti na območju južne regije, kjer več kot 300 000 otrok trpi zaradi hude slabe prehranjenosti; |
| --- | --- |

K.

ker bi morala Evropska unija posebno pozornost nameniti državam, ki se spopadajo z lakoto in tudi z naravnimi nesrečami, kot je Madagaskar, ki so ga nedavno prizadeli hudi cikloni in kjer dva od petih prebivalcev trpita zaradi akutno neustrezne prehranske varnosti, zlasti na območju južne regije, kjer več kot 300 000 otrok trpi zaradi hude slabe prehranjenosti;

| L. | ker številni mali kmetje v državah v razvoju ne morejo dostopati do zdravih, hranljivih in trajnostnih načinov prehranjevanja zaradi oddaljenosti, nizkih dohodkov in pomanjkanja dostopa do virov raznolike hrane; ker dokazi kažejo, da naložbe v sektor malih kmetov in regionalne strukture prinašajo najboljše rezultate v smislu zmanjševanja revščine in rasti, zato bi bilo treba prizadevanja osredotočiti na povečanje dohodkov malih kmetov, zlasti malih kmetic, ter okrepiti odpornost ranljivih skupnosti; |
| --- | --- |

L.

ker številni mali kmetje v državah v razvoju ne morejo dostopati do zdravih, hranljivih in trajnostnih načinov prehranjevanja zaradi oddaljenosti, nizkih dohodkov in pomanjkanja dostopa do virov raznolike hrane; ker dokazi kažejo, da naložbe v sektor malih kmetov in regionalne strukture prinašajo najboljše rezultate v smislu zmanjševanja revščine in rasti, zato bi bilo treba prizadevanja osredotočiti na povečanje dohodkov malih kmetov, zlasti malih kmetic, ter okrepiti odpornost ranljivih skupnosti;

| M. | ker je bila zdrava prehrana leta 2020 nedostopna približno 3 milijardam ljudi po svetu in ker se debelost v vseh regijah močno povečuje (16); |
| --- | --- |

M.

ker je bila zdrava prehrana leta 2020 nedostopna približno 3 milijardam ljudi po svetu in ker se debelost v vseh regijah močno povečuje (16);

| N. | ker je slaba prehranjenost nenormalno fiziološko stanje, ki ga povzročata podhranjenost ter prekomerna telesna teža in debelost; ker je zdravje žensk in deklet tesno povezano s telesnim in duševnim zdravjem ter prehranskim stanjem njihovih prihodnjih otrok; ker podhranjenost med nosečnicami in materami povečuje tveganje zapletov med nosečnostjo, umrljivost mater ter podhranjenost in umrljivost otrok; ker zaradi slabe prehranjenosti še vedno trpi nesprejemljivo veliko število otrok: od vseh otrok, mlajših od pet let, jih 22 % zaostaja v razvoju zaradi kronične slabe prehranjenosti, 6,7 % jih trpi zaradi izgube teže, kar je oblika akutne slabe prehranjenosti, 5,7 % otrok pa ima prekomerno telesno težo (17), dejanski podatki o zaostanku v razvoju in hranjenju pa naj bi bili še višji zaradi posledic pandemije; |
| --- | --- |

N.

ker je slaba prehranjenost nenormalno fiziološko stanje, ki ga povzročata podhranjenost ter prekomerna telesna teža in debelost; ker je zdravje žensk in deklet tesno povezano s telesnim in duševnim zdravjem ter prehranskim stanjem njihovih prihodnjih otrok; ker podhranjenost med nosečnicami in materami povečuje tveganje zapletov med nosečnostjo, umrljivost mater ter podhranjenost in umrljivost otrok; ker zaradi slabe prehranjenosti še vedno trpi nesprejemljivo veliko število otrok: od vseh otrok, mlajših od pet let, jih 22 % zaostaja v razvoju zaradi kronične slabe prehranjenosti, 6,7 % jih trpi zaradi izgube teže, kar je oblika akutne slabe prehranjenosti, 5,7 % otrok pa ima prekomerno telesno težo (17), dejanski podatki o zaostanku v razvoju in hranjenju pa naj bi bili še višji zaradi posledic pandemije;

| O. | ker je zagotavljanje varnega in zanesljivega dostopa do vode tesno povezano z izboljšanjem prehranske varnosti in prehrane; ker po podatkih najnovejšega poročila OZN o razvoju vodnih virov po svetu (2021) pomanjkanje vode prizadene več kot 40 odstotkov svetovnega prebivalstva, saj več kot 2 milijardi ljudi nimata neposrednega in zanesljivega dostopa do varne pitne vode; |
| --- | --- |

O.

ker je zagotavljanje varnega in zanesljivega dostopa do vode tesno povezano z izboljšanjem prehranske varnosti in prehrane; ker po podatkih najnovejšega poročila OZN o razvoju vodnih virov po svetu (2021) pomanjkanje vode prizadene več kot 40 odstotkov svetovnega prebivalstva, saj več kot 2 milijardi ljudi nimata neposrednega in zanesljivega dostopa do varne pitne vode;

| P. | ker je preživetje več kot 10 % svetovnega prebivalstva odvisno od ribištva in akvakulture (18) in ker je po podatkih OZN več kot 3 milijarde ljudi glavni viri beljakovin dobi iz morja, zlasti iz rib in morskih sadežev; ker je od malega ribolova odvisno več kot 90 % ribičev in ribiških delavcev po svetu; |
| --- | --- |

P.

ker je preživetje več kot 10 % svetovnega prebivalstva odvisno od ribištva in akvakulture (18) in ker je po podatkih OZN več kot 3 milijarde ljudi glavni viri beljakovin dobi iz morja, zlasti iz rib in morskih sadežev; ker je od malega ribolova odvisno več kot 90 % ribičev in ribiških delavcev po svetu;

| Q. | ker so zdravstveni sistemi, ki niso zelo odporni in močni, dodatno oslabljeni zaradi rednega pojavljanja epidemij, zlasti v zvezi z zmožnostjo zagotavljanja stalne najosnovnejše oskrbe; ker so bila v zadnjih dveh letih v boj proti covidu-19 preusmerjena sredstva zdravstvenega sistema, ki bi morala biti namenjena vrsti pomembnih funkcij, povezanih s prehrano, in osnovnih zdravstvenih storitev, povezanih s podhranjenostjo (vključno s predporodno oskrbo, dodajanjem mikrohranil ter preprečevanjem in zdravljenjem otroške driske, okužb in akutno slabe prehranjenosti) in ker zdravljenje in preventivne storitve za podhranjenost še vedno niso dovolj vključene v osnovne svežnje oskrbe, ki jih nudijo nacionalni zdravstveni sistemi, enakopraven dostop do storitev oskrbe pa je še vedno nezadosten; |
| --- | --- |

Q.

ker so zdravstveni sistemi, ki niso zelo odporni in močni, dodatno oslabljeni zaradi rednega pojavljanja epidemij, zlasti v zvezi z zmožnostjo zagotavljanja stalne najosnovnejše oskrbe; ker so bila v zadnjih dveh letih v boj proti covidu-19 preusmerjena sredstva zdravstvenega sistema, ki bi morala biti namenjena vrsti pomembnih funkcij, povezanih s prehrano, in osnovnih zdravstvenih storitev, povezanih s podhranjenostjo (vključno s predporodno oskrbo, dodajanjem mikrohranil ter preprečevanjem in zdravljenjem otroške driske, okužb in akutno slabe prehranjenosti) in ker zdravljenje in preventivne storitve za podhranjenost še vedno niso dovolj vključene v osnovne svežnje oskrbe, ki jih nudijo nacionalni zdravstveni sistemi, enakopraven dostop do storitev oskrbe pa je še vedno nezadosten;

| R. | ker so kronična revščina, visoka in vztrajna neenakost ter netrajnostni prehranski sistemi skupaj z vse pogostejšimi naravnimi nesrečami, povezanimi zlasti s podnebnimi spremembami, temeljni vzroki za neustrezno prehransko varnost in podhranjenost; |
| --- | --- |

R.

ker so kronična revščina, visoka in vztrajna neenakost ter netrajnostni prehranski sistemi skupaj z vse pogostejšimi naravnimi nesrečami, povezanimi zlasti s podnebnimi spremembami, temeljni vzroki za neustrezno prehransko varnost in podhranjenost;

| S. | ker v skladu s šestim poročilom Medvladnega panela za podnebne spremembe iz leta 2022 podnebne spremembe, vključno s povečanjem pogostosti in intenzivnosti ekstremnih naravnih pojavov, zmanjšujejo prehransko in vodno varnost ter donos pridelkov, spreminjajo pašnike in tranzimanso ter zmanjšujejo hranilno vrednost hrane, s čimer ovirajo prizadevanja za uresničitev Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

S.

ker v skladu s šestim poročilom Medvladnega panela za podnebne spremembe iz leta 2022 podnebne spremembe, vključno s povečanjem pogostosti in intenzivnosti ekstremnih naravnih pojavov, zmanjšujejo prehransko in vodno varnost ter donos pridelkov, spreminjajo pašnike in tranzimanso ter zmanjšujejo hranilno vrednost hrane, s čimer ovirajo prizadevanja za uresničitev Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja;

| T. | ker so zaradi podnebnih sprememb ženske še bolj ranljive in izpostavljene tveganjem; ker podnebne spremembe zaostrujejo obstoječe izzive, kot je nenadna izguba proizvodnje hrane in dostopa do hrane ter s tem povezane ranljivosti, vključno s povečevanjem revščine in neustrezne prehranske varnosti, zaradi česar se morajo skupnosti spoprijemati z vse večjimi krizami; ker se je zaradi manjše raznovrstnosti prehrane v številnih skupnostih povečala slaba prehranjenost, zlasti pri domorodnih ljudstvih, malih kmetih in gospodinjstvih z nizkimi dohodki, pri čemer so še posebej prizadeti otroci, starejši in nosečnice; |
| --- | --- |

T.

ker so zaradi podnebnih sprememb ženske še bolj ranljive in izpostavljene tveganjem; ker podnebne spremembe zaostrujejo obstoječe izzive, kot je nenadna izguba proizvodnje hrane in dostopa do hrane ter s tem povezane ranljivosti, vključno s povečevanjem revščine in neustrezne prehranske varnosti, zaradi česar se morajo skupnosti spoprijemati z vse večjimi krizami; ker se je zaradi manjše raznovrstnosti prehrane v številnih skupnostih povečala slaba prehranjenost, zlasti pri domorodnih ljudstvih, malih kmetih in gospodinjstvih z nizkimi dohodki, pri čemer so še posebej prizadeti otroci, starejši in nosečnice;

| U. | ker FAO ocenjuje, da je bilo po svetu izgubljenih približno 75 % genske raznovrstnosti rastlin; ker obsežna genetska erozija povečuje izpostavljenost podnebnim spremembam in pojav novih škodljivcev in bolezni; |
| --- | --- |

U.

ker FAO ocenjuje, da je bilo po svetu izgubljenih približno 75 % genske raznovrstnosti rastlin; ker obsežna genetska erozija povečuje izpostavljenost podnebnim spremembam in pojav novih škodljivcev in bolezni;

| V. | ker so biotska raznovrstnost in z njo povezani pojavi (opraševanje, plenilci škodljivcev, večja odpornost kmetijskih ekosistemov na erozijo, suše in poplave, nastajanje tal in ponori ogljika) bistveni za zagotavljanje trajnostne proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

V.

ker so biotska raznovrstnost in z njo povezani pojavi (opraševanje, plenilci škodljivcev, večja odpornost kmetijskih ekosistemov na erozijo, suše in poplave, nastajanje tal in ponori ogljika) bistveni za zagotavljanje trajnostne proizvodnje hrane;

| W. | ker je lahko krepitev odpornosti biotske raznovrstnosti in podpiranje celovitosti ekosistemov koristno za ljudi, vključno z možnostmi za preživetje, zdravjem in dobrim počutjem ljudi ter zagotavljanjem hrane; |
| --- | --- |

W.

ker je lahko krepitev odpornosti biotske raznovrstnosti in podpiranje celovitosti ekosistemov koristno za ljudi, vključno z možnostmi za preživetje, zdravjem in dobrim počutjem ljudi ter zagotavljanjem hrane;

| X. | ker narašča število ljudi, ki nujno potrebujejo pomoč v oblike hrane, hranil in sredstev za preživljanje (19); ker se zaostrujejo glavni dejavniki neustrezne prehranske varnosti in prehrane ter slabe prehranjenosti, kot so konflikti, podnebne spremembe in ekstremni vremenski pojavi, degradacija okolja, naraščajoče cene energije, omejen dostop do vode, gospodarski pretresi, kronična revščina ter visoke in trajne ravni neenakosti, vključno z neenakostjo med spoloma, pomanjkanje dostopa do osnovnih socialnih in zdravstvenih storitev, rast svetovnega prebivalstva in neuspešno upravljanje, kar lahko posledično privede do potrebe po migraciji; |
| --- | --- |

X.

ker narašča število ljudi, ki nujno potrebujejo pomoč v oblike hrane, hranil in sredstev za preživljanje (19); ker se zaostrujejo glavni dejavniki neustrezne prehranske varnosti in prehrane ter slabe prehranjenosti, kot so konflikti, podnebne spremembe in ekstremni vremenski pojavi, degradacija okolja, naraščajoče cene energije, omejen dostop do vode, gospodarski pretresi, kronična revščina ter visoke in trajne ravni neenakosti, vključno z neenakostjo med spoloma, pomanjkanje dostopa do osnovnih socialnih in zdravstvenih storitev, rast svetovnega prebivalstva in neuspešno upravljanje, kar lahko posledično privede do potrebe po migraciji;

| Y. | ker konflikti ovirajo dostop do hrane in osnovnih socialnih storitev, ki vplivajo na stabilno zdravje, vključno s prehranskimi storitvami, vodo, sanitarnimi storitvami in higieno, ter negativno vplivajo na naravne vire, infrastrukturo, proizvodna sredstva in živino; ker je lahko neustrezna prehranska varnost vir konfliktov med prizadetimi skupnostmi, kar še zaostruje obstoječe izzive in napetosti, povezane s pomanjkanjem virov; |
| --- | --- |

Y.

ker konflikti ovirajo dostop do hrane in osnovnih socialnih storitev, ki vplivajo na stabilno zdravje, vključno s prehranskimi storitvami, vodo, sanitarnimi storitvami in higieno, ter negativno vplivajo na naravne vire, infrastrukturo, proizvodna sredstva in živino; ker je lahko neustrezna prehranska varnost vir konfliktov med prizadetimi skupnostmi, kar še zaostruje obstoječe izzive in napetosti, povezane s pomanjkanjem virov;

| Z. | ker je pandemija covida-19 povzročila motnje v vrednostnih verigah od proizvodnje in prevoza do skladiščenja in prodaje hrane, zaradi omejitev gibanja pa se je zmanjšal dostop do trgov za kmete in potrošnike, pravičen dostop do ustrezne hrane in prehrane za vse ter razkrila neodpornost uvoznih prehranskih sistemov in pomen trajnostnih agroživilskih sistemov; |
| --- | --- |

Z.

ker je pandemija covida-19 povzročila motnje v vrednostnih verigah od proizvodnje in prevoza do skladiščenja in prodaje hrane, zaradi omejitev gibanja pa se je zmanjšal dostop do trgov za kmete in potrošnike, pravičen dostop do ustrezne hrane in prehrane za vse ter razkrila neodpornost uvoznih prehranskih sistemov in pomen trajnostnih agroživilskih sistemov;

| AA. | ker se je zaradi covida-19 povečala revščina, saj ni splošnih minimalnih ravni socialne zaščite; ker omejitve vplivajo na vsakodnevne gospodarske dejavnosti, od katerih so odvisna številna gospodinjstva, kar povzroča težave pri dostopu do zdrave in hranljive hrane ter pri pokrivanju zdravstvenih potreb; ker je dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva v številnih državah v razvoju izjemno omejen, zlasti za najbolj ranljive in marginalizirane ljudi; |
| --- | --- |

AA.

ker se je zaradi covida-19 povečala revščina, saj ni splošnih minimalnih ravni socialne zaščite; ker omejitve vplivajo na vsakodnevne gospodarske dejavnosti, od katerih so odvisna številna gospodinjstva, kar povzroča težave pri dostopu do zdrave in hranljive hrane ter pri pokrivanju zdravstvenih potreb; ker je dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva v številnih državah v razvoju izjemno omejen, zlasti za najbolj ranljive in marginalizirane ljudi;

| AB. | ker so vključujoči, učinkoviti, odporni in trajnostni prehranski sistemi ključni za doseganje Agende 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja; ker je pandemija covida-19 razkrila šibkosti svetovnih prehranskih sistemov, povečala neenakosti ter ogrozila življenja in preživetje najranljivejših; ker Desetletje OZN za ukrepanje poziva k pospešitvi prelomnih rešitev za reševanje svetovnih izzivov za ljudi in planet, od revščine in spola do podnebnih sprememb, neenakosti in odprave finančne vrzeli; |
| --- | --- |

AB.

ker so vključujoči, učinkoviti, odporni in trajnostni prehranski sistemi ključni za doseganje Agende 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja; ker je pandemija covida-19 razkrila šibkosti svetovnih prehranskih sistemov, povečala neenakosti ter ogrozila življenja in preživetje najranljivejših; ker Desetletje OZN za ukrepanje poziva k pospešitvi prelomnih rešitev za reševanje svetovnih izzivov za ljudi in planet, od revščine in spola do podnebnih sprememb, neenakosti in odprave finančne vrzeli;

| AC. | ker je prehrana pomembno vprašanje, na katerem temelji in spodbuja doseganje vsaj 12 od 17 ciljev trajnostnega razvoja, in je neločljivo povezana z drugimi ključnimi vprašanji trajnostnega razvoja, bodisi zato, ker je od njih odvisna (tj. voda, sanitarna oskrba in higiena ter kmetijstvo), ker jih omogoča (npr. zdravje, zaposlovanje) ali ker deluje oboje (tj. enakost spolov in izobraževanje); |
| --- | --- |

AC.

ker je prehrana pomembno vprašanje, na katerem temelji in spodbuja doseganje vsaj 12 od 17 ciljev trajnostnega razvoja, in je neločljivo povezana z drugimi ključnimi vprašanji trajnostnega razvoja, bodisi zato, ker je od njih odvisna (tj. voda, sanitarna oskrba in higiena ter kmetijstvo), ker jih omogoča (npr. zdravje, zaposlovanje) ali ker deluje oboje (tj. enakost spolov in izobraževanje);

| AD. | ker sta Marakeški sporazum iz leta 1994 in zlasti Sporazum o kmetijstvu Svetovne trgovinske organizacije (STO) prispevala k specializaciji kmetijskih regij; ker je ta specializacija privedla do tega, da imajo ene regije visoke ravni izvoza, druge pa so skoraj v celoti odvisne od uvoza; ker ta položaj ni odporen na krize, kot je vojna, in je med dejavniki, ki prispevajo k sedanji nestabilni preskrbi s hrano po svetu; |
| --- | --- |

AD.

ker sta Marakeški sporazum iz leta 1994 in zlasti Sporazum o kmetijstvu Svetovne trgovinske organizacije (STO) prispevala k specializaciji kmetijskih regij; ker je ta specializacija privedla do tega, da imajo ene regije visoke ravni izvoza, druge pa so skoraj v celoti odvisne od uvoza; ker ta položaj ni odporen na krize, kot je vojna, in je med dejavniki, ki prispevajo k sedanji nestabilni preskrbi s hrano po svetu;

| AE. | ker je zaradi velike odvisnosti od uvoza hrane prebivalstvo močno izpostavljeno nestanovitnosti svetovnega trga, zlasti tisti, ki velik delež dohodka porabijo za dnevne potrebe po hrani; |
| --- | --- |

AE.

ker je zaradi velike odvisnosti od uvoza hrane prebivalstvo močno izpostavljeno nestanovitnosti svetovnega trga, zlasti tisti, ki velik delež dohodka porabijo za dnevne potrebe po hrani;

| AF. | ker nestabilnost mednarodnih trgov povzroča neustrezno prehransko varnost v državah, ki nimajo močne kmetijske politike, saj obdobja nizkih cen negativno vplivajo na proizvodne zmogljivosti in povzročajo porast uvoza, zaradi česar je mestno prebivalstvo ranljivo, kadar se svetovne cene zvišajo; |
| --- | --- |

AF.

ker nestabilnost mednarodnih trgov povzroča neustrezno prehransko varnost v državah, ki nimajo močne kmetijske politike, saj obdobja nizkih cen negativno vplivajo na proizvodne zmogljivosti in povzročajo porast uvoza, zaradi česar je mestno prebivalstvo ranljivo, kadar se svetovne cene zvišajo;

| AG. | ker so kmetijske politike glavne makroekonomske politike in ker je zaradi pomanjkanja zaščite pred izrazito nestanovitnostjo svetovnih cen škoda, ki jo povzroča inflacija, uničujoča za gospodarstva v vzponu; |
| --- | --- |

AG.

ker so kmetijske politike glavne makroekonomske politike in ker je zaradi pomanjkanja zaščite pred izrazito nestanovitnostjo svetovnih cen škoda, ki jo povzroča inflacija, uničujoča za gospodarstva v vzponu;

| AH. | ker je prehranska neodvisnost pravica ljudi in držav, da opredelijo svojo kmetijsko in prehransko politiko; ker je namen tega koncepta vsaki državi omogočiti, da nahrani svoje prebivalstvo, da je samozadostna in samostojna; ker je namen strategije „od vil do vilic“, da se zmanjša odvisnost kmetov od zunanjih vložkov, v skladu s to opredelitvijo; |
| --- | --- |

AH.

ker je prehranska neodvisnost pravica ljudi in držav, da opredelijo svojo kmetijsko in prehransko politiko; ker je namen tega koncepta vsaki državi omogočiti, da nahrani svoje prebivalstvo, da je samozadostna in samostojna; ker je namen strategije „od vil do vilic“, da se zmanjša odvisnost kmetov od zunanjih vložkov, v skladu s to opredelitvijo;

| AI. | ker se z evropskim zelenim dogovorom in strategijo „od vil do vilic“ sprejema celostni pristop h kmetijstvu ne le za preprečevanje podnebne krize in krize biotske raznovrstnosti v Evropi, temveč tudi za zagotavljanje prehranske varnosti, izboljšanje prehrane in javnega zdravja; ker bo ta pristop služil kot vzorec za naložbe na področju razvojnega financiranja, z namenom da se izkoristi odpornost in prehranska samozadostnost držav v razvoju; |
| --- | --- |

AI.

ker se z evropskim zelenim dogovorom in strategijo „od vil do vilic“ sprejema celostni pristop h kmetijstvu ne le za preprečevanje podnebne krize in krize biotske raznovrstnosti v Evropi, temveč tudi za zagotavljanje prehranske varnosti, izboljšanje prehrane in javnega zdravja; ker bo ta pristop služil kot vzorec za naložbe na področju razvojnega financiranja, z namenom da se izkoristi odpornost in prehranska samozadostnost držav v razvoju;

| AJ. | ker je cilj strategije „od vil do vilic“ zmanjšati uporabo kmetijskih vložkov in zlasti skupno uporabo kemičnih pesticidov za 50 %, najbolj nevarnih pesticidov za 50 % in gnojil za vsaj 20 % do leta 2030; |
| --- | --- |

AJ.

ker je cilj strategije „od vil do vilic“ zmanjšati uporabo kmetijskih vložkov in zlasti skupno uporabo kemičnih pesticidov za 50 %, najbolj nevarnih pesticidov za 50 % in gnojil za vsaj 20 % do leta 2030;

| AK. | ker je prehrana pomembna naložba, saj je dobra prehrana v prvih tisoč dneh otrokovega življenja ključna za doseganje polnega fizičnega, intelektualnega in človeškega potenciala; ker lakota in podhranjenost negativno vplivata na učno sposobnost otrok, pripomoreta k temu, da opustijo šolanje, pomenita vseživljenjsko breme za posameznike in družbe ter negativno vplivata na človekov in nacionalni gospodarski razvoj; zato je dobra prehrana temelj blaginje družb; |
| --- | --- |

AK.

ker je prehrana pomembna naložba, saj je dobra prehrana v prvih tisoč dneh otrokovega življenja ključna za doseganje polnega fizičnega, intelektualnega in človeškega potenciala; ker lakota in podhranjenost negativno vplivata na učno sposobnost otrok, pripomoreta k temu, da opustijo šolanje, pomenita vseživljenjsko breme za posameznike in družbe ter negativno vplivata na človekov in nacionalni gospodarski razvoj; zato je dobra prehrana temelj blaginje družb;

| AL. | ker je ob vrhuncu pandemije covida-19 zaradi zaprtja šol 370 milijonov otrok ostalo brez dostopa do zagotovljenega šolskega obroka, ki je pogosto edina topla jed v dnevu, ker so šolski programi za prehrano pomemben element boja proti lakoti otrok in več oblikam podhranjenosti; ker neustrezna prehranska varnost ovira družbeno delovanje, vključno z zmožnostjo družin, da pošljejo svoje otroke v šolo, in je lahko z dodatnim stresom za družine gonilo nasilja v družini in nasilja na podlagi spola; ker se vsak dolar, vložen v prehranske ukrepe, lahko povrne v višini 16 dolarjev; |
| --- | --- |

AL.

ker je ob vrhuncu pandemije covida-19 zaradi zaprtja šol 370 milijonov otrok ostalo brez dostopa do zagotovljenega šolskega obroka, ki je pogosto edina topla jed v dnevu, ker so šolski programi za prehrano pomemben element boja proti lakoti otrok in več oblikam podhranjenosti; ker neustrezna prehranska varnost ovira družbeno delovanje, vključno z zmožnostjo družin, da pošljejo svoje otroke v šolo, in je lahko z dodatnim stresom za družine gonilo nasilja v družini in nasilja na podlagi spola; ker se vsak dolar, vložen v prehranske ukrepe, lahko povrne v višini 16 dolarjev;

| AM. | ker se tako kot na drugih področjih humanitarne in razvojne pomoči vse večje potrebe ne ujemajo z ustreznimi viri, kar povzroča hitro naraščajočo vrzel v financiranju, ki zahteva pametnejše in bolj sistemske pristope, in sistemsko preobrazbo v smeri socialno pravičnih prehranskih sistemov, saj naši sedanji prehranski sistemi povečujejo socialno-ekonomske neenakosti in neenakosti med spoloma, ki preprečujejo dostop do zdrave, pravične in trajnostne prehrane; |
| --- | --- |

AM.

ker se tako kot na drugih področjih humanitarne in razvojne pomoči vse večje potrebe ne ujemajo z ustreznimi viri, kar povzroča hitro naraščajočo vrzel v financiranju, ki zahteva pametnejše in bolj sistemske pristope, in sistemsko preobrazbo v smeri socialno pravičnih prehranskih sistemov, saj naši sedanji prehranski sistemi povečujejo socialno-ekonomske neenakosti in neenakosti med spoloma, ki preprečujejo dostop do zdrave, pravične in trajnostne prehrane;

| AN. | ker imajo ženske ključno vlogo pri zagotavljanju hranjenja po svetu kot kmetice, negovalke in proizvajalke – v državah v razvoju proizvedejo 60–80 % hrane –, vendar nimajo enakega dostopa do hrane, virov, storitev in sredstev, ki povečujejo njihov donos in dohodek; ker ženske zagotavljajo 75 % neplačane oskrbe in gospodinjskega dela, ženske v podeželskih skupnostih in državah z nizkimi dohodki pa za skrbstveno delo porabijo do 14 ur na dan; |
| --- | --- |

AN.

ker imajo ženske ključno vlogo pri zagotavljanju hranjenja po svetu kot kmetice, negovalke in proizvajalke – v državah v razvoju proizvedejo 60–80 % hrane –, vendar nimajo enakega dostopa do hrane, virov, storitev in sredstev, ki povečujejo njihov donos in dohodek; ker ženske zagotavljajo 75 % neplačane oskrbe in gospodinjskega dela, ženske v podeželskih skupnostih in državah z nizkimi dohodki pa za skrbstveno delo porabijo do 14 ur na dan;

| AO. | ker neenakost spolov vpliva na porazdelitev dela in povzroča nesorazmerno in neplačano breme oskrbe za ženske in dekleta; |
| --- | --- |

AO.

ker neenakost spolov vpliva na porazdelitev dela in povzroča nesorazmerno in neplačano breme oskrbe za ženske in dekleta;

| AP. | ker je treba zagotoviti varstvo pravic žensk in deklet na vseh ravneh in jim zagotoviti vključenost v postopke odločanja; ker podnebne spremembe in nesreče najbolj prizadenejo ženske in dekleta, kar povečuje ranljivost zaradi vse večjih tveganj; |
| --- | --- |

AP.

ker je treba zagotoviti varstvo pravic žensk in deklet na vseh ravneh in jim zagotoviti vključenost v postopke odločanja; ker podnebne spremembe in nesreče najbolj prizadenejo ženske in dekleta, kar povečuje ranljivost zaradi vse večjih tveganj;

| AQ. | ker neenakosti med spoloma neposredno vplivajo na prehrano, saj oblikujejo prehransko dinamiko v gospodinjstvu in skupnosti tako, da ta vpliva na proizvodnjo hrane s strani žensk in deklet, njihov dostop do nje in na to ali si ženske in dekleta lahko privoščijo in zagotovijo hrano, oskrbo ter zdravstvene in sanitarne storitve, ki jih potrebujejo zase; neenakosti med spoloma ženske in dekleta lahko ogrozi zaradi povečanega nasilja na podlagi spola in partnerjevega nasilja; |
| --- | --- |

AQ.

ker neenakosti med spoloma neposredno vplivajo na prehrano, saj oblikujejo prehransko dinamiko v gospodinjstvu in skupnosti tako, da ta vpliva na proizvodnjo hrane s strani žensk in deklet, njihov dostop do nje in na to ali si ženske in dekleta lahko privoščijo in zagotovijo hrano, oskrbo ter zdravstvene in sanitarne storitve, ki jih potrebujejo zase; neenakosti med spoloma ženske in dekleta lahko ogrozi zaradi povečanega nasilja na podlagi spola in partnerjevega nasilja;

| AR. | ker bi lahko z odpravo razlik med spoloma med kmeti in kmeticami povečali kmetijsko proizvodnjo za 2,5 do 4 % v najrevnejših regijah in zmanjšali svetovno lakoto za 17 %; |
| --- | --- |

AR.

ker bi lahko z odpravo razlik med spoloma med kmeti in kmeticami povečali kmetijsko proizvodnjo za 2,5 do 4 % v najrevnejših regijah in zmanjšali svetovno lakoto za 17 %;

| AS. | ker ženske predstavljajo 43 % delovne sile v kmetijstvu v partnerskih državah, pri čemer se ta delež v nekaterih državah Azije in podsaharske Afrike poveča na 50 % ali več, le 20 % kmetijskih zemljišč pa je v lasti žensk; |
| --- | --- |

AS.

ker ženske predstavljajo 43 % delovne sile v kmetijstvu v partnerskih državah, pri čemer se ta delež v nekaterih državah Azije in podsaharske Afrike poveča na 50 % ali več, le 20 % kmetijskih zemljišč pa je v lasti žensk;

| AT. | ker je po svetu 608 milijonov družinskih kmetij, ki zasedajo med 70 in 80 % svetovnih kmetijskih zemljišč, predstavljajo več kot 90 % vseh kmetij po vsem svetu in po vrednosti proizvedejo približno 80 % svetovne hrane; |
| --- | --- |

AT.

ker je po svetu 608 milijonov družinskih kmetij, ki zasedajo med 70 in 80 % svetovnih kmetijskih zemljišč, predstavljajo več kot 90 % vseh kmetij po vsem svetu in po vrednosti proizvedejo približno 80 % svetovne hrane;

| AU. | ker se tretjina hrane, proizvedene na svetovni ravni, izgubi ali zavrže; ker so okrepljena prizadevanja za zmanjšanje izgub hrane in živilskih odpadkov z izvajanjem krožnega gospodarstva v kmetijskih proizvodnih sistemih, da se poveča trajnost in učinkovita raba virov kmetijske proizvodnje, ključna za odpravo neustrezne prehranske varnosti, podhranjenosti in zaščito biotske raznovrstnosti po vsem svetu; |
| --- | --- |

AU.

ker se tretjina hrane, proizvedene na svetovni ravni, izgubi ali zavrže; ker so okrepljena prizadevanja za zmanjšanje izgub hrane in živilskih odpadkov z izvajanjem krožnega gospodarstva v kmetijskih proizvodnih sistemih, da se poveča trajnost in učinkovita raba virov kmetijske proizvodnje, ključna za odpravo neustrezne prehranske varnosti, podhranjenosti in zaščito biotske raznovrstnosti po vsem svetu;

| AV. | ker so za obravnavanje prehranske in hranilne varnosti potrebni ne le več finančnih sredstev, ampak tudi odločna politična usmeritev in prizadevanja; |
| --- | --- |

AV.

ker so za obravnavanje prehranske in hranilne varnosti potrebni ne le več finančnih sredstev, ampak tudi odločna politična usmeritev in prizadevanja;

| AW. | ker so nekatere tretje države vzpostavile številne inovativne projekte, kot je afriška pobuda „Veliki zeleni zid“, ki spodbuja agroekološke projekte; |
| --- | --- |

AW.

ker so nekatere tretje države vzpostavile številne inovativne projekte, kot je afriška pobuda „Veliki zeleni zid“, ki spodbuja agroekološke projekte;

| AX. | ker je Odbor za svetovno prehransko varnost najpomembnejša vključujoča mednarodna in medvladna platforma za sodelovanje vseh deležnikov pri doseganju skupnega cilja zagotavljanja prehranske in hranilne varnosti za vse; |
| --- | --- |

AX.

ker je Odbor za svetovno prehransko varnost najpomembnejša vključujoča mednarodna in medvladna platforma za sodelovanje vseh deležnikov pri doseganju skupnega cilja zagotavljanja prehranske in hranilne varnosti za vse;

| AY. | ker je generalna skupščina Združenih narodov 20. decembra 2017 sprejela projekt, s katerim je obdobje 2019–2028 razglasila za desetletje družinskih kmetij Združenih narodov; |
| --- | --- |

AY.

ker je generalna skupščina Združenih narodov 20. decembra 2017 sprejela projekt, s katerim je obdobje 2019–2028 razglasila za desetletje družinskih kmetij Združenih narodov;

| AZ. | ker so bile pravice kmetov leta 2004 sicer zapisane v Mednarodni pogodbi Organizacije OZN za prehrano in kmetijstvo o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, vendar so pravila o industrijski lastnini pogosto v nasprotju z njimi, kar ogroža lokalne, tradicionalne in avtohtone semenske sisteme; |
| --- | --- |

AZ.

ker so bile pravice kmetov leta 2004 sicer zapisane v Mednarodni pogodbi Organizacije OZN za prehrano in kmetijstvo o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, vendar so pravila o industrijski lastnini pogosto v nasprotju z njimi, kar ogroža lokalne, tradicionalne in avtohtone semenske sisteme;

| BA. | ker je dejavna vloga EU v boju proti neustrezni prehranski varnosti bistvenega pomena, saj zagotavlja skoraj polovico uradne razvojne pomoči na svetovni ravni; |
| --- | --- |

BA.

ker je dejavna vloga EU v boju proti neustrezni prehranski varnosti bistvenega pomena, saj zagotavlja skoraj polovico uradne razvojne pomoči na svetovni ravni;

Prehranska in hranilna varnost v središču okrevanja po pandemiji covida-19

| 1. | je zaskrbljen, ker nismo na poti in ker je malo verjetno, da bi cilje glede prehrane dosegli do leta 2025 ali da bi do leta 2030 izkoreninili lakoto v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 2, ki je „odprava lakote“; opozarja, da se lakota in neustrezna prehranska varnost po vsem svetu spet povečujeta; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi se lahko do leta 2030 približno 660 milijonov ljudi še naprej soočalo z lakoto, tudi zaradi posledic pandemije covida-19; opozarja, da so potrebni drzni ukrepi, zlasti v zvezi z neenakostmi pri dostopu do hrane, da bi pospešili napredek pri doseganju cilja odprave lakote; želi spomniti, da bi bilo treba odpravo podhranjenosti v vseh oblikah in cilj trajnostnega razvoja št. 2 obravnavati kot prednostni nalogi vseh politik, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti najbolj ranljivim osebam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da imajo prehranski sistemi ključno vlogo pri odpravljanju revščine in doseganju cilja trajnostnega razvoja št. 1, hkrati pa obravnavajo podhranjenost in soobstoj prekomerne prehranjenosti in podhranjenosti, kar bo ključnega pomena za doseganje zdravstvenih ciljev iz cilja trajnostnega razvoja št. 3; poudarja, da brez osrednje vloge kmetijstva ne bo mogoče trajnostno upravljati vodnih virov in doseči cilja trajnostnega razvoja št. 6 ter da je trajnostno upravljanje ribištva bistveno za ohranjanje in trajnostno rabo oceanov in morij ter doseganje cilja trajnostnega razvoja št. 14; zato opozarja, da morajo prehranski sistemi v širšem smislu odražati tudi naše zaveze glede trajnostne porabe in proizvodnje v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 12, prilagajanja podnebnim spremembam in njihove blažitve v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 13 ter varstva, obnove in trajnostnega upravljanja kopenskih ekosistemov v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 15; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja na ključno vlogo malega ribolova za prehransko in hranilno varnost; poudarja, da morajo biti sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu skladni z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem in ne smejo ogrožati lokalne prehranske varnosti ali malega ribolova v državah, ki niso članice EU, tako da bi jih neposredno izpostavljali konkurenci s plovili EU; poziva, naj se sporazumi uskladijo z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 ter okoljskimi obveznostmi EU in cilji skupne ribiške politike, in sicer s povečanjem sektorske podpore in določbami o trajnosti v zvezi s presežki, zavržki in previdnostnim pristopom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je pandemija covida-19 z gospodarsko krizo in zaprtjem meja ter sedanji konflikt v Ukrajini razkrila ranljivosti svetovnega prehranskega sistema; poudarja in opozarja Evropsko komisijo in države članice, da je pomembno vzpostaviti močnejše povezave med kratko-, srednje- in dolgoročnimi politikami, da bi zagotovili vključenost načrtov za okrevanje po pandemiji covida-19, hkrati pa posebno pozornost namenili najranljivejšim skupinam, kot so otroci, mladi, ženske, starejši in avtohtona ljudstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva EU, naj zaščiti pravico držav v razvoju do hrane in samozadostnosti kot sredstvo za doseganje prehranske varnosti, zmanjšanje revščine ter vključujoče, trajnostne in pravične svetovne dobavne verige in bolj trajnostnega prehranskega sistema; in naj podpre lokalne in regionalne trge, pri čemer naj posebno pozornost nameni ženskam in družinskim kmetijam, da se zagotovi oskrba s cenovno ugodno in dostopno hrano ter močnejše mreže socialne varnosti ter da se najbolj ranljivim ljudem dostop do hrane zagotovi tudi v izrednih ali kriznih razmerah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da sta Ukrajina in Rusija pomembna akterja na svetovnem izvoznem trgu hrane; zato imata v številnih državah z visoko stopnjo lakote večji vpliv, saj te države velik delež pšenice uvažajo iz Ukrajine ali Rusije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi se morale vlade v zvezi s tem izogibati prepovedim izvoza in opredeliti ukrepe za podporo prestrukturiranju kmetijskih trgov in njihovi regulaciji, in sicer s povečanjem njihove preglednosti in določitvijo novih pravil, s katerimi bi preprečili, da bi pretirane finančne špekulacije povzročile nestanovitnost cen hrane, saj take špekulacije zlasti v času vojne lahko umetno napihnejo veleprodajne cene in povzročijo nestanovitnost trga, kar prizadene zlasti države v razvoju in najbolj ranljivo prebivalstvo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | močno obžaluje finančne špekulacije s kmetijskimi in živilskimi proizvodi ter poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi predloge za odpravo teh špekulacij, ki se izvajajo zlasti v okviru vojne, da se zagotovi stabilnost trga in kmetijske proizvodnje; v zvezi s tem opozarja, da strukturna nestabilnost mednarodnih kmetijskih trgov ogroža svetovno prehransko varnost in politično stabilnost v številnih državah v razvoju; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo mednarodna pravila, katerih cilj je ustaviti finančne špekulacije s kmetijskimi in živilskimi proizvodi ter špekulativne prakse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da je pravica do hrane človekova pravica; poziva k celovitim in odločnim ukrepom EU, ki bodo spremljali popolno in postopno uresničevanje te pravice kot sredstvo za doseganje zanesljive preskrbe s hrano za vse; je zelo zaskrbljen zaradi močnega povečanja neustrezne prehranske varnosti v zadnjih nekaj letih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da so energetska kriza in slabe vremenske razmere pred vojno v Ukrajini povzročile dvig cen kmetijskih proizvodov na svetovnem trgu, in v zvezi s tem poziva k večji in učinkovitejši podpori pri preskrbi s hrano, da bi bolje povezali nujno pomoč in dolgoročne rešitve; zlasti poziva Evropsko komisijo in države članice EU, naj povečajo svoj prispevek k Svetovnemu programu za hrano in k ukrepom za preoblikovanje naših prehranskih sistemov s podporo raznolikosti in kakovosti kmetijske proizvodnje in predelave v partnerskih državah ter z ukrepi za odpravo strukturne revščine in trdovratnih neenakosti, ki so temeljni vzroki za neustrezno prehransko varnost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bo imela ruska invazija v Ukrajino obsežne posledice v širšem smislu, kar bo še povečalo obstoječo neustrezno prehransko varnost in posledice pandemije covida-19; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Ukrajina ključna proizvajalka osnovnih živil, kot so pšenica, koruza in rastlinska olja; poziva Komisijo, naj oblikuje daljnosežne ukrepe za zanesljivo preskrbo s hrano in jih izvaja kratko-, srednje- in dolgoročno; opozarja, da mora EU zagotoviti, da pravica do hrane za vse ni tržna dobrina; opozarja, da so lakote nekatere od možnih posledic, ki jih je treba resno obravnavati kot izid vojne, če svetovni voditelji ne sprejmejo protiukrepov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da vojna v Ukrajini kaže, koliko držav z nizkimi dohodki je za osnovno preskrbo s hrano odvisnih od svetovnega trga, njihova prehranska varnost pa temelji na peščici držav izvoznic žita, zaradi česar so te države še posebej izpostavljene motnjam na trgu in zvišanju cen; opozarja, da 14 držav z nizkim ali nižjim srednjim dohodkom za prehrano svojih prebivalcev iz Rusije in Ukrajine uvozi več kot 50 odstotkov pšenice, ki jo potrebujejo, od katerih se nekatere že na robu lakote; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bi morale države, ki so odvisne od uvoza hrane iz Ukrajine in Ruske federacije, diverzificirati vire svoje preskrbe s hrano s tem, da bi se zanašale na druge države izvoznice in na obstoječe zaloge hrane ali da bi povečale raznolikost svojih domačih proizvodnih baz, da bi ublažile pretrese, ki so posledica konfliktov, in ostale odporne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU in njene države članice, naj nemudoma zapolnijo vrzel v financiranju v okviru humanitarnih pozivov OZN za Vzhodno Afriko in Bližnji vzhod iz leta 2022, saj je financiranje teh dveh regij trenutno 99-odstotno prešibko; opozarja, da je moral Svetovni program za hrano že zmanjšati kvote za begunce in druge ranljive skupine prebivalstva v vzhodni Afriki in na Bližnjem vzhodu zaradi pomanjkanja sredstev, zvišanja cen in manjše ponudbe blaga na trgih, tudi zaradi vojne v Ukrajini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da bi moralo biti ambiciozno financirale programov za prehrano in hranila v središču načrtov okrevanja po pandemiji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU, naj v svojih mednarodnih razvojnih programih prednostno obravnava prehrano in trajnostno kmetijstvo, in lokalnim skupnostim in organizacijam zagotovi dostop do financiranja; poziva EU, naj vlaga v ukrepe in partnerske intervencije z državami v razvoju, ki omogočajo dostop do raznolikih, cenovno dostopnih, varnih, trajnostnih in dovolj hranljivih živil, saj so naložbe v hrano in prehrano ključni element krepitve človeškega kapitala, konkurenčnosti in doseganja ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da morajo biti politike usmerjene v posamezne države, temeljiti na potrebah in biti prilagojene okoliščinam, kajti prehranski sistemi so zelo raznoliki; opozarja, da bi bilo treba dati prednost lokalni proizvodnji hrane s financiranjem malih kmetov, varstvu človekovih pravic ter krepitvi družinskih kmetijskih sistemov, zadrug in regionalnih dobavnih verig; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da so mali kmetje glavni proizvajalci hrane v državah v razvoju in imajo ključno vlogo pri prehranski in hranilni varnosti teh držav; poziva EU, naj pri razvojni pomoči posebej podpre in okrepi vlogo malega kmetijstva, družinskega kmetovanja in zadrug, pri tem pa naj se osredotoči tudi na dostojno delo; poudarja, da povečanje kmetijske proizvodnje malih kmetij pomeni več hrane na svetovnem trgu, kar vodi do nižjih cen hrane in boljše prehrane; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da lahko lokalne kmetijske tradicije, dopolnjene s sodobno tehnologijo, izboljšajo proizvodnjo zdrave in hranljive hrane; meni, da bi morale biti države v razvoju sposobne zaščititi svoje javne kmetijske politike; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da lokalna proizvodnja hrane in lokalna potrošnja, ki podpirata kmetovanje v majhnem obsegu in zagotavljata poštene cene za proizvajalce in potrošnike, zmanjšujeta odvisnost držav od uvoza in njihovo ranljivost zaradi mednarodnega nihanja cen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da imajo lahko strateške naložbe v trajnostne kmetijske prakse ključno vlogo pri odpornejših in trajnostnejših agroživilskih sistemih; vztraja, da morajo biti naložbe EU v skladu z Agendo 2030, Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah in Konvencijo o biološki raznovrstnosti; pozdravlja in spodbuja naložbe EU v partnerstvo z državami v razvoju v agroekologijo, kmetijsko-gozdarske sisteme in diverzifikacijo posevkov ter ponavlja, da morajo biti naložbe v kmetijstvo, gozdarstvo ali ribištvo, ki jih podpira EU, ali v podjetja, ki vplivajo na tla, travinje, gozdove, vodo ali morje, med drugim v skladu s prostovoljnimi smernicami FAO/CFS o odgovornem upravljanju zemljiške posesti, ribištva in gozdov v okviru nacionalne prehranske varnosti ter z načeli FAO/CFS za odgovorne naložbe v kmetijstvo in prehranske sisteme; podpira evropsko financiranje za proizvajalce in agroživilska podjetja, saj jim lahko omogočijo potrebne naložbe za uskladitev z zahtevami iz analize tveganj in kritičnih nadzornih točk, in sicer z izvajanjem ukrepov za odpravo morebitnih tveganj za prehransko varnost. |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je mogoče sedanje pomanjkljivosti v prehranskem sistemu reševati s kratkimi in odpornimi dobavnimi verigami, in želi opomniti, da podnebju prijazno kmetijstvo med drugim zajema zmanjšanje odvisnosti od energije iz fosilnih goriv, vključno z uporabo kemičnih pesticidov in gnojil; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja vse pobude za izvajanje ali krepitev kmetijskih politik na nacionalni ali regionalni ravni, katerih cilj je zagotoviti večjo samozadostnost s hrano, in spodbuja prehod držav v razvoju k večji samozadostnosti, ki kmetom nalaga odgovornost, lastništvo in neodvisnost pri oblikovanju trajnostnih kmetijsko-živilskih sistemov in bolj samozadostnih proizvodnih sistemov; poziva, naj se prizadevanja na področju kmetijstva osredotočijo na zaščito pravice držav v razvoju do prehranske varnosti in prehranske neodvisnosti (20), ter na krepitev njihove zmogljivosti za zadovoljitev prehranskih potreb prebivalstva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja pomen varstva in spodbujanja pravice lokalnih skupnosti do dostopa do naravnih virov, kot sta zemlja in voda, ter nadzora nad njimi; obžaluje pogostost prilaščanja zemljišč v številnih državah v razvoju; opozarja, da gre za nasilno ravnanje, ki ni združljivo s ciljem prehranske varnosti in neodvisnosti ter ogroža preživetje podeželskih skupnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da so na primer pravica do paše in pašniki skupnosti tradicionalne pravice do rabe zemljišč, ki temeljijo na običajnem pravu in ne na zapisanih lastninskih pravicah; kljub temu poudarja, da je varstvo teh običajnih pravic temeljnega pomena za podeželsko prebivalstvo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva k obravnavanju socialnih napetosti med ustaljenim kmetijskim prebivalstvom in nomadskimi pašniškimi skupnostmi, zlasti v regijah s prekrivajočimi se etnično-verskimi konflikti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je globoko zaskrbljen, ker so države v razvoju močno odvisne od uvoza hrane, zlasti iz Evropske unije, posebno če gre za uvoz subvencioniranih proizvodov, ki zaradi nizke cene pomenijo škodljivo konkurenco za lokalno kmetijstvo majhnega obsega; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je treba zaščititi pravice kmetov do ohranjanja genskih virov za namene prehranske varnosti in prilagajanja podnebnim spremembam; poziva Komisijo, naj v okviru svoje razvojne pomoči ter trgovinske in naložbene politike podpre sisteme kmetovanja, ki so v skladu z določbami Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo (ITPGRFA), ki ščiti pravice kmetov do ohranjanja, nadziranja, varovanja in razvijanja lastnih semen in tradicionalnega znanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba dosledno sodelovati z državami, mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, zasebnim sektorjem, kmeti in malimi kmeti ter lokalno civilno družbo in lokalnimi skupnostmi, da bi podprli oblikovanje, izvajanje in spremljanje konkretnih, izvedljivih in trdnih nacionalnih prehranskih ciljev; priznava ključno vlogo civilne družbe, zlasti pri doseganju malih kmetov, saj jih povezuje z usposabljanjem, viri, trgi in vrednostnimi verigami; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da je prednostna obravnava potreb po prehrani mater in dojenčkov ključnega pomena za zagotavljanje trdne in odporne prehranske varnosti, ter poziva Komisijo in države članice, naj podprejo nacionalne organe v državah v razvoju pri vključevanju prehranskih storitev v zdravstvene sisteme, da bi obravnavali vse oblike slabe prehranjenosti in zagotovili neprekinjenost prehranskih storitev, zlasti zgodnje odkrivanje akutne slabe prehranjenosti in njeno obvladovanje na ravni skupnosti ter hranjenje dojenčkov in majhnih otrok, pa tudi s tem povezane programe za prehrano mater; v zvezi s tem pozdravlja dosežke in delo gibanja za izboljšanje prehrane; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva EU, naj zaščiti dostop malih proizvajalcev do zemljišč in drugih virov ter nadzor nad njimi, vključno s semeni kmetov, dostopom do vode in dostopom do infrastrukture, da bi podeželske skupnosti povezali s teritorialnimi trgi, vključno z mestnimi območji; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva EU, naj zagotovi ustrezno financiranje in soustvarjanje znanja in tehničnih inovacij z raziskavami, ki jih vodijo kmetje, vključno s podporo malim organizacijam proizvajalcev in ženskim združenjem ter njihovim kolektivnim dejavnostim predelave in trženja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj vzpostavi tesne stike s partnerskimi državami za izmenjavo znanja o kmetijstvu; poudarja strokovno znanje evropskega kmetijskega sektorja, pa tudi, da je treba partnerstva na področju raziskav in inovacij v kmetijstvu obravnavati prednostno, tudi prek programa Obzorje Evropa, in izboljšati odgovorne in etične inovacije, da bi spodbudili trajnostne kmetijske prakse ter povečali donose in kmetijsko proizvodnjo; v zvezi s tem poziva k večjemu zanašanju na prispevek tradicionalnega lokalnega znanja k pravičnemu prehodu, zlasti v zvezi s kmetijskimi praksami, ribištvom in varstvom gozdov, s čimer bi okrepili vlogo lokalnega prebivalstva in skupnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je seznanjen s pozitivnimi rezultati proračunske podpore, ki so razvidni iz šestega poročila o napredku akcijskega načrta za prehrano kot mehanizma za trajnostne, učinkovite in za državo pomembne naložbe v prehrano; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU, naj globalne in nacionalne cilje v zvezi s prehrano vključi v ustrezne razvojne programe in strategije posameznih držav; poziva EU in njene države članice, naj mobilizirajo dolgoročne finančne naložbe v prehransko in hranilno varnost ter trajnostno kmetijstvo, ribištvo in akvakulturo ter naj spodbujajo partnerske države, naj prek svojih nacionalnih proračunov več vlagajo v te sektorje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva EU, naj v svojih mednarodnih razvojnih programih s partnerskimi državami prednostno obravnava prehransko varnost, zaščito biotske raznovrstnosti in trajnostno kmetijstvo, pri tem pa upošteva njihove posebne lokalne potrebe, hkrati pa lokalnim skupnostim in organizacijam, ki jih podpirajo, zagotovi dostop do financiranja; poziva EU in njene države članice, naj ob udeležbi civilne družbe ocenijo in spremljajo svoje naložbe, da bi zagotovile, da se bodo konkretno borile proti revščini in neustrezni prehranski varnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja vlogo EU kot dejavnika, ki omogoča preoblikovanje svetovnih prehranskih sistemov, da bi lahko postali odpornejši, trajnostnejši in pravičnejši; poudarja, da je strategija „od vil do vilic“ ambiciozen okvir politike EU za spodbujanje trajnostnejšega in odpornejšega agroživilskega sistema EU ter podpiranje svetovnega in pravičnega prehoda na trajnostne agroživilske sisteme, ki bodo koristili ljudem, naravi in gospodarski rasti ter bodo v skladu s cilji strategije za biotsko raznovrstnost ohranjali naravne vire; želi spomniti, da je namen strategije „od vil do vilic“, da se zmanjša odvisnost kmetov od zunanjih izložkov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva EU in njene države članice, naj ostanejo v celoti zavezane svojim mednarodnim prizadevanjem na področju podnebja in biotske raznovrstnosti, zelenemu dogovoru in strategiji „od vil do vilic“ ter naj v skladu s tem izvajajo priporočila Medvladnega panela za podnebne spremembe za prilagajanje podnebnim spremembam, zlasti v razmerah, ko kriza zaradi pandemije in vojna v Ukrajini kažeta na dovzetnost svetovnega trga s hrano za motnje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za podporo partnerskim državam pri zmanjšanju števila otrok, mlajših od pet let, ki zaostajajo v razvoju, za 7 milijonov do leta 2025, k čemur se je zavezala v akcijskem načrtu EU za prehrano; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Evropsko unijo, naj še naprej podpira partnerske države pri ponovni vzpostavitvi razpoložljivosti raznolike in hranljive hrane za šolske otroke s programi šolskih obrokov, pri čemer naj spodbuja lokalno in trajnostno pridelano hrano ter posebno pozornost nameni najranljivejšim otrokom; poleg tega poudarja, da so programi javnih naročil koristni za spodbujanje podpore javnosti za nakupe od malih kmetov in lokalnih proizvajalcev pri nabavi hrane za distribucijo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja podporo Evropske komisije in več držav članic koaliciji za šolske obroke pri nadaljnjem ukrepanju po vrhu o prehranskih sistemih; ugotavlja, da je pomembno zagotoviti, da so pristopi, ki upoštevajo hranilnost, povezani s prehranskimi ukrepi in drugimi zdravstvenimi ukrepi v državah v razvoju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | želi spomniti, da na svetu do 811 milijonov ljudi trpi lakoto in da je približno 2 milijardi ljudi kronično podhranjenih, zlasti v podsaharski Afriki in Aziji, in jim primanjkuje pomembnih vitaminov in mineralov; želi spomniti, da so ti učinki še posebej uničujoči za otroke v prvih 1000 dneh življenja, saj v primeru pomanjkanja osnovnih mikrohranil, kot so vitamin A, železo ali cink, ti učinki trajajo vse življenje in povzročajo zmanjšano rast in duševne sposobnosti, ki prizadenejo ne le posameznike, temveč celotna gospodarstva; poudarja, da sta lakota in slaba prehranjenost zato med največjimi ovirami za razvoj; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja zavezo, ki jo je EU dala na vrhu o prehrani za rast, da bo v obdobju 2021–2024 vložila 2,5 milijarde EUR v boj proti slabi prehranjenosti; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri izpolnjevanju tega cilja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da je pandemija covida-19 pokazala medsebojne povezave med zdravjem ljudi, rastlin in živali, zdravjem okolja in prehransko varnostjo; poudarja, da tudi bolezni, ki prizadenejo živali in rastline, še naprej ovirajo prehransko varnost s prekinitvijo preskrbe s hrano po vsem svetu; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj združijo prizadevanja z mednarodno skupnostjo na podlagi načela „eno zdravje“, da bi preoblikovali prehranske sisteme, izboljšali njihovo odpornost ter dosegli boljše zdravje in prehransko varnost za vse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opozarja, da raziskave kažejo, da bi lahko preoblikovanje prehranskih sistemov sprostilo 12 bilijonov USD, ki jih svet porabi za skrite stroške hrane, in da bi preusmeritev nekaterih od teh sredstev lahko preprečila nadaljnjo škodo okolju in zdravju ljudi ter bi lahko pripomogla k povečanju zavez za financiranje prilagajanja, k čemur so pozvali države članice in voditelji na 26. konferenci pogodbenic v Glasgowu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opozarja, da bodo podnebne spremembe vse bolj obremenile proizvodnjo hrane in dostop do nje, zlasti v ranljivih regijah, kar bo ogrozilo prehransko varnost in prehrano; opozarja na ugotovitve iz poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah za leto 2022, da bo globalno segrevanje postopoma oslabilo zdravje tal in ekosistemske storitve, kot je opraševanje, povečalo pritisk škodljivcev in bolezni ter zmanjšalo morsko živalsko biomaso, kar bo ogrozilo produktivnost pri proizvodnji hrane v številnih regijah na kopnem in v oceanih; pozdravlja njegova priporočila za prilagajanje podnebnim spremembam s spodbujanjem agroekoloških načel in praks, kmetijsko-gozdarskega sistema, prilagajanja na ravni skupnosti, ekosistemskega upravljanja v ribištvu in akvakulturi ter drugih pristopov, ki delujejo z naravnimi procesi v podporo prehranski varnosti, prehrani, zdravju in dobremu počutju; |
| --- | --- |

46.

Krepitev odpornosti na prihodnje pretrese

| 47. | opozarja, da je treba pri krepitvi odpornosti obravnavati vse pogostejše in intenzivnejše konflikte in naravne nesreče, zlasti sušo, ciklone in poplave, pa tudi zdravstvene krize, izgubo biotske raznovrstnosti, strukturne neenakosti in gospodarske pretrese, ki imajo številne učinke na najranljivejše, ki se seštevajo; poudarja, da imajo lahko strateške naložbe v trajnostne kmetijske prakse ključno vlogo pri odpornejših in trajnostnejših agroživilskih sistemih; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva EU, naj spodbuja predvidljivo, specifično in ciljno usmerjeno financiranje za vnaprejšnje in zgodnje ukrepanje, da bi preprečili neustrezno prehransko varnost, zmanjšali njene učinke ter povečali pozornost in financiranje, ki se namenjata lokalno vodenemu prilagajanju in odpornosti; poziva EU, naj okrepi programe za preživljanje, da bi podprla prehransko varnost in ljudem zagotovila sposobnost ustvarjanja in ohranjanja sredstev za življenje, krepitve lastne blaginje, pa tudi blaginje prihodnjih generacij; poziva EU, naj zaščiti dostop malih proizvajalcev do zemljišč in drugih virov ter nadzor nad njimi, vključno s semeni kmetov in infrastrukturo, da bi podeželske skupnosti povezali s teritorialnimi trgi, vključno z mestnimi območji; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da prehranska varnost pozitivno vpliva na odpornost splošnega prebivalstva in ljudem pomaga, da se bolje spopadajo s pretresi, skrajnimi dogodki in dolgotrajnimi krizami; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj pregleda obstoječe načrte kriznega upravljanja, zlasti z vidika proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da bi morale biti strategije prilagajanja podnebnim spremembam usmerjene v zmanjšanje izgube hrane in živilskih odpadkov; opozarja, da imajo najmanj razvite države in države z nizkimi dohodki velik potencial za zmanjšanje živilskih odpadkov z večjimi naložbami v skladiščenje, pakiranje in prometno infrastrukturo; poudarja pomen, ki ga ima izvajanje krožnega gospodarstva v kmetijskih proizvodnih sistemih za povečanje njihove trajnosti in učinkovitosti z viri ter za čim večje zmanjšanje izgube hrane in živilskih odpadkov; poziva Evropsko komisijo in vse države članice, naj vzpostavijo in izvajajo programe za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov, ki bodo vključevali spodbujanje kratkih verig preskrbe s hrano, ki zmanjšujejo tveganje nastajanja živilskih odpadkov; poudarja, kako pomembna sta razvoj in posodabljanje svetovne podatkovne zbirke, ki bi bila dostopna pristojnim organom in v kateri bi se evidentirale zaloge, zlasti zaloge žit, da bi postavili temelje za sistem, ki bi zagotavljal stalno prehransko varnost na ustrezni ravni in čim bolj zmanjšal razmetavanje s hrano; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je prehranska varnost odvisna od doseganja podnebnih ciljev, boja proti izgubi biotske raznovrstnosti in zagotavljanja zdravih kopenskih, obalnih in morskih ekosistemov; poudarja, da se je zato nujno treba boriti proti onesnaževanju s plastiko in razpršenemu onesnaževanju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da proizvodnja biogoriv vpliva na prehransko varnost, saj kmetijske proizvode, kot so žita, soja, repično olje, koruza in sladkorni trs, preusmerja iz proizvodnje hrane; meni, da je zagotavljanje prožnejših in bolje usklajenih politik za biogoriva na mednarodni ravni ključnega pomena za optimizacijo uporabe živil, hkrati pa je treba izkoristiti možnosti za stabilizacijo, ki jih ponuja ta alternativna možnost; poziva EU, naj nameni prednost proizvodnji hrane pred proizvodnjo biogoriv iz poljščin, pri čemer naj spoštuje hierarhijo ravnanja z odpadki in upošteva načelo kaskadne uporabe, da bi zagotovili dodatno preskrbo s hrano in stabilizirali svetovne trge prehrambnih proizvodov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ugotavlja, kako pomembne so strateške povezave med Afriko in Evropo, ki temeljijo na napredku, doseženem z akcijskim načrtom Afriške unije in EU za preoblikovanje podeželja; želi spomniti na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v Zahodni Afriki in na Afriškem rogu, v kateri je opozoril, da je nezanesljiva preskrba s hrano pogosto temeljni vzrok terorizma in oboroženih spopadov; zato poziva k popolni vključitvi pristopa humanitarne, razvojne in mirovne povezave v varnostne strategije v tretjih državah, ki zahteva podporo zagotavljanju osnovnih storitev, vključno s prehransko varnostjo, ob sodelovanju lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opozarja, da je cilj pobude o velikem zelenem zidu na afriškem območju Sahela do leta 2030 obnoviti 100 milijonov hektarjev trenutno degradiranih zemljišč, sekvestrirati 250 milijonov ton ogljika in ustvariti 10 milijonov delovnih mest na podeželju, kar bi moralo skupaj podpirati 15 od 17 ciljev trajnostnega razvoja, zmanjšati revščino in lakoto, okrepiti lokalno odpornost na podnebne spremembe, izboljšati zdravje in dobro počutje, ustvariti delovna mesta in spodbuditi gospodarsko rast; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva EU, naj razširi podporo za nacionalne sisteme socialne zaščite, vključno s socialno pomočjo v denarju, ki je odporna na pretrese, da bi odpravili dohodkovno neenakost na način, ki bo upošteval konflikte in bo v skladu z načelom neškodovanja, ter zaščitili dostop do hrane za najranljivejše s povečanjem njihove kupne moči; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podpira vzpostavitev finančnega instrumenta za pomoč afriškim državam pri premostitvi obstoječe vrzeli v financiranju pri nujnem razvoju načrtov socialne zaščite, ne glede na to, ali s prihodnjim globalnim pospeševalnikom za delovna mesta in socialno zaščito ali z ustanovitvijo svetovnega sklada za socialno zaščito; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, kako pomembna sta podpiranje in spodbujanje izmenjave znanja in vzajemnega učenja, na primer med kmeti in med podjetji, na področjih proizvodnje, predelave in trženja; poudarja, da sta kmetijski in živilski sektor osrednjega pomena za gospodarstvo in za zagotavljanje dostojnih in trajnostnih zaposlitvenih priložnosti na podeželju; poudarja, da to večinoma zadeva male in družinske kmetije; ugotavlja, da je pomembno spodbujati in krepiti ukrepe in instrumente v podporo povečanju kakovosti, diverzifikaciji proizvodov, trajnostnemu posodabljanju kmetijskih praks in varnim delovnim razmeram ter ukrepe za krepitev odpornosti kmetov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je seznanjen, da neenakosti med spoloma omejujejo kmetijsko produktivnost in učinkovitost ter zato ogrožajo razvoj; želi spomniti, da je krepitev vloge žensk in deklet bistvena za prehrano, ohranjanje zdravja in prehransko varnost ter krepitev odpornosti; poudarja, da krepitev vloge žensk in deklet ostaja izziv za kmetijstvo ter za prehransko in hranilno varnost; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj podprejo podjetništvo, zaposlovanje in politično zastopanost žensk, zagotovijo vključitev vidika spola v upravljanje prehranske varnosti in zagotovijo udeležbo žensk v procesu odločanja na tem področju, vključno z ženskami, ki pripadajo diskriminiranim manjšinam; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva EU in njene države članice, naj si zlasti z razvojno pomočjo prizadevajo za pomoč pri odpravljanju diskriminacije, s katero se soočajo ženske, zlasti v zvezi z dostopom kmetic do zemlje, proizvodnih virov in finančnih storitev; želi spomniti, da na primer v Afriki skoraj polovico kmetijskih del opravljajo ženske, najpogosteje male kmetice ali samooskrbne kmetice, ki nimajo potrebnega dostopa do informacij, posojil, zemlje, virov ali tehnologije; spodbuja krepitev dednih pravic žensk in deklet ter poziva EU, naj podpre partnerske države, zlasti pri priznavanju polne pravice žensk do zemljiških pravic; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj spodbujajo pristope h kmetijskim, ribiškim in prehranskim sistemom, ki odražajo vidik spola, in sicer z gradnjo zmogljivosti za ženske na podeželju, posebnimi reformami politike za pravičnejšo zakonodajo o zemljiški posesti ter posebnimi pobudami, osredotočenimi na krepitev ekonomskega položaja in dostop do financiranja, kot je navedeno v akcijskem načrtu za enakost spolov III; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ugotavlja, da ženske na podeželju kljub strukturnim pomanjkljivostim proizvedejo več kot polovico svetovne hrane; poudarja, da je nujno treba izboljšati dostop podeželskih žensk do zemljišč, proizvodnih virov, sredstev in trgov ter nadzor nad njimi, saj je to nujen pogoj za izboljšanje prehranske varnosti po vsem svetu; poziva Evropsko unijo, naj posebno pozornost nameni ženskam na podeželju ter njihovemu ekonomskemu, socialnemu in političnemu opolnomočenju; opozarja na prostovoljne smernice Odbora za svetovno prehransko varnost za odgovorno upravljanje zemljiške posesti kot dober instrument za odpravo ovir v običajnih in tradicionalnih dednih sistemih ter zagotavljanje boljšega poznavanja zakonskih pravic žensk (21); |
| --- | --- |

61.

| 62. | opozarja na strateški pomen naložb v kmetijsko biotsko raznovrstnost na ravni kmetij, da bi zagotovili zdravo prehrano, kakovost prehrane in diverzifikacijo ter ustrezen vnos hranil; poudarja zlasti, da je za ženske in dekleta bolj verjetno, da bodo z diverzifikacijo kmetijstva in samooskrbno proizvodnjo raznolikih poljščin, ki se uporabljajo za prehrano, dosegle minimalno raznoliko in z mikrohranili ustrezno prehrano (22); |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja pomen preoblikovanja podeželja ter krepitve lokalnih, regionalnih in preglednih vrednostnih verig, da bi ustvarili trajnostna delovna mesta, preprečili kršitve človekovih pravic in ublažili podnebne spremembe; poudarja, da je treba podpirati mlade in ženske, zlasti z usposabljanjem, dostopom do posojil in dostopom do trgov; poziva k njihovi vključitvi v oblikovanje kmetijskih politik in k podpori kolektivnih ukrepov prek organizacij malih proizvajalcev; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opozarja, da sta zaradi slabe prehranjenosti izobraževanje in ozaveščanje bistvena predpogoja za trajnostni življenjski slog in uspešno družbo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja tekoče delo Odbora za svetovno prehransko varnost v zvezi z njegovimi prostovoljnimi smernicami za enakost spolov ter krepitev vloge žensk in deklet v okviru prehranske varnosti in prehrane; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja, da podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti med drugim ogrožajo našo sposobnost zagotavljanja svetovne prehranske varnosti in dodatno obremenjujejo že tako krhke prehranske sisteme; poziva k okolju prijazni proizvodnji hrane, kot sta agroekologija in prilagajanje, odporno na podnebne spremembe, ter k ohranjanju in obnovi naravnih ekosistemov, da bi zmanjšali podnebna tveganja, se soočili s podnebno krizo, zaustavili izgubo biotske raznovrstnosti ter tako okrepili odpornost trajnostnih agroživilskih sistemov; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj podprejo partnerske države pri sprejemanju trajnostnih kmetijskih praks in inovativnih rešitev, vključno z uporabo prihodkov iz dražb sistema trgovanja z emisijami in certifikatov za ogljično prilagoditev na mejah za krepitev njihovih zmogljivosti za odpornost na podnebne spremembe, prilagajanje nanje in njihovo blažitev, da bi imele bolj trajnostne prehranske sisteme; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo financiranje v okviru novega instrumenta NDICI vključevalo pristop, ki temelji na človekovih pravicah, tako da bodo lokalne skupnosti in domorodna ljudstva osrednjega pomena za podnebna, okoljska in razvojna prizadevanja; meni, da je treba posebno pozornost nameniti malim kmetom, ki imajo na splošno manjšo sposobnost prilagajanja na učinke podnebnih sprememb; v zvezi s tem pozdravlja prihodnji akcijski načrt OZN za splošno pokritost storitev zgodnjega opozarjanja pred skrajnimi vremenskimi in podnebnimi spremembami v prihodnjih petih letih, ki ga bo Svetovna meteorološka organizacija predstavila na konferenci OZN o podnebju (COP 27) v Egiptu; želi spomniti, da je posebni odposlanec za vrh OZN o prehranskih sistemih poudaril, da je stičišče med podnebjem in hrano globoko; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo, naj države v razvoju podpre, da bodo razvile in zaščitile svoje občutljive in mlade gospodarske panoge, spodbujale prehransko varnost, podpirale blažitev podnebnih sprememb v kmetijstvu ter izpolnjevale standarde EU in mednarodne standarde trajnosti pri izvozu kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

68.

| 69. | meni, da je treba državam v razvoju pomagati pri oblikovanju javnih kmetijskih in prehranskih politik, ki bodo sposobne zadovoljiti potrebe njihovega hitro rastočega prebivalstva; poudarja, da mora biti glavni cilj politike prehranske varnosti zagotavljanje zadostne, hranljive, varne in cenovno dostopne hrane za državljane skozi vse leto na trajnosten način, hkrati pa kmetom zagotoviti pravičen dohodek in primeren življenjski standard; ugotavlja, da so v zgodovini skupne kmetijske politike odprava izvoznih subvencij in nevezana neposredna plačila znatno zmanjšali tveganje dampinga na trgih tretjih držav; poziva Komisijo in države članice, naj bolj podprejo razvoj kmetijstva, s katerim bo mogoče zagotoviti zanesljivo preskrbo s hrano v državah v razvoju, in naj odločno povečajo svoje naložbe v teritorialni razvoj podeželja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da so prehranski sistemi pomembno gonilo emisij toplogrednih plinov; ugotavlja, da bo treba za krepitev odpornosti prehranskih sistemov na podnebne spremembe vključiti prilagajanje podnebnim spremembam ter zmanjševanje in obvladovanje tveganja nesreč v kratko-, srednje- in dolgoročne politike; poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo države v razvoju v tem procesu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva EU, naj zaščiti dostop malih kmetov do zemljišč in drugih virov ter nadzor nad njimi, vključno s semeni, infrastrukturo in vodo; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva EU, naj zagotovi javna naročila, ki bodo dajala prednost lokalni agroekološki proizvodnji, pravila o varnosti hrane, primerna za proizvodnjo v majhnem obsegu, zaščito domačih trgov pred uvozom po nizkih cenah ter izobraževanje potrošnikov in socialno varstvo, da bi povečali porabo hranljive lokalne hrane; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva EU, naj prilagodi svoje načrtovanje programov v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, da bi dejavno podprla globalno preobrazbo v trajnostne prehranske sisteme, ki lahko zagotovijo cenovno dostopno zdravo in hranljivo prehrano, ki je pravična, odporna in okoljsko trajnostna ter temelji na pravicah, pri čemer naj posebno pozornost nameni potrebam žensk in zmanjša pritisk proizvodnje hrane na rabo zemljišč in vode; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja, da posledice podnebnih sprememb kritično negativno vplivajo na prehransko varnost v državah v razvoju in da je prilagajanje podnebnim spremembam bistveno za zagotovitev odpornih trajnostnih prehranskih sistemov; obžaluje, da so razvite države kršile zavezo iz københavnskega sporazuma iz leta 2009, da bodo zagotovile predvidljivo in ustrezno financiranje za podnebne ukrepe v državah v razvoju, zlasti za potrebe po prilagajanju, ki bi morala leta 2020 doseči 100 milijard dolarjev; poziva EU, naj poveča financiranje podnebnih ukrepov prek okvira instrumenta NDICI – Globalna Evropa, tudi z ambiciozno uporabo prihodkov iz dražb sistema trgovanja z emisijami in certifikatov mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisijo, naj podpre agroekološki prehod v partnerskih državah, da bi zagotovili hranljivo, varno, raznoliko in cenovno dostopno hrano za vse skozi vse leto ter ohranili biotsko raznovrstnost, povečali odpornost proti podnebnim spremembam in okrepili socialno kohezijo z zmanjšanjem socialnih neenakosti; poziva jo, naj podpre razvoj lokalnih prehranskih mrež, da bi zagotovili lokalno proizvodnjo in potrošnjo, ki bo spodbujala ustvarjanje lokalnih delovnih mest, zagotavljala pravične cene za proizvajalce in potrošnike ter zmanjšala odvisnost držav od uvoza in njihovo ranljivost za mednarodna nihanja cen; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da bi morali naložbe in ukrepi EU temeljiti na strogih predhodnih ocenah, popolni preglednosti in vključitvi tistih deležnikov, na katere vplivajo naložbe in ukrepi, vključno z organizacijami civilne družbe, da bi oblikovali pravične ukrepe in okrepili zmogljivosti na nacionalni in lokalni ravni, vključno z nedržavnimi akterji; vztraja, da je treba priznati potrebo po ukrepih, prilagojenih razmeram, da bi dosegli bolj trajnostne kmetijske in prehranske sisteme v partnerskih državah; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva k akcijskem načrtu EU za prehrano, da bi obravnavali vse oblike slabe prehranjenosti v humanitarnih in razvojnih razmerah ter vključili nove ambiciozne politične in finančne zaveze; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ugotavlja, da 45 milijonov otrok, mlajših od pet let, zaradi akutne slabe prehranjenosti v zgodnjem življenjskem obdobju trpi zaradi hiranja, ki je opredeljeno kot nizko razmerje med telesno težo in višino; opozarja, da se prekomerna telesna teža in debelost pri odraslih, mladostnikih in otrocih povečujeta na rekordno raven in prizadeneta 2 milijardi ljudi po vsem svetu, od katerih jih 70 % živi v državah z nizkimi in srednjimi dohodki; opozarja, da sta prekomerna telesna teža in debelost povezani s tveganjem bolezni, povezanih s prehrano, vključno z nenalezljivimi boleznimi, saj je slaba prehranjenost izziv za vse države ne glede na njihovo stopnjo razvoja; zato se številne države soočajo z „dvojnim bremenom“ vsaj dveh vrst slabe prehranjenosti, pri čemer soobstajata podhranjenost ter prekomerna telesna teža in debelost; poziva Evropsko komisijo, naj pregleda okvir politike za prehransko varnost iz leta 2010 in okvir politike za prehrano iz leta 2013, k čemur so države članice EU pozvale v sklepih Sveta iz leta 2018 o krepitvi svetovne prehranske in hranilne varnosti; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo prehrana v celoti upoštevala pri naložbah EU v kmetijstvo, gospodarski razvoj, varstvo podnebja in prilagajanje podnebnim spremembam, varovanje zdravja, zdravstvo in druge sektorje; podpira revizijo globalne zdravstvene strategije iz leta 2010 in poziva k vključitvi boja proti slabe prehranjenosti v revidirani dokument; poziva k večji finančni podpori za izgradnjo močnih in odpornih zdravstvenih sistemov, da bi prekinili medgeneracijski začarani krog slabe prehranjenosti in podhranjenosti; |
| --- | --- |

79.

Dopolnilni odziv humanitarne in razvojne politike EU

| 80. | vztraja, da bi bilo treba povečati humanitarno pomoč državam, ki se spopadajo s krizami zaradi pomanjkanja hrane ali so jih prizadeli konflikti; ugotavlja, da si mora mednarodna skupnost, vključno z Evropsko unijo, prizadevati za zmanjšanje vse večjega razkoraka med humanitarnimi potrebami in viri, ki so na voljo na svetovni ravni; obsoja vsa dejanja, pri katerih se dostop do hrane uporablja kot orodje za zatiranje ali vojno orožje, in opozarja na štiri humanitarna načela: človečnost, nevtralnost, nepristranskost in neodvisnost; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da je humanitarno pomoč mogoče uporabiti za reševanje neposredno smrtno nevarnih razmer, ko so obstoječe zmogljivosti preobremenjene, obenem pa si je treba prizadevati za rešitve, financirane z drugimi oblikami pomoči, da bi preprečili in odpravili vzroke za neustrezno prehransko varnost in slabo prehranjenost; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pozdravlja praznovanje prvega evropskega humanitarnega foruma, da bi dodatno okrepili učinek humanitarnega odziva ter zagotovili uspešnost in učinkovitost pri zagotavljanju pomoči, in pozdravlja odločitev, da se forum vključi v letni koledar humanitarnih dogodkov; poudarja pomen sodelovanja v okviru Ekipe Evropa pri reševanju svetovne humanitarne krize na področju prehranske varnosti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva vlade držav članic EU, naj se po diplomatski poti prizadevajo preprečiti konflikte, odpraviti vse oblike slabe prehranjenosti in naj vlagajo več v preprečevanje konfliktov s posebnim poudarkom na ženskah in dekletih, pri tem pa dosledno izvajajo resolucijo varnostnega sveta OZN št. 1325; opozarja, da je treba humanitarno pomoč izvzeti iz mednarodnih sankcij; želi poudariti, da je treba poiskati trajnostne srednje- in dolgoročne rešitve za razvojno sodelovanje, da bi odpravili temeljne vzroke neustrezne prehranske varnosti; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opozarja, da Ukrajina in Rusija predstavljata približno 30 % svetovne trgovine s pšenico, 32 % ječmena, 17 % koruze in več kot 50 % sončničnih semen ter 20 % sončničnih semen; poudarja, da bosta zmanjšanje ali izguba ukrajinskega izvoza vplivala na države, ki so močno odvisne od njihove proizvodnje, vključno z državami, ki se že soočajo z nezanesljivo preskrbo s hrano in so izpostavljene pretresom pri oskrbi in zvišanju cen, kot na primer v Afriki; poziva Komisijo in države članice, naj usklajeno s svojimi mednarodnimi partnerji in ustreznimi mednarodnimi institucijami nujno ocenijo, koliko sredstev je na voljo, da se preprečijo zamude v plačilnih bilancah držav uvoznic, vključno z neposrednim financiranjem in prestrukturiranjem njihovega dolga; poudarja, da je pomembno, da ima financiranje z nepovratnimi sredstvi prednost, in sicer kot standardna možnost, zlasti za najmanj razvite države; |
| --- | --- |

84.

| 85. | podpira tekoče uresničevanje povezave med področji humanitarnega, razvojnega in mirovnega delovanja; poudarja, da bi bilo treba to načelo še naprej vključevati v humanitarno pomoč ter načrtovanje programov za prehransko varnost in prehrano, ki bo podprto z jasnimi smernicami na podlagi dobrih praks, ki temeljijo na dokazih; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pozdravlja delo EU in agencij OZN s sedežem v Rimu, in sicer Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Svetovnega programa za hrano in Mednarodnega sklada za razvoj kmetijstva na tem, da bi vnaprej ukrepali in s tem preprečili krize, preden se razvijejo, in zaščitili najranljivejše skupine pred podnebnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek; poziva k okrepitvi mehanizmov usklajevanja z lokalnimi akterji na terenu in k iskanju tesnejših povezav med kratkoročnimi vnaprejšnjimi ukrepi in dolgoročnimi vladnimi programi; opozarja, da bi morali biti vnaprejšnji ukrepi prilagojeni razmeram in vodeni na lokalni ravni, da bi bili vključujoči, ter bi morali zagotavljati, da bodo tudi najranljivejši imeli besedo na ravni odločanja, da bi obravnavali njihove posebne potrebe; |
| --- | --- |

86.

| 87. | podpira dejavno vlogo EU v svetovni mreži za preprečevanje prehranskih kriz in poziva k nadaljnji operacionalizaciji mreže, zlasti v regionalnem in nacionalnem okviru; poziva države članice, naj okrepijo svetovno mrežo za boj proti prehranskim krizam pri reševanju prehranskih kriz z večplastnimi in večpanožnimi ukrepi, krepitvijo odpornosti in znanja ter izvajanjem povezave med humanitarnim delovanjem, razvojem in mirom; v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo in države članice, naj sodelujejo z državami v razvoju pri oblikovanju in izvajanju inovativnih politik in strategij pod vodstvom držav za odpravo neustrezne prehranske varnosti, spodbujanje gospodarskega vključevanja in doseganje bolj trajnostnih prehranskih sistemov; |
| --- | --- |

87.

| 88. | opozarjanja, da je treba izboljšati sisteme zgodnjega opozarjanja, protokole za zgodnje ukrepanje in nadzorne mehanizme, da bi z odzivanjem začeli dovolj zgodaj, da bi bilo pravočasno, da bi ublažili vpliv nevarnosti na prehransko varnost in prešli z odzivnih ukrepov na proaktivne ukrepe, ki rešujejo življenja, prek preventivnega humanitarnega ukrepanja; podpira Odbor za prehransko varnost kot glavno vključujočo mednarodno in medvladno politično platformo o prehranski varnosti in prehrani; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisijo, naj zagotovi večpanožni pristop k prehrani in prednostno obravnava vključevanje prehranske varnosti in prehrane v ukrepe na področju zdravja, izobraževanja, vode, sanitarne oskrbe in higiene, da bi zagotovila, da bo vsaj 20 % uradne razvojne pomoči v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa namenjene socialnemu vključevanju in človekovemu razvoju; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva k vključitvi prehrane v splošno zdravstveno varstvo, ker je bistvenega pomena za odpravo slabe prehranjenosti in ker ne bo mogoče doseči splošnega zdravstvenega varstva, če ne bodo bistveni prehranski ukrepi učinkovito vključeni kot osnovna zdravstvena storitev in prednostno obravnavani v zdravstvenih sistemih; opozarja, da je splošno zdravstveno varstvo vse življenje ključnega pomena za ljudi, pri čemer se je treba osredotočiti na najbolj ogrožene in marginalizirane, ter da bi ga bilo treba prilagoditi zdravstvenim potrebam prebivalstva; opozarja, da ga je mogoče podpreti z zagotavljanjem optimalnega in varnega prehranjevanja dojenčkov in majhnih otrok, tudi z dojenjem, s prizadevanjem za uravnoteženo in zdravo prehrano, tudi s šolskimi obroki, z zagotavljanjem izobraževanja o prehrani in svetovanja o s tem povezanimi spremembami vedenja, ki ga nudijo usposobljeni strokovnjaki, z vključitvijo prehrane v proračun zdravstvenega sektorja, vzpostavitvijo zdravstvenih informacijskih sistemov za pravočasno ukrepanje ter s spodbujanjem dostopa do učinkovitih in cenovno dostopnih proizvodov, povezanih s prehrano, ob hkratnem zmanjšanju trženja nezdravih živil; |
| --- | --- |

90.

| 91. | priznava, da bi morala biti prehrana osrednjega pomena za strategije, načrte in proračune zdravstvenih sistemov, da bi dosegli splošno zdravstveno varstvo; poziva k večji finančni podpori za zdravje, da bi vzpostavili močne in odporne zdravstvene sisteme in prekinili medgeneracijski začarani krog podhranjenosti ter preprečili zdravstvene krize in se nanje odzvali; podpira vključitev zdravljenja podhranjenosti in preventivnih storitev ter zdravstvenih ukrepov, kot so načrtovanje družine, duševno zdravje ter predporodna in poporodna oskrba, v osnovne svežnje oskrbe, ki jih nudijo nacionalni zdravstveni sistemi, da bi dosegli splošno zdravstveno varstvo; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ugotavlja, da je prehranska varnost tesno povezana z dostopom do vode, zato Evropsko komisijo poziva, naj v ukrepe za zanesljivo preskrbo s hrano v državah v razvoju vključi pravico do vode ter razvoj infrastrukture v zvezi z vodo in čiščenjem vode; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ugotavlja, da prehranska in kmetijska biotska raznovrstnost povečujeta odpornost na pretrese ter olajšujeta prilagajanje, ohranjata stabilnost in podpirata okrevanje; opozarja, da je sposobnost agroekologije, da uskladi gospodarsko, okoljsko in socialno razsežnost trajnosti, splošno priznana v prelomnih poročilih, zlasti poročilih IPCC in IPBES, pa tudi v globalni oceni kmetijstva, ki jo vodita Svetovna banka in FAO (IAASTD); poudarja pomen spodbujanja agroekologije, kmetijsko-gozdarskih sistemov, lokalne proizvodnje in trajnostnih prehranskih sistemov, ki se osredotočajo na razvoj kratkih dobavnih verig, v nacionalnih politikah in mednarodnih forumih, da bi zagotovili prehransko in hranilno varnost za vse ter povečali trajnostno produktivnost kmetijskega sektorja in njegovo odpornost na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva Komisijo, naj podpre partnerske države pri razvoju trajnostnih kmetijskih praks, vključno z agroekologijo, da bi izboljšali rodovitnost tal, čim bolj povečali biotsko raznovrstnost in izboljšali učinkovito rabo vode kot ključne elemente za boljšo prehransko varnost; je seznanjen z izzivi, ki jih prinašajo podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti in z njunimi negativnimi učinki na prehrano in prehransko varnost, ter s potrebo po zagotovitvi potrebnih sredstev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ugotavlja, da obstajajo številni agronomski in agroekološki pristopi, ki lahko koristijo tudi drugim podnebjem in razmeram, kot so mešani posevki, kombinirane kulture, kmetijsko-gozdarski sistemi, vključno z uporabo leguminoznih dreves, ki so zlasti koristna za nudenje sence in zaščite za druge posevke in živali ter za privabljanje in/ali povečanje kroženja in/ali zadrževanja vode; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poudarja, da uničevanje tropskih deževnih gozdov povzroča trajno izgubo biotske raznovrstnosti in zmogljivosti za sekvestracijo ogljika ter domovanj in načina življenja domorodnih ljudstev, ki prebivajo v gozdovih; opozarja, da gozdovi pomembno prispevajo k doseganju podnebnih ciljev, varovanju biotske raznovrstnosti ter preprečevanju dezertifikacije in skrajne erozije tal; meni, da bi bilo treba pospešiti naravovarstvena prizadevanja za ohranitev prostoživečih vrst ter morskih in obalnih ekosistemov, v ta namen pa uporabiti regulativne okvire, zadostna sredstva in znanstvene podatke ter jih pospremiti z obnovo ekosistemov in upravljavskimi ukrepi; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva, da se upošteva povezanost javnega zdravja in biotske raznovrstnosti v skladu s pristopom enega zdravja; poziva EU in vse partnerske države, naj priznajo in zaščitijo pravice domorodnih ljudstev do običajnega lastništva in nadzora nad njihovimi zemljišči in naravnimi viri, kot je določeno v deklaraciji OZN o pravicah domorodnih ljudstev in konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 169, ter naj spoštujejo načelo svobodnega, predhodnega in informiranega soglasja; |
| --- | --- |

97.

| 98. | opozarja, da so glavni vzroki za degradacijo biotske raznovrstnosti po vsem svetu, vključno z gensko erozijo sort poljščin in živine, netrajnostne prakse intenzifikacije kmetijstva; opozarja, da je cilj strategije „od vil do vilic“ do leta 2030 postopno zmanjšati splošno uporabo in tveganje kemičnih in nevarnih pesticidov v kmetijstvu ter spodbujati alternativne prakse; poudarja, da so revne države prejemnice pomembnega dela nevarnih snovi; zato pozdravlja, da namerava Komisija v okviru trajnostne strategije EU za kemikalije predlagati odpravo te prakse; vendar poziva Komisijo, naj spodbuja iskanje trajnostnih in cenovno dostopnih alternativ uporabi teh pesticidov, da bi preprečili resne motnje prehranske varnosti v državah v razvoju in s tem povečanje lakote med najranljivejšim prebivalstvom; poziva k posebni podpori izobraževanju in usposabljanju o trajnostnih pristopih k varstvu rastlin in alternativah pesticidom ter k zmanjšanju izpostavljenosti nevarnim snovem na najmanjšo možno mero; |
| --- | --- |

98.

| 99. | obžaluje, da v EU obstajajo dvojni standardi za pesticide, zaradi česar je mogoče nevarne snovi, ki so v EU prepovedane, iz nje izvažati; poudarja, da uporaba nekaterih pesticidov v intenzivnem kmetijstvu v državah v razvoju povzroča tako okoljsko škodo kot negativen vpliv na zdravje delavcev; poziva, naj se organizirajo izobraževanja in usposabljanja o trajnostnem varstvu rastlin, agroekoloških in ekoloških praksah; |
| --- | --- |

99.

| 100. | opozarja, da je bilo v nedavnih poročilih ugotovljeno, da prehranski sistemi prispevajo do tretjino emisij toplogrednih plinov, do 80 % izgube biotske raznovrstnosti in porabijo do 70 % sladke vode; vendar poudarja, da bi bilo treba priznati, da so trajnostni sistemi proizvodnje hrane bistvena rešitev za obstoječe izzive ter da je mogoče nahraniti rastoče svetovno prebivalstvo, hkrati pa zaščititi naš planet; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva EU, naj dejavno izpolnjuje zaveze iz leta ukrepanja v zvezi s prehrano 2021, zlasti tiste, ki izhajajo z vrha OZN o prehranskih sistemih in vrha o prehrani za rast, in naj ima v skladu s svojo strategijo „od vil do vilic“ osrednjo vlogo pri sodelovanju z avtohtonimi skupnostmi pri teh prizadevanjih; pozdravlja odločitev Evropske komisije, da bo pomembna partnerica v osmih koalicijah z vrhunskega srečanja OZN o prehranskih sistemih; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo z Afriško unijo, da bi zagotovile večjo zavezanost in naložbe za reševanje trenutnih izzivov v zvezi s prehrano v regiji ter podprle „leto prehrane“ Afriške unije: „Krepitev odpornosti na področju prehrane in prehranske varnosti na afriški celini: krepitev kmetijskih prehranskih sistemov, zdravstvenih sistemov in sistemov socialne zaščite za pospešitev razvoja človeškega, socialnega in gospodarskega kapitala“; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poudarja, da digitalne tehnologije ter pametno in precizno kmetovanje ponujajo pomembne priložnosti za razvoj trajnostnih agroživilskih sistemov ter za spodbujanje poštene in vključujoče gospodarske rasti na podeželskih območjih držav v razvoju; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poudarja, da je treba s celostnim in trajnostnim pristopom k prehranskemu sistemu izboljšati prehransko in hranilno varnost v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj sprejme vključujočo večpanožno strategijo, ki bo temeljila na pravicah; poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bodo naložbe EU v kmetijstvo, gospodarski razvoj, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, oskrbo z vodo, sanitarno oskrbo in higieno, zdravstvo in druge sektorje v celoti upoštevale prehrano, tako da bodo v fazi načrtovanja vključeni merljivi prehranski rezultati; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poudarja, da mora EU zagovarjati človekove pravice in pravico do ustrezne prehrane kot osrednje načelo in prednostno nalogo prehranskih sistemov, da bi zagotovili najbolj marginaliziranim pravico do hranljivih živil, ter priznava pomen Deklaracije OZN o pravicah kmetov in drugih oseb, ki delajo na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

105.

| 106. | podpira, da se med EU in državami v razvoju razvijajo trgovinske priložnosti, ki lahko spodbudijo lokalno kmetijstvo; opozarja, da so družinski in mali kmetje dokazali, da so sposobni zagotavljati raznolike proizvode in trajnostno povečati proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poudarja, da je treba priznati vodilno vlogo kmetov, organizacij proizvajalcev in njihovih predstavnikov v vseh strategijah za izboljšanje prehranske varnosti, in poudarja, da je treba podpirati ustanavljanje zadrug in skupin proizvajalcev v državah v razvoju, da bi okrepili njihovo kolektivno zmogljivost. da se učinkoviteje organizirajo, da bi imeli koristi zaradi boljšega položaja v prehranski verigi in delili dodano vrednost na izvozne izdelke; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poudarja, da bi lahko liberalizacija trgovine vplivala na krčenje gozdov, podnebne spremembe in izgubo biotske raznovrstnosti ter na proizvodnjo hrane in dostop do nje; meni, da bi morala trgovinska in naložbena politika EU do držav v razvoju temeljiti na trgovinski politiki, ki spodbuja zaščito gozdov in biotske raznovrstnosti, razvoj lokalnega kmetijstva ter lokalnih proizvajalcev in kmetov, da bi spodbujali popolno prehransko neodvisnost in zmanjšali pojav prilaščanja zemljišč in krčenja gozdov zaradi izvoza kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

108.

| 109. | meni, da bi morale Unija in države članice spodbujati različne pobude „pravične trgovine“ ter okoljske in socialne cilje celovito in celostno vključiti v vse določbe vseh trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

109.

| 110. | opozarja, da je raznovrstnost semen bistvena za krepitev odpornosti kmetijstva na podnebne spremembe; želi spomniti, da po ocenah semena, shranjena na kmetijah, v nekaterih afriških državah predstavljala več kot 80 % vseh potreb kmetov po semenih; v skladu s tem poziva EU, naj podpre režime pravic intelektualne lastnine v trgovinskih sporazumih, ki spodbujajo razvoj lokalno prilagojenih sort semen in semen, shranjenih na kmetijah, a naj ne vpliva na prenovo zakonodaje o semenih, zlasti v Afriki, s sprejetjem določb Mednarodne zveze za varstvo novih sort rastlin iz leta 1991, če to ni v skladu z določbami Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo (ITPGRFA); |
| --- | --- |

110.

| 111. | poudarja, da so ribiški proizvodi in proizvodi iz akvakulture med najbolj zdravimi živili in najmanj vplivajo na naravno okolje; poudarja, da lahko pripomorejo k doseganju več ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja št. 2 o odpravi lakote; zato poziva Komisijo, naj pri sprejemanju strategij za prehransko varnost vključi ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture, tudi za države v razvoju; |
| --- | --- |

111.

| 112. | spodbuja EU, naj si še naprej prizadeva za zaključek večstranskih pogajanj o subvencijah za ribištvo v okviru Svetovne trgovinske organizacije – izvajanje cilja trajnostnega razvoja 14.6 – za prepoved nekaterih oblik subvencij za ribištvo, ki prispevajo k presežni zmogljivosti in prelovu, odpravo subvencij, ki prispevajo k nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ter naj ne uvaja novih takih subvencij, popolnoma v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora, osmega okoljskega akcijskega programa in Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva, naj globalna razsežnost strategije za biotsko raznovrstnost podpira pravico do ustrezne hrane, izvajanje deklaracije OZN o pravicah kmetov in drugih oseb, ki delajo na podeželskih območjih, da se bodo obravnavali ukrepi za globalno izboljšanje delovnih pogojev kmetijskih delavcev in dohodkov malih kmetov, ki so del mednarodnih verig preskrbe s hrano, ter vključitev previdnostnega načela v vse zahteve glede varnosti hrane; poziva EU, naj svojo trgovinsko politiko uskladi s cilji strategije „od vil do vilic“ in strategije za biotsko raznovrstnost ter s ciljem doseganja ogljične nevtralnosti iz evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poudarja, da je za uspešno uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja nujno, da tretje države, ki delujejo na svetovnem prizorišču, k temu ustrezno prispevajo; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poudarja vrednost hrane, ki jo je treba razumeti kot veliko več kot zgolj blago, ampak kot pravico ljudi, ki jo je treba uresničiti, ter da je treba bolje oceniti gospodarski, družbeni in okoljski vpliv in zunanje učinke ter jih po potrebi ublažiti ali izkoristiti; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poziva k okrepljenemu ukrepanju na mednarodni ravni, da bi zagotovili, da bo prehranska varnost v središču odločanja o politikah, da bi preprečili pomanjkanje hrane in zagotovili prehransko varnost v najbolj ranljivih državah; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poziva k nadaljnjim prizadevanjem za zagotovitev doslednosti politik EU v skladu z načelom skladnosti politik za trajnostni razvoj; poziva, naj se zagotovi, da evropski izvoz ne bo škodoval razvoju lokalne proizvodnje in lokalnih trgov; poudarja, da prostotrgovinski sporazumi EU ne bi smeli povzročati motenj za lokalno kmetijstvo, škodovati malim pridelovalcem ali povečevati odvisnosti od uvoza hrane; poziva k podpori lokalne proizvodnje in potrošnje, ki lahko poskrbita za lokalna delovna mesta, poštene cene, zaščito zdravja in varnosti delavcev ter zmanjšata odvisnost držav od uvoza in njihovo ranljivost za mednarodna nihanja cen; |
| --- | --- |

117.

| 118. | poudarja, da so potrebne jasne smernice o tem, kako doseči skladnost politik za razvoj na ravni EU, hkrati pa obravnavati cilje politike, ki si morda nasprotujejo; poziva EU, naj zagotovi skladnost evropske kmetijske in trgovinske politike, da bi podprla prehransko varnost in prehransko neodvisnost, pa tudi zaščitila lokalne in regionalne trge; |
| --- | --- |

118.

o

o o

| 119. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

119.

---

(1)  UL L 209, 14.6.2021, str. 1.

(2)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0505.

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0073_SL.html

(5)  UL C 289, 9.8.2016, str. 71.

(6)  UL C 86, 6.3.2018, str. 10.

(7)  UL C 215, 19.6.2018, str. 10.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0099.

(9)  UL C 25, 30.1.2008, str. 1.

(10)  FAO, Stanje v svetovnem ribištvu in akvakulturi 2020, https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(11)  Delavnica pod pokroviteljstvom IPBES in IPCC, biotska raznovrstnost in podnebne spremembe, poročilo z delavnice.

(12)  State of Food Security and Nutrition in the World 2021 (Stanje prehranske in hranilne varnosti v svetu za leto 2021).

(13)  Global Report on Food Crises 2021 (Svetovno poročilo o prehranskih krizah za leto 2021), posodobitev septembra.

(14)  Voluntary Guidelines to support the progressive realization of the right to adequate food in the context of national food security (Prostovoljne smernice za postopno uresničitev pravice do zadostne hrane v okviru nacionalne prehranske varnosti,).

(15)  State of Food Security and Nutrition in the World 2021 (Stanje prehranske in hranilne varnosti v svetu za leto 2021): https://www.fao.org/3/cb4474en/cb4474en.pdf

(16)  State of Food Security and Nutrition in the World 2021 (Stanje prehranske in hranilne varnosti v svetu za leto 2021).

(17)  UNICEF, Svetovna zdravstvena organizacija in Svetovna banka, skupne ocene, Levels and trends in child malnutrition (Ravni in trendi slabe prehranjenosti otrok), 2021.

(18)  FAO, Stanje v svetovnem ribištvu in akvakulturi 2020, https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(19)  Global Report on Food Crises 2021 (Svetovno poročilo o prehranskih krizah za leto 2021).

(20)  Via Campesina je prehransko neodvisnost opredelila kot „pravico narodov do zdrave in kulturno primerne hrane, proizvedene z okolju prijaznimi in trajnostnimi metodami, ter njihovo pravico do opredelitve lastnega prehranskega in kmetijskega sistema“. Prehranska varnost, kot jo je opredelil Odbor Združenih narodov za svetovno prehransko varnost, je zagotovljena, „kadar imajo vsi ljudje stalen fizični in ekonomski dostop do zadostne, varne in hranljive hrane, s katero lahko zadovoljijo svoje prehranske potrebe in preference za aktivno in zdravo življenje“.

(21)  https://www.oxfam.org/en/empowering-women-farmers-end-hunger-and-poverty

(22)  Jones, Andrew D, Creed-Kanashiro, Hilary, Zimmerer, Karl S., De Haan, Stef, Carrasco, Miluska, Meza, Krysty, Cruz-Garcia, Gisella S., Tello, Milka, Amaya, Franklin Plasencia, Marin, R Margot, in Ganoza, Lizette. 2018. Farm-level agricultural biodiversity in the Peruvian Andes is associated with greater odds of women achieving a minimally diverse and micronutrient adequate diet. V: Journal of Nutrition, 148(10), str. 1625–1637.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/171 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/171

---

P9_TA(2022)0288

Akcijski načrt EU za socialno gospodarstvo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o akcijskem načrtu EU za socialno gospodarstvo (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2021 z naslovom Ustvarjanje gospodarstva po meri ljudi: akcijski načrt za socialno gospodarstvo (COM(2021)0778), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2021 z naslovom Ustvarjanje gospodarstva po meri ljudi: akcijski načrt za socialno gospodarstvo (COM(2021)0778),

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov (UNCRPD), ki so jo podpisale in ratificirale EU in vse njene države članice, ter zlasti člena 27 o delu in zaposlovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov (UNCRPD), ki so jo podpisale in ratificirale EU in vse njene države članice, ter zlasti člena 27 o delu in zaposlovanju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101);

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov“ (COM(2020)0620) ter priporočila Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov (2021/C 93/01), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov“ (COM(2020)0620) ter priporočila Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov (2021/C 93/01),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2021 z naslovom Usklajevanje ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2021 z naslovom Usklajevanje ekonomskih politik v letu 2021: premagovanje COVID-19, podpora okrevanju in posodobitev našega gospodarstva (COM(2021)0500),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Naslednji na čelu Evrope: pobuda za zagon in razširitev podjetij (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Naslednji na čelu Evrope: pobuda za zagon in razširitev podjetij (COM(2016)0733),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 z naslovom Pobuda za socialno podjetništvo – Ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 z naslovom Pobuda za socialno podjetništvo – Ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (COM(2011)0682),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2004 o spodbujanju zadrug v Evropi (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2004 o spodbujanju zadrug v Evropi (COM(2004)0018),

| — | ob upoštevanju programa znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost z dne 1. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost z dne 1. julija 2020,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju (1),

| — | ob upoštevanju socialne zaveze iz Porta, ki so jo podpisali portugalsko predsedstvo Sveta, predsednik Evropskega parlamenta ter predstavniki socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju socialne zaveze iz Porta, ki so jo podpisali portugalsko predsedstvo Sveta, predsednik Evropskega parlamenta ter predstavniki socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe,

| — | ob upoštevanju izjave iz Porta z dne 8. maja 2021, ki jo je potrdil Evropski svet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Porta z dne 8. maja 2021, ki jo je potrdil Evropski svet,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2022 z naslovom Inovativni finančni instrumenti pri razvoju podjetij s socialnim učinkom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2022 z naslovom Inovativni finančni instrumenti pri razvoju podjetij s socialnim učinkom,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 z naslovom Vloga socialne ekonomije pri ustvarjanju delovnih mest in izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 z naslovom Vloga socialne ekonomije pri ustvarjanju delovnih mest in izvajanju evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. septembra 2016 z naslovom Zunanja razsežnost socialnega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. septembra 2016 z naslovom Zunanja razsežnost socialnega gospodarstva,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. decembra 2009 o različnih oblikah podjetij (2009/C 318/05), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. decembra 2009 o različnih oblikah podjetij (2009/C 318/05),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. julija 2021 z naslovom Akcijski načrt za socialno ekonomijo (CDR 5860/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. julija 2021 z naslovom Akcijski načrt za socialno ekonomijo (CDR 5860/2020),

| — | ob upoštevanju političnega pregleda za leto 2022, ki sta ga pripravila Evropska komisija in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), z naslovom Kako najbolje izkoristiti prispevek socialnega gospodarstva h krožnemu gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega pregleda za leto 2022, ki sta ga pripravila Evropska komisija in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), z naslovom Kako najbolje izkoristiti prispevek socialnega gospodarstva h krožnemu gospodarstvu,

| — | ob upoštevanju smernic za lokalne oblasti o politikah za socialno in solidarnostno gospodarstvo, ki jih je leta 2021 objavil Raziskovalni inštitut OZN za socialni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za lokalne oblasti o politikah za socialno in solidarnostno gospodarstvo, ki jih je leta 2021 objavil Raziskovalni inštitut OZN za socialni razvoj,

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi z dne 4. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi z dne 4. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 s priporočili Komisiji o statutu za evropska čezmejna združenja in neprofitne organizacije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2022 s priporočili Komisiji o statutu za evropska čezmejna združenja in neprofitne organizacije (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o poštenih delovnih pogojih, pravicah in socialni zaščiti za platformne delavce – nove oblike zaposlovanja, povezane z digitalnim razvojem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o poštenih delovnih pogojih, pravicah in socialni zaščiti za platformne delavce – nove oblike zaposlovanja, povezane z digitalnim razvojem (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 Stara celina se stara – možnosti in izzivi politik na področju staranja po letu 2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 Stara celina se stara – možnosti in izzivi politik na področju staranja po letu 2020 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2021 o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2021 o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2018 o vlogi finančne udeležbe delavcev pri ustvarjanju delovnih mest in ponovnem aktiviranju brezposelnih (7); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2018 o vlogi finančne udeležbe delavcev pri ustvarjanju delovnih mest in ponovnem aktiviranju brezposelnih (7);

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2020 o boju proti brezdomstvu v Evropski uniji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2020 o boju proti brezdomstvu v Evropski uniji (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 s priporočili Komisiji o statutu za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 s priporočili Komisiji o statutu za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o prispevku zadrug k izhodu iz krize (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o prispevku zadrug k izhodu iz krize (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Sveta o statutu evropske fundacije (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Sveta o statutu evropske fundacije (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 s priporočili Komisiji o statutu evropske vzajemne družbe (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 s priporočili Komisiji o statutu evropske vzajemne družbe (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 z naslovom Pobuda za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 z naslovom Pobuda za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 1987 o neprofitnih združenjih v Evropskih skupnostih (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 1987 o neprofitnih združenjih v Evropskih skupnostih (16),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0192/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0192/2022),

| A. | ker socialno gospodarstvo zajema različne vrste zasebnih subjektov, neodvisno od javnih organov, kot so zadruge, vzajemne družbe, združenja (vključno z dobrodelnimi), fundacije, socialna podjetja in druge pravne oblike, za vse pa so značilne različna operativna in organizacijska načela in značilnosti, kot na primer, da so ljudje na prvem mestu, pa tudi prednost socialnih in okoljskih namenov pred dobičkom, ponovno vlaganje večine dobička/presežka v vzdržnost subjekta in splošni interes zagotavljanja blaga in storitev svojim članom in širši družbi ter demokratično ali participativno upravljanje; |
| --- | --- |

A.

ker socialno gospodarstvo zajema različne vrste zasebnih subjektov, neodvisno od javnih organov, kot so zadruge, vzajemne družbe, združenja (vključno z dobrodelnimi), fundacije, socialna podjetja in druge pravne oblike, za vse pa so značilne različna operativna in organizacijska načela in značilnosti, kot na primer, da so ljudje na prvem mestu, pa tudi prednost socialnih in okoljskih namenov pred dobičkom, ponovno vlaganje večine dobička/presežka v vzdržnost subjekta in splošni interes zagotavljanja blaga in storitev svojim članom in širši družbi ter demokratično ali participativno upravljanje;

| B. | ker naj bi socialno gospodarstvo kljub potrebi po primerljivih mehanizmih za zbiranje podatkov o sektorju socialnega gospodarstva v državah EU predstavljalo 2,8 milijona subjektov v Evropski uniji in zaposlovalo približno 13,6 milijona delavcev (med 0,6 in 9,9 % delovne sile, odvisno od države), v skladu z akcijskim načrtom za socialno gospodarstvo; ker se število subjektov socialnega gospodarstva in število zaposlenih v tem sektorju v EU razlikujeta glede na opredelitev subjekta socialnega gospodarstva, ocene in nacionalne statistične podatke; ker je več kot tretjina plačanih delovnih mest v socialnem gospodarstvu v sektorju socialnih storitev; ker socialno gospodarstvo ponuja neizkoriščen potencial za ustvarjanje delovnih mest in je pomembno orodje za boj proti socialni izključenosti in revščini, tudi s pobudami za aktivno zaposlovanje, uvedenimi v več državah članicah, kot so območja brez dolgotrajne brezposelnosti; ker bi morala Komisija pripraviti seznam in pregled sedanjih pobud, da bi bolje razumeli njihovo delovanje in uspešnost, ter z državami članicami izmenjati primere dobre prakse; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi socialno gospodarstvo kljub potrebi po primerljivih mehanizmih za zbiranje podatkov o sektorju socialnega gospodarstva v državah EU predstavljalo 2,8 milijona subjektov v Evropski uniji in zaposlovalo približno 13,6 milijona delavcev (med 0,6 in 9,9 % delovne sile, odvisno od države), v skladu z akcijskim načrtom za socialno gospodarstvo; ker se število subjektov socialnega gospodarstva in število zaposlenih v tem sektorju v EU razlikujeta glede na opredelitev subjekta socialnega gospodarstva, ocene in nacionalne statistične podatke; ker je več kot tretjina plačanih delovnih mest v socialnem gospodarstvu v sektorju socialnih storitev; ker socialno gospodarstvo ponuja neizkoriščen potencial za ustvarjanje delovnih mest in je pomembno orodje za boj proti socialni izključenosti in revščini, tudi s pobudami za aktivno zaposlovanje, uvedenimi v več državah članicah, kot so območja brez dolgotrajne brezposelnosti; ker bi morala Komisija pripraviti seznam in pregled sedanjih pobud, da bi bolje razumeli njihovo delovanje in uspešnost, ter z državami članicami izmenjati primere dobre prakse;

| C. | ker je načelo subsidiarnosti eden od temeljev delovanja Evropske unije; ker je socialno gospodarstvo eden najboljših primerov njegove uporabe; |
| --- | --- |

C.

ker je načelo subsidiarnosti eden od temeljev delovanja Evropske unije; ker je socialno gospodarstvo eden najboljših primerov njegove uporabe;

| D. | ker ima socialno gospodarstvo pomembno vlogo pri blaženju in obravnavanju kratko- in dolgoročnih učinkov pandemije covida-19 na socialni trg EU, družbo in gospodarstvo ter spodbuja družbeno in gospodarsko odpornost in prispeva k njima na podlagi trajnostnosti svojega modela; |
| --- | --- |

D.

ker ima socialno gospodarstvo pomembno vlogo pri blaženju in obravnavanju kratko- in dolgoročnih učinkov pandemije covida-19 na socialni trg EU, družbo in gospodarstvo ter spodbuja družbeno in gospodarsko odpornost in prispeva k njima na podlagi trajnostnosti svojega modela;

| E. | ker socialno gospodarstvo prispeva k dobro delujočim sistemom socialnega varstva in ima od njih koristi; ker so državni in javni organi tisti, ki imajo končno odgovornost za zagotavljanje splošnega in enakega dostopa državljanov do visokega standarda javnih storitev in blaginje; ker imajo organizacije socialnega gospodarstva dopolnilno vlogo in bi jo morale imeti tudi v prihodnje, vendar niso nadomestek za državne organe, ki zagotavljajo najbolj obremenjene storitve; |
| --- | --- |

E.

ker socialno gospodarstvo prispeva k dobro delujočim sistemom socialnega varstva in ima od njih koristi; ker so državni in javni organi tisti, ki imajo končno odgovornost za zagotavljanje splošnega in enakega dostopa državljanov do visokega standarda javnih storitev in blaginje; ker imajo organizacije socialnega gospodarstva dopolnilno vlogo in bi jo morale imeti tudi v prihodnje, vendar niso nadomestek za državne organe, ki zagotavljajo najbolj obremenjene storitve;

| F. | ker so se subjekti socialnega gospodarstva v težkih razmerah izkazali za zelo odporne in inovativne, vendar so se med pandemijo COVID-19 srečevali s težavami, kot so upad dejavnosti, omejene denarne rezerve ali potreba po prenosu poslovnih dejavnosti na splet; |
| --- | --- |

F.

ker so se subjekti socialnega gospodarstva v težkih razmerah izkazali za zelo odporne in inovativne, vendar so se med pandemijo COVID-19 srečevali s težavami, kot so upad dejavnosti, omejene denarne rezerve ali potreba po prenosu poslovnih dejavnosti na splet;

| G. | ker so novi okoljski, gospodarski in socialni izzivi, ki jih je pandemija še povečala, spodbudili temeljitejši razmislek o vlogi socialnega gospodarstva. |
| --- | --- |

G.

ker so novi okoljski, gospodarski in socialni izzivi, ki jih je pandemija še povečala, spodbudili temeljitejši razmislek o vlogi socialnega gospodarstva.

| H. | ker imajo subjekti socialnega gospodarstva dolgo in raznoliko zgodovino v večini držav članic, od katerih je večina sprejela specifične zakone na tem področju; ker so se subjekti socialnega gospodarstva uveljavili kot ključni socialni in gospodarski akterji, ki lahko imajo pomembno vlogo na trgu; ker se še vedno spopadajo z znatnimi ovirami, zaradi katerih je njihov gospodarski in splošni socialni učinek omejen; ker morajo države članice sprejeti posebno zakonodajo, da bi premagale te ovire in omogočile utrditev in razvoj socialnega gospodarstva ter da bi subjektom socialnega gospodarstva zagotovile, da bodo lahko učinkovito konkurirali v vseh gospodarskih sektorjih; |
| --- | --- |

H.

ker imajo subjekti socialnega gospodarstva dolgo in raznoliko zgodovino v večini držav članic, od katerih je večina sprejela specifične zakone na tem področju; ker so se subjekti socialnega gospodarstva uveljavili kot ključni socialni in gospodarski akterji, ki lahko imajo pomembno vlogo na trgu; ker se še vedno spopadajo z znatnimi ovirami, zaradi katerih je njihov gospodarski in splošni socialni učinek omejen; ker morajo države članice sprejeti posebno zakonodajo, da bi premagale te ovire in omogočile utrditev in razvoj socialnega gospodarstva ter da bi subjektom socialnega gospodarstva zagotovile, da bodo lahko učinkovito konkurirali v vseh gospodarskih sektorjih;

| I. | ker organizacije socialnega gospodarstva delujejo v ključnih sektorjih, kot so zdravstvo, dolgotrajna oskrba, socialni sektor, izobraževanje in poklicno usposabljanje, kultura in spodbujanje kulturne dediščine, napredne tehnologije, stanovanja, prosti čas, krožno gospodarstvo, energija iz obnovljivih virov in ravnanje z odpadki; ker so zaradi svoje lokalne umeščenosti ter socialnega in povezovalnega značaja sestavni del evropskega socialnega modela; |
| --- | --- |

I.

ker organizacije socialnega gospodarstva delujejo v ključnih sektorjih, kot so zdravstvo, dolgotrajna oskrba, socialni sektor, izobraževanje in poklicno usposabljanje, kultura in spodbujanje kulturne dediščine, napredne tehnologije, stanovanja, prosti čas, krožno gospodarstvo, energija iz obnovljivih virov in ravnanje z odpadki; ker so zaradi svoje lokalne umeščenosti ter socialnega in povezovalnega značaja sestavni del evropskega socialnega modela;

| J. | ker je socialno gospodarstvo bistveni del socialnega tržnega gospodarstva EU ter gonilo za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in doseganje njegovih ciljev; ker imajo organizacije socialnega gospodarstva pomembno vlogo v posodobljeni industrijski strategiji (17), saj postavljajo temelje za bolj trajnostno in odporno gospodarstvo EU, pri katerem ne bo nihče zapostavljen; |
| --- | --- |

J.

ker je socialno gospodarstvo bistveni del socialnega tržnega gospodarstva EU ter gonilo za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in doseganje njegovih ciljev; ker imajo organizacije socialnega gospodarstva pomembno vlogo v posodobljeni industrijski strategiji (17), saj postavljajo temelje za bolj trajnostno in odporno gospodarstvo EU, pri katerem ne bo nihče zapostavljen;

| K. | ker digitalni prehod socialnemu gospodarstvu ponuja številne priložnosti; ker se morajo subjekti socialnega gospodarstva usposabljati, da lahko sledijo hitro razvijajočim se in konkurenčnim digitalnim trgom; |
| --- | --- |

K.

ker digitalni prehod socialnemu gospodarstvu ponuja številne priložnosti; ker se morajo subjekti socialnega gospodarstva usposabljati, da lahko sledijo hitro razvijajočim se in konkurenčnim digitalnim trgom;

| L. | ker so subjekti socialnega gospodarstva tradicionalno imeli pomembno vlogo pri vključevanju in zaposlovanju prikrajšanih delavcev ter storitev zanje, zlasti invalidov, tudi prek socialnih podjetij za vključevanje na trg dela v okviru Konvencije OZN o pravicah invalidov, s čimer so izboljšali njihovo dobro počutje in duševno zdravje; |
| --- | --- |

L.

ker so subjekti socialnega gospodarstva tradicionalno imeli pomembno vlogo pri vključevanju in zaposlovanju prikrajšanih delavcev ter storitev zanje, zlasti invalidov, tudi prek socialnih podjetij za vključevanje na trg dela v okviru Konvencije OZN o pravicah invalidov, s čimer so izboljšali njihovo dobro počutje in duševno zdravje;

| M. | ker se sektor socialnih storitev, ki je del socialnega gospodarstva, srečuje z izzivi, kot so nizke plače in negotovi delovni pogoji, ki jih je treba učinkovito reševati; |
| --- | --- |

M.

ker se sektor socialnih storitev, ki je del socialnega gospodarstva, srečuje z izzivi, kot so nizke plače in negotovi delovni pogoji, ki jih je treba učinkovito reševati;

| N. | ker imajo lahko zadruge pomembno vlogo pri demokratizaciji digitalnega dela, na primer z ustvarjanjem delovnih platform v lasti delavcev; |
| --- | --- |

N.

ker imajo lahko zadruge pomembno vlogo pri demokratizaciji digitalnega dela, na primer z ustvarjanjem delovnih platform v lasti delavcev;

| O. | ker ima več kot 82,2 milijona prostovoljcev dejavno in temeljno vlogo v socialnem gospodarstvu (18); ker je prostovoljstvo pomembno tako za mlajšo generacijo kot za starejše, za katere je v nekaterih primerih pomembna priložnost za aktivno vlogo v družbi; |
| --- | --- |

O.

ker ima več kot 82,2 milijona prostovoljcev dejavno in temeljno vlogo v socialnem gospodarstvu (18); ker je prostovoljstvo pomembno tako za mlajšo generacijo kot za starejše, za katere je v nekaterih primerih pomembna priložnost za aktivno vlogo v družbi;

| P. | ker so sedanje razmere, ki jih je povzročila vojna v Ukrajini, pokazale, kako pomembne so lokalne skupnosti in solidarnost v Evropski uniji in državah, ki mejijo na Ukrajino; ker socialno gospodarstvo v teh državah na splošno ni dobro razvito; ker bi lahko bila večja udeležba podjetij socialnega gospodarstva velika prednost pri usklajevanju podpore ukrajinskim beguncem; |
| --- | --- |

P.

ker so sedanje razmere, ki jih je povzročila vojna v Ukrajini, pokazale, kako pomembne so lokalne skupnosti in solidarnost v Evropski uniji in državah, ki mejijo na Ukrajino; ker socialno gospodarstvo v teh državah na splošno ni dobro razvito; ker bi lahko bila večja udeležba podjetij socialnega gospodarstva velika prednost pri usklajevanju podpore ukrajinskim beguncem;

| Q. | ker ima socialno gospodarstvo pomembno vlogo pri spodbujanju vključujočega zelenega in digitalnega prehoda; |
| --- | --- |

Q.

ker ima socialno gospodarstvo pomembno vlogo pri spodbujanju vključujočega zelenega in digitalnega prehoda;

| R. | ker je Parlament v preteklih resolucijah poudaril, kako pomembno je spodbujati razvoj čezmejnih dejavnosti in dostop do notranjega trga za vzajemne družbe, združenja in fundacije; |
| --- | --- |

R.

ker je Parlament v preteklih resolucijah poudaril, kako pomembno je spodbujati razvoj čezmejnih dejavnosti in dostop do notranjega trga za vzajemne družbe, združenja in fundacije;

| S. | ker pravni in politični okvir, ki ustrezno ščiti in spodbuja delavske zadruge, sklop ukrepov politike za olajšanje prenosa podjetij na zaposlene ter visoka stopnja organiziranosti in združevanja delavskih zadrug v organizacije/federacije prispevajo k uspešnemu prenosu podjetij na zaposlene; |
| --- | --- |

S.

ker pravni in politični okvir, ki ustrezno ščiti in spodbuja delavske zadruge, sklop ukrepov politike za olajšanje prenosa podjetij na zaposlene ter visoka stopnja organiziranosti in združevanja delavskih zadrug v organizacije/federacije prispevajo k uspešnemu prenosu podjetij na zaposlene;

| T. | ker ima model socialnega gospodarstva velik potencial za doseganje najbolj ranljivih in prikrajšanih skupnosti, kot so Romi, ter za bistveno izboljšanje njihovega dostopa do pravic, virov in storitev ter njihove poklicne, socialne in državljanske udeležbe; |
| --- | --- |

T.

ker ima model socialnega gospodarstva velik potencial za doseganje najbolj ranljivih in prikrajšanih skupnosti, kot so Romi, ter za bistveno izboljšanje njihovega dostopa do pravic, virov in storitev ter njihove poklicne, socialne in državljanske udeležbe;

| U. | ker vlagatelji organizacije socialnega gospodarstva dojemajo kot zelo tvegane (19); |
| --- | --- |

U.

ker vlagatelji organizacije socialnega gospodarstva dojemajo kot zelo tvegane (19);

| 1. | pozdravlja akcijski načrt Komisije za socialno gospodarstvo, vodilna načela, ki opredeljujejo socialno gospodarstvo, določena v njem, politični zagon, ki ga pomeni za razvoj socialnega gospodarstva, ter številne napovedane ukrepe; vendar ugotavlja, da bi morali nekatere vidike, povezane z zaposlovanjem in socialnimi zadevami v socialnem gospodarstvu, dodatno okrepiti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja pluralnost ciljev socialnega gospodarstva in njegovo pomembno vlogo pri izboljšanju odpornosti gospodarstva, zagotavljanju pravičnega prehoda, zmanjševanju neenakosti, omogočanju kakovostnih zaposlitvenih možnosti za ranljive skupine, spodbujanju neodvisnega življenja, krepitvi občutka skupnosti, preprečevanju odseljevanja in krepitvi razvoja podeželskih območij, izvajanju načel evropskega stebra socialnih pravic in doseganju navzgor usmerjene socialne konvergence; |
| --- | --- |

2.

| 3. | spodbuja države članice, naj izkoristijo sisteme socialnega gospodarstva za izvajanje načel evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potrjuje, da je med krizo zaradi covida-19 postalo jasno, da imajo organizacije socialnega gospodarstva, ki ljudem pomagajo pri soočanju s številnimi težavami in s tem zagotavljajo socialno kohezijo, bistveno vlogo ter da sta se pokazali njihova pomembnost in odpornost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da so ukrepi EU in nacionalni ukrepi za spodbujanje razvoja socialnega gospodarstva posebno pomembni v sedanjih okoliščinah, v katerih je treba zaradi gospodarske in socialne krize, ki jo je povzročila pandemija covida-19, izkoristiti ves potencial socialnega gospodarstva za gospodarsko okrevanje, spodbujanje socialnega podjetništva in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest; poudarja, da imajo subjekti socialnega gospodarstva ključno vlogo pri izboljšanju odpornosti gospodarstva in družbe po pandemiji covida-19; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba kljub temu, da je socialno gospodarstvo pomemben vir gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest, storiti več za spodbujanje njegovega modela, vključno z načeli solidarnosti, socialnega vključevanja in socialnih naložb, na katerih temelji; zato poziva Komisijo in države članice ter regionalne in lokalne organe, naj okrepijo svoja prizadevanja za spodbujanje socialnega gospodarstva in vključevanje razsežnosti socialnega gospodarstva v ustrezne politike, programe in prakse, na primer tiste, ki so pomembni za zeleni in digitalni prehod na ravni Unije, pa tudi na svetovni ravni prek zunanjega delovanja EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | spodbuja države članice, naj akterje socialnega gospodarstva podpirajo pri oblikovanju programov za socialne inovacije, s katerimi se bosta izboljšala razvoj in zagotavljanje socialnih storitev, dostopnost teh storitev za najranljivejše, tudi za invalide in starejše, pa se bo povečala; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja poziv (20), naj se načelo „najprej pomisli na male“ določi kot vodilno načelo pri pripravi prihodnje zakonodaje in sprejemanju politik, brez rahljanja trenutnih pravil, standardov in pravic, kot so varstvo okolja in potrošnikov, da bi po eni strani z regulativnimi okviri bolj spodbujali mikro-, mala in srednja podjetja pri uporabi veljavnih pravil in predpisov, po drugi strani pa okrepili razvoj, trajnostnost in rast socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je treba predlagati konkretne strategije in nadaljnje ukrepe za doseganje ciljev akcijskega načrta za socialno gospodarstvo, pri tem pa upoštevati nacionalno zakonodajo in prakso; poudarja, da bi bilo treba podrobneje opredeliti medsebojne povezave med akcijskim načrtom za socialno gospodarstvo in drugimi pobudami EU, kot so akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic, evropska strategija o invalidnosti ali evropska platforma za boj proti brezdomstvu; meni, da je treba določiti časovni razpored za vse ukrepe, vključene v akcijski načrt za socialno gospodarstvo, ter njihovo spremljanje in ocenjevanje, da bi ustrezne organe vodil pri izvajanju načrta in zagotovili skladnost politik; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da socialna podjetja, ki delujejo v javnem interesu, ustvarjajo delovna mesta, zagotavljajo socialno inovativne storitve in izdelke, spodbujajo socialno vključevanje ter prispevajo k bolj trajnostnemu gospodarstvu, zasidranemu v lokalnem okolju; poudarja, da je treba, kadar vloga socialnega gospodarstva pri ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest vključuje prikrajšane delavce in prikrajšane regije, zagotoviti primerno podporo, da se ti subjekti ustrezno priznajo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da je v državah članicah 11,6 % delovnih mest v zasebnem sektorju neprijavljenih, in poudarja, da so potrebni ukrepi politike za boj proti neprijavljenemu delu in za učinkovito uveljavljanje delavskih pravic; poudarja, da organizacije socialnega gospodarstva, zlasti zadruge, prispevajo k boju proti neprijavljenemu delu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba v sektorju socialnega gospodarstva spodbujati možnosti za neposredno javno financiranje v obliki nepovratnih sredstev, na primer s sredstvi EU, pa tudi zasebne naložbe, zlasti ker se je povpraševanje po storitvah, ki jih zagotavljajo organizacije socialnega gospodarstva, med pandemijo covida-19 in po njej povečalo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja, da morajo Komisija in države članice – da se uresniči celoten potencial akcijskega načrta za socialno gospodarstvo – zagotoviti, da pri izvajanju akcijskega načrta ne bo nihče prezrt in da bodo vanj kot partnerji polno vključeni vsi deležniki socialnega gospodarstva, tudi izvajalci neprofitnih socialnih storitev in civilna družba na vseh ravneh, vključno z verskimi dobrodelnimi organizacijami, s čimer bi zagotovili preglednost in usklajevanje med akterji; |
| --- | --- |

13.

Vzpostavitev ugodnega okolja za socialno gospodarstvo

| 14. | opominja države članice, da direktiva o javnem naročanju omogoča javnim naročnikom, da javna naročila uporabijo za doseganje okoljskih in socialnih ciljev ter zlasti omogoča rezervirane postopke oddaje ponudbe za subjekte, ki izpolnjujejo merila glede kakovosti in katerih glavni cilj je vključevanje invalidov ali drugih skupin, ki jim grozi socialna izključenost, v delovno silo; poziva javne organe, naj priznajo socialno in okoljsko odgovorna javna naročila kot naložbo v socialno-ekonomsko strukturo z velikim potencialom za kombiniranje socialnih in konkurenčnih ciljev; poudarja, da je lahko vključitev okoljskih in socialnih zahtev v razpise bistvena za razvoj sektorja socialnega gospodarstva; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja socialno odgovorno javno naročanje in dobre prakse, da bi spodbudili socialno odgovorne poslovne prakse, in spodbuja države članice, naj si prizadevajo, da bodo vsa javna sredstva, izplačana v obliki javnih naročil, pogojena z izpolnjevanjem veljavnih obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, določenih v pravu Unije ali nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali mednarodnem okoljskem, socialnem in delovnem pravu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spodbuja države članice, naj sistematično sprejemajo strategije, namenjene razvoju družbeno odgovornega javnega naročanja, da bi tako vzpostavile povezavo med področji politike med zagotavljanjem storitev in proizvodov ter prispevanjem k socialnim ciljem; meni, da je treba prenos direktive o javnem naročanju pospremiti s pobudami za povečanje znanja o odnosu med javno porabo in njenim prispevkom k uresničevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja ter za krepitev zmogljivosti uradnikov, ki se ukvarjajo z javnimi naročili, in subjektov socialnega gospodarstva; spodbuja uradnike, ki se ukvarjajo z javnimi naročili, naj opravijo predhodno preverjanje trga, preden pripravijo razpisno dokumentacijo, da bi bolje razumeli, kaj lahko ponudijo subjekti socialnega gospodarstva in kako lahko izpolnijo razpisne zahteve; poziva naročnike, naj naročila ne oddajo le na podlagi najnižje cene, temveč na podlagi najboljše vrednosti, s čimer bi vključili merila kakovosti in socialne vidike; poziva države članice, naj povečajo preglednost in preprečijo korupcijo pri javnih naročilih; poudarja, da morajo ustrezni organi preučiti sodelovanje in partnerstva pri dostopu subjektov socialne ekonomije do javnih naročil, kot to velja v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so lahko delavski odkupi možna rešitev za preprečevanje izgube delovnih mest zaradi prestrukturiranja; pozdravlja aktualne pobude v državah članicah, v okviru katerih se delavcem, ki se zanimajo za proces odkupa, in zadrugam, ki izhajajo iz delavskih odkupov, nudijo poslovne strukture za podjetja, vključno s pravnim svetovanjem, finančno podporo, pomočjo pri pripravi poslovnih načrtov in predložitvijo podatkov, ki jih potrebujejo zunanji vlagatelji; spodbuja vse druge države članice, naj uvedejo podobne pobude in to vprašanje vključijo med priporočila Sveta za leto 2023, da bi še dodatno podprle te pobude na regionalni in nacionalni ravni; poudarja vlogo predstavnikov delavcev, tudi sindikatov, pri podpiranju in povezovanju z združenji zadrug, ki pomagajo delavcem pri odkupih, da bi izboljšali njihove možnosti za uspeh; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da mora Komisijo še naprej tesno sodelovati z državami članicami pri iskanju orodij in rešitev za odpravo ovir in pospešitev pravnih postopkov za prenos lastništva podjetja na delavce prek delavskih zadrug ali drugih oblik subjektov socialnega gospodarstva v lasti delavcev; poziva Komisijo, naj vzpostavi platformo EU za izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami, lokalnimi in regionalnimi organi ter mrežami socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja pomen promocije zadružnega modela in njegovih načel udeležbe delavcev in demokracije; spodbuja države članice, naj ustvarijo ugodno pravno okolje za ustanavljanje in delovanje zadrug, tudi delavskih zadrug; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da sedanje delo EU za razširitev taksonomije za trajnostno financiranje na socialne cilje; meni, da mora biti taksonomija EU pomembna s socialnega vidika, hkrati pa upoštevati položaj mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij, saj je lahko gonilo naložb v socialno gospodarstvo, če so te naložbe ustrezno usklajene z načeli in značilnostmi socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja pomen krepitve poslovnega načrtovanja ter spretnosti za izvajanje in ocenjevanje subjektov socialnega gospodarstva, pa tudi ustrezne medijske pismenosti, upravljavskih spretnosti, participativnega vodenja, vseživljenjskega učenja, odpornosti ter znanj in spretnosti, potrebnih za potekajoče prehode, tudi zelenega in digitalnega, s podpiranjem zavezništva za socialno gospodarstvo ter lokalne spretnosti in znanja; z zanimanjem pričakuje napovedani pakt za znanja in spretnosti za socialno gospodarstvo, ki bo vlagal v ta znanja in spretnosti; ter poziva deležnike socialnega gospodarstva, naj zagotovijo popolno skladnost s cilji evropskega stebra socialnih pravic in poskrbijo, da se bo do leta 2030 vsaj 60 % njihovih zaposlenih vsako leto udeleževalo usposabljanj; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj spodbuja naložbe z družbenim učinkom in oceni obstoječe ukrepe za spodbujanje državljanske udeležbe v finančnih pobudah z družbenim učinkom, da bi povečala financiranje subjektov socialnega gospodarstva in njihovo prepoznavnost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj skupaj z deležniki socialnega gospodarstva in akademiki natančno preuči, ali bi bile socialne obveznice izvedljive in praktične; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obžaluje, da organizacije socialnega gospodarstva niso dovolj prisotne v učnih načrtih splošnega šolstva in visokošolskega izobraževanja (21); zaradi tega poziva subjekte predstavniškega sektorja in ustrezne javne organe, naj v sodelovanju z ustreznimi deležniki pregledajo in ocenijo učne načrte na vseh ravneh izobraževanja, od osnovnošolskega do visokošolskega, vključno s poklicnim usposabljanjem in izobraževanjem, ter pripravijo politična priporočila; poudarja, da je treba spodbujati socialno gospodarstvo med mladimi; poziva Komisijo, naj zagotovi stalno sodelovanje med evropskim strokovnim centrom za socialne inovacije in visokošolskimi ustanovami v vseh državah članicah, da bi razvili skupne projekte in ozaveščali o možnostih, ki jih socialno gospodarstvo ponuja mladim podjetnikom in premalo zastopanim skupinam, kot so invalidi, ženske, starejši in socialno ranljive skupine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da so bili subjekti socialnega gospodarstva desetletja vodilni pri uporabi krožnih poslovnih modelov, zlasti na področju dejavnosti v zvezi s ponovno uporabo, popravili in recikliranjem, s čimer so pospešile prehod na krožno gospodarstvo in krepile osredotočenost na pozitiven družbeni učinek (22); podpira pobudo Komisije za krepitev zmogljivosti socialnega gospodarstva za nadaljnji razvoj bolj zelenih storitev in proizvodov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja posebno naravo zadrug za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v socialnem gospodarstvu, ki so del energetskih skupnosti, v energetskem sistemu, saj spodbujajo trajnostno proizvodnjo in porabo energije, krepijo lastništvo skupnosti in socialne inovacije, prinašajo obsežne prednosti in jih je mogoče uporabiti za zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo na oddaljenih območjih ter na nekaterih otokih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja temeljno vlogo subjektov socialnega gospodarstva, vključno z vzajemnimi družbami, v sektorju oskrbe in poudarja pomemben potencial za rast socialnega gospodarstva na tem področju, ki se lahko odzove na povečano povpraševanje po storitvah oskrbe in obravnava sedanje izzive, kot je staranje prebivalstva; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo kakovosten sektor oskrbe z ustreznimi politikami in poskrbijo, da bo prihodnja revizija državne pomoči zagotovila večjo prožnost za subjekte socialnega gospodarstva, ki zagotavljajo socialne in zdravstvene storitve; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je treba večji pomen nameniti metodologijam in praksam meritve družbenega učinka; poziva Komisijo, naj ob podpori evropskih deležnikov socialnega gospodarstva natančno oceni razvoj metodologij za merjenje socialnega učinka, ki lahko ustrezajo raznolikosti subjektov socialnega gospodarstva in dodatno pritegnejo socialne naložbe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja pomen socialnega gospodarstva pri spodbujanju enakosti spolov in zagotavljanju zaposlitvenih priložnosti za ženske, zlasti tiste v ranljivem položaju; poudarja, da je lahko vstopna točka, ki olajšuje prehod iz neformalne v formalno zaposlitev; ugotavlja, da ženske pogosto predstavljajo več kot 60 % delovne sile v socialnem gospodarstvu in da se domnevno razlike v plačah in vodstvu manjše; poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo ovire, s katerimi se spoprijemajo ženske, da bi se dosegla večja enakost spolov; poziva k okrepitvi razsežnosti spola v politikah in dostopu do financiranja za ženske, ki sodelujejo v subjektih socialnega gospodarstva, glede na večje težave, ki jih imajo ženske pri dostopu do finančnih sredstev v primerjavi z moškimi; poziva Komisijo, naj v prihodnji evropski strategiji za oskrbo opredeli jasno vlogo socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo nacionalna, nadnacionalna in medregionalna partnerstva za gradnjo zmogljivosti in formalne dogovore z mrežami socialnega gospodarstva in organizacijami, ki jih predstavljajo; opozarja, da je treba zagotoviti pogoje za nadaljnji razvoj in profesionalizacijo subjektov socialnega gospodarstva, kar je mogoče doseči z zagotavljanjem svetovalnih storitev, kot so prilagojeno mentorstvo in inštruiranje, financiranje krepitve zmogljivosti, usposabljanje in izobraževanje, izpopolnjevanje ali prekvalifikacija, storitve inkubatorjev ter dostop do pravnega svetovanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja ključno vlogo, ki jo lahko imajo nove tehnologije in umetna inteligenca, če so dostopne vsem, pri ustvarjanju delovnih mest ter razvoju in širjenju socialnega gospodarstva; poudarja, da je pomembno podjetnikom in zaposlenim socialnega gospodarstva, s posebnim poudarkom na ranljivih delavcih, omogočiti boljši dostop do programov usposabljanja o digitalnih znanjih in spretnostih ter naprednih tehnologijah na ravni Unije in nacionalni ravni, ter poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, kako bi lahko splošna podjetja, javni sektor in subjekti socialnega gospodarstva sodelovali, da bi to dosegli; meni, da bi bilo treba digitalni prehod v socialnem gospodarstvu med drugim spodbujati z davčno ureditvijo, javnim naročanjem in državno pomočjo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je mogoče s socialnim gospodarstvom reševati urbane izzive; poziva, naj se financiranje usmeri na lokalno raven, tudi na mestna območja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja, da številni lokalni in regionalni organi že imajo ambiciozne strategije in akcijske načrte za spodbujanje socialnega gospodarstva; priznava, da je treba izboljšati zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni ter obravnavati posebne potrebe čezmejnih organizacij socialnega gospodarstva, zlasti na podeželskih, otoških in oddaljenih območjih; poziva države članice, naj v vseh regijah spodbujajo razvoj regionalnih strategij za socialno gospodarstvo in dodelijo finančna sredstva v skladu z lokalno opredeljenimi prednostnimi nalogami; poziva Komisijo, naj objavi pregled nad vsemi obstoječimi pravnimi oblikami socialnega gospodarstva v državah članicah, da jih bodo lahko lokalni in regionalni organi upoštevali pri pripravi svojih strategij; |
| --- | --- |

32.

Izkoriščanje polnega potenciala instrumentov EU, da bi socialno gospodarstvo zacvetelo

| 33. | poziva države članice, naj zagotovijo ciljno usmerjeno financiranje za subjekte socialnega gospodarstva ter naj v celoti izkoristijo sedanja sredstva Unije za spodbujanje sektorja socialnega gospodarstva ter okrepijo prizadevanja za črpanje sredstev, ki so jim na voljo za socialno gospodarstvo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da je treba podjetjem socialnega gospodarstva olajšati dostop do evropskih sredstev, tudi v okviru javno-zasebnih partnerstev, ne da bi pri tem spremenili njihovo pravno naravo, in spodbujati njihovo dejavno sodelovanje pri oblikovanju evropske politične agende, kot v okviru izvajanja evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja predlog za vzpostavitev nove enotne vstopne točke EU za socialno gospodarstvo leta 2023; poudarja, da bi lahko ta pobuda podpirala subjekte socialnega gospodarstva z zagotavljanjem pomembnih informacij o ustreznem financiranju, politikah, mrežah in platformah EU ter o sorodnih evropskih pobudah; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je seznanjen z možnostmi, ki so v okviru InvestEU na voljo za podporo socialnemu gospodarstvu; poziva Komisijo in izvajalske partnerje, naj oblikujejo finančne produkte, ki bodo prilagojeni potrebam podjetij socialnega gospodarstva v okviru sklopa za socialne naložbe in spretnosti, ter naj tem produktom namenijo dovolj sredstev, pri čemer se je treba osredotočiti zlasti na projekte, ki trenutno obravnavajo digitalno preobrazbo in zeleni prehod; ugotavlja, da bi bilo treba razviti trdna merila upravičenosti, namenjena finančnim posrednikom, ki specifično podpirajo socialno gospodarstvo, in meni, da bi bilo treba v okviru svetovalnega vozlišča InvestEU dati na voljo svetovalne storitve, da bi čim bolj povečali potencial teh finančnih posrednikov, da izkoristijo program InvestEU; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo drugi finančni produkti InvestEU, kot so tisti, namenjeni malim in srednjim podjetjem, na voljo subjektom socialnega gospodarstva, med katerimi je večina mikro-, malih in srednjih podjetij, da bi omogočili razvoj nabora projektov o ključnih temah ter izboljšali dolgoročno gospodarsko vzdržnost subjektov socialnega gospodarstva in njihovo uporabo inovativnih rešitev; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opozarja zlasti na ključno vlogo skladov kohezijske politike, vključno z Evropskim socialnim skladom plus (ESS+) ter Evropskim skladom za regionalni razvoj in Kohezijskim skladom, pri financiranju projektov socialnega gospodarstva; opozarja na specifične cilje ESS+, da bi izboljšali dostop do zaposlitve za vse iskalce zaposlitve, zlasti za mlade, ter da bi spodbujali samozaposlovanje in socialno gospodarstvo; želi spomniti države članice, da lahko organi za javna naročila sredstva ESS+ uporabijo za financiranje „spodbujevalcev socialne klavzule“ tj. strokovnjakov, ki bodo spodbujali in podpirali izvajanje socialne klavzule na lokalni ravni ter javnim organom svetovali, kako oblikovati razpisne zahteve, ki bodo dostopne subjektom socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

37.

| 38. | priznava velik potencial socialnega gospodarstva za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in plačanih pripravništev za mlade, kar lahko pospeši njihovo vključevanje na trg dela; spodbuja države članice, naj uporabijo sredstva, ki so na voljo v okviru okrepljenega jamstva za mlade, za spodbujanje socialnega gospodarstva med mladimi, saj lahko tako okrepijo njihovo vključevanje na trg dela; pozdravlja pobudo Komisije, v skladu s katero bo leta 2022 v okviru ESF+ ustanovljena akademija za podjetniško politiko mladih, da bi spodbudili podjetništvo mladih, ter jo poziva, naj posebno pozornost nameni socialnemu podjetništvu in pripravi ciljno usmerjene pobude za pomoč drugim premalo zastopanim podjetnikom v socialnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podpira vzpostavitev nacionalnih strokovnih centrov za socialne inovacije, namenjenih socialnim podjetnikom, in evropskega strokovnega centra za socialne inovacije, vendar opominja Komisijo in države članice, da socialne inovacije ustvarjajo vse organizacije socialnega gospodarstva, tudi ponudniki neprofitnih socialnih storitev in socialni podjetniki; poziva države članice, naj obravnavajo posebne izzive, s katerimi se sooča sektor neprofitnih socialnih storitev, da bi mu z nepovratnimi sredstvi in subvencijami v okviru ESS+ ali projekta Erasmus+ omogočile nadaljnje delovanje na področju inovacij; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja uporabo ciljno usmerjenega financiranja EU za projekte, namenjene razvijanju in omogočanju prenosa podjetij na njihove zaposlene in s tem neprekinjenega poslovanja, vključno s prevzemom s strani delavske zadruge (23); |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice, naj spodbujajo dostop subjektov socialnega gospodarstva do financiranja NextGenerationEU v okviru svojih nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, zlasti za spodbujanje kakovostnega zaposlovanja, socialnega vključevanja ter vključujočega digitalnega in zelenega prehoda za vse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj ob naslednji reviziji uredbe o splošnih skupinskih izjemah razširi področje uporabe uredbe in ustrezno upošteva posebne potrebe subjektov socialnega gospodarstva v smislu dostopa do financiranja in razvoja trga; poziva Komisijo, naj bolje vključi socialne vidike v področje državne pomoči, kot je spodbujanje zaposlovanja prikrajšanih delavcev, tudi invalidov, zlasti v okviru okrevanja po pandemiji covida-19, naj po posvetovanju z ustreznimi deležniki preuči različne možnosti, ki temeljijo na dokazih, da bi podprla razvoj subjektov socialnega gospodarstva ter nacionalnim organom zagotovila jasnost in smernice o pravni podlagi, ki se uporablja za podporo subjektom socialnega gospodarstva z državno pomočjo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja namero Komisije, da bo preučila vzpostavitev namenskih mehanizmov sovlaganja s fundacijami in človekoljubnimi organizacijami v zvezi s ciljnimi vprašanji, kot je brezdomstvo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj bolje izkoristijo potencial sedanjih pravil o posebnih določbah za storitve splošnega gospodarskega pomena za dostop do javne finančne podpore v okviru uredbe EU o državni pomoči, tudi tako, da izkoristijo možnost, da se subjekti socialnega gospodarstva, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, po potrebi priznajo kot storitve splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja zamisel o novi pobudi v okviru programa Enotni trg, s katero naj bi se podprla vzpostavitev partnerstev med subjekti socialnega gospodarstva in običajnimi podjetji, da bi se na medpodjetniškem trgu omogočilo „družbeno odgovorno kupovanje“, ki lahko okrepi socialno gospodarstvo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da bi lahko sedanje oznake in potrdila za subjekte socialne ekonomije služila kot navdih za države članice; pozdravlja zavezo iz akcijskega načrta za socialno gospodarstvo, da bo začela študijo o nacionalnih oznakah socialnega gospodarstva, da bi povečala prepoznavnost socialnega gospodarstva in omogočila dobro delujoč enotni trg, ter na podlagi rezultatov preučila možnosti za pripravo podlage za bolj standardiziran sistem na ravni Unije; poudarja, da bi morala ta študija temeljiti na prejšnjih ugotovitvah in vključevati deležnike socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

46.

| 47. | priporoča razširitev področja delovanja evropske mreže regij za socialno gospodarstvo, da bi okrepili nova regionalna in lokalna partnerstva, zlasti za spodbujanje digitalnega in zelenega prehoda na območjih; |
| --- | --- |

47.

| 48. | spodbuja Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami opredeli učinkovita orodja za podporo in zaščito organizacij civilne družbe, zlasti subjektov socialnega gospodarstva, v državah članicah; poudarja, da program za državljanstvo, enakost, pravice in vrednote, ki je med drugim namenjen neprofitnim organizacijam, njegov proračun pa znaša 1,55 milijarde EUR, pomembno prispeva k premagovanju izzivov, s katerimi se sooča civilna družba v EU; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ugotavlja, da se za zagotavljanje sredstev neprofitnim organizacijam pogosto zahteva sofinanciranje in da ima lahko zahteva po previsokem deležu lastnih sredstev preprečevalen učinek; zato poudarja, da bi bilo treba oceniti delež lastnih sredstev, potrebnih za sofinanciranje, in da je treba upoštevati različna sredstva, ki bi jih bilo mogoče monetizirati, kot so čas prostovoljstva ali prispevki v naravi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | je zadovoljen, da je Komisija začela študijo s primerjalno analizo pravnih ureditev in pregledov združenj v EU; poziva Komisijo, naj na podlagi člena 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog uredbe o vzpostavitvi statuta evropskega združenja na podlagi priporočil iz resolucije Parlamenta z dne 17. februarja 2022 s priporočili Komisiji o statutu za evropska čezmejna združenja in neprofitne organizacije ter iz dela I Priloge k omenjeni resoluciji; |
| --- | --- |

50.

Učinkovitemu izvajanju akcijskega načrta za socialno gospodarstvo naproti

| 51. | toplo pozdravlja predlog priporočila Sveta o okvirnih pogojih za socialno gospodarstvo, ki naj bi bil potrjen leta 2023; poudarja, da bi moralo priporočilo vsebovati skupno opredelitev socialnega gospodarstva na ravni Unije na podlagi njegovih glavnih načel in značilnosti, kot so predstavljene v akcijskem načrtu za socialno gospodarstvo, in da je treba tako pri priporočilu kot pri opredelitvi upoštevati raznolikost subjektov socialnega gospodarstva v državah članicah; poudarja, da mora biti glavni cilj priporočila krepitev pravnih in političnih okvirov za socialno gospodarstvo, zlasti v državah članicah, kjer je ekosistem socialnega gospodarstva manj razvit; meni, da bi bilo treba v priporočilu jasno poudariti instrumente podpore, ki jih je dala na voljo EU, in zagotoviti smernice o posebnih politikah, kot so ustrezni pravni okviri za različne vrste subjektov socialnega gospodarstva, javna naročila, državna pomoč, zaposlovanje, socialna in zdravstvena politika, obdavčenje, izobraževanje, znanja in spretnosti, usposabljanje ter pomen povezovanja trenutno potekajočih prehodov z agendo socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja pomen sodelovanja delavcev in demokratičnega upravljanja, ki sta načeli, priznani v akcijskem načrtu za socialno gospodarstvo, pri doseganju ciljev socialnega gospodarstva; poudarja, da morajo vsi delavci v socialnem gospodarstvu imeti dostojne delovne in zaposlitvene pogoje ter obete za poklicno pot, ki bi v najboljšem primeru temeljili na kolektivnih pogodbah; v zvezi s tem poudarja, da morajo subjekti socialnega gospodarstva, spoštovati sindikalne pravice, socialni dialog in kolektivna pogajanja; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo vsa finančna podpora EU subjektom socialnega gospodarstva pogojeni z njihovim izpolnjevanjem veljavnih delovnih in zaposlitvenih pogojev in/ali obveznosti delodajalcev, ki izhajajo iz veljavnega prava ali kolektivnih pogajanj; poudarja, da imajo subjekti socialnega gospodarstva dobre možnosti za spodbujanje socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj, saj njihov model temelji na udeležbi delavcev; zato poudarja, da je treba še naprej razvijati socialni dialog na nacionalni in evropski ravni ter kolektivna pogajanja v socialnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj spodbujata socialno ekonomijo na mednarodni ravni in povečata prepoznavnost sektorja v zunanji razsežnosti politik Unije, med drugim s priznavanjem in vključevanjem njegove posebne narave v prihodnje pridružitvene sporazume ter zagotavljanjem informacij in usposabljanja o socialnem gospodarstvu osebju delegacij EU ter z oceno tega, kako lahko ti ukrepi prispevajo k razvoju socialnega gospodarstva v tretjih državah; |
| --- | --- |

53.

| 54. | obžaluje, da nedavni pozivi Parlamenta Komisiji, naj predloži predloge, ki bi omogočali vzajemnim družbam, združenjem in fundacijam, da delujejo na evropski in čezmejni ravni, niso vodili k zakonodajnim spremembam, s čimer je bil ogrožen evropski socialni model in je bilo ovirano dokončanje enotnega trga; ponavlja svoj poziv k uvedbi skupnih minimalnih standardov za neprofitne organizacije v vsej EU in k pripravi statuta za evropska združenja, ter poziva Komisijo, naj javno pojasni razloge, zakaj pozivi Parlamenta niso bili upoštevani; glede na priložnosti, ki jih ponuja akcijski načrt za socialno gospodarstvo, pa tudi dejavnosti odbora za spremljanje iz luksemburške deklaracije, ki zajema večino držav članic, priporoča, naj se okrepljeno sodelovanje preuči kot orodje za preseganje prej omenjenih zastojev, ki trajajo več desetletij; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ugotavlja, da morajo javni organi in subjekti socialnega gospodarstva jasno opredeliti socialne prednostne naloge, da bi dosegli poln potencial sektorja socialnega gospodarstva za obravnavanje socialno-ekonomskih izzivov; poudarja, da projekti socialnega gospodarstva pogosto zahtevajo tesno partnerstvo z javnimi organi; zato poziva Komisijo in države članice, naj v makroekonomskem okviru upravljanja na ravni EU pripravijo strategijo socialnih naložb, v kateri bodo jasno opredeljene socialne prednostne naloge v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic, in ki bo lahko zagotovila okvir za sodelovanje med javnimi organi in organizacijami socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo, naj poročila o državah in priporočila za posamezne države uporabi v procesu semestra, da bi spremljala razvoj socialnega gospodarstva v Evropi, ter jo poziva, naj poskrbi, da bodo njene pobude bolj ambiciozne in skladne, in naj po možnosti predlaga pravne ukrepe; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj spremlja, ali države članice spoštujejo svoje zaveze glede socialnega gospodarstva iz nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja napoved, da bo opravljena nova študija za zbiranje kvalitativnih in kvantitativnih informacij o socialnem gospodarstvu po vseh državah članicah; poziva, naj bodo v tej študiji zajete različne vrste subjektov socialnega gospodarstva in naj se zberejo razčlenjeni podatki o delavcih; ugotavlja, da je treba zbrati podrobne, standardizirane, primerljive in zanesljive podatke o obsegu in učinku socialnega gospodarstva, da bi olajšali politične odločitve, ki temeljijo na dokazih, pripravili socialno gospodarstvo na izzive prihodnosti ter prispevali k ekonomskim in socialnim ciljem EU; poziva Komisijo, naj v okviru tega dela posodobi študijo o vzajemnih družbah v Uniji iz leta 2012, da bi opredelila priložnosti in ovire za njihov razvoj, zlasti na področju zdravstvenega varstva in zavarovanja; pozdravlja Komisijo in nacionalne statistične organe, naj sodelujejo z Eurostatom pri zbiranju standardiziranih podatkov ter jih redno posodabljajo in analizirajo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja prizadevanja Komisije v zvezi z načrtom za prehod za socialno gospodarstvo in lokalne industrijske ekosisteme, vendar ugotavlja, da so potrebne dodatne informacije, da bi razumeli, kako bo sodeloval z drugimi regionalnimi in lokalnimi pobudami, in da bi zagotovili učinkovito izvajanje na terenu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva države članice, naj določijo koordinatorje za socialno gospodarstvo ter vzpostavijo lokalne kontaktne točke za to gospodarstvo, da bi ozaveščale in olajšale dostop do podpore in financiranja, tudi financiranja EU; poziva Komisijo, naj vzpostavi enotno spletno platformo EU za izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami, lokalnimi in regionalnimi organi ter mrežami socialnega gospodarstva; poudarja, da je treba to platformo upravljati v sodelovanju z evropskimi mrežami socialnega gospodarstva in strokovno skupino Komisije za socialno gospodarstvo in socialna podjetja; meni, da je treba zagotoviti tesno usklajevanje med nacionalnimi koordinatorji, lokalnimi kontaktnimi točkami, spletno platformo EU in enotno vstopno točko EU za socialno gospodarstvo, da bi kar najbolj povečali izmenjavo znanja in sinergije ter prepoznavnost priložnosti za akterje socialnega gospodarstva in preprečili morebitno podvajanje dela; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje s strokovno skupino za socialno gospodarstvo in socialna podjetja in ustanovi projektno skupino za izvajanje akcijskega načrta za socialno gospodarstvo, ki bo vključevala tudi strokovno skupino za socialno gospodarstvo in socialna podjetja ter nacionalne koordinatorje, ki so pristojni za spremljanje in redno poročanje Parlamentu, Svetu in ustreznim deležnikom, vključno s socialnimi partnerji, ter naj objavi njeno sestavo in časovni načrt za ukrepanje; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

(2)  UL C 116, 31.3.2021, str. 162.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0044.

(4)  UL C 117, 11.3.2022, str. 53.

(5)  UL C 99, 1.3.2022, str. 122.

(6)  UL C 465, 17.11.2021, str. 110.

(7)  UL C 345, 16.10.2020, str. 2.

(8)  UL C 425, 20.10.2021, str. 2.

(9)  UL C 118, 8.4.2020, str. 145.

(10)  UL C 316, 22.9.2017, str. 224.

(11)  UL C 75, 26.2.2016, str. 34.

(12)  UL C 75, 26.2.2016, str. 11.

(13)  UL C 36, 29.1.2016, str. 111.

(14)  UL C 419, 16.12.2015, str. 42.

(15)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 16.

(16)  UL C 99, 13.4.1987, str. 205.

(17)  OECD/Evropska unija (2022), Policy brief on making the most of the Social Economy’s contribution to the Circular Economy (Poročilo o politiki za čim večji izkoristek prispevkov socialnega gospodarstva h krožnemu gospodarstvu), 2022.

(18)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19)  Evropska komisija, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, Hayday, M., Varga, E., A recipe book for social finance: a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets (Knjiga receptov za socialne finance: praktični vodnik za oblikovanje in izvajanje pobud za razvoj instrumentov in trgov socialnega financiranja), Urad za publikacije, 2017.

(20)  Med drugim v svojih resolucijah z dne 16. decembra 2020 o novi strategiji za evropska mala in srednja podjetja (UL C 445, 29.10.2021, str. 2) in z dne 24. junija 2021 o ustreznosti predpisov Evropske unije ter načelu subsidiarnosti – poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leta 2017, 2018 in 2019 (UL C 81, 18.2.2022, str. 74).

(21)  Eurofound, Labour market change. Cooperatives and social enterprises: work and employment in selected countries (Spremembe na trgu dela. Zadruge in socialna podjetja: delo in zaposlovanje v izbranih državah), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2019.

(22)  OECD/Evropska unija (2022), Policy brief on making the most of the Social Economy’s contribution to the Circular Economy (Poročilo o politiki za čim večji izkoristek prispevkov socialnega gospodarstva h krožnemu gospodarstvu), OECD, Program lokalnega gospodarskega razvoja in razvoja zaposlovanja, dokumenti, št. 2022/07, OECD Publishing, 2022.

(23)  Na primer „Inovativni modeli prenosa podjetij za mala in srednja podjetja v Baltiku“ v okviru programa Interreg, uporaba financiranja Evropskega socialnega sklada in Programa za zaposlovanje in socialne inovacije, pilotni projekti Evropskega parlamenta, „Prenos zadrugam“ in „Reševanje delovnih mest“.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/184 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/184

---

P9_TA(2022)0289

Presečna diskriminacija v Evropski uniji: socialno-ekonomski položaj žensk afriškega, bližnjevzhodnega, latinskoameriškega in azijskega porekla

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o presečni diskriminaciji v Evropski uniji: socialno-ekonomski položaj žensk afriškega, bližnjevzhodnega, latinskoameriškega in azijskega porekla (2021/2243(INI))

(2023/C 47/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 8, člena 153(1) in člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8, člena 153(1) in člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 5, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 5,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje z dne 15. septembra 1995 ter rezultatov poznejših konferenc o pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje z dne 15. septembra 1995 ter rezultatov poznejših konferenc o pregledu,

| — | ob upoštevanju člena 26 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966 ter člena 2 Mednarodnega pakta o socialnih, ekonomskih in kulturnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966 ter člena 2 Mednarodnega pakta o socialnih, ekonomskih in kulturnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za enakost spolov III – ambiciozna agenda za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju EU za obdobje 2021–2025 (JOIN(2020)0017) in spremljajočega skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Cilji in kazalniki za opredelitev okvira izvajanja akcijskega načrta za enakost spolov III (2021–2025) (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za enakost spolov III – ambiciozna agenda za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju EU za obdobje 2021–2025 (JOIN(2020)0017) in spremljajočega skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Cilji in kazalniki za opredelitev okvira izvajanja akcijskega načrta za enakost spolov III (2021–2025) (SWD(2020)0284),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0565),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov (COM(2020)0620),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1) (direktiva o rasni enakosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1) (direktiva o rasni enakosti),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o enakosti pri zaposlovanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o enakosti pri zaposlovanju),

| — | ob upoštevanju foruma za generacijsko enakost, ki je potekal od 29. do 31. marca 2021 v Ciudad de Mexico, od 30. junija do 2. julija 2021 pa v Parizu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju foruma za generacijsko enakost, ki je potekal od 29. do 31. marca 2021 v Ciudad de Mexico, od 30. junija do 2. julija 2021 pa v Parizu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2022 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov III (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2022 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov III (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o izvajanju nacionalnih strategij za vključevanje Romov: boj proti predsodkom zoper ljudi romskega porekla v Evropi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o izvajanju nacionalnih strategij za vključevanje Romov: boj proti predsodkom zoper ljudi romskega porekla v Evropi (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o temeljnih pravicah oseb afriškega porekla v Evropi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o temeljnih pravicah oseb afriškega porekla v Evropi (7),

| — | ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z naslovom Intersecting inequalities: Gender Equality Index 2019 (Presečne neenakosti: indeks enakosti spolov za leto 2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z naslovom Intersecting inequalities: Gender Equality Index 2019 (Presečne neenakosti: indeks enakosti spolov za leto 2019),

| — | ob upoštevanju poročila skupnosti EuroCentralAsian Lesbian* Community (EL*C) z dne 29. junija 2021 z naslovom Resistance as a Way of Living: Lesbian lives through the COVID-19 Pandemic (Upor kot način življenja: lezbijke med pandemijo covida-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupnosti EuroCentralAsian Lesbian* Community (EL*C) z dne 29. junija 2021 z naslovom Resistance as a Way of Living: Lesbian lives through the COVID-19 Pandemic (Upor kot način življenja: lezbijke med pandemijo covida-19),

| — | ob upoštevanju poročila skupnosti EL*C z dne 1. oktobra 2021 z naslovom Lesbophobia: an intersectional form of violence (Lezbofobija: presečna oblika nasilja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupnosti EL*C z dne 1. oktobra 2021 z naslovom Lesbophobia: an intersectional form of violence (Lezbofobija: presečna oblika nasilja),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske komisije za temeljne pravice v EU z dne 14. maja 2020 z naslovom A long way to go for LGBTI equality (Dolga pot do enakosti oseb LGBTI), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske komisije za temeljne pravice v EU z dne 14. maja 2020 z naslovom A long way to go for LGBTI equality (Dolga pot do enakosti oseb LGBTI),

| — | ob upoštevanju poročila skupnosti EL*C z dne 7. februarja 2022 z naslovom A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians (Grenko zdravilo: vrzeli in diskriminacija pri dostopu lezbijk do zdravstvenega varstva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupnosti EL*C z dne 7. februarja 2022 z naslovom A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians (Grenko zdravilo: vrzeli in diskriminacija pri dostopu lezbijk do zdravstvenega varstva),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske mreže proti rasizmu z dne 14. septembra 2020 z naslovom Intersectional discrimination in Europe: relevance, challenges and ways forward (Presečna diskriminacija v Evropi: pomen, izzivi in pot naprej), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske mreže proti rasizmu z dne 14. septembra 2020 z naslovom Intersectional discrimination in Europe: relevance, challenges and ways forward (Presečna diskriminacija v Evropi: pomen, izzivi in pot naprej),

| — | ob upoštevanju smernic Komisije o zbiranju in uporabi podatkov o enakosti na podlagi rase ali narodnosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije o zbiranju in uporabi podatkov o enakosti na podlagi rase ali narodnosti (8),

| — | ob upoštevanju poročila evropske mreže nacionalnih organov za enakost z naslovom Collection and Use of Complaints Data by Equality Bodies (Zbiranje in uporaba podatkov o pritožbah s strani organov za enakost) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropske mreže nacionalnih organov za enakost z naslovom Collection and Use of Complaints Data by Equality Bodies (Zbiranje in uporaba podatkov o pritožbah s strani organov za enakost) (9),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (10),

| — | ob upoštevanju skupnih vodilnih načel Komisije v marcu 2022 za nacionalne akcijske načrte proti rasizmu in rasni diskriminaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih vodilnih načel Komisije v marcu 2022 za nacionalne akcijske načrte proti rasizmu in rasni diskriminaciji,

| — | ob upoštevanju poročila v senci Evropske mreže proti rasizmu z naslovom Racism & Discrimination in Employment in Europe 2013–2017 (Rasizem in diskriminacija pri zaposlovanju v Evropi 2013–2017) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila v senci Evropske mreže proti rasizmu z naslovom Racism & Discrimination in Employment in Europe 2013–2017 (Rasizem in diskriminacija pri zaposlovanju v Evropi 2013–2017) (11),

| — | ob upoštevanju mednarodnega desetletja oseb afriškega porekla 2015–2024, ki ga organizira OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega desetletja oseb afriškega porekla 2015–2024, ki ga organizira OZN,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 4. aprila 2019 z naslovom Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Roma women in nine EU Member States (Druga raziskava o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji – Rominje v devetih državah članicah EU) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 4. aprila 2019 z naslovom Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Roma women in nine EU Member States (Druga raziskava o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji – Rominje v devetih državah članicah EU) (12),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 15. novembra 2019 z naslovom Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Being Black in the EU (Druga raziskava o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji – Izkušnje temnopoltih v EU) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 15. novembra 2019 z naslovom Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Being Black in the EU (Druga raziskava o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji – Izkušnje temnopoltih v EU) (13),

| — | ob upoštevanju informativnega lista organizacije Center for Intersectional Justice (Center za presečno pravičnost) iz aprila 2020 z naslovom Intersectionality at a Glance in Europe (Pregled presečnosti v Evropi) (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega lista organizacije Center for Intersectional Justice (Center za presečno pravičnost) iz aprila 2020 z naslovom Intersectionality at a Glance in Europe (Pregled presečnosti v Evropi) (14),

| — | ob upoštevanju nabora virov Agencije OZN za ženske in partnerstva OZN za pravice invalidov, objavljenega leta 2021 z naslovom Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind (Viri in nabor orodij za presečnost: presečni pristop do načela neprezrtja) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nabora virov Agencije OZN za ženske in partnerstva OZN za pravice invalidov, objavljenega leta 2021 z naslovom Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind (Viri in nabor orodij za presečnost: presečni pristop do načela neprezrtja) (15),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0190/2022),

| A. | ker se številne ženske v EU soočajo s presečnimi neenakostmi in diskriminacijo; ker se presečna diskriminacija nanaša na razmere, v katerih je več razlogov za diskriminacijo in so med seboj povezani, na primer spol z drugimi razlogi za diskriminacijo, kot so rasa, barva kože, etnični ali socialno-ekonomski status, starost, spolna usmerjenost, spolna identiteta in izraz, spolne značilnosti, genetske značilnosti, vera ali prepričanje, državljanstvo, status rezidenta, priseljenski izvor ali invalidnost, tako da so neločljivo povezani in povzročajo posebne vrste diskriminacije; |
| --- | --- |

A.

ker se številne ženske v EU soočajo s presečnimi neenakostmi in diskriminacijo; ker se presečna diskriminacija nanaša na razmere, v katerih je več razlogov za diskriminacijo in so med seboj povezani, na primer spol z drugimi razlogi za diskriminacijo, kot so rasa, barva kože, etnični ali socialno-ekonomski status, starost, spolna usmerjenost, spolna identiteta in izraz, spolne značilnosti, genetske značilnosti, vera ali prepričanje, državljanstvo, status rezidenta, priseljenski izvor ali invalidnost, tako da so neločljivo povezani in povzročajo posebne vrste diskriminacije;

| B. | ker se presečna diskriminacija razlikuje od večplastne diskriminacije, ki se pojavi, ko je vsako vrsto diskriminacije mogoče dokazati in obravnavati neodvisno; ker so razlogi za presečno diskriminacijo prepleteni, kar ustvarja edinstveno vrsto diskriminacije; ker presečnost omogoča perspektivo, ki upošteva presečne razloge, ne da bi se pri tem dajala prednost enemu pred drugim; ker presečni pristop upošteva večdimenzionalnost izkušenj in identitet ljudi ter vključuje pristop od spodaj navzgor; ker uporaba presečnega pristopa pri analizi in politikah zahteva drugačno razmišljanje o identiteti, enakosti in neravnovesju moči; |
| --- | --- |

B.

ker se presečna diskriminacija razlikuje od večplastne diskriminacije, ki se pojavi, ko je vsako vrsto diskriminacije mogoče dokazati in obravnavati neodvisno; ker so razlogi za presečno diskriminacijo prepleteni, kar ustvarja edinstveno vrsto diskriminacije; ker presečnost omogoča perspektivo, ki upošteva presečne razloge, ne da bi se pri tem dajala prednost enemu pred drugim; ker presečni pristop upošteva večdimenzionalnost izkušenj in identitet ljudi ter vključuje pristop od spodaj navzgor; ker uporaba presečnega pristopa pri analizi in politikah zahteva drugačno razmišljanje o identiteti, enakosti in neravnovesju moči;

| C. | ker lahko s presečno analizo obravnavamo in razumemo socialne neenakosti, izključenost in diskriminacijo s celovitega, sistemskega in strukturnega vidika, hkrati pa presežemo enoosni pristop k diskriminaciji; ker politike EU presečnega pristopa doslej niso uporabljale; ker so se osredotočale le na individualno razsežnost diskriminacije, kar podcenjuje njene institucionalne, strukturne in zgodovinske razsežnosti; |
| --- | --- |

C.

ker lahko s presečno analizo obravnavamo in razumemo socialne neenakosti, izključenost in diskriminacijo s celovitega, sistemskega in strukturnega vidika, hkrati pa presežemo enoosni pristop k diskriminaciji; ker politike EU presečnega pristopa doslej niso uporabljale; ker so se osredotočale le na individualno razsežnost diskriminacije, kar podcenjuje njene institucionalne, strukturne in zgodovinske razsežnosti;

| D. | ker se posledice rasizma in rasizacije pogosto spregledajo kot pomemben pojav, ki preprečuje enakost v Evropi; ker presečnih politik ni mogoče izvajati brez umestitve ljudi, ki so žrtve rasizacije, v stičišča diskriminacije; |
| --- | --- |

D.

ker se posledice rasizma in rasizacije pogosto spregledajo kot pomemben pojav, ki preprečuje enakost v Evropi; ker presečnih politik ni mogoče izvajati brez umestitve ljudi, ki so žrtve rasizacije, v stičišča diskriminacije;

| E. | ker enakosti spolov ni mogoče doseči, če se ne izkoreninijo vse oblike namerne in nenamerne diskriminacije v individualni, strukturni, institucionalni in zgodovinski obliki; ker je namen presečnega pristopa preučiti stičišča med rasizmom/kolonializmom, gospodarsko neenakostjo in patriarhijo; ker tradicionalni protidiskriminacijski zakoni ne odpravljajo vseh oblik diskriminacije in njihovih kumulativnih negativnih učinkov na ženske in ker vse države članice v svoji zakonodaji izrecno ne urejajo večplastne in presečne diskriminacije (16); |
| --- | --- |

E.

ker enakosti spolov ni mogoče doseči, če se ne izkoreninijo vse oblike namerne in nenamerne diskriminacije v individualni, strukturni, institucionalni in zgodovinski obliki; ker je namen presečnega pristopa preučiti stičišča med rasizmom/kolonializmom, gospodarsko neenakostjo in patriarhijo; ker tradicionalni protidiskriminacijski zakoni ne odpravljajo vseh oblik diskriminacije in njihovih kumulativnih negativnih učinkov na ženske in ker vse države članice v svoji zakonodaji izrecno ne urejajo večplastne in presečne diskriminacije (16);

| F. | ker ženske niso homogena kategorija in ker je treba to raznolikost razumeti, da oblikovanje politik ne bo še naprej neposredno ali posredno diskriminiralo in/ali prezrlo nekatere skupine žensk, na primer socialno-ekonomsko prikrajšane ženske afriškega, bližnjevzhodnega, latinskoameriškega, romskega in azijskega porekla; ker so ženske, zlasti invalidke, migrantke in pripadnice narodnostnih manjšin, temnopolte ženske, pripadnice drugih ras, Rominje, starejše in manj izobražene ženske, bolnice ter ženske LGBTI+, pogosteje žrtve večplastnih in presečnih oblik diskriminacije; |
| --- | --- |

F.

ker ženske niso homogena kategorija in ker je treba to raznolikost razumeti, da oblikovanje politik ne bo še naprej neposredno ali posredno diskriminiralo in/ali prezrlo nekatere skupine žensk, na primer socialno-ekonomsko prikrajšane ženske afriškega, bližnjevzhodnega, latinskoameriškega, romskega in azijskega porekla; ker so ženske, zlasti invalidke, migrantke in pripadnice narodnostnih manjšin, temnopolte ženske, pripadnice drugih ras, Rominje, starejše in manj izobražene ženske, bolnice ter ženske LGBTI+, pogosteje žrtve večplastnih in presečnih oblik diskriminacije;

| G. | ker je ključni izziv pri operacionalizaciji presečnosti in obravnavanju presečnih oblik diskriminacije neobstoj presečnih podatkov o enakosti; ker to povzroča hude pomanjkljivosti in EU in državam članicam preprečuje, da bi dejavno spremljale neenakosti ter obravnavale in analizirale obseg presečne diskriminacije v Evropi, tudi položaj manjšin in marginaliziranih skupin; ker nekatere države članice trenutno ne zbirajo tovrstnih podatkov, zaradi česar so določene skupine ljudi pri oblikovanju politik prezrte; ker bi moralo biti zbiranje teh podatkov, zlasti o rasi, etnični pripadnosti in invalidnosti, prostovoljno in anonimno v skladu s standardi varstva podatkov in Istanbulsko konvencijo; |
| --- | --- |

G.

ker je ključni izziv pri operacionalizaciji presečnosti in obravnavanju presečnih oblik diskriminacije neobstoj presečnih podatkov o enakosti; ker to povzroča hude pomanjkljivosti in EU in državam članicam preprečuje, da bi dejavno spremljale neenakosti ter obravnavale in analizirale obseg presečne diskriminacije v Evropi, tudi položaj manjšin in marginaliziranih skupin; ker nekatere države članice trenutno ne zbirajo tovrstnih podatkov, zaradi česar so določene skupine ljudi pri oblikovanju politik prezrte; ker bi moralo biti zbiranje teh podatkov, zlasti o rasi, etnični pripadnosti in invalidnosti, prostovoljno in anonimno v skladu s standardi varstva podatkov in Istanbulsko konvencijo;

| H. | ker izvajanje presečne politike pomeni, da je treba opraviti temeljite ocene učinka politik in zakonodaje, odpraviti ukrepe, ki škodijo marginaliziranim skupinam na preseku različnih oblik diskriminacije, in zagotoviti vsebinsko udeležbo ljudi, prizadetih zaradi neenakosti v vsej njihovi raznolikosti, pri pripravi, sprejemanju in izvajanju politik in ukrepov; |
| --- | --- |

H.

ker izvajanje presečne politike pomeni, da je treba opraviti temeljite ocene učinka politik in zakonodaje, odpraviti ukrepe, ki škodijo marginaliziranim skupinam na preseku različnih oblik diskriminacije, in zagotoviti vsebinsko udeležbo ljudi, prizadetih zaradi neenakosti v vsej njihovi raznolikosti, pri pripravi, sprejemanju in izvajanju politik in ukrepov;

| I. | ker se ženske, ki so žrtve presečnih vrst diskriminacije, soočajo s številnimi ovirami pri vstopu na formalni trg dela, zaradi česar so izpostavljene diskriminaciji, revščini, ekonomskemu izkoriščanju, socialni izključenosti in nasilju na podlagi spola, med drugim spolnemu nadlegovanju, in slabemu ravnanju; ker je v EU 91 % temnopoltih žensk predobro usposobljenih za svoje delovno mesto v primerjavi z 48 % belk in se ves čas spopadajo z diskriminacijo in mikronasiljem, zaradi česar so stopnje izgorelosti višje; ker je priznavanje diplom, pridobljenih v tujini, še vedno velik izziv; |
| --- | --- |

I.

ker se ženske, ki so žrtve presečnih vrst diskriminacije, soočajo s številnimi ovirami pri vstopu na formalni trg dela, zaradi česar so izpostavljene diskriminaciji, revščini, ekonomskemu izkoriščanju, socialni izključenosti in nasilju na podlagi spola, med drugim spolnemu nadlegovanju, in slabemu ravnanju; ker je v EU 91 % temnopoltih žensk predobro usposobljenih za svoje delovno mesto v primerjavi z 48 % belk in se ves čas spopadajo z diskriminacijo in mikronasiljem, zaradi česar so stopnje izgorelosti višje; ker je priznavanje diplom, pridobljenih v tujini, še vedno velik izziv;

| J. | ker ženske in dekleta predstavljajo skoraj tri četrtine (72 %) vseh žrtev trgovine z ljudmi v EU in 92 % žrtev trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja; ker so ženske v prekarnem položaju, ki se soočajo s slabimi stanovanjskimi razmerami, socialno izključenostjo in diskriminacijo, še bolj ranljive; |
| --- | --- |

J.

ker ženske in dekleta predstavljajo skoraj tri četrtine (72 %) vseh žrtev trgovine z ljudmi v EU in 92 % žrtev trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja; ker so ženske v prekarnem položaju, ki se soočajo s slabimi stanovanjskimi razmerami, socialno izključenostjo in diskriminacijo, še bolj ranljive;

| K. | ker je delež žensk, zaposlenih v prekarnih in slabo plačanih sektorjih, še vedno prevelik, kar lahko privede do diskriminacije, spolnega nadlegovanja in slabega ravnanja; ker so ovire za vstop na trg dela in ohranitev položaja na njem pogosto večje zaradi presečnosti spola z dodatnimi dejavniki, na primer rasnim ali etničnim poreklom, vero ali prepričanjem, invalidnostjo, starostjo ali spolno usmerjenostjo, imajo pa tudi znatne negativne gospodarske in socialne posledice za države članice; ker se zaradi teh ovir rasno diskriminirane ženske večinoma ukvarjajo s poklici, kjer je tveganje za nastanek poklicnih bolezni večje; |
| --- | --- |

K.

ker je delež žensk, zaposlenih v prekarnih in slabo plačanih sektorjih, še vedno prevelik, kar lahko privede do diskriminacije, spolnega nadlegovanja in slabega ravnanja; ker so ovire za vstop na trg dela in ohranitev položaja na njem pogosto večje zaradi presečnosti spola z dodatnimi dejavniki, na primer rasnim ali etničnim poreklom, vero ali prepričanjem, invalidnostjo, starostjo ali spolno usmerjenostjo, imajo pa tudi znatne negativne gospodarske in socialne posledice za države članice; ker se zaradi teh ovir rasno diskriminirane ženske večinoma ukvarjajo s poklici, kjer je tveganje za nastanek poklicnih bolezni večje;

| L. | ker so migrantke žrtve rasizma in ksenofobije po vsej EU; ker to prispeva k revščini in socialni izključenosti ter posledično otežuje dostop do virov in osnovnih socialnih storitev, kot so zdravstveno varstvo, stanovanja in socialna varnost, pa tudi vstop na trg dela, izobraževanje, usposabljanje in poklicno napredovanje; ker skoraj vsaka tretja ženska, rojena zunaj EU, v EU dela na negotovih delovnih mestih, 18 % migrantk pa je izpostavljenih tveganju revščine; |
| --- | --- |

L.

ker so migrantke žrtve rasizma in ksenofobije po vsej EU; ker to prispeva k revščini in socialni izključenosti ter posledično otežuje dostop do virov in osnovnih socialnih storitev, kot so zdravstveno varstvo, stanovanja in socialna varnost, pa tudi vstop na trg dela, izobraževanje, usposabljanje in poklicno napredovanje; ker skoraj vsaka tretja ženska, rojena zunaj EU, v EU dela na negotovih delovnih mestih, 18 % migrantk pa je izpostavljenih tveganju revščine;

| M. | ker ženske iz najbolj marginaliziranih skupin zasedajo večino najslabše plačanih delovnih mest v oskrbi, opravljajo najtežje, posredno skrbstveno ali gospodinjsko delo in se pogosto soočajo s spolno segregacijo, rasizmom, slabimi delovnimi pogoji in plačilom ter nasiljem in nadlegovanjem na delovnem mestu (17); ker so negotove razmere, s katerimi se soočajo gospodinjski delavci migranti, ki so večinoma ženske, ki so žrtve rasizacije, zlasti pa mladi delavci, primer, kjer je mogoče opaziti presečnost rase, spola, socialno-ekonomskega statusa in državljanstva; ker so v večini držav EU dovoljenja za dolgoročno prebivanje pogosto na voljo le za visokokvalificirana in dobro plačana delovna mesta, kar srednje- in nizkokvalificirane delavce obsoja na izkoriščanje in prekarne pogodbe v podcenjenih sektorjih; |
| --- | --- |

M.

ker ženske iz najbolj marginaliziranih skupin zasedajo večino najslabše plačanih delovnih mest v oskrbi, opravljajo najtežje, posredno skrbstveno ali gospodinjsko delo in se pogosto soočajo s spolno segregacijo, rasizmom, slabimi delovnimi pogoji in plačilom ter nasiljem in nadlegovanjem na delovnem mestu (17); ker so negotove razmere, s katerimi se soočajo gospodinjski delavci migranti, ki so večinoma ženske, ki so žrtve rasizacije, zlasti pa mladi delavci, primer, kjer je mogoče opaziti presečnost rase, spola, socialno-ekonomskega statusa in državljanstva; ker so v večini držav EU dovoljenja za dolgoročno prebivanje pogosto na voljo le za visokokvalificirana in dobro plačana delovna mesta, kar srednje- in nizkokvalificirane delavce obsoja na izkoriščanje in prekarne pogodbe v podcenjenih sektorjih;

| N. | ker je v EU le 20 % invalidk zaposlenih s polnim delovnim časom in imajo občutno nižje plače (18); ker jih po ocenah 22 % ogrožata revščina ali socialna izključenost; ker se invalidke soočajo z velikimi ovirami pri izobraževanju, saj ima v EU univerzitetno izobrazbo 13 % invalidk v primerjavi z 29 % preostalih žensk; |
| --- | --- |

N.

ker je v EU le 20 % invalidk zaposlenih s polnim delovnim časom in imajo občutno nižje plače (18); ker jih po ocenah 22 % ogrožata revščina ali socialna izključenost; ker se invalidke soočajo z velikimi ovirami pri izobraževanju, saj ima v EU univerzitetno izobrazbo 13 % invalidk v primerjavi z 29 % preostalih žensk;

| O. | ker so anketiranci v drugi raziskavi Agencije o temeljnih pravicah o osebah LGBTI večkrat poudarili dodatne razloge za diskriminacijo, pri čemer se jih 40 % sooča z dodatno diskriminacijo zaradi pripadnosti etnični manjšini ali priseljenskega porekla, 15 % zaradi barve kože, 36 % zaradi invalidnosti in 28 % zaradi vere; ker so afrofobija, islamofobija, anticiganizem in antisemitizem v EU razširjene oblike rasizma in se pogosto spodbujajo s populističnim in desničarskim diskurzom; |
| --- | --- |

O.

ker so anketiranci v drugi raziskavi Agencije o temeljnih pravicah o osebah LGBTI večkrat poudarili dodatne razloge za diskriminacijo, pri čemer se jih 40 % sooča z dodatno diskriminacijo zaradi pripadnosti etnični manjšini ali priseljenskega porekla, 15 % zaradi barve kože, 36 % zaradi invalidnosti in 28 % zaradi vere; ker so afrofobija, islamofobija, anticiganizem in antisemitizem v EU razširjene oblike rasizma in se pogosto spodbujajo s populističnim in desničarskim diskurzom;

| P. | ker je treba lezbofobijo razumeti kot nasilje na stičišču homofobije in sovraštva do žensk, obliko nasilja z lastnimi koreninami, vzorci, načini in posledicami, ki jih povzroča ta presečna izkušnja; ker vsaka šesta (16 %) lezbijka ali biseksualna ženska poroča o diskriminaciji pri zdravstvenem varstvu ali socialnih storitvah; |
| --- | --- |

P.

ker je treba lezbofobijo razumeti kot nasilje na stičišču homofobije in sovraštva do žensk, obliko nasilja z lastnimi koreninami, vzorci, načini in posledicami, ki jih povzroča ta presečna izkušnja; ker vsaka šesta (16 %) lezbijka ali biseksualna ženska poroča o diskriminaciji pri zdravstvenem varstvu ali socialnih storitvah;

| Q. | ker visoke stopnje brezposelnosti med Rominjami ni mogoče pojasniti z enim samim dejavnikom, kot je diskriminacija na podlagi etnične pripadnosti, spola ali socialno-ekonomskega položaja, saj se ti razlogi vzajemno krepijo; ker je v EU zaposlenih samo 16 % romskih žensk v primerjavi s 34 % moških; ker prav tako nimajo ustreznih možnosti za izobraževanje in ker več kot četrtina (28 %) romskih žensk v primerjavi s 6 % romskih moških opravlja neplačano gospodinjsko delo, vključno z varstvom otrok in sorodnikov, kar še otežuje prekinitev kroga revščine; |
| --- | --- |

Q.

ker visoke stopnje brezposelnosti med Rominjami ni mogoče pojasniti z enim samim dejavnikom, kot je diskriminacija na podlagi etnične pripadnosti, spola ali socialno-ekonomskega položaja, saj se ti razlogi vzajemno krepijo; ker je v EU zaposlenih samo 16 % romskih žensk v primerjavi s 34 % moških; ker prav tako nimajo ustreznih možnosti za izobraževanje in ker več kot četrtina (28 %) romskih žensk v primerjavi s 6 % romskih moških opravlja neplačano gospodinjsko delo, vključno z varstvom otrok in sorodnikov, kar še otežuje prekinitev kroga revščine;

| R. | ker razširjenost diskriminacije zaradi rasne ali etnične pripadnosti dosledno ostaja visoka, tako skozi čas kot med različnimi skupinami prebivalstva v različnih državah članicah. ker podatki Agencije Evropske unije za temeljne pravice kažejo, da se pripadniki drugih ras ali etničnih manjših ter migranti (vključno z Romi, muslimani, Judi in ljudmi afriškega porekla) na različnih področjih življenja redno soočajo z visoko stopnjo diskriminacije na podlagi narodnosti, rase in vere ali prepričanja; ker sta islamofobija in antisemitizem trajni obliki sovraštva in diskriminacije; ker se 71 % Judov vsaj občasno izogiba nošenju ali razstavljanju predmetov, ki razkrivajo njihovo pripadnost; ker je več kot tretjina (39 %) vseh muslimank, ki v javnosti nosijo verska oblačila, doživela neprimerne in žaljive geste; |
| --- | --- |

R.

ker razširjenost diskriminacije zaradi rasne ali etnične pripadnosti dosledno ostaja visoka, tako skozi čas kot med različnimi skupinami prebivalstva v različnih državah članicah. ker podatki Agencije Evropske unije za temeljne pravice kažejo, da se pripadniki drugih ras ali etničnih manjših ter migranti (vključno z Romi, muslimani, Judi in ljudmi afriškega porekla) na različnih področjih življenja redno soočajo z visoko stopnjo diskriminacije na podlagi narodnosti, rase in vere ali prepričanja; ker sta islamofobija in antisemitizem trajni obliki sovraštva in diskriminacije; ker se 71 % Judov vsaj občasno izogiba nošenju ali razstavljanju predmetov, ki razkrivajo njihovo pripadnost; ker je več kot tretjina (39 %) vseh muslimank, ki v javnosti nosijo verska oblačila, doživela neprimerne in žaljive geste;

| S. | ker zelo razširjeni predsodki in posledične politike o prikazovanju verskih simbolov in oblačil še poglabljajo neenakopravno obravnavo in povečujejo s tem povezane ovire, kar zlasti slabo vpliva na muslimanke pri dostopu do trga dela in stanovanj, saj so izključene iz javnega prostora in vseh možnosti za dejansko sodelovanje v družbenih procesih in odločitvah, zaradi česar ostajajo v negotovem socialno-ekonomskem položaju; |
| --- | --- |

S.

ker zelo razširjeni predsodki in posledične politike o prikazovanju verskih simbolov in oblačil še poglabljajo neenakopravno obravnavo in povečujejo s tem povezane ovire, kar zlasti slabo vpliva na muslimanke pri dostopu do trga dela in stanovanj, saj so izključene iz javnega prostora in vseh možnosti za dejansko sodelovanje v družbenih procesih in odločitvah, zaradi česar ostajajo v negotovem socialno-ekonomskem položaju;

| T. | ker je pandemija covida-19 poglobila obstoječe strukturne neenakosti med spoloma, zlasti za dekleta in ženske iz marginaliziranih skupin, in ker je bilo poročil o nasilju na podlagi spola zaradi omejevanja gibanja še veliko več; ker je pandemija nesorazmerno vplivala na stabilnost delovnih mest za vse ženske, zlasti za temnopolte ženske, pripadnice drugih ras in etničnih manjšin, in ker je ekonomsko okrevanje in zaposlovanje temnopoltih žensk v primerjavi z belkami počasnejše; |
| --- | --- |

T.

ker je pandemija covida-19 poglobila obstoječe strukturne neenakosti med spoloma, zlasti za dekleta in ženske iz marginaliziranih skupin, in ker je bilo poročil o nasilju na podlagi spola zaradi omejevanja gibanja še veliko več; ker je pandemija nesorazmerno vplivala na stabilnost delovnih mest za vse ženske, zlasti za temnopolte ženske, pripadnice drugih ras in etničnih manjšin, in ker je ekonomsko okrevanje in zaposlovanje temnopoltih žensk v primerjavi z belkami počasnejše;

| U. | ker se ženske, ki so žrtev rasizacije, ženske iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, invalidke, migrantke in osebe LGBTIQ+ zaradi diskriminirajočih zakonov in politik, stigmatizacije in stereotipov soočajo z dodatnimi ovirami in nasiljem pri dostopu do zdravstvenih informacij in zdravstvenega varstva, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami; ker se te ženske pogosteje soočajo z ginekološkim in porodniškim nasiljem med nosečnostjo in porodom in ker pomanjkljiva izobrazba in nerazpoložljivost kontracepcijskih sredstev nanje vplivata nesorazmerno bolj; ker je usposabljanje zdravstvenih delavcev lahko pri tem koristno, saj zagotavlja temeljno pravico do zdravstvenih storitev, ki bi morale zajemati tudi visokokakovostne in ciljno usmerjene ustanove za duševno zdravje; |
| --- | --- |

U.

ker se ženske, ki so žrtev rasizacije, ženske iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, invalidke, migrantke in osebe LGBTIQ+ zaradi diskriminirajočih zakonov in politik, stigmatizacije in stereotipov soočajo z dodatnimi ovirami in nasiljem pri dostopu do zdravstvenih informacij in zdravstvenega varstva, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami; ker se te ženske pogosteje soočajo z ginekološkim in porodniškim nasiljem med nosečnostjo in porodom in ker pomanjkljiva izobrazba in nerazpoložljivost kontracepcijskih sredstev nanje vplivata nesorazmerno bolj; ker je usposabljanje zdravstvenih delavcev lahko pri tem koristno, saj zagotavlja temeljno pravico do zdravstvenih storitev, ki bi morale zajemati tudi visokokakovostne in ciljno usmerjene ustanove za duševno zdravje;

| V. | ker je pri ženskah, ki so žrtve rasizacije, bolj verjetno, da izvajalci zdravstvenih storitev ne bodo upoštevali njihovih simptomov, ker študij medicine v številnih državah članicah ne zajema bolezni in simptomov, ki prizadenejo ženske afriškega, bližnjevzhodnega, latinskoameriškega in azijskega porekla; ker je v nekaterih evropskih državah za temnopolte ženske štirikrat, za Azijke pa dvakrat bolj verjetno, da umrejo pri porodu kot belke, pri ženskah afriškega porekla pa je tveganje, da bodo umrle zaradi ene od smrtno nevarnih bolezni, večje, čeprav so te bolezni med njimi manj razširjene; ker so lažji dostop do zdravstvenega varstva ter preprečevanje, odpravljanje in kaznovanje vseh oblik diskriminacije, ki ta dostop omejujejo za vse ženske, bistvenega pomena za to, da bodo lahko ženske odločneje uveljavljale svoje temeljne pravice; |
| --- | --- |

V.

ker je pri ženskah, ki so žrtve rasizacije, bolj verjetno, da izvajalci zdravstvenih storitev ne bodo upoštevali njihovih simptomov, ker študij medicine v številnih državah članicah ne zajema bolezni in simptomov, ki prizadenejo ženske afriškega, bližnjevzhodnega, latinskoameriškega in azijskega porekla; ker je v nekaterih evropskih državah za temnopolte ženske štirikrat, za Azijke pa dvakrat bolj verjetno, da umrejo pri porodu kot belke, pri ženskah afriškega porekla pa je tveganje, da bodo umrle zaradi ene od smrtno nevarnih bolezni, večje, čeprav so te bolezni med njimi manj razširjene; ker so lažji dostop do zdravstvenega varstva ter preprečevanje, odpravljanje in kaznovanje vseh oblik diskriminacije, ki ta dostop omejujejo za vse ženske, bistvenega pomena za to, da bodo lahko ženske odločneje uveljavljale svoje temeljne pravice;

| W. | ker se romske ženske še vedno soočajo z rasizmom in diskriminacijo pri zdravstvenem varstvu in pomoči v primeru nasilja; ker se Rominje v nekaterih državah članicah še vedno soočajo z etnično segregacijo v ustanovah za reproduktivno zdravstveno varstvo in s hujšimi oblikami verbalnega, fizičnega in psihološkega nasilja ter nadlegovanja med porodom; ker so bile Rominje in invalidke v EU skozi vso zgodovino podvržene sistematični prisilni sterilizaciji in ker mnoge niso bile deležne učinkovite pravne pomoči; |
| --- | --- |

W.

ker se romske ženske še vedno soočajo z rasizmom in diskriminacijo pri zdravstvenem varstvu in pomoči v primeru nasilja; ker se Rominje v nekaterih državah članicah še vedno soočajo z etnično segregacijo v ustanovah za reproduktivno zdravstveno varstvo in s hujšimi oblikami verbalnega, fizičnega in psihološkega nasilja ter nadlegovanja med porodom; ker so bile Rominje in invalidke v EU skozi vso zgodovino podvržene sistematični prisilni sterilizaciji in ker mnoge niso bile deležne učinkovite pravne pomoči;

| X. | ker se osebe LGBTQI po vsej Evropi pri dostopu do zdravstvenih storitev še vedno soočajo z diskriminacijo, 16 % vprašanih pa je navedlo, da so se počutili diskriminirani s strani zdravstvenih ali socialnih služb zaradi svoje identitete, in ker transspolne osebe poročajo zlasti o razširjenem transfobnem in nespoštljivem vedenju zdravstvenih delavcev do njih; ker so transspolne osebe v več državah članicah žrtve prisilne sterilizacije ali medikalizacije, kar je kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

X.

ker se osebe LGBTQI po vsej Evropi pri dostopu do zdravstvenih storitev še vedno soočajo z diskriminacijo, 16 % vprašanih pa je navedlo, da so se počutili diskriminirani s strani zdravstvenih ali socialnih služb zaradi svoje identitete, in ker transspolne osebe poročajo zlasti o razširjenem transfobnem in nespoštljivem vedenju zdravstvenih delavcev do njih; ker so transspolne osebe v več državah članicah žrtve prisilne sterilizacije ali medikalizacije, kar je kršitev človekovih pravic;

| Y. | ker je zaradi premikov v družbi in pravu, pa tudi raziskav v medicini in biologiji prišlo do priznanja drugih spolov, ne le moškega in ženskega; ker se v sodni praksi Sodišča Evropske unije diskriminacija na podlagi spola razlaga širše, tako da vključuje transspolne osebe, ki so v medicinskem postopku menjave spola; |
| --- | --- |

Y.

ker je zaradi premikov v družbi in pravu, pa tudi raziskav v medicini in biologiji prišlo do priznanja drugih spolov, ne le moškega in ženskega; ker se v sodni praksi Sodišča Evropske unije diskriminacija na podlagi spola razlaga širše, tako da vključuje transspolne osebe, ki so v medicinskem postopku menjave spola;

| Z. | ker lahko presečne oblike diskriminacije resno vplivajo na življenje žrtev nasilja na podlagi spola, kot je pohabljanje spolovil žensk in interspolnih oseb, na primer z omejevanjem ali oviranjem njihovega dostopa do preprečevanja, podpore in zaščite, ki jih potrebujejo zaradi več vrst diskriminacije ter kulturnih in jezikovnih ovir, zaradi česar se poveča tveganje zapletov ali pa negativno vpliva na njihovo duševno zdravje; ker strokovnjaki, ki pridejo v stik z žrtvami nasilja na podlagi spola, pogosto niso dovolj usposobljeni, tudi o presečnosti; ker je nasilje na podlagi spola hkrati posledica in eden od razlogov za vztrajne neenakosti med spoloma; |
| --- | --- |

Z.

ker lahko presečne oblike diskriminacije resno vplivajo na življenje žrtev nasilja na podlagi spola, kot je pohabljanje spolovil žensk in interspolnih oseb, na primer z omejevanjem ali oviranjem njihovega dostopa do preprečevanja, podpore in zaščite, ki jih potrebujejo zaradi več vrst diskriminacije ter kulturnih in jezikovnih ovir, zaradi česar se poveča tveganje zapletov ali pa negativno vpliva na njihovo duševno zdravje; ker strokovnjaki, ki pridejo v stik z žrtvami nasilja na podlagi spola, pogosto niso dovolj usposobljeni, tudi o presečnosti; ker je nasilje na podlagi spola hkrati posledica in eden od razlogov za vztrajne neenakosti med spoloma;

| AA. | ker je vsaka tretja transspolna oseba pri iskanju zaposlitve žrtev diskriminacije, ta delež pa se transspolnih ženskah poveča na polovico; ker je 26 % transspolnih žensk v EU že kdaj ostalo brez doma, 25 % pa jih trdi, da se skozi mesec prebijejo samo s težavami ali velikimi težavami; ker transspolne ženske, ki so žrtev rasizacije, v EU doživljajo edinstveno in izredno strukturno in institucionalno diskriminacijo, ki vpliva na njihove možnosti izobraževanja in zaposlitve, zdravstveno varstvo in iskanje stanovanja, pa tudi sposobnost, da se ubranijo revščine ali socialne izključenosti; |
| --- | --- |

AA.

ker je vsaka tretja transspolna oseba pri iskanju zaposlitve žrtev diskriminacije, ta delež pa se transspolnih ženskah poveča na polovico; ker je 26 % transspolnih žensk v EU že kdaj ostalo brez doma, 25 % pa jih trdi, da se skozi mesec prebijejo samo s težavami ali velikimi težavami; ker transspolne ženske, ki so žrtev rasizacije, v EU doživljajo edinstveno in izredno strukturno in institucionalno diskriminacijo, ki vpliva na njihove možnosti izobraževanja in zaposlitve, zdravstveno varstvo in iskanje stanovanja, pa tudi sposobnost, da se ubranijo revščine ali socialne izključenosti;

| AB. | ker so stanovanja marginaliziranih skupin pogosto slabše kakovosti, kar vodi k večji izpostavljenosti škodljivim okoljskim vplivom, ki njim in njihovim otrokom povzročajo bolezni; ker bo trenutna rast cen energije bolj vplivala na ženske iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij; |
| --- | --- |

AB.

ker so stanovanja marginaliziranih skupin pogosto slabše kakovosti, kar vodi k večji izpostavljenosti škodljivim okoljskim vplivom, ki njim in njihovim otrokom povzročajo bolezni; ker bo trenutna rast cen energije bolj vplivala na ženske iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij;

| AC. | ker je verjetnost fizičnega ali spolnega napada na invalidke desetkrat večja kot pri preostalih ženskah; ker transspolne ženske in interspolne osebe doživljajo več fizičnega nasilja in spolnih napadov kot druge kategorije LGBTQ+; ker je 27 % muslimank afriškega porekla, ki nosijo verska oblačila zunaj hiše, poročalo, da so izkusile neprimerno strmenje in žaljive kretnje, 15 % verbalno nasilje ali žaljive komentarje, 2 % pa celo telesne napade; |
| --- | --- |

AC.

ker je verjetnost fizičnega ali spolnega napada na invalidke desetkrat večja kot pri preostalih ženskah; ker transspolne ženske in interspolne osebe doživljajo več fizičnega nasilja in spolnih napadov kot druge kategorije LGBTQ+; ker je 27 % muslimank afriškega porekla, ki nosijo verska oblačila zunaj hiše, poročalo, da so izkusile neprimerno strmenje in žaljive kretnje, 15 % verbalno nasilje ali žaljive komentarje, 2 % pa celo telesne napade;

| AD. | ker je preveč žensk, zlasti priseljenk in pripadnic etničnih manjšin, temnopoltih žensk, pripadnic drugih ras in žensk LGBTIQ+, še vedno žrtev spolnega nadlegovanja na javnih mestih in v službi zaradi vztrajnih stereotipov, so pa tudi bolj izpostavljene gospodarskemu in spolnemu izkoriščanju; |
| --- | --- |

AD.

ker je preveč žensk, zlasti priseljenk in pripadnic etničnih manjšin, temnopoltih žensk, pripadnic drugih ras in žensk LGBTIQ+, še vedno žrtev spolnega nadlegovanja na javnih mestih in v službi zaradi vztrajnih stereotipov, so pa tudi bolj izpostavljene gospodarskemu in spolnemu izkoriščanju;

| AE. | ker so se med pandemijo covida-19 povečali sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva zoper osebe azijskega izvora, zlasti pripadnike kitajskih skupnosti, ali tiste, za katere se domneva, da so azijskega izvora, vključno z rasističnimi napadi in pretepanjem, nasilnim ustrahovanjem, grožnjami in rasističnimi zlorabami; |
| --- | --- |

AE.

ker so se med pandemijo covida-19 povečali sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva zoper osebe azijskega izvora, zlasti pripadnike kitajskih skupnosti, ali tiste, za katere se domneva, da so azijskega izvora, vključno z rasističnimi napadi in pretepanjem, nasilnim ustrahovanjem, grožnjami in rasističnimi zlorabami;

| AF. | ker bi morali sistemi kazenskega pravosodja in organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj pri svojih praksah in odločitvah upoštevati presečni pristop kot pravni koncept, da ne bi zaostrili diskriminacije, revščine in izključenosti, kar bi lahko imelo škodljive posledice zlasti za ženske iz ranljivih skupin v vsej njihovi raznolikosti; |
| --- | --- |

AF.

ker bi morali sistemi kazenskega pravosodja in organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj pri svojih praksah in odločitvah upoštevati presečni pristop kot pravni koncept, da ne bi zaostrili diskriminacije, revščine in izključenosti, kar bi lahko imelo škodljive posledice zlasti za ženske iz ranljivih skupin v vsej njihovi raznolikosti;

| AG. | ker sta nezadostno prijavljanje in nezadostno evidentiranje kaznivih dejanj iz sovraštva, nasilja in verbalnih zlorab še vedno izziv zaradi pomanjkanja zaupanja v javne organe in strukturnih ovir; ker zato obstaja tveganje, da vlade ne opazijo razširjenosti tega problema, ga ne prepoznajo kot strukturnega in ne ukrepajo; ker 88 % fizičnih napadov iz sovraštva na Rome ni prijavljenih, prav tako ne 79 % najhujših primerov antisemitskega nadlegovanja in 80 % primerov fizičnega ali spolnega nasilja nad osebami LGBTIQ+; ker nekaznovanje prinaša tveganje, da se bo nasilje ponovilo in poglobilo, pa tudi tveganje, da se bodo žrtve počutile prezrte in pozabljene v družbi; |
| --- | --- |

AG.

ker sta nezadostno prijavljanje in nezadostno evidentiranje kaznivih dejanj iz sovraštva, nasilja in verbalnih zlorab še vedno izziv zaradi pomanjkanja zaupanja v javne organe in strukturnih ovir; ker zato obstaja tveganje, da vlade ne opazijo razširjenosti tega problema, ga ne prepoznajo kot strukturnega in ne ukrepajo; ker 88 % fizičnih napadov iz sovraštva na Rome ni prijavljenih, prav tako ne 79 % najhujših primerov antisemitskega nadlegovanja in 80 % primerov fizičnega ali spolnega nasilja nad osebami LGBTIQ+; ker nekaznovanje prinaša tveganje, da se bo nasilje ponovilo in poglobilo, pa tudi tveganje, da se bodo žrtve počutile prezrte in pozabljene v družbi;

| AH. | ker so otroci LGBTIQ+ in otroci manjšinskega rasnega ali etničnega porekla tarča diskriminacije, kar jih ovira pri dostopu do ključnih storitev, kot je izobraževanje; ker je v EU 80 % oseb iz skupnosti LGBTIQ+ že doživelo ustrahovanje v šoli zaradi dejanske ali zaznane spolne usmerjenosti in ker so Romi in invalidni otroci pogosto izključeni iz rednega vključujočega izobraževanja; ker so otroci mavričnih družin pogosto stigmatizirani, zaradi česar so tarča diskriminacije in ustrahovanja, kar vpliva na njihov učni uspeh in zaposlitvene možnosti, njihovo vsakdanje življenje ter osebno in družinsko blaginjo; |
| --- | --- |

AH.

ker so otroci LGBTIQ+ in otroci manjšinskega rasnega ali etničnega porekla tarča diskriminacije, kar jih ovira pri dostopu do ključnih storitev, kot je izobraževanje; ker je v EU 80 % oseb iz skupnosti LGBTIQ+ že doživelo ustrahovanje v šoli zaradi dejanske ali zaznane spolne usmerjenosti in ker so Romi in invalidni otroci pogosto izključeni iz rednega vključujočega izobraževanja; ker so otroci mavričnih družin pogosto stigmatizirani, zaradi česar so tarča diskriminacije in ustrahovanja, kar vpliva na njihov učni uspeh in zaposlitvene možnosti, njihovo vsakdanje življenje ter osebno in družinsko blaginjo;

| AI. | ker je visokokakovostno, vključujoče, celovito in ustrezno izobraževanje o enakosti, spoštovanju in strpnosti, ki se začne zelo zgodaj, najboljše orodje za boj proti rasizmu in diskriminaciji iz različnih razlogov ter za oblikovanje vključujočih družb (19); |
| --- | --- |

AI.

ker je visokokakovostno, vključujoče, celovito in ustrezno izobraževanje o enakosti, spoštovanju in strpnosti, ki se začne zelo zgodaj, najboljše orodje za boj proti rasizmu in diskriminaciji iz različnih razlogov ter za oblikovanje vključujočih družb (19);

| AJ. | ker so ženske, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, bolj izpostavljene tveganju, da bo skrbništvo nad njihovimi otroki prevzela država, in se jim odreka ustrezna finančna podpora za vzgojo otrok; |
| --- | --- |

AJ.

ker so ženske, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, bolj izpostavljene tveganju, da bo skrbništvo nad njihovimi otroki prevzela država, in se jim odreka ustrezna finančna podpora za vzgojo otrok;

| AK. | ker so lahko družbena pristranskost in strukturne neenakosti vključene v nove tehnologije, vključno z umetno inteligenco, kar je zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

AK.

ker so lahko družbena pristranskost in strukturne neenakosti vključene v nove tehnologije, vključno z umetno inteligenco, kar je zaskrbljujoče;

| AL. | ker je odprava otroških porok sicer prednostna naloga v akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, akcijskem načrtu EU za enakost spolov za obdobje 2016–2020 in strateških prizadevanjih EU za enakost spolov za obdobje 2016–2019, vendar se v nekaterih državah članicah še vedno dogajajo; ker je ta problem zelo razširjen v marginaliziranih skupnostih z nizko stopnjo izobrazbe in visoko stopnjo revščine; ker Istanbulska konvencija sicer poziva k inkriminaciji siljenja otrok v zakonsko zvezo, vendar je nekatere države članice še vedno nočejo ratificirati, v svoji zakonodaji pa dovoljujejo poroke otrok; |
| --- | --- |

AL.

ker je odprava otroških porok sicer prednostna naloga v akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, akcijskem načrtu EU za enakost spolov za obdobje 2016–2020 in strateških prizadevanjih EU za enakost spolov za obdobje 2016–2019, vendar se v nekaterih državah članicah še vedno dogajajo; ker je ta problem zelo razširjen v marginaliziranih skupnostih z nizko stopnjo izobrazbe in visoko stopnjo revščine; ker Istanbulska konvencija sicer poziva k inkriminaciji siljenja otrok v zakonsko zvezo, vendar je nekatere države članice še vedno nočejo ratificirati, v svoji zakonodaji pa dovoljujejo poroke otrok;

| AM. | ker ženske nevladne organizacije in njihove mreže znatno prispevajo k spoštovanju pravic žensk in boju proti diskriminaciji žensk; |
| --- | --- |

AM.

ker ženske nevladne organizacije in njihove mreže znatno prispevajo k spoštovanju pravic žensk in boju proti diskriminaciji žensk;

Presečno oblikovanje politik proti diskriminaciji

| 1. | poudarja, da mora EU pri oblikovanju politik obravnavati in odpraviti presečne oblike diskriminacije, tudi z zakonodajo in politikami proti diskriminaciji in za enakost spolov; poziva, naj se politike in ukrepi v Uniji enakosti po potrebi izboljšajo, dopolnijo in prilagodijo ter naj se spodbuja okvir EU za boj proti presečni diskriminaciji s horizontalnimi cilji in ukrepi; priznava, da je treba enakost in enakost spolov vključiti v politike EU in poiskati vključujoče rešitve za zaščito najbolj marginaliziranih in tistih, ki se soočajo s presečno diskriminacijo v naših skupnostih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k oblikovanju vključevalnega mehanizma za sodelovanje in usklajevanje politik EU in nacionalnih politik enakosti, ki bo zagotavljal, da se pri pregledu in sprejemanju politik upoštevajo vse vrste diskriminacije, zlasti tiste, ki se prekrivajo, tudi s sistematičnimi ocenami učinka na spol in enakost; spodbuja države članice, naj sprejmejo ali dopolnijo kazensko in civilno pravo, ki prepovedujeta presečno in večplastno diskriminacijo, ter poziva k pripravi smernic EU, med drugim izmenjavi dobre prakse pri uvajanju presečnega pristopa v oblikovanje politik; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva prihodnja predsedstva EU in države članice, ki pobudo trenutno blokirajo, naj enako obravnavo in boj proti vsem oblikam diskriminacije uvrstijo med ključne prednostne naloge, da bi se premaknili z mrtve točke in nemudoma sprejeli protidiskriminacijsko direktivo, s tem pa dosegli usklajeno zaščito za vse ljudi v EU na področju socialnega varstva, vključno s socialno zaščito in zdravstvenim varstvom, socialnimi ugodnostmi, izobraževanjem ter razpoložljivostjo blaga in storitev, med drugim stanovanj, in preskrbo z njimi; poziva k ukrepanju, da bo ta direktiva obravnavala tudi presečno diskriminacijo, ki je v sedanjem zakonodajnem okviru ni, ter k vključevanju in zaščiti za vse ženske, ki so žrtev rasizacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za izvrševanje obstoječe zakonodaje EU za boj proti diskriminaciji in za enakost spolov ter začnejo postopke za ugotavljanje kršitev, če države članice te zakonodaje ne prenesejo ali ne izvajajo v celoti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za zbiranje zanesljivih in primerljivih podatkov o enakosti, tudi podatkov, razčlenjenih po spolu, rasi in narodnosti (kot je opredeljeno v direktivi EU o rasni enakosti), spolni usmerjenosti in identiteti, ki naj poteka prostovoljno, pri tem pa naj spoštujejo načela zaupnosti, anonimnosti, samoopredelitve in informirane privolitve, pa tudi ključna načela in standarde varstva podatkov in temeljnih pravic EU, da bi opredelili temeljne vzroke, izmerili obseg rasizma in diskriminacije ter se borili proti njima v skladu z ustreznimi nacionalnimi pravnimi okviri ter si prizadevali za uporabo teh podatkov pri oblikovanju politik; ugotavlja, da so podatki o enakosti ključno orodje za razumevanje, odkrivanje in boj proti vsem vrstam in razsežnostim diskriminacije, zlasti presečni, strukturni in institucionalni; poziva EU, naj spodbuja zbiranje teh podatkov in zagotovi tehnično podporo za izvajanje obstoječih smernic Komisije na tem področju ter spodbuja sodelovanje prizadetih skupnosti v tem procesu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen, da poteka pregled evropskih statističnih podatkov o prebivalstvu; poziva Komisijo, naj v tej reviziji zajame čim več izrecnih razlogov za diskriminacijo, da se zagotovi zbiranje zanesljivih podatkov o enakosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja imenovanje komisarke za enakost in koordinatoric EU za boj proti rasizmu ter za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja, pa tudi uvedbo funkcije koordinatorja za boj proti sovraštvu do muslimanov; poziva k takojšnjemu imenovanju novega koordinatorja, saj je funkcija nezasedena že eno leto; poudarja, da bi morala Komisija za institucionalizacijo pristopa, ki bi upošteval presečnost, imenovati koordinatorje za vse posamezne strategije za enakost in vedno vključevati načelo enakosti spolov, v skladu s katerim se oblikujejo politike za ženske v vsej njihovi raznolikosti; meni, da bo skupno delo teh koordinatorjev prispevalo k institucionalizaciji presečnosti, pomembnemu delu komisarke za enakost in izvajanju posameznih strategij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k okrepitvi vloge in sodelovanja projektne skupine Komisije za enakost ter k njenemu tesnejšemu sodelovanju z drugimi organi, da bodo vsi politični ukrepi vključevali presečni vidik, ki bo temeljil na ocenah učinka politik in zakonodaje; ugotavlja, da mora biti mandat te projektne skupine institucionaliziran in preglednejši in da mora skupina tesno sodelovati s skupnostmi, ki jih zadeva presečna diskriminacija; poziva Komisijo, naj še razmišlja o tem, kako najbolje izkoristiti strateški potencial te pobude; ugotavlja, da je treba povečati vlogo komisarke za enakost, da bi izvajali in nadzorovali učinkovito vključevanje načela enakosti spolov in enakosti nasploh; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je platforma Komisije o invalidnosti vodilna pobuda s strateškim potencialom; poziva Komisijo, naj vzpostavi podobne strukture, da bi zagotovila celovito izvajanje vseh strategij Unije za enakost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja nedavne strategije Komisije na tem področju, zlasti strategijo EU za enakost LGBTIQ+ za obdobje 2020–2025 (20) in strategijo EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (21), ki obe uporabljata presečni pristop; poziva Komisijo in države članice, naj vključijo vidik presečnosti in zagotovijo, da obstoječe politike in zakonodaja ne bodo imele posrednih in nenamernih škodljivih učinkov, kot je ponovna marginalizacija nekaterih skupin, zlasti žensk. ki so žrtev rasizacije; globoko obžaluje, da novi pakt EU o migracijah in azilu (22) nima presečne razsežnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja vse pogostejše omenjanje presečnosti v dokumentih EU, tudi v predlogu direktive o preglednosti plač, vendar obžaluje, da ni jasno opredeljenih ciljev, kazalnikov in ukrepov za njeno izvajanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da sodna praksa Sodišča Evropske unije v zadnjih letih do neke mere odraža presečni pristop, ki temelji na široki razlagi nekaterih obstoječih razlogov iz protidiskriminacijske zakonodaje EU, po vzoru konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in konvencije o pravicah invalidov, v skladu s katerima ženske in invalidi predstavljajo presečišče prikrajšanosti; popolnoma podpira nadaljnji razvoj in spodbujanje takega pristopa, kjer je to mogoče, tudi ob upoštevanju prožnosti iz člena 21 Listine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da načelo enakega obravnavanja moških in žensk ne sme biti omejeno na prepoved diskriminacije na podlagi spola, temveč se mora uporabljati tudi za diskriminacijo zaradi spolne identitete osebe; opozarja, da je Sodišče Evropske unije diskriminacijo na podlagi spola v okviru načela enakega obravnavanja razlagalo tako, da se nanaša transspolne osebe, ki so opravile medicinsko spremembo spola, vendar ugotavlja, da takšne sodbe niso bile izdane v zvezi z nebinarnimi ali interspolnimi osebami, kar poraja dvome o uporabnosti in zmogljivosti zakonodaje EU o nediskriminaciji za številno transspolno prebivalstvo v Evropi, ki ne more ali ne bo imelo dostopa do zdravstvenega varstva za potrditev spola, ali za interspolne osebe; opozarja, da bodo ti posamezniki brez pravnega sredstva, če bodo diskriminirani v primerjavi s tistimi, ki so fizično spremenili svoje telo; opozarja, da mora boj proti diskriminaciji v EU preseči spolno binarnost in priznati diskriminacijo na podlagi spola; poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog, ki bo preprečil vsakršno tveganje pravne negotovosti v zvezi s tem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da potrebujemo celovito direktivo o nasilju na podlagi spola s presečnim pristopom, ki bo zajemala vse ženske in dekleta v vsej njihovi raznolikosti ter osebe LGBTIQ+ na podlagi spolne identitete, spolnega izražanja ali spolnih značilnosti; poudarja, da je v predlogu direktive o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini omenjen presečni pristop, vendar obžaluje, da ni bil ustrezno upoštevan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba priznati, da so ženske, ki so žrtev rasizacije, izpostavljene večjemu tveganju nasilja in da presečne oblike diskriminacije zaostrujejo posledice nasilja na podlagi spola, tudi zaradi vztrajnih predsodkov in stereotipov, ki prevladujejo v politikah in organih kazenskega pregona, ter ponovne viktimizacije marginaliziranih ljudi; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo primeri nasilja na podlagi spola ustrezno preiskani, preganjani in kaznovani ter da bo podpora žrtvam dovolj celovita, da bodo vse oblike nasilja, zlasti tiste, ki so posledica presečne diskriminacije, obravnavane s pristopom, osredotočenim na žrtve; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva vse institucije, organe in agencije EU ter države članice, naj se odločneje odzovejo na nadlegovanje žensk; poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti spletnemu nadlegovanju, katerega žrtve so zlasti dekleta in ženske, še posebej v javnem in političnem življenju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj v prihodnji direktivi operacionalizira presečnost, da bi povečala vlogo in neodvisnost organov za enakost ter vidik presečnosti vključila v merila za ocenjevanje in izvajanje direktive o pravicah žrtev in direktive o preprečevanju trgovine z ljudmi, in sicer z ocenjevanjem posledic za najbolj marginalizirane skupine, zlasti ženske, ki so žrtve rasizacije, s posvetovanjem z različnimi deležniki in zbiranjem razčlenjenih podatkov o enakosti; poudarja, da so to pomembni koraki k oblikovanju in utrjevanju zanesljivega in učinkovitega pravnega varstva na ravni EU pred vsemi oblikami diskriminacije po vsej EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da evropski slogan „Združena v raznolikosti“ ne velja le za Unijo in njene države članice, temveč tudi za raznolikost prebivalstva posamezne države članice, zato bi ga bilo treba skupaj spodbujati kot prednost in dobrino; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva k namenski sestavi Sveta za enakost in enakost spolov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da lahko nove tehnologije, vključno z umetno inteligenco, zaostrijo in poslabšajo obstoječe neenakosti in diskriminacijo; opozarja na morebitna tveganja, ki jih te tehnologije prinašajo za ženske v vsej njihovi raznolikosti, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, zlasti za ženske, ki so žrtve rasizacije; poziva Komisijo in države članice, naj sisteme umetne inteligence utemeljijo na načelih preglednosti, razložljivosti, pravičnosti in odgovornosti ter določijo merila, vključno z revizijami, da se prepreči, da bi ti sistemi zaostrili diskriminacijo, rasizem, izključenost in revščino; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja pomen presečnega pristopa politik, ki upoštevajo invalidnost; |
| --- | --- |

21.

Pooblastila in zastopanje

| 22. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo dosegla enako zastopanost spolov na vseh ravneh, vendar obžaluje, da ni dovolj ciljev glede raznolikosti in da v institucijah EU raznolikosti v splošnem ni; v zvezi s tem poudarja, da javne službe in institucije opravljajo pomembno vlogo kot zgled; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k večji zastopanosti žensk v vsej njihovi raznolikosti na visokih položajih in položajih odločanja ter k pozitivnim ukrepom, kot so začasne kvote, mehanizmi spodbud in mentorstvo, da bi ženske, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, dosegle položaje v javnih institucijah, tudi v institucijah EU, da bi zagotovili pravično zastopanost raznolike družbe pri odločanju; ugotavlja, da kvote same po sebi ne zadostujejo za celostno obravnavo strukturne diskriminacije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice, naj razvijejo in sprejmejo nacionalne akcijske načrte proti rasizmu in rasni diskriminaciji ter proti diskriminaciji Romov in spodbujajo enakost LGBTIQ+ v skladu s strateškimi okviri; ugotavlja, da bi bilo treba to storiti v tesnem sodelovanju z organizacijami civilne družbe, tudi ženskami, ki so žrtev rasizacije, in nebinarnimi osebami; poziva Komisijo, naj celovito oceno pravnega okvira, kot je opisan v akcijskem načrtu za boj proti rasizmu, izvede s presečnim pristopom in izrecno upošteva vpliv žensk, ki so izpostavljene presečnim oblikam diskriminacije, kot so ženske, ki so žrtev rasizacije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice in EU, naj omogočijo tečaje o nezavednih predsodkih in tečaje ozaveščanja v svojih institucijah, tudi v sodstvu, centrih za obravnavo prošenj za azil in sprejemnih centrih, izobraževalnih ustanovah ter policiji, pri zdravstvenih delavcih in drugih javnih uslužbencih, ter naj obravnavajo učinke nezavednih predsodkov na odločitve, ukrepe in stike, ki so posledica vztrajnih stereotipov, ter premajhno zastopanost nekaterih skupin v teh sektorjih; poudarja, da ti predsodki tlakujejo pot diskriminaciji in izključevanju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj v programu za državljane, enakost, pravice in vrednote nameni sredstva za lokalne organizacije civilne družbe, ki jih vodijo ženske in so namenjene ženskam, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, in naj nepovratna sredstva dodeli zlasti projektom, posvečenim boju proti presečni diskriminaciji v EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice, naj oblikujejo ciljno usmerjene politike in čim bolj povečajo uporabo sredstev EU iz večletnega finančnega okvira ter mehanizma za okrevanje in odpornost, da bi podprle ženske, ki jih je prizadela presečna diskriminacija; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo proračunska sredstva EU za prenovo na stanovanjskem in energetskem področju namenjena predvsem gospodinjstvom z nizkimi dohodki, v katerih pogosto živijo ženske afriškega, bližnjevzhodnega, latinskoameriškega in azijskega porekla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da je pomembno doseči mlade ženske iz diaspore in marginaliziranih skupin, od katerih številne delajo v oskrbi in se pogosto soočajo z diskriminacijo na trgu dela, so preveč kvalificirane in premalo zastopane na ustreznih delovnih mestih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo matere samohranilke afriškega, bližnjevzhodnega, latinskoameriškega in azijskega porekla, da bi zagotovile njihovo polno udeležbo v družbi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, kako pomembni so različni pogledi v medijskem in avdiovizualnem sektorju ter njihova vloga, ki jo imajo kot oblikovalci javnega mnenja; zato poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi spodbudile prepoznavnost prispevkov žensk iz diaspore in njihovo navzočnost na vseh ravneh, zlasti pri odločanju, ter se borile proti diskriminaciji in nadlegovanju; vztraja pri pomenu, ki ga ima ozaveščanje na različne načine, vključno z usposabljanjem novinarjev in drugih medijskih delavcev v boju proti diskriminaciji in nezavednim predsodkom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja vlogo športa v skupnostih za socialno vključevanje in zdrav življenjski slog, ob tem pa negativen vpliv manjše udeležbe deklet in žensk iz diaspore; zato poziva Komisijo, države članice, mednarodne, evropske in nacionalne športne vodstvene organe in deležnike, naj izvajajo ukrepe za boj proti organizacijski kulturi, na primer slabi prepoznavnosti v medijih ter razlikam v plačah, dodatkih in nagradah, ki ženske iz diaspore ovira, da bi se pridružile klubom in sodelovale v amaterskih in poklicnih športih ter dosegle vodilne položaje v športu; vztraja, da si je treba stalno prizadevati za odpravo vseh oblik nasilja, nadlegovanja in stereotipov. |
| --- | --- |

32.

Zagotavljanje enakega dostopa in enakih pravic

| 33. | poziva države članice, naj zagotovijo dosledno izvajanje okvirnega sklepa Sveta o boju proti rasizmu in ksenofobiji13, direktive o rasni enakosti, direktive o pravicah žrtev in direktive o enakosti pri zaposlovanju; poziva Komisijo, naj redno spremlja in ocenjuje enako obravnavo in ob tem upošteva stališča Agencije Evropske unije za temeljne pravice in Evropskega inštituta za enakost spolov ter sprejme ustrezne ukrepe, med drugim uvede postopke za ugotavljanje kršitev proti tistim državam članicam, ki ne bodo odpravile segregacije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k ozaveščanju z različnimi sredstvi, tudi ciljnimi kampanjami in usposabljanju, za boj proti diskriminaciji, nezavednim predsodkom, segregaciji po spolu in raznolikosti na trgu dela, da bi odpravili prevladujoče predsodke, ki se med drugim kažejo v strukturnih ovirah, s katerimi se soočajo romske in muslimanske ženske, transspolni migranti in prosilci za azil ter invalidke; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja pomen boja proti stereotipom in diskriminaciji že v zgodnjem otroštvu ter zato poziva k analizi predsodkov, stereotipnih predstavitev in manjkajočih predstavitev v učnem gradivu, njihovi morebitni reviziji in izobraževanju brez predsodkov; poziva države članice in jih spodbuja, naj zagotovijo izobraževanje o človekovih pravicah, osnujejo kampanje ozaveščanja za mlade, da bi se borili proti presečni diskriminaciji in rasizmu ter spodbujali enakost in nediskriminacijo v izobraževanju na vseh stopnjah šolanja že v zgodnjem otroštvu; priznava vlogo šol in učiteljev pri spodbujanju enakosti, enakosti spolov, spoštovanja, ozaveščanja in nediskriminacije ter pomen večje medkulturne občutljivosti šolskega osebja in bolj vključujočih izobraževalnih sistemov v državah članicah; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva, naj se marginaliziranim deklicam in dekletom v vsej njihovi raznolikosti omogoči vključujoče in kakovostno izobraževanje, usposabljanje, razvoj znanj in spretnosti ter dostojna zaposlitev, ter poziva Komisijo, naj podpre države članice s ciljno usmerjenimi projekti Erasmus+, tudi za naravoslovje, tehnologijo, inženirstvo, umetnost in matematiko, ter jim zagotovi pošteno prepoznavnost v učbenikih in drugih didaktičnih gradivih, ki bi lahko služila tudi za opolnomočenje teh deklic in deklet ter jim olajšala vstop na trg dela; poudarja, da izobraževanje otrok močno vpliva na poklicna in osebna prizadevanja žensk, in opozarja, da morajo imeti vsi otroci dejansko možnost za brezplačno izobraževanje, kot določa pravo EU; poziva države članice, naj pri izvajanju priporočila o evropskem jamstvu za otroke uporabijo presečni pristop, ki bo obravnaval posebne potrebe otrok v marginaliziranih skupinah; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice in Komisijo, naj oblikujejo bolj vključujoče izobraževalne programe za invalide, da bi odpravile vrzel v izobraževanju in posledično vrzel v zaposlenosti, saj je morda vztrajno velik delež mladih invalidov, ki zgodaj opustijo šolanje, znamenje težav pri vključevanju v ustrezne izobraževalne programe; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja velik potencial in pomen večjezičnosti za naše družbe ter poudarja, da je treba vse jezike vrednotiti na enak način in da teoretična hierarhija jezikov temelji na predsodkih in stereotipih; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva, naj se posebna pozornost nameni sektorju oskrbe, da bi učinkovito preprečili izkoriščanje delovne sile, nasilje na podlagi spola in druge oblike slabega ravnanja ter olajšali uveljavljanje delavskih pravic in pravic potencialnih žrtev izkoriščanja, med katerimi so večinoma ženske, tudi ženske iz najbolj marginaliziranih skupin in ženske drugega porekla, ki so v sektorju oskrbe nesorazmerno zastopane; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice, naj v skladu z nacionalnimi razmerami podprejo nove ukrepe, tudi zakonite poti med sektorji in ukrepe za srednje- in nizkokvalificirane delavce, da bi spodbudile samostojnost, dostojno delo, temeljne pravice delavcev in socialno vključenost žensk, tudi tistih iz najbolj marginaliziranih skupin ali diaspore; poziva, da se med potekajočo revizijo azilne in migracijske politike EU opravi presečna ocena in da se uvedejo politike, po katerih se bo priseljenski status podeljeval neodvisno od zakonca, partnerja ali delodajalca, da bi odpravili vezi, ki omejujejo možnosti, priložnosti in varnost; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da so migrantke pogosto žrtve trgovine z ljudmi in drugih oblik nasilja, kot so nasilje na podlagi spola, prisilne poroke in pohabljanje spolnih organov, ki v azilnih postopkih še vedno prepogosto niso priznane; poudarja, da je treba pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju azilnih, migracijskih in integracijskih politik upoštevati posebne izkušnje žensk, ki so žrtve presečne diskriminacije; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ugotavlja, da so ženske zaradi svojega položaja ali statusa nesorazmerno bolj kriminalizirane in da zaradi spolnih stereotipov, diskriminacijskih zakonov, večplastne ali kombinirane diskriminacije, postopkovnih in dokaznih zahtev in praks nimajo enakega dostopa do pravnega varstva; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo pravno varstvo fizično, ekonomsko, socialno in kulturno dostopno vsem ženskam; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice, naj uporabijo celovit in presečni pristop v vseh fazah kazenskopravnega sistema in omogočijo pravno varstvo za ženske v vsej njihovi raznolikosti, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, vključno s kakovostno pravno pomočjo, v jeziku, ki ga lahko razumejo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva k celostnim, na pravicah temelječim, multidisciplinarnim in na posameznika osredotočenim pristopom k zaščiti in podpori (tudi v primerih nasilja na podlagi spola in trgovine z ljudmi), pri katerih bodo upoštevani institucionalni dejavniki, ki ženske potiskajo v odvisnost in zlorabe, k resničnim priložnostim za dostojna in zanesljiva dovoljenja za prebivanje in delo ter k nediskriminirajočemu dostopu do storitev, podpore in pravnega varstva; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da imajo ženske afriškega, bližnjevzhodnega, latinskoameriškega in azijskega porekla zaradi premajhnega generacijskega bogastva pogosto težave pri financiranju malih podjetij, in poudarja, da lahko spodbujanje podjetništva med temi skupinami ponudi odlične priložnosti za njihovo ekonomsko neodvisnost in opolnomočenje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva države članice, naj oblikujejo posebne ukrepe za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, da bi najbolj marginaliziranim ženskam omogočile delo, izobraževanje in poklicno napredovanje vzporedno z njihovimi družinskimi obveznostmi ter se borile proti diskriminaciji in pristranskosti, ki še naprej vplivata nanje na trgu dela, v izobraževanju in vsakdanjem življenju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da lahko povečan učinek presečne diskriminacije ovira dostop do zdravstvenega varstva; poziva države članice, naj ponudijo splošno in dostopno zdravstveno varstvo, tudi specializirane storitve na področju duševnega zdravja, ter nemudoma odpravijo ovire za zdravstveno varstvo za vse, tudi za migrante z neurejenim upravnim statusom, s posebnim poudarkom na ženskah v vsej njihovi raznolikosti; poudarja, da nevednost, pristranskost in stigmatizacija nikoli ne bi smele ovirati dostopa do zdravstvenega varstva; poudarja pomen zdravstvenih delavcev pri oskrbi na human, nediskriminirajoč in nepristranski način, ob spoštovanju svobodne, predhodne in informirane privolitve ter pravic pacientov; ugotavlja, da je veliko premalo podatkov o ženskah iz marginaliziranih skupin in migrantkah, ki uporabljajo zdravstvene storitve, zlasti storitve za duševno zdravje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice, naj upoštevajo kombinirani učinek presečne diskriminacije na diagnosticiranje v zdravstvu, zlasti v zvezi z reproduktivnim zdravjem, pri temnopoltih ženskah ter pripadnicah drugih ras in manjšin; opozarja, da so spolno in reproduktivno zdravje in pravice temeljne človekove pravice, do katerih bi morali imeti vsi ljudje v svoji raznolikosti varen in zakonit dostop; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice, naj sprejmejo in izvajajo strategije, politike in programe za spodbujanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic marginaliziranih skupin žensk ter odpravo sistemskih, finančnih, pravnih, praktičnih in družbenih ovir, s katerimi se soočajo, ter zagotovijo, da bodo spolno in reproduktivno zdravje in pravice spoštovani povsod; poziva jih, naj spodbujajo načrtovanje družine in celovito starosti primerno spolno vzgojo, ženskam v ranljivem ali negotovem položaju pomagajo pri dostopu do različnih oblik brezplačne kontracepcije ter zagotovijo, da se pri uporabi zdravstvenih storitev ne bodo soočale z diskriminacijo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | spodbuja države članice, naj uvedejo dostopne in pregledne pravne postopke za priznavanje spola, ki bodo temeljili na samoopredelitvi in bodo v skladu z mednarodno klasifikacijo bolezni ICD-11 Svetovne zdravstvene organizacije, da bi pravno priznale transspolne, nebinarne in interspolne osebe ter odpravile ovire, kot so obvezni kirurški posegi ali obvezno psihološko svetovanje; poziva države članice, naj prepovejo pohabljanje spolnih organov interspolnih oseb in zagotovijo, da ti dojenčki v otroštvu ne bodo deležni nenujnega medicinskega ali kirurškega zdravljenja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva države članice, naj opustijo prisilno sterilizacijo, prisilne splave in prisilno kontracepcijo, tudi za invalidke in Rominje, ter medikalizacijo transspolnih oseb in naj spoštujejo njihovo telesno in telesno integriteto; poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito in pravočasno pravno varstvo za vse, ki so jih prisilno sterilizirali ali prisilili v razvezo, vključno z uvedbo učinkovitih odškodninskih shem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opozarja, da podnebne spremembe in njihove posledice nesorazmerno vplivajo na ženske v vsej njihovi raznolikosti, zlasti tiste, ki se soočajo s presečnimi oblikami diskriminacije, so v marginaliziranih razmerah in v konfliktnih okoljih; poziva Komisijo in države članice, naj v vse podnebne ukrepe vključijo presečni vidik, tudi spol in raso, ter za to namenijo posebna sredstva in ukrepe, prav tako pa naj zagotovijo enakopravno udeležbo žensk v vsej njihovi raznolikosti v organih odločanja na mednarodni, evropski, nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice, naj hitro, učinkovito in usklajeno ukrepajo, da bi zaščitile človekove pravice ter se odzvale na potrebe žensk in deklet ter marginaliziranih skupin, ki jih je prizadel konflikt v Ukrajini, v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3)  UL C 456, 10.11.2021, str. 191.

(4)  UL C 81, 18.2.2022, str. 43.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0073.

(6)  UL C 385, 22.9.2021, str. 104.

(7)  UL C 108, 26.3.2021, str. 2.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/guidance_note_on_the_collection_and_use_of_equality_data_based_on_racial_or_ethnic_origin_final.pdf

(9)  https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2021/07/Collection-and-use-of-complaints-data.pdf

(10)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/combatting-discrimination/equality-data-collection_en#equality-data

(11)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/sites/default/files/2018-07/ENAR_Shadowreport_2013_2017.pdf

(12)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-eu-minorities-survey-roma-women_en.pdf

(13)  https://fra.europa.eu/en/publication/2018/being-black-eu

(14)  https://www.intersectionaljustice.org/img/2020.4.14_cij-factsheet-intersectionality-at-a-glance-in-europe_du2r4w.pdf

(15)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/2022-01/Intersectionality-resource-guide-and-toolkit-en.pdf

(16)  A comparative analysis of gender equality law in Europe 2020 (Primerjalna analiza prava o enakosti spolov v Evropi leta 2020).

(17)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/652751/ IPOL_STU(2020)662491_EN.pdf

(18)  https://www150.statcan.gc.ca/n1/pub/89-503-x/2015001/article/14695-eng.htm

(19)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-10-key-topics-combating-racism-a/16808b75f7

(20)  Sporočilo Komisije z dne 12. novembra 2020 o Uniji enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0698).

(21)  Sporočilo Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025(COM(2020)0152).

(22)  Sporočilo Komisije z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu (COM(2020)0609).

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/198 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/198

---

P9_TA(2022)0290

Nacionalni veti, ki ogrožajo globalni davčni sporazum

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o nacionalnih vetih, ki ogrožajo globalni davčni sporazum (2022/2734(RSP))

(2023/C 47/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju naslova III ter členov 113, 115, 116 in 326 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova III ter členov 113, 115, 116 in 326 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 4 in 20 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4 in 20 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju izjave vključujočega okvira Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD)/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička o dvostebrni rešitvi za reševanje davčnih izzivov zaradi digitalizacije gospodarstva, h kateri je 4. novembra 2021 pristopilo in se z njo strinjalo 137 od 141 članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave vključujočega okvira Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD)/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička o dvostebrni rešitvi za reševanje davčnih izzivov zaradi digitalizacije gospodarstva, h kateri je 4. novembra 2021 pristopilo in se z njo strinjalo 137 od 141 članic,

| — | ob upoštevanju vzorčnih pravil drugega stebra vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, namenjenih za domačo uporabo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzorčnih pravil drugega stebra vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, namenjenih za domačo uporabo,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. decembra 2021 za direktivo Sveta o zagotavljanju globalne minimalne davčne stopnje za mednarodne skupine v Uniji (COM(2021)0823), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. decembra 2021 za direktivo Sveta o zagotavljanju globalne minimalne davčne stopnje za mednarodne skupine v Uniji (COM(2021)0823),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 19. maja 2022 o predlogu direktive Sveta o zagotavljanju globalne minimalne davčne stopnje za mednarodne skupine v Uniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 19. maja 2022 o predlogu direktive Sveta o zagotavljanju globalne minimalne davčne stopnje za mednarodne skupine v Uniji (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. januarja 2019 z naslovom Za učinkovitejše in bolj demokratično odločanje v davčni politiki EU (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. januarja 2019 z naslovom Za učinkovitejše in bolj demokratično odločanje v davčni politiki EU (COM(2019)0008),

| — | ob upoštevanju analize davčne opazovalnice EU z dne 25. oktobra 2021 o učinkih prihodkov zaradi globalnega minimalnega davka: ocene po posameznih državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analize davčne opazovalnice EU z dne 25. oktobra 2021 o učinkih prihodkov zaradi globalnega minimalnega davka: ocene po posameznih državah,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 5. aprila 2022 in izida seje 17. junija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 5. aprila 2022 in izida seje 17. junija 2022,

| — | ob upoštevanju končnega poročila Konference o prihodnosti Evrope in svoje resolucije z dne 4. maja 2022 o nadaljnjih ukrepih glede Konference o prihodnosti Evrope (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Konference o prihodnosti Evrope in svoje resolucije z dne 4. maja 2022 o nadaljnjih ukrepih glede Konference o prihodnosti Evrope (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o obdavčitvi digitalnega gospodarstva: pogajanja v OECD, davčno rezidentstvo digitalnih podjetij in morebitni evropski digitalni davek (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o obdavčitvi digitalnega gospodarstva: pogajanja v OECD, davčno rezidentstvo digitalnih podjetij in morebitni evropski digitalni davek (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2022 s priporočili Komisiji o pravični in preprosti obdavčitvi, ki podpira strategijo za okrevanje (nadaljnje ukrepanje EP na podlagi akcijskega načrta Komisije iz julija in njegovih 25 pobud na področju DDV ter obdavčevanja podjetij in posameznikov) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2022 s priporočili Komisiji o pravični in preprosti obdavčitvi, ki podpira strategijo za okrevanje (nadaljnje ukrepanje EP na podlagi akcijskega načrta Komisije iz julija in njegovih 25 pobud na področju DDV ter obdavčevanja podjetij in posameznikov) (4),

| — | ob upoštevanju študije Mednarodnega denarnega sklada z dne 25. maja 2021 z naslovom Taxing Multinationals in Europe (Obdavčevanje multinacionalnih podjetij v Evropi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Mednarodnega denarnega sklada z dne 25. maja 2021 z naslovom Taxing Multinationals in Europe (Obdavčevanje multinacionalnih podjetij v Evropi),

| — | ob upoštevanju najnovejših ocen Mednarodnega denarnega sklada iz publikacije Fiscal Monitor iz aprila 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju najnovejših ocen Mednarodnega denarnega sklada iz publikacije Fiscal Monitor iz aprila 2022,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 z naslovom Socialne in ekonomske posledice ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 z naslovom Socialne in ekonomske posledice ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (5),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker se je 4. novembra 2021 137 od 141 članic vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička dogovorilo o reformi mednarodnega davčnega sistema z dvostebrno rešitvijo za reševanje davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, med drugim s sporazumno multiralateralno mejo za preusmerjanje dobička in davčno konkurenco z uvedbo globalne minimalne stopnje 15 %; ker je sporazum rezultat širokega kompromisa in več krogov pogajanj, ki so potekala več let; |
| --- | --- |

A.

ker se je 4. novembra 2021 137 od 141 članic vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička dogovorilo o reformi mednarodnega davčnega sistema z dvostebrno rešitvijo za reševanje davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, med drugim s sporazumno multiralateralno mejo za preusmerjanje dobička in davčno konkurenco z uvedbo globalne minimalne stopnje 15 %; ker je sporazum rezultat širokega kompromisa in več krogov pogajanj, ki so potekala več let;

| B. | ker bi države z uvedbo globalne minimalne davčne stopnje v okviru te dvostebrne reforme letno zbrale približno 150 milijard USD dodatnih prihodkov (6); ker je zgodovinski dogovor, dosežen na srečanju vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička oktobra 2021, ki uživa široko podporo držav, ki predstavljajo več kot 90 % svetovnega gospodarstva, velik politični dosežek, ki ga je treba uveljaviti hitro in čim širše, da bo postal tudi družbeni in gospodarski dosežek in da bo prinesel pravično obdavčitev; |
| --- | --- |

B.

ker bi države z uvedbo globalne minimalne davčne stopnje v okviru te dvostebrne reforme letno zbrale približno 150 milijard USD dodatnih prihodkov (6); ker je zgodovinski dogovor, dosežen na srečanju vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička oktobra 2021, ki uživa široko podporo držav, ki predstavljajo več kot 90 % svetovnega gospodarstva, velik politični dosežek, ki ga je treba uveljaviti hitro in čim širše, da bo postal tudi družbeni in gospodarski dosežek in da bo prinesel pravično obdavčitev;

| C. | ker naj bi se po najnovejših ocenah Mednarodnega denarnega sklada po uvedbi minimalnega davka svetovni prihodki od davka od dohodkov pravnih oseb povečali za 5,7 % na račun dopolnilnega davka, zaradi manjše davčne konkurence pa potencialno še za dodatnih 8,1 % (7); |
| --- | --- |

C.

ker naj bi se po najnovejših ocenah Mednarodnega denarnega sklada po uvedbi minimalnega davka svetovni prihodki od davka od dohodkov pravnih oseb povečali za 5,7 % na račun dopolnilnega davka, zaradi manjše davčne konkurence pa potencialno še za dodatnih 8,1 % (7);

| D. | ker bi z uvedbo minimalne dejanske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v višini 15 % v skladu z drugim stebrom tega globalnega sporazuma samo EU povečala svoje prihodke iz tega naslova za približno 64 milijard EUR letno (8); |
| --- | --- |

D.

ker bi z uvedbo minimalne dejanske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v višini 15 % v skladu z drugim stebrom tega globalnega sporazuma samo EU povečala svoje prihodke iz tega naslova za približno 64 milijard EUR letno (8);

| E. | ker se za davčne zadeve v Uniji uporablja posebni zakonodajni postopek, Svet pa o njih odloča soglasno; ker predlog Komisije z dne 22. decembra 2021 za direktivo Sveta o izvajanju drugega stebra vključujočega okvira temelji na členu 115 PDEU; |
| --- | --- |

E.

ker se za davčne zadeve v Uniji uporablja posebni zakonodajni postopek, Svet pa o njih odloča soglasno; ker predlog Komisije z dne 22. decembra 2021 za direktivo Sveta o izvajanju drugega stebra vključujočega okvira temelji na členu 115 PDEU;

| F. | ker so dogovor o reformi mednarodnih davčnih pravil oktobra 2021 podprle vse države članice OECD in države G20, vključno z vsemi 27 državami članicami EU; |
| --- | --- |

F.

ker so dogovor o reformi mednarodnih davčnih pravil oktobra 2021 podprle vse države članice OECD in države G20, vključno z vsemi 27 državami članicami EU;

| G. | ker je kljub tej zavezi postopek za sprejetje direktive EU za uveljavitev in izvajanje drugega stebra tega mednarodnega sporazuma (direktiva o drugem stebru) trikrat obstal v sestavi Sveta EU za ekonomske in finančne zadeve (ECOFIN), ker ni bilo doseženo soglasje; |
| --- | --- |

G.

ker je kljub tej zavezi postopek za sprejetje direktive EU za uveljavitev in izvajanje drugega stebra tega mednarodnega sporazuma (direktiva o drugem stebru) trikrat obstal v sestavi Sveta EU za ekonomske in finančne zadeve (ECOFIN), ker ni bilo doseženo soglasje;

| H. | ker je Poljska med pogajanji v Svetu vložila nacionalni veto, da bi preprečila sprejetje direktive o drugem stebru, ki bi veljala v vsej Uniji, čeprav jo je preostalih 26 držav članic podprlo; ker je Poljska pozneje veto umaknila; |
| --- | --- |

H.

ker je Poljska med pogajanji v Svetu vložila nacionalni veto, da bi preprečila sprejetje direktive o drugem stebru, ki bi veljala v vsej Uniji, čeprav jo je preostalih 26 držav članic podprlo; ker je Poljska pozneje veto umaknila;

| I. | ker je Madžarska, ki se je sicer na predhodnih zasedanjih ECOFIN z direktivo strinjala, na zasedanju junija 2022 vložila veto, potem ko je Poljska svoj veto umaknila; |
| --- | --- |

I.

ker je Madžarska, ki se je sicer na predhodnih zasedanjih ECOFIN z direktivo strinjala, na zasedanju junija 2022 vložila veto, potem ko je Poljska svoj veto umaknila;

| J. | ker bi bili javni prihodki, zbrani z izvajanjem direktive o drugem stebru v EU, še posebej pomembni, saj imajo ruska agresija v Ukrajini in motnje v svetovnih dobavnih verigah posledice, kakršnim še nismo bili priča, povrhu tega pa je treba poskrbeti za gospodarsko okrevanje po pandemiji in naložbe, ki bodo omogočile uresničitev podnebnih ciljev EU; |
| --- | --- |

J.

ker bi bili javni prihodki, zbrani z izvajanjem direktive o drugem stebru v EU, še posebej pomembni, saj imajo ruska agresija v Ukrajini in motnje v svetovnih dobavnih verigah posledice, kakršnim še nismo bili priča, povrhu tega pa je treba poskrbeti za gospodarsko okrevanje po pandemiji in naložbe, ki bodo omogočile uresničitev podnebnih ciljev EU;

| K. | ker se je v zadnjih nekaj desetletjih velikokrat poskusilo določiti minimalno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji; |
| --- | --- |

K.

ker se je v zadnjih nekaj desetletjih velikokrat poskusilo določiti minimalno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji;

| L. | ker so bili v končni izid konference o prihodnosti Evrope zajeti predlogi o fiskalni in davčni politiki, kot je bilo predstavljeno v ustreznem poročilu z dne 9. maja 2022; |
| --- | --- |

L.

ker so bili v končni izid konference o prihodnosti Evrope zajeti predlogi o fiskalni in davčni politiki, kot je bilo predstavljeno v ustreznem poročilu z dne 9. maja 2022;

| M. | ker bi vključitev Evropskega parlamenta prek rednega zakonodajnega postopka izboljšala odločanje o obdavčitvi ter zagotovila učinkovitejše, ustreznejše in ambicioznejše rešitve za davčno politiko EU; |
| --- | --- |

M.

ker bi vključitev Evropskega parlamenta prek rednega zakonodajnega postopka izboljšala odločanje o obdavčitvi ter zagotovila učinkovitejše, ustreznejše in ambicioznejše rešitve za davčno politiko EU;

Splošne ugotovitve

| 1. | trdi, da so obstoječa mednarodna davčna pravila večinoma zastarela in z njimi ni več mogoče obravnavati vse večje digitalizacije gospodarstva ter učinkovito omejevati davčnih utaj in izogibanja davkom; opozarja, da je nujno potrebna reforma pravil s sprejetjem globalnega davčnega sporazuma OECD/G20, da bi mednarodne, evropske in nacionalne davčne sisteme pripravili na nove gospodarske, socialne in tehnološke izzive 21. stoletja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da so nacionalne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v EU zelo neenotne, kar bi lahko izkrivilo enotni trg in škodovalo gospodarstvu EU; poleg tega je seznanjen, da so se povprečne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v EU v zadnjih desetletjih stalno zmanjševale; znova poudarja, da je treba nujno določiti široko davčno osnovo in s tem omejiti davčne utaje, davčne goljufije in agresivno davčno načrtovanje, tudi z izvajanjem sporazuma OECD/G20 na ravni EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da sedanja davčna pravila in neskladja med njimi v državah članicah in širše ter slabo mednarodno sodelovanje multinacionalnim podjetjem omogočajo agresivno davčno načrtovanje, s čimer znatno znižujejo svoje dejanske davčne stopnje; opozarja, da so zaradi tega tudi mala in srednja podjetja v bistveno slabšem konkurenčnem položaju, saj plačujejo davke po precej višjih dejanskih stopnjah kot multinacionalna podjetja, to pa je nesprejemljivo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja svoje nedavno sprejeto stališče o direktivi o drugem stebru, v katerem je pozval, naj se hitro sprejme do januarja 2023; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da so bile zahteve, ki naj bi jih postavila Madžarska, zlasti v zvezi z vsebinskimi izključitvami, v veliki meri upoštevane že v mednarodnem sporazumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | v zvezi s tem želi spomniti države članice, da so se zavezale globalnemu sporazumu OECD; poudarja, da bo hitro in obsežno izvajanje sporazuma odločilno za uspeh procesa; poudarja, kako pomembno je, da EU prevzame vodilno vlogo na svetovni ravni v boju proti davčnim oazam, tako da postane prva regija, ki bo izvajala sporazum OECD; poudarja tveganja, ki bi jih lahko prineslo nesprejetje direktive o drugem stebru v EU; poudarja, da bi bilo lahko ogroženo izvajanje drugega stebra v ZDA in drugih jurisdikcijah, če EU ne bi sprejela direktive o drugem stebru; |
| --- | --- |

6.

Trenutni postopek odločanja in učinek nacionalnih vetov

| 7. | opominja države članice, da je soglasje, kot je določeno v pogodbah o EU, treba uravnotežiti z zelo visoko stopnjo odgovornosti in ga uporabljati v skladu z načelom lojalnega sodelovanja, kot določa člen 4(3) PEU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da glasovanje s soglasjem v Svetu o davčni politiki ne bo vodilo k spremembam, potrebnim za spopadanje s trenutnimi izzivi; obžaluje, da zaradi trenutnih razmer pogosto prihaja do zamud in počasnega napredka pri harmonizaciji in usklajevanju davčnih pravil v Uniji, ki bi bila koristna za vse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da so veti držav že večkrat zavrli napredek na številnih pomembnih področjih obdavčitve; obžaluje, da so bili v Svetu tako blokirani predlogi, kot so skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB), revizija direktive o obrestih in licenčninah, reforma kodeksa ravnanja pri obdavčevanju podjetij in zdaj direktiva o drugem stebru; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obsoja dejstvo, da so nekatere države članice nacionalni veto na davčnem področju zlorabile za to, da bi dosegle svoje na drugih področjih politike; poudarja, da bi se lahko zaradi teh vetov nadaljevale škodljive davčne prakse in socialna nepravičnost, ki ogrožajo sposobnost Unije, da učinkovito deluje, spodbuja enake konkurenčne pogoje ter varuje interese svojih državljanov in malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

10.

Priporočila za ukrepe in področja za reformo

| 11. | ponovno poziva Svet, naj hitro sprejme direktivo o drugem stebru, da bo sporazum začel veljati do leta 2023; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Madžarsko, naj nemudoma preneha blokirati globalni davčni sporazum v Svetu; obžaluje, da ima ena sama država članica moč, da v boju za večjo davčno pravičnost blokira tako zgodovinski dogovor in preostalih 26 držav članic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in Svet, naj se ne spuščata v politično pogajanje z državami članicami, ki zlorabljajo svoj nacionalni veto; |
| --- | --- |

13.

| 14. | znova poziva Komisijo in Svet, naj vztrajata pri dogovorjeni pogojenosti politik EU in preglednosti odločanja in ne odobrita madžarskega nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost, dokler Madžarska ne bo v celoti izpolnila vseh meril, določenih v uredbi, zlasti priporočil za posamezno državo na področjih pravne države, neodvisnosti sodstva in preprečevanja in odkrivanja goljufij, navzkrižij interesov in korupcije ter boja proti njim; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da bi bilo treba glede na situacijo ohraniti vse možne scenarije in da bo treba hitro ukrepati, če bo Madžarska v prihodnjih mesecih vztrajala pri nacionalnem vetu; poziva Komisijo in Svet, naj preučita alternativne možnosti, da bo lahko EU spoštovala zaveze, ki jih je sprejela na ravni OECD/G20; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o morebitnih kratkoročnih ukrepih, da bo lahko EU izpolnila svoje mednarodne zaveze, denimo pretehtajo, ali bi bilo v skrajnem primeru mogoče globalni davčni sporazum sprejeti po postopku okrepljenega sodelovanja iz člena 20 PEU; meni, da bi v primeru, da se ne bo mogoče dogovoriti o alternativah za sprejetje na ravni EU, enostransko sprejetje direktive o drugem stebru s strani vseh držav članic dalo sprejemljive rezultate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj po potrebi uporabi postopek za nekatere davčne politike iz člena 116 PDEU; v zvezi s tem želi spomniti na manifest Ursule von der Leyen iz njene kandidature za predsednico Komisije, v katerem se je zavezala, da bo uporabila klavzule v pogodbah o EU, ki omogočajo, da se predlogi o obdavčitvi sprejmejo v postopku soodločanja in da se v Svetu o njih odloča z glasovanjem s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

17.

| 18. | želi spomniti na govor o stanju v Uniji iz leta 2018, v katerem je nekdanji predsednik Komisije Jean-Claude Juncker pozval, naj se za nekatere davčne zadeve uvede odločanje s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi morale države članice na dolgi rok razmisliti o dodani vrednosti glasovanja s kvalificirano večino, kot je bilo priporočeno na konferenci o prihodnosti Evrope; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj na osnovi svojega sporočila iz leta 2019 na to temo in v odgovor na konferenco o prihodnosti Evrope znova začne razpravo o postopni uvedbi glasovanja s kvalificirano večino v nekaterih davčnih zadevah; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0216.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0141.

(3)  UL C 506, 15.12.2021, str. 54.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0082.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0219.

(6)  https://www.oecd.org/tax/international-community-strikes-a-ground-breaking-tax-deal-for-the-digital-age.htm

(7)  IMF, Fiscal Policy from Pandemic to War (Fiskalna politika med pandemijo in vojno), str. 28, https://www.imf.org/en/Publications/FM/Issues/2022/04/12/fiscal-monitor-april-2022

(8)  https://www.taxobservatory.eu/wp-content/uploads/2021/10/Note-2-November-2021-1.pdf

---

četrtek 7. julija 2022

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/202 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/202

---

P9_TA(2022)0291

Aretacija kardinala Zena in skrbnikov solidarnostnega sklada 612 v Hongkongu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o aretaciji kardinala Zena in poverjenikov humanitarnega sklada 612 za pomoč v Hongkongu (2022/2751(RSP))

(2023/C 47/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. januarja 2022 o kršitvah temeljnih svoboščin v Hongkongu (1), z dne 8. julija 2021 o Hongkongu, zlasti primeru časopisa Apple Daily (2) in z dne 21. januarja 2021 o zatrtju demokratične opozicije v Hongkongu (3) ter svojih drugih in prejšnjih resolucij o Kitajski, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. januarja 2022 o kršitvah temeljnih svoboščin v Hongkongu (1), z dne 8. julija 2021 o Hongkongu, zlasti primeru časopisa Apple Daily (2) in z dne 21. januarja 2021 o zatrtju demokratične opozicije v Hongkongu (3) ter svojih drugih in prejšnjih resolucij o Kitajski,

| — | ob upoštevanju 24. letnega poročila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 20. maja 2022 o političnem in gospodarskem razvoju Posebnega upravnega območja Hongkong v letu 2021 (JOIN(2022)0016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 24. letnega poročila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 20. maja 2022 o političnem in gospodarskem razvoju Posebnega upravnega območja Hongkong v letu 2021 (JOIN(2022)0016),

| — | ob upoštevanju zakona Ljudske republike Kitajske o varovanju državne varnosti na Posebnem upravnem območju Hongkong (v nadaljevanju: zakon o državni varnosti), ki velja od 30. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona Ljudske republike Kitajske o varovanju državne varnosti na Posebnem upravnem območju Hongkong (v nadaljevanju: zakon o državni varnosti), ki velja od 30. junija 2020,

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika v imenu Evropske unije o volitvah glavnega upravitelja v Hongkongu 8. maja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika v imenu Evropske unije o volitvah glavnega upravitelja v Hongkongu 8. maja 2022,

| — | ob upoštevanju temeljnega zakona Posebnega upravnega območja Ljudske republike Kitajske Hongkong, ki je bil sprejet 4. aprila 1990 in je začel veljati 1. julija 1997 (v nadaljevanju: hongkonški temeljni zakon), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnega zakona Posebnega upravnega območja Ljudske republike Kitajske Hongkong, ki je bil sprejet 4. aprila 1990 in je začel veljati 1. julija 1997 (v nadaljevanju: hongkonški temeljni zakon),

| — | ob upoštevanju skupne izjave vlade Združenega kraljestva in vlade Ljudske republike Kitajske z dne 19. decembra 1984 o vprašanju Hongkonga, znane tudi kot skupna izjava Kitajske in Velike Britanije, ki sta jo vladi obeh držav 12. junija 1985 registrirali pri OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave vlade Združenega kraljestva in vlade Ljudske republike Kitajske z dne 19. decembra 1984 o vprašanju Hongkonga, znane tudi kot skupna izjava Kitajske in Velike Britanije, ki sta jo vladi obeh držav 12. junija 1985 registrirali pri OZN,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načel pravne države v središču odnosov EU s Kitajsko ter v skladu z zavezo EU, da bo pri svojem zunanjem delovanju podpirala te vrednote, in z zavezo Kitajske, da jih bo vključila v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

A.

ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načel pravne države v središču odnosov EU s Kitajsko ter v skladu z zavezo EU, da bo pri svojem zunanjem delovanju podpirala te vrednote, in z zavezo Kitajske, da jih bo vključila v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje;

| B. | ker je policija 11. in 12. maja 2022 aretirala poverjenike humanitarnega sklada 612 za pomoč v Hongkongu, ki zagotavlja humanitarno in finančno podporo osebam, ki so bile ranjene, aretirane ali ogrožene med protesti proti spremembam zakona o izročitvi, in sicer upokojenega rimskokatoliškega škofa kardinala Josepha Zena, nekdanjo članico zakonodajnega sveta Cyd Ho, pevko in aktivistko Denise Ho, akademika Huija Po-Keunga, višjo odvetnico Margaret Ng, na podlagi obtožb o prikritem sodelovanju s tujimi silami (člen 29 zakona o nacionalni varnosti); |
| --- | --- |

B.

ker je policija 11. in 12. maja 2022 aretirala poverjenike humanitarnega sklada 612 za pomoč v Hongkongu, ki zagotavlja humanitarno in finančno podporo osebam, ki so bile ranjene, aretirane ali ogrožene med protesti proti spremembam zakona o izročitvi, in sicer upokojenega rimskokatoliškega škofa kardinala Josepha Zena, nekdanjo članico zakonodajnega sveta Cyd Ho, pevko in aktivistko Denise Ho, akademika Huija Po-Keunga, višjo odvetnico Margaret Ng, na podlagi obtožb o prikritem sodelovanju s tujimi silami (člen 29 zakona o nacionalni varnosti);

| C. | ker so hongkonške oblasti od protestov leta 2019 aretirale približno 10 000 ljudi; ker je bilo sojeno 2 500 ljudem, več kot 1 100 pa jih je bilo obsojenih; ker je bilo do 28. marca 2022 po zakonu o državni varnosti aretiranih skoraj 200 ljudi; ker je bilo v začetku leta 2022 v Hongkongu 721 političnih zapornikov; |
| --- | --- |

C.

ker so hongkonške oblasti od protestov leta 2019 aretirale približno 10 000 ljudi; ker je bilo sojeno 2 500 ljudem, več kot 1 100 pa jih je bilo obsojenih; ker je bilo do 28. marca 2022 po zakonu o državni varnosti aretiranih skoraj 200 ljudi; ker je bilo v začetku leta 2022 v Hongkongu 721 političnih zapornikov;

| D. | ker je bilo v 24. letnem poročilu Komisije in visokega predstavnika, ki zajema politični in gospodarski razvoj na Posebnem upravnem območju Hongkong v letu 2021, ugotovljeno, da se prostor civilne družbe vztrajno krči; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo v 24. letnem poročilu Komisije in visokega predstavnika, ki zajema politični in gospodarski razvoj na Posebnem upravnem območju Hongkong v letu 2021, ugotovljeno, da se prostor civilne družbe vztrajno krči;

| E. | ker Odbor OZN za človekove pravice še pregleduje, ali Hongkong upošteva Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, pregled pa naj bi bil dokončan julija 2022; |
| --- | --- |

E.

ker Odbor OZN za človekove pravice še pregleduje, ali Hongkong upošteva Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, pregled pa naj bi bil dokončan julija 2022;

| 1. | obsoja aretacijo kardinala Josepha Zena, enega najglasnejših zagovornikov demokraciji naklonjenega gibanja v mestu, in drugih štirih poverjenikov tamkajšnjega humanitarnega sklada 612 za pomoč, kar pomeni napad na svoboščine, ki jih jamči hongkonški temeljni zakon, vključno s svobodo veroizpovedi ali prepričanja, zlasti zato, ker aretacija sledi ukinitvi več kot 60 civilnodružbenih skupin in je simptom neprekinjenih prizadevanj Ljudske republike Kitajske za sistematično uničenje ostankov hongkonške avtonomije in svoboščin ter zatrtje demokraciji naklonjenega gibanja; meni, da je aretacija jasen dokaz namere Johna Leeja Ka-Chiuja, da bo še odločneje zatiral vse kritične glasove in še okrepil delovanje v tej smeri; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva oblasti Posebnega upravnega območja Hongkong, naj umaknejo vse obtožbe zoper kardinala Zena in druge štiri poverjenike humanitarnega sklada 612 za pomoč – Cyd Ho, Denise Ho, Huija Po-Keunga in Margaret Ng – ter izpustijo Cyd Ho; poziva oblasti Posebnega upravnega območja Hongkong, naj humanitarnemu skladu 612 za pomoč omogočijo, da bo lahko ponovno zagotavljal finančno, pravno in humanitarno pomoč tistim, ki so jo potrebujejo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za izvajanje sklepov Sveta iz julija 2020, vključno z izrednimi reševalnimi programi za hongkonške demokraciji naklonjene aktiviste in politične voditelje, na primer s poenostavljeno izdajo nujnih vizumov in zagotovitvijo začasnega zatočišča; poziva Vatikan, naj v celoti podpre kardinala Zena in druge verske voditelje, ki jih preganjajo ali jim v režimu državne varnosti v Hongkongu grozi pridržanje; ga poziva tudi, naj okrepi diplomatska prizadevanja in vpliv na kitajske oblasti ter zahteva, da se umaknejo vse obtožbe zoper kardinala Zena ter končajo preganjanje in kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da Ljudska republika Kitajska 25 let po predaji Hongkonga leta 1997, ko so kitajske oblasti prevzele suverenost in obljubile, da bodo spoštovale svoboščine in pravice mesta, zaščitene s temeljnim zakonom, in dve leti po uvedbi tako imenovanega zakona o državne varnosti v Hongkongu, vztrajno krši svoje obveznosti iz skupne izjave Kitajske in Velike Britanije, da bo ohranila visoko stopnjo avtonomije Hongkonga v skladu z modelom „ena država, dva sistema“, pravno državo in temeljnimi človekovimi pravicami, kot so določene v hongkonškem temeljnem zakonu, in v skladu s svojimi domačimi in mednarodnimi obveznostmi kot podpisnica Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva kitajske oblasti, naj v celoti razveljavijo zakon o nacionalni varnosti in se ponovno zavežejo spoštovanju hongkonškega temeljnega zakona, ki jamči svobodo združevanja, svobodo zbiranja, svobodo izražanja ter svobodo veroizpovedi in prepričanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je izvolitev Johna Leeja potekala ob očitni kršitvi ključnih demokratičnih načel in političnega pluralizma ter v nasprotju s pravico državljanov Hongkonga do splošne volilne pravice; poudarja, da volilne reforme Pekinga in dejstvo, da je bil nekdanji varnostni minister in policist John Lee osebno izbran za vlogo glavnega upravitelja, kažejo, da hongkonška vlada ni več neodvisna od Pekinga po prejšnjem modelu „ena država, dva sistema“ in da se vsakršno politično opozicijo zatira; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje odločitev hongkonških oblasti, da bodo tretje leto zapored prepovedale letno spominsko slovesnost 4. junija ob počastitvi protestov na Trgu nebeškega miru; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno poziva Svet, naj uvede ciljno usmerjene sankcije v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic (sankcije EU po vzoru akta Magnickega) proti Johnu Leeju in vsem drugim uradnikom Hongkonga in Ljudske republike Kitajske, odgovornim za zatiranje človekovih pravic v tem mestu; ponovno nujno poziva preostalih deset držav članic EU, ki še tega niso storile, naj začasno prekinejo izvajanje pogodb o izročitvi z Ljudsko republiko Kitajsko in Hongkongom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj zagotovi ustrezne vire za urad Evropske unije v Hongkongu (v nadaljevanju: urad EU), da bo lahko še naprej izvajal in ustrezno krepil opazovanje sojenj, obiske v zaporih in spremljanje človekovih pravic, in sicer z objavo javnih izjav, imenovanjem kontaktne točke za človekove pravice med uslužbenci za zagovornike človekovih pravic in opozarjanjem na njihove primere pri organih na vseh ravneh; poziva ESZD in urad EU, naj redno poročata o najvidnejših sojenjih, pa tudi o razvoju razmer na področju človekovih pravic v Hongkongu na splošno; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva urad EU in diplomatsko osebje držav članic, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da zagovornikom človekovih pravic v Hongkongu zagotovijo vso potrebno podporo in pomagajo zaščititi njihove pravice, zlasti z obiski političnih zapornikov v zaporu, izdajo nujnih vizumov in zagotovitvijo začasnega zatočišča v državah članicah tistim, ki bežijo iz Hongkonga; obžaluje ozračje strahu, ki ga je hongkonška civilna družba ustvarila z zakonom o državni varnosti, tudi zaradi uvedbe samovoljnega kaznivega dejanja „prikritega sodelovanja s tujimi in zunanjimi silami“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podpira poziv 50 strokovnjakov OZN za človekove pravice, naj se v Svetu OZN za človekove pravice uvede poseben mandat za spremljanje razmer na področju človekovih pravic po vsej Kitajski, vključno s Hongkongom, in poročanje o njih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj pregledajo sporazum med EU in Hongkongom/Kitajsko o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah, status hongkonškega gospodarskega in trgovinskega urada v Bruslju ter sedež Hongkonga v Svetovni trgovinski organizaciji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, uradu EU v Hongkongu, vsem konzularnim uradom držav članic EU v Hongkongu, Svetemu sedežu ter glavnemu upravitelju in zakonodajnemu svetu Posebnega upravnega območja Hongkong. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0011.

(2)  UL C 99, 1.3.2022, str. 178.

(3)  UL C 456, 10.11.2021, str. 242.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/205 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/205

---

P9_TA(2022)0292

Položaj zagovornikov domorodnih skupnosti in okoljskih aktivistov v Braziliji ter uboj Doma Philipsa in Bruna Pereire

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o položaju zagovornikov domorodnih ljudstev in okolja v Braziliji ter o umoru Doma Phillipsa in Bruna Pereire (2022/2752(RSP))

(2023/C 47/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Braziliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Braziliji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o učinkih podnebnih sprememb na človekove pravice in vlogi okoljevarstvenikov pri tem vprašanju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o učinkih podnebnih sprememb na človekove pravice in vlogi okoljevarstvenikov pri tem vprašanju (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (3),

| — | ob upoštevanju izjav Novinarjev brez meja, Zveze domorodnih ljudstev doline Javari (UNIVAJA), Amnesty International, Survival International, Greenpeace, Human Rights Watch in Svetovnega sklada za naravo o umorih Bruna Pereire in Doma Phillipsa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Novinarjev brez meja, Zveze domorodnih ljudstev doline Javari (UNIVAJA), Amnesty International, Survival International, Greenpeace, Human Rights Watch in Svetovnega sklada za naravo o umorih Bruna Pereire in Doma Phillipsa,

| — | ob upoštevanju strateškega partnerstva med EU in Brazilijo, podpisanega julija 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega partnerstva med EU in Brazilijo, podpisanega julija 2007,

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic z dne 10. decembra 1948, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev iz leta 2007 in deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic z dne 10. decembra 1948, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev iz leta 2007 in deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998,

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela o domorodnih in plemenskih ljudstvih (št. 169), sprejete 27. junija 1989, katere podpisnica je tudi Brazilija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela o domorodnih in plemenskih ljudstvih (št. 169), sprejete 27. junija 1989, katere podpisnica je tudi Brazilija,

| — | ob upoštevanju ustave Federativne republike Brazilije in zlasti njenega člena 231 o priznavanju domorodnih zemljišč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Federativne republike Brazilije in zlasti njenega člena 231 o priznavanju domorodnih zemljišč,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker sta 5. junija 2022 britanski novinar Dom Phillips, ki je pripravljal prispevke za časopis The Guardian, in brazilski avtohtoni strokovnjak Bruno Pereira, nekdanji javni uslužbenec Nacionalne fundacije za Indijance (Funai), izginila v dolini Javari, med obrečno skupnostjo São Rafael in mestom Atalaia do Norte v državi Amazonas v severni Braziliji; ker so sta bili njuni trupli najdeni 15. junija 2022; |
| --- | --- |

A.

ker sta 5. junija 2022 britanski novinar Dom Phillips, ki je pripravljal prispevke za časopis The Guardian, in brazilski avtohtoni strokovnjak Bruno Pereira, nekdanji javni uslužbenec Nacionalne fundacije za Indijance (Funai), izginila v dolini Javari, med obrečno skupnostjo São Rafael in mestom Atalaia do Norte v državi Amazonas v severni Braziliji; ker so sta bili njuni trupli najdeni 15. junija 2022;

| B. | ker je brazilska zvezna policija 15. junija 2022 sporočila, da je ena od dveh oseb, aretiranih zaradi suma vpletenosti v njuno izginotje, priznala njun umor; |
| --- | --- |

B.

ker je brazilska zvezna policija 15. junija 2022 sporočila, da je ena od dveh oseb, aretiranih zaradi suma vpletenosti v njuno izginotje, priznala njun umor;

| C. | ker je nevladna organizacija Global Witness poročala, da je bilo leta 2020 v Braziliji ubitih več kot 20 zagovornikov varstva zemljišč in okoljevarstvenikov, kar državo uvršča na četrto mesto med državami z največjim številom takih ubojev na svetu, večina teh zločinov pa ostaja nekaznovana; ker se v Braziliji skoraj tri četrtine ubojev zgodi v amazonski regiji in so uperjeni proti zagovornikom domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

C.

ker je nevladna organizacija Global Witness poročala, da je bilo leta 2020 v Braziliji ubitih več kot 20 zagovornikov varstva zemljišč in okoljevarstvenikov, kar državo uvršča na četrto mesto med državami z največjim številom takih ubojev na svetu, večina teh zločinov pa ostaja nekaznovana; ker se v Braziliji skoraj tri četrtine ubojev zgodi v amazonski regiji in so uperjeni proti zagovornikom domorodnih ljudstev;

| D. | ker se razmere na področju človekovih pravic v Braziliji nenehno slabšajo zaradi restriktivnih zakonodajnih sprememb in ukinjanja financiranja okoljskih agencij ter vse pogostejšega nasilja; ker domorodna ljudstva v Braziliji trpijo zaradi sistematičnih napadov in pomanjkanja varstva pravic ter vse večjega števila napadov in umorov; ker je pandemija covida-19 nesorazmerno prizadela domorodne skupnosti v Braziliji; |
| --- | --- |

D.

ker se razmere na področju človekovih pravic v Braziliji nenehno slabšajo zaradi restriktivnih zakonodajnih sprememb in ukinjanja financiranja okoljskih agencij ter vse pogostejšega nasilja; ker domorodna ljudstva v Braziliji trpijo zaradi sistematičnih napadov in pomanjkanja varstva pravic ter vse večjega števila napadov in umorov; ker je pandemija covida-19 nesorazmerno prizadela domorodne skupnosti v Braziliji;

| E. | ker sedanja brazilska ustava, sprejeta leta 1988, in pravni okvir države določata izvorno pravico domorodnih ljudstev do zemljišč njihovih prednikov brez kakršne koli časovne omejitve za priznanje te pravice; ker je država dolžna urejati in varovati to pravico; |
| --- | --- |

E.

ker sedanja brazilska ustava, sprejeta leta 1988, in pravni okvir države določata izvorno pravico domorodnih ljudstev do zemljišč njihovih prednikov brez kakršne koli časovne omejitve za priznanje te pravice; ker je država dolžna urejati in varovati to pravico;

| F. | ker je 22. oktobra 2021 več lokalnih skupin civilne družbe sodelovalo na javni predstavitvi v Medameriški komisiji za človekove pravice, da bi obsodili kršitve zoper zagovornike človekovih pravic in okoljevarstvenike v Braziliji; ker je organizacija za obrt domorodnih ljudstev Brazilije avgusta 2021 pri Mednarodnem kazenskem sodišču zoper predsednika Bolsonara vložila tožbo zaradi zločinov proti človeštvu in genocida na podlagi njegovih izrecnih, sistematičnih in namernih politik, usmerjenih proti domorodnim ljudstvom; |
| --- | --- |

F.

ker je 22. oktobra 2021 več lokalnih skupin civilne družbe sodelovalo na javni predstavitvi v Medameriški komisiji za človekove pravice, da bi obsodili kršitve zoper zagovornike človekovih pravic in okoljevarstvenike v Braziliji; ker je organizacija za obrt domorodnih ljudstev Brazilije avgusta 2021 pri Mednarodnem kazenskem sodišču zoper predsednika Bolsonara vložila tožbo zaradi zločinov proti človeštvu in genocida na podlagi njegovih izrecnih, sistematičnih in namernih politik, usmerjenih proti domorodnim ljudstvom;

| G. | ker domorodna ljudstva prispevajo k varstvu deževnega gozda in drugih ekosistemov ter imajo zato ključno vlogo pri ohranjanju biotske raznovrstnosti v regiji in preprečevanju podnebnih sprememb; ker sta bila Bruno Pereira in Dom Phillips globoko zavezana ključni nalogi ohranjanja amazonskega deževnega gozda in njegove biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

G.

ker domorodna ljudstva prispevajo k varstvu deževnega gozda in drugih ekosistemov ter imajo zato ključno vlogo pri ohranjanju biotske raznovrstnosti v regiji in preprečevanju podnebnih sprememb; ker sta bila Bruno Pereira in Dom Phillips globoko zavezana ključni nalogi ohranjanja amazonskega deževnega gozda in njegove biotske raznovrstnosti;

| H. | ker je amazonski gozd največji deževni gozd na svetu in ima ključno vlogo pri absorpciji ogljikovega dioksida, zmanjševanju toplogrednih plinov ter ohranjanju regionalnih in svetovnih vremenskih vzorcev; ker je dolina Javari v Amazoniji na brazilski meji s Perujem in Kolumbijo; ker je v tej regiji največja koncentracija domorodnih ljudstev v prostovoljni izolaciji na svetu, dostop do nje pa je mogoč le prek drugih območij in po rekah; |
| --- | --- |

H.

ker je amazonski gozd največji deževni gozd na svetu in ima ključno vlogo pri absorpciji ogljikovega dioksida, zmanjševanju toplogrednih plinov ter ohranjanju regionalnih in svetovnih vremenskih vzorcev; ker je dolina Javari v Amazoniji na brazilski meji s Perujem in Kolumbijo; ker je v tej regiji največja koncentracija domorodnih ljudstev v prostovoljni izolaciji na svetu, dostop do nje pa je mogoč le prek drugih območij in po rekah;

| I. | ker je dolina Javari, tako kot druge regije brazilske Amazonije, območje intenzivnih konfliktov, ki jih izvajajo združbe organiziranega kriminala in prilaščevalci ozemelj, vpleteni v nezakoniti ribolov, lov, rudarjenje, nezakonito sečnjo in trgovino s prepovedanimi drogami; ker je 80 % krčenja gozdov posledica spreminjanja gozdov v kmetijska zemljišča zaradi proizvodov, kot so govedina, soja in palmovo olje; ker se je krčenje gozdov v brazilski Amazoniji od leta 2019 močno povečalo, med drugim za kar 22 % leta 2021 v primerjavi z letom 2020, kar je največje povečanje od leta 2006; |
| --- | --- |

I.

ker je dolina Javari, tako kot druge regije brazilske Amazonije, območje intenzivnih konfliktov, ki jih izvajajo združbe organiziranega kriminala in prilaščevalci ozemelj, vpleteni v nezakoniti ribolov, lov, rudarjenje, nezakonito sečnjo in trgovino s prepovedanimi drogami; ker je 80 % krčenja gozdov posledica spreminjanja gozdov v kmetijska zemljišča zaradi proizvodov, kot so govedina, soja in palmovo olje; ker se je krčenje gozdov v brazilski Amazoniji od leta 2019 močno povečalo, med drugim za kar 22 % leta 2021 v primerjavi z letom 2020, kar je največje povečanje od leta 2006;

| J. | ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načela pravne države v središču dolgoročnega odnosa med EU in Brazilijo v skladu z zavezo EU, da pri svojem zunanjem delovanju podpira te vrednote, in interesom, ki ga je izrazila Brazilija, da te vrednote vključi v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

J.

ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načela pravne države v središču dolgoročnega odnosa med EU in Brazilijo v skladu z zavezo EU, da pri svojem zunanjem delovanju podpira te vrednote, in interesom, ki ga je izrazila Brazilija, da te vrednote vključi v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje;

| 1. | ostro obsoja brutalne umore zagovornikov okolja in človekovih pravic ter domorodcev v Braziliji, nazadnje umor novinarja Doma Phillipsa in aktivista Bruna Pereire; poziva brazilske oblasti, naj izvedejo izčrpno, nepristransko in neodvisno preiskavo teh umorov ter zagotovijo, da bodo ves čas v celoti spoštovane pravice do dolžnega pravnega postopanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odločno obsoja povečevanje nasilja, napadov in nadlegovanja zagovornikov človekovih pravic in okoljevarstvenikov, domorodnih ljudstev, manjšin in novinarjev; obžaluje nenehno agresivno retoriko, verbalne napade in ustrahovalne izjave predsednika Bolsonara; obžaluje spolno nasilje in nasilje na podlagi spola nad ženskami, dekleti ter zagovorniki varstva okolja in domorodnih ljudstev ter opozarja, da gre za hudo kršitev njihovih človekovih pravic in dostojanstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zahteva, da brazilske oblasti nemudoma ukrepajo, da bi preprečile kršitve človekovih pravic in zaščitile zagovornike varstva okolja in domorodnih ljudstev; poudarja odgovornost brazilskih oblasti in pomen sprejetja ustreznih ukrepov za zaščito pravic domorodnih ljudstev do zemljišč, ozemelj in njihovega tradicionalnega načina življenja ter za zaščito domorodnih ljudstev pred vsemi oblikami nasilja in diskriminacije; poziva brazilske oblasti, naj izvajajo mednarodna priporočila za zagotovitev zaščite zagovornikov navedenih pravic in sprejmejo ukrepe za zaustavitev preganjanja, kriminalizacije in stigmatizacije domorodnih ljudstev in drugih tradicionalnih skupnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da nezakonito pridobivanje zlata ogroža gozdove in biotsko raznovrstnost na zaščitenih območjih ter izpostavlja domorodno prebivalstvo onesnaževalom; obžaluje vse večjo stopnjo krčenja gozdov na domorodnih zemljiščih, zlasti v brazilski Amazoniji; poziva brazilsko vlado, naj izboljša in bolje izvršuje zakonodajo proti nezakonitemu krčenju gozdov in rudarjenju ter poišče trajnostne alternative ekstraktivnim politikam, usmerjenim v ozemlja domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da je sedanja brazilska vlada razpustila vladne agencije, kot sta Funai, ki nadzoruje avtohtone zadeve, in Ibama, glavni organ za izvrševanje okoljske zakonodaje v Braziliji; poziva brazilsko vlado, naj obnovi in okrepi zmogljivosti teh teles, da bi zagotovili učinkovito izvrševanje okoljske zakonodaje in pravic domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je zelo zaskrbljen zaradi morebitnih posledic zakona PL 191/2020, znanega kot zakon o uničevanju, in zakona PL 490/2007 o razmejitvi domorodnih zemljišč; izraža globoko zaskrbljenost zaradi osnutkov zakonov, o katerih se trenutno razpravlja v brazilskem kongresu in ki bi lahko privedli do večjega krčenja gozdov in uničenja možnosti preživljanja domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahteva priznanje in zaščito zemljišč, ki jih tradicionalno zasedajo domorodna ljudstva, vključno s ponovno določitvijo domorodnih ozemelj in njihovo zaščito pred nezakonitimi zasegi zemljišč; ponovno poudarja, kako pomembno je zagotoviti skladnost s konvencijo Mednarodne organizacije dela o domorodnih in plemenskih ljudstvih (št. 169); |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da sta primerna skrbnost ter trajnostna in pregledna odgovornost podjetij pomembna vidika in nepogrešljivi sredstvi za preprečevanje hudih kršitev človekovih pravic in okoljskih kršitev ter za zaščito pred njimi; poziva evropska podjetja, naj zagotovijo potrebno skrbnost na področju človekovih pravic v vseh svojih dobavnih verigah v Braziliji; ponovno poudarja, da mora predlagana uredba EU o proizvodih, ki ne povzročajo krčenja gozdov, vključevati varstvo pravic domorodnih ljudstev in človekovih pravic ter zagotoviti, da se pri proizvodnji proizvodov, danih na evropski trg, ne kršijo pravice; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo vsak okvir sodelovanja vseboval trdne, zavezujoče in izvršljive določbe o varstvu človekovih pravic, vključno s pravicami domorodnih skupnosti, ter naj spodbuja spoštovanje mednarodnih standardov in zavez, tudi v zvezi s krčenjem gozdov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva brazilsko vlado, naj izpolni svoje zaveze iz Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah; odločno spodbuja Brazilijo, naj preganja kazniva dejanja zoper okolje in uvede nov trajnostni pristop k Amazoniji, da bi izpolnila pogoje iz časovnega načrta za pristop k Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in zagotovila celovito uskladitev s standardi OECD, potrebno za članstvo v tej organizaciji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj še naprej podpirajo civilno družbo ter okoljske in humanitarne organizacije, pri čemer naj dajo prednost spodbujanju človekovih pravic, demokracije, pravne države, enakosti in svobode medijev v Braziliji, ter naj pri spodbujanju teh ciljev sodelujejo z mednarodnimi partnerji; poziva delegacijo EU v Braziliji, naj pozorno spremlja stanje demokracije v državi ter zagotovi logistično in tehnološko podporo zagovornikom človekovih pravic, okoljskim zagovornikom in zagovornikom domorodnih ljudstev; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo z njeno pomočjo pri sodelovanju okrepila podpora civilni družbi, zlasti zagovornikom človekovih pravic, domorodnim ljudstvom in tradicionalnim skupnostim; poziva delegacijo EU v Braziliji in države članice z diplomatskimi predstavništvi na terenu, naj v celoti izvajajo smernice EU o zagovornikih človekovih pravic in zagotovijo vso ustrezno podporo pridržanim zagovornikom človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, začasnemu predsedstvu Skupnosti latinskoameriških in karibskih držav, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini ter predsedniku, vladi in kongresu Brazilije. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  UL C 15, 12.1.2022, str. 111.

(2)  UL C 118, 8.4.2020, str. 15.

(3)  UL C 404, 6.10.2021, str. 175.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/209 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/209

---

P9_TA(2022)0293

Razmere v tadžikistanski avtonomni pokrajini Gorski Badahšan

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o razmerah v tadžikistanski avtonomni pokrajini Gorski Badahšan (2022/2753(RSP))

(2023/C 47/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tadžikistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tadžikistanu,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju,

| — | ob upoštevanju 12. letnega dialoga o človekovih pravicah med EU in Tadžikistanom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 12. letnega dialoga o človekovih pravicah med EU in Tadžikistanom,

| — | ob upoštevanju izjave EU o najnovejših dogodkih v avtonomni pokrajini Gorski Badahšan v Tadžikistanu na zasedanju stalnega sveta OVSE št. 1375 dne 26. maja 2022 na Dunaju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU o najnovejših dogodkih v avtonomni pokrajini Gorski Badahšan v Tadžikistanu na zasedanju stalnega sveta OVSE št. 1375 dne 26. maja 2022 na Dunaju,

| — | ob upoštevanju skupne izjave delegacije Evropske unije v Tadžikistanu ter veleposlaništev Francije, Nemčije, Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter Združenih držav Amerike o razvoju dogodkov v pokrajini Gorski Badahšan z dne 18. maja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave delegacije Evropske unije v Tadžikistanu ter veleposlaništev Francije, Nemčije, Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter Združenih držav Amerike o razvoju dogodkov v pokrajini Gorski Badahšan z dne 18. maja 2022,

| — | ob upoštevanju skupnega pisma posebnih poročevalcev OZN tadžikistanski vladi z dne 11. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega pisma posebnih poročevalcev OZN tadžikistanski vladi z dne 11. marca 2022,

| — | ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN z dne 20. maja 2022 o manjšinskih vprašanjih; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN z dne 20. maja 2022 o manjšinskih vprašanjih;

| — | ob upoštevanju prejšnjih poročil in izjav posebnih poročevalcev OZN o položaju človekovih pravic v Tadžikistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih poročil in izjav posebnih poročevalcev OZN o položaju človekovih pravic v Tadžikistanu,

| — | ob upoštevanju izida splošnega rednega pregleda za Tadžikistan, ki ga je Svet za človekove pravice OZN sprejel 23. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida splošnega rednega pregleda za Tadžikistan, ki ga je Svet za človekove pravice OZN sprejel 23. marca 2022,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker so maja 2022 v avtonomni pokrajini Gorski Badahšan, po večmesečnem preganjanju lokalnih prebivalcev po novembrskih protestih leta 2021, izbruhnili protesti; ker so tadžikistanski državljani v Gorskem Badahšanu mirno uveljavljali svojo pravico do svobode izražanja in zbiranja, da bi izrazili svoj protest proti zlorabam njihovih skupnosti, organi pregona pa so proti njim uporabili silo; |
| --- | --- |

A.

ker so maja 2022 v avtonomni pokrajini Gorski Badahšan, po večmesečnem preganjanju lokalnih prebivalcev po novembrskih protestih leta 2021, izbruhnili protesti; ker so tadžikistanski državljani v Gorskem Badahšanu mirno uveljavljali svojo pravico do svobode izražanja in zbiranja, da bi izrazili svoj protest proti zlorabam njihovih skupnosti, organi pregona pa so proti njim uporabili silo;

| B. | ker je 25. novembra 2021 skupina pripadnikov organov pregona mučila in ubila mladega pripadnika pamirske manjšine Gulbidina Zijobekova, ki so ga obtožili napada na namestnika tožilca; ker je po njegovi smrti prišlo do mirnih protestov državljanov, ki so zahtevali preiskavo okoliščin uboja, umik večine vojaških enot, nameščenih v mestu Horug, odstranitev vojaških postojank v Horugu in razrešitev novoimenovanega guvernerja Ališerja Mirzonabotova; ker je policija nato streljala na množico in ubila več protestnikov ter ranila veliko drugih; |
| --- | --- |

B.

ker je 25. novembra 2021 skupina pripadnikov organov pregona mučila in ubila mladega pripadnika pamirske manjšine Gulbidina Zijobekova, ki so ga obtožili napada na namestnika tožilca; ker je po njegovi smrti prišlo do mirnih protestov državljanov, ki so zahtevali preiskavo okoliščin uboja, umik večine vojaških enot, nameščenih v mestu Horug, odstranitev vojaških postojank v Horugu in razrešitev novoimenovanega guvernerja Ališerja Mirzonabotova; ker je policija nato streljala na množico in ubila več protestnikov ter ranila veliko drugih;

| C. | ker so vlada in voditelji protestov od novembra 2021 do maja 2022 poskušali krizo rešiti s pogajanji; ker so 16. maja 2022 znova izbruhnili protesti, ker uboj Gulbidina Zijobekova z novembra 2021 ni bil preiskan; |
| --- | --- |

C.

ker so vlada in voditelji protestov od novembra 2021 do maja 2022 poskušali krizo rešiti s pogajanji; ker so 16. maja 2022 znova izbruhnili protesti, ker uboj Gulbidina Zijobekova z novembra 2021 ni bil preiskan;

| D. | ker tadžikistanske oblasti trdijo, da so proteste organizirale kriminalne združbe, povezane s terorističnimi organizacijami; ker je policija proteste nasilno razgnala, pri čemer jim je pomagala vojska iz glavnega mesta Dušanbe; ker so tadžikistanske oblasti 18. maja 2022 napovedale posebno protiteroristično operacijo in ker na bi proti protestnikom uporabile solzivec in ostro strelivo; |
| --- | --- |

D.

ker tadžikistanske oblasti trdijo, da so proteste organizirale kriminalne združbe, povezane s terorističnimi organizacijami; ker je policija proteste nasilno razgnala, pri čemer jim je pomagala vojska iz glavnega mesta Dušanbe; ker so tadžikistanske oblasti 18. maja 2022 napovedale posebno protiteroristično operacijo in ker na bi proti protestnikom uporabile solzivec in ostro strelivo;

| E. | ker so organizacije za človekove pravice obtožile tadžikistanske oblasti, da kršijo temeljne človekove pravice, saj poročajo o primerih mučenja pripornikov, ugrabitev in plenjenja s strani organov kazenskega pregona; ker je bilo med nasilnimi spopadi ubitih več ljudi, poročajo pa tudi o domnevnih zunajsodnih usmrtitvah; ker je tadžikistanska policija v zvezi s protesti pridržala večje število prebivalcev Gorskega Badahšana; |
| --- | --- |

E.

ker so organizacije za človekove pravice obtožile tadžikistanske oblasti, da kršijo temeljne človekove pravice, saj poročajo o primerih mučenja pripornikov, ugrabitev in plenjenja s strani organov kazenskega pregona; ker je bilo med nasilnimi spopadi ubitih več ljudi, poročajo pa tudi o domnevnih zunajsodnih usmrtitvah; ker je tadžikistanska policija v zvezi s protesti pridržala večje število prebivalcev Gorskega Badahšana;

| F. | ker so neodvisni mediji in civilna družba vedno bolj izpostavljeni ustrahovanju, samovoljnim pridržanjem in napadom; ker je bila Ulfathonim Mamadžojeva, ugledna predstavnica pamirske manjšine, neodvisna novinarka in aktivistka za državljanske pravice, samovoljno aretirana in obtožena kaznivega dejanja javnega pozivanja k nasilju, da bi vlado prisilili k spremembi ustavnega reda; ker ji v primeru obsodbe grozi do 15 let zapora; ker je policija njen primer opredelila kot tajnega, kar onemogoča njegovo spremljanje; |
| --- | --- |

F.

ker so neodvisni mediji in civilna družba vedno bolj izpostavljeni ustrahovanju, samovoljnim pridržanjem in napadom; ker je bila Ulfathonim Mamadžojeva, ugledna predstavnica pamirske manjšine, neodvisna novinarka in aktivistka za državljanske pravice, samovoljno aretirana in obtožena kaznivega dejanja javnega pozivanja k nasilju, da bi vlado prisilili k spremembi ustavnega reda; ker ji v primeru obsodbe grozi do 15 let zapora; ker je policija njen primer opredelila kot tajnega, kar onemogoča njegovo spremljanje;

| G. | ker svobodo medijev in izražanja v državi od leta 2015 nenehno zatirajo, nedavno nasilje v pokrajini Gorski Badahšan pa je le še povečalo pritisk na medije, ki jim grozijo z zaprtjem, če bodo poročali o dogodkih, ali pa naj poročajo le o uradni različici dogodkov, vključno s kampanjami blatenja lokalnih prebivalcev; ker je sodišče v Dušanbeju nedavno odredilo, da je treba neodvisna blogerja Dalerija Imomalija in Abdula Gurbatija pridržati v priporu dva meseca do sojenja zaradi sodelovanja s prepovedanimi organizacijami in političnimi strankami in ker naj bi domnevno pretepla policista; |
| --- | --- |

G.

ker svobodo medijev in izražanja v državi od leta 2015 nenehno zatirajo, nedavno nasilje v pokrajini Gorski Badahšan pa je le še povečalo pritisk na medije, ki jim grozijo z zaprtjem, če bodo poročali o dogodkih, ali pa naj poročajo le o uradni različici dogodkov, vključno s kampanjami blatenja lokalnih prebivalcev; ker je sodišče v Dušanbeju nedavno odredilo, da je treba neodvisna blogerja Dalerija Imomalija in Abdula Gurbatija pridržati v priporu dva meseca do sojenja zaradi sodelovanja s prepovedanimi organizacijami in političnimi strankami in ker naj bi domnevno pretepla policista;

| H. | ker je bilo 28. in 29. maja 2022 v Gorskem Badahšanu na podlagi izmišljenih obtožb pridržanih vsaj 13 članov organizacije civilne družbe „Komisija 44“, vključno z direktorjem pamirskega odvetniškega združenja Manuherjem Holiknazarovom ter Faromuzom Irgašovom in Hursandom Mamadžojevom; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo 28. in 29. maja 2022 v Gorskem Badahšanu na podlagi izmišljenih obtožb pridržanih vsaj 13 članov organizacije civilne družbe „Komisija 44“, vključno z direktorjem pamirskega odvetniškega združenja Manuherjem Holiknazarovom ter Faromuzom Irgašovom in Hursandom Mamadžojevom;

| I. | ker je centralna vlada maja prekinila internetne in mobilne povezave s pokrajino Gorski Badahšan; ker so bile povezave prekinjene že novembra in le delno ponovno vzpostavljene konec marca, tako da prebivalci te pokrajine štiri mesece niso imeli interneta; ker je to zelo otežilo komunikacijo mednarodnih organizacij civilne družbe z regijo in njene prebivalce prikrajšalo za pravico do dostopa do informacij; |
| --- | --- |

I.

ker je centralna vlada maja prekinila internetne in mobilne povezave s pokrajino Gorski Badahšan; ker so bile povezave prekinjene že novembra in le delno ponovno vzpostavljene konec marca, tako da prebivalci te pokrajine štiri mesece niso imeli interneta; ker je to zelo otežilo komunikacijo mednarodnih organizacij civilne družbe z regijo in njene prebivalce prikrajšalo za pravico do dostopa do informacij;

| J. | ker večina prebivalcev pokrajine pripada jezikovni in verski manjšini; ker pokrajino Gorski Badahšan tradicionalno odlikujeta relativno močna in dobro razvita civilna družba in nevladni sektor; ker od leta 2012 zaradi nadlegovanja in preganjanje tadžikistanskih oblasti v pokrajini Gorski Badahšan redno prihaja do nasilnih spopadov med prebivalstvom in vojsko; ker so tadžikistanske oblasti pod sedanjim predsednikom Emomalijem Rahmonom postopoma prevzele nadzor nad to avtonomno pokrajino, zlasti tako da so lokalne voditelje odstranile z oblasti ter začele zatirati civilno družbo in novinarje; |
| --- | --- |

J.

ker večina prebivalcev pokrajine pripada jezikovni in verski manjšini; ker pokrajino Gorski Badahšan tradicionalno odlikujeta relativno močna in dobro razvita civilna družba in nevladni sektor; ker od leta 2012 zaradi nadlegovanja in preganjanje tadžikistanskih oblasti v pokrajini Gorski Badahšan redno prihaja do nasilnih spopadov med prebivalstvom in vojsko; ker so tadžikistanske oblasti pod sedanjim predsednikom Emomalijem Rahmonom postopoma prevzele nadzor nad to avtonomno pokrajino, zlasti tako da so lokalne voditelje odstranile z oblasti ter začele zatirati civilno družbo in novinarje;

| K. | ker je Gorski Badahšan najrevnejša regija v Tadžikistanu z najvišjo stopnjo brezposelnosti in z neenakomerno porazdelitvijo dohodka od izkoriščanja rudnikov dragega kamna, ki so glavni naravni vir pokrajine; ker sta gospodarstvo pokrajine močno prizadeli nezakonita, neupravičena in neizzvana ruska vojna agresija proti Ukrajini in gospodarske sankcije, ki so sledile; |
| --- | --- |

K.

ker je Gorski Badahšan najrevnejša regija v Tadžikistanu z najvišjo stopnjo brezposelnosti in z neenakomerno porazdelitvijo dohodka od izkoriščanja rudnikov dragega kamna, ki so glavni naravni vir pokrajine; ker sta gospodarstvo pokrajine močno prizadeli nezakonita, neupravičena in neizzvana ruska vojna agresija proti Ukrajini in gospodarske sankcije, ki so sledile;

| 1. | globoko obžaluje smrtne žrtve v Gorskem Badahšanu in odločno obsoja, da so tadžikistanske oblasti novembra 2021 in maja 2022 nasilno nastopile proti protestnikom, novinarjem, blogerjem, odvetnikom in aktivistom, ker so izražali svoje mnenje in mirno protestirali; izraža veliko zaskrbljenost zaradi vse hujše humanitarne krize v pokrajini Gorski Badahšan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva tadžikistansko vlado, naj v skladu z mednarodnim pravom spoštuje in varuje človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s pravico ljudi do življenja, svobodo zbiranja, svobodo združevanja, svobodo izražanja in svobodo medijev v tej pokrajini in v preostalem delu države; poziva tadžikistanske oblasti, naj se vzdržijo pretirane uporabe sile proti protestnikom in ciljnega nadlegovanja prebivalcev pokrajine Gorski Badahšan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obsoja vse poskuse ustrahovanja medijskih delavcev, zagovornikov človekovih pravic, neodvisnih odvetnikov in civilne družbe ali vmešavanja v njihovo zakonito delo ter poziva tadžikistanske oblasti, naj ustavijo vsakršno nadlegovanje teh oseb, da bodo lahko neovirano opravljale svoje delo brez strahu pred povračilnimi ukrepi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva tadžikistanske oblasti, naj nemudoma izpustijo tiste, ki so bili samovoljno pridržani, in umaknejo vse obtožbe proti njim ter naj ustavijo politično preganjanje zagovornikov človekovih pravic in vplivnih podpornikov protestnikov, vključno z Ulfathonim Mamadžojevo, Dalerijem Imomalijem, Abdulom Gurbatijem, Manučehrom Holiknazarovom, Faromuzom Irgašovom, Hursandom Mamadžojevom, Čoršanbejem Čorhanbijevom in Amridinom Alovačojevom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva tadžikistanske oblasti, naj nemudoma začnejo učinkovito in neodvisno preiskavo nasilnih spopadov v pokrajini Gorski Badahšan med protesti maja 2022 in novembra 2021 ter po njih, zlasti o uporabi sile s strani predstavnikov organov kazenskega pregona, smrti civilistov in poročilih, da varnostne sile domnevno izvajajo mučenje, vključno z domnevnimi zunajsodnimi poboji miroljubnih protestnikov in običajnih prebivalcev več vasi v pokrajini Gorski Badahšan, ter o umoru Gulbidina Zijobekova 25. novembra 2021, kot so protestniki mirno zahtevali; vztraja, da je treba vse odgovorne privesti pred sodišče, žrtvam pa zagotoviti odškodnino; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja pomen pravice do poštenega sojenja in poziva tadžikistanske oblasti, naj prenehajo označevati preiskave in sodne postopke kot tajne; poziva tadžikistanske oblasti, naj odvetnikom in aktivistom zagotavljajo pošteno in pregledno sojenje, obsežno zaščito in postopkovna jamstva v skladu z mednarodnimi obveznostmi Tadžikistana in odobrijo mednarodnim organizacijam ponovno preiskavo vseh domnevnih kršitev človekovih pravic in dostojanstva; vztraja, da je treba vse, ki so bili pridržani zaradi protestov in razmer v pokrajini Gorski Badahšan, v skladu z mednarodnim pravom zaščititi pred mučenjem in grdim ravnanjem, jim omogočiti prost in neoviran dostop do odvetnika po lastni izbiri in do neodvisnih zdravnikov ter da svobodno komunicirajo z družinskimi člani; opozarja, da priznanje krivde, pridobljene z mučenjem v katerem koli postopku krši pravico do dolžnega pravnega postopanja in poštenega sojenja ter da je brez izjem prepovedano; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva tadžikistanske oblasti, naj v pokrajini Gorski Badahšan znova v celoti vzpostavijo komunikacijske povezave in popoln internetni dostop, da bi prebivalcem omogočile dostop do informacij, in naj v prihodnje ne prekinjajo komunikacijskih povezav; poziva tadžikistanske oblasti, naj na državni televiziji prenehajo širiti dezinformacije o protestih in dogodkih v pokrajini Gorski Badahšan; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva tadžikistanske oblasti, naj mednarodnim humanitarnim organizacijam in organizacijam za človekove pravice omogočijo takojšen, neomejen in brezpogojen dostop do pokrajine Gorski Badahšan, vključno z okrožjem Rušon, da bodo lahko spremljale razmere, dokumentirale kršitve človekovih pravic in zagotovile pomoč žrtvam; poziva tadžikistanske oblasti, naj povabijo vse posebne poročevalce OZN in izvajajo priporočila mednarodnih in regionalnih organov, vključno s priporočili skupine posebnih poročevalcev OZN, objavljenimi marca 2022; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva tadžikistanske oblasti, naj ponovno odprejo dostop do pokrajine Gorski Badahšan za prebivalce, ohranijo odprte prometne poti v celotni regiji in si po najboljših močeh prizadevajo, da bi z zagotavljanjem blaga in zdravstvene oskrbe za prebivalstvo preprečile nastanek humanitarne krize; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Tadžikistan, naj v dobri veri obravnava pomisleke prebivalcev pokrajine Gorski Badahšan in vzpostavi konstruktiven dialog z njenimi prebivalci in predstavniki civilne družbe, kot je „Komisija 44“, da bi dosegli trajnostno rešitev in mirno prihodnost te regije ter izvajali ukrepe za preprečevanje konfliktov, ki bodo izpolnjevali mednarodne standarde na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja pozive posebnega poročevalca OZN za manjšinska vprašanja Fernanda de Varennesa, naj se konča zatiranje pamirske manjšine v pokrajini Gorski Badahšan in se jo zaščiti; opozarja na pomen izvajanja mednarodnih standardov o nediskriminaciji in zaščiti avtohtonega in manjšinskega prebivalstva v Tadžikistanu, tudi na področju izobraževanja, zdravja, kulture in podjetništva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da legitimnega boja proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu ne bi smeli uporabiti kot izgovor za zatiranje dejavnosti opozicije, preprečevanje svobode izražanja in oviranje neodvisnosti sodstva; želi spomniti, da je treba vsem tadžikistanskim državljanom jamčiti temeljne svoboščine in pravno državo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poudarja, da je osnova demokratične družbe svobodno in neodvisno delovanje organizacij civilne družbe in medijev; zato poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj okrepijo podporo civilni družbi, neodvisnim nevladnim organizacijam, zagovornikom človekovih pravic in neodvisnim medijem, dejavnim v Tadžikistanu, vključno s financiranjem in nujnimi vizumi za tiste, ki potrebujejo zaščito; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva delegacijo EU in nacionalna diplomatska predstavništva v Tadžikistanu, naj na kraju samem pozorno spremljajo razmere in sojenja, javno opozarjajo na primere zagovornikov človekovih pravic, podpirajo žrtve kršitev človekovih pravic in zagotovijo, da bodo potekale neodvisne preiskave; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva podpredsednika Evropske komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in države članice EU, naj v mednarodnih organizacijah, kot je OZN, nenehno opozarjajo na vprašanje človekovih pravic v Tadžikistanu in pokrajini Gorski Badahšan; poziva tadžikistanske oblasti, naj zagotovijo ustrezno spremljanje in izvajanje priporočil na podlagi ugotovitev splošnega rednega pregleda; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva OZN in EU, naj pozorno spremljata izvajanje pravne države v Tadžikistanu, zlasti svobode zbiranja, združevanja in izražanja, tudi v kriznih razmerah, povezanih z varnostjo; poziva delegacijo EU v Dušanbeju, naj ima še naprej dejavno vlogo pri reševanju te krize; poziva podpredsednika/visokega predstavnika in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj tadžikistanske oblasti opozorita na te pomisleke, zlasti v naslednjem dialogu o človekovih pravicah med EU in Tadžikistanom, ter sprejmeta vse potrebne diplomatske ukrepe za učinkovito okrepitev spoštovanja človekovih pravic s strani tadžikistanskih oblasti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Svet, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj vključijo posvetovanja o človekovih pravicah in civilno družbo v vse dialoge med EU, njenimi državami članicami in Tadžikistanom ter izpolnijo zavezo EU o vključevanju načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, posebni predstavnici EU za Srednjo Azijo, vladam in parlamentom držav članic, Svetu OZN za človekove pravice ter predsedniku, vladi in parlamentu Tadžikistana. |
| --- | --- |

18.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/213 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/213

---

P9_TA(2022)0298

Finančne dejavnosti Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o finančnih dejavnostih Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2021 (2021/2203(INI))

(2023/C 47/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in protokola št. 5 k Pogodbama o statutu Evropske investicijske banke (EIB), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in protokola št. 5 k Pogodbama o statutu Evropske investicijske banke (EIB),

| — | ob upoštevanju dejstva, da je EIB 7. oktobra 2016 odobrila ratifikacijo Pariškega sporazuma s strani EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je EIB 7. oktobra 2016 odobrila ratifikacijo Pariškega sporazuma s strani EU,

| — | ob upoštevanju postopkov pritožbenega mehanizma skupine EIB, objavljenih 13. novembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopkov pritožbenega mehanizma skupine EIB, objavljenih 13. novembra 2018,

| — | ob upoštevanju posojilne politike EIB na področju energije, objavljene 14. novembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posojilne politike EIB na področju energije, objavljene 14. novembra 2019,

| — | ob upoštevanju časovnega načrta za podnebno banko za obdobje 2021–2025, ki ga je svet direktorjev EIB sprejel 11. novembra 2020, in nove podnebne strategije EIB z dne 15. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju časovnega načrta za podnebno banko za obdobje 2021–2025, ki ga je svet direktorjev EIB sprejel 11. novembra 2020, in nove podnebne strategije EIB z dne 15. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju operativnega načrta skupine EIB za leto 2021, objavljenega 20. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju operativnega načrta skupine EIB za leto 2021, objavljenega 20. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju poročila EIB o naložbah za obdobje 2020/2021 z naslovom Building a smart and green Europe in the COVID-19 era (Gradnja pametne in zelene Evrope v času covida-19), objavljenega 21. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB o naložbah za obdobje 2020/2021 z naslovom Building a smart and green Europe in the COVID-19 era (Gradnja pametne in zelene Evrope v času covida-19), objavljenega 21. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju računovodskega poročila EIB za leto 2020, objavljenega 3. maja 2021, in poročila o finančnih in posojilnih dejavnostih EIB za leto 2020, objavljenega 5. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju računovodskega poročila EIB za leto 2020, objavljenega 3. maja 2021, in poročila o finančnih in posojilnih dejavnostih EIB za leto 2020, objavljenega 5. maja 2021,

| — | ob upoštevanju poročila EIB o ocenjevanju dejavnosti za leto 2020 in delovnega programa za obdobje 2021–2023, objavljenih 3. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB o ocenjevanju dejavnosti za leto 2020 in delovnega programa za obdobje 2021–2023, objavljenih 3. junija 2021,

| — | ob upoštevanju publikacije EIB z dne 14. junija 2021 z naslovom A partnership with Africa:How the European Investment Bank delivers on EU policies in Africa and our future plans for development and partnership across the continent (Partnerstvo z Afriko: kako Evropska investicijska banka uresničuje politike EU v Afriki in kakšni so naši prihodnji načrti za razvoj in partnerstvo na tej celini), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije EIB z dne 14. junija 2021 z naslovom A partnership with Africa:How the European Investment Bank delivers on EU policies in Africa and our future plans for development and partnership across the continent (Partnerstvo z Afriko: kako Evropska investicijska banka uresničuje politike EU v Afriki in kakšni so naši prihodnji načrti za razvoj in partnerstvo na tej celini),

| — | ob upoštevanju listine skupine EIB o notranji reviziji, objavljene 29. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju listine skupine EIB o notranji reviziji, objavljene 29. julija 2021,

| — | ob upoštevanju politike skupine EIB za boj proti goljufijam, objavljene 5. avgusta 2021, in poročila o preiskovalnih dejavnostih EIB v zvezi z goljufijami za leto 2020, objavljenega 29. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike skupine EIB za boj proti goljufijam, objavljene 5. avgusta 2021, in poročila o preiskovalnih dejavnostih EIB v zvezi z goljufijami za leto 2020, objavljenega 29. julija 2021,

| — | ob upoštevanju poročila skupine EIB o razkritju obvladovanja tveganja za leto 2020, objavljenega 9. avgusta 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine EIB o razkritju obvladovanja tveganja za leto 2020, objavljenega 9. avgusta 2021,

| — | ob upoštevanju ocenjevalne politike skupine EIB, objavljene 19. avgusta 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalne politike skupine EIB, objavljene 19. avgusta 2021,

| — | ob upoštevanju poročila EIB o napredku na področju raznolikosti in vključevanja za leto 2020, objavljenega 12. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB o napredku na področju raznolikosti in vključevanja za leto 2020, objavljenega 12. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju kohezijske usmeritve EIB za obdobje 2021–2027, objavljene 13. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kohezijske usmeritve EIB za obdobje 2021–2027, objavljene 13. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju načrta EIB za prilagajanje podnebnim spremembam, objavljenega 26. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta EIB za prilagajanje podnebnim spremembam, objavljenega 26. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju tristranskega sporazuma med Evropsko komisijo, Evropskim računskim sodiščem in Evropsko investicijsko banko, ki je začel veljati novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tristranskega sporazuma med Evropsko komisijo, Evropskim računskim sodiščem in Evropsko investicijsko banko, ki je začel veljati novembra 2021,

| — | ob upoštevanju politike preglednosti skupine EIB, objavljene 18. novembra 2021, in njene politike razkrivanja nepravilnosti, objavljene 24. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike preglednosti skupine EIB, objavljene 18. novembra 2021, in njene politike razkrivanja nepravilnosti, objavljene 24. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju raziskave EIB o naložbah za leto 2021 – pregled stanja v Evropski uniji, objavljene 2. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave EIB o naložbah za leto 2021 – pregled stanja v Evropski uniji, objavljene 2. decembra 2021,

| — | ob upoštevanju poročila skupine EIB o korporativnem upravljanju za leto 2020, objavljenega 9. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine EIB o korporativnem upravljanju za leto 2020, objavljenega 9. decembra 2021,

| — | ob upoštevanju poročila EIB o vplivih za leto 2020:podnebni ukrepi, okoljska trajnostnost in inovacije za razogljičenje, objavljenega 20. decembra 2021, njenega poročila z naslovom The path to a better planet:Adapting to climate change and aligning with the Paris Agreement (Pot k boljšemu planetu: prilagajanje podnebnim spremembam in usklajevanje s Pariškim sporazumom), objavljenega 28. oktobra 2021, ter načrta EIB za prilagajanje podnebnim spremembam: podpora prilagoditveni strategiji EU za gradnjo odpornosti na podnebne spremembe, objavljenega 26. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB o vplivih za leto 2020:podnebni ukrepi, okoljska trajnostnost in inovacije za razogljičenje, objavljenega 20. decembra 2021, njenega poročila z naslovom The path to a better planet:Adapting to climate change and aligning with the Paris Agreement (Pot k boljšemu planetu: prilagajanje podnebnim spremembam in usklajevanje s Pariškim sporazumom), objavljenega 28. oktobra 2021, ter načrta EIB za prilagajanje podnebnim spremembam: podpora prilagoditveni strategiji EU za gradnjo odpornosti na podnebne spremembe, objavljenega 26. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju okvira PATH skupine EIB za pomoč pogodbenim strankam pri usklajevanju s Pariškim sporazumom (Paris Alignment for Counterparties), objavljenega 26. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira PATH skupine EIB za pomoč pogodbenim strankam pri usklajevanju s Pariškim sporazumom (Paris Alignment for Counterparties), objavljenega 26. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju poročila EIB o naložbah za obdobje 2021/2022 z naslovom Key Findings: Recovery as a springboard for change (Glavne ugotovitve: okrevanje kot odskočna deska za spremembe), objavljenega 12. januarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB o naložbah za obdobje 2021/2022 z naslovom Key Findings: Recovery as a springboard for change (Glavne ugotovitve: okrevanje kot odskočna deska za spremembe), objavljenega 12. januarja 2022,

| — | ob upoštevanju poročila EIB o dejavnostih za leto 2020 z naslovom Crisis Solutions (Rešitve za krizo), objavljenega 20. januarja 2021, in njenega poročila o dejavnostih za leto 2021 z naslovom The Innovation Response (Inovacijski odgovor), objavljenega 27. januarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB o dejavnostih za leto 2020 z naslovom Crisis Solutions (Rešitve za krizo), objavljenega 20. januarja 2021, in njenega poročila o dejavnostih za leto 2021 z naslovom The Innovation Response (Inovacijski odgovor), objavljenega 27. januarja 2022,

| — | ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča (prvi senat) z dne 30. marca 2022 v zadevi T-299/20, KF proti Evropski investicijski banki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča (prvi senat) z dne 30. marca 2022 v zadevi T-299/20, KF proti Evropski investicijski banki,

| — | ob upoštevanju pripomb Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice iz avgusta 2021 o osnutku okvira skupine EIB za okoljsko in socialno trajnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripomb Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice iz avgusta 2021 o osnutku okvira skupine EIB za okoljsko in socialno trajnost,

| — | ob upoštevanju zadev 1065/2020/PB, 1251/2020/PB in 1252/2020/PB v zvezi z EIB, o katerih je evropska varuhinja človekovih pravic odločila 21. aprila 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadev 1065/2020/PB, 1251/2020/PB in 1252/2020/PB v zvezi z EIB, o katerih je evropska varuhinja človekovih pravic odločila 21. aprila 2022,

| — | ob upoštevanju priporočila evropske varuhinje človekovih pravic v zadevi 2168/2019/KR o tem, kako je Evropski bančni organ obravnaval potezo nekdanjega izvršnega direktorja, da postane glavni izvršni direktor skupine za finančno lobiranje, in njene odločitve v zadevi OI/3/2021/KR o načinu, na katerega je Evropska obrambna agencija obravnavala prijavi svojega nekdanjega izvršnega direktorja na vodilna položaja pri družbi Airbus, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila evropske varuhinje človekovih pravic v zadevi 2168/2019/KR o tem, kako je Evropski bančni organ obravnaval potezo nekdanjega izvršnega direktorja, da postane glavni izvršni direktor skupine za finančno lobiranje, in njene odločitve v zadevi OI/3/2021/KR o načinu, na katerega je Evropska obrambna agencija obravnavala prijavi svojega nekdanjega izvršnega direktorja na vodilna položaja pri družbi Airbus,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 26. maja 2021 z naslovom Vključevanje vidika spola v proračunu EU: čas je, da se z besed preide na dejanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 26. maja 2021 z naslovom Vključevanje vidika spola v proračunu EU: čas je, da se z besed preide na dejanja,

| — | ob upoštevanju okoljske in socialne politike Evropske banke za obnovo in razvoj iz aprila 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okoljske in socialne politike Evropske banke za obnovo in razvoj iz aprila 2019,

| — | ob upoštevanju operativnega načrta skupine EIB za obdobje 2022–2024, objavljenega 27. januarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju operativnega načrta skupine EIB za obdobje 2022–2024, objavljenega 27. januarja 2022,

| — | ob upoštevanju okvira skupine EIB za okoljsko in socialno trajnostnost, sprejetega 2. februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira skupine EIB za okoljsko in socialno trajnostnost, sprejetega 2. februarja 2022,

| — | ob upoštevanju hitrega odziva, sprejetega 4. marca 2022, s katerim EIB izkazuje solidarnost z Ukrajino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju hitrega odziva, sprejetega 4. marca 2022, s katerim EIB izkazuje solidarnost z Ukrajino,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti (COM(2020)0667),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640) in resolucije Parlamenta z dne 15. januarja 2020 o isti temi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640) in resolucije Parlamenta z dne 15. januarja 2020 o isti temi (1),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380) in Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380) in Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2021 z naslovom Pot do zdravega planeta za vse – Akcijski načrt EU: Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal (COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2021 z naslovom Pot do zdravega planeta za vse – Akcijski načrt EU: Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal (COM(2021)0400),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2022 z naslovom REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2022 z naslovom REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (COM(2022)0108),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa InvestEU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa InvestEU (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (3) in Uredbe (EU) 2021/1229 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. julija 2021 o instrumentu za posojila v javnem sektorju v okviru Mehanizma za pravični prehod (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (3) in Uredbe (EU) 2021/1229 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. julija 2021 o instrumentu za posojila v javnem sektorju v okviru Mehanizma za pravični prehod (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (5),

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN,

| — | ob upoštevanju poročila koalicije Counter Balance za leto 2019 z naslovom Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework (Ali je EIB kos goljufijam in korupciji? Izzivi za upravljavski okvir banke EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila koalicije Counter Balance za leto 2019 z naslovom Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework (Ali je EIB kos goljufijam in korupciji? Izzivi za upravljavski okvir banke EU),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (6),

| — | ob upoštevanju pisma evropske varuhinje človekovih pravic predsedniku EIB z dne 22. julija 2016 o vprašanjih nasprotij interesov in odgovora predsednika EIB z dne 31. januarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma evropske varuhinje človekovih pravic predsedniku EIB z dne 22. julija 2016 o vprašanjih nasprotij interesov in odgovora predsednika EIB z dne 31. januarja 2017,

| — | ob upoštevanju poročila o inšpekcijskem pregledu evropske varuhinje človekovih pravic z dne 18. maja 2022 v zadevi OI/1/2021/KR o tem, kako Komisija obravnava izzive pojava „vrtljivih vrat“, ki vključuje njene (nekdanje) uslužbence, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o inšpekcijskem pregledu evropske varuhinje človekovih pravic z dne 18. maja 2022 v zadevi OI/1/2021/KR o tem, kako Komisija obravnava izzive pojava „vrtljivih vrat“, ki vključuje njene (nekdanje) uslužbence,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0165/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0165/2022),

| A. | ker je v skladu s členom 309 PDEU naloga EIB prispevati k doseganju ciljev EU, tudi z različnimi naložbenimi instrumenti, kot so posojila, lastniški kapital, jamstva, instrumenti za porazdelitev tveganj in svetovalne storitve; |
| --- | --- |

A.

ker je v skladu s členom 309 PDEU naloga EIB prispevati k doseganju ciljev EU, tudi z različnimi naložbenimi instrumenti, kot so posojila, lastniški kapital, jamstva, instrumenti za porazdelitev tveganj in svetovalne storitve;

| B. | ker je EIB leta 2021 podpisala posojila v višini približno 95 milijard EUR in podprla približno 430 000 malih in srednjih podjetij ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki so hrbtenica enotnega trga EU; ker je bilo 75 milijard EUR povezanih z operacijami skupine EIB, preostala posojila pa so bila v okviru evropskega jamstvenega sklada; ker je 20,7 milijarde EUR finančnih sredstev skupine EIB podprlo inovacije, vključno z naložbami v digitalizacijo ter spodbujanjem znanj in spretnosti ter usposabljanja za digitalni svet, kar znatno prispeva k svetovni konkurenčnosti EU in zaposlovanju; ker je skupni podpisani znesek večji od katere koli druge večstranske banke in je rekord za EIB; |
| --- | --- |

B.

ker je EIB leta 2021 podpisala posojila v višini približno 95 milijard EUR in podprla približno 430 000 malih in srednjih podjetij ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki so hrbtenica enotnega trga EU; ker je bilo 75 milijard EUR povezanih z operacijami skupine EIB, preostala posojila pa so bila v okviru evropskega jamstvenega sklada; ker je 20,7 milijarde EUR finančnih sredstev skupine EIB podprlo inovacije, vključno z naložbami v digitalizacijo ter spodbujanjem znanj in spretnosti ter usposabljanja za digitalni svet, kar znatno prispeva k svetovni konkurenčnosti EU in zaposlovanju; ker je skupni podpisani znesek večji od katere koli druge večstranske banke in je rekord za EIB;

| C. | ker je Rusija 24. februarja 2022 napadla Ukrajino in povzročila humanitarno krizo v tej državi ter bistveno vplivala na gospodarske in varnostne razmere v EU in njenem sosedstvu; ker je svet direktorjev EIB 4. marca odobril nujni solidarnostni sveženj za Ukrajino v višini 668 milijonov EUR, ki so mu sledila plačila ukrajinski vladi za najnujnejše potrebe; ker je EIB obljubila 4 milijarde EUR na svetovnem dogodku Podprimo Ukrajino za zbiranje sredstev za podporo žrtvam ruske invazije in podporo ukrajinskim vojnim beguncem v državah članicah, da bi financirala ključno socialno infrastrukturo, vključno s stanovanji, šolami, bolnišnicami in vrtci; |
| --- | --- |

C.

ker je Rusija 24. februarja 2022 napadla Ukrajino in povzročila humanitarno krizo v tej državi ter bistveno vplivala na gospodarske in varnostne razmere v EU in njenem sosedstvu; ker je svet direktorjev EIB 4. marca odobril nujni solidarnostni sveženj za Ukrajino v višini 668 milijonov EUR, ki so mu sledila plačila ukrajinski vladi za najnujnejše potrebe; ker je EIB obljubila 4 milijarde EUR na svetovnem dogodku Podprimo Ukrajino za zbiranje sredstev za podporo žrtvam ruske invazije in podporo ukrajinskim vojnim beguncem v državah članicah, da bi financirala ključno socialno infrastrukturo, vključno s stanovanji, šolami, bolnišnicami in vrtci;

| D. | ker je pandemija koronavirusa resen svetovni šok z daljnosežnimi socialnimi in gospodarskimi posledicami; ker je EIB med pandemijo podpisala posojila v višini približno 6,3 milijarde EUR v okviru odziva na covid-19 v zdravstvenem sektorju, vključno s projekti za zdravstveno in bolnišnično infrastrukturo in medicinsko opremo, pa tudi za krepitev zdravstvenega sistema z ukrepi za pripravljenost na pandemijo; ker so bila sredstva, zbrana med pandemijo, privlačna tarča za goljufije in korupcijo, kot je bilo poudarjeno v poročilu EIB za preiskovanje goljufij v letu 2020; ker bi morala EIB sprejeti potrebne ukrepe, da bi sredstva dosegla predvidene upravičence; |
| --- | --- |

D.

ker je pandemija koronavirusa resen svetovni šok z daljnosežnimi socialnimi in gospodarskimi posledicami; ker je EIB med pandemijo podpisala posojila v višini približno 6,3 milijarde EUR v okviru odziva na covid-19 v zdravstvenem sektorju, vključno s projekti za zdravstveno in bolnišnično infrastrukturo in medicinsko opremo, pa tudi za krepitev zdravstvenega sistema z ukrepi za pripravljenost na pandemijo; ker so bila sredstva, zbrana med pandemijo, privlačna tarča za goljufije in korupcijo, kot je bilo poudarjeno v poročilu EIB za preiskovanje goljufij v letu 2020; ker bi morala EIB sprejeti potrebne ukrepe, da bi sredstva dosegla predvidene upravičence;

| E. | ker socialne in gospodarske posledice krize zaradi covida-19 ter nezakonita, neizzvana in neupravičena vojaška agresija proti Ukrajini in napad nanjo močno vplivajo na pravično, vključujočo in trajnostno rast, naložbe, odpornost, zaposlovanje, izobraževanje in socialno-ekonomske neenakosti; ker visoka inflacija ter naraščajoče cene energije, goriva in hrane nesorazmerno vplivajo na najbolj prikrajšana gospodinjstva v družbi; |
| --- | --- |

E.

ker socialne in gospodarske posledice krize zaradi covida-19 ter nezakonita, neizzvana in neupravičena vojaška agresija proti Ukrajini in napad nanjo močno vplivajo na pravično, vključujočo in trajnostno rast, naložbe, odpornost, zaposlovanje, izobraževanje in socialno-ekonomske neenakosti; ker visoka inflacija ter naraščajoče cene energije, goriva in hrane nesorazmerno vplivajo na najbolj prikrajšana gospodinjstva v družbi;

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja temeljno vlogo EIB kot javne banke EU in edine mednarodne finančne institucije, ki je v celoti v lasti držav članic in v celoti upošteva politike in standarde EU pri podpiranju socialnega in gospodarskega okrevanja ter usmerjanju naložb v doseganje ciljev EU; je seznanjen s poročilom EIB o naložbah 2021/2022 in operativnim načrtom skupine EIB za obdobje 2022–2024; pozdravlja rekordne naložbe EIB, saj je zagotovila financiranje v višini skoraj 95 milijard EUR v letu 2021, in njeno osredotočenost na dolgoročne izzive EU, kot so podnebne spremembe, socialna kohezija in digitalna preobrazba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | najostreje obsoja nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Ruske federacije proti Ukrajini in vdor na njeno ozemlje, pa tudi vpletenost Belorusije v to agresijo; poudarja, da je vojna povzročila hudo humanitarno krizo in bistveno vpliva na gospodarske in varnostne razmere v EU in njenem sosedstvu, temu pa bi se bilo treba v širšem smislu posvetiti tudi v dejavnostih in naložbenih načrtih EIB; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja odziv EIB na rusko invazijo v Ukrajini z odobritvijo nujnega solidarnostnega svežnja, ki med drugim vključuje takojšnjo finančno podporo ukrajinskim oblastem v višini 668 milijonov EUR s pospešitvijo izplačil v okviru obstoječih posojil in zavezo za pospešitev izplačila dodatnih 1,3 milijarde EUR; ugotavlja, da ta sveženj vključuje takojšnjo finančno podporo ter srednjeročno in dolgoročno podporo infrastrukturi, vključno s prizadevanji za obnovo takoj, ko bo po vojni ponovno vzpostavljena svobodna in neodvisna Ukrajina; poziva EIB, naj pripravi akcijske načrte za spodbujanje neposrednih naložb EU v Ukrajini, vključno z novimi povojnimi gospodarskimi in socialnimi projekti, kot so šole, socialna stanovanja in bolnišnice; poudarja pomen usklajenih prizadevanj za odziv na ukrajinsko krizo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj hitro vzpostavijo mehanizem poročanja za obveščanje pristojnih organov o vseh sredstvih, ki jih v evropskih finančnih institucijah, po potrebi tudi v skupini EIB, posedujejo ruske in beloruske fizične in pravne osebe, povezane z režimoma Putina in Lukašenka; poziva EIB, naj bo zelo pazljiva in pozorno spremlja nove sankcije in ukrepe, o katerih se je dogovoril Svet; opozarja, da je EIB po nezakoniti priključitvi Krima leta 2014 prenehala poslovati v Rusiji; pričakuje tudi, da bo EIB ustavila sodelovanje vseh ruskih neposrednih ali posrednih partnerjev pri naložbenih projektih, tudi prek finančnih posrednikov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice, naj kot delničarke povečajo kapitalizacijo EIB, da bi omogočile več dolgoročnih posojil in inovativnih instrumentov za financiranje projektov z velikim potencialom za trajnost ter socialne in inovacijske koristi na ključnih področjih politike EU, kot sta digitalizacija in zelena preobrazba, hkrati pa ohranile trenutno visoko bonitetno oceno EIB; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja dejstvo, da je EIB v letu 2021 podprla več kot 430 000 malih in srednjih podjetij, ki zaposlujejo 4,5 milijona ljudi; vendar poziva EIB, naj zagotovi dodaten kapital za rast, da bodo lahko ta podjetja razširila svoje dejavnosti; ugotavlja, da sedanje visoke cene energije vplivajo tudi na konkurenčnost malih in srednjih podjetij; poziva EIB, naj oceni, ali je sedanja raven podpore za ta podjetja zadostna glede na visoke cene energije in naraščajoče stroške surovin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja dejstvo, da je EIB v letu 2021 namenila rekordnih 20,7 milijarde EUR sredstev za podporo inovacijam, vključno z naložbami v digitalizacijo ter spodbujanjem znanj in spretnosti ter usposabljanja za digitalni svet; meni, da so tovrstne naložbe bistvenega pomena za ohranjanje konkurenčnosti Evrope in za doseganje strateške avtonomije EU ter so zlasti pomembne za zaposlene v sektorjih, ki zahtevajo znatno prilagoditev in prekvalifikacijo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja novo kohezijsko usmeritev, s katero se je EIB zavezala, da bo do leta 2025 svoje posojilne dejavnosti v kohezijskih regijah povečala na 45 % skupnih posojil EU-27, v najmanj razvitih regijah pa na 23 %; poudarja, kako pomembni so v zadevnih regijah okrepljeni podnebni ukrepi za spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne konvergence ter pravičnega prehoda, pri katerem nihče ne bo zapostavljen, ter poudarja, da bi bilo treba naložbe izbirati na podlagi finančnih, gospodarskih in tehničnih zaslug; poziva EIB, naj še naprej obravnava sistemske pomanjkljivosti, ki nekaterim regijam ali državam preprečujejo, da bi v celoti izkoristile finančne priložnosti EIB, med drugim naj okrepi prizadevanja za razširitev posojilnih dejavnosti s tehnično pomočjo, krepitvijo zmogljivosti in svetovalno podporo, zlasti na področju inovacij, digitalizacije, infrastrukture, podpore malim in srednjim podjetjem ter projektov, namenjenih ustvarjanju kakovostnih delovnih mest, ter daje prednost projektom, ki zmanjšujejo neenakosti ter spodbujajo socialno raznolikost in vključevanje; v zvezi s tem poziva k večji podpori za svetovalne storitve, kot so skupna pomoč pri podpori projektov v evropskih regijah (JASPERS), evropska pomoč, namenjena področju energije na lokalni ravni (ELENA), in Fi-Compass; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izraža pohvalo, da je bil evropski jamstveni sklad uporabljen pravočasno ter je pomagal ublažiti negativne socialne in ekonomske posledice pandemije covida-19, vključno s podporo malim in srednjim podjetjem; ugotavlja, da je EIB 31. decembra 2021 odobrila 23,2 milijarde EUR za operacije evropskega jamstvenega sklada (95 % od 24,4 milijarde EUR, ki so na voljo), kar je približno tretjina zneska, ki ga skupina EIB običajno naloži v enem letu; ugotavlja, da je brez preglednosti v zvezi s končnimi upravičenci težko sklepati o vplivu sklada na evropsko gospodarstvo; zato poziva k temeljiti oceni sklada, da se oceni, v kolikšni meri je vključenost EIB prinesla dodano vrednost, v kolikšni meri je sklad dosegel cilje, saj se instrument postopno opušča, ter kakšna je bila stopnja preglednosti pri njegovem izvajanju; poziva, da je treba te ocene predstaviti javnosti; pozdravlja dejstvo, da se ocena evropskega jamstvenega sklada pripravlja, in se je veseli; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je seznanjen z novim okvirom za okoljsko in socialno trajnostnost; pozdravlja, da je bilo kot operativni model sprejeto vzdržno financiranje; poziva, naj se začne hitro izvajati, ter poziva EIB, naj vzpostavi jasne in stroge postopke za izvajanje potrebne skrbnosti; poleg tega poziva, naj se vse določbe okvira za okoljsko in socialno trajnostnost ustrezno odražajo v pogodbah in naj se pri vseh operacijah EIB uporablja načelo, da se ne škoduje bistveno; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja, da je bil med EIB in Komisijo 7. marca 2022 podpisan sporazum InvestEU, in je zadovoljen, da je Evropski investicijski sklad ločen izvajalski partner; poziva k hitremu izvajanju novega svetovalnega vozlišča InvestEU in poudarja, da je treba pospešiti pogajanja z drugimi izvajalskimi partnerji; |
| --- | --- |

11.

Podnebna banka

| 12. | pozdravlja, da je bilo 43 % vseh posojil v letu 2021 povezanih s podnebjem in okoljem (več kot leta 2020, ko jih je bilo 40 %), in odobrava namero, da se v letu 2022 uresniči cilj glede posojil za podnebne ukrepe; pozdravlja tudi dejstvo, da se je delež zelenega financiranja EIB – razen mandata evropskega jamstvenega sklada, ki je posebej namenjen malim in srednjim podjetjem, ki jih je prizadela pandemija, – dejansko povečal na 51 %; ponovno poudarja, da bi morali biti vsi finančni tokovi EIB v celoti skladni z neto ničelnimi emisijami najpozneje do leta 2050 in s povečanim podnebnim ciljem EU za leto 2030; poudarja, da mora biti podnebni prehod vključujoč in pravičen; poudarja, da morajo biti zelene naložbe izvedljive in da mora EIB ohraniti visoko bonitetno oceno (AAA); v zvezi s tem poziva EIB, naj izkoristi svoja posojila, finančne instrumente, tehnično pomoč in svetovalne storitve, da bi podprla ljudi in regije, ki se soočajo s socialno-ekonomskimi izzivi, ki izhajajo iz prehoda na ogljično nevtralno gospodarstvo; poudarja, da je časovni načrt za podnebno banko dobro izhodišče, vendar bodo potrebni nadaljnji ukrepi, da se zagotovi uskladitev s cilji Pariškega sporazuma in hkrati poskrbi, da bosta cilj 1,5 oC in pravični prehod ostala dosegljiva; ponovno poudarja, da je mogoče obsežne spremembe doseči le, če se upošteva industrija in zagotovijo potrebne spodbude za inovativne podnebne rešitve in ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest; poziva, naj se čim prej objavijo vsi akcijski načrti za izvajanje časovnega načrta za podnebno banko, da se zagotovi pregled načrtovanih ukrepov za doseganje ciljev in oceni njihova ustreznost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | z zanimanjem pričakuje vmesni pregled časovnega načrta za podnebno banko in poudarja, da mora prispevati k pospešitvi preoblikovanja institucije v resnično podnebno banko, ki bo olajšala ohranjanje naravnih virov in varstvo okolja; pričakuje, da bodo vsa posojila usklajena s cilji Pariškega sporazuma, pri čemer bo cilj 1,5 oC ostal dosegljiv, ter s podnebnimi in okoljskimi zavezami EU; poziva, da je treba pri vmesnem pregledu časovnega načrta za podnebno banko opraviti tudi zanesljivo oceno ogljično manj intenzivnih alternativ in emisij obsega 3 za vsak projekt posebej; pričakuje podrobna letna poročila o napredku časovnega načrta za podnebno banko za vse operacije od leta 2023 dalje, ki bodo vsebovala tudi informacije o tem, v kolikšni meri je usklajen s podnebnimi cilji EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja uskladitev nasprotnih strank s Pariškim sporazumom in pričakuje, da se bo v celoti izvajala; znova poziva, naj načrte za razogljičenje čim prej, najpozneje pa do izteka leta 2025, pripravijo tudi finančni posredniki, ne samo korporativne stranke; poudarja, da te nove zahteve ne smejo ogrožati dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja; poziva, da se je treba osredotočiti na verodostojnost kratkoročnih načrtov za razogljičenje; poziva k strogemu izvajanju teh načrtov in ciljev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter k oceni, ali jih je mogoče vključiti v pogodbene klavzule med EIB in njenimi strankami; pričakuje, da bo EIB sistematično preverjala in zagotavljala skladnost, zlasti pri izvajanju okvira za okoljsko in socialno trajnostnost; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja povečanje naložb EIB v energijo v Evropi, ki so se z 10 milijard EUR v letu 2018 povzpele na več kot 14 milijard EUR v letu 2021; poziva EIB, naj glede na nedavne geopolitične dogodke pospeši in poveča naložbe v energetsko varnost EU, in ponovno poudarja, da je krepitev energetske varnosti EU združljiva z vlogo EIB kot podnebne banke, pa tudi s ciljem zmanjšanja energetske revščine, ki postaja še posebej pereč zaradi hitro rastočih cen energije in goriva; ponovno poziva EIB, naj v celoti izvaja načelo energijske učinkovitosti in si zastavi cilj, da bi s posojili na področju energije obravnavala energetsko revščino; ponovno izraža podporo posojilni politiki EIB na področju energije iz leta 2019; poziva EIB, naj da prednost financiranju naložb v obnovljive vire energije, energijsko učinkovitost in energetsko varnost, kar bo povečalo neodvisnost EU od tretjih držav; poziva EIB, naj poveča obseg posojil za takšne projekte, da bi pripomogla k hitremu zmanjšanju odvisnosti od uvoza energije in surovin iz Rusije in drugih tretjih držav; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja načrt EIB za prilagajanje podnebnim spremembam in zavezo, da bo delež ukrepov, namenjene prilagajanju podnebnim spremembam, povečala na 15 % skupnega podnebnega cilja do leta 2025; ponovno poziva, naj se uskladijo metode pregledovanja za oceno fizičnega podnebnega tveganja za vse posojilne dejavnosti EIB, vključno s tistimi, ki se izvajajo prek finančnih posrednikov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | v zvezi s prihodnjim vmesnim pregledom posojilne politike na področju energije opozarja na izjavo predsednika Hoyerja na letni tiskovni konferenci skupine EIB 27. januarja 2022, v kateri je povedal, da so pri EIB prepričani, da je njihovo poslanstvo kot institucija za dolgoročne naložbe osredotočiti se na trajnostnost in doseganje pariških ciljev, zato sam ne vidi nobene spremembe v posojilni politiki banke na področju energije; poziva EIB, naj spoštuje priporočila platforme za trajnostno financiranje in preneha financirati nasedle naložbe in dejavnosti, ki niso združljive s cilji evropskega zelenega dogovora in povezanimi strategijami EU; poziva EIB, naj se osredotoči zlasti na naložbe v projekte, ki povečujejo zanesljivo oskrbo z energijo z diverzifikacijo virov energije in dobaviteljev ter z zmanjšanjem odvisnosti EU od energije iz tretjih držav; spodbuja EIB, naj sodeluje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter olajša financiranje manjših projektov, vključno s pobudami, ki jih vodi skupnost in se osredotočajo na obnovljive vire energije; poziva EIB, naj zagotovi, da bodo njene naložbe v socialna in cenovno dostopna stanovanja, ki jih je treba pozdraviti, prispevale tudi k izboljšanju energijske učinkovitosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje zamude pri pregledu posojilne politike na področju prometa; pričakuje, da bo pripravljen predlog, ki bo v celoti usklajen s cilji Pariškega sporazuma, vseeno omogočal uresničitev cilja 1,5 oC ter zajemal vizijo o vlogi EIB pri razogljičenju mobilnosti s posebnim poudarkom na prehodu na ravni podjetij; pričakuje, da bodo posojila EIB zmanjšala vpliv prometa na okolje, hkrati pa izboljšala kakovost in cenovno dostopnost zagotovljenih storitev, in pričakuje, da ne bodo odobrena nova posojila, ki bi ovirala razogljičenje prometa ali prehod na bolj trajnostno in cenovno dostopno brezemisijsko mobilnost; poudarja veliko tveganje, ki ga predstavljajo nasedle naložbe v prometnem sektorju; meni, da bi bilo treba več sredstev nameniti brezemisijski mobilnosti, zlasti kolesarjenju, ter razvoju in posodobitvi javnega prevoza, multimodalnim storitvam, tudi v okviru projektov trajnostnega urbanističnega načrtovanja, ter boljšim prevoznim storitvam za skupnosti in kraje s slabšimi povezavami; poziva, naj se več sredstev nameni za razogljičenje pomorskega sektorja; |
| --- | --- |

18.

Biotska raznovrstnost in trajnostnost

| 19. | pozdravlja posodobitev standarda št. 4 v okviru za okoljsko in socialno trajnostnost, in sicer vključitev načela o „zaustavitvi in preprečitvi izgube biotske raznovrstnosti“ in omejevanje izravnave, zlasti na območjih z visoko biotsko raznovrstnostjo, ter poziva k njegovemu doslednemu izvajanju; pozdravlja prizadevanja za boljšo oceno tveganja za biotsko raznovrstnost in potrebno skrbnost s pomočjo integriranega instrumenta za oceno biotske raznovrstnosti; pričakuje, da bodo uporabljeni podatki posodobljeni; je pa zaskrbljen zaradi uporabe zastarelih podatkov; pričakuje, da bo EIB ravnala v skladu s členoma 11 in 191 PDEU ter prenehala izplačevati sredstva in jih po potrebi ukinila, če bodo uradno pridobljeni dokazi ali ugotovljeno resno tveganje škodljivih vplivov na podnebje, okolje ali lokalne skupnosti, med drugim s presojo vplivov na okolje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja na cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, da se sprosti vsaj 20 milijard EUR na leto za naravo; poudarja, da obnova narave koristi družbi kot celoti, kar je ključnega pomena za številne gospodarske sektorje, in da je lahko sodelovanje držav članic z EIB in drugimi finančnimi institucijami bistveno za odpravo finančne vrzeli; priznava izzive in napredek, dosežen pri izvajanju finančnega mehanizma za naravni kapital; ponovno poziva, naj se v okviru instrumenta ali katerega koli instrumenta, ki ga bo nasledil, zagotovi del v obliki nepovratnih sredstev, pri čemer naj se kot navdih uporabi model mehanizma za pravični prehod, da bi podprli začetno razširitev lokalnih projektov in olajšali ustvarjanje prihodkov; poziva, naj se v sklopu širše presoje podpore obnovi ekosistemov in biotske raznovrstnosti opravi neodvisna javna ocena; ugotavlja, da naj bi finančni mehanizem za naravni kapital v večletnem finančnem okviru 2021–2027 nadomestili novi instrumenti; zato poziva EIB, naj iz novih instrumentov izključi projekte za izravnavo biotske raznovrstnosti na zaščitenih območjih in območjih z visoko biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da sta Ukrajina in Rusija glavni proizvajalki prehranskih poljščin, vključno s pšenico, koruzo in ječmenom; ugotavlja, da vojna močno vpliva na ukrajinski kmetijski sektor; poleg tega ugotavlja, da sta Rusija in Belorusija glavni proizvajalki gnojil; obžaluje, da se lahko posledice vojne razširijo tudi na čezmejne dobavne verige, cene hrane in gnojil, cenovno dostopnost hrane v EU ter varnost in cenovno dostopnost hrane na svetovni ravni; spodbuja EIB, naj s svojimi operacijami olajša izvajanje ciljev evropskega zelenega dogovora, strategije „od vil do vilic“ in strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 ter vseh ustreznih in prihodnjih predpisov EU o proizvodih, ki ne povzročajo krčenja gozdov, in obnovi, ki izhajajo iz teh strategij; poziva EIB, naj ne podpira dejavnosti, ki ovirajo prehod na popolnoma trajnosten kmetijski sektor, in projektov upravljanja naravnih virov, ki ne spoštujejo omejitev našega planeta; poziva EIB, naj ne podpira nobene oblike industrijskega kmetovanja ali kmetijskih praks, ki ne izpolnjujejo standardov EU za dobrobit živali, kot je določeno v priporočilu Parlamenta Svetu in Komisiji z dne 20. januarja 2022 po preiskavi domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanega z zaščito živali med prevozom znotraj in zunaj Unije (7); |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno poziva EIB, naj v okviru svojih novih operacij podpre cilje trajnostne strategije EU za kemikalije, in sicer s spodbujanjem inovacij za varne kemikalije, materiale in proizvode, ki so trajnostni že v zasnovi, akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, ki temelji na ciklih nestrupenih materialov, in akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje vode, zraka in tal; pozdravlja podvojitev sredstev za pobudo za čiste oceane (z 2 milijard EUR na 4 milijarde EUR do leta 2025) za zmanjšanje količine plastičnih odpadkov; poudarja, da bi bilo treba poudarek nameniti projektom, namenjenim iskanju trajnostnih alternativ plastičnim proizvodom za enkratno uporabo; poziva EIB, naj ne financira in nikakor ne prispeva k razvoju globokomorskega rudarjenja; pozdravlja odločitev EIB, da svetovni zavezi za metan zagotovi tehnično pomoč in projektno financiranje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja trenutno večvalutno izdajanje obveznic podnebne ozaveščenosti in obveznic ozaveščenosti o trajnostnosti; poleg tega pozdravlja zavezanost uskladitvi z evropskim standardom za zelene obveznice in morebitnim prihodnjim standardom za socialne obveznice, da bi zlasti povečali preglednost ter izboljšali dodeljevanje obveznic in poročanje o učinku; vztraja, da ti ukrepi ne smejo privesti do znižanja standardov; |
| --- | --- |

23.

Družbena odgovornost, zdravje in enakost spolov

| 24. | pozdravlja vključitev pravic delavcev v standard št. 8 okvira za okoljsko in socialno trajnostnost in poziva k njegovemu strogemu izvajanju; poziva EIB, naj pri operacijah bolje upošteva delavske pravice in vključi pogodbene klavzule, ki od nosilcev projektov zahtevajo, da ocenijo tveganja pri delu, prav tako pa naj zagotovi, da bodo pravice delavcev popolnoma zaščitene v celotni dobavni verigi; poziva EIB, naj pomaga podpreti vključujoče okrevanje po pandemiji z naložbami v socialni sektor, vključno z energijsko učinkovitimi socialnimi stanovanji, izobraževanjem, zdravjem ter znanji in spretnostmi, ter poudarja pomen razvoja pravičnih, varnih in zdravih delovnih pogojev ter spoštovanja pravic delavcev; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja dejstvo, da je imela EIB ključno vlogo pri podpiranju odziva EU na zdravstveno krizo; poziva EIB, naj še naprej vlaga v povečanje odpornosti sektorja javnega zdravja, zajezitev dolgoročnih negativnih učinkov pandemije in izboljšanje pripravljenosti na prihodnje pandemije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da so razvojne naložbe, ki vključujejo ženske in upoštevajo njihove potrebe, učinkovitejše in bolj trajnostne; poziva EIB, naj prispeva k celovitemu izvajanju zavez EU glede enakosti spolov, vključno s tretjim akcijskim načrtom za enakost spolov, in sicer s sistematičnim zbiranjem ciljno usmerjenih podatkov, razčlenjenih po spolu, in njihovo objavo; poziva EIB, naj oceni vpliv projektov v EU in zunaj nje na enakost spolov ter poroča o rezultatih svojih ocen; meni, da bi bilo treba zbirati podatke o projektih, da bi pokazali, kako prispevajo k enakosti spolov in krepitvi vloge žensk; poziva EIB, naj oceni vpliv projektov na enakost spolov in se v ta namen poveže z neodvisnimi strokovnjaki; poziva EIB, naj zagotovi, da bo njena svetovalna in tehnična pomoč primerna za spodbujanje enakosti spolov in vključujočega razvoja, zlasti s potrebnim strokovnim znanjem, pri čemer bo poseben poudarek na usposabljanju; poudarja, da je treba razširiti posojanje malim in srednjim podjetjem, ki jih vodijo ženske, da bi spodbujali okrevanje, pri katerem bo zagotovljena enakost spolov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | obžaluje, da EIB ni izpolnila svojih prvotnih ciljev glede uravnotežene zastopanosti spolov za leto 2021 in da so ženske še vedno premalo zastopane na vodilnih položajih v EIB; zato poziva EIB, naj okrepi prizadevanja za bolj uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh organizacije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja vlogo EIB pri prispevanju k izpolnjevanju evropskih prednostnih nalog; poziva EIB, naj podpre projekte, ki uresničujejo evropski steber socialnih pravic, cilje trajnostnega razvoja in socialna priporočila, opredeljena v priporočilih za posamezne države v okviru evropskega semestra; poudarja pomen, ki ga imata dialog in posvetovanje z organizacijami civilne družbe, ter spodbuja EIB, naj okrepi svojo zavezanost tem dejavnostim; pozdravlja naložbe EIB v izobraževanje in jo ponovno poziva, naj poveča tovrstne naložbe, da bi pomagala ublažiti hude posledice koronavirusne krize za izobraževalne sisteme po vsem svetu; |
| --- | --- |

28.

Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – EIB Global

| 29. | izraža podporo EIB Global in meni, da ima lahko EIB ključno vlogo pri podpiranju strateških interesov EU; opozarja, da je geografsko področje delovanja EIB usklajeno z geografskim področjem delovanja Svetovne banke; pričakuje, da bodo naložbe EIB v tretjih državah v celoti usklajene s podnebnimi standardi, standardi biotske raznovrstnosti in socialnimi standardi EU, ki se uporabljajo za posojila znotraj EU, ter s politikami zunanjega delovanja EU, vključno z naložbami, ki jih izvede kot izvajalski partner v okviru pobude Global Gateway; poziva EIB, naj poveča svoje sodelovanje v manj razvitih državah in državah, ki se soočajo s konflikti in skrajno revščino; poziva k javnemu posvetu in popolni preglednosti glede strategij, povezanih z EIB Global, pri čemer naj bo poseben poudarek na vlogi držav prejemnic ter posebnih poglavjih o potrebni skrbnosti na področju človekovih pravic; poziva k popolni odgovornosti in preglednosti upravnega organa in svetovalnega sveta EIB Global, vključno s proaktivnim objavljanjem dnevnih redov in zapisnikov sej novega svetovalnega sveta; poziva, naj se osebju nudi ustrezno usposabljanje o razvojnih vprašanjih, da bi jim pomagali pri izvajanju globalne strategije EU in pobude Ekipa Evropa; poziva Komisijo, naj pojasni uporabo jamstev v okviru Evropskega sklada za trajnostni razvoj plus, ki ga upravljajo EIB in druge finančne institucije, pri izvajanju pobude Global Gateway; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja na svetovno zavezo EU, da bo branila in spodbujala človekove pravice, ki so nedeljive, univerzalne in soodvisne; meni, da je novi okvir za okoljsko in socialno trajnostnost dobro izhodišče, vendar ponavlja svojo večkratno zahtevo, da bodo potrebni dodatni ukrepi za nadaljnje izboljšave na področju varstva človekovih pravic in postopkov za preprečevanje kršitev človekovih pravic; opozarja, da je EIB neposredno zavezana Listini EU o temeljnih pravicah; opozarja na pripombe Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice o osnutku okvira EIB za okoljsko in socialno trajnostnost in poziva EIB, naj jih v celoti in nemudoma upošteva, zlasti tiste o primerni skrbnosti na področju človekovih pravic in vključevanju človekovih pravic v njene postopke potrebne skrbnosti, ocene učinka na človekove pravice in potrebo po tem, da se splošna zaveza EIB na področju človekovih pravic zasidra v odgovornost za spoštovanje človekovih pravic; poziva, da se to vprašanje obravnava v prihodnji izjavi o človekovih pravicah; je trdno prepričan, da EIB ne bi smela izplačati posojil v primeru jasnih povračilnih ukrepov na področju človekovih pravic; poziva jo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi zaščitila lokalne skupnosti, po potrebi tudi z ukinitvijo financiranja; poleg tega pričakuje takojšnje ukrepanje, če je stranka ali dejanski lastnik vpleten v povračilne ukrepe zoper zagovornika človekovih ali okoljskih pravic; pričakuje, da bo EIB uresničila dolgoletne zahteve Parlamenta, da bi se izognila takšnim situacijam, zlasti z določitvijo pogodbenih zahtev, vključno z zahtevo po pridobitvi prostovoljnega, predhodnega in informiranega soglasja lokalnih skupnosti, kadar je to v skladu z mednarodnim pravom, tudi za projekte, ki se financirajo prek finančnih posrednikov; pričakuje, da bo EIB od svojih strank zahtevala, naj izvedejo ocene učinka svojih projektov na človekove pravice ter stalno spremljajo izvajanje teh projektov na terenu, da bi preprečili zlorabe, nepošteno razlastitev ali nasilje nad lokalnim prebivalstvom; v zvezi s tem poziva EIB, naj dejavno sodeluje z lokalnimi skupnostmi in jih ustrezno obvesti o njihovih pravicah, s posebnim poudarkom na izvajanju svobodnega, predhodnega in informiranega soglasja, vključno z njihovim dostopom do pritožbenega mehanizma; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da bi se moralo biti pri izvajanju EIB Global mogoče zanesti na zadostno število zaposlenih zunaj njenega sedeža v Luxembourgu, da se zagotovi prisotnost na terenu in učinkovito sodelovanje z Evropsko službo za zunanje delovanje in njenimi delegacijami, saj sta strokovno znanje na kraju samem in spremljanje projektov ključna za podporo lokalnim skupnostim; poziva, naj se poveča število uslužbencev na terenu, zlasti lokalnih delavcev, da bi zadostili lokalnim potrebam z okrepljenimi tehničnimi znanji in spretnostmi, vključno s strokovnim znanjem o človekovih pravicah in enakosti spolov; pričakuje, da bo leta 2022 objavljen konkreten načrt človeških virov za izvajanje EIB Global, in poziva EIB, naj nujno okrepi mehanizme za boj proti goljufijam, korupciji in drugim prepovedanim ravnanjem, zlasti v okviru prizadevanj za povečanje njene prisotnosti zunaj EU; poziva EIB, naj razširi svoje sodelovanje z nacionalnimi organi v partnerskih državah; opozarja, da regionalni sedež v Nairobiju deluje od leta 2019; pozdravlja odločitev iz novembra 2021, da se ga nadgradi v novo vozlišče EIB v Nairobiju, kar bo olajšalo sodelovanje s kenijskimi in afriškimi partnerji, partnerji ekipe Evropa in svetovnimi partnerji, prispevalo k boljšemu upoštevanju prednostnih nalog na področju zasebnih in javnih naložb ter razširilo strokovno znanje o podnebnih ukrepih, inovacijah in digitalnih naložbah; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja pomen, ki ga imajo skladnost, dodatnost in učinkovitost razvojnega financiranja; v zvezi s tem poziva EIB, naj okrepi sodelovanje s ključnimi partnerji; poziva jo, naj pri svojih dejavnostih olajša sodelovanje manjših akterjev razvojnega financiranja; poleg tega jo poziva, naj več pozornosti nameni privabljanju zasebnih naložb in mobiliziranju domačih sredstev v manj razvitih državah; |
| --- | --- |

32.

Preglednost in upravljanje

| 33. | opozarja na splošni cilj objave informacij o projektih tri tedne pred odobritvijo v svetu EIB; je zaskrbljen zaradi zmanjšanja preglednosti, zlasti kar zadeva pravočasno objavo informacij o projektih; opozarja, da je bilo v letu 2010 tri tedne pred odobritvijo v svetu banke objavljenih 96,1 % vseh projektov, v letu 2020 pa le še 60 %; ugotavlja, da je po mnenju EIB ta trend upadanja posledica večjega sodelovanja EIB s podjetji v zasebnem sektorju; obžaluje, da se vse pogosteje uporabljajo določbe o poslovni tajnosti; v zvezi s tem priznava poseben pomen določb o poslovni tajnosti, zlasti za mala in srednja podjetja, in preglednosti kot ključnem elementu za zaščito demokratičnih načel, vključno s človekovimi pravicami, ter poziva EIB, naj vzpostavi ravnovesje med obema vrstama določb, pri čemer je treba upoštevati, da so sredstva EIB javna sredstva in bi morala biti vedno predmet javnega nadzora in odgovornosti; poziva k večji preglednosti in odgovornosti, tudi do institucij EU, zlasti Parlamenta; poleg tega poudarja, da so bili nekateri nedavni projekti, za katere je bila potrebna presoja vplivov na okolje, objavljeni šele po odobritvi; poleg tega opozarja, da je najboljši standard za zasebne vlagatelje objava vseh projektov vsaj 30 dni pred odobritvijo in da Mednarodna finančna korporacija (članica Skupine svetovne banke), ki financira le projekte v zasebnem sektorju, objavi presoje vplivov na okolje 60 dni pred sprejetjem odločitev o financiranju; opozarja, da morajo podjetja, ki kotirajo na borzi, delovati v skladu z veljavnimi predpisi o kapitalskih trgih, ki vključujejo določbe o izmenjavi informacij; opozarja na nedavna priporočila evropske varuhinje človekovih pravic, da mora EIB sprejeti ambicioznejši pristop k svoji praksi razkrivanja informacij, ravnati v skladu z zakonodajo EU o preglednosti in biti preglednejša glede morebitnega vpliva projektov, ki jih financira, na okolje; poziva EIB, naj začne ta priporočila izvajati čim prej; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponovno poziva k medinstitucionalnemu sporazumu med Parlamentom in EIB, da bi izboljšali dostop do dokumentov in podatkov EIB ter okrepili demokratično odgovornost, vključno z možnostjo, da se EIB predložijo vprašanja za pisni odgovor, ter organizirajo predstavitve in gospodarski dialogi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EIB, naj okrepi poročanje Parlamentu o svojih odločitvah, doseženem napredku in učinku posojilnih dejavnosti, zlasti z rednimi strukturiranimi dialogi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da je nova politika preglednosti zamujena priložnost; poziva EIB, naj razmisli o kritičnih ocenah in obžaluje, da je EIB deloma prezrla zelo jasne zahteve Parlamenta, naj to politiko izboljša in jo uskladi z dobro prakso in standardi drugih finančnih institucij; pozdravlja objavo izjav o učinku dodatnosti za operacije EIB kot del njenega okvira za merjenje dodatnosti in učinka; obžaluje, da nova politika prinaša le majhen napredek za proaktivno objavo, tudi za projekte v vrednosti več kot 50 milijonov EUR, ki jih izvajajo finančni posredniki, čeprav mora EIB delovati na podlagi „domneve razkritja“, da bi izpolnila svoje poslanstvo javne banke EU; ugotavlja, da nova politika ne zavezuje EIB k proaktivni objavi informacij o izbiri projektov, zlasti informacij o primerni skrbnosti, pred odločitvijo sveta EIB, v skladu s prakso mednarodnih finančnih institucij; je zaskrbljen tudi zaradi izjem pri dostopu do dokumentov, ki temeljijo na poslovnih interesih tretjih oseb, in direktive o zlorabi trga (8); poleg tega obžaluje, da politika ne zagotavlja pravočasnega razkritja zapisnikov sveta banke in upravnega odbora; poziva, da je treba te pomanjkljivosti nujno obravnavati; poziva, naj se politika preglednosti uskladi s pravili Evropske banke za obnovo in razvoj o obveznem razkritju posrednikov pri projektih z velikim okoljskim tveganjem, in ponovno poziva, naj se zahteve po preglednosti, usklajene s tistimi za hidroelektrarne, razširijo na vse infrastrukturne projekte, vključno s tistimi, ki jih financirajo finančni posredniki; |
| --- | --- |

36.

| 37. | v zvezi s tem poziva k ambicioznemu standardu za finančne posrednike, ki bo sledil strogim davčnim, preglednostnim, okoljskim in socialnim standardom; poziva EIB, naj čim prej dopolni vzorec za pogodbene klavzule o okoljskih vprašanjih in posledično tudi pogodbe s finančnimi posredniki, ki določajo, katere okoljske informacije je treba zbirati in objavljati; vendar poudarja, da te nove zahteve ne bi smele ogrožati dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je seznanjen s posodobljenim kodeksom ravnanja in pozdravlja strožja pravila o nasprotju interesov ter zavezo za redni pregled; obžaluje, da kljub večkratnim pozivom ne vsebuje določbe o izključitvi podpredsednikov iz nadzora operacij v njihovih matičnih državah, in vztraja, da je treba to pomanjkljivost odpraviti pri naslednji reviziji; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je zelo zaskrbljen zaradi zelo omejenega socialnega dialoga v EIB, zlasti v zvezi z nadlegovanjem, delovnim okoljem in delovnimi pogoji; pričakuje, da bo vodstvo EIB zagotovilo ničelno toleranco do vseh oblik neprimernega vedenja in nujno izvedlo potrebne spremembe za njihovo preprečevanje; poziva vodstvo EIB, naj sodeluje v pristnem dialogu z osebjem, da bi odgovorilo na njihove pomisleke ter spodbujalo zaupanje in kulturo odgovornosti; spodbuja EIB, naj izvede ankete in se posvetuje z uslužbenci; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj objavi utemeljitev svojega mnenja v skladu s postopkom iz člena 19; |
| --- | --- |

40.

Ničelna toleranca do goljufij

| 41. | je seznanjen z novo politiko boja proti goljufijam in poudarja pomen vključujočega sodelovanja pri razvoju ključnih orodij politike za boj proti goljufijam; je zaskrbljen, ker politika EIB o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma ne obravnava večjih pomanjkljivosti, in sicer vključitve zahtev iz četrte direktive EU o preprečevanju pranja denarja (9), zlasti objave preverjanj „poznavanja strank“ pred odobritvijo projektov; poleg tega obžaluje, da standardi preglednosti niso bili izboljšani, saj je odobritev neposrednih in posrednih posojil pogojena s tem, da upravičenci objavijo davčne in računovodske podatke upravičencev in finančnih posrednikov, ki sodelujejo pri financiranju; obžaluje, da EIB ni naročila neodvisnih revizij o uporabi standardov za preprečevanje pranja denarja; pričakuje, da se bo EIB uskladila z razvijajočim se regulativnim okvirom in praksami EU na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma, da bi se banki omogočilo učinkovito preprečevanje vpletenosti v prepovedano ravnanje in sprejetje korektivnih ukrepov, zlasti z izključitvijo subjektov, izterjavo sredstev in uporabo drugih pogodbenih in pravnih sredstev; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EIB, naj se zaveže, da bo okrepila svojo politiko proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju davkom, tudi tako, da ne financira upravičencev ali finančnih posrednikov in ne sodeluje s finančnimi partnerji z dokazanimi negativnimi rezultati; poziva EIB, naj izvaja preventivne ukrepe in redne davčne ocene za boj proti nekooperativnim davčnim jurisdikcijam, davčnim goljufijam in davčnim utajam ter nezakonitemu in agresivnemu izogibanju davkom; poziva EIB, naj odobritev neposrednih in posrednih posojil pogojuje s tem, da upravičenci objavijo davčne in računovodske podatke po posameznih državah ter da se izmenjajo podatki o dejanskem lastništvu upravičencev in finančnih posrednikov, ki sodelujejo pri financiranju, tako da v pogodbe, ki jih sklene s svojimi strankami, vključi posebno klavzulo; poziva skupino EIB, naj svojo politiko do slabo reguliranih, nepreglednih in nekooperativnih jurisdikcij ter dobrega davčnega upravljanja uskladi z razvijajočim se evropskim in mednarodnim regulativnim razvojem na področju davčne integritete ter s standardi in politikami dobrega davčnega upravljanja; poudarja, da je mednarodno sodelovanje ključno za učinkovit boj proti goljufijam, korupciji in drugim prepovedanim ravnanjem; poziva EIB, naj o domnevnem prepovedanem ravnanju obvesti organe v EU in zunaj nje zaradi nadaljnjih preiskav in kazenskega pregona ter naj na zahtevo zagotovi pomoč; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponovno poziva, naj se začasno ustavi financiranje, če so bili lokalni organi obveščeni in/ali sodelujejo v pravnih postopkih proti morebitnim kršitvam ustrezne zakonodaje, vsaj dokler se ne zaključijo preiskave in sodni postopki na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja, da je Komisija pozvala EIB, naj posreduje več informacij o učinkoviti uporabi pogodbenih klavzul, ki EIB omogočajo ustavitev ali umik financiranja, in pričakuje, da bo imel Parlament popoln dostop do teh informacij; pričakuje temeljit nadzor, pri čemer naj se v celoti upoštevajo pomisleki zadevnih strani in deležnikov, zlasti v zvezi s kršitvami človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ponovno poziva EIB, naj okrepi neodvisnost in učinkovitost službe za mehanizem pritožb in oddelka za preiskave goljufij; je zaskrbljen, ker so bile v vsaj enem zelo jasnem poročilu pritožbenega mehanizma EIB ugotovljene kršitve okoljskih in socialnih standardov EIB; zato pozdravlja dejstvo, da je banka ukrepala na podlagi poročila pritožbenega mehanizma ter začasno ustavila izplačevanje; vendar meni, da je mogoče na podlagi pridobljenih izkušenj izboljšati preverjanje skladnosti projektov s politikami banke in obveščanje javnosti o projektih; priporoča, naj banka pri kompleksnih projektih zaprosi za pomoč lokalne okoljske in socialne strokovnjake, da bi temeljiteje ocenili projekte in bolje razumeli posebne okoliščine; poleg tega poziva EIB, naj zagotovi spoštovanje standardov v celotnem projektnem ciklu in v primeru njihovega neizpolnjevanja sprejme popravne ukrepe, bodisi z učinkovitimi, smiselnimi in takojšnjimi popravnimi ukrepi, kjer je to mogoče, bodisi s hitro ustavitvijo projekta; izraža zaskrbljenost, da v primeru, ko bi projekt lahko vključeval nasprotje interesov, še vedno ni jasno, kako se bo povzročena škoda ublažila; poziva EIB, naj se zaveže, da bo izboljšala svojo kulturo preglednosti ter dodatno okrepila etično zastopanje interesov, zlasti z uvedbo registra za preglednost, ki bo od članov upravnega odbora zahteval, da razkrijejo svoje sestanke z zastopniki interesov; poleg tega poziva EIB, naj se izogiba zaposlovanju po koncu zaposlitve v javnem sektorju brez zadostnega obdobja mirovanja, ki bi ga bilo treba določiti ob ustreznem upoštevanju nedavnih priporočil evropske varuhinje človekovih pravic v zvezi z Evropskim bančnim organom in Evropsko obrambno agencijo, saj to predstavlja tveganje ne le za ugled EIB, temveč tudi za njeno neodvisnost; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja delovni dogovor z Evropskim javnim tožilstvom in poziva k njegovemu popolnemu in skrbnemu izvajanju, zlasti kar zadeva poročanje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja, da sta EIB in Europol 29. oktobra 2021 podpisala delovni dogovor, katerega namen je olajšati izmenjavo informacij in strokovnega znanja v boju proti goljufijam in korupciji; pričakuje, da se bo ta dogovor v celoti izvajal; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponovno poziva EIB, naj okrepi odnose z uradom evropske varuhinje človekovih pravic in Evropskim uradom za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja prenovljeni tristranski sporazum med Evropskim računskim sodiščem, EIB in Komisijo, ki krepi revizijske pravice sodišča v zvezi s prihodki in odhodki EU, ki jih upravlja EIB, hkrati pa ustrezno upošteva obstoječe določbe o zaupnosti podatkov; vendar ugotavlja, da podatki o dejavnostih v zvezi z lastnimi sredstvi EIB ne spadajo na področje delovanja in v mandat revizij sodišča; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Evropski investicijski banki. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(2)  UL L 107, 26.3.2021, str. 30.

(3)  UL L 231, 30.6.2021, str. 1.

(4)  UL L 274, 30.7.2021, str. 1.

(5)  UL L 209, 14.6.2021, str. 1.

(6)  UL C 270, 7.7.2021, str. 113.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0015.

(8)  Direktiva 2014/57/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kazenskih sankcijah za zlorabo trga (UL L 173, 12.6.2014, str. 179).

(9)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/225 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/225

---

P9_TA(2022)0299

Nadzor nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2020 (2021/2235(INI))

(2023/C 47/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila o dejavnostih Evropske investicijske banke (EIB) za leto 2020, objavljenega 20. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dejavnostih Evropske investicijske banke (EIB) za leto 2020, objavljenega 20. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju finančnega poročila EIB za leto 2020, objavljenega 3. maja 2021, in poročila o finančnih in posojilnih dejavnostih EIB za leto 2020, objavljenega 5. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju finančnega poročila EIB za leto 2020, objavljenega 3. maja 2021, in poročila o finančnih in posojilnih dejavnostih EIB za leto 2020, objavljenega 5. maja 2021,

| — | ob upoštevanju operativnega načrta skupine EIB za leto 2020, ki ga je svet direktorjev EIB odobril 12. decembra 2019, objavljen pa je bil 30. januarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju operativnega načrta skupine EIB za leto 2020, ki ga je svet direktorjev EIB odobril 12. decembra 2019, objavljen pa je bil 30. januarja 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) za leto 2020, ki ga je EIB predložila Evropskemu parlamentu in Svetu, o financiranju in naložbenih operacijah skupine EIB v okviru EFSI, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) za leto 2020, ki ga je EIB predložila Evropskemu parlamentu in Svetu, o financiranju in naložbenih operacijah skupine EIB v okviru EFSI,

| — | ob upoštevanju časovnega načrta skupine EIB za podnebno banko za obdobje 2021–2025, ki ga je svet direktorjev EIB sprejel novembra 2020 in objavil 14. decembra 2020, in strategije EIB o podnebnih spremembah, ki je bila sprejeta novembra 2020 in objavljena 15. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju časovnega načrta skupine EIB za podnebno banko za obdobje 2021–2025, ki ga je svet direktorjev EIB sprejel novembra 2020 in objavil 14. decembra 2020, in strategije EIB o podnebnih spremembah, ki je bila sprejeta novembra 2020 in objavljena 15. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel najboljše bančne prakse Evropske investicijske banke, ki jih je svet guvernerjev EIB odobril leta 2018 in objavil 3. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel najboljše bančne prakse Evropske investicijske banke, ki jih je svet guvernerjev EIB odobril leta 2018 in objavil 3. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju poročila o trajnostnosti skupine EIB za leto 2020, objavljenega 27. maja 2021, in poročila z naslovom EIB 2020 Sustainability Disclosures in accordance with SASB Framework (Sustainability Accounting Standards Board) (Razkritja, povezana s trajnostnostjo, skupine EIB za leto 2020 v skladu z okvirom SASB (Odbor za računovodske standarde v zvezi s trajnostnostjo), objavljenega aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o trajnostnosti skupine EIB za leto 2020, objavljenega 27. maja 2021, in poročila z naslovom EIB 2020 Sustainability Disclosures in accordance with SASB Framework (Sustainability Accounting Standards Board) (Razkritja, povezana s trajnostnostjo, skupine EIB za leto 2020 v skladu z okvirom SASB (Odbor za računovodske standarde v zvezi s trajnostnostjo), objavljenega aprila 2021,

| — | ob upoštevanju okvira skupine EIB za okoljsko in socialno trajnostnost, sprejetega 2. februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira skupine EIB za okoljsko in socialno trajnostnost, sprejetega 2. februarja 2022,

| — | ob upoštevanju navodil promotorjem EIB o socialnem in okoljskem učinku dejavnosti, ki jih financira EIB, kot odziv na krizo zaradi izbruha covida-19, sprejetih 29. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju navodil promotorjem EIB o socialnem in okoljskem učinku dejavnosti, ki jih financira EIB, kot odziv na krizo zaradi izbruha covida-19, sprejetih 29. maja 2020,

| — | ob upoštevanju poročila o izvajanju politike preglednosti skupine EIB za leto 2020, objavljenega 16. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o izvajanju politike preglednosti skupine EIB za leto 2020, objavljenega 16. aprila 2021,

| — | ob upoštevanju brošure z dne 2. februarja 2021 z naslovom European Investment Bank’s engagement with civil society – 2020 highlights (Sodelovanje Evropske investicijske banke s civilno družbo – poudarki za leto 2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju brošure z dne 2. februarja 2021 z naslovom European Investment Bank’s engagement with civil society – 2020 highlights (Sodelovanje Evropske investicijske banke s civilno družbo – poudarki za leto 2020),

| — | ob upoštevanju letnih poročil revizijskega odbora EIB za leto 2020, objavljenih 8. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil revizijskega odbora EIB za leto 2020, objavljenih 8. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju poročila o preiskovalnih dejavnostih EIB v zvezi z goljufijami za leto 2020, objavljenega 29. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o preiskovalnih dejavnostih EIB v zvezi z goljufijami za leto 2020, objavljenega 29. julija 2021,

| — | ob upoštevanju poročila EIB o dejavnostih za skladnost v letu 2020, objavljenega 10. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIB o dejavnostih za skladnost v letu 2020, objavljenega 10. maja 2021,

| — | ob upoštevanju letnega poročila odbora EIB za etiko in skladnost za leto 2020, objavljenega 29. septembra 2021, in njegovih operativnih pravil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila odbora EIB za etiko in skladnost za leto 2020, objavljenega 29. septembra 2021, in njegovih operativnih pravil,

| — | ob upoštevanju kodeksov ravnanja za zaposlene skupine EIB, za člane njenega revizijskega odbora in za njen upravni odbor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksov ravnanja za zaposlene skupine EIB, za člane njenega revizijskega odbora in za njen upravni odbor,

| — | ob upoštevanju poročila o razkritju obvladovanja tveganja skupine EIB za leto 2020, objavljenega 9. avgusta 2021, in njene izjave o nagnjenosti k prevzemanju tveganja na visoki ravni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o razkritju obvladovanja tveganja skupine EIB za leto 2020, objavljenega 9. avgusta 2021, in njene izjave o nagnjenosti k prevzemanju tveganja na visoki ravni,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe za leto 2020, ki ga je EIB objavila 15. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe za leto 2020, ki ga je EIB objavila 15. julija 2021,

| — | ob upoštevanju členov 3 in 9 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3 in 9 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), njenega Protokola št. 5 o statutu EIB in njenega Protokola št. 28 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), njenega Protokola št. 5 o statutu EIB in njenega Protokola št. 28 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji,

| — | ob upoštevanju poslovnika Evropske investicijske banke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poslovnika Evropske investicijske banke,

| — | ob upoštevanju tristranskega sporazuma med Evropsko komisijo, Evropskim računskim sodiščem in Evropsko investicijsko banko, ki je začel veljati novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tristranskega sporazuma med Evropsko komisijo, Evropskim računskim sodiščem in Evropsko investicijsko banko, ki je začel veljati novembra 2021,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o nadzoru nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke – letno poročilo za leto 2019 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (2) (uredba o taksonomiji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (2) (uredba o taksonomiji),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (5) (peta direktiva o preprečevanju pranja denarja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (5) (peta direktiva o preprečevanju pranja denarja),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0173/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0173/2022),

| A. | ker je EIB s Pogodbama obvezana, da v skladu s členom 309 PDEU in Protokolom št. 28 prispeva k povezovanju EU, njeni ekonomski in socialni koheziji ter regionalnemu razvoju, pa tudi k uravnoteženemu in nemotenemu razvoju notranjega trga; |
| --- | --- |

A.

ker je EIB s Pogodbama obvezana, da v skladu s členom 309 PDEU in Protokolom št. 28 prispeva k povezovanju EU, njeni ekonomski in socialni koheziji ter regionalnemu razvoju, pa tudi k uravnoteženemu in nemotenemu razvoju notranjega trga;

| B. | ker skupina EIB ostaja zavezana nadaljnjemu povečanju svojega deleža financiranja, namenjenega podpori podnebnih ukrepov in okoljske trajnostnosti, ter se še naprej osredotoča na zakonsko določeno nalogo podpore koheziji; |
| --- | --- |

B.

ker skupina EIB ostaja zavezana nadaljnjemu povečanju svojega deleža financiranja, namenjenega podpori podnebnih ukrepov in okoljske trajnostnosti, ter se še naprej osredotoča na zakonsko določeno nalogo podpore koheziji;

| C. | ker bi morala EIB pri svoji nalogi prispevati k uravnoteženemu in stalnemu razvoju notranjega trga ter biti osredotočena predvsem na cilje javne politike, kot so teritorialna in socialna kohezija, trajnostni razvoj ter odpravljanje brezposelnosti (med mladimi), revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

C.

ker bi morala EIB pri svoji nalogi prispevati k uravnoteženemu in stalnemu razvoju notranjega trga ter biti osredotočena predvsem na cilje javne politike, kot so teritorialna in socialna kohezija, trajnostni razvoj ter odpravljanje brezposelnosti (med mladimi), revščine in socialne izključenosti;

| D. | ker Listina EU o temeljnih pravicah zavezuje EIB in ker so načela človekovih pravic vključena v postopke in standarde potrebne skrbnosti, vključno z javno dostopnimi predhodnimi ocenami; |
| --- | --- |

D.

ker Listina EU o temeljnih pravicah zavezuje EIB in ker so načela človekovih pravic vključena v postopke in standarde potrebne skrbnosti, vključno z javno dostopnimi predhodnimi ocenami;

| E. | ker je bila EIB vodilna pri spopadanju s krizo zaradi covida-19 v Evropski uniji, pri čemer prispeva svoj delež zlasti s takojšnjim podpornim programom, osredotočenim na tiste stranke in sektorje, ki jih je kriza najbolj prizadela, leta 2020 pa je vzpostavila tudi nov instrument, imenovan vseevropski jamstveni sklad, ki zagotavlja prepotreben kapital za mala in srednja podjetja (MSP); |
| --- | --- |

E.

ker je bila EIB vodilna pri spopadanju s krizo zaradi covida-19 v Evropski uniji, pri čemer prispeva svoj delež zlasti s takojšnjim podpornim programom, osredotočenim na tiste stranke in sektorje, ki jih je kriza najbolj prizadela, leta 2020 pa je vzpostavila tudi nov instrument, imenovan vseevropski jamstveni sklad, ki zagotavlja prepotreben kapital za mala in srednja podjetja (MSP);

| F. | ker je EIB novembra 2019 izrazila željo po uskladitvi vseh svojih finančnih dejavnosti z načeli in cilji Pariškega sporazuma do konca leta 2020 ter po sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje in Evropsko banko za obnovo in razvoj; |
| --- | --- |

F.

ker je EIB novembra 2019 izrazila željo po uskladitvi vseh svojih finančnih dejavnosti z načeli in cilji Pariškega sporazuma do konca leta 2020 ter po sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje in Evropsko banko za obnovo in razvoj;

| G. | ker je zaradi svetovnega izbruha pandemije covida-19 marca 2020 EIB morala vložiti precejšnja prizadevanja, da bi podjetjem in zlasti MSP, ki so jih posledice krize posebej prizadele, ponudila dodatno podporo in prispevala k ciljem EU; |
| --- | --- |

G.

ker je zaradi svetovnega izbruha pandemije covida-19 marca 2020 EIB morala vložiti precejšnja prizadevanja, da bi podjetjem in zlasti MSP, ki so jih posledice krize posebej prizadele, ponudila dodatno podporo in prispevala k ciljem EU;

| H. | ker je bonitetna ocena EIB AAA potrebna za zagotovitev virov financiranja na trgu po najbolj preferencialnih stopnjah in jo je treba zato ohraniti; |
| --- | --- |

H.

ker je bonitetna ocena EIB AAA potrebna za zagotovitev virov financiranja na trgu po najbolj preferencialnih stopnjah in jo je treba zato ohraniti;

| I. | ker bi morala EIB zagotoviti dodano vrednost z najvišjo stopnjo integritete, dobrega upravljanja, preglednosti in odgovornosti ter v skladu z ustrezno najboljšo bančno prakso; |
| --- | --- |

I.

ker bi morala EIB zagotoviti dodano vrednost z najvišjo stopnjo integritete, dobrega upravljanja, preglednosti in odgovornosti ter v skladu z ustrezno najboljšo bančno prakso;

| J. | ker bi moral boj proti vsem oblikam pranja denarja, financiranju terorizma, organiziranemu kriminalu in škodljivim davčnim praksam ostati stalna prednostna naloga EIB; |
| --- | --- |

J.

ker bi moral boj proti vsem oblikam pranja denarja, financiranju terorizma, organiziranemu kriminalu in škodljivim davčnim praksam ostati stalna prednostna naloga EIB;

| K. | ker ima EIB zaradi svojih dejavnosti dajanja zunanjih posojil pomembno vlogo zunaj EU, saj je največja multilateralna finančna institucija na svetu; |
| --- | --- |

K.

ker ima EIB zaradi svojih dejavnosti dajanja zunanjih posojil pomembno vlogo zunaj EU, saj je največja multilateralna finančna institucija na svetu;

Uspešnost finančnih operacij EIB

| 1. | ugotavlja, da so v letu 2020 podpisana posojila banke znašala 66,1 milijard EUR v skladu s ciljem, določenim v operativnem načrtu za leto 2020, in nad ciljema za leto 2019 (63,3 milijarde EUR) in 2018 (55,6 milijard EUR); poudarja, da je bil največji delež dodeljen v Italiji, Španiji in Franciji (za 15 %, 13 % in 11 % vseh podpisanih posojil) ter da so sektorji za promet, globalna posojila in energijo prejeli največje deleže (29,3 %, 20,5 % in 14,9 %); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno poziva k pravični in pregledni geografski porazdelitvi projektov ter naložb, ki bodo osredotočene na manj razvite regije, zlasti v zvezi z inovacijami, digitalizacijo in infrastrukturo, da bi spodbudili vključujočo rast in gospodarsko, socialno ter teritorialno konvergenco in kohezijo; poziva EIB, naj obravnava ponavljajoče se pomanjkljivosti, ki nekaterim regijam in državam preprečujejo, da bi v celoti izkoristile finančne dejavnosti EIB; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da se je od 31. decembra 2020 obseg neporavnanih podpisanih posojil nekoliko zmanjšal na 558,7 milijard EUR (s 560,3 milijard EUR ob koncu leta 2019), od tega je bilo 82,2 % projektov znotraj EU (2019: 81,4 %); ugotavlja, da je portfelj izplačanih posojil EIB znašal 444,6 milijard EUR v primerjavi s 447,5 milijardami EUR ob koncu leta 2019; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je izbruh pandemije covida-19 občutno spremenil profil izplačil EIB v letu 2020, saj je bilo v prvi polovici leta doseženega več kot 50 % cilja zaradi hitrega ukrepanja banke in ponovne določitve obstoječega sistema izplačil za podporo likvidnostnih potreb stranke; ugotavlja, da so izplačila v letu 2020 dosegla 58,3 milijarde EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen s čistim dobičkom v znesku 1,7 milijarde EUR, ki ga je EIB sporočila za leto 2020 v primerjavi z 2,4 milijarde EUR leta 2019; |
| --- | --- |

5.

| 6. | z zadovoljstvom ugotavlja, da ima EIB vlogo največjega nadnacionalnega izdajatelja zelenih obveznic in obveznic, katerih prihodki se uporabljajo za socialne namene, ter vse večje zanimanje trajnostnih vlagateljev za to vrsto izdaje v okviru evropskega zelenega dogovora in uredbe EU o taksonomiji; ugotavlja, da je EIB leta 2020 zabeležila za rekordnih 10,5 milijard EUR ekvivalentnih izdaj trajnostnostnih dolžniških produktov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da se je zaradi nadomestitve deleža Združenega kraljestva pri kapitalu EIB osnova vplačanega kapitala EIB povečala za 0,5 milijarde EUR, njen kapital na vpoklic pa se je v primerjavi s stanjem pred brexitom povečal; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je skupni portfelj posojil še naprej deloval uspešno, saj je bilo konec leta 2020 le 0,4 % slabih posojil (v primerjavi z 0,4 % ob koncu leta 2019); opaža, da del plačil, ki zamujajo več kot 90 dni, ostaja zelo nizek in je konec leta 2020 znašal 117,1 milijona EUR (v primerjavi z 146 milijoni EUR ob koncu leta 2019) in predstavlja le 0,03 % tveganja portfelja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | z zadovoljstvom ugotavlja, da EIB kljub splošnim negotovim razmeram zaradi pandemije covida-19 na svetovnih finančnih trgih še naprej ohranja trden likvidnostni položaj; poudarja, da skupni likvidnostni količnik banke ostaja v okviru notranjih omejitev in zajema 78,1 % napovedanih neto denarnih odlivov (v primerjavi z 88,6 % v letu 2019); |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EIB, naj v okviru svojih posojilnih dejavnosti za socialne, zelene in trajnostne projekte da prednost izvajanju ciljev za trajnostni razvoj iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EIB, naj dejavno podpira projekte, ki prispevajo k pravičnemu prehodu, na primer raziskave, inovacije in digitalizacijo, dostop malih in srednjih podjetij do finančnih sredstev, socialne naložbe in razvoj znanj; ponovno poziva EIB, naj namensko in prednostno financira pobude pravičnega prehoda, obenem pa upošteva morebitno dodatnost, ki jo lahko nudi financiranje Evropske investicijske banke v kombinaciji z drugimi viri; poleg tega poudarja, da je nadvse pomembno, da se to financiranje uskladi z drugimi finančnimi instrumenti, saj skupina EIB ne more sama financirati vseh teh pobud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da se je v sedanjih težkih razmerah (pandemija in ruska agresija proti Ukrajini) vrzel med gospodarskimi razmerami v državah članicah in njihovimi zmogljivostmi povečala, in poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da se lahko najbolj prizadete regije in države prilagodijo novim okoliščinam, tako da nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

12.

Ukrepi v zvezi s pandemijo covida-19

| 13. | čestita skupini EIB, ker je kljub izbruhu pandemije covid-19 ostala v celoti delujoča in je še naprej opravljala svoje dejavnosti v običajnem okviru poslovanja; poudarja, da pandemija ni imela neposrednih škodljivih finančnih posledic za EIB; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da sta Komisija in skupina EIB marca in aprila 2020 preusmerili 1 milijardo EUR razpoložljivih sredstev EFSI v obstoječe jamstvene instrumente (InnovFin SMEG in COSME LGF), ki jih upravlja Evropski investicijski sklad v korist močno prizadetih malih in srednjih podjetij ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priznava, da je EIB zagotovila financiranje za naložbe v zdravstvenem sektorju, npr. evropskih podjetij, ki sodelujejo pri raziskovanju cepiv in razvoju terapevtskih ter diagnostičnih rešitev za boj proti covidu-19; ugotavlja, da so sklenjena financiranja EIB za projekt zdravstva ob koncu leta 2020 znašala 5,2 milijarde EUR, od tega je bilo 175 milijonov porabljenih za uporabne raziskave cepiv proti covidu-19; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EIB, naj še naprej daje prednost naložbam v zdravstveno infrastrukturo, usposabljanju osebja in kakovosti nacionalnih zdravstvenih storitev, da bi zmanjšala neenakosti med državami; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja vlogo EIB pri uspešnosti cepiva proti covidu-19 BioNTech, saj je junija 2020 zagotovila posojilo v višini 100 milijonov EUR, s čimer je postala prva finančna vlagateljica, ki je podprla program cepiva proizvajalca BioNTech proti covidu-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je EIB hkrati ponudila podporo globalnim programom za distribucijo cepiv proti covidu-19, zlasti v državah v razvoju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je skupina EIB obljubila, da bo prispevala 6,5 milijarde EUR za podporo državam izven EU, vključno z več kot 1 milijardo EUR Ukrajini za infrastrukturo, okolje, inovacije in okrevanje po pandemiji covida-19 ter 1,7 milijarde EUR za podporo socialnega in gospodarskega okrevanja Zahodnega Balkana po pandemiji v okviru svežnja finančne pomoči za regijo v vrednosti 3,3 milijarde EUR, ki ga je napovedala Komisija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je skupina EIB marca 2020 predstavila akcijski načrt za podporo, katerega cilj je mobilizirati 28 milijard za mala in srednja podjetja, ki jih je prizadel izbruh pandemije covida-19; ugotavlja, da je EIB med izbruhom pandemije in ob koncu leta 2020 odobrila 172 samostojnih postopkov v skupnem znesku 33,9 milijard EUR (od celotnega odobrenega obsega v znesku 82,8 milijard EUR) in da je zvišala 68 obstoječih kreditnih linij za skupaj 4,6 milijarde EUR; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja ustanovitev vseevropskega jamstvenega sklada, kot novega instrumenta v portfelju EIB, s katerim bo zagotovljenih do 200 milijard EUR dodatnih finančnih sredstev; ugotavlja, da je EIB od 31. decembra 2020 odobrila finančna sredstva v višini 2,7 milijarde EUR, da bi mobilizirala 27,8 milijard EUR skupnih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

21.

Podpora EIB na ključnih političnih področjih

| 22. | pozdravlja, da je bilo oktobra 2020 sprejeto tematsko poročilo o oceni kohezijskega financiranja EIB od leta 2007 do leta 2018; ugotavlja, da je EIB večino pregledanega obdobja dosegala svoje letne cilje kohezijskega financiranja, čeprav z vedno večjimi težavami v zadnjih letih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da so kohezijska posojila EIB v obdobju 2014–2020 znašala 123,8 milijarde EUR in da so ta posojila samo v letu 2020 znašala 19,5 milijarde EUR; nadalje ugotavlja, da je bilo leta 2020 34 % vseh financiranj EIB v EU-27 sklenjenih za projekte in upravičence, izbrane v manj razvitih regijah in regijah v prehodu, ki jih je EIB določila kot prednostne na področju kohezije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | se zaveda, da so gospodarske posledice pandemije covida-19 poglobile strukturne razlike med državami članicami, zato je zakonsko določena naloga EIB, da podpira kohezijo, še toliko bolj potrebna; v zvezi s tem pozdravlja sprejetje kohezijske usmerjenosti EIB 2021–2027; ugotavlja, da namerava EIB do leta 2025 45 % svojih letnih posojil v EU nameniti kohezijskim regijam, in poziva EIB, naj letno poroča o izvajanju ciljev in prednostnih nalog kohezijske usmerjenosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da je Evropski investicijski sklad leta 2020 uvedel Pilotno jamstveno shemo za znanja in izobraževanje, da bi spodbudil naložbe v izobraževanje, usposabljanje in veščine, in da je pobuda zelo primerna za obravnavo prihodnjih potreb trgov dela, s posebnim poudarkom na digitalnih in zelenih prehodih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poziva, naj se okrepita tehnična pomoč za lokalne in regionalne organe v skladu s politiko EIB za financiranje posojil, kombiniranje posojil in svetovanje pri njih ter njihovim finančnim strokovnim znanjem, zlasti v regijah z nizkimi naložbenimi zmogljivostmi, ter h krepitvi projektov skupnega interesa za več držav članic, ki so tako veliki ali takšni, da jih ni mogoče v celoti financirati z različnimi sredstvi, ki so na voljo v posameznih državah članicah pred odobritvijo projektov, da bi izboljšali dostop do financiranja EIB; poziva skupino EIB, naj okrepi sodelovanje z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da je EIB leta 2020 dosegla cilj, saj je zagotovila za 100 milijard USD finančnih sredstev v obdobju petih let 2016–2020 za reševanje podnebne krize, kakor je napovedala leta 2015 na pariški konferenci o podnebnih spremembah; poudarja, da je EIB samo v letu 2020 vložila približno 24,2 milijarde EUR (leta 2019: 19,4 milijarde) v podnebne ukrepe in da je presegla svoj prvotni cilj 28 % ter dosegla rekordno stopnjo 37,4 % financiranja za podnebne ukrepe, s čimer potrjuje, da je EIB največji večstranski financer podnebnih ukrepov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da EIB še naprej povečuje svoj delež financiranja, namenjenega podnebnim ukrepom in okoljski trajnosti z namenom, da bi do leta 2025 dosegla 50 % svoje poslovne dejavnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da je EIB julija 2020 sprejela metodologije projekta ogljičnega odtisa, da bi osebju EIB zagotovila smernice za računanje ogljičnega odtisa naložbenih projektov, ki jih financira banka; je seznanjen z odločitvijo EIB, da zavrne financiranje kakršnih koli podnebno negativnih projektov, ki vključujejo tradicionalna fosilna goriva; poziva EIB, naj spodbuja zelene projekte, da bi olajšali energetski prehod in doseganje ciljev iz Pariza; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja vzpostavitev Sklada za podnebno vrzel v mestih, novega svetovalnega instrumenta, namenjenega zagotavljanju pomoči v zgodnji fazi za podporo pametnih projektov na področju podnebja v mestih v državah v razvoju in državah v vzponu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je seznanjen z razvojem metodologije ocenjevanja EIB na ravni nasprotne stranke, znane kot orodje za pregledovanje podnebnih tveganj, ki se že od julija 2020 uporablja za ocenjevanje in spremljanje podnebnih tveganj v celotnem portfelju skupine EIB in za poročanje upravnim organom skupine EIB; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da se je postopek posodabljanja okoljske in socialne politike skupine EIB začel leta 2020 in je februarja 2022 privedel do odobritve novega okvira za okoljsko in socialno trajnost; pozdravlja revidirane okoljske in socialne standarde EIB, vključene v okvir, zlasti tiste v zvezi s pravicami delavcev, biotsko raznovrstnostjo in varstvom okolja; ugotavlja, da Listina EU o temeljnih pravicah zavezuje EIB in da so načela človekovih pravic v celoti vključena v postopke in standarde potrebne skrbnosti na ravni projektov, vključno z javno dostopnimi predhodnimi ocenami, pri čemer je mogoče tudi v primeru resnih kršitev človekovih pravic ali okoljskih in socialnih standardov začasno ustaviti izplačila; pozdravlja dejstvo, da morajo EIB in njeni promotorji človekove pravice obravnavati kot del postopka presoje vplivov na okolje in družbo; poziva EIB in njene posrednike, naj razkrijejo podrobnosti o dejanskih okoljskih in socialnih tveganjih ali tveganjih, povezanih z dejavnostmi, ki jih izvajajo njeni partnerji; poudarja, da nobene nove zahteve ne bi smele povzročiti večje birokracije za mala in srednja podjetja; poziva EIB, naj poskrbi, da bo mehanizem za pritožbe zlahka dostopen, pravočasen in učinkovit, da bi odkrili in odpravili kakršne koli morebitne kršitve človekovih pravic v projektih, povezanih z EIB; poziva EIB, naj o tem poroča Parlamentu in svojemu svetu guvernerjev; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da sta transanatolijski plinovod za zemeljski plin in čezjadranski plinovod, čeprav nista usklajena s cilji Pariškega sporazuma, strateškega pomena za oskrbo EU z energijo, zlasti kar zadeva strategijo za diverzifikacijo dobaviteljev; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podpira zavezo EIB, da bo dosegla podnebno nevtralnost do leta 2050 in uskladila svoje ukrepe z evropskim zelenim dogovorom; pozdravlja prihodnjo revizijo posojilne politike na področju prometa, ki bo usklajena s cilji Pariškega sporazuma in naj bi bila sprejeta junija ali julija 2022; poudarja, da te nove zahteve ne smejo ogrožati dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja; ponovno poudarja, da se je treba izogniti odvisnosti politike od sredstev z visokimi emisijami ogljika in podpreti prehod na druge oblike prevoza za brezogljično mobilnost tako za tovor kot za potnike na mestni in medmestni ravni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | spodbuja EIB, naj podpre razvoj projektov prometne infrastrukture, vključno z železnico in avtocestami, ki bodo trajnostni in okolju prijazni ter lahko prispevajo k odpravi teritorialnih in socialnih neenakosti med regijami in državami v EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da se je treba osredotočiti na dolgoročno financiranje, in sicer s podpiranjem projektov, ki jih sicer ne bi bilo mogoče financirati drugače, zlasti za inovativna zagonska podjetja ter mala in srednja podjetja; vendar poudarja, da dejavnosti financiranja EIB niso nadomestilo za vzdržne fiskalne politike v državah članicah; poziva EIB, naj poveča naložbe v prodorne inovacije, zlasti za zeleni prehod, da bi podprla evropska podjetja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EIB, naj poveča financiranje za obravnavanje tehnološkega prehoda, podpre razvoj znanj in spretnosti, prilagojenih trenutnim in prihodnjim potrebam trga dela, nadalje spodbuja naložbe v digitalna znanja in spretnosti zaposlenih in podjetnikov, digitalno infrastrukturo in gradnjo zmogljivosti za digitalizacijo, zagotovi sredstva za dolgoročne raziskave in inovacije ter mala in srednja podjetja, podpira socialno gospodarstvo ter krepi socialno in ozemeljsko kohezijo, in sicer z odpravo sedanjih naložbenih vrzeli na področju javnih stanovanj in infrastrukture; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva EIB, naj razvije posebno strategijo na področju človekovih pravic in akcijski načrt za njeno izvajanje; poziva EIB, naj uskladi svojo strategijo financiranja z ravnjo ambicij in zavez skupnim vrednotam ter ciljem, ki jih kažejo partnerske države EU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja, da je EIB leta 2019 sprejela merila pobude „2X Challenge“, katerih cilj je mobilizacija ustreznih sredstev za podporo opolnomočenja žensk in enakosti spolov ter zagotovitev jasnega okvira za vlaganje v vidike spola prek posrednih posojil zunaj EU; poziva EU, naj uvede podobna merila za dejavnosti znotraj EU, ki bodo zajemala posredno in neposredno kreditiranje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja, da je EIB leta 2020 podpisala izjavo pariške razvojne banke o enakosti spolov in opolnomočenju žensk; ugotavlja, da je v časovnem načrtu skupine EIB za podnebno banko za obdobje 2021–2025, ki je bil sprejet leta 2020, poudarjeno, da je podnebno financiranje, ki upošteva vidik spola, prednostno tematsko področje skupine EIB; pozdravlja uvedbo merjenja enakosti spolov pri vseh dejavnostih EIB, da bi EIB lahko ugotovila, katere dejavnosti bodo verjetno prispevale k enakosti spolov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da so bila konec leta 2020 odobrena posojila v vrednosti 99,4 milijarde EUR v 102 različnih državah, od tega je bilo 9,3 milijarde EUR odobrenih leta 2020, večinoma v okviru mandata EIB za zunanja posojila; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EIB, naj v celoti izkoristi svoj nabor orodij za boj proti izogibanju davkom za projekte, ki se financirajo v državah, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vztraja, da morajo mednarodne finančne institucije odpraviti tveganje, da bi financiranje EU lahko neposredno ali posredno prispevalo k davčnim utajam ali goljufijam; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da naj bi zunanje operacije EIB prispevale k ciljem politike EU in spodbujale trajnostni gospodarski, socialni in okoljski razvoj držav v razvoju, zlasti v najbolj prikrajšanih med njimi, ter bile skladne s cilji, ki jih je odobrila EU; priznava, da so izkoreninjenje revščine, mobilizacija domačih virov in človekove pravice osrednje teme v strukturi razvojnega financiranja EU; opozarja, da je sodelovanje deležnikov temelj trajnostnega in vključujočega razvoja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva EIB, naj s svojimi dejavnostmi v okviru posebnih mandatov, ki jih določita Svet in Parlament, še naprej podpira doseganje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podpira sklepe Sveta, sprejete 14. junija 2021, v katerih poziva EIB, naj poveča svoj prispevek k razvojnim prizadevanjem EU z namenskimi strategijami, večjo prisotnostjo na terenu v svetovnem merilu in boljšim usklajevanjem s partnerji v pristnem pristopu Ekipe Evropa, da bi razvili inovativne skupne ukrepe in zagotovili prepoznavnost zunanjega financiranja EU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da je EIB do junija 2020, kar se tiče odobritev, presegla cilj EFSI, po katerem bi do konca leta 2020 mobilizirala naložbe v vrednosti vsaj 500 milijard EUR; nadalje ugotavlja, da je, na podlagi podpisanih financiranj na ravni skupine EIB v vrednosti skoraj 82,8 milijarde EUR, naložba, ki jo podpira EFSI, ocenjena na približno 491,7 milijarde EUR; |
| --- | --- |

47.

| 48. | spodbuja EIB, naj se bolj vključi v kmetijski sektor; poudarja, da so finančne potrebe kmetov, zlasti mladih in takšnih, ki se šele začenjajo ukvarjati s to panogo, velike ter da imajo kmetje in podjetja v tem sektorju nižjo stopnjo uspešnosti, kadar vlagajo prošnje za financiranje; poudarja, da je EIB sprejela nekatere korake za obravnavo tega vprašanja; poziva EIB, naj nadaljuje delo v zvezi z novimi finančnimi orodji, ki bodo povečala dostopnost kmetijskega sektorja; vztraja, da je treba v teh razmerah s sredstvi EIB podpreti prehod kmetijskega sektorja v skladu s cilji politike EU, večjo pozornost pa nameniti tudi dobrobiti živali, pri čemer se ne bi smelo povečevati gostote naseljenosti, ki presega nosilno zmogljivost zemljišč; |
| --- | --- |

48.

Izboljšanje preglednosti in odgovornosti pri poslovnem upravljanju in dejavnostih EIB

| 49. | ugotavlja, da je skupina EIB uvedla funkcijo obvladovanja tveganja in nadzora skladnosti skupine, ki jo nadzoruje glavni upravljavec tveganj v skupini; ugotavlja, da glavni upravljavec tveganj v skupini nadzoruje tveganja v skupini in poroča o njih, vključno s tistimi, ki izvirajo iz neupoštevanja predpisov, ter da vodja za skladnost poslovanja na čelu funkcije skladnosti EIB poroča glavnemu upravljavcu tveganj, pa tudi upravnemu odboru, pristojnim odborom sveta direktorjev EIB in revizijskemu odboru; poziva EIB, naj pojasni, kako se ohranja neodvisnost vodje za skladnost poslovanja ter kako se preprečuje, da ne bi prišlo do sovpadanja njegovih pristojnosti s tistimi, ki jih ima glavni upravljavec tveganj; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja, da je urad vodje za skladnost poslovanja v letu 2020 izvedel prvo oceno tveganja glede skladnosti s predpisi, cilj katere je ugotoviti, kakšna je izpostavljenost tveganju glede skladnosti za poslovne dejavnosti na geografskih območjih, na katerih EIB deluje, vključno z izpostavljenostjo pranju denarja in financiranju terorizma, tveganji organiziranega kriminala, sankcijami, tveganjem v zvezi z jurisdikcijami, ki ne izpolnjujejo standardov/dobrega davčnega upravljanja, tveganjem za celovitost trga ter tveganjem pri poslovanju in javnem naročanju; opaža, da so bili leta 2020 ključni kazalniki tveganja v preglednici za pranje denarja in financiranje terorizma posodobljeni, da bi ponudili podrobnejše informacije o tveganjih, povezanih s pranjem denarja in financiranjem terorizma; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja odločitev upravnega odbora, da nameni dodatne človeške vire za krepitev funkcije skladnosti EIB s predpisi; pozdravlja, da sta EIB in EIF marca 2020 podpisala memorandom o soglasju z luksemburško finančno obveščevalno enoto; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da je skupina EIB decembra 2020 spremenila okvir za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma ob upoštevanju pete direktive o preprečevanju pranja denarja ter da je bila julija 2021 sprejeta celovita politika skupine EIB za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma ter organiziranemu kriminalu; meni, da je učinkovito usklajevanje z drugimi ustreznimi pristojnimi organi bistveno za uspeh politike; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da tristranski sporazum med Evropsko komisijo, Evropskim računskim sodiščem in Evropsko investicijsko banko omogoča večji dostop in boljšo racionalizacijo revidiranih dokumentov EIB; vendar poziva, da bi bilo treba razširiti pravice dostopa Evropskega računskega sodišča do informacij v zvezi z dejavnostmi EIB za izvajanje politik EU; obžaluje dejstvo, da se Komisija in EIB sklicujeta na opredelitev mandata Evropskega sodišča, kot je določen v PDEU, da bi Računskemu sodišču preprečili dostop do informacij v zvezi z dejavnostmi EIB, ki obstajajo samo z namenom izvajanja politik EU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | meni, da delo revizijskega odbora EIB ni alternativa, ampak bolj dopolnjuje ukrepanje Računskega sodišča; obžaluje dejstvo, da tristranski sporazum, ki so ga EIB, Komisija in Računsko sodišče 11. novembra 2021 podaljšali, ne nudi zadovoljive rešitve ter da njegovo podaljšanje ohranja trenutne razmere brez bistvenega izboljšanja, zlasti v zvezi z revizijskimi pristojnostmi ERS glede dejavnosti EIB; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ugotavlja, da je bilo v letu 2020 v okviru pritožbenega mehanizma EIB evidentiranih 77 novih primerov, obravnavanih 137 primerov in zaključenih 94 primerov; pozdravlja dejstvo, da se s pritožbenim mehanizmom EIB sistematično spremlja, kako službe EIB izvajajo njegova priporočila in predloge za izboljšanje storitev EIB; poziva EIB, naj ugotovitve pritožbenega mehanizma ustrezno obravnava; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja bistveni napredek, dosežen v letu 2020, v smeri popolnega izvajanja politike EIB o izključitvi, zlasti z ustanovitvijo nove enote za politiko in izključenost v oddelku za preiskovanje goljufij v okviru generalnega inšpektorata ter z imenovanjem odbora za izključenost oktobra 2020; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ponovno poziva EIB, naj izvede obsežno analizo narave finančne podpore, na katero vpliva domnevno neprimerno vedenje, ter geografske porazdelitve takšnih primerov, da bi olajšala prepoznavanje sistemskih pomanjkljivosti, ki si zaslužijo pozornost in sredstva; v zvezi s tem pozdravlja, da je oddelek za preiskovanje goljufij v zadnjih desetih letih v okviru generalnega inšpektorata razvil več orodij za preprečevanje in odkrivanje, ki imajo vodilno prednost v industriji; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je seznanjen s sprejetjem revidirane politike skupne EIB področju boja proti goljufijam iz julija 2021; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je seznanjen z izzivi, s katerimi se je moral leta 2020 zaradi pandemije covida-19 pri preiskovanju goljufij soočiti oddelek za preiskovanje goljufij v okviru generalnega inšpektorata, ki pa je kljub temu izdal 52 priporočil in mnenj; ugotavlja, da približno 89 % preiskanih primerov sodi na področje goljufij, korupcije in nedovoljenega dogovarjanja, ter poziva EIB, naj poroča o svojem partnerstvu in sodelovanju z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskim javnim tožilstvom (EJT) glede takšnih primerov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja delovni dogovor z EJT, podpisan decembra 2021, in poziva k njegovemu popolnemu in skrbnemu izvajanju, zlasti kar zadeva poročanje; v zvezi s tem poudarja, da je oddelek za preiskovanje goljufij v okviru generalnega inšpektorata začel sodelovati z EJT več mesecev prej, preden je bil podpisan delovni sporazum, in poročal o skupno sedemnajstih primerih v letu 2021; |
| --- | --- |

60.

| 61. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je EIB leta 2021 okrepila svoje sodelovanje z Europolom, s tem da je podpisala sporazum o sodelovanju, namenjen spodbujanju preprečevanja in boja proti vsem oblikam hudih in organiziranih oblik kriminala, kibernetskega kriminala in terorizma; |
| --- | --- |

61.

| 62. | meni, da revizija finančne uredbe (6) ponuja priložnost za raziskovanje možnosti za sinergije med sistemom Komisije za zgodnje odkrivanje in izključitev ter politiko izključevanja EIB; |
| --- | --- |

62.

| 63. | je zaskrbljen zaradi številnih primerov, ki jih je OLAF zaključil leta 2020, osredotočenih na dodatke za izobraževanje, ki so bili neupravičeno dodeljeni uslužbencem EIB; pozdravlja revizijo in reformo sistema dodatkov ter odpravo številnih napak, ki jih je odkril OLAF, vključno z ukrepi za izterjavo neupravičenih plačil; poziva EIB, naj poroča Parlamentu o izidu ukrepov na podlagi priporočil Evropskega urada za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

63.

| 64. | je zelo zaskrbljen zaradi vse manjše preglednosti v EIB: v letu 2010 je bilo tri tedne pred odobritvijo sveta banke objavljenih 96,1 % vseh projektov, v letu 2020 pa le še 60 %; opozarja, da politika preglednosti EIB omogoča, da se pred odobritvijo sveta in v nekaterih primerih ne pred podpisom posojila ne objavi le omejeno število projektnih povzetkov, da bi zaščitili utemeljene interese, kot so komercialni; pozdravlja dejstvo, da mora EIB nazadnje objaviti vse projekte; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva EIB, naj izboljša preglednost svojih dejavnosti, s tem da sprejme register za preglednost za javni nadzor nad organizacijami, ki želijo vplivati na zakonodajni postopek in preprečevati primere korupcije ali navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva k večji preglednosti in odgovornosti, tudi do institucij EU, zlasti Parlamenta; predlaga, da se organizira četrtletni dialog z ustreznimi odbori Parlamenta, da se jim omogoči, da prispevajo k naložbeni strategiji EIB in zagotovijo ustrezen nadzor; poudarja, da mora Parlament imeti večji nadzor nad sklepi sveta direktorjev EIB in poziva Komisijo k boljši izmenjavi informacij, da bi v odnosu do Parlamenta povečala preglednost pri stališčih, ki jih zastopa v svetu direktorjev EIB; |
| --- | --- |

66.

| 67. | je zaskrbljen, ker nova politika preglednosti ne odraža zelo jasnih zahtev Parlamenta po izboljšanju v skladu z najboljšimi praksami in standardi drugih finančnih institucij; poziva EIB, naj uskladi svojo politiko preglednosti s politiko Evropske banke za obnovo in razvoj glede obveznega razkritja za posrednike projektov z visokim tveganjem na področju okolja in človekovih pravic; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ugotavlja, da je v evropska varuhinja človekovih pravic v letu 2020 obvestila EIB o štirih novih poizvedbah v zvezi z uporabo politike preglednosti; poziva EIB, naj poroča o izvajanju priporočila evropske varuhinje človekovih pravic v zvezi s temi poizvedbami; |
| --- | --- |

68.

| 69. | obžaluje, da EIB še vedno ne želi razkriti vseh podrobnosti o dejanskem lastništvu svojih strank; ponovno poziva k večji preglednosti v zvezi s posli EIB prek finančnih posrednikov, kot so komercialne banke in investicijski skladi, v ustreznem zakonodajnem okviru, vključno s splošno uredbo o varstvu podatkov, ter k opredelitvi standardnih zahtev glede poročanja, ki lahko zagotovijo ustrezno raven podatkov in informacij; v zvezi s tem opozarja, da člen 30 pete direktive o preprečevanju pranja denarja državam članicam nalaga obveznost, da zbirajo in hranijo točne in aktualne informacije o končnem dejanskem lastništvu podjetij v nacionalnem registru ter zagotovijo, da so te informacije v vseh primerih dostopne; poziva EIB, naj uporabi razpoložljiva orodja in izvaja standarde, ki jih spodbuja peta direktiva o preprečevanju pranja denarja, da bi omogočila dostop do teh podatkov, ter zagotovi popolno sodelovanje s prihodnjim organom za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, poziva EIB, naj preuči izvedljivost delovnih dogovorov in memoranduma z ustreznimi partnerji, da bodo na voljo ustrezne informacije ter da se odpravi tveganje za nepreglednost v ustreznih postopkih; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ponovno zahteva, da se zagotovi dostop do mnenj Komisije o financiranju EIB, izdanih v skladu s členom 19 statuta EIB; meni, da dostop do takšnih informacij v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 ni najučinkovitejši način za zagotavljanje podatkov za politični nadzor; poziva Komisijo in EIB, naj se dogovorita glede sistematičnega in varnega posredovanja takšnih mnenj Parlamentu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ugotavlja, da je leta 2020 odbor za etiko in skladnost sprejel tri sklepe v zvezi z dejavnostmi nekdanjih članov upravnega odbora v njihovih obdobjih mirovanja; poziva pristojni odbor, naj zagotovi, da nekdanji člani upravnega odbora v obdobjih mirovanj ne bodo imeli poslovnih odnosov ter ne bodo izvajali lobističnih dejavnosti s skupino EIB, ne glede na portfelje, ki so jih imeli med svojimi mandati v upravnem odboru; ponovno poudarja, kako pomembno je vzpostaviti politike za preprečevanje nasprotja interesov in pojava vrtljivih vrat; |
| --- | --- |

71.

| 72. | je seznanjen s posodobljenimi kodeksi ravnanja za upravni odbor in svet direktorjev EIB iz avgusta 2021; pozdravlja uvedbo daljšega obdobja mirovanja za člane upravnega odbora (24 mesecev namesto 12) in za člane sveta direktorjev (12 mesecev namesto 6); ugotavlja, da ni določb o izključitvi podpredsednikov iz nadzora operacij; se zaveda, da to omogoča potrebno strokovno znanje za posamezne države pri projektih; je prepričan, da bo EIB še naprej izvajala ocenjevanje projektov skupaj s spremljanjem objektivnih tehničnih, finančnih in gospodarskih kazalnikov, zaradi česar bo kakovost projekta odločilni dejavnik pri odločanju, ali bo odobrila financiranje ali ne; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ponovno poziva EIB, naj uveljavlja strožje standarde davčne preglednosti; poudarja, da mora biti dodeljevanje neposrednih in posrednih posojil pogojeno z objavo davčnih in računovodskih podatkov po posameznih državah ter z razkritjem podatkov o dejanskem lastništvu upravičencev in finančnih posrednikov, ki so vključeni v posle financiranja, brez kakršnih koli odstopanj; |
| --- | --- |

73.

| 74. | je seznanjen s spremenjeno politiko razkrivanja nepravilnosti skupine EIB iz novembra 2021, ki zagotavlja zaščito tudi žvižgačem, ki niso uslužbenci EIB; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva EIB, naj obvesti Parlament o reviziji smernic skupine EIB glede obvladovanja nasprotij interesov; |
| --- | --- |

75.

| 76. | je zelo zaskrbljen zaradi zelo omejenega socialnega dialoga v EIB, zlasti v zvezi z obtožbami o nadlegovanju in delovnim okoljem; poziva vodstvo EIB, naj sodeluje v konstruktivnem dialogu z zaposlenimi, da bi odgovorili na njihove pomisleke ter spodbujali zaupanje in kulturo odgovornosti; spodbuja EIB, naj izvede raziskave in posvetovanja med svojimi zaposlenimi; je seznanjen z negativnimi rezultati anket med zaposlenimi v zadnjih letih in hkrati poziva EIB, naj izvede konkretne ukrepe za odpravo težav, o katerih poročajo zaposleni, zlasti tistih, ki se nanašajo na notranjo mobilnost; je seznanjen s prizadevanji EIB za vključevanje raziskav kot del svojega pristopa stalnega poslušanja, da bi spodbudili udeležbo zaposlenih, npr. z nedavno raziskavo o zdravju in dobrem počutju; |
| --- | --- |

76.

| 77. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so ob koncu leta 2020 le 29,5 % vodstvenih položajev v EIB zasedale ženske (30 % ob koncu leta 2019); ponovno izraža zaskrbljenost, ker na višji vodstveni ravni in v upravnih organih skupine EIB še vedno ni bila dosežena raznolikost in uravnotežena zastopanost spolov in ker podporne funkcije opravlja zelo visok delež žensk; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da svet direktorjev sestavljajo predstavniki držav članic ter da podpredsednike imenujejo države članice; ugotavlja, da so pozivi predsednika EIB k raznolikosti kljub pristojnosti držav članic za imenovanje privedli do znatnega izboljšanja uravnotežene zastopanosti spolov; s tem v zvezi poudarja, da je delež žensk v upravnem odboru banke 33 %, v svetu direktorjev pa 48 %; poziva države članice, naj ocenijo uravnoteženo zastopanost spolov in imenujejo več žensk za podpredsednice in v upravni odbor EIB; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ponovno poziva EIB, naj zagotovi ustrezno geografsko zastopanost iz vseh držav članic v svoji upravi, ob upoštevanju pristojnosti in zaslug kandidatov, ter jo poziva, naj za zaposlene na srednjih in višjih vodstvenih položajih objavi razčlenitev po spolu in državljanstvu; |
| --- | --- |

79.

Spremljanje priporočil Parlamenta

| 80. | poziva EIB, naj še naprej poroča o trenutnem stanju in položaju predhodnih priporočil, ki jih je Parlament podal v svojih letnih resolucijah, zlasti kar zadeva:






  (a) | učinke (gospodarske, okoljske in socialne) naložbene strategije in rezultate, dosežene s prispevanjem k uravnoteženemu in stabilnemu razvoju notranjega trga v interesu EU; |
| --- | --- | --- |

80.

(a)

učinke (gospodarske, okoljske in socialne) naložbene strategije in rezultate, dosežene s prispevanjem k uravnoteženemu in stabilnemu razvoju notranjega trga v interesu EU;

| (b) | ukrepe za boljše preprečevanje nasprotja interesov; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za boljše preprečevanje nasprotja interesov;

| (c) | ukrepe za krepitev preglednosti ob skrbnemu pregledu integritete strank za preprečevanje izogibanja davkom, goljufij in korupcije; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za krepitev preglednosti ob skrbnemu pregledu integritete strank za preprečevanje izogibanja davkom, goljufij in korupcije;

| (d) | spremljanje pozivov in zahtev, sprejetih s to resolucijo; |
| --- | --- |

(d)

spremljanje pozivov in zahtev, sprejetih s to resolucijo;

o

o o

| 81. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Svet in svet direktorjev EIB pa poziva, naj razpravljata o stališčih, ki jih je v njej predstavil Parlament. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  UL C 99, 1.3.2022, str. 34.

(2)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

(3)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(4)  UL L 145, 31.05.2001, str. 43.

(5)  UL L 156, 19.6.2018, str. 43.

(6)  Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (prenovitev) (COM(2022)0223).

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/236 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/236

---

P9_TA(2022)0300

Zaščita finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2020 (2021/2234(INI))

(2023/C 47/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 310(6) in 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 310(6) in 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 20. septembra 2021 z naslovom „32. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – 2020“ (COM(2021)0578), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 20. septembra 2021 z naslovom „32. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – 2020“ (COM(2021)0578),

| — | ob upoštevanju poročila urada OLAF za leto 2020 (1) in letnega poročila nadzornega odbora urada OLAF za leto 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila urada OLAF za leto 2020 (1) in letnega poročila nadzornega odbora urada OLAF za leto 2020 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja nadzornega odbora urada OLAF št. 1/2021 iz januarja 2021 o priporočilih urada OLAF, ki jih zadevni organi niso upoštevali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja nadzornega odbora urada OLAF št. 1/2021 iz januarja 2021 o priporočilih urada OLAF, ki jih zadevni organi niso upoštevali,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropskega javnega tožilstva za leto 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega javnega tožilstva za leto 2021,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna EU ter o dejavnostih, financiranih iz 8., 9., 10. in 11. evropskega razvojnega sklada (ERS) za proračunsko leto 2020 z odgovori institucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna EU ter o dejavnostih, financiranih iz 8., 9., 10. in 11. evropskega razvojnega sklada (ERS) za proračunsko leto 2020 z odgovori institucij,

| — | ob upoštevanju publikacije Evropskega računskega sodišča z naslovom „Na kratko o reviziji EU – Predstavitev letnih poročil Evropskega računskega sodišča za leto 2020“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Evropskega računskega sodišča z naslovom „Na kratko o reviziji EU – Predstavitev letnih poročil Evropskega računskega sodišča za leto 2020“,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2223 z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sodelovanja z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitosti preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (uredba o uradu OLAF) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2223 z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sodelovanja z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitosti preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (uredba o uradu OLAF) (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (5),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 01/2019 z naslovom „Boj proti goljufijam pri porabi EU: potrebni so ukrepi“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 01/2019 z naslovom „Boj proti goljufijam pri porabi EU: potrebni so ukrepi“,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o vrzeli pri pobiranju DDV za leto 2021 iz septembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o vrzeli pri pobiranju DDV za leto 2021 iz septembra 2021,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (direktiva o zaščiti finančnih interesov) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (direktiva o zaščiti finančnih interesov) (6),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 6. septembra 2021 o izvajanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 6. septembra 2021 o izvajanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (COM(2021)0536),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (7),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2019/1798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o imenovanju evropskega glavnega tožilca Evropskega javnega tožilstva (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2019/1798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o imenovanju evropskega glavnega tožilca Evropskega javnega tožilstva (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2020 o pregledu Evropske unije na podlagi mehanizma za pregled izvajanja Konvencije Združenih narodov proti korupciji (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2020 o pregledu Evropske unije na podlagi mehanizma za pregled izvajanja Konvencije Združenih narodov proti korupciji (COM(2020)0793),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom „Poročilo o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji“ (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom „Poročilo o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji“ (COM(2020)0580),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2019 z naslovom „Strategija Komisije za boj proti goljufijam: okrepljeni ukrepi za zaščito proračuna EU“ (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2019 z naslovom „Strategija Komisije za boj proti goljufijam: okrepljeni ukrepi za zaščito proračuna EU“ (COM(2019)0196),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 250/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 250/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) (11),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 16. decembra 2021 z naslovom „Končna ocena Uredbe (EU) št. 250/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) in razveljavitvi Sklepa št. 804/2004/ES“ (COM(2021)0809), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 16. decembra 2021 z naslovom „Končna ocena Uredbe (EU) št. 250/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) in razveljavitvi Sklepa št. 804/2004/ES“ (COM(2021)0809),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Unije za boj proti goljufijam (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Unije za boj proti goljufijam (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 17. februarja 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o korupciji in človekovih pravicah (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 17. februarja 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o korupciji in človekovih pravicah (13),

| — | ob upoštevanju sklepnih predlogov generalnega pravobranilca z dne 9. septembra 2021 v zadevi C-213/19, Evropska komisija proti Združenemu kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih predlogov generalnega pravobranilca z dne 9. septembra 2021 v zadevi C-213/19, Evropska komisija proti Združenemu kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska (14),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije (veliki senat) z dne 8. marca 2022 v zadevi C-213/19, Evropska komisija proti Združenemu kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije (veliki senat) z dne 8. marca 2022 v zadevi C-213/19, Evropska komisija proti Združenemu kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska (15),

| — | ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča z dne 1. septembra 2021 v zadevi T-517/19, Andrea Homoki proti Evropski komisiji (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča z dne 1. septembra 2021 v zadevi T-517/19, Andrea Homoki proti Evropski komisiji (16),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0175/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0175/2022),

| A. | ker so države članice in Komisija de jure skupaj pristojne in morajo tesno sodelovati, da bi zaščitile finančne interese Unije ter se borile proti goljufijam in korupciji; ker organi držav članic dejansko upravljajo približno tri četrtine odhodkov iz proračuna EU in zbirajo tradicionalna lastna sredstva Unije; |
| --- | --- |

A.

ker so države članice in Komisija de jure skupaj pristojne in morajo tesno sodelovati, da bi zaščitile finančne interese Unije ter se borile proti goljufijam in korupciji; ker organi držav članic dejansko upravljajo približno tri četrtine odhodkov iz proračuna EU in zbirajo tradicionalna lastna sredstva Unije;

| B. | ker bi Komisija morala izpolnjevati svoje obveznosti v skupnem upravljanju na področju nadzora in revizije; |
| --- | --- |

B.

ker bi Komisija morala izpolnjevati svoje obveznosti v skupnem upravljanju na področju nadzora in revizije;

| C. | ker je korupcija v členu 83 PDEU opredeljena kot posebno huda oblika kriminala s čezmejnimi posledicami; |
| --- | --- |

C.

ker je korupcija v členu 83 PDEU opredeljena kot posebno huda oblika kriminala s čezmejnimi posledicami;

| D. | ker posledice korupcije ogrožajo finančne interese Unije in gospodarstvo EU kot celoto, so pa tudi resna grožnja za demokracijo, temeljne pravice in pravno državo po vsej Evropi, kar močno načenja zaupanje državljanov v demokratične institucije v EU in državah članicah; |
| --- | --- |

D.

ker posledice korupcije ogrožajo finančne interese Unije in gospodarstvo EU kot celoto, so pa tudi resna grožnja za demokracijo, temeljne pravice in pravno državo po vsej Evropi, kar močno načenja zaupanje državljanov v demokratične institucije v EU in državah članicah;

| E. | ker je treba ustrezno obravnavati raznolikost pravnih in upravnih sistemov držav članic, da bi odpravili nepravilnosti ter se borili proti goljufijam in korupciji; |
| --- | --- |

E.

ker je treba ustrezno obravnavati raznolikost pravnih in upravnih sistemov držav članic, da bi odpravili nepravilnosti ter se borili proti goljufijam in korupciji;

| F. | ker je DDV za državne proračune pomemben vir prihodkov in ker so lastna sredstva iz naslova DDV v letu 2020 znašala 12,3 % skupnih proračunskih prihodkov Unije; |
| --- | --- |

F.

ker je DDV za državne proračune pomemben vir prihodkov in ker so lastna sredstva iz naslova DDV v letu 2020 znašala 12,3 % skupnih proračunskih prihodkov Unije;

| 1. | pozdravlja 32. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije in boju proti goljufijam za leto 2020 (poročilo o zaščiti finančnih interesov) in tudi njegovo novo grafično podobo, ki je brez dvoma dostopnejša za državljane EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opominja, da je bilo leto 2020 zadnje leto večletnega finančnega okvira 2014–2020, čeprav je treba programe zaključiti šele leta 2023, pa tudi leto sprejetja večletnega finančnega okvira 2021–2027, instrumenta NextGenerationEU in mehanizma pogojevanja s pravno državo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen z dejstvom, da je vseh 26 držav članic, za katere velja direktiva o zaščiti finančnih interesov, sporočilo, da so glavne določbe direktive v celoti prenesle v nacionalno zakonodajo; vendar ugotavlja, da so v poročilu Komisije o izvajanju Direktive (EU) 2017/1371 izpostavljene nerešene težave s skladnostjo, vključno z nekaterimi težavami, ki jih je treba odpraviti, da se Evropskemu javnemu tožilstvu omogoči učinkovito izvajanje preiskav in pregonov; poziva Komisijo, naj spremlja razmere in spodbuja države članice k reševanju teh težav ter v zvezi s tem poroča organu, odgovornemu za razrešnico; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da so v poročilu o zaščiti finančnih interesov izpostavljena tveganja v zvezi s pandemijo covida-19 tako z vidika prihodkov kot odhodkov; ugotavlja zlasti, da so carinske goljufije na različne države članice EU vplivale v različni meri; ugotavlja tudi, da so zaradi poenostavljenih postopkov in manj kakovostnih razpisnih zahtev v izrednih razmerah ogrožena konkurenčna javna naročila, zlasti zaradi večjega tveganja za navzkrižje interesov in korupcijo ter zaradi pretiranih stroškov ali manjše kakovosti izvajanja; ugotavlja, da je bila ustrezna pozornost namenjena zdravstvenemu sektorju in mehanizmu za okrevanje in odpornost ter dodatnim tveganjem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bi lahko covid-19 prinesel nove priložnosti za goljufe zaradi večjih tveganj, ki so posledica obvladovanja krize, in uvedbe poenostavljenih in nujnih postopkov med pandemijo, saj so bolj izpostavljeni zlorabam; poleg tega opozarja na večji pritisk na organe, ki upravljajo sredstva EU, zaradi zamud in novih stresnih dejavnikov, ki bi lahko koristili goljufom, na primer zaradi inflacije; poudarja, da je treba zaradi novih tveganj prilagoditi kontrolne strategije in se osredotočiti na preprečevanje s posebnimi blažilnimi in ciljno usmerjenimi ukrepi za vnaprejšnje odkrivanje nepravilnosti in goljufij; poziva vse države članice, naj ohranijo visoko raven nadzora in spremljanja nujne porabe, zlasti v nujnih postopkih; opozarja, da je zelo pomembno dokončno preiti na elektronske postopke javnega naročanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je treba izkušnje, pridobljene med izbruhom covida-19, posebej upoštevati pri naknadni oceni večletnega finančnega okvira 2014–2020; poziva Komisijo, naj v to oceno ustrezno vključi vidike, povezane z oceno tveganja, obvladovanjem tveganja in ukrepi za zmanjšanje nepravilnosti in goljufij, saj so sestavni deli celovite analize uspešnosti, učinkovitosti, skladnosti, ustreznosti in dodane vrednosti EU, pa tudi izhodišče za načrtovanje in ravnanje v prihodnosti; meni, da bi bilo treba naknadno oceno večletnega finančnega okvira zaključiti najpozneje pred vmesno oceno večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, da bi se učili iz preteklosti in se bolje pripravili na prihodnost, pridobljena spoznanja in izkušnje pa vključili v izboljšanje večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027; poziva Komisijo, naj med naknadno oceno večletnega finančnega okvira 2014–2020 preuči, ali je dosegel svoje cilje, kako je poraba za programe prispevala k ciljem EU in držav članic ter kako so bila sredstva EU v tem obdobju prizadeta zaradi goljufij in korupcije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da novi večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 skupaj z načrtom za okrevanje NextGenerationEU zagotavlja EU največ sredstev do zdaj, in sicer 1,8 bilijona EUR; poudarja, da je potrebna višja stopnja pozornosti in nadzora kot kdaj prej, da bodo ta sredstva najbolje prispevala k skupnim ciljem Unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je potrebna popolna preglednost pri obračunavanju nakazil in posojil, predvidenih v mehanizmu za okrevanje in odpornost, ter poziva Komisijo, naj Parlamentu omogoči neoviran dostop do informacij; |
| --- | --- |

8.

Ugotovljene goljufije in nepravilnosti, ki niso goljufije

| 9. | ugotavlja, da je bilo v letu 2020 sporočenih 11 755 goljufij in nepravilnosti v skupni vrednosti približno 1,46 milijarde EUR; je seznanjen z novim pristopom k večletnemu finančnemu okviru za obdobje 2021–2027, ki se osredotoča na dodano vrednost EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da število odkritih nepravilnosti, ki so bile sporočene kot goljufije, priča o stopnji in zmogljivosti organov držav članic in Unije za odkrivanje morebitnih goljufij, ni pa pokazatelj dejanske stopnje goljufij v škodo proračuna Unije ali posamezne države članice; ugotavlja, da odkrivanje in sporočanje nepravilnosti pomeni, da so bili sprejeti korektivni ukrepi za zaščito finančnih interesov Unije in da se je začel kazenski postopek, kadar je bilo ustrezno; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je seznanjen s sporočenim številom goljufij v letu 2020 (1 056 primerov) v finančni vrednosti približno 374 milijona EUR; ugotavlja, da se število odkritih goljufij med državami članicami zelo razlikuje; opozarja, da ti podatki pričajo o uspešnosti držav članic v boju proti goljufijam in drugim nezakonitim dejavnostim in se ne bi smeli razlagati kot znamenje razširjenosti goljufij v državah članicah; izraža zaskrbljenost zaradi različnih kazenskopravnih pristopov držav članic k zaščiti proračuna EU; poziva Komisijo, naj preuči razlike med praksami držav članic in razmisli o uvedbi novih usklajevalnih ukrepov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da se je število sporočenih primerov v letu 2020 v primerjavi s petletnim povprečjem (2016–2020) zmanjšalo tako za goljufije kot nepravilnosti v zvezi s prihodki EU, pri čemer se je finančna vrednost goljufij povečala, vrednost nepravilnosti pa zmanjšala; |
| --- | --- |

12.

| 13. | upošteva dejstvo, da je bilo število ugotovljenih nepravilnosti v letu 2020 (10 699 primerov, od tega 6 696 primerov povezanih z odhodki) manjše kot v prejšnjih letih ter da upada odkrivanja in poročanja na nekaterih področjih porabe ni mogoče enostavno razložiti in je skrb zbujajoče; ugotavlja, da skupna finančna vrednost teh primerov znaša približno 1,09 milijarde EUR; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da zmanjšanje števila sporočenih nepravilnosti ne more biti samo po sebi znak pozitivnega ali negativnega razvoja, temveč ga je treba obravnavati ob upoštevanju novih, nastajajočih izzivov in v povezavi z novimi načini upravljanja in porabe sredstev EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da so goljufije vse bolj privlačne za organizirane kriminalne združbe (17); obžaluje, da številne države članice nimajo posebne zakonodaje za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu, tudi mafijskemu, ki nenehno narašča, zlasti v zvezi s čezmejnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da kazniva dejanja, ki jih storijo vladni uradniki, znatno vplivajo ali bi lahko znatno vplivala na finančne interese EU, zato je v državah članicah potreben celovit in učinkovit protikorupcijski okvir; |
| --- | --- |

16.

Prihodki – goljufije v zvezi z lastnimi sredstvi

| 17. | ugotavlja, da je bilo leta 2020 451 nepravilnosti prijavljenih kot goljufije v zvezi s prihodki, kar je za 9 % manj od povprečnega števila primerov, prijavljenih vsako leto v obdobju 2016–2020; poleg tega ugotavlja, da je bil ocenjeni in ugotovljeni znesek tradicionalnih lastnih sredstev (108 milijonov EUR), na katerega je to vplivalo, v letu 2020 za 6 % večji od povprečnega ocenjenega in ugotovljenega zneska za posamezno leto v obdobju 2016–2020; ugotavlja, da v šlo v večini primerov, ki so bili v letu 2020 sporočeni kot goljufije ali nepravilnosti, ki so vplivale na prihodke EU, za podcenitev, nepravilno klasifikacijo/napačen opis blaga ali tihotapljenje; ugotavlja tudi, da so bili pregledi s strani državnih služb za boj proti goljufijam najuspešnejši način za odkrivanje goljufij ter so presegli kontrole po sprostitvi in prepustitvi blaga pri odkrivanju goljufivega izogibanja carinam; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da so bile v letu 2020 odkrite in prijavljene 4 003 nepravilnosti, pri katerih ni šlo za goljufije, kar je 9 % manj od povprečnega števila prijav vsako leto v obdobju 2016–2020, ter da je bil skupni ocenjeni in ugotovljeni znesek tradicionalnih lastnih sredstev (382 milijonov EUR) za 8 % manjši od povprečnega ocenjenega in ugotovljenega zneska za vsako leto v obdobju 2016–2020; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da se je glede na podatke iz poročila o vrzeli pri pobiranju DDV za leto 2021 ta vrzel v EU v letu 2019 nominalno zmanjšala na 134 milijard EUR (zmanjšanje za skoraj 6,6 milijarde EUR v primerjavi z letom 2018); poleg tega ugotavlja, da študija vsebuje hitre ocene za leto 2020 samo za 18 držav članic zaradi znatnih sprememb v davčnih ureditvah in strukturah gospodarstev po izbruhu pandemije, kar pomeni, da še ni mogoče oceniti, ali se bo vrzel pri pobiranju DDV za celotno EU v letu 2020 zmanjšala ali povečala; ugotavlja, da so ekonometrične analize potrdile, da na vrzel pri pobiranju DDV vpliva več dejavnikov, med tistimi, ki jih davčne uprave lahko nadzirajo, pa sta imela delež odhodkov za informacijsko tehnologijo in obveznost posredovanja dodatnih informacij za davkoplačevalce največji statistični vpliv pri pojasnjevanju velikosti te vrzeli; |
| --- | --- |

19.

| 20. | na podlagi nihanj v letnih stopnjah odkrivanja sklepa, da pandemija covida-19 ni enako vplivala na carinske organe vseh držav članic; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice, naj ocenijo tveganja in pomanjkljivosti v svojih strategijah carinskega nadzora, da bi izboljšale prožnost carinskih pregledov in zmanjšale morebitne posledice nepričakovanih dogodkov; poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga pri izvajanju enotnega nadzora v EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da so bili glede na število primerov in denarno vrednost leta 2020 obutev, tekstil, vozila ter električni stroji in oprema vrste blaga, pri katerem so bile goljufije in nepravilnosti najpogostejše, ter da je bila večina primerov povezana s prenizkim vrednotenjem, nepravilno klasifikacijo/napačnim opisom blaga ali tihotapljenjem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je seznanjen s sklepnimi predlogi generalnega pravobranilca z dne 9. septembra 2021 o postopku Sodišča Evropske unije proti Združenemu kraljestvu zaradi domnevnih goljufij s prenizkim vrednotenjem tekstila in obutve, uvoženima iz Kitajske prek Združenega kraljestva, na podlagi preiskav urada OLAF in upravljanja lastnih sredstev pri Komisiji; je seznanjen s sodbo tega sodišča z dne 8. marca 2022, da Združeno kraljestvo ni izpolnilo svojih obveznosti, ker ni uporabilo učinkovitih carinskih kontrolnih ukrepov in Komisiji ni dalo na voljo ustreznega zneska tradicionalnih lastnih sredstev za zadevni uvoz; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da je Sodišče Evropske unije delno zavrnilo izračun Komisije zaradi precejšnje negotovosti glede točnosti zneskov lastnih sredstev, ki jih je zahtevala, in da Komisija ni navedla celotnih zneskov v skladu z veljavnimi pravnimi standardi; ugotavlja, da je odobrilo metodo, s katero je Komisija ocenila izgubo tradicionalnih lastnih sredstev za del obdobja kršitve, in navedlo, da mora znova izračunati izgubo, ki še ni zapadla; poziva Komisijo, naj organu za podelitev razrešnice pojasni, kakšne so bile napake pri izračunu izgube in kako jih namerava odpraviti, da bi zadostila ustreznemu pravnemu standardu, prav tako pa naj ga seznani z rezultati novih izračunov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da se je v zadnjih petih letih letna stopnja izterjave gibala med 52 % in 71 %, stopnja izterjave za primere, sporočene v letu 2020, pa trenutno znaša 71 %; vendar ugotavlja, da se stopnja izterjave razlikuje glede na državo članico zaradi dejavnikov, kot sta vrsta goljufije ali nepravilnosti in vrsta dolžnika; ugotavlja, da je Kitajska v letu 2020 ostala država, iz katere izvira največ blaga, pri katerem je prihajalo so goljufij in nepravilnosti; |
| --- | --- |

25.

Goljufije v zvezi z odhodki

| 26. | ugotavlja, da je bilo leta 2020 605 nepravilnosti sporočenih kot goljufije v zvezi z odhodki v finančni vrednosti 266 milijonov EUR; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da je bilo leta 2020 sporočenih 6 696 nepravilnosti v zvezi z odhodki, pri katerih ni šlo za goljufijo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da je v poročilu o zaščiti finančnih interesov omenjen pomen preglednosti pri uporabi javnih sredstev, saj je to odvračilen element in vključuje civilno družbo v poglabljanje zaupanja; poziva Komisijo, naj si prizadeva za večjo preglednost upravičencev, tudi izvajalcev, podizvajalcev in dejanskih lastnikov upravičencev do sredstev EU; poziva države članice, naj povečajo tudi preglednost pri uporabi sredstev EU, zlasti za nujna javna naročila, saj je osem držav članic poročalo, da tega še niso storile; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da je bilo v obdobju 2016–2020 odkrivanje goljufij pri skupni kmetijski politiki osredotočeno na majhno število držav članic ter da to ni bilo podprto s podobno ravnjo plačil tem državam članicam iz proračuna skupne kmetijske politike; ugotavlja tudi, da je večina goljufij v zvezi s podporo kmetijstvu vključevala ponarejene dokumente ali prošnje za pomoč, njihovo število pa je ostalo razmeroma stabilno; ugotavlja še, da so v smislu deleža plačil, ki jih prejmejo države članice, goljufije bolj vplivale na del proračuna za razvoj podeželja kot na podporo kmetijstvu, z izjemo tržnih ukrepov, pri katerih je bila pojavnost goljufij višja kot pri razvoju podeželja; ugotavlja, da je bila v zvezi z razvojem podeželja najpogostejša goljufija ponarejanje dokumentov; poudarja, da je treba izvesti več preiskav in uvesti dodatne ustrezne ukrepe proti uporabi sredstev EU za kmetijske dejavnosti s strani podjetij, ki ne spoštujejo delovnopravne zakonodaje ali temeljnih pravic delavcev, kot je razvidno iz položaja delavcev v kmetijstvu, zlasti med pandemijo covida-19; je zaskrbljen, ker se je poročanje o goljufijah na področju razvoja podeželja za obdobje 2014–2020 začelo počasi, kar bi lahko kazalo na nezadostna prizadevanja za odkrivanje v državah članicah EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da se je med letoma 2016 in 2020 število sporočenih nepravilnosti v zvezi s Kohezijskim skladom, Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom in Evropskim skladom za ribištvo za programsko obdobje 2014–2020 povečalo; vendar poudarja, da je bil pri vseh skladih, zlasti Evropskem skladu za regionalni razvoj, omejen porast nepravilnosti, ki niso goljufije, pri čemer izstopa izreden upad števila ugotovljenih nepravilnosti (in z njimi povezanih finančnih zneskov) v primerjavi s prejšnjim programskim obdobjem; poleg tega ugotavlja, da se je v programskem obdobju 2007–2013 število goljufij in drugih nepravilnosti pri Kohezijskem skladu, Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Evropskem skladu za ribištvo zmanjšalo glede na cikel izvajanja; ugotavlja, da so se številna izvedbena pravila spremenila, ko se je začelo drugo programsko obdobje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da podjetja in organizacije, ki v svoje lastniške strukture vključujejo offshore podjetja in organizacije, ne bi smele biti upravičene do sredstev EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je popolna preglednost poročanja o odhodkih bistvena, predvsem glede infrastrukturnih projektov, ki se financirajo neposredno s sredstvi EU ali finančnimi instrumenti; poziva Komisijo, naj državljanom EU omogoči popoln dostop do informacij o sofinanciranih projektih; |
| --- | --- |

32.

Zunanja razsežnost zaščite finančnih interesov EU

| 33. | meni, da bi se morali institucije in organi EU bolj osredotočati na sredstva, porabljena v državah, ki niso članice EU, da bi preverili, ali se porabljajo v skladu s pravili in brez goljufij ali korupcije, ter da bi potrdili, ali prispevajo k razvojni in zunanji politiki Unije; priporoča začasno opustitev proračunske podpore v državah nečlanicah, kjer oblasti očitno ne ukrepajo proti razširjeni korupciji, pri čemer je treba poskrbeti, da bo pomoč dosegla civilno prebivalstvo po alternativnih poteh; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da je bila do konca leta 2020 poraba EU za razvojno sodelovanje porazdeljena na več skladov in da novi instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje združuje vse prejšnje vire financiranja v en instrument, ki je del letnega proračuna in večletnega finančnega okvira 2021–2027; poudarja, da je za instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje v obdobju 2021–2027 na voljo 79,5 milijarde EUR; priporoča, naj se protikorupcijski pristop vključi v vse instrumente EU za zunanje delovanje, tudi v instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, instrument za predpristopno pomoč in skrbniške sklade EU; poziva, naj se v predpristopnih pogajanjih več pozornosti nameni boju proti korupciji in naj se določi sklop meril s strogim okvirom pogojevanja in osredotočenostjo na krepitev zmogljivosti, na primer prek specializiranih protikorupcijskih organov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obžaluje, da je iz posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 01/2022 razvidno, da je imelo 700 milijonov EUR finančne podpore EU za izboljšanje pravne države na Zahodnem Balkanu med letoma 2014 in 2020 majhen učinek na temeljne reforme; poziva Komisijo, naj pošlje jasne signale tistim državam kandidatkam, v katerih nazadovanje na področju pravne države ogroža ali zavlačuje njihov pristop k EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva, da se v vse trgovinske in naložbene sporazume med EU in tretjimi državami vključi trden in zavezujoč okvir pogojevanja z določbami o preglednosti ter zavezujočimi in izvršljivimi klavzulami o boju proti korupciji; priporoča, naj EU v primeru hude korupcije kot skrajno rešitev uvede sankcije ali začasno preneha izvajati sporazume; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva k spremljanju korupcijskih tveganj pri obsežnih gradbenih in naložbenih projektih, ki jih avtoritarne tretje države izvajajo v državah članicah, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti preglednosti teh projektov, ki pogosto zbujajo pomisleke glede nepreglednega financiranja ali fiskalnih tveganj; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da bi moral biti Parlament v celoti vključen v porabo vseh nepovratnih sredstev, posojil in druge finančne pomoči, ki jo EU zagotavlja Ukrajini; |
| --- | --- |

38.

Digitalizacija za zaščito finančnih interesov EU

| 39. | poziva k večji stopnji digitalizacije, interoperabilnosti primerljivih podatkovnih sistemov in uskladitvi poročanja, spremljanja in revizije v EU; poziva Komisijo, naj preuči možnost uporabe umetne inteligence za zaščito finančnih interesov EU, v ta namen pa znova poziva tako Komisijo kot države članice, naj uskladijo opredelitve, da bi pridobile primerljive podatke po vsej EU; meni, da bi morali imeti vsi organi EU, ki se ukvarjajo z zaščito finančnih interesov EU, vključno z uradom OLAF, Evropskim javnim tožilstvom, Eurojustom, Europolom in Računskim sodiščem, neposreden in takojšen dostop do podatkovnih sistemov, kot sta ARACHNE in sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES); |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da bi morala uporaba orodja za oceno tveganja ARACHNE za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 in načrt za okrevanje NextGenerationEU, zlasti v zvezi z izvajanjem mehanizma za okrevanje in odpornost, čim prej postati obvezna; predlaga, naj se orodje ARACHNE opredeli kot eno glavnih orodij za podporo nacionalnim strategijam za boj proti goljufijam, ki bi ga morale države članice sprejeti za boljše vključevanje strukture EU za boj proti goljufijam; opozarja na ugotovitve Parlamenta iz resolucije z dne 24. novembra 2021 (18) o reviziji finančne uredbe in znova poziva Komisijo, naj vzpostavi obvezen, integriran in interoperabilen sistem na ravni EU, ki bo med drugim temeljil na obstoječih orodjih, kot sta ARACHNE ter EDES; opozarja, da bi moral novi sistem vsebovati informacije o vseh projektih, ki jih sofinancira EU, upravičencih in dejanskih lastnikih ter omogočati združevanje vseh posameznih zneskov, ki se nanašajo na istega upravičenca ali dejanskega lastnika; poleg tega poziva Komisijo, naj oceni in Parlamentu poroča o razlogih, zaradi katerih države članice ne morejo v celoti sprejeti in uporabljati programa ARACHNE; meni, da bi s tem, da bi sistem postal uporabniku prijaznejši, lahko spodbudili nacionalne organe, da ga sprejmejo in uporabljajo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj pri reviziji finančne uredbe razširi področje uporabe sistema EDES, da bo vključeval sredstva v deljenem upravljanju (19); |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj državam članicam še naprej posreduje popolne informacije o neposrednih odhodkih, na primer prek sistema za finančno preglednost, zlasti v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, kar bo prispevalo tudi k preprečevanju dvojnega financiranja; |
| --- | --- |

42.

Strategija Komisije za boj proti goljufijam (iz leta 2019)

| 43. | ugotavlja, da sta bili do junija 2021 izvedeni dve tretjini ukrepov strategije Komisije za boj proti goljufijam iz leta 2019, izvajanje preostale tretjine pa je še potekalo; poziva Komisijo, naj poroča o izvajanju preostalih ukrepov; poleg tega ugotavlja, da je bil dosežen napredek pri številnih ukrepih za večje usklajevanje in sodelovanje med službami Komisije ter opremljenost Komisije z učinkovitejšim sistemom za nadzor v zvezi z goljufijami; ugotavlja, da je bilo spremljanje ukrepanja na podlagi priporočil urada OLAF v letu 2020 učinkovitejše, pri čemer se je upoštevalo približno 1 400 finančnih priporočil, izdanih med januarjem 2012 in junijem 2019; |
| --- | --- |

43.

| 44. | se zaveda, da je nova strategija Komisije za boj proti goljufijam, sprejeta leta 2019, pozivala k okrepljeni strateški analizi podatkov o goljufijah ter opredelitvi ustreznih in zanesljivih kazalnikov za uspešen boj proti goljufijam; opozarja na sklepe iz posebnega poročila Računskega sodišča št. 01/2019 z naslovom „Boj proti goljufijam pri porabi EU: potrebni so ukrepi“, v katerem je bilo izpostavljeno, da Komisija nima izčrpnih in primerljivih podatkov o razširjenosti goljufij pri porabi EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | obžaluje, da so države članice v prvih letih izvajanja strategije Komisije za boj proti goljufijam prejele malo pomoči, kot so med razpravami v Svetu izpostavile tudi nekatere delegacije; ponavlja, da so izčrpni in primerljivi podatki o obsegu, naravi in vzrokih goljufij ključni za bolj smiselne preiskovalne ukrepe urada OLAF ter tudi Evropskega javnega tožilstva, glede na to, da je slednje začelo izvajati operativne dejavnosti; znova opozarja, da so države članice najbolj odgovorne za upravljanje približno 80 % proračunskih odhodkov in za pobiranje skoraj vseh proračunskih prihodkov; zato poudarja, da imajo tudi pomembno vlogo pri zaščiti finančnih interesov EU, pri čemer je odločilna nacionalna strategija za boj proti goljufijam, katere oblikovanje bi morala biti prednostna naloga v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da bi sistem izmenjave informacij med pristojnimi organi omogočil križno preverjanje računovodskih evidenc za transakcije med dvema ali več državami članicami, da bi tako preprečili mednarodne goljufije pri strukturnih in investicijskih skladih, s čimer bi zagotovili celovit horizontalni pristop k zaščiti finančnih interesov držav članic; |
| --- | --- |

46.

Na ravni držav članic: nacionalne strategije za boj proti goljufijam in službe za usklajevanje tega boja

| 47. | ugotavlja, da je do konca leta 2020 14 držav članic sporočilo, da so sprejele nacionalne strategije za boj proti goljufijam, medtem ko je bilo leta 2019 takih držav 10; vseeno ugotavlja, da se te strategije razlikujejo po obsegu in poglobljenosti ter da je nekatere treba posodobiti; je poleg tega zaskrbljen, ker osem držav članic še ni začelo pripravljati nacionalnih strategij za boj proti goljufijam; poziva, naj več držav članic sprejme nacionalno strategijo za boj proti goljufijam in o tem poroča Komisiji; poziva Komisijo, naj državam članicam ponudi konkretno podporo in svetovanje v obliki smernic za pripravo nacionalnih strategij za boj proti goljufijam in svetovanja o ustanovitvi in delovanju služb za usklajevanje boja proti goljufijam, znova pa poziva tudi k analizi sprejetih nacionalnih strategij in razlogov, zaradi katerih nekatere države članice teh strategij še niso sprejele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da bi moral biti boj proti goljufijam v državah članicah bolje usklajen in celovit, nacionalne strategije za boj proti goljufijam pa bi bilo treba posodobiti in upoštevati nova tveganja, ki jih prinašajo večji zneski sredstev EU, vključno z novim večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 in instrumentom NextGenerationEU, ter pandemija covida-19; poziva Komisijo, naj oceni sprejete nacionalne strategije za boj proti goljufijam, preuči, zakaj države članice zaostajajo pri njihovem sprejemanju, in spodbudi preostale države članice k sprejetju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja, da bi morale službe za usklajevanje boja proti goljufijam omogočiti učinkovito sodelovanje in izmenjavo informacij z uradom OLAF; vendar obžaluje, da le nekatere države članice učinkovito usklajujejo boj proti goljufijam in korupciji v škodo finančnim interesom EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uradu OLAF izreka pohvalo za neprecenljiv prispevek k zaščiti finančnih interesov EU; poudarja, da ima ta urad kronično premalo uslužbencev in finančnih sredstev; |
| --- | --- |

50.

OLAF in Evropsko javno tožilstvo

| 51. | pozdravlja prenovljeno uredbo o uradu OLAF, ki je bila sprejeta decembra 2020 in začela veljati 17. januarja 2021 ter s katero so se poostrila preiskovalna orodja za boj proti goljufijam v zvezi s proračunom EU, določila jasnejša pravila in uredilo sodelovanje med Evropskim javnim tožilstvom in uradom OLAF; je seznanjen z notranjo reorganizacijo urada OLAF v juniju 2020; poziva Evropsko javno tožilstvo in urad OLAF, naj se izogibata morebitnemu prekrivanju dela in zamudam v postopkih; meni, da bi se morala pri delu dopolnjevati in svoje preiskave osredotočiti na področja, za katera druga ustanova ni pristojna; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, kako pomembno je, da urad OLAF pri svojih preiskavah spoštuje najvišje standarde in vse zahteve pravne države; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja dejstvo, da člen 9(a) revidirane uredbe o uradu OLAF predvideva nadzornika za procesna jamstva, ki spremlja, ali urad OLAF ta jamstva spoštuje, in obravnava pritožbe v zvezi s tem; ugotavlja, da nadzornik za procesna jamstva še ni bil imenovan; je zelo zaskrbljen zaradi pritožb oseb, ki so predmet raziskav urada OLAF, češ da so bile kršene njihove pravice, zaradi česar se niso mogle braniti pred obtožbami; poziva urad OLAF in nadzornika za procesna jamstva, naj zagotovita, da se bodo procesne pravice preiskovanih oseb v celoti spoštovale; |
| --- | --- |

53.

| 54. | je zaskrbljen zaradi znižanja stopnje vloženih obtožnic s 53 % v obdobju 2007–2014 na 37 % v obdobju 2016–2020 v primerih, ki jih je državam članicam predložil urad OLAF; poziva organe držav članic, naj tesno sodelujejo z uradom OLAF, podrobno preučijo posredovana poročila o preiskavah in sodna priporočila ter sprožijo kazenske postopke, kadar so potrebni za izterjavo zlorabljenih sredstev EU; poziva urad OLAF, naj pregleda svojo prejšnjo analizo razlogov za nizko stopnjo obtožnic in upošteva priporočila nadzornega odbora iz mnenja št. 1/2021, na primer naj pregleda sistem postopkov spremljanja in začne pravočasno sodelovati z nacionalnimi pravosodnimi organi; poziva urad OLAF, naj redno spremlja potek v zvezi s svojimi sodnimi priporočili in podatke o njih vključi v letno poročilo; |
| --- | --- |

54.

| 55. | meni, da bi moral urad OLAF spremljati tudi potek v zvezi s svojimi finančnimi priporočili, da bi jih lahko primerjal z izterjanimi zneski ob koncu postopkov Komisije, in prispevati k nadzoru nad izterjavo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ugotavlja, da je urad OLAF uvedel program Herkul III, da bi do leta 2020 povečal operativne zmogljivosti nacionalnih in regionalnih organov za boj proti goljufijam na področju usposabljanja in podpore IT; ugotavlja, da je bila ocena programa Herkul III zaključena konec leta 2021 in da je bilo ugotovljeno, da je zelo pomemben in učinkovit pri zaščiti finančnih interesov EU, saj je uspešno izpolnil svoje splošne, specifične in operativne cilje; ugotavlja, da je program Herkul III v večletnem finančnem okviru 2021–2027 nadomestil program EU za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

56.

| 57. | priznava načelo zaupnosti preiskav urada OLAF; vendar meni, da obstaja splošni javni interes in da imajo državljani EU tudi pravico dostopa do poročil in priporočil v zvezi z zaključenimi preiskavami urada OLAF in nacionalnimi postopki nadaljnjega ukrepanja, kot je priznalo Sodišče Evropske unije v zadevi T-517/19; zato urad OLAF poziva, naj vzpostavi mehanizem za objavo poročil in priporočil, za katere ni več upravičenih razlogov za ohranitev zaupnosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je seznanjen z delovnim načrtom, podpisanim 3. septembra 2021 za okvir sodelovanja med Evropskim javnim tožilstvom in Računskim sodiščem; je seznanjen tudi z upravnim dogovorom, ki sta ga leta 2019 podpisala urad OLAF in Računsko sodišče; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja dejstvo, da je Evropsko javno tožilstvo začelo delovati 1. junija 2021; pozdravlja njegovo prvo letno poročilo; pozdravlja, da je Evropsko javno tožilstvo od začetka delovanja sprožilo 576 preiskav in da je zahtevalo, da se zaseže skupno 154,3 milijona EUR, od česar je bil odobren zaseg 147 milijonov EUR; je zaskrbljen zaradi ocene Evropskega javnega tožilstva, da skupna škoda zaradi goljufij in korupcije znaša 5,4 milijarde EUR; globoko obžaluje, da pet držav članic – Poljska, Madžarska (največji upravičenki do sredstev EU), Švedska, Danska in Irska – ne sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu; poziva te države članice, naj se mu čim prej pridružijo; je zaskrbljen, ker Poljska zavrača vsakršno sodelovanje z Evropskim javnim tožilstvom, čeprav je na vrhu lestvice nesodelujočih držav po številu preiskav, v katere so vključeni njeni državljani; poziva nesodelujoče države članice, naj podpišejo sporazume o sodelovanju z Evropskim javnim tožilstvom; meni, da nesodelovanje držav članic z Evropskim javnim tožilstvom neposredno vpliva na zaščito finančnih interesov EU; poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje v Evropskem javnem tožilstvu s pozitivnimi ukrepi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja skupna prizadevanja urada OLAF in Europola za oceno groženj mehanizmu za okrevanje in odpornost ter njegovih slabosti; pozdravlja delovni dogovor med uradom OLAF in Europolom, ki je začel veljati 9. oktobra 2020, ter sporazum med Europolom in Evropskim javnim tožilstvom, ki je začel veljati 19. januarja 2021; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja vlogo Evropskega javnega tožilstva v novi infrastrukturi za boj proti goljufijam; seznanjen je tudi z delovnimi načrti, o katerih sta se tožilstvo in urad OLAF dogovorila leta 2020 in jih podpisala julija 2021, zlasti glede izmenjave informacij, vodenja zadev in operativnega sodelovanja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ugotavlja, da je Svet julija 2020 imenoval 22 evropskih tožilcev; opozarja, da mora Evropsko javno tožilstvo sodelovati z nacionalnimi organi kazenskega pregona ter da opravlja vlogo tožilca na pristojnih sodiščih sodelujočih držav članic, ob tem pa tesno sodeluje z agencijami in organi EU, kot so Eurojust, Europol in OLAF; ugotavlja, da ta edinstveni položaj Evropskemu javnemu tožilstvu omogoča, da se opre na izkušnje in najboljšo prakso na nacionalni ravni in ravni EU; pričakuje, da bo Komisija ustrezno razmislila o ponovni oceni kadrovskih potreb Evropskega javnega tožilstva na podlagi izkušenj z delovno obremenitvijo in izvedla finančne prilagoditve, potrebne za njegovo operativno uspešnost in učinkovitost; |
| --- | --- |

62.

| 63. | je seznanjen z mnenjem evropskega glavnega tožilca, da je treba uredbo o Evropskem javnem tožilstvu spremeniti; poziva Komisijo, naj začne razpravo z Evropskim javnim tožilstvom, da bi opredelili izboljšave, ki so potrebne za povečanje njegove operativne učinkovitosti; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča v skladu s členom 119(1) uredbe o Evropskem javnem tožilstvu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da je treba ustanoviti funkcijo okoljskega tožilca EU z razširitvijo mandata Evropskega javnega tožilstva v skladu s členom 86(4) PDEU, da bi izboljšali izvajanje in izvrševanje okoljske zakonodaje EU, se borili proti hudim okoljskim kaznivim dejanjem s čezmejno razsežnostjo in zaščitili proračun EU; vztraja, da je treba povečati proračun in število zaposlenih Evropskega javnega tožilstva, da bo lahko učinkovito izpolnjevalo svojo vlogo na vseh področjih pristojnosti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | je seznanjen z vlogo služb za usklajevanje boja proti goljufijam pri usklajevanju zakonodajnih, upravnih in preiskovalnih obveznosti in dejavnosti v zvezi z zaščito finančnih interesov EU na ravni držav članic ter pri zagotavljanju sodelovanja z uradom OLAF; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja operacijo Sentinel, ki jo je uvedel Europol in katere namen je proaktivna izmenjava obveščevalnih podatkov, izmenjava informacij in podpora usklajevanju operacij za boj proti goljufijam v zvezi s sredstvi EU za okrevanje po covidu-19, saj je cilj operacije opredeliti ranljivosti v nacionalnih sistemih dodeljevanja sredstev, odkrivati goljufije v zvezi s temi sistemi in podpirati prednostne preiskave v primerih, ko gre za visoke vrednosti; pozdravlja sodelovanje Evropskega javnega tožilstva, urada OLAF in 21 držav članic EU; je zaskrbljen, ker države članice, ki so glavne upravičenke do kohezijskih sredstev, med drugim Poljska, Madžarska in Bolgarija, pri projektu ne sodelujejo; poziva te države članice, naj se mu čim prej pridružijo; poziva države članice, naj tesno sodelujejo med seboj in z organi EU, da se omogoči ukrepanje proti goljufijam, ki vključujejo več držav; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva urad OLAF, Evropsko javno tožilstvo, službe za usklajevanje boja proti goljufijam in pristojne agencije EU, naj še naprej izboljšujejo izmenjavo informacij, si medsebojno pomagajo in dopolnjujejo svoje operativne dejavnosti, kot je bilo dogovorjeno v delovnih načrtih in uredbah; poudarja, da zapletena struktura za boj proti goljufijam zahteva tesno sodelovanje med različnimi akterji na ravni EU in nacionalni ravni; poudarja, da si je treba bolj prizadevati za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti ter boj proti njim, vključno s tesnejšim sodelovanjem z nacionalnimi organi, med državami članicami in na ravni EU; |
| --- | --- |

67.

Pravna država in boj proti korupciji

| 68. | pozdravlja sprejetje Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna EU; ponavlja, da je uredba začela veljati 1. januarja 2021 in da se torej uporablja od takrat; pozdravlja sodbi Sodišča Evropske unije z dne 16. februarja 2022 o tožbah Madžarske in Poljske zoper mehanizem pogojenosti, ki potrjujeta, da EU dejansko ima pristojnosti na področju pravne države v državah članicah in da je mehanizem pogojenosti s pravno državo popolnoma v skladu s pravom EU; |
| --- | --- |

68.

| 69. | meni, da je skrajni čas, da Komisija izpolni svojo dolžnost kot varuhinja pogodb o EU ter se odzove na nenehne kršitve pravne države v več državah članicah, zlasti na Poljskem in Madžarskem, saj pomenijo resno nevarnost za finančne interese Unije, ker je spoštovanje teh načel pogoj za dobro finančno upravljanje nasploh ter učinkovito in smotrno porabo sredstev EU; zato pozdravlja napoved Komisije, da bo uporabila mehanizem pogojevanja s pravno državo in Madžarski poslala pisno uradno obvestilo v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092; meni, da je pravna država univerzalni koncept in da bi morala Komisija razmisliti o uporabi mehanizma pogojenosti s pravno državo v vseh državah članicah, ki ga ne spoštujejo; opozarja, da lahko zamude že škodljivo vplivajo na finančne interese EU in stanje pravne države v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisijo, naj upošteva resolucije Parlamenta o kršitvah načela pravne države s strani poljske in madžarske vlade; poziva ti vladi, naj v celoti sodelujeta s Komisijo in izpolnita pogoje, potrebne za sprostitev sredstev; meni, da bi morala Komisija, če ti državi članici ne bosta izpolnili teh pogojev, sredstva EU začasno in neposredno upravljati prek lokalnih organov in organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opozarja, da sta spoštovanje načela pravne države in člena 2 PEU osnovna pogoja za pridobitev dostopa do sklada, da se za mehanizem za okrevanje in odpornost v celoti uporablja mehanizem pogojevanja s pravno državo ter da se v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ne bi smel financirati noben ukrep, ki bi bil v nasprotju z vrednotami EU iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

71.

| 72. | vztraja, da se Poljski v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ne smejo izplačati sredstva, dokler ta v celoti ne izvrši vseh ustreznih sodb Sodišča EU in Evropskega sodišča za človekove pravice ter dokler njeni nacionalni organi ne priznajo primarnosti prava EU; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisijo, naj za večjo preglednost zagotovi, da bo Parlament v celoti seznanjen z vsemi pogajanji med Komisijo in nacionalnimi organi, ter naj Parlament nemudoma obvesti o vseh pomembnih dogodkih; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisijo, naj uporabiti vsa orodja, ki so ji na voljo, za zagotovitev spoštovanja vrednot iz člena 2 PDEU in primarnosti prava EU; poudarja, da sta Komisija in Svet za svoja dejanja politično odgovorna Parlamentu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | priznava vsa prizadevanja zlasti držav članic, ki mejijo na Ukrajino, da bi sprejele ljudi, ki bežijo pred vojno; meni, da mora EU pomagati državam članicam pri prevzemanju teh izrednih bremen; vendar opozarja, da plačila ni mogoče izvesti, če država članica ne spoštuje sodb Sodišča EU in ne priznava primarnosti prava EU; poudarja, da je treba Parlament v celoti obveščati o vseh dodeljenih sredstvih za te namene in o uporabi sredstev EU za pomoč ukrajinskim beguncem v državah članicah upravičenkah; |
| --- | --- |

75.

| 76. | priznava pomen letnega poročila o stanju pravne države in podpira to, da je boj proti korupciji sestavni del poročila; vseeno meni, da ne more nadomestiti poročila o boju proti korupciji; pozdravlja, da namerava Komisija v poročilo o stanju pravne države vključiti priporočila državam članicam; meni, da bi morala Komisija razmisliti o uvedbi indeksa korupcije, ki bi temeljil na strogih in preprostih merilih, in o uspešnosti držav članic v boju proti korupciji ter svoje ugotovitve dodati v poglavje o boju proti korupciji v poročilu o pravni državi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitev iz poročila o stanju pravne države za leto 2020, v katerem so izpostavljeni pomisleki glede učinkovitosti preiskav, pregona in sojenja v primerih korupcije, vključno s primeri korupcije na visoki ravni v več državah članicah; vztraja, da je treba korupcijo na visoki ravni dosledno preganjati; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opozarja na škodljive učinke korupcije na pravice državljanov; zato ponavlja svoje priporočilo, da bi morala EU postati članica Skupine držav proti korupciji, ob tem pa bi bilo treba upoštevati posebno naravo EU, njenih institucij in prava EU; poziva Komisijo, naj predstavi morebitni načrt za članstvo v skladu s členom 83 PDEU in v povezavi s členom 218 PDEU; poleg tega jo ponovno poziva, naj predstavi načrt za uvedbo notranjega ocenjevalnega mehanizma za korupcijo v institucijah EU; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno pravno varstvo preiskovalnih novinarjev po zgledu tistega, ki ga uživajo prijavitelji nepravilnosti; |
| --- | --- |

79.

| 80. | priznava ključno vlogo pluralnosti medijev in novinarjev pri zaščiti finančnih interesov Unije z odkrivanjem goljufij in korupcije; poziva države članice, naj zagotovijo njihovo zaščito in zaščito njihovih virov; spodbuja hitro sprejetje in izvajanje direktive o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti; poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti vsakršni nezakoniti uporabi vohunske programske opreme in programske opreme za hekanje, kot sta Pegasus ali Predator; meni, da je preglednost najboljši način za boj proti goljufijam in korupciji; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da mora biti dodeljevanje neposrednih in posrednih posojil pogojeno z objavo davčnih in računovodskih podatkov po posameznih državah ter z razkritjem podatkov o dejanskem lastništvu upravičencev in finančnih posrednikov, ki so vključeni v posle financiranja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | meni, da bi bilo treba sredstva vrniti, kadar se dokaže korupcija ali goljufija; |
| --- | --- |

82.

Struktura EU za boj proti goljufijam in letno poročilo Komisije

| 83. | meni, da je za financiranje EU nastopila nova doba s sprejetjem načrta za okrevanje NextGenerationEU, s čimer je prišlo do novih izzivov za strukturo EU za boj proti goljufijam; zato odločno meni, da je treba strukturo za boj proti goljufijam dodatno utrditi; poudarja, da imajo urad OLAF, Evropsko javno tožilstvo, Europol in Eurojust premalo zaposlenih in premalo finančnih sredstev; ugotavlja, da sta Europol in Eurojust še posebej preobremenjena zaradi novih mandatov in operacij na ravni EU v zvezi s premoženjem, pridobljenim s kaznivimi dejanji, v povezavi z rusko invazijo na Ukrajino; opominja Komisijo in Svet, da se vsak evro, namenjen spremljanju in preiskovanju, vrne v proračun EU; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pozdravlja skupno pobudo NextGenerationEU – forum za kazenski pregon (NGEU-LEF), ki jo skupaj vodita Europol in Italija ter združuje Europol, Evropsko javno tožilstvo, OLAF, Eurojust, Agencijo EU za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter države članice, da bi začrtali skupno pot naprej pri preprečevanju in odpravljanju groženj zoper sredstva NextGenerationEU in finančne interese EU; |
| --- | --- |

84.

| 85. | podpira poziv Komisije glede evropske vizije pri sodelovanju med organi EU in nacionalnimi organi ter usklajevanju njihovih ukrepov; meni, da je potreben bolj strukturiran celosten pristop, da bi preprečili prekrivanje, delili in izmenjevali informacije ter spodbujali vključevanje več obstoječih ravni strukture za boj proti goljufijam ter dosegli rezultat, ki presega vsoto sestavnih delov; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva Komisijo, naj preuči nove možnosti za to, da bo letno poročilo o zaščiti finančnih interesov celovita analiza skupaj z drugimi letnimi poročili in viri informacij, z okrepljenim dialogom med Europolom, Eurojustom in Evropskim javnim tožilstvom ter z opredelitvijo trendov pri goljufijah in drugih nepravilnostih, odkrivanjem pomanjkljivosti in pridobivanjem koristnih izkušenj, na podlagi katerih bi lahko vsi deležniki sprejeli ukrepe za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ugotavlja, da bi morala Komisija predstaviti posebno letno poročilo o analizi in stanju splošne infrastrukture za boj proti goljufijam, ki bi med drugim vsebovala oceno stopnje interoperabilnosti akterjev EU v boju proti goljufijam ter obravnavala morebitne povezave z evropskimi semestri in poročili o državah, poročilom o boju proti korupciji ter uporabo mehanizma pogojevanja s pravno državo; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, da bi morala Komisija za učinkovit boj proti korupciji, preprečevanje nezakonitega lobiranja in izmeničnega zaposlovanja v javnem in zasebnem sektorju ter zaščito finančnih interesov EU sprejeti celosten, skladen, sistematičen in dosleden pristop z boljšimi pravili o preglednosti, nezdružljivosti in navzkrižju interesov ter strožjimi mehanizmi notranje kontrole; poudarja, da bo večja preglednost upravičencev do sredstev EU in nacionalnih sredstev pomembna tudi za soočanje z novimi in zahtevnimi mednarodnimi razmerami; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ponavlja, da je raven analize v prilogah poročila o zaščiti finančnih interesov glede primerov navzkrižja interesov nezadovoljiva; poziva Komisijo, naj to analizo opravi v skladu s členom 61 finančne uredbe in smernicami za preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov v skladu s finančno uredbo, ki jih je 7. aprila 2021 izdala v pomoč državam članicam; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  OLAF, Enaindvajseto poročilo Evropskega urada za boj proti goljufijam, 1. januar–31. december 2020, 2020.

(2)  Letno poročilo nadzornega odbora urada OLAF za leto 2020, junij 2021.

(3)  UL L 248, 18.9.2013, str. 1.

(4)  UL L 437, 28.12.2020, str. 49.

(5)  UL L 305, 26.11.2019, str. 17.

(6)  UL L 198, 28.7.2017, str. 29.

(7)  UL L 283, 31.10.2017, str. 1.

(8)  UL L 274, 28.10.2019, str. 1.

(9)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

(10)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

(11)  UL L 84, 20.3.2014, str. 6.

(12)  UL L 172, 17.5.2021, str. 110.

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0042.

(14)  Sklepni predlogi generalnega pravobranilca P. Pikamäeja z dne 9. septembra 2021 v zadevi C-213/19, Evropska komisija proti Združenemu kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska, EU:C:2021:724.

(15)  Sodba z dne 8. marca 2022 v zadevi C-213/19, Evropska komisija proti Združenemu kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska, EU:C:2021:724.

(16)  Sodba Splošnega sodišča z dne 1. septembra 2021 v zadevi T-517/19, Andrea Homoki proti Evropski komisiji, EU:T:2021:529.

(17)  Sporočilo Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170).

(18)  UL C 224, 8.6.2022, str. 37.

(19)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/250 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/250

---

P9_TA(2022)0301

Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o boljšem pravnem urejanju: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje (2021/2166(INI))

(2023/C 47/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje“ (COM(2021)0219), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje“ (COM(2021)0219),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. novembra 2021 z naslovom „Smernice za boljše pravno urejanje“ (SWD(2021)0305), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. novembra 2021 z naslovom „Smernice za boljše pravno urejanje“ (SWD(2021)0305),

| — | ob upoštevanju ciljev razvojnega sodelovanja iz člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev razvojnega sodelovanja iz člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom „Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope“ (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom „Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope“ (COM(2021)0350),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“ (1),

| — | ob upoštevanju zbirke orodij za boljše pravno urejanje, ki dopolnjuje smernice za boljše pravno urejanje, obe z novembra 2021 |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirke orodij za boljše pravno urejanje, ki dopolnjuje smernice za boljše pravno urejanje, obe z novembra 2021

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003 o boljši pripravi zakonodaje in njegove najnovejše različice z dne 13. aprila 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003 o boljši pripravi zakonodaje in njegove najnovejše različice z dne 13. aprila 2016 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z naslovom „Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje“ (CDR 4071/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z naslovom „Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje“ (CDR 4071/2021),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 10. julija 2018 o ugotovitvah projektne skupine za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 10. julija 2018 o ugotovitvah projektne skupine za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o ustreznosti predpisov Evropske unije ter subsidiarnosti in sorazmernosti – poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leta 2017, 2018 in 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o ustreznosti predpisov Evropske unije ter subsidiarnosti in sorazmernosti – poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leta 2017, 2018 in 2019 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2022 o pravici Evropskega parlamenta do pobude (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2022 o pravici Evropskega parlamenta do pobude (4),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 16/2018 z dne 12. junija 2018 z naslovom „Naknadni pregled zakonodaje EU: sistem je dobro uveljavljen, vendar ni popoln“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 16/2018 z dne 12. junija 2018 z naslovom „Naknadni pregled zakonodaje EU: sistem je dobro uveljavljen, vendar ni popoln“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2016 o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2016 o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2020 o novi strategiji za evropska mala in srednja podjetja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2020 o novi strategiji za evropska mala in srednja podjetja (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru, v kateri pozdravlja zavezo Komisije, da bodo vsi ukrepi EU pomagali doseči trajnostno prihodnost in pravičen prehod in da bo v skladu s tem posodobila smernice za boljše pravno urejanje, ter v kateri med drugim zahteva, da se v načrte EU in držav članic o boljši pripravi zakonodaje vključi načelo „trajnost na prvem mestu“ (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru, v kateri pozdravlja zavezo Komisije, da bodo vsi ukrepi EU pomagali doseči trajnostno prihodnost in pravičen prehod in da bo v skladu s tem posodobila smernice za boljše pravno urejanje, ter v kateri med drugim zahteva, da se v načrte EU in držav članic o boljši pripravi zakonodaje vključi načelo „trajnost na prvem mestu“ (7),

| — | ob upoštevanju govora predsednice Ursule von der Leyen z dne 16. julija 2019 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednice Ursule von der Leyen z dne 16. julija 2019 (8),

| — | ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju dne 7. junija 2021 o stanju v Uniji MSP – izvajanje agende za boljše pravno urejanje/cilj zmanjšanja upravnega bremena (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju dne 7. junija 2021 o stanju v Uniji MSP – izvajanje agende za boljše pravno urejanje/cilj zmanjšanja upravnega bremena (9),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energijo, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energijo, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0167/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0167/2022),

| A. | ker je boljša priprava zakonodaje skupen cilj vseh institucij EU, ki bi ga bilo treba doseči s povečanjem preglednosti, odgovornosti in sodelovanja med institucijami in državami članicami, državljani in deležniki ter tako zagotoviti polno spoštovanje vseh temeljnih evropskih vrednot, vključno z demokracijo, vladavino prava in človekovimi pravicami; ker so preglednost, integriteta in odgovornost tudi bistveni predpogoji za demokracijo, ki temelji na pravni državi; ker bi morala zakonodaja ustrezati svojemu namenu ter biti uravnotežena, jasna, pregledna in celovita, da bi koristila državljanom in deležnikom; ker boljša pravna ureditev prispeva k temu, da bodo politike in zakonodaja EU usmerjene v prihodnost, ob upoštevanju hitrejšega tehnološkega, družbenega in okoljskega razvoja; ker bo zato vse bolj pomembno podpreti regulativne predloge z dokazi, ki temeljijo na najustreznejših ocenah, in zanesljivimi strokovno pregledanimi znanstvenimi dokazi ob spoštovanju previdnostnega načela; zato poziva Komisijo, naj z dokazi ravna pregledno in zagotovi, da so izsledljivi, dostopni, interoperabilni in ponovno uporabni; poudarja, da kakovostne priprave zakonodaje ni mogoče omejiti zgolj na kvantitativne cilje za kratkoročno zmanjšanje bremen in stroškov, temveč bi morala vsem zagotoviti dolgoročno naložbo v skupno blaginjo naših družb in našo prihodnost; |
| --- | --- |

A.

ker je boljša priprava zakonodaje skupen cilj vseh institucij EU, ki bi ga bilo treba doseči s povečanjem preglednosti, odgovornosti in sodelovanja med institucijami in državami članicami, državljani in deležniki ter tako zagotoviti polno spoštovanje vseh temeljnih evropskih vrednot, vključno z demokracijo, vladavino prava in človekovimi pravicami; ker so preglednost, integriteta in odgovornost tudi bistveni predpogoji za demokracijo, ki temelji na pravni državi; ker bi morala zakonodaja ustrezati svojemu namenu ter biti uravnotežena, jasna, pregledna in celovita, da bi koristila državljanom in deležnikom; ker boljša pravna ureditev prispeva k temu, da bodo politike in zakonodaja EU usmerjene v prihodnost, ob upoštevanju hitrejšega tehnološkega, družbenega in okoljskega razvoja; ker bo zato vse bolj pomembno podpreti regulativne predloge z dokazi, ki temeljijo na najustreznejših ocenah, in zanesljivimi strokovno pregledanimi znanstvenimi dokazi ob spoštovanju previdnostnega načela; zato poziva Komisijo, naj z dokazi ravna pregledno in zagotovi, da so izsledljivi, dostopni, interoperabilni in ponovno uporabni; poudarja, da kakovostne priprave zakonodaje ni mogoče omejiti zgolj na kvantitativne cilje za kratkoročno zmanjšanje bremen in stroškov, temveč bi morala vsem zagotoviti dolgoročno naložbo v skupno blaginjo naših družb in našo prihodnost;

| B. | ker mora Komisijo v celoti spoštovati določbe člena 6(4) evropskih podnebnih pravil (10), ki določa, da morajo biti vsi osnutki ukrepov in zakonodajni predlogi skladni s tem, da je treba do leta 2050 izpolniti cilj Unije glede podnebne nevtralnosti; ker mora Komisija v ta namen oceniti, ali so vsi osnutki ukrepov ali zakonodajnih predlogov, vključno s proračunskimi predlogi, skladni s cilji glede podnebne nevtralnosti in ali zagotavljajo napredek pri prilagajanju podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

B.

ker mora Komisijo v celoti spoštovati določbe člena 6(4) evropskih podnebnih pravil (10), ki določa, da morajo biti vsi osnutki ukrepov in zakonodajni predlogi skladni s tem, da je treba do leta 2050 izpolniti cilj Unije glede podnebne nevtralnosti; ker mora Komisija v ta namen oceniti, ali so vsi osnutki ukrepov ali zakonodajnih predlogov, vključno s proračunskimi predlogi, skladni s cilji glede podnebne nevtralnosti in ali zagotavljajo napredek pri prilagajanju podnebnim spremembam;

| C. | ker se nova preverjanja skladnosti s podnebnimi cilji v ocenah učinka osnutkov zakonodajnih ukrepov in predlogov uporabljajo šele od 1. januarja 2022, čeprav so evropska podnebna pravila začela veljati že julija 2021, kar pomeni, da se določbe te zakonodaje pri številnih predlogih, pomembnih za evropski zeleni dogovor, niso izvajale; |
| --- | --- |

C.

ker se nova preverjanja skladnosti s podnebnimi cilji v ocenah učinka osnutkov zakonodajnih ukrepov in predlogov uporabljajo šele od 1. januarja 2022, čeprav so evropska podnebna pravila začela veljati že julija 2021, kar pomeni, da se določbe te zakonodaje pri številnih predlogih, pomembnih za evropski zeleni dogovor, niso izvajale;

| D. | ker je pristop k preverjanju skladnosti z evropskimi podnebnimi pravili v ocenah učinka in presojah vpliva opisan v sporočilu o boljšem pravnem urejanju ter v poznejših smernicah in naboru orodij; ker mora Komisija ta preverjanja sistematično izvajati in na začetku postopka priprave novega osnutka ukrepa ali ob preverjanju ustreznosti obstoječe zakonodaje, da bodo lahko ugotovitve resnično usmerjale politične odločitve; ker mora Komisija v skladu z evropskimi podnebnimi pravili v okviru ocene skladnosti iz člena 6(4) navesti razloge za neskladnost osnutka ukrepa ali zakonodajnega predloga s cilji evropskih podnebnih pravil; |
| --- | --- |

D.

ker je pristop k preverjanju skladnosti z evropskimi podnebnimi pravili v ocenah učinka in presojah vpliva opisan v sporočilu o boljšem pravnem urejanju ter v poznejših smernicah in naboru orodij; ker mora Komisija ta preverjanja sistematično izvajati in na začetku postopka priprave novega osnutka ukrepa ali ob preverjanju ustreznosti obstoječe zakonodaje, da bodo lahko ugotovitve resnično usmerjale politične odločitve; ker mora Komisija v skladu z evropskimi podnebnimi pravili v okviru ocene skladnosti iz člena 6(4) navesti razloge za neskladnost osnutka ukrepa ali zakonodajnega predloga s cilji evropskih podnebnih pravil;

| E. | ker je leta 2021 Komisija sprejela sporočilo z naslovom „Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje“, smernice v zvezi s tem in spremljajočo zbirko orodij; |
| --- | --- |

E.

ker je leta 2021 Komisija sprejela sporočilo z naslovom „Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje“, smernice v zvezi s tem in spremljajočo zbirko orodij;

| F. | ker boljše pravno urejanje koristiti vsem in podpira splošni interes evropske družbe, podjetij, delavcev, državljanov, potrošnikov in okolja; ker je visokokakovostna zakonodaja v javnem interesu, saj neposredno vpliva na konkurenčnost EU, njenih ozemelj in podjetij ter je tudi orodje za krepitev demokracije in odraz neposredne udeležbe državljanov na nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

F.

ker boljše pravno urejanje koristiti vsem in podpira splošni interes evropske družbe, podjetij, delavcev, državljanov, potrošnikov in okolja; ker je visokokakovostna zakonodaja v javnem interesu, saj neposredno vpliva na konkurenčnost EU, njenih ozemelj in podjetij ter je tudi orodje za krepitev demokracije in odraz neposredne udeležbe državljanov na nacionalni in regionalni ravni;

| G. | ker obstaja potreba po regulativnem pregledu in, kjer je to potrebno in primerno, tudi po poenostavitvi, da bi odpravili ovire za izvajanje zakonodaje, tudi čezmejno, in da bi zakoni postali učinkovitejši, preglednejši in celovitejši za upravičence, ne glede na to, ali so ti državljani ali podjetja; |
| --- | --- |

G.

ker obstaja potreba po regulativnem pregledu in, kjer je to potrebno in primerno, tudi po poenostavitvi, da bi odpravili ovire za izvajanje zakonodaje, tudi čezmejno, in da bi zakoni postali učinkovitejši, preglednejši in celovitejši za upravičence, ne glede na to, ali so ti državljani ali podjetja;

| H. | ker bi morala načela in orodja za boljše pravno urejanje ostati politično nevtralna, da bi zagotovili objektivno opredelitev težav in resnične alternativne možnosti politike, ki bi jih preučili Komisija, Svet in Parlament; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala načela in orodja za boljše pravno urejanje ostati politično nevtralna, da bi zagotovili objektivno opredelitev težav in resnične alternativne možnosti politike, ki bi jih preučili Komisija, Svet in Parlament;

| I. | ker mora imeti boljša priprava zakonodaje namen, da podpre ambicije EU in zlasti njene dolgoročne cilje, kot so ustvarjanje gospodarske rasti, spodbujanje naložb in ustvarjanje delovnih mest, zagotavljanje konkurenčnejše in bolj demokratične Evrope, družbeni napredek in zavezujoč cilj podnebne nevtralnosti Unije do leta 2050, ter dolgoročni prednostni cilj za leto 2050, da bodo državljani dobro živeli ob upoštevanju omejitev planeta; ker bi morala biti trajnostnost v središču kakovostne priprave zakonodaje za enako obravnavo družbenih, gospodarskih in okoljskih vidikov; ker bi morala Komisija z uporabo načel boljše pravne ureditve opredeliti najučinkovitejše rešitve za čim večje koristi, hkrati pa čim bolj zmanjšati s tem povezane stroške; |
| --- | --- |

I.

ker mora imeti boljša priprava zakonodaje namen, da podpre ambicije EU in zlasti njene dolgoročne cilje, kot so ustvarjanje gospodarske rasti, spodbujanje naložb in ustvarjanje delovnih mest, zagotavljanje konkurenčnejše in bolj demokratične Evrope, družbeni napredek in zavezujoč cilj podnebne nevtralnosti Unije do leta 2050, ter dolgoročni prednostni cilj za leto 2050, da bodo državljani dobro živeli ob upoštevanju omejitev planeta; ker bi morala biti trajnostnost v središču kakovostne priprave zakonodaje za enako obravnavo družbenih, gospodarskih in okoljskih vidikov; ker bi morala Komisija z uporabo načel boljše pravne ureditve opredeliti najučinkovitejše rešitve za čim večje koristi, hkrati pa čim bolj zmanjšati s tem povezane stroške;

| J. | ker se je Komisija zavezala, da bo okrepila prizadevanja za spodbujanje in izboljšanje vključujoče in sistemske udeležbe otrok v postopku odločanja na ravni EU, zlasti s posvetovanji z otroci, za relevantne prihodnje pobude; |
| --- | --- |

J.

ker se je Komisija zavezala, da bo okrepila prizadevanja za spodbujanje in izboljšanje vključujoče in sistemske udeležbe otrok v postopku odločanja na ravni EU, zlasti s posvetovanji z otroci, za relevantne prihodnje pobude;

| K. | ker so dobro izvedene predhodne in naknadne ocene učinka, javna posvetovanja in načelo „najprej ovrednotiti“ ključna orodja za utemeljeno, boljšo, učinkovito, odgovorno in pregledno pripravo zakonodaje, ki je izdelana za potrebe upravičencev; ker to prispeva h količinski opredelitvi učinkov in upošteva njihovo razmerje med stroški in koristmi; ker bi bilo treba pri teh ocenah upoštevati gospodarske, socialne in okoljske vidike z enako ravnjo podrobne analize in točnosti, ob upoštevanju kvalitativnih in kvantitativnih dokazov, vključno z učinkom ukrepov politike na temeljne pravice; ker je Evropsko računsko sodišče leta 2018 objavilo posebno poročilo z vrsto priporočil za izboljšanje kakovosti naknadnih pregledov; |
| --- | --- |

K.

ker so dobro izvedene predhodne in naknadne ocene učinka, javna posvetovanja in načelo „najprej ovrednotiti“ ključna orodja za utemeljeno, boljšo, učinkovito, odgovorno in pregledno pripravo zakonodaje, ki je izdelana za potrebe upravičencev; ker to prispeva h količinski opredelitvi učinkov in upošteva njihovo razmerje med stroški in koristmi; ker bi bilo treba pri teh ocenah upoštevati gospodarske, socialne in okoljske vidike z enako ravnjo podrobne analize in točnosti, ob upoštevanju kvalitativnih in kvantitativnih dokazov, vključno z učinkom ukrepov politike na temeljne pravice; ker je Evropsko računsko sodišče leta 2018 objavilo posebno poročilo z vrsto priporočil za izboljšanje kakovosti naknadnih pregledov;

| L. | ker se je spletni portal „Povejte svoje mnenje“, namenjen spodbujanju vključevanja državljanov in deležnikov v oblikovanje politik EU, izkazal za koristno orodje za pripravo politik EU; ker je Komisija 3. julija 2020 uvedla novo različico orodja, da bi dodatno izboljšala posvetovanja in komunikacijo z javnostjo ter povečala preglednost; ker je Evropsko računsko sodišče leta 2019 objavilo posebno poročilo (11) z vrsto priporočil za izboljšanje tega portala, zlasti da bi ta postal uporabniku prijazen, pregleden in da bi povečal ozaveščenost, ter uporabe in razpoložljivosti prevodov; |
| --- | --- |

L.

ker se je spletni portal „Povejte svoje mnenje“, namenjen spodbujanju vključevanja državljanov in deležnikov v oblikovanje politik EU, izkazal za koristno orodje za pripravo politik EU; ker je Komisija 3. julija 2020 uvedla novo različico orodja, da bi dodatno izboljšala posvetovanja in komunikacijo z javnostjo ter povečala preglednost; ker je Evropsko računsko sodišče leta 2019 objavilo posebno poročilo (11) z vrsto priporočil za izboljšanje tega portala, zlasti da bi ta postal uporabniku prijazen, pregleden in da bi povečal ozaveščenost, ter uporabe in razpoložljivosti prevodov;

| M. | ker Odbor za regulativni nadzor ocenjuje kakovost ocen učinka ter preverjanj primernosti in glavnih vrednotenj za podporo zelo kakovostnemu političnemu odločanju; ker je približno tretjina ocen učinka v letu 2021 prejela negativno prvo mnenje; ker ima lahko odbor pomembno vlogo pri izboljšanju evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

M.

ker Odbor za regulativni nadzor ocenjuje kakovost ocen učinka ter preverjanj primernosti in glavnih vrednotenj za podporo zelo kakovostnemu političnemu odločanju; ker je približno tretjina ocen učinka v letu 2021 prejela negativno prvo mnenje; ker ima lahko odbor pomembno vlogo pri izboljšanju evropske zakonodaje;

| N. | ker je spoštovanje večjezičnosti predpogoj za ustrezno delovanje institucij EU; ker člen 10 PEU določa, da se odločitve na ravni EU sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani; ker so javno dostopna spletišča Evropske unije za financiranje in javne razpise v okviru programov EU pogosto objavljena najprej v angleškem jeziku; ker lahko prevod teh spletišč traja več mesecev; ker je razpoložljivost teh spletišč v vseh uradnih jezikih EU pomembna za pošteno konkurenco; |
| --- | --- |

N.

ker je spoštovanje večjezičnosti predpogoj za ustrezno delovanje institucij EU; ker člen 10 PEU določa, da se odločitve na ravni EU sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani; ker so javno dostopna spletišča Evropske unije za financiranje in javne razpise v okviru programov EU pogosto objavljena najprej v angleškem jeziku; ker lahko prevod teh spletišč traja več mesecev; ker je razpoložljivost teh spletišč v vseh uradnih jezikih EU pomembna za pošteno konkurenco;

| O. | ker je cilj programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) in platforme Pripravljeni na prihodnost (F4F) poenostaviti zakonodajo EU ter zmanjšati nepotrebna upravna in regulativna bremena ter stroške, da bi izboljšali skladnost in izvajanje predpisov, hkrati pa dosegli temeljne cilje politike, in sicer z osredotočanjem na regulativno ravnovesje in preverjanje ustreznosti prejšnje, sedanje in prihodnje zakonodaje; |
| --- | --- |

O.

ker je cilj programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) in platforme Pripravljeni na prihodnost (F4F) poenostaviti zakonodajo EU ter zmanjšati nepotrebna upravna in regulativna bremena ter stroške, da bi izboljšali skladnost in izvajanje predpisov, hkrati pa dosegli temeljne cilje politike, in sicer z osredotočanjem na regulativno ravnovesje in preverjanje ustreznosti prejšnje, sedanje in prihodnje zakonodaje;

| P. | ker je Komisija uvedla načelo „za enega sprejetega se eden odpravi“, da bi nova bremena, ki izhajajo iz njenih zakonodajnih predlogov, izravnala z odpravo že obstoječih bremen na istem področju politike; |
| --- | --- |

P.

ker je Komisija uvedla načelo „za enega sprejetega se eden odpravi“, da bi nova bremena, ki izhajajo iz njenih zakonodajnih predlogov, izravnala z odpravo že obstoječih bremen na istem področju politike;

| Q. | ker lahko pristop „za enega sprejetega se eden odpravi“ prispeva k programu REFIT, tako da ga razširi prek ocene nepotrebnih bremen, ki izhajajo iz posameznih delov obstoječe zakonodaje, da se vključi tudi novo zakonodajo in preučili celotna področja politike; ker je treba hkrati pojasniti izvajanje pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“ v praksi, saj bi morala zakonodaja vedno koristiti državljanom, podjetjem, delavcem in potrošnikom; |
| --- | --- |

Q.

ker lahko pristop „za enega sprejetega se eden odpravi“ prispeva k programu REFIT, tako da ga razširi prek ocene nepotrebnih bremen, ki izhajajo iz posameznih delov obstoječe zakonodaje, da se vključi tudi novo zakonodajo in preučili celotna področja politike; ker je treba hkrati pojasniti izvajanje pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“ v praksi, saj bi morala zakonodaja vedno koristiti državljanom, podjetjem, delavcem in potrošnikom;

| R. | ker je lahko doseganje koristi prizadevanj za poenostavitev na evropski ravni odvisno tudi od tega, ali sozakonodajalca ohranita ustrezne določbe, in je odvisno od odločitev držav članic pri njihovem prenosu v nacionalno zakonodajo ter od večjih prizadevanj Komisije za usklajevanje in posvetovanje z državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi organi; |
| --- | --- |

R.

ker je lahko doseganje koristi prizadevanj za poenostavitev na evropski ravni odvisno tudi od tega, ali sozakonodajalca ohranita ustrezne določbe, in je odvisno od odločitev držav članic pri njihovem prenosu v nacionalno zakonodajo ter od večjih prizadevanj Komisije za usklajevanje in posvetovanje z državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi organi;

| S. | ker je Komisija v svojem sporočilu z dne 24. oktobra 2017 z naslovom „Dokončanje agende za boljše pravno urejanje: boljše rešitve za boljše rezultate“ (COM(2017)0651) navedla zadržke glede pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“ in „vnaprejšnje določitve ciljev za zmanjšanje bremen“, saj bi tak pristop „povzročil deregulacijske pritiske in oslabil njeno politično odgovornost, da ukrepa in naredi, kar je potrebno, kadar je to potrebno“; |
| --- | --- |

S.

ker je Komisija v svojem sporočilu z dne 24. oktobra 2017 z naslovom „Dokončanje agende za boljše pravno urejanje: boljše rešitve za boljše rezultate“ (COM(2017)0651) navedla zadržke glede pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“ in „vnaprejšnje določitve ciljev za zmanjšanje bremen“, saj bi tak pristop „povzročil deregulacijske pritiske in oslabil njeno politično odgovornost, da ukrepa in naredi, kar je potrebno, kadar je to potrebno“;

| T. | ker je Komisija v skladu z informacijami, objavljenimi na spletišču EUR-Lex (12), v letu 2021 sprejela ali spremenila 1 977 zakonodajnih ali nezakonodajnih aktov; ker je bilo v istem obdobju 1 008 zakonodajnih ali nezakonodajnih aktov razveljavljenih ali pa so prenehali veljati; |
| --- | --- |

T.

ker je Komisija v skladu z informacijami, objavljenimi na spletišču EUR-Lex (12), v letu 2021 sprejela ali spremenila 1 977 zakonodajnih ali nezakonodajnih aktov; ker je bilo v istem obdobju 1 008 zakonodajnih ali nezakonodajnih aktov razveljavljenih ali pa so prenehali veljati;

| U. | ker je Parlamentu neposredna pravica do pobude v Pogodbah podeljena samo v zelo omejenih primerih; ker je Parlament pozval k okrepitvi pravice do pobude v svoji resoluciji o pravici Parlamenta do pobude; |
| --- | --- |

U.

ker je Parlamentu neposredna pravica do pobude v Pogodbah podeljena samo v zelo omejenih primerih; ker je Parlament pozval k okrepitvi pravice do pobude v svoji resoluciji o pravici Parlamenta do pobude;

| V. | ker delovanje Evropske unije temelji na predstavniški demokraciji; |
| --- | --- |

V.

ker delovanje Evropske unije temelji na predstavniški demokraciji;

| 1. | Pozdravlja cilj Komisije, da bi morala zakonodaja EU čim bolj koristiti državljanom in podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, ter njen namen, da postane pristop k boljši pripravi zakonodaje bolj dinamičen in prilagodljiv nadaljnjemu razvoju; pozdravlja tudi zavezo Komisije, da bo bolje izkoristila strateško predvidevanje, in poziva k njegovi vključitvi v ocene učinka in ocene; poudarja, da bi morala agenda za boljše pravno urejanje podpirati zeleni prehod gospodarstva Unije, med drugim s tem, da omogoči učinkovitejše dajanje inovativnih in omogočitvenih tehnologij na trg; pozdravlja namero Komisije za izboljšanje analize učinka predlogov, na primer glede konkurenčnosti malih in srednih podjetij, teritorialnosti, trajnostnosti, enakosti, subsidiarnosti in sorazmernosti, kar bi bilo lahko v pomoč pri opredelitvi vrzeli, potreb in priložnosti, ter pri odkrivanju obstoječih tveganj in teženj ter bi tako prispevalo k opredelitvi prednostnih nalog politike in oblikovanju dolgoročnega strateškega načrtovanja, zlasti v najmanj razvitih državah, in v zvezi z doseganjem ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice in Komisijo, naj priznajo potrebo po boljšem pravnem urejanju in poenostavitvi predpisov in pri tem celostno in uravnoteženo upoštevajo njihove učinke na gospodarstvo, okolje in enakost spolov ter socialne učinke; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dalje, pozdravlja zavezo Komisije, da bo bolje vključevala cilje trajnostnega razvoja v vse zakonodajne predloge v skladu z agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, namenila več pozornosti enakosti spolov in enakosti za vse ter zagotovila, da se načelo, da se ne škoduje bistveno, in previdnostno načelo uporabljata na vseh področjih politike; poziva, naj se pri ocenah učinka upošteva tudi učinek na uresničevanje Agende 2030 kot celote; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi lahko zaradi sklicevanja zgolj na „ustrezne cilje trajnostnega razvoja“ prezrli celovito in celostno naravo agende za trajnostni razvoj do leta 2030; opozarja na zavezo EU, da bo skupaj z državami članicami in njihovimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter v tesnem sodelovanju z mednarodnimi partnerji vodilna v svetu pri izvajanju Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja; obžaluje, da Komisija še ni oblikovala celovite strategije za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja; opozarja, da mora EU povečati svojo prepoznavnost v državah v razvoju, in sicer z učinkovitim obveščanjem o svojih programih sodelovanja in porabe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podpira zavezanost izboljšanju analize okoljskih vplivov in poročanja o njih v vseh politikah EU z obvezno oceno spoštovanja načela, da se ne škoduje bistveno, ter zahtevo, da je treba to oceno pripraviti za predloge z vseh področij politike, da bi preprečili neenakomerno uporabo; poziva Komisijo, naj jasno opredeli načelo, da se ne škoduje bistveno, da bi zagotovili njegovo dosledno uporabo; pozdravlja predlog, da bi bilo treba pri pripravi zakonodaje bolje upoštevati trajnostnost in digitalizacijo; poudarja, da je treba pri oceni spoštovanja načela, da se ne škoduje bistveno, upoštevati širše stroške in koristi za družbo, na primer na področju javnega zdravja, ter vplive na okolje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priporoča, naj Komisija razmisli o uvedbi pristopa „trajnost na prvem mestu“ in njegovem sprejetju za celoten razvoj in ocenjevanje politike, pri čemer naj prednostno obravnava vidike dolgoročne trajnosti; hkrati ugotavlja, da „strateško predvidevanje“ podpira program REFIT, v katerem so navedene možnosti za zmanjšanje nepotrebnih regulativnih bremen in s katerim se zagotavlja, da bo veljavna zakonodaja EU še naprej „kos izzivom prihodnosti“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zato poziva, naj se v procesu strateškega predvidevanja sistematično upoštevajo poročila Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC) in Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES); ob tem pozdravlja delo platforme Pripravljeni na prihodnost, ki na rednih srečanjih za izboljšanje obstoječe zakonodaje EU med drugim združuje strokovno znanje javnih uprav, nevladnih organizacij ter malih in velikih podjetij; ugotavlja, da bi lahko to platformo uporabili tudi za razpravo o širših temah, kot je zeleni prehod; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da so varstvo, spodbujanje in omogočanje uresničevanja človekovih pravic in demokracije ključna prednostna naloga zunanjega delovanja EU, kot je zapisano v členu 21 PEU, in da Listina Evropske unije o temeljnih pravicah velja tudi za njeno zunanje delovanje; poudarja, da je EU večkrat potrdila svojo zavezo, da bo ostala vpliven akter na svetovnem prizorišču in da bo še naprej imela vlogo svetovne zagovornice demokracije in človekovih pravic; zato obžaluje, da predlog le omejeno prenaša orodje o temeljnih pravicah iz nabora orodij EU za boljše pravno urejanje v smernice EU za globalne zaveze in obveznosti na področju človekovih pravic, ki temeljijo na Pogodbah; v zvezi s tem poudarja pomen vpliva vseh zunanjih politik EU na človekove pravice, vključno s trgovinsko politiko in razvojnim sodelovanjem, zlasti v zvezi z ranljivimi skupinami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bi bilo treba smernice revidirati in učinkovito izvajati, da bi zagotovili sistematično in ustrezno upoštevanje človekovih pravic, kar bi EU zavezovalo, da ne bo sprejemala ukrepov, ki bi preprečili ali otežili uresničevanje človekovih pravic; poudarja, da bi bilo treba v vsa poročila vključiti učinek na enakost spolov in da morajo ocene učinka na človekove pravice poleg splošne ocene stanja človekovih pravic vključevati podatke, razčlenjene po spolu, in oceniti poseben vpliv človekovih pravic na ženske; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da okoljska in zdravstvena zakonodaja neposredno vpliva na življenje državljanov EU; zato poziva Komisijo, naj pripravi kratek obrazložitveni memorandum v dostopnem, laičnem jeziku, ki bo priložen vsem zakonodajnim predlogom, in naj sprejme vse ustrezne ukrepe, da bodo vsi državljani EU razumeli bistvo zakonodajnega predloga, vključno z morebitnimi učinki na njihovo življenje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da bo v skladu s poročilom Komisije z dne 9. marca 2021, naslovljenim „Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje“ (COM(2021)0118), boljše pravno urejanje v prihodnji zakonodaji EU spodbujalo načelo „privzete digitalnosti“ kot pomembno orodje za podporo digitalni preobrazbi; poudarja, da lahko tehnologije, kot je umetna inteligenca, izboljšajo zakonodajni postopek in dostop do informacij ter izboljšajo razumljivost zakonodaje za državljane in podjetja; poziva Komisijo, naj za zakonodajo, povezano z digitalno preobrazbo, posamično uporablja regulativne peskovnike (13) ob upoštevanju dodane vrednosti EU in sorazmernosti, zlasti za podporo malim in srednjim ter zagonskim podjetjem; vendar poziva, naj bodo ti peskovniki časovno in po obsegu strogo omejeni, ustrezno nadzorovani in v skladu s pravnim redom EU o varstvu osebnih podatkov in temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je razvoj novih oblik procesov digitalizacije pri odločanju v vseh treh institucijah bistven izziv digitalne dobe in priložnost, da se v digitalni dobi poveča kakovost priprave zakonodaje EU; meni, da bi bilo treba jasno opredeliti zaveze vseh treh institucij o teh razvojih dogodkov in vključiti v revidiran Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje; poziva zakonodajalce, naj uporabijo digitalizacijo, da bi se izognili nepotrebnim upravnim bremenom in olajšali zakonodajno delo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja namero Komisije, da uvede enoten digitalni instrument poročanja za podjetja, ki bo združil zahteve glede poročanja, ki izhajajo iz revizije direktive o nefinančnem poročanju, taksonomijo, pa tudi zahteve glede poročanja iz svežnja „Pripravljeni na 55“ v enotno orodje, ki je bilo zasnovano s posebnimi zahtevami ter pripravljenimi ključnimi kazalniki uspešnosti in standardi, ki so podjetjem in drugim organizacijam na voljo modularno in digitalno; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja pomen enostavnega dostopa državljanov do pravnih virov in potrebo po oblikovanju enotnega preglednega spletnega mesta, na katerem bo mogoče slediti celotnemu zakonodajnemu postopku in dodatnim dokumentom vseh institucij EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da se pri trgovanju še vedno uporablja veliko papirnih dokumentov; meni, da digitalizacija in uporaba elektronskih trgovinskih dokumentov zmanjšujeta stroške in zapletenost; poziva Komisijo, naj izkoristi digitalno dobo in orodja za zmanjšanje nekaterih vrst bremen ali obveznosti; poudarja, da je treba preučiti uporabo elektronskih trgovinskih dokumentov, ki bodo povečali učinkovitost in varnost ter zmanjšali upravno breme; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je v EU 22,6 milijona (14) malih in srednjih podjetij, zato bi morala Komisija ne le bolj sistematično izvajati preizkus za mala in srednja podjetja, temveč bi morala tudi zagotoviti, da se ta preizkus opravi v vseh zakonodajnih predlogih, kadar je to ustrezno; poudarja, da bi moral tak preizkus jasno opredeliti, kako bi lahko dosegli poenostavitev v smislu stroškov in koristi, ter po možnosti oblikovati dodatna priporočila, da bi se izognili nepotrebnim upravnim ali regulativnim bremenom za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da je upoštevanje načela „najprej pomisli na male“ v aktu za mala podjetja bistveni element pri preverjanju sorazmernosti pred vsakim zakonodajnim predlogom, pri čemer bi se moral slišati glas malih in srednjih podjetij ter bi se morali čim prej upoštevati njihovi interesi, da bi spodbudili razvoj malih in srednjih podjetij, ki so hrbtenica evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj ustvari položaj odposlanca, ki bo imel horizontalne pristojnosti in bo pripomogel k zmanjšanju nepotrebnega upravnega in regulativnega bremena za mala in srednja podjetja v državah članicah, imenoval pa ga bo kabinet predsedstva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da je skupna trgovinska politika v izključni pristojnosti Unije in da bi bilo treba določbe člena 207 PDEU odločno zagovarjati in ohraniti; vztraja, da se je treba izogibati dolgotrajnim postopkom ratifikacije trgovinskih in naložbenih sporazumov, ki vsebujejo mešane elemente, da bi zagotovili pravočasen začetek njihove veljavnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je trdno prepričan, da je treba vsem Evropejcem omogočiti spremljanje zakonodajnega postopka EU; pozdravlja pobudo Komisije, da bi spletni portal „Povejte svoje mnenje!“ postal dostopnejši za invalide in da bi javna posvetovanja združili v en sam „poziv k predložitvi dokazov“; poziva, naj bodo vsi povezani dokumenti, vprašalniki in prispevki čim preje na voljo v vseh uradnih jezikih EU; poziva k večji preglednosti postopka odločanja in zlasti tega, kako se upoštevajo odgovori, vključno z zagotavljanjem, da se odgovori ustrezno ovrednotijo glede na njihovo reprezentativnost, odvisno od tega, ali zastopajo individualne ali kolektivne interese; ugotavlja, da zasnova in izbira posvetovanja pomembno vplivata na vrsto prejetih prispevkov in na sam rezultat; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi pozivi k predložitvi dokazov, ki jih objavi, nevtralni in nepristranski, vključno z uporabo vprašalnikov, ki temeljijo na dokazih in na odprtih vprašanjih; opozarja, da so peticije, naslovljene na Parlament, bistvena oblika udeležbe državljanov in posredovanja njihovih povratnih informacij, in bi jih morala Komisija redno ocenjevati in obravnavati; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k večji preglednosti v postopku posvetovanja in k objavi zbirnih poročil o posvetovanjih, ki naj bodo na voljo v vseh jezikih EU in dostopna tudi invalidom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da bi morala Komisija pri prizadevanjih, da bi politike EU temeljile na jasnem razumevanju področij politik, na katerih se izvajajo hitre strukturne spremembe, kot sta okolje in digitalizacija, uporabiti prispevke iz peticij državljanov in organizacij civilne družbe; meni, da je udeležba državljanov ključna na področjih politike, kot so temeljne pravice, spoštovanje pravne države in boj proti vsem oblikam diskriminacije na katerikoli podlagi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da je kakovost zakonodaje, ki vpliva na države v razvoju, med drugim odvisna od njene legitimnosti in učinkovitosti, ki pa sta odvisni od narave postopka posvetovanja, odzivnosti te zakonodaje na potrebe držav in tega, ali njeno izvajanje dosega želene rezultate brez povzročanja škode; pozdravlja, da se Komisija osredotoča na izboljšanje razumevanja potreb in učinkov zakonodaje EU zunaj EU z vse večjo vključitvijo zunanjih partnerjev; poziva Komisijo, naj z zagotavljanjem vključujočih, smiselnih in učinkovitih postopkov posvetovanja, v katere bodo vključeni zadevni deležniki, kot so socialni partnerji in predstavniki civilne družbe v državah v razvoju ter strokovnjaki in podjetja na različnih zadevnih področjih, poskrbi, da bo to sodelovanje učinkovito; predlaga, naj se dognanja teh posvetovanj in zbrani dokazi resnično uporabijo kot prispevek pri pripravi zakonodaje, zlasti pa naj se upoštevajo okoliščine in posebne potrebe prizadetih deležnikov v partnerskih državah, kjer se bo posvetovanje izvajalo; pozdravlja pobudo za bolj osredotočene, jasnejše in uporabniku prijaznejše postopke posvetovanja; poziva Komisijo, naj zagotovi, da predvidena poenostavitev postopka javnega posvetovanja ne bo škodovala njegovi učinkovitosti; poudarja vlogo, ki jo lahko imajo delegacije EU, zlasti v državah v razvoju, ter da je treba zagotoviti instrumente in sredstva, ki so potrebni za izvajanje teh posvetovanj; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva institucije EU, naj na področju večjezičnosti spoštujejo načela, pravice in obveznosti iz Listine o temeljnih pravicah in Uredbe Sveta EGS št. 1/1958 ter notranjih smernic in sklepov, kot je kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva institucije EU, naj zagotovijo potrebne človeške vire za spoštovanje večjezičnosti v različnih fazah zakonodajnega postopka; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da je enotnost jezikovnih različic v uradnih jezikih EU ključni pogoj za to, da lahko sodišča ter organi EU in držav članic veljavno zakonodajo zanesljivo razlagajo, ter pomemben prispevek k enotni uporabi in izvrševanju prava EU; poziva institucije, naj pri pripravi prihodnje zakonodaje v veliki meri izpolnijo te zahteve; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva, naj se vsa spletna mesta Evropske unije, ki se nanašajo na možnosti financiranja in javne razpise, prevedejo v vse uradne jezike EU, saj so zaradi prvotne razpoložljivosti izključno v angleškem jeziku države članice, v katerih angleščina ni uradni jezik, v slabšem položaju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vztraja pri močnih povezavah med izvajanjem svežnja za okrevanje NextGenerationEU, katerega cilj je zagotoviti večjo odpornost družb EU, in potrebo, da institucije EU dosežejo državljane Unije, da bi povečale ozaveščenost o temeljni naravi teh političnih nalog in njihovem izvajanju; meni, da bi moralo tovrstno ozaveščanje na koncu prispevati k prožnejšemu in učinkovitejšemu medinstitucionalnemu odločanju, s katerim bi se lahko zanesljivo in odločno odzvali na izkušnje s pandemijo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva k okrepljenemu političnemu dialogu med institucijami EU in nacionalnimi parlamenti, lokalnimi in regionalnimi oblastmi, Evropskim odborom regij in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priznava sedanji trend, ko si nacionalni parlamenti v okviru področja uporabe protokolov št. 1 in 2 prizadevajo za večjo vključenost prek političnega dialoga o politikah EU, da bi ustvarili večjo dodano vrednost za državljane; priznava tudi zahteve po podobnem v prihodnost usmerjenem sodelovanju Evropskega odbora regij na tem področju v obliki mnenj na lastno pobudo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da se velik delež zakonodaje EU izvaja na podnacionalni ravni, na kateri so pridobljene dragocene neposredne izkušnje z uporabo zakonodaje EU v tesnem sodelovanju z lokalnim gospodarstvom, socialnimi partnerji, civilno družbo in državljani, in na kateri se lahko pripomore h krepitvi učinkovitosti in prepoznavnosti ukrepov EU; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponovno poudarja posebnosti lokalnih in regionalnih oblasti ter potrebo po prilagojenih posvetovanjih; priporoča, naj se Komisija proaktivno posvetuje z Evropskim odborom regij pri pripravi odprtih posvetovanj in časovnih načrtov za predloge, ki znatno vplivajo na podnacionalne ravni upravljanja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je aktivna subsidiarnost sestavni del agende za boljše pravno urejanje; v zvezi s tem pozdravlja, da Komisija v svojih zakonodajnih predlogih pogosteje uporablja preglednico za oceno subsidiarnosti, kot jo je sama predlagala v sporočilu z dne 23. oktobra 2018 z naslovom „Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti: krepitev njune vloge pri oblikovanju politik EU“ (COM(2018)0703). |
| --- | --- |

32.

| 33. | pričakuje, da bo Konferenca o prihodnosti Evrope utrla pot tudi nadaljnjim reformam, povezanim z načelom subsidiarnosti, zlasti z uporabo subsidiarnosti tudi v procesih upravljanja EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priznava, da je boljše pravno urejanje skupni cilj in odgovornost vseh institucij EU; potrjuje, da bo Parlament kot sozakonodajalec racionaliziral svoje notranje službe, da bi bolje prispeval k ocenjevanju in spremljanju učinka zakonodaje EU z zunanjo razsežnostjo na države v razvoju, tudi z ustreznimi besedili, ki jih je Parlament sprejel v zvezi z zakonodajnimi postopki in programi porabe EU; potrjuje tudi, da bo ustrezno povečal sodelovanje in usklajevanje med odbori, povečal strokovno znanje in izkušnje o razvojni politiki v vseh ustreznih odborih in pojasnil vlogo, ki jo mora imeti Odbor za razvoj kot porok za načelo skladnosti politik za razvoj, kot je navedeno v Poslovniku Evropskega parlamenta (Priloga VI), da bi izboljšali kakovost in učinkovitost zakonodaje EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja, da je stalno in pozorno pregledovanje peticij državljanov odlična priložnost, ki jo je mogoče izkoristiti za to, da pravno urejanje postane bolj vključujoče in učinkovito ter da oblikovalci politik lahko bolje razumejo lokalne in regionalne razmere ter pomisleke in prednostne naloge državljanov; priznava, da bi morala zakonodaja EU zagotoviti enako obravnavo državljanov in podjetij ter učinkovito uveljavljanje pravic državljanov po vsej Uniji in da bi bilo treba zagotoviti dosledno in enako izvrševanje obstoječih evropskih pravil; |
| --- | --- |

35.

| 36. | želi spomniti, da je pomembno, da pred medinstitucionalnimi pogajanji sozakonodajalca ohranita tesen stik in redno vabita predstavnike drugih institucij na neuradne izmenjave mnenj v skladu z zavezo iz točke 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje; obžaluje, da ta zaveza ni privedla do novih struktur sodelovanja ali sistematičnih praks za omogočanje teh izmenjav; predlaga, naj se sozakonodajalca dogovorita o kodeksu dobre prakse s tega področja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je trdno prepričan, da je treba več poudarka nameniti institucionalnemu posvetovanju, usklajevanju in sodelovanju med institucijami EU in znotraj njih; poziva Komisijo, naj uskladi svoje notranje postopke, da bi sistematično povezala GD za mednarodna partnerstva z vsemi ocenami učinka, zlasti notranje zakonodaje z morebitnimi učinki zunaj EU, ter naj ustrezno upošteva prispevke, predloge in priporočila tega generalnega direktorata v sklopu skladnosti politik za razvoj; poziva Komisijo, naj izboljša sodelovanje in vsebinsko udeležbo GD za mednarodna partnerstva med posvetovanji med službami ter v skupini za medinstitucionalne odnose in skupini za zunanje usklajevanje ter ustrezno upošteva prispevke tega vodilnega generalnega direktorata o razvojnem sodelovanju in državah v razvoju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva k vključevanju otrokovih pravic v zakonodajo EU in zagotavlja ocene učinka zakonodajnih predlogov na otrokove pravice; v zvezi s tem poziva k uvedbi preskusa otrokovih pravic v okviru nabora orodij za oceno učinka, ki bi lahko vključeval posvetovanje z deležniki, vključno z mehanizmom za udeležbo otrok, opredelitev prizadetih območij, merjenje učinka na otroke in oceno alternativnih mehanizmov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | spodbuja Komisijo, naj v skladu s svojo zavezo iz strategije EU o otrokovih pravicah začne več javnih posvetovanj, namenjenih otrokom in mladostnikom, ter dejavno uporabi platformo EU za udeležbo otrok, da bi v postopek odločanja EU vključila glas mladih državljanov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva institucije, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev udeležbe ranljivih oseb, kot so invalidi, v postopku odločanja EU; poudarja potrebo po boljšem dostopu do informacij za vse državljane; poziva k začetku več javnih posvetovanj, namenjenih posebnim skupinam, kot so otroci, mladi ali starejši; poziva vse nosilce odločanja v EU, naj upoštevajo prispevke deležnikov in zagotovijo učinkovito nadaljnje ukrepanje v postopkih odločanja, ki bodo sledili; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva k razvoju označevalcev učinka za posebna vprašanja, kot so vplivi na ranljive skupine; v zvezi s tem izreka pohvalo Unicefovemu predlogu o označevalcu za otroke, s katerim bi ocenjevali učinek politik na otroke, in poziva k oblikovanju podobnih mehanizmov na drugih področjih politike; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj brez izjeme izvede ocene učinka za vse zakonodajne predloge; globoko obžaluje, da se v preteklosti te ocene niso pripravile za več politično občutljivih predlogov; opozarja, da je Parlament za boljše oblikovanje politik večkrat pripravil lastne ocene učinka namesto ocen Komisije; poziva, naj se ocenam učinka nameni dovolj časa in sredstev, da se zagotovi njihova kakovost; opozarja, da ocene učinka pomagajo pri političnem odločanju, vendar ne bi smele nikoli nadomestiti ali neupravičeno zavlačevati zakonodajnega postopka; poudarja, da se je treba v zakonodajnem postopku EU osredotočiti predvsem na kakovost, preglednost ter vrhunsko znanje in najnovejše podatke v ocenah učinka, ne pa na to, kako hitro bodo pobude zaključene; poziva, naj se ocene učinka objavijo takoj, ko se opravijo, in ne šele ob predložitvi političnega predloga, s čimer bi zagotovili večjo preglednost o tem, kako se sprejemajo odločitve na ravni EU; priznava, da bodo za učinkovito izvajanje boljše pravne ureditve in zlasti predhodnih ocen učinka potrebni ustrezni viri; poziva Komisijo, naj nameni ustrezna sredstva za ta namen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja in obžaluje ugotovljeno pomanjkanje ocen učinka v več ključnih zakonodajnih postopkih, ki jih je le delno mogoče pripisati pandemiji covida-19, in je seznanjen z namero Komisije, da analitični delovni dokument služb Komisije objavi skupaj s predlogi ali v treh mesecih po njihovem sprejetju, če ocena učinka ni bila pripravljena; poudarja, da je to sicer dobrodošel korak k večji preglednosti, vendar ne bi smel privesti do tega, da bi Komisija zaobšla svoje obveznosti glede ocene učinka, in da mora delovne dokumente služb Komisije objaviti hkrati z zakonodajnim predlogom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja namero Komisije, da okrepi ocene teritorialnega učinka in preverjanje učinkov ukrepov na podeželje (15), da bi bolje upoštevala potrebe in posebnosti različnih ozemelj EU, kot so mestna/podeželska območja, čezmejna območja in najbolj oddaljene regije; opozarja na pomen ocen teritorialnega učinka za Evropski odbor regij, vključno z ocenami učinka na podeželje, ocenami učinka na mesta in čezmejnimi ocenami učinka; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je treba razviti dodatna orodja za oceno okoljskih vplivov novih politik, pobud in zakonodaje tam, kjer obstoječa orodja ne zadostujejo, da bi bile zelene ambicije Komisije Ursule von der Leyen skupaj z njeno osredotočenostjo na cilje trajnostnega razvoja OZN postale zajete v ocenah učinka in zakonodajnih predlogih Komisije; v zvezi s tem poziva, naj se upoštevajo stroški, ki lahko nastanejo zaradi neukrepanja politike, zlasti na področju zdravja, podnebja, okolja in socialne razsežnosti, ter kumulativni učinki zamud; meni, da je treba pri ocenah učinka enako pozornost nameniti oceni gospodarskih, socialnih, zdravstvenih in okoljskih posledic predlogov Komisije, in da je treba zlasti oceniti vpliv na temeljne pravice državljanov ter na enakost žensk in moških; |
| --- | --- |

45.

| 46. | obžaluje, da se še vedno izvede le malo ocen učinka politike in zakonodaje Unije na države v razvoju, zlasti na notranjo zakonodajo, ki ni povezana z razvojem, ter da v njih niso ustrezno ocenjeni in obravnavani morebitni učinki na države v razvoju; je trdno prepričan, da so predhodne ocene učinka dragoceno orodje za prepoznavanje in obravnavanje morebitnih tveganj, ki jih prinaša politika in/ali zakonodajni predlog za države v razvoju, zlasti za najmanj razvite države; poziva Komisijo, naj več pozornosti nameni vplivu zakonodaje EU na države v razvoju ter spoštuje in spodbuja cilje razvojnega sodelovanja v okviru teh pobud, kadar je to ustrezno, zlasti na področjih, kot so migracije, okolje, kmetijstvo in boj proti mednarodnemu kriminalu, kot so organizirani kriminal, trgovina z drogami in ljudmi ter pranje denarja; poziva Komisijo, naj dognanja iz ocen učinka pretvori v pravne določbe v svojih zakonodajnih aktih, ki niso s področja razvoja, da bi bolje odražala zavezanost EU členu 208 PDEU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | izraža zaskrbljenost zaradi izvajanja določb evropskih podnebnih pravil v primerih, ko se ocena učinka ne izvede, zlasti za politično občutljive predloge, vključno s sekundarno zakonodajo; opozarja, da bi morala Komisija, kot je bilo dogovorjeno v medinstitucionalnem sporazumu, pripraviti ocene učinka svojih zakonodajnih in nezakonodajnih pobud, delegiranih aktov in izvedbenih ukrepov, za katere se pričakuje, da bodo imeli znatne gospodarske, okoljske ali socialne učinke; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ugotavlja, da orodje št. 35 vsebuje elemente, potrebne za usmerjanje izvajanja analiz učinka v državah v razvoju, in pričakuje, da se bo to orodje obsežno uporabljalo; meni, da bi morali sektorji, za katere je treba trenutno prednostno pripraviti ocene učinka, odražati sedanje in prihodnje izzive Unije in stališča Parlamenta ter bi morali pokazati jasno usklajenost z ustreznimi področji prava EU, da bi olajšali opredelitev zakonodaje, ki zahteva posebno pozornost; predlaga, da je treba nabor orodij dodatno okrepiti, da bi olajšali prepoznavanje in analizo morebitnih gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov v državah v razvoju; predlaga uvedbo novega razdelka o učinku na države v razvoju za posebna orodja v naboru, ki med drugim vključuje orodja št. 23, 25 in 26; predlaga, da temu naslovu sledi vrsta vodilnih vprašanj, s katerimi bi ugotovili, ali zakonodaja prispeva k ciljem razvojne politike in izvajanju Agende 2030 tako v EU kot v državah v razvoju; opozarja, da so za evropsko razvojno sodelovanje izjemno pomembni učinki na človekove pravice v državah v razvoju, tudi otrok, domorodnih ljudstev, oseb LGBTIQ in drugih ranljivih skupin; pri tem poziva Komisijo, naj uvede ločene kategorije ocen učinka na človekove pravice, enakost spolov in pravice žensk ter na pravno državo in dobro upravljanje v državah v razvoju; opozarja, da je treba stalno ocenjevati učinkovitost postopkov in orodij, da bi se kaj naučili iz preteklih ukrepov in da bili boljši v prihodnosti, ter v zvezi s tem poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o izvajanju orodja št. 35; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je treba ocene učinka na človekove pravice povezati z novim okvirom politike EU za potrebno skrbnost na področju človekovih pravic, in sicer je treba zagotoviti, da so podatki o človekovih pravicah in okoljskih tveganjih v podjetjih, pridobljeni po sektorjih, poslovnih dejavnostih in vrednostnih verigah, na razpolago organom za izvrševanje in spremljanje na ravni EU ter na nacionalni ravni ter da so na razpolago merljive referenčne vrednosti in konkretna vsebina; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opozarja, da je Parlament ustanovil poseben direktorat za oceno učinka in evropsko dodano vrednost, ki bo lahko izvajal predhodne in naknadne ocene učinka, da bi podprl z dokazi podprto oblikovanje politik, in poziva naj se temu direktoratu in drugim službam Parlamenta, ki poslancem pomagajo izboljšati njihovo delovanje v vlogi sozakonodajalca, zagotovijo zadostno financiranje in človeški viri; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja, da bi bilo treba pri ocenah Parlamenta upoštevati učinkovitost določb v smislu doseganja njihovih ciljev, zagotavljanja stroškovne učinkovitosti in ohranjanja dejanskih stroškov, sorazmernih s koristmi, njihove primernosti in ustreznosti glede na nastajajoče potrebe, njihove dodane vrednosti ter notranje in zunanje skladnosti z drugimi področji politike; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podpira zavezanost Komisije pregledom politik ter jo spodbuja, naj pogosteje uporablja naknadno ocenjevanje za ovrednotenje učinkovitosti in koristi zakonodaje, kar lahko v prihodnje izboljša oblikovanje politik in izboljša regulativne pristope; poudarja, da je načelo „najprej ovrednotiti“ pomembno, da bi se spoznanja iz preteklosti upoštevala v ukrepih prihodnjega cikla politike; je resno zaskrbljen, ker se vrednotenja in ocene učinka vse pogosteje izvajajo sočasno, čeprav bi se morali rezultati vrednotenj upoštevati pri reviziji zakonodaje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja dejstvo, da je bil nadzor kakovosti za ocene in podporne študije standardiziran prek medresorskih skupin in kontrolnih seznamov kakovosti; vendar ugotavlja, da se enake kontrole kakovosti ne izvajajo tudi za naknadne preglede, ki niso vrednotenja; spodbuja Komisijo, naj opredeli sklop minimalnih standardov kakovosti za naknadne preglede, ki niso vrednotenja, da bi zagotovili njihovo kakovost v vseh službah Komisije; meni, da bi morali ti minimalni standardi kakovosti zahtevati, da naknadni pregledi vključujejo podroben opis uporabljene metodologije, vključno z orodji za zbiranje in analizo podatkov, utemeljitvijo njene izbire in s tem povezanimi omejitvami; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da klavzule o spremljanju in pregledu v zakonodaji zagotavljajo zbiranje in vrednotenje potrebnih podatkov; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Evropskim parlamentom in Svetom v okviru obstoječega medinstitucionalnega sporazuma razvije medinstitucionalni nabor orodij za klavzule o pregledu in spremljanju, ki bo med drugim vseboval taksonomijo možnih izidov in/ali naknadnih pregledov, ki jih je mogoče zahtevati, ter smernice za pripravo klavzul o spremljanju, tako za institucije ali organe EU kot za države članice; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da so naknadne ocene tudi pomembno orodje za oceno učinka zakonodaje na državljane in podjetja in da bi bilo treba posebno pozornost nameniti učinku na mala in srednja podjetja, ter poziva Komisijo, naj platformi Pripravljeni na prihodnost in državam članicam omogoči, da po začetku izvajanja zagotovijo povratne informacije o ocenah stroškov in koristi Komisije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da je treba redno pregledovati in ocenjevati cilje za boljšo pripravo zakonodaje glede na merila v agendi za boljše pravno urejanje, skupaj s spremljanjem in poročanjem; poudarja, da morajo biti cilji dobro uravnoteženi, sorazmerni in ocenjeni glede na njihovo učinkovitost; opozarja na pomen primerljivih podatkov za celotno EU za namene te ocene in poziva Komisijo, naj preuči, ali so orodja za boljše pravno urejanje prispevala k doseganju ciljev, kot so boljši rezultati politike; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija obnovila svojo zavezanost preglednosti postopka vrednotenja, in poziva k objavi večletnih načrtov vrednotenja, vključno z upoštevnimi informacijami, ki so bile uporabljene; nadalje poudarja, da je treba povečati razpoložljivost javnih, popolnih in dostopnih dokazov, na katerih temeljijo ocene učinka in vrednotenja, ter v zvezi s tem pozdravlja namero Komisije, da bo izboljšala registre dokazov in povezave med njimi ter javnosti omogočila dostop do notranjih podatkovnih zbirk in odložišč podatkov; v zvezi s tem podpira namero Komisije, da vzpostavi skupni zakonodajni portal, ki mora biti čim bolj intuitiven in uporabniku prijazen, da bi se izognili preobremenjenosti z informacijami, in vztraja, da je treba celovito delovanje tega skupnega portala zagotoviti do konca leta 2022; podpira cilj okrepljenega sodelovanja med institucijami, da se olajša in racionalizira dostop do vseh podatkov, ki so o določeni politični pobudi zbrani tekom celotnega zakonodajnega postopka; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da lahko pilotni projekti, ki jih financira EU, in potrditve koncepta, kadar je to mogoče, prispevajo k oblikovanju zakonodaje ter olajšajo njeno izvajanje in izvrševanje; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da mora Komisija pravočasno odgovarjati na pisna vprašanja Parlamenta; obžaluje, da je v preteklosti na veliko večino pisnih vprašanj odgovorila pozno, zato vztraja, naj v drugi polovici svojega mandata odgovarjanje na pisna vprašanja pospeši. poudarja, da je kakovost odgovorov na vprašanja Parlamenta pogosto zelo slaba, zato poziva k takojšnjemu in strukturnemu izboljšanju odgovorov Komisije na parlamentarna vprašanja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je preglednost evropskih institucij ključna za zakonodajni postopek, saj imajo državljani pravico vedeti, kako se sprejemajo zakoni, ki se nanašajo nanje; pozdravlja nedavno doseženi dogovor s Svetom o registru za preglednost; obžaluje, da registra za preglednost niso dolžne uporabljati vse institucije in organi EU ter predstavništva držav članic; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva k nadaljnjemu izboljšanju preglednosti razprav in odločitev v vseh institucijah; obžaluje pomanjkanje preglednosti v postopku odločanja Sveta in prakso previsoke stopnje tajnosti dokumentov ter uporabo zelo široke razlage izjem iz Uredbe (ES) št. 1049/2001, zlasti v zvezi z zaščito postopka odločanja in zaščito pravnih nasvetov, zaradi česar načelo prevladujočega javnega interesa za razkritje povezanih dokumentov pogosto ni uporabljeno; meni, da bi bilo treba izjeme glede tajnosti dokumentov Sveta uporabljati skladno v okviru usklajenega sistema z neodvisnim nadzorom in ob spoštovanju sodne prakse Sodišča Evropske unije; poziva Svet, naj poveča število in vrsto relevantnih objavljenih dokumentov, zlasti stališč, ki so jih izrazile države članice, da se javnost lahko seznani s stališčem, ki ga v njenem imenu na ravni EU zavzame njena vlada, ter da se v zvezi z vsemi odločitvami, od zakonodajnih zadev do izvedbenih in delegiranih aktov, okrepi nadzor nacionalnih parlamentov nad odločanjem EU; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opozarja, da sta preglednost in javnost zakonodajnega postopka, ki poteka, neločljivo povezani z zakonodajnim postopkom in ju je zato mogoče uporabiti za dostop do dokumentov trialogov, kot je Sodišče Evropske unije navedlo v svoji sodni praksi, zlasti v zadevi T-540/15, Emilio De Capitani proti Evropskemu parlamentu; meni, da mora EU oblikovati bolj ambiciozen politiko dostopa do dokumentov, vključno z dokumenti, povezanimi z notranjimi, tristranskimi in mednarodnimi pogajanji, in zagotoviti boljšo uporabo veljavnih pravil; opozarja, da bi morale biti po mnenju evropskega varuha človekovih pravic omejitve dostopa do dokumentov, zlasti zakonodajnih, izjema omejena na najnujnejše; hkrati dodaja, da odprtost in preglednost zagotavljata večjo legitimnost demokratičnega zakonodajnega procesa EU in krepita zaupanje vanj; obžaluje prakso, v skladu s katero se pri zavračanju dostopa do pripravljalnih zakonodajnih dokumentov rutinsko sklicuje na učinkovitost postopka odločanja institucije; |
| --- | --- |

62.

| 63. | meni, da bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov pregledati in pri tem v celoti upoštevali na primer digitalizacijo in upravljanje digitalnih dokumentov, obstoječo sodno prakso o preglednosti in dostopu do dokumentov ter splošni razvoj javnega mnenja o preglednosti; poudarja, da bi morala vsaka revizija privesti do večje, ne manjše preglednosti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da je odprt, učinkovit, pregleden in neodvisen upravni in zakonodajni postopek odločanja temeljni pogoj za kakovostno politiko in pravno ureditev; poudarja, da bi z uvedbo usklajenih upravnih postopkov pozitivno prispevali k dobremu upravljanju in regulativnim praksam v EU ter okrepili povezavo med strokovnim odločanjem in demokratično legitimnostjo; opozarja, da je v svojih resolucijah z dne 15. januarja 2013 in 9. junija 2016 in 20. januarja 2021 pozval k sprejetju uredbe o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi EU v skladu s členom 298 PDEU, in ugotavlja, da tem pozivom ni sledil predlog Komisije; zato Komisijo znova poziva, naj pripravi zakonodajni predlog zakona Evropske unije o upravnem postopku, pri čemer naj upošteva ukrepe, ki jih je na tem področju doslej sprejel Parlament; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opozarja, da je treba uporabljati dosledna načela priprave zakonodaje, zlasti preglednost, odgovornost ter jasnost in natančnost, v skladu z načeli, ki jih priznava sodna praksa Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da bi morali za organe, ki so še manj pregledni, kot je na primer Euroskupina, najprej veljati poslovnik Sveta, javnost pa bi bilo treba seznaniti s postopki glasovanja, zapisniki, izidi in obrazložitvami glasovanja in razprav o njem; |
| --- | --- |

66.

| 67. | je seznanjen z uporabo instrumentov, kot sta program REFIT in platforma Pripravljeni na prihodnost, za opredelitev priložnosti za poenostavitev in zmanjšanje nepotrebnih stroškov in upravnih bremen, preden Komisija predlaga revizijo, pri čemer se zagotavljajo najvišji standardi varstva in povečuje skladnost z zakonodajo EU; opozarja, da je vloga platforme Pripravljeni na prihodnost tudi ocena, ali so posamična zakonodaja Unije in njeni cilji še naprej primerni za prihodnost, sorazmerni in prilagojeni novim izzivom, ob osredotočenosti na regulativno ravnovesje; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za opredelitev najučinkovitejših rešitev z uporabo načel boljšega pravnega urejanja, tako da bo mogoče za namene politik EU čim bolj povečati koristi in hkrati zmanjšati s tem povezane stroške, kar je v interesu upravičencev; poudarja potrebo po dosledni uporabi načela „najprej pomisli na male“ in krepitvi načela „veliki pri velikih zadevah, majhne pri manjših zadevah“, da bodo v zakonodaji EU in nacionalni zakonodaji ustrezno upoštevane potrebe MSP in da bodo podlaga za novo medinstitucionalno zavezo za zmanjšanje upravnih bremen; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja odločitev Komisije, da v okviru platforme Pripravljeni na prihodnost ustanovi podskupino, ki jo bo sestavljala mreža regionalnih središč Evropskega odbora regij; poziva Komisijo, naj smiselno spremlja mnenja platforme in pristop naknadnih in predhodnih ocen, ki temelji na dokazih, okrepi z lokalnim in regionalnim strokovnim znanjem; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opozarja, da so vmesni pregledi in klavzule o prenehanju veljavnosti koristna orodja za zagotavljanje, da je zakonodaja EU vedno posodobljena ali da se po izpolnitvi svojega namena pravočasno odpravi; meni, da bi morala Komisija razviti in uvesti celovitejši pristop k trajnosti, ki bi bolje upošteval medsebojni vpliv gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov politik in zakonodaje EU; priporoča, naj platforma Pripravljeni na prihodnost opredeli in preuči zakonodajo, ki je v nasprotju z evropskim zelenim dogovorom in širšimi cilji trajnostnega razvoja, tudi s sprejetjem pristopa „najprej pomisli na trajnostnost“ v zvezi s tem; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ponovno poziva Komisijo (16), naj olajša uresničevanje evropskega zelenega dogovora, tako da odpravi ovire in birokracijo, ki lahko upočasnijo njegovo izvajanje, pri tem pa posebno pozornost nameni posledicam in stroškom uporabe zakonodaje Unije, zlasti za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opozarja, da je treba pri oceni „nepotrebnega bremena“ upoštevati „neto“ učinke zakonodaje EU na različnih upravnih ravneh, ob tem pa v celoti upoštevati načelo subsidiarnosti, kadar lahko sprejetje enega akta zakonodaje na ravni EU, zlasti v obliki neposredno veljavnih predpisov EU, povzroči manjše upravno breme na nacionalni ali lokalni ravni, ter izboljšati delovanje notranjega trga s preglednostjo, predvidljivostjo in enotno uporabo pravil v vseh državah članicah EU, s čimer se zmanjšajo tudi stroški in vplivi negativnih zunanjih učinkov, povezanih z okoljem, podnebjem in zdravjem; ugotavlja, da bi lahko z jasnejšo zakonodajo EU, na primer z agendo za boljše pravno urejanje, podprli enotno uporabo zakonodaje EU; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ugotavlja, da je treba doseči nadaljnji napredek, zlasti na področju poenostavitve in standardizacije obrazcev in postopkov, z doslednim izvajanjem načel „samo enkrat“ in „privzeto digitalno“ tako na ravni EU kot na ravni držav članic; |
| --- | --- |

73.

| 74. | meni, da morajo biti vsi mednarodni trgovinski in naložbeni sporazumi v vseh svojih razsežnostih primerni za prihodnost, s čimer spodbujajo gospodarsko, socialno in okoljsko trajnost ter prispevajo k izpolnjevanju mednarodnih zavez; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno, da se pred začetkom trgovinskih in naložbenih pogajanj izvedejo ocene učinka na trajnostni razvoj; poudarja, da je treba razviti in uporabiti celovitejši pristop k trajnosti, ki bi bolje upošteval medsebojni vpliv gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov zakonodaje, politik in pobud EU, vključno z njenimi trgovinskimi in naložbenimi sporazumi, tudi ob upoštevanju kumulativnega učinka, ki bi ga lahko imeli različni zakonodajni predlogi ter trgovinski in naložbeni sporazumi na splošno; |
| --- | --- |

74.

| 75. | meni, da bi se morale institucije EU opreti na strokovno znanje z različnih političnih področij, da bi zagotovile optimalno odločanje in sprejele zelo učinkovite ukrepe; poziva vse tri institucije EU, naj izboljšajo usklajevanje med svojimi notranjimi organi in se izogibajo razdrobljenemu delu; poudarja pomen spodbujanja skladnih regulativnih sistemov, na primer z uskladitvijo konceptov v povezanih zakonodajnih pobudah, saj lahko to izboljša skladnost; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da je treba preučiti inovativne zakonodajne pristope, kot je pravna zasnova; poudarja, da je pravna zasnova pristop, osredotočen na človeka, ki lahko pomaga premostiti vrzel med državljani EU, deležniki in zakonodajo EU; opozarja, da pristop, osredotočen na človeka, predpostavlja, da bi bilo treba zakonodajo oblikovati predvsem ob upoštevanju državljanov in deležnikov ter bi morala biti lahko razumljiva; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opozarja Svet in Komisijo na priporočila fokusnih skupin Parlamenta, v katerih je poudarjeno, da je treba pregledati in po potrebi spremeniti člena 132 in 166 Poslovnika Parlamenta o dostopu do Sveta in Komisije, da bi se poslanci lahko udeležili sej delovne skupine Sveta, Odbora stalnih predstavnikov vlad držav članic (COREPER) ali Sveta samega ali bili zaslišani na njih; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opozarja na zahtevo iz člena 218(10) PDEU, da je treba Evropski parlament nemudoma in izčrpno obveščati v vseh fazah postopka sklepanja mednarodnih sporazumov med Unijo in tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami; obžaluje, da Parlament nima dostopa do različnih predlogov, povezanih s pogajalskimi stališči pogodbenic mednarodnih trgovinskih in naložbenih sporazumov; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem ustrezno izvajati Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje, ki priznava pomen zagotavljanja, da lahko vsaka institucija uveljavlja svoje pravice in izpolnjuje svoje obveznosti iz Pogodb v zvezi s pogajanji in sklepanjem mednarodnih sporazumov; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja, da je treba zagotoviti sorazmernost regulativnih zahtev v okviru instrumentov mednarodne trgovine; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poudarja, da bi bilo treba uveljavljene prakse v zvezi z začasno uporabo trgovinskih in naložbenih sporazumov uporabljati za vse mednarodne sporazume, da se zagotovi, da se noben sporazum ne bo začasno uporabljal, dokler Parlament ne glasuje o odobritvi; |
| --- | --- |

80.

| 81. | meni, da je treba pri učinkoviti regulaciji najti ravnovesje med kratkoročnimi potrebami in dolgoročnimi izzivi; poudarja, da ima strateško predvidevanje ključno vlogo pri oblikovanju politik EU, ki bodo kos izzivom prihodnosti, saj bo zagotovilo, da bodo ocene novih pobud temeljile na dolgoročnejši perspektivi, s čimer bo poudarjena dodana vrednost kakovostne zakonodaje kot naložbe v prihodnost; pozdravlja vključevanje elementov predvidevanja v agendo Komisije za boljše pravno urejanje z ocenami učinka in vrednotenja; vendar meni, da bi morala Komisija bolje uskladiti in združiti svoje dejavnosti za boljše pravno urejanje in strateško predvidevanje, da bi bolje povezala oba procesa; poudarja, da je metodologija Komisije za količinsko opredeljevanje stroškov, odločanje o kompromisih in izvajanje strateškega predvidevanja še vedno nejasna, ter Komisijo poziva naj predloži dokaze o tem, kako se ti pristopi uporabljajo v praksi; spodbuja Komisijo, naj preuči inovativna orodja za oceno stroškov; v zvezi s tem močno priporoča tudi, naj se v procesu strateškega predvidevanja upoštevajo poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC), Medvladne platforme za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES) ter Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe, ustanovljenega v skladu s členom 10(a) Uredbe (ES) št. 401/2009 v povezavi z Uredbo (EU) 2021/1119 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti; |
| --- | --- |

81.

| 82. | je seznanjen s sodelovanjem Odbora za regulativni nadzor pri ocenah učinka, preverjanjih primernosti in glavnih vrednotenjih sedanje zakonodaje, ki izboljšuje z dokazi podprto delo Komisije; ugotavlja, da ima lahko Odbor za regulativni nadzor pomembno vlogo pri zagotavljanju nepristranske in visokokakovostne ravni dela Komisije ter da bi lahko njegovo strokovno znanje in izkušnje uporabili za izvajanje drugih nalog znotraj Komisije; poudarja, da lahko Odbor za regulativni nadzor zagotovi učinkovit pregled dela Komisije le, če sta njena neodvisnost in nepristranskost nesporno dokazani; v zvezi s tem poziva k večji neodvisnosti Odbora za regulativni nadzor in k preglednosti njegovega delovanja v okviru sestankov z deležniki, pregledov, priporočil in mnenj, tudi s tem, da se za njegove člane uvede obvezna uporaba registra za preglednost; poudarja, da delo odbora na koncu ne bi smelo vplivati na zmožnost Komisije za predložitev zakonodaje ali neupravičeno upočasniti sprejetja zakonodajnih predlogov; poziva Komisijo, naj vsa mnenja odbora objavi takoj po sprejetju, brez izjem, da bi zagotovila skladnost, preglednost in odgovornost v celotnem postopku, ter naj jih posreduje Parlamentu in Svetu; nadalje poziva Komisijo, naj osnutke ocen in osnutke ocen učinka, ki se predložijo odboru, da na voljo tudi sozakonodajalcema; ugotavlja, da je Odbor za regulativni nadzor sestavljen iz štirih članov Komisije in treh zunanjih strokovnjakov; poziva Komisijo, naj ponovno preuči postopek odločanja Odbora za regulativni nadzor, saj sedanji sistem omogoča sprejemanje mnenj brez prispevka zunanjih strokovnjakov, ali ustanovitev neodvisnega odbora za regulativni nadzor zunaj Komisije; nadalje poziva Komisijo, naj razširi sodelovanje z Odborom za regulativni nadzor in ga okrepi tako, da mu zagotovi več sredstev za opravljanje njegovega dela in zagotovi podporo Skupnega raziskovalnega središča; |
| --- | --- |

82.

| 83. | je seznanjen z načelom „za enega sprejetega se eden odpravi“, s katerim želi Komisija izravnati na novo uvedena bremena, tako da bi državljane in podjetja razbremenila enakovrednih bremen na ravni EU na istem področju politike; ugotavlja, da je cilj pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“ okrepiti program ustreznosti in uspešnosti predpisov z njegovo razširitvijo, da bi presegal bremena, ki so posledica sedanjih aktov, tako da bi vključeval tudi bremena iz nove zakonodaje, in da bi se uravnavalo kumulativno breme na vsakem področju politike; poziva, naj pristop „za enega sprejetega se eden odpravi“ temelji tudi na vključevanju ustreznih deležnikov; ugotavlja, da je Komisija to načelo uvedla enostransko brez predhodne ocene učinka ali posvetovanja; poudarja, da izvajanje tega načela ne bi smelo vplivati na politične zahteve ali cilje glede boljšega pravnega urejanja ter da ne bi smelo povzročiti samodejnih ali matematičnih odločitev za razveljavitev zakonodaje, znižanja njene kakovosti ali negativnih učinkov na zakonodajo, ter da je namen tega načela modernizacija in reformiranje zakonodaje EU, vključno z zamenjavo, združevanjem in izboljšavo zakonodaje, da bo ta kos novim izzivom; vendar poudarja, da bi se bilo pri pripravi, prenosu in izvajanju zakonodaje EU sicer treba izogniti dodatnemu nepotrebnemu upravnemu bremenu, vendar navedeni pristop ne sme povzročiti deregulacije ali odsotnosti regulacije ali državam članicam preprečiti, da bi ohranile ali sprejeli ambicioznejše ukrepe in višje socialne in okoljske standarde ter standarde na področju varstva potrošnikov v primerih, ko zakonodaja Unije določa le minimalne standarde; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vztraja, da je učinkovito izvajanje prava EU bistveno za povečanje zaupanja državljanov v politike in institucije EU; opozarja, da je treba v skladu s členom 197 PDEU tako izvajanje obravnavati kot zadevo skupnega interesa držav članic; poziva države članice, naj se pri prenosu zakonodaje EU izogibajo dodajanju nepotrebnih dodatnih upravnih bremen ali bremen za doseganje skladnost, zlasti za mala in srednja podjetja, saj so tako imenovane prakse čezmernega prenašanja zakonodaje eden glavnih virov nepotrebnih upravnih bremen; kljub temu meni, da načelo boljšega pravnega urejanja parlamentom držav članic ne bi smelo preprečevati, da ohranijo ali sprejmejo ambicioznejše ukrepe v primerih, ko so v pravu Unije določeni le minimalni standardi; podpira poziv Komisije državam članicam, naj, kadar se odločijo dodati elemente, ki ne izhajajo iz zakonodaje EU, to sporočijo; |
| --- | --- |

84.

| 85. | opozarja, da potreba po novi zakonodaji ne bi smela samodejno pomeniti, da sedanja zakonodaja ni več potrebna; v zvezi s tem meni, da je treba izvesti tudi temeljito oceno učinka za vsako morebitno razveljavitev, da bi se izognili nepričakovanim posledicam in neželenim učinkom; poziva, naj ta pristop temelji na pregledni in na dokazih temelječi metodologiji, ki bo sorazmerno upoštevala vse vidike trajnosti, tako v smislu koristi kot stroškov, vključno s stroški neskladnosti in neukrepanja, ter upoštevala upravne ali gospodarske učinke, hkrati pa celostno obravnavala pravni red EU in upoštevala njegove socialne in okoljske učinke ter učinke na javno zdravje; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj svoj kalkulator „za enega sprejetega se eden odpravi“ objavi in pred uporabo tega načela pridobi podporo drugih institucij EU; meni, da bi morala boljša priprava zakonodaje temeljiti predvsem na kvalitativnih in ne kvantitativnih vidikih; poudarja pomen kakovostne zakonodaje pri uresničevanju vodilnih pobud EU; pozdravlja zavezo iz sporočila Komisije, da bo sodelovala z državami članicami, regijami in ključnimi deležniki pri odpravljanju ovir in birokracije, ki ovirajo napredek pri zelenem prehodu; poudarja pomen naknadnih ocen, da bi zagotovili, da EU izpolnjuje svoje zaveze; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poleg tega poudarja, da bi bilo treba pri uporabi pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“ upoštevati vse stroške usklajevanja, tako upravne kot prilagoditvene stroške; poudarja, da je treba zagotoviti, da države članice ter lokalne in regionalne oblasti uporabljajo ta pristop med ustreznim postopkom prenosa; spodbuja izmenjavo najboljših praks o izravnalnih ukrepih, metodologijah in zbranih podatkih; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poudarja, da ima zaupanje v izvrševanje predpisov pomembno vlogo pri legitimnosti evropske zakonodaje; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za izvrševanje zakonodaje EU in naj učinkovito obravnava vse kršitve prava EU; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pri tem poudarja pomen bolj strukturiranega sodelovanja Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, da bi ocenili implementacijo in učinkovitost prava Unije in ga nato izboljšali; poudarja, da morajo države članice zakonodajo Unije implementirati hitro, pravočasno in pravilno, da se nato ustrezno oceni potrebnost nadaljnje zakonodaje; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ugotavlja, da stalno visoko število postopkov ugotavljanja kršitev kaže na to, da je pravočasno in pravilno izvajanje in uporaba prava EU v državah članicah še vedno velik izziv, in zahteva nujne ukrepe za povečanje preglednosti odločitev Komisije, sprejetih v teh postopkih; ponovno poudarja, da je učinkovito izvrševanje zakonodaje EU ključni del agende za boljšo pripravo zakonodaje; poudarja, da je prevelika regulativna bremena za državljane in podjetja pogosto mogoče pripisati pomanjkljivostim držav članic glede skladnosti; poziva Komisijo, naj v celoti in brez nepotrebnega odlašanja poskrbi za izvrševanje zakonodaje EU ter pri tem izkoristi vsa obstoječa orodja; poudarja, da mora biti politika zagotavljanja izvrševanja Komisije bolj predvidljiva in preglednejša ter da mora povečati pravno varnost za vse deležnike; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva, naj Konferenca o prihodnosti Evrope vključuje razpravo o razširitvi pravice Evropskega parlamenta do zakonodajne pobude, saj je edini demokratično izvoljen organ v EU in neposredno predstavlja evropske državljane; opozarja, da se je predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen zavezala, da bo podprla pravico Parlamenta do pobude; obžaluje, da se ta možnost redno prelaga na prihodnje spremembe Pogodb; poudarja, da je parlamentarna pravica do pobude pomembna značilnost predstavniške demokracije na ravni držav članic, in meni, da je treba povečati vlogo poslancev kot neposrednih predstavnikov državljanov EU s krepitvijo njihove pravice do oblikovanja zakonodajnega programa EU; pozdravlja zavezo predsednice Komisije, da bo podprla pravico Evropskega parlamenta do pobude, in zavezo Komisije, da se bo na zahteve iz člena 225 PDEU vedno odzvala z zakonodajnim aktom; poziva Svet in Komisijo, naj skupaj odpravita morebitne ovire, ki Parlamentu preprečujejo izvrševanje pristojnosti za predlaganje zakonodajnih pobud; meni, da bi za olajšanje izvrševanja te pravice lahko spremenil Okvirni sporazum; poudarja, da je treba pojasniti tudi razlike med različnimi vrstami poročil Parlamenta in ukrepe, ki se v njih zahtevajo od Komisije; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poudarja, da je Konferenca o prihodnosti Evrope edinstvena pobuda za neposredno sodelovanje z državljani EU, da bi se seznanili z njihovimi pogledi na oblikovanje evropskih politik; meni, da je treba po zaključku Konference opraviti oceno, da bi preučili možnost uvedbe praks, ki bi lahko povečale udeležbo državljanov v zakonodajnem postopku; poudarja, kako pomembno je državljanom omogočiti, da lahko v celoti uveljavljajo svojo demokratično pravico do sodelovanja v postopku odločanja EU prek dejavnega sodelovanja z izvoljenimi predstavniki, ter spodbujati neposredno udeležbo; predlaga, naj Komisija razmisli o vključitvi participativnih mehanizmov v medinstitucionalni dialog, ki bo privedel do njenega letnega delovnega programa; |
| --- | --- |

91.

| 92. | je seznanjen s hitro razvijajočim se razumevanjem državljanov EU o vplivu upravljanja EU na njihovo vsakdanje življenje in na prihodnji razvoj v informacijski družbi, ki vse bolj temelji na družbenih medijih, kar pospešuje in povečuje ozaveščenost o delovanju odločanja v EU in zahtevah glede upravljanja EU; ponovno poudarja, da je treba državljane popolnoma vključiti v postopek odločanja EU, ne le na volitvah, temveč tudi v drugih kanalih in instrumentih, na način, ki bo upošteval ves politični cikel; ponovno poudarja pomen učinkovitih participativnih mehanizmov in svoj poziv k vzpostavitvi stalnih participativnih mehanizmov v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 7. julija 2021 (17) ter poudarja, da jih je treba vzpostaviti na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno s potrebnimi orodji za ustrezno horizontalno in vertikalno usklajevanje med institucijami na različnih ravneh; meni, da bi lahko ti mehanizmi med drugim temeljili na spletnih platformah za politično razpravo, posvetovanjih z mladimi in nadaljevanju državljanskih forumov; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poudarja, da so za boljšo pripravo zakonodaje potrebni učinkoviti zakonodajni postopki, ki omogočajo končanje postopkov odločanja EU v ustreznem časovnem okviru; obžaluje, da se posebni zakonodajni postopki, določeni v Pogodbah, zaradi pomanjkanja zavezanosti Sveta in odsotnosti učinkovitih postopkovnih smernic redko uspešno zaključijo; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pozdravlja razprave Konference o prihodnosti Evrope o udeležbi državljanov v postopku odločanja EU; zlasti opozarja na priporočila državljanskega foruma št. 1, zlasti priporočila 35, 36, 41, 46 in 48, pa tudi priporočila državljanskega foruma št. 2, zlasti podrazdelka 2.1, št. 10 in št. 11; podrazdelka 3.1, št. 16; podrazdelka 4.1, št. 24 in podrazdelka 4.2, št. 29 in št. 32 ter razdelka 5, udeležba državljanov, zlasti št. 39; vztraja, da je treba smiselno upoštevati priporočila iz končnega poročila o konferenci, ki ga bo izvršni odbor pripravil v sodelovanju s plenarnim zasedanjem konference na podlagi razprav plenarnega zasedanja konference o priporočilih nacionalnih in evropskih državljanskih forumov ter prispevkov večjezične digitalne platforme; meni, da priporočila forumov jasno kažejo, da državljani pozivajo k večji preglednosti javne razprave v EU ter k večjemu ozaveščanju in dajanju več informacij s strani institucij EU z aktivno uporabo vseh komunikacijskih kanalov, hkrati pa poudarjajo vlogo družbenih medijev, ki bi morali spremljati odločanje v EU, tudi zakonodajne postopke; poziva Komisijo, Svet in Parlament, naj uresničijo končne sklepe konference na podlagi priporočil državljanskih forumov v skladu z načeli iz Pogodb; |
| --- | --- |

94.

| 95. | priporoča, naj zakonodajni postopek, ki izhaja iz pravice do zakonodajne pobude, ki jo Parlamentu podeljujeta Pogodbi, vključuje zahtevo za pripravo zakonodajnega časovnega razporeda za te pobude, podobno kot v rednem zakonodajnem postopku; poleg tega poudarja, da je treba pri vsakršnem takem posebnem zakonodajnem postopku spoštovati določbe Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje v zvezi z institucionalno obveznostjo vseh treh institucij, da se pogajajo in to storijo v skladu z načelom medsebojnega lojalnega sodelovanja iz člena 13(2) PEU; |
| --- | --- |

95.

| 96. | meni, da bi bilo treba v prihodnjem medinstitucionalnem sporazumu v zvezi s primeri, ko Parlament uveljavlja pravico do pobude, kot so predpisi, ki se nanašajo na njegovo sestavo, izvolitev poslancev in splošne pogoje za opravljanje njegovih funkcij, statut varuha človekovih pravic ter ustanovitev začasnih preiskovalnih odborov, razmisliti o ukrepih, da bi preprečili blokiranje pomembnih institucionalnih zadev; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poudarja pomembno vlogo, ki jo ima Parlament kot institucija, ki predstavlja državljane EU, tudi pri nadzoru Komisije in sodelovanju z njo in drugimi institucijami v imenu javnosti ter pri zagotavljanju pristopa od spodaj navzgor v zvezi z učinki zakonodaje na državljane; zato ponovno poudarja, kako pomembno je, da se ohrani vloga Parlamenta pri predhodni oceni prihodnje zakonodaje z obstoječimi parlamentarnimi orodji; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pozdravlja prizadevanja Komisije za utrditev postopka posvetovanja, zavezo, da bo o vsakem javnem posvetovanju poročala v osmih tednih po njegovem zaključku, in zavezo k dejavnejšemu obveščanju javnosti o posvetovanjih, da bi dosegli več državljanov, deležnikov, vključno z malimi in srednjimi podjetji, ter lokalnih in regionalnih oblasti; poziva države članice, naj prispevajo k temu procesu s spodbujanjem posvetovanj na svojem ozemlju; ugotavlja, da lahko nekateri deležniki z večjimi finančnimi sredstvi dejavneje prispevajo k posvetovanjem; meni, da morajo zbrani prispevki odražati uravnotežen pogled na okolje deležnikov, zato je treba olajšati zbiranje prispevkov vseh deležnikov, vključno z državljani in predstavniki državljanov, ki imajo manj sredstev; |
| --- | --- |

98.

| 99. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  UL C 425, 20.10.2021, str. 43.

(2)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0316.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0242.

(5)  UL C 86, 6.3.2018, str. 126.

(6)  UL C 445, 29.10.2021, str. 2.

(7)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/SPEECH_19_4230

(9)  P9_PV(2021)06-07(17).

(10)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

(11)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 14/2019: „Povejte svoje mnenje!“: javna posvetovanja Komisije vključujejo državljane, vendar so dejavnosti ozaveščanja pomanjkljive.

(12)  https://eur-lex.europa.eu/statistics/2021/legislative-acts-statistics.html?locale=sl; https://eur-lex.europa.eu/statistics/legal-acts/2021/legislative-acts-statistics-repealed-and-expired-acts.html

(13)  Regulativni peskovniki so opredeljeni kot konkretni okviri, ki z zagotavljanjem strukturiranega eksperimentalnega okolja omogočajo, da se, kjer je to ustrezno, v resničnem okolju omogoči preskušanje inovativnih tehnologij, proizvodov, storitev ali pristopov – trenutno zlasti v okviru digitalizacije – za omejeno časovno obdobje in v omejenem delu sektorja ali področja, in to pod regulativnim nadzorom, s čimer se zagotovi vzpostavitev ustreznih zaščitnih ukrepov.

(14)  https://www.statista.com/statistics/878412/number-of-smes-in-europe-by-size

(15)  Komisija v sporočilu (COM(2021)0345) z dne 30. junija 2021, naslovljenim „Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040“, preverjanje učinkov ukrepov na podeželje opredelila tako: „Glede na večrazsežnostno naravo razvoja podeželja in dejstvo, da si Pogodbi prizadevata za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, je treba politike EU pregledati z vidika podeželja, pri čemer je treba upoštevati njihove morebitne učinke in posledice za delovna mesta in rast na podeželju, pa tudi razvojne obete, socialno blaginjo in enake možnosti za vse ter okoljsko kakovost podeželskih območij.“

(16)  Mnenje Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022 – vsi oddelki.

(17)  UL C 99, 1.3.2022, str. 96.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/268 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/268

---

P9_TA(2022)0302

Odločitev vrhovnega sodišča ZDA o odpravi pravice do splava v Združenih državah in potreba po zaščiti pravice do splava in zdravja žensk, tudi v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o odločitvi vrhovnega sodišča ZDA o odpravi pravice do splava v Združenih državah in potrebi po zaščiti pravice do splava in zdravja žensk, tudi v EU (2022/2742(RSP))

(2023/C 47/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah iz leta 1950, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah iz leta 1950,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) iz leta 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) iz leta 2000,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2022 o grožnjah za pravico do splava po svetu: morebitna razveljavitev pravice do splava v ZDA s strani vrhovnega sodišča (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2022 o grožnjah za pravico do splava po svetu: morebitna razveljavitev pravice do splava v ZDA s strani vrhovnega sodišča (2),

| — | ob upoštevanju sklepa vrhovnega sodišča ZDA z dne 24. junija 2022 o razveljavitvi sodbe Roe proti Wade s petimi glasovi za in štirimi proti, s čimer je odpravljena zvezna ustavna pravica do splava, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa vrhovnega sodišča ZDA z dne 24. junija 2022 o razveljavitvi sodbe Roe proti Wade s petimi glasovi za in štirimi proti, s čimer je odpravljena zvezna ustavna pravica do splava,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je vrhovno sodišče Združenih držav s precedensom v prelomni zadevi Roe proti Wade (1973), ki je bil pozneje potrjen v sodbah Planned Parenthood proti Casey (1992) in Whole Woman’s Health proti Hellerstedt (2016), zagotovilo ustavno pravico do zakonitega splava v času, preden je plod sposoben preživeti zunaj maternice, v ZDA; ker je vrhovno sodišče 24. junija 2022 s petimi glasovi za in štirimi proti razveljavilo sodbo Roe proti Wade, s čimer je odpravilo zvezno ustavno pravico do splava, s čimer je državam omogočilo, da prepovejo, da se kadar koli med nosečnostjo izvede splav, in odprlo možnost popolne prepovedi splava; |
| --- | --- |

A.

ker je vrhovno sodišče Združenih držav s precedensom v prelomni zadevi Roe proti Wade (1973), ki je bil pozneje potrjen v sodbah Planned Parenthood proti Casey (1992) in Whole Woman’s Health proti Hellerstedt (2016), zagotovilo ustavno pravico do zakonitega splava v času, preden je plod sposoben preživeti zunaj maternice, v ZDA; ker je vrhovno sodišče 24. junija 2022 s petimi glasovi za in štirimi proti razveljavilo sodbo Roe proti Wade, s čimer je odpravilo zvezno ustavno pravico do splava, s čimer je državam omogočilo, da prepovejo, da se kadar koli med nosečnostjo izvede splav, in odprlo možnost popolne prepovedi splava;

| B. | ker je po tem, ko je sodišče sprejelo to sodbo, osem držav že prepovedalo splav; ker se pričakuje, da bo 26 držav sprejelo zakone, ki skoraj popolnoma prepovedujejo splav; ker ima 13 držav pripravljene zakone, ki začnejo veljati, takoj ko so za to izpolnjeni pogoji, torej takoj po razveljavitvi sodbe Roe proti Wade; ker je od sodbe v ZDA in po svetu vse več demonstracij za zaščito pravice do splava; ker medtem vse bolj narašča upor proti sodbi sodišča, tako so guvernerji Kalifornije, Oregona in Washingtona 24. junija 2022 objavili večdržavno zavezo, s katero so napovedali, da bodo zaščitili dostop do zdravstvene oskrbe na področju reproduktivnega zdravja ter splava in kontraceptivov, ter se zavezali, da bodo pacientke in zdravnike zaščitili pred prizadevanji drugih držav, da bi prepoved splava prenesle k njim (3); |
| --- | --- |

B.

ker je po tem, ko je sodišče sprejelo to sodbo, osem držav že prepovedalo splav; ker se pričakuje, da bo 26 držav sprejelo zakone, ki skoraj popolnoma prepovedujejo splav; ker ima 13 držav pripravljene zakone, ki začnejo veljati, takoj ko so za to izpolnjeni pogoji, torej takoj po razveljavitvi sodbe Roe proti Wade; ker je od sodbe v ZDA in po svetu vse več demonstracij za zaščito pravice do splava; ker medtem vse bolj narašča upor proti sodbi sodišča, tako so guvernerji Kalifornije, Oregona in Washingtona 24. junija 2022 objavili večdržavno zavezo, s katero so napovedali, da bodo zaščitili dostop do zdravstvene oskrbe na področju reproduktivnega zdravja ter splava in kontraceptivov, ter se zavezali, da bodo pacientke in zdravnike zaščitili pred prizadevanji drugih držav, da bi prepoved splava prenesle k njim (3);

| C. | ker bo sodba vrhovnega sodišča vplivala na življenja žensk in deklet v Združenih državah, njene škodljive posledice pa bodo najbolj prizadele posameznice v ranljivem položaju; ker bi lahko negativno vplivala tudi na drugo spolno in reproduktivno zdravje in pravice; ker bi omejitve ali prepoved pravice do splava v ZDA, EU in po celem svetu nesorazmerno vplivale na ženske, ki živijo v revščini, še posebej na rasno diskriminirane ženske, vključno s temnopoltimi ženskami, ženskami latinskoameriškega porekla in pripadnicami domorodnih ljudstev, pa tudi ženske na podeželju, osebe LGBTIQ, invalidke, mladostnice, migrantke, vključno s tistimi brez urejenega statusa, in enostarševska gospodinjstva, ki jih vodijo ženske; ker lahko javne storitve splava vsem ženskam, tudi tistim v ranljivem socialnoekonomskem položaju, nudijo splošen dostop do varnega in zakonitega splava; |
| --- | --- |

C.

ker bo sodba vrhovnega sodišča vplivala na življenja žensk in deklet v Združenih državah, njene škodljive posledice pa bodo najbolj prizadele posameznice v ranljivem položaju; ker bi lahko negativno vplivala tudi na drugo spolno in reproduktivno zdravje in pravice; ker bi omejitve ali prepoved pravice do splava v ZDA, EU in po celem svetu nesorazmerno vplivale na ženske, ki živijo v revščini, še posebej na rasno diskriminirane ženske, vključno s temnopoltimi ženskami, ženskami latinskoameriškega porekla in pripadnicami domorodnih ljudstev, pa tudi ženske na podeželju, osebe LGBTIQ, invalidke, mladostnice, migrantke, vključno s tistimi brez urejenega statusa, in enostarševska gospodinjstva, ki jih vodijo ženske; ker lahko javne storitve splava vsem ženskam, tudi tistim v ranljivem socialnoekonomskem položaju, nudijo splošen dostop do varnega in zakonitega splava;

| D. | ker so spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter varen in zakonit splav temeljne pravice; ker so kriminalizacija, zavlačevanje in onemogočanje dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic oblika nasilja nad ženskami in dekleti; ker te omejitve in prepovedi ne zmanjšujejo števila splavov, ampak samo silijo ženske, da prepotujejo dolge razdalje ali se zatekajo k nevarnim splavom, jih izpostavljajo kazenskim preiskavam in pregonu, ter vplivajo na ljudi, ki nimajo zadostnih sredstev in informacij; ker se skoraj vse smrti zaradi nevarnih splavov zgodijo v državah, kjer je splav močno omejen; ker se ocenjuje, da naj bi se letno število smrti mater v ZDA zaradi nevarnih splavov do drugega leta po začetku veljavnosti prepovedi povečalo za 21 % (4); ker bi se jim bilo mogoče izogniti; ker se bo zaradi prepovedi splava povečalo tudi število smrti zaradi prisilne nosečnosti; |
| --- | --- |

D.

ker so spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter varen in zakonit splav temeljne pravice; ker so kriminalizacija, zavlačevanje in onemogočanje dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic oblika nasilja nad ženskami in dekleti; ker te omejitve in prepovedi ne zmanjšujejo števila splavov, ampak samo silijo ženske, da prepotujejo dolge razdalje ali se zatekajo k nevarnim splavom, jih izpostavljajo kazenskim preiskavam in pregonu, ter vplivajo na ljudi, ki nimajo zadostnih sredstev in informacij; ker se skoraj vse smrti zaradi nevarnih splavov zgodijo v državah, kjer je splav močno omejen; ker se ocenjuje, da naj bi se letno število smrti mater v ZDA zaradi nevarnih splavov do drugega leta po začetku veljavnosti prepovedi povečalo za 21 % (4); ker bi se jim bilo mogoče izogniti; ker se bo zaradi prepovedi splava povečalo tudi število smrti zaradi prisilne nosečnosti;

| E. | ker so med najstnicami, starimi od 15 do 19 let, težave med nosečnostjo in po rojstvu najpogostejši vzrok za smrt na svetovni ravni; ker je pri najstniških materah veliko verjetnejše, da bodo prekinile študij in jim bo grozila brezposelnost, s čimer se bo ujetost v revščino še zaostrila; |
| --- | --- |

E.

ker so med najstnicami, starimi od 15 do 19 let, težave med nosečnostjo in po rojstvu najpogostejši vzrok za smrt na svetovni ravni; ker je pri najstniških materah veliko verjetnejše, da bodo prekinile študij in jim bo grozila brezposelnost, s čimer se bo ujetost v revščino še zaostrila;

| F. | ker se poraja vse večja zaskrbljenost zaradi varstva podatkov, ker je prišlo do razveljavitve sodbe Roe proti Wade; ker je mogoče z aplikacijami za spremljanje menstruacije ali orodji za geolokacijo in iskalniki zbirati podatke o ženskah, ki so obiskale kliniko za splav, kupile nujno kontracepcijo ali iskale informacije o splavu; ker bi bilo zaradi tega mogoče identificirati ljudi ali pa zbrane informacije uporabiti proti njim; ker lahko pravosodni organi v državah, ki so prepovedale splav ali to nameravajo storiti, uporabijo digitalne podatke o ljudeh, ki iščejo, izvajajo ali omogočajo splav; |
| --- | --- |

F.

ker se poraja vse večja zaskrbljenost zaradi varstva podatkov, ker je prišlo do razveljavitve sodbe Roe proti Wade; ker je mogoče z aplikacijami za spremljanje menstruacije ali orodji za geolokacijo in iskalniki zbirati podatke o ženskah, ki so obiskale kliniko za splav, kupile nujno kontracepcijo ali iskale informacije o splavu; ker bi bilo zaradi tega mogoče identificirati ljudi ali pa zbrane informacije uporabiti proti njim; ker lahko pravosodni organi v državah, ki so prepovedale splav ali to nameravajo storiti, uporabijo digitalne podatke o ljudeh, ki iščejo, izvajajo ali omogočajo splav;

| G. | ker je nazadovanje na področju pravice do dostopa do varnega in zakonitega splava zelo skrb vzbujajoče, kljub splošnemu napredku na področju varstva spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic po svetu, tudi v Evropi; ker bi razveljavitev sodbe Roe proti Wade lahko spodbudila gibanje proti splavu v Evropski uniji; ker je Poljska edina država članica EU, ki je iz svojih zakonov umaknila razloge za splav, nelegitimno ustavno sodišče pa je 22. oktobra 2020 odločilo, da se dolgo uveljavljene pravice Poljakinj odpravijo in s tem dejansko prepovedalo splav; ker je splav prepovedan na Malti; ker medicinska pomoč pri splavu med zgodnjo nosečnostjo na Slovaškem ni zakonita, na Madžarskem pa ni na voljo; ker se dostop do splava zmanjšuje tudi v Italiji (5); ker se v drugih državah članicah EU zavrača dostop do splava, na primer nedavno na Hrvaškem (6);; ker morajo EU in njene države članice nujno braniti spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter poudariti, da so pravice žensk neodtujljive in da jih ni mogoče ukiniti ali okrniti; ker je ključnega pomena, da EU in njene države članice še naprej napredujejo pri omogočanju dostopa do varnega, zakonitega in pravočasnega splava v skladu s priporočili in dokazi Svetovne zdravstvene organizacije; |
| --- | --- |

G.

ker je nazadovanje na področju pravice do dostopa do varnega in zakonitega splava zelo skrb vzbujajoče, kljub splošnemu napredku na področju varstva spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic po svetu, tudi v Evropi; ker bi razveljavitev sodbe Roe proti Wade lahko spodbudila gibanje proti splavu v Evropski uniji; ker je Poljska edina država članica EU, ki je iz svojih zakonov umaknila razloge za splav, nelegitimno ustavno sodišče pa je 22. oktobra 2020 odločilo, da se dolgo uveljavljene pravice Poljakinj odpravijo in s tem dejansko prepovedalo splav; ker je splav prepovedan na Malti; ker medicinska pomoč pri splavu med zgodnjo nosečnostjo na Slovaškem ni zakonita, na Madžarskem pa ni na voljo; ker se dostop do splava zmanjšuje tudi v Italiji (5); ker se v drugih državah članicah EU zavrača dostop do splava, na primer nedavno na Hrvaškem (6);; ker morajo EU in njene države članice nujno braniti spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter poudariti, da so pravice žensk neodtujljive in da jih ni mogoče ukiniti ali okrniti; ker je ključnega pomena, da EU in njene države članice še naprej napredujejo pri omogočanju dostopa do varnega, zakonitega in pravočasnega splava v skladu s priporočili in dokazi Svetovne zdravstvene organizacije;

| H. | ker se ženske v Evropi še vedno spoprijemajo z ovirami, ki jim preprečujejo uživanje pravic in svoboščin zaradi pravnih omejitev, ki zanemarjajo pravice žensk in po nepotrebnem ogrožajo njihovo življenje; ker je bil ameriški turistki Andrei Prudente splav na Malti nedavno zavrnjen, čeprav je bilo njeno življenje ogroženo; ker je bila zagovornica človekovih pravic žensk Justyna Wydrzyńska na podlagi poljskega drakonskega zakona proti splavu obtožena, ker je drugi ženski dala medicinske tablete za splav; |
| --- | --- |

H.

ker se ženske v Evropi še vedno spoprijemajo z ovirami, ki jim preprečujejo uživanje pravic in svoboščin zaradi pravnih omejitev, ki zanemarjajo pravice žensk in po nepotrebnem ogrožajo njihovo življenje; ker je bil ameriški turistki Andrei Prudente splav na Malti nedavno zavrnjen, čeprav je bilo njeno življenje ogroženo; ker je bila zagovornica človekovih pravic žensk Justyna Wydrzyńska na podlagi poljskega drakonskega zakona proti splavu obtožena, ker je drugi ženski dala medicinske tablete za splav;

| I. | ker Listina določa glavne temeljne pravice in svoboščine ljudi, ki živijo v EU; ker zaščita varnega in zakonitega splava neposredno vpliva na dejansko uresničevanje pravic, priznanih v Listini, kot so človekovo dostojanstvo, osebna avtonomija, enakost in telesna celovitost; |
| --- | --- |

I.

ker Listina določa glavne temeljne pravice in svoboščine ljudi, ki živijo v EU; ker zaščita varnega in zakonitega splava neposredno vpliva na dejansko uresničevanje pravic, priznanih v Listini, kot so človekovo dostojanstvo, osebna avtonomija, enakost in telesna celovitost;

| J. | ker je Parlament 9. junija 2022 sprejel resolucijo o grožnjah za pravico do splava po svetu: morebitna razveljavitev pravice do splava v ZDA s strani vrhovnega sodišča; ker priporočila iz nje ostajajo relevantna in bi jih bilo treba uporabljati (7); |
| --- | --- |

J.

ker je Parlament 9. junija 2022 sprejel resolucijo o grožnjah za pravico do splava po svetu: morebitna razveljavitev pravice do splava v ZDA s strani vrhovnega sodišča; ker priporočila iz nje ostajajo relevantna in bi jih bilo treba uporabljati (7);

| 1. | ponovno odločno obsoja nazadovanje na področju pravic žensk ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v svetovnem merilu, tudi v ZDA in nekaterih državah članicah EU; opozarja, da so spolno in reproduktivno zdravje in pravice temeljne človekove pravice, ki bi jih bilo treba varovati in izboljšati, nikakor pa ne oslabiti ali ukiniti; poziva vlade držav, ki so sprejele zakone in druge ukrepe v zvezi s prepovedjo in omejitvijo splava, naj jih razveljavijo in poskrbijo, da bo njihova zakonodaja v skladu z mednarodno zaščitenimi standardi človekovih pravic žensk in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | predlaga, naj se pravica do splava vključi v Listino; meni, da bi bilo treba Svetu predložiti predlog za spremembo Listine:

  Člen 7a (novo):


  „Člen 7a
  Pravica do splava
  Vsakdo ima pravico do varnega in zakonitega splava.“


  ; |
| --- | --- |

2.

Člen 7a (novo):

„Člen 7a

Pravica do splava

Vsakdo ima pravico do varnega in zakonitega splava.“

| 3. | ponovno poudarja svojo resolucijo z dne 9. junija 2022 o pozivu k sklicu konvencije za spremembo temeljnih pogodb; pričakuje, da bo v zvezi s tem sklican Evropski svet; predlaga, da se v okviru tega procesa v Listino vključi pravica do varnega in zakonitega splava; poziva, naj bo Evropski parlament vključen v vse faze procesa; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja svojo resolucijo z dne 9. junija 2022 o pozivu k sklicu konvencije za spremembo temeljnih pogodb; pričakuje, da bo v zvezi s tem sklican Evropski svet; predlaga, da se v okviru tega procesa v Listino vključi pravica do varnega in zakonitega splava; poziva, naj bo Evropski parlament vključen v vse faze procesa;

| 4. | izraža neomajno solidarnost in podporo ženskam in dekletom v ZDA, pa tudi tistim, ki se v teh težkih okoliščinah ukvarjajo z zagotavljanjem in zagovarjanjem pravice in dostopa do zakonitega in varnega splava; prav tako podpira poziv kongresu ZDA, naj sprejme zakon, ki bi zaščitil pravico do splava na zvezni ravni; |
| --- | --- |

4.

izraža neomajno solidarnost in podporo ženskam in dekletom v ZDA, pa tudi tistim, ki se v teh težkih okoliščinah ukvarjajo z zagotavljanjem in zagovarjanjem pravice in dostopa do zakonitega in varnega splava; prav tako podpira poziv kongresu ZDA, naj sprejme zakon, ki bi zaščitil pravico do splava na zvezni ravni;

| 5. | je globoko zaskrbljen, ker prepovedi in druge omejitve glede splava nesorazmerno prizadenejo ženske, ki živijo v revščini, še posebej rasno diskriminirane ženske, vključno s temnopoltimi ženskami, ženskami latinskoameriškega porekla in pripadnicami domorodnih ljudstev, pa tudi ženske na podeželju, osebe LGBTIQ, invalidke, mladostnice, migrantke, vključno s tistimi brez urejenega statusa, in enostarševska gospodinjstva, ki jih vodijo ženske; poudarja, da so ženske, ki si zaradi finančnih ali logističnih ovir ne morejo privoščiti potovanja na klinike za reproduktivno zdravje v sosednjih državah, bolj izpostavljene nevarnim postopkom, ki ogrožajo njihova življenja, ter so prisiljene proti svoji volji otroka donositi do konca, kar predstavlja kršitev človekovih pravic in obliko nasilja na podlagi spola (8); |
| --- | --- |

5.

je globoko zaskrbljen, ker prepovedi in druge omejitve glede splava nesorazmerno prizadenejo ženske, ki živijo v revščini, še posebej rasno diskriminirane ženske, vključno s temnopoltimi ženskami, ženskami latinskoameriškega porekla in pripadnicami domorodnih ljudstev, pa tudi ženske na podeželju, osebe LGBTIQ, invalidke, mladostnice, migrantke, vključno s tistimi brez urejenega statusa, in enostarševska gospodinjstva, ki jih vodijo ženske; poudarja, da so ženske, ki si zaradi finančnih ali logističnih ovir ne morejo privoščiti potovanja na klinike za reproduktivno zdravje v sosednjih državah, bolj izpostavljene nevarnim postopkom, ki ogrožajo njihova življenja, ter so prisiljene proti svoji volji otroka donositi do konca, kar predstavlja kršitev človekovih pravic in obliko nasilja na podlagi spola (8

| 6. | poziva vlado ZDA, naj zagotovi varstvo podatkov za vse, še posebej tiste, ki iščejo, izvajajo in omogočajo splav, in sicer z omogočanjem zasebnega in varnega dostopa, ustavitvijo sledenja vedenja, izboljšanjem politik brisanja podatkov, šifriranjem podatkov v tranzitu, omogočanjem privzetega šifriranja sporočil od konca do konca, preprečevanjem sledenja lokaciji in zagotavljanjem, da so uporabniki obveščeni, ko se njihovi podatki zahtevajo (9); |
| --- | --- |

6.

poziva vlado ZDA, naj zagotovi varstvo podatkov za vse, še posebej tiste, ki iščejo, izvajajo in omogočajo splav, in sicer z omogočanjem zasebnega in varnega dostopa, ustavitvijo sledenja vedenja, izboljšanjem politik brisanja podatkov, šifriranjem podatkov v tranzitu, omogočanjem privzetega šifriranja sporočil od konca do konca, preprečevanjem sledenja lokaciji in zagotavljanjem, da so uporabniki obveščeni, ko se njihovi podatki zahtevajo (9

| 7. | poudarja pomanjkanje dostopa do kontracepcije in obstoječe nezadovoljene potrebe (10); poudarja, da bi bilo treba prednostno obravnavati boj proti spolnemu nasilju ter celovito, starosti primerno in na dokazih temelječe izobraževanje o spolnosti in odnosih za vse, vrsto kakovostnih, dostopnih, varnih, cenovno ugodnih in po potrebi brezplačnih kontracepcijskih metod in sredstev, svetovanje pri načrtovanju družine ter zdravstvene storitve; priznava vlogo nevladnih organizacij kot ponudnikov storitev in zagovornikov spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter jih spodbuja, naj nadaljujejo svoje delo; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomanjkanje dostopa do kontracepcije in obstoječe nezadovoljene potrebe (10

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo politično podporo zagovornikom človekovih pravic in izvajalcem zdravstvenih storitev, ki si prizadevajo za napredek na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, pa tudi civilni družbi in organizacijam civilne družbe na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, ki so glavni akterji v družbah z enakostjo spolov ter ključni ponudniki storitev in informacij na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, še posebej tistim, ki v Evropi delajo v zahtevnih razmerah; poziva Komisijo, naj te zagovornike zaščiti in podpre pred morebitnim preganjanjem; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice, naj povečajo politično podporo zagovornikom človekovih pravic in izvajalcem zdravstvenih storitev, ki si prizadevajo za napredek na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, pa tudi civilni družbi in organizacijam civilne družbe na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, ki so glavni akterji v družbah z enakostjo spolov ter ključni ponudniki storitev in informacij na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, še posebej tistim, ki v Evropi delajo v zahtevnih razmerah; poziva Komisijo, naj te zagovornike zaščiti in podpre pred morebitnim preganjanjem;

| 9. | je zaskrbljen zaradi morebitnega povečanja denarnega toka financiranja skupin proti enakosti spolov in skupin, ki nasprotujejo možnosti izbire, v svetu, tudi v Evropi; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen zaradi morebitnega povečanja denarnega toka financiranja skupin proti enakosti spolov in skupin, ki nasprotujejo možnosti izbire, v svetu, tudi v Evropi;

| 10. | poziva EU in njene države članice, naj pravno priznajo pravico do splava in zagovarjajo spoštovanje pravice do varnega in zakonitega splava ter drugega spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; poziva EU, naj deluje kot zagovornica te pravice in naj njeno priznanje obravnava kot glavno prednostno nalogo v pogajanjih v mednarodnih institucijah in drugih večstranskih forumih, kot je Svet Evrope, ter naj se zavzema za njeno vključitev v Splošno deklaracijo človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

poziva EU in njene države članice, naj pravno priznajo pravico do splava in zagovarjajo spoštovanje pravice do varnega in zakonitega splava ter drugega spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; poziva EU, naj deluje kot zagovornica te pravice in naj njeno priznanje obravnava kot glavno prednostno nalogo v pogajanjih v mednarodnih institucijah in drugih večstranskih forumih, kot je Svet Evrope, ter naj se zavzema za njeno vključitev v Splošno deklaracijo človekovih pravic;

| 11. | obsoja dejstvo, da številne ženske v EU še vedno nimajo dostopa do splava zaradi pravnih, finančnih, družbenih in praktičnih omejitev v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

11.

obsoja dejstvo, da številne ženske v EU še vedno nimajo dostopa do splava zaradi pravnih, finančnih, družbenih in praktičnih omejitev v nekaterih državah članicah;

| 12. | poziva države članice, naj dekriminalizirajo splav ter odpravijo ovire za varen in zakonit splav ter dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter naj se borijo proti tem oviram; poziva države članice, naj na nediskriminatoren način omogočijo dostop do varnih, zakonitih in brezplačnih storitev splava, pred- in poporodnih storitev in sredstev, prostovoljnega načrtovanja družine, kontracepcije, mladim prijaznih storitev ter preprečevanja okužbe z virusom HIV, zdravljenja, oskrbe in podpore; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj dekriminalizirajo splav ter odpravijo ovire za varen in zakonit splav ter dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter naj se borijo proti tem oviram; poziva države članice, naj na nediskriminatoren način omogočijo dostop do varnih, zakonitih in brezplačnih storitev splava, pred- in poporodnih storitev in sredstev, prostovoljnega načrtovanja družine, kontracepcije, mladim prijaznih storitev ter preprečevanja okužbe z virusom HIV, zdravljenja, oskrbe in podpore;

| 13. | priporoča, naj se v ZDA čim prej napoti delegacija, ki bo ocenila učinek odločitve vrhovnega sodišča ter podprla nevladne organizacije za pravice žensk in gibanja, ki se zavzemajo za izbiro splava v državi; zahteva, da prihodnje delegacije Evropskega parlamenta, ki bodo odpotovale v Washington, dosledno opozarjajo na vprašanje pravic do splava in se sestanejo z organizacijami za pravice žensk; |
| --- | --- |

13.

priporoča, naj se v ZDA čim prej napoti delegacija, ki bo ocenila učinek odločitve vrhovnega sodišča ter podprla nevladne organizacije za pravice žensk in gibanja, ki se zavzemajo za izbiro splava v državi; zahteva, da prihodnje delegacije Evropskega parlamenta, ki bodo odpotovale v Washington, dosledno opozarjajo na vprašanje pravic do splava in se sestanejo z organizacijami za pravice žensk;

| 14. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, delegacijo EU v ZDA, Komisijo in vse države članice EU, naj v svojih zunanjih odnosih uporabijo vse razpoložljive instrumente, da bi izboljšale svoje ukrepe in preprečile nazadovanje na področju pravic žensk ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, vključno z izravnavo morebitnega zmanjšanja financiranja spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic po vsem svetu s strani ZDA ter z odločnim zagovarjanjem in dajanjem prednosti splošnemu dostopu do varnega in zakonitega splava ter drugega spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

14.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, delegacijo EU v ZDA, Komisijo in vse države članice EU, naj v svojih zunanjih odnosih uporabijo vse razpoložljive instrumente, da bi izboljšale svoje ukrepe in preprečile nazadovanje na področju pravic žensk ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, vključno z izravnavo morebitnega zmanjšanja financiranja spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic po vsem svetu s strani ZDA ter z odločnim zagovarjanjem in dajanjem prednosti splošnemu dostopu do varnega in zakonitega splava ter drugega spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic;

| 15. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, predsedniku Združenih držav Amerike in njegovi administraciji, kongresu Združenih držav Amerike in vrhovnemu sodišču Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

15.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, predsedniku Združenih držav Amerike in njegovi administraciji, kongresu Združenih držav Amerike in vrhovnemu sodišču Združenih držav Amerike.

---

(1)  UL C 81, 18.2.2022, str. 43.

1

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0243.

2

(3)  https://www.gov.ca.gov/2022/06/24/west-coast-states-launch-new-multi-state-commitment-to-reproductive-freedom-standing-united-on-protecting-abortion-access/

3

(4)  https://ncpolicywatch.com/2022/05/05/study-shows-an-abortion-ban-may-lead-to-a-21-increase-in-pregnancy-related-deaths/

4

(5)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680687bdc; http://www.refreg.ep.parl.union.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/608853/IPOL_BRI(2018)608853_EN.pdf

5

(6)  https://www.roda.hr/en/news/support-for-accessible-safe-and-legal-termination-of-pregnancy-in-croatia.html

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0243_SL.html

7

(8)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

8

(9)  https://www.eff.org/deeplinks/2022/06/effs-statement-dobbs-abortion-ruling

9

(10)  UNFPA state of world population report, Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy, 30. marec 2022.

10

Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

torek 5. julija 2022

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/273 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/273

---

P9_TA(2022)0275

Pogajanja za sporazum o sodelovanju med EU in Interpolom

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 Svetu in Komisiji glede pogajanj za sporazum o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (ICPO-INTERPOL) (2022/2025(INI))

(2023/C 47/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju PDEU ter zlasti člena 16 ter členov 82(1) in 87(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju PDEU ter zlasti člena 16 ter členov 82(1) in 87(2),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti členov 7, 8, 47 in 52, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti členov 7, 8, 47 in 52,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (2) (direktiva o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (2) (direktiva o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Unije in o prostem pretoku takih podatkov (3), zlasti člena 42(1) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Unije in o prostem pretoku takih podatkov (3), zlasti člena 42(1) Uredbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) (7),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 8/2021 z dne 25. maja 2021o priporočilu za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o sodelovanju med EU in Interpolom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 8/2021 z dne 25. maja 2021o priporočilu za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o sodelovanju med EU in Interpolom,

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve iz februarja 2022 z naslovom „Ensuring the rights of EU citizens against politically motivated Red Notices“ (Zagotavljanje pravic državljanov EU proti politično motiviranim rdečim tiralicam), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve iz februarja 2022 z naslovom „Ensuring the rights of EU citizens against politically motivated Red Notices“ (Zagotavljanje pravic državljanov EU proti politično motiviranim rdečim tiralicam),

| — | ob upoštevanju Interpolovega pravilnika o obdelavi podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Interpolovega pravilnika o obdelavi podatkov,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 2161(2017) o zlorabi Interpolovega sistema in nujnosti strožjih pravnih varoval ter resolucije št. 2315(2019) o reformi Interpola, postopkih izročitve in poglabljanju zaupanja z bojem proti zlorabam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 2161(2017) o zlorabi Interpolovega sistema in nujnosti strožjih pravnih varoval ter resolucije št. 2315(2019) o reformi Interpola, postopkih izročitve in poglabljanju zaupanja z bojem proti zlorabam,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov ter spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 in (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov ter spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 in (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 (9),

| — | ob upoštevanju členov 114(4) in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 114(4) in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0200/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0200/2022),

| A. | ker sta današnji terorizem ter hud in organizirani kriminal dinamična, zapletena, inovativna, globalizirana, mobilna in pogosto nadnacionalna pojava, ki zahtevata odločen odziv ter učinkovitejše in bolj usklajeno sodelovanje EU z mednarodnimi organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, kot je Mednarodna organizacija kriminalistične policije (Interpol); ker je Komisija v strategiji EU za varnostno unijo iz leta 2020 države članice pozvala, naj okrepijo večstransko sodelovanje in usklajevanje med EU in Interpolom, saj je to bistveno za povečanje sodelovanja in izmenjave informacij; ker je Parlament v resoluciji z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za varnostno unijo (10) poudaril, da je potrebno tesnejše sodelovanje med državami članicami in boljše usklajevanje na ravni EU med vsemi akterji; |
| --- | --- |

A.

ker sta današnji terorizem ter hud in organizirani kriminal dinamična, zapletena, inovativna, globalizirana, mobilna in pogosto nadnacionalna pojava, ki zahtevata odločen odziv ter učinkovitejše in bolj usklajeno sodelovanje EU z mednarodnimi organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, kot je Mednarodna organizacija kriminalistične policije (Interpol); ker je Komisija v strategiji EU za varnostno unijo iz leta 2020 države članice pozvala, naj okrepijo večstransko sodelovanje in usklajevanje med EU in Interpolom, saj je to bistveno za povečanje sodelovanja in izmenjave informacij; ker je Parlament v resoluciji z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za varnostno unijo (10) poudaril, da je potrebno tesnejše sodelovanje med državami članicami in boljše usklajevanje na ravni EU med vsemi akterji;

| B. | ker je učinkovito mednarodno sodelovanje ob polnem spoštovanju temeljnih pravic pomembna sestavina učinkovitega sodelovanja na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodja, zlasti če gre za vrste kaznivih dejanj, kjer je potrebna obdelava in izmenjava osebnih podatkov; ker zakonitost obdelave osebnih podatkov ureja pravni red Unije na področju varstva podatkov in ker to velja tudi za dvostranske sporazume o izmenjavi osebnih podatkov s ključnimi partnerji, ki imajo pomembno vlogo pri pridobivanju informacij in morebitnih dokazov iz držav zunaj EU; |
| --- | --- |

B.

ker je učinkovito mednarodno sodelovanje ob polnem spoštovanju temeljnih pravic pomembna sestavina učinkovitega sodelovanja na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodja, zlasti če gre za vrste kaznivih dejanj, kjer je potrebna obdelava in izmenjava osebnih podatkov; ker zakonitost obdelave osebnih podatkov ureja pravni red Unije na področju varstva podatkov in ker to velja tudi za dvostranske sporazume o izmenjavi osebnih podatkov s ključnimi partnerji, ki imajo pomembno vlogo pri pridobivanju informacij in morebitnih dokazov iz držav zunaj EU;

| C. | ker je Interpol v svetovnem merilu največja mednarodna organizacija kriminalistične policije in ima pomembno vlogo po vsem svetu; ker Interpol temelji na medvladnem sodelovanju; ker je Svet decembra 2021 sprejel pogajalski mandat za Komisijo za začetek pogajanj o mednarodnem sporazumu v imenu EU o okrepljenem sodelovanju z Interpolom, vključno z dostopom do Interpolovih podatkovnih zbirk in poglabljanjem operativnega sodelovanja, ki naj bi bil sklenjen do konca leta 2022; ker mora končni sporazum nujno uvesti zanesljive ukrepe za spoštovanje načel obdelave osebnih podatkov, ki so določena v pravnem redu Unije o varstvu podatkov, in za pravilnost osebnih podatkov, prejetih med tem sodelovanjem, tako da bodo pri sodelovanju in izmenjavi osebnih podatkov v prihodnosti spoštovane temeljne pravice, tudi pravica do varstva podatkov in zasebnosti; |
| --- | --- |

C.

ker je Interpol v svetovnem merilu največja mednarodna organizacija kriminalistične policije in ima pomembno vlogo po vsem svetu; ker Interpol temelji na medvladnem sodelovanju; ker je Svet decembra 2021 sprejel pogajalski mandat za Komisijo za začetek pogajanj o mednarodnem sporazumu v imenu EU o okrepljenem sodelovanju z Interpolom, vključno z dostopom do Interpolovih podatkovnih zbirk in poglabljanjem operativnega sodelovanja, ki naj bi bil sklenjen do konca leta 2022; ker mora končni sporazum nujno uvesti zanesljive ukrepe za spoštovanje načel obdelave osebnih podatkov, ki so določena v pravnem redu Unije o varstvu podatkov, in za pravilnost osebnih podatkov, prejetih med tem sodelovanjem, tako da bodo pri sodelovanju in izmenjavi osebnih podatkov v prihodnosti spoštovane temeljne pravice, tudi pravica do varstva podatkov in zasebnosti;

| D. | ker EU in Interpol na podlagi sporazumov ali delovnih dogovorov že dolgo sodelujeta na številnih področjih, povezanih s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem kaznivih dejanj, in sicer z operativnim izvajanjem cikla politike EU – EMPACT (Evropska večdisciplinarna platforma proti grožnjam kriminala) in s podpiranjem dejavnosti držav članic v sodelovanju z agencijami EU, kot so Agencija EU za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex), Agencija EU za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), Agencija EU za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA); ker sta Europol in Interpol 5. novembra 2001 podpisala operativni sporazum, ki mu je sledil memorandum o soglasju, ki omogoča prenos osebnih podatkov prek njunih uradnikov za zvezo; ker je agencija Frontex 27. maja 2009 z Interpolom podpisala delovni sporazum o vzpostavitvi okvira za sodelovanje, katerega cilj je olajšati preprečevanje in odkrivanje čezmejnega kriminala ter boj proti njemu in izboljšati varnost meja za boj proti nezakonitemu priseljevanju, tihotapljenju ljudi in trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

D.

ker EU in Interpol na podlagi sporazumov ali delovnih dogovorov že dolgo sodelujeta na številnih področjih, povezanih s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem kaznivih dejanj, in sicer z operativnim izvajanjem cikla politike EU – EMPACT (Evropska večdisciplinarna platforma proti grožnjam kriminala) in s podpiranjem dejavnosti držav članic v sodelovanju z agencijami EU, kot so Agencija EU za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex), Agencija EU za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), Agencija EU za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA); ker sta Europol in Interpol 5. novembra 2001 podpisala operativni sporazum, ki mu je sledil memorandum o soglasju, ki omogoča prenos osebnih podatkov prek njunih uradnikov za zvezo; ker je agencija Frontex 27. maja 2009 z Interpolom podpisala delovni sporazum o vzpostavitvi okvira za sodelovanje, katerega cilj je olajšati preprečevanje in odkrivanje čezmejnega kriminala ter boj proti njemu in izboljšati varnost meja za boj proti nezakonitemu priseljevanju, tihotapljenju ljudi in trgovini z ljudmi;

| E. | ker lahko posamezne države članice EU kot države članice Interpola neposredno dostopajo do 19 Interpolovih podatkovnih zbirk, ki lahko vključujejo dragocene informacije o posameznikih, ukradenem premoženju, orožju in grožnjah; ker te podatkovne zbirke vsebujejo milijone zapisov z informacijami, ki bi lahko neposredno prispevale k boju proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu ter terorizmu; ker Frontex, Agencija EU za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) in Evropsko javno tožilstvo (EJT) v skladu s svojimi mandati trenutno nimajo dostopa do teh podatkovnih zbirk, bodisi neposredno bodisi na podlagi sistema „zadetek/ni zadetka“, ker ni sporazuma z Interpolom, ki bi bil v ta namen potreben v skladu z Interpolovimi pravili o obdelavi podatkov; |
| --- | --- |

E.

ker lahko posamezne države članice EU kot države članice Interpola neposredno dostopajo do 19 Interpolovih podatkovnih zbirk, ki lahko vključujejo dragocene informacije o posameznikih, ukradenem premoženju, orožju in grožnjah; ker te podatkovne zbirke vsebujejo milijone zapisov z informacijami, ki bi lahko neposredno prispevale k boju proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu ter terorizmu; ker Frontex, Agencija EU za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) in Evropsko javno tožilstvo (EJT) v skladu s svojimi mandati trenutno nimajo dostopa do teh podatkovnih zbirk, bodisi neposredno bodisi na podlagi sistema „zadetek/ni zadetka“, ker ni sporazuma z Interpolom, ki bi bil v ta namen potreben v skladu z Interpolovimi pravili o obdelavi podatkov;

| F. | ker je sedanje sodelovanje med EU in Interpolom na področju boja proti terorizmu že tesno; ker bi ga bilo treba še poglobiti in razširiti na nova področja; ker bi bilo treba izboljšati, pospešiti in racionalizirati postopke za obravnavanje vrste nujnih operativnih potreb, da bi olajšali hiter dostop do informacij o hudem in organiziranem kriminalu in terorizmu ter izvajali obstoječe pravne akte Unije; |
| --- | --- |

F.

ker je sedanje sodelovanje med EU in Interpolom na področju boja proti terorizmu že tesno; ker bi ga bilo treba še poglobiti in razširiti na nova področja; ker bi bilo treba izboljšati, pospešiti in racionalizirati postopke za obravnavanje vrste nujnih operativnih potreb, da bi olajšali hiter dostop do informacij o hudem in organiziranem kriminalu in terorizmu ter izvajali obstoječe pravne akte Unije;

| G. | ker je EU največja donatorka sredstev Interpolu, ki so večinoma namenjena izmenjavi informacij pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, vendar zadevajo tudi sodelovanje pri upravljanju meja in dejavnosti za krepitev zmogljivosti, ter projekte in programe za boj proti vrsti terorističnih in drugih hudih kaznivih dejanj; ker ima EU zaradi tega pomembno vlogo pri izboljšavah v delovanju Interpola, zlasti njegove preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

G.

ker je EU največja donatorka sredstev Interpolu, ki so večinoma namenjena izmenjavi informacij pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, vendar zadevajo tudi sodelovanje pri upravljanju meja in dejavnosti za krepitev zmogljivosti, ter projekte in programe za boj proti vrsti terorističnih in drugih hudih kaznivih dejanj; ker ima EU zaradi tega pomembno vlogo pri izboljšavah v delovanju Interpola, zlasti njegove preglednosti in odgovornosti;

| H. | ker bi moral novi sporazum vzpostaviti sodoben in jasen okvir za sodelovanje organov in agencij EU z Interpolom, ki bo temeljil na obstoječih načinih sodelovanja; ker bi moral biti sporazum v skladu s splošnimi zahtevami listine, veljavnim pravnim redom Unije na področju varstva podatkov, in sicer uredbo EU o varstvu podatkov in direktivo o preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, posebnimi zahtevami glede varstva podatkov in zaščitnimi ukrepi, določenimi v temeljnih aktih o ustanovitvi organov, agencij in informacijskih sistemov EU, z ustrezno sodno prakso Sodišča Evropske unije in standardi temeljnih pravic; |
| --- | --- |

H.

ker bi moral novi sporazum vzpostaviti sodoben in jasen okvir za sodelovanje organov in agencij EU z Interpolom, ki bo temeljil na obstoječih načinih sodelovanja; ker bi moral biti sporazum v skladu s splošnimi zahtevami listine, veljavnim pravnim redom Unije na področju varstva podatkov, in sicer uredbo EU o varstvu podatkov in direktivo o preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, posebnimi zahtevami glede varstva podatkov in zaščitnimi ukrepi, določenimi v temeljnih aktih o ustanovitvi organov, agencij in informacijskih sistemov EU, z ustrezno sodno prakso Sodišča Evropske unije in standardi temeljnih pravic;

| I. | ker bi moral biti novi sporazum odgovor na operativne potrebe, ob upoštevanju najnovejšega razvoja na področju boja proti terorizmu ter čezmejnemu, nadnacionalnemu, hudemu in organiziranemu kriminalu; ker je sporazum pravna podlaga za izmenjavo operativnih informacij, vključno z osebnimi podatki, in dostop organov in agencij Unije do ustreznih Interpolovih podatkovnih zbirk v skladu z njihovimi pooblastili, pod pogojem, da bo pravno zavezujoč in izvršljiv proti vsem stranem ter da bo vseboval vse potrebne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

I.

ker bi moral biti novi sporazum odgovor na operativne potrebe, ob upoštevanju najnovejšega razvoja na področju boja proti terorizmu ter čezmejnemu, nadnacionalnemu, hudemu in organiziranemu kriminalu; ker je sporazum pravna podlaga za izmenjavo operativnih informacij, vključno z osebnimi podatki, in dostop organov in agencij Unije do ustreznih Interpolovih podatkovnih zbirk v skladu z njihovimi pooblastili, pod pogojem, da bo pravno zavezujoč in izvršljiv proti vsem stranem ter da bo vseboval vse potrebne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov;

| J. | ker v povezavi s priporočilom Komisije ni bila opravljena nobena ocena učinka na temeljne pravice; |
| --- | --- |

J.

ker v povezavi s priporočilom Komisije ni bila opravljena nobena ocena učinka na temeljne pravice;

| K. | ker je sprejetje pravnega okvira Unije za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju pravosodja in notranjih zadev maja 2019 privedlo do pripravljalnih pogovorov med EU in Interpolom o potrebi po sklenitvi sporazuma o sodelovanju; ker je v EU trenutno vzpostavljena napredna in skupna podatkovna infrastruktura za policijsko in pravosodno sodelovanje, azil in migracije ter meje in vizume; ker ta infrastruktura ter sistemi IT in podatkovne zbirke EU, ki jo sestavljajo, omogočajo omejeno in regulirano izmenjavo informacij s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

K.

ker je sprejetje pravnega okvira Unije za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju pravosodja in notranjih zadev maja 2019 privedlo do pripravljalnih pogovorov med EU in Interpolom o potrebi po sklenitvi sporazuma o sodelovanju; ker je v EU trenutno vzpostavljena napredna in skupna podatkovna infrastruktura za policijsko in pravosodno sodelovanje, azil in migracije ter meje in vizume; ker ta infrastruktura ter sistemi IT in podatkovne zbirke EU, ki jo sestavljajo, omogočajo omejeno in regulirano izmenjavo informacij s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami;

| L. | ker bi moral novi sporazum urejati sodelovanje med Interpolom, Evropskim javnim tožilstvom, Eurojustom in agencijo Frontex ter tem organom, agencijam in državam članicam za namene, strogo povezane z izvajanjem njihovih nalog, kot so urejene v temeljnih aktih, omogočati neposreden dostop do dveh Interpolovih podatkovnih zbirk – podatkovne zbirke o ukradenih in izgubljenih potnih listinah in podatkovne zbirke potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov – prek evropskega iskalnega portala v skladu z zahtevami EU o varstvu podatkov in ob spoštovanju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

L.

ker bi moral novi sporazum urejati sodelovanje med Interpolom, Evropskim javnim tožilstvom, Eurojustom in agencijo Frontex ter tem organom, agencijam in državam članicam za namene, strogo povezane z izvajanjem njihovih nalog, kot so urejene v temeljnih aktih, omogočati neposreden dostop do dveh Interpolovih podatkovnih zbirk – podatkovne zbirke o ukradenih in izgubljenih potnih listinah in podatkovne zbirke potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov – prek evropskega iskalnega portala v skladu z zahtevami EU o varstvu podatkov in ob spoštovanju temeljnih pravic;

| M. | ker Interpol v skladu s svojo ustavo ne sme pomagati državam, ki so njegove članice, a kršijo mednarodno pravo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

M.

ker Interpol v skladu s svojo ustavo ne sme pomagati državam, ki so njegove članice, a kršijo mednarodno pravo o človekovih pravicah;

| N. | ker vladne, mednarodne in nevladne organizacije še naprej poročajo o zlorabah Interpolovega sistema razpisov ukrepov in prenosov s strani nekaterih držav, ki so njegove članice, da bi preganjale politične nasprotnike, nacionalne zagovornike človekovih pravic, odvetnike, aktiviste civilne družbe in novinarje, s čimer kršijo mednarodne standarde na področju človekovih pravic in Interpolova lastna pravila; ker je po poročilih Komisije in organizacij civilne družbe Interpol spremenil in izboljšal svoje postopke pregleda rdečih tiralic ter sisteme podpore za nacionalne centralne urade v državah članicah, spremenil ustroj in delovanje komisije za nadzor zbirk, ki izvaja njegov pritožbeni mehanizem, imenoval uradno osebo za varstvo podatkov ter uvedel program učenja in izmenjave znanja; ker kljub tem reformam ostajajo resni pomisleki v zvezi z morebitnimi zlorabami Interpolovega sistema, ki vplivajo na temeljne pravice, saj nedavna poročila še vedno poudarjajo potrebo po več pravnih zaščitnih ukrepih, večji preglednosti in boljšem izvajanju reform; ker obstajajo veliki izzivi pri mehanizmih za posodabljanje informacij v zvezi z rdečimi tiralicami in obvestili, saj včasih še vedno veljajo v nacionalnih podatkovnih zbirkah, čeprav jih je generalni sekretariat Interpola posodobil in odstranil; ker tako pisni viri kot razgovori z vladnimi in nevladnimi organizacijami kažejo, da je Interpolov postopek preverjanja še vedno nedosleden; |
| --- | --- |

N.

ker vladne, mednarodne in nevladne organizacije še naprej poročajo o zlorabah Interpolovega sistema razpisov ukrepov in prenosov s strani nekaterih držav, ki so njegove članice, da bi preganjale politične nasprotnike, nacionalne zagovornike človekovih pravic, odvetnike, aktiviste civilne družbe in novinarje, s čimer kršijo mednarodne standarde na področju človekovih pravic in Interpolova lastna pravila; ker je po poročilih Komisije in organizacij civilne družbe Interpol spremenil in izboljšal svoje postopke pregleda rdečih tiralic ter sisteme podpore za nacionalne centralne urade v državah članicah, spremenil ustroj in delovanje komisije za nadzor zbirk, ki izvaja njegov pritožbeni mehanizem, imenoval uradno osebo za varstvo podatkov ter uvedel program učenja in izmenjave znanja; ker kljub tem reformam ostajajo resni pomisleki v zvezi z morebitnimi zlorabami Interpolovega sistema, ki vplivajo na temeljne pravice, saj nedavna poročila še vedno poudarjajo potrebo po več pravnih zaščitnih ukrepih, večji preglednosti in boljšem izvajanju reform; ker obstajajo veliki izzivi pri mehanizmih za posodabljanje informacij v zvezi z rdečimi tiralicami in obvestili, saj včasih še vedno veljajo v nacionalnih podatkovnih zbirkah, čeprav jih je generalni sekretariat Interpola posodobil in odstranil; ker tako pisni viri kot razgovori z vladnimi in nevladnimi organizacijami kažejo, da je Interpolov postopek preverjanja še vedno nedosleden;

| O. | ker 3. člen Interpolovega statuta prepoveduje posredovanje ali dejavnosti političnega, vojaškega, verskega ali rasnega značaja; ker je bilo v zadnjih letih še vedno opaziti zlorabe v odmevnih primerih v več državah članicah Interpola; ker se politično motivirane izročitve pogosto sprožijo zaradi zlorab pri izdaji „rdeče tiralice“ ali „obvestila o iskani osebi“ prek Interpola; ker Interpol daje na voljo le malo informacij o tem, kako pregleduje rdeče tiralice, o svoji upravni sposobnosti za to in o rezultatih teh pregledov, kar povzroča nepreglednost v zvezi s tem, kako si Interpol prizadeva za učinkovit boj proti politično motiviranim rdečim tiralicam; ker imajo države, ki so članice Interpola, in druge mednarodne organizacije omejen dostop do informacij o splošni obravnavi rdečih tiralic in obvestil; ker ni na voljo informacij o državah, ki so tiralice zahtevale, o tem, koliko zahtev je bilo sprejetih in zavrnjenih, o razlogih za zavrnitev, o tem, katere države so bolj ali manj uspešne v smislu sprejetih ali zavrnjenih tiralic, ter o razvoju teh praks skozi čas; ker je zato nemogoče oceniti kakovost postopka preverjanja generalnega sekretariata Interpola, delo nacionalnih centralnih uradov ali kakovost zahtev, ki jih predložijo države; |
| --- | --- |

O.

ker 3. člen Interpolovega statuta prepoveduje posredovanje ali dejavnosti političnega, vojaškega, verskega ali rasnega značaja; ker je bilo v zadnjih letih še vedno opaziti zlorabe v odmevnih primerih v več državah članicah Interpola; ker se politično motivirane izročitve pogosto sprožijo zaradi zlorab pri izdaji „rdeče tiralice“ ali „obvestila o iskani osebi“ prek Interpola; ker Interpol daje na voljo le malo informacij o tem, kako pregleduje rdeče tiralice, o svoji upravni sposobnosti za to in o rezultatih teh pregledov, kar povzroča nepreglednost v zvezi s tem, kako si Interpol prizadeva za učinkovit boj proti politično motiviranim rdečim tiralicam; ker imajo države, ki so članice Interpola, in druge mednarodne organizacije omejen dostop do informacij o splošni obravnavi rdečih tiralic in obvestil; ker ni na voljo informacij o državah, ki so tiralice zahtevale, o tem, koliko zahtev je bilo sprejetih in zavrnjenih, o razlogih za zavrnitev, o tem, katere države so bolj ali manj uspešne v smislu sprejetih ali zavrnjenih tiralic, ter o razvoju teh praks skozi čas; ker je zato nemogoče oceniti kakovost postopka preverjanja generalnega sekretariata Interpola, delo nacionalnih centralnih uradov ali kakovost zahtev, ki jih predložijo države;

| P. | ker je Parlament v resoluciji z dne 16. septembra 2021 o zagovorniku človekovih pravic Ahmedu Mansurju v Združenih arabskih emiratih (11) izrazil globoko zaskrbljenost zaradi kandidature in imenovanja generalmajorja Ahmeda Naserja Al Raisija, generalnega inšpektorja ministrstva za notranje zadeve Združenih arabskih emiratov, za Interpolovega predsednika in člane generalne skupščine Interpola, zlasti države članice EU, pozval, naj ustrezno preučijo obtožbe, da je bil vpleten v kršenje človekovih pravic; ker so se 11. maja 2022 v Franciji proti predsedniku Interpola začele preiskave v zvezi z obtožbami o mučenju; |
| --- | --- |

P.

ker je Parlament v resoluciji z dne 16. septembra 2021 o zagovorniku človekovih pravic Ahmedu Mansurju v Združenih arabskih emiratih (11) izrazil globoko zaskrbljenost zaradi kandidature in imenovanja generalmajorja Ahmeda Naserja Al Raisija, generalnega inšpektorja ministrstva za notranje zadeve Združenih arabskih emiratov, za Interpolovega predsednika in člane generalne skupščine Interpola, zlasti države članice EU, pozval, naj ustrezno preučijo obtožbe, da je bil vpleten v kršenje človekovih pravic; ker so se 11. maja 2022 v Franciji proti predsedniku Interpola začele preiskave v zvezi z obtožbami o mučenju;

| Q. | ker je podlaga za sodelovanje med Evropsko unijo in državami članicami Interpola zaupanje v sisteme Interpola; ker zaupanje v Interpolov sistem rdečih tiralic in obvestil temelji na preprečevanju in hitrem ukrepanju v primeru zlorab teh tiralic s strani držav, ki želijo Interpolove sisteme izkoristiti v politične in represivne namene; ker mora Interpol zagotoviti, da bo interna obdelava osebnih podatkov v njegovih sistemih v skladu s človekovimi pravicami in pravno državo; |
| --- | --- |

Q.

ker je podlaga za sodelovanje med Evropsko unijo in državami članicami Interpola zaupanje v sisteme Interpola; ker zaupanje v Interpolov sistem rdečih tiralic in obvestil temelji na preprečevanju in hitrem ukrepanju v primeru zlorab teh tiralic s strani držav, ki želijo Interpolove sisteme izkoristiti v politične in represivne namene; ker mora Interpol zagotoviti, da bo interna obdelava osebnih podatkov v njegovih sistemih v skladu s človekovimi pravicami in pravno državo;

| R. | ker so številne avtoritarne države še vedno članice Interpola; ker so avtoritarni režimi v zadnjih letih uspešno politično zlorabljali sistem rdečih tiralic in obvestil, preganjali posameznike tudi zunaj svoje jurisdikcije ter jih izpostavljali dejanskim, konkretnim in invazivnim omejitvam življenja in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

R.

ker so številne avtoritarne države še vedno članice Interpola; ker so avtoritarni režimi v zadnjih letih uspešno politično zlorabljali sistem rdečih tiralic in obvestil, preganjali posameznike tudi zunaj svoje jurisdikcije ter jih izpostavljali dejanskim, konkretnim in invazivnim omejitvam življenja in temeljnih pravic;

| S. | ker ruska invazija v Ukrajino neposredno ogroža mednarodno sodelovanje na področju kazenskega pregona in ker neoviran dostop Rusije do Interpolovih podatkovnih zbirk ogroža celovitost sodelovanja EU z Interpolom; ker je Rusija odgovorna za številne rdeče tiralice in obvestila po vsem svetu in ker je objavila tudi največ politično motiviranih rdečih tiralic, celo proti državljanom EU, kot so litovski sodniki, tožilci in preiskovalci, ki preučujejo dogodke v Vilni 13. januarja 1991; ker so sistem rdečih tiralic za politične napade na lastne državljane poleg Rusije uporabile tudi druge države; |
| --- | --- |

S.

ker ruska invazija v Ukrajino neposredno ogroža mednarodno sodelovanje na področju kazenskega pregona in ker neoviran dostop Rusije do Interpolovih podatkovnih zbirk ogroža celovitost sodelovanja EU z Interpolom; ker je Rusija odgovorna za številne rdeče tiralice in obvestila po vsem svetu in ker je objavila tudi največ politično motiviranih rdečih tiralic, celo proti državljanom EU, kot so litovski sodniki, tožilci in preiskovalci, ki preučujejo dogodke v Vilni 13. januarja 1991; ker so sistem rdečih tiralic za politične napade na lastne državljane poleg Rusije uporabile tudi druge države;

| 1. | ponovno opozarja, da morajo biti vrednote, temeljne pravice in pravni red EU za varstvo osebnih podatkov (namreč uredba o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in direktiva o preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj) podlaga za politiko Unije glede sodelovanja pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, da se zagotovi spoštovanje načel nujnosti, sorazmernosti, zakonitosti in domneve nedolžnost ter zaščitni ukrepi glede odgovornosti in pravnih sredstev, hkrati pa omogoči učinkovita zaščita posameznikov, zlasti najranljivejših. poleg tega opozarja, da bi morala biti skladnost s temi pravicami in načeli, med drugim pravico do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, v središču razvoja digitalizacije na področju pravosodja in varnosti ter razvoja okvira interoperabilnosti; poudarja, da bi morala biti ta načela v središču pogajanj med EU in Interpolom o sporazumu o sodelovanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da mora sporazum z Interpolom temeljiti na popolnem spoštovanju listine, pravnega reda EU za varstvo podatkov ter posebnih zahtev glede varstva podatkov in zaščitnih ukrepov iz temeljnih aktov o ustanovitvi ustreznih agencij, organov in velikih računalniških sistemov EU ter o njihovih mandatih; zato poudarja, da bi moral sklep Sveta o morebitni sklenitvi tega predvidenega sporazuma temeljiti tudi na členu 16 PDEU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da Komisija pred sprejetjem priporočila za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Interpolom ni izvedla ocene učinka na temeljne pravice v zvezi z nujnostjo in sorazmernostjo vsakega predvidenega ukrepa ter v zvezi s pravno izvedljivostjo vseh predvidenih ukrepov v enotnem krovnem sporazumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priporoča, naj Komisija sledi razlikovanju Sveta med preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem kaznivih dejanj, pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah in varnostjo na mejah v sklopu upravljanja meja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priporoča, naj Komisija zagotovi dostop do različnih Interpolovih podatkovnih zbirk na podlagi potreb in glede na obseg pristojnosti, določenih v mandatu različnih agencij in organov EU; opozarja, da Interpolove podatkovne zbirke sicer vsebujejo milijone vnosov z informacijami, ki bi morda lahko prispevale k boju proti kriminalu; vendar opozarja, da so dobro dokumentirane težave s točnostjo, zanesljivostjo in izvorom podatkov v teh podatkovnih zbirkah, kar je treba rešiti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi morala Komisija državam članicam, organom in agencijam EU zagotoviti nadzorovan dostop do Interpolovih podatkovnih zbirk ter poskrbeti za potrebna konkretna, specifična in učinkovita varovala za vsako vrsto sodelovanja, vključeno v načrtovani sporazum, da bi zagotovili popolno skladnost s pravnim redom Unije za varstvo podatkov s konkretnimi zaščitnimi ukrepi in zahtevami za varstvo podatkov, ki so določeni v temeljnih aktih organov, agencij ter velikih informacijskih sistemov EU, in s temeljnimi pravicami; poudarja, da bi moral biti sporazum v zvezi z nadzorovanim dostopom do podatkovnih zbirk skladen vsaj z zaščitnimi ukrepi, ki so že določeni v uredbah o interoperabilnosti (12), pravni podlagi uredbe o evropskem sistemu za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) (13) in Uredbi (EU) 2016/794; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priporoča Komisiji, naj se z Interpolom pogaja o zahtevah glede visokih standardov za kakovost in preverljivost informacij v Interpolovih podatkovnih zbirkah ter glede preglednosti virov informacij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pričakuje posebno pozornost med pogajanji zaradi občutljivosti osebnih podatkov v različnih podatkovnih zbirkah ter dejstva, da večina tretjih držav, ki so članice Interpola, ne zagotavlja ustrezne ravni varstva podatkov in niso pogodbenice mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki omogoča izmenjavo operativnih osebnih podatkov z EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj uvede potrebne zanesljive zaščitne ukrepe in jamstva, da se zagotovi skladnost z zahtevami EU za varstvo podatkov in temeljnimi pravicami, da se odobri dostop centralne enote Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) v okviru agencije Frontex in držav članic EU do Interpolove podatkovne zbirke o ukradenih in izgubljenih potnih listinah in podatkovne zbirke potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov, prek evropskega iskalnega portala, pa tudi za učinkovito izvajanje revidirane uredbe o vizumskem informacijskem sistemu (14), ki državam članicam EU dovoljuje dostop do Interpolove podatkovne zbirke o ukradenih in izgubljenih potnih listinah in podatkovne zbirke potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov, prek evropskega iskalnega portala pri obravnavi vlog za izdajo vizuma ali dovoljenja za prebivanje; vztraja, da se ob zadetkih informacije ne posredujejo Interpolu ali lastniku podatkov v Interpolovi zbirki podatkov, in opozarja, da, kot je določeno v uredbah o sistemih ETIAS in VIS, sistema ne bosta preverjala v Interpolovih podatkovnih zbirkah, dokler to ne bo dogovorjeno in dejansko zagotovljeno; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priporoča, naj predvideni sporazum jasno določa, katere organi in agencije EU imajo pravice dostopa do katere posebne podatkovne zbirke Interpola in za katere od njihovih konkretnih nalog in namenov; meni, da predvideni sporazum ne bi smel vsebovati obveznosti za sodelovanje agencij EU z Interpolom, ki bi presegale tisto, kar je že določeno v ustreznem pravu Unije; |
| --- | --- |

10.

Varstvo podatkov, obdelava in hramba osebnih podatkov, pravna sredstva

| 11. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo sporazum skladen s pravnim redom EU o varstvu podatkov in bo ščitil temeljne pravice in svoboščine posameznika ter zagotavljal v bistvu enakovredno raven varstva osebnih podatkov, obdelanih na podlagi tega sporazuma, kot jo zagotavljata primarna in sekundarna zakonodaja EU; poudarja, da predvideni sporazum o sodelovanju ne bi smel zmanjšati temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb, zlasti njihovih pravic do varstva podatkov in zasebnosti, ter bi moral zagotavljati učinkovita pravna sredstva pri vseh kršitvah teh pravic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi moral sporazum zagotavljati, da je prenos osebnih podatkov ustrezen, relevanten in omejen na to, kar je potrebno in sorazmerno glede na namen, za katerega so preneseni, v skladu s pravnim redom Unije o varstvu podatkov; poudarja tudi, da bi bilo treba predvideti možnost, da se ob prenosu uvedejo morebitne omejitve dostopa ali uporabe, tudi omejitev nadaljnjih prenosov, ali izbrisa; poudarja, da je treba posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotoviti izvršljive in učinkovite pravice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je treba zahtevati, da se v sporazumu jasno navedejo nameni, za katere se lahko prenesejo podatki, in da bi bilo treba prepovedati vsako nadaljnjo obdelavo podatkov, ki ni združljiva s prvotnim namenom; meni, da mora biti v sporazumu jasno navedeno, da odločitve, ki temeljijo izključno na avtomatizirani obdelavi osebnih podatkov brez človekovega sodelovanja, niso dovoljene; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi bilo treba v predvidenem sporazumu jasno opredeliti postopke v zvezi z obveznostjo Interpola, da v primeru kršitve varstva osebnih podatkov pošlje uradno obvestilo, ter navesti minimalne informacije, ki naj jih navede v tem obvestilu; poziva Komisijo, naj v sporazumu poskrbi, da bo Interpol v primeru kršitve varnosti osebnih podatkov nemudoma, kjer je mogoče pa v 72 urah, obvestil ustrezne agencije EU in organe držav članic, tudi nacionalne organe za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priporoča, naj nadzor pregledanih podatkov izvaja eden ali več neodvisnih organov, pristojnih za varstvo podatkov, ki imajo učinkovita pooblastila za preiskovanje in posredovanje ter pooblastila za obravnavo pritožb posameznikov glede uporabe njihovih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priporoča Komisiji, naj jamči, da Interpol podatkov ne bo hranil dlje, kot je potrebno za namen, za katerega so bili preneseni; v zvezi s tem pričakuje, da bo sporazum določal jasna in specifična pravila o hrambi in omejitvah zanjo, pregledu, popravljanju in izbrisu osebnih podatkov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priporoča, naj Komisija zagotovi tudi učinkovite in izvršljive pravice do upravnega in sodnega varstva ter učinkovita pravna sredstva vsem posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, tj. vsem osebam, katerih podatki se obdelujejo na podlagi sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da sporazum izrecno pojasnjuje, da Interpol ne bo imel vzajemnega neposrednega ali posrednega dostopa do podatkovnih zbirk EU; |
| --- | --- |

18.

Interoperabilnost

| 19. | poudarja, da sta sodelovanje in izmenjava informacij na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj pomembni orodji za boj proti kriminalu in terorizmu ter uveljavljanje pravice, vendar ju je treba ciljno usmeriti in nadzirati z vnaprej opredeljenimi zaščitnimi ukrepi in nadzorom; poudarja, da bi morali obravnavati izzive na področju temeljnih pravic, zlasti z večjo kakovostjo podatkov, zmanjševanjem pristranskosti, odkrivanjem napak in preprečevanjem vseh oblik diskriminacije v postopku odločanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priporoča, naj se posebna pozornost nameni izzivom na področju temeljnih pravic in potrebi po ustreznih blažilnih ukrepih in mehanizmih za nediskriminacijo, pa tudi boljši kakovosti in varstvu podatkov, da bi vzpostavili okvire za nadaljnji razvoj okrepljene povezave med informacijskimi sistemi EU in Interpola na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila in migracij ter integriranega upravljanja meja in vizumov, s čimer bi zagotovili osrednji zakonodajni okvir za sedanji in prihodnji razvoj digitalne infrastrukture EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priporoča, da bi morali glede na pravila o dostopu do osebnih podatkov in izmenjavo informacij v različnih sistemih in podatkovnih zbirkah EU, pogoji prihodnjega sporazuma o sodelovanju z Interpolom določati zaščitne ukrepe in jamstva, ki so potrebni, da se državam članicam in ustreznim agencijam EU prek evropskega iskalnega portala omogoči nadzorovan dostop do Interpolovih podatkovnih zbirk, ki ga potrebujejo za opravljanje svojih nalog in v skladu s pravicami do dostopa in pravom EU ali nacionalnim pravom, ki ureja tak dostop, ter ob popolnem spoštovanju zahtev EU glede varstva podatkov in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja, da Interpolove podatkovne zbirke vsebujejo veliko količino podatkov o potnih listinah državljanov tretjih držav in da bi lahko z uporabo teh podatkovnih zbirk zmanjšali informacijske vrzeli, povečali pozitivne zadetke in posledično izboljšali operativne rezultate sistema ETIAS in revidirane uredbe o vizumskem informacijskem sistemu; poudarja, da bi moral sporazum o sodelovanju z Interpolom določati zahtevano pravno podlago ter zaščitne ukrepe in jamstva za varstvo podatkov, evropskemu iskalnemu portalu pa omogočati neposredno povezavo z Interpolovimi podatkovnimi zbirkami; zato bi moral sporazum o sodelovanju omogočati tudi vzpostavitev varne povezave evropskega iskalnega portala in sistema ETIAS z Interpolovo infrastrukturo informacijske tehnologije, da se omogoči dostop do Interpolovih podatkovnih zbirk; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi moral v skladu z veljavnim okvirom EU novi sporazum zagotavljati, da se bodo vse avtomatizirane poizvedbe v Interpolovi podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potnih listinah in podatkovni zbirki potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov, prek evropskega iskalnega portala v okviru interoperabilnosti izvajale tako, da se državi, ki je razpisala ukrep Interpola, ne razkrijejo nobene informacije; |
| --- | --- |

23.

Prenos podatkov in nadaljnji prenosi

| 24. | opozarja, da je v skladu s sedanjim pravnim redom EU o varstvu podatkov prenos podatkov iz EU tretjim državam in mednarodnim organizacijam dovoljen le, če lahko prejemniki teh informacij zagotovijo v bistvu enakovredno raven varstva osebnih podatkov, kot je v Uniji; v zvezi s tem poudarja, naj glede na to, da ni sklepa o ustreznosti Interpola, sporazum predstavlja pravno podlago, ki omogoča prenos osebnih podatkov Interpolu, pod pogojem, da je pravno zavezujoč in izvršljiv v razmerju do vseh pogodbenic sporazuma ter da vključuje ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da bi moral biti prenos osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična mnenja, vero ali filozofska prepričanja in članstvo v sindikatu ali vsebujejo genetske podatke, biometrične podatke za namene edinstvene identifikacije fizične osebe in podatke o zdravju in spolnem življenju ali spolni usmerjenosti osebe dovoljen le v izjemnih okoliščinah in kadar je tak prenos v posameznem primeru potreben in sorazmeren za preprečevanje kaznivih dejanj, ki spadajo na področje uporabe sporazuma, ali boj proti njim; poudarja, da mora sporazum zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe za obvladovanje posebnih tveganj pri obdelavi posebnih vrst podatkov, zlasti za mladoletnike in žrtve kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

25.

| 26. | priporoča, da se uporaba odstopanj za nadaljnje prenose osebnih podatkov omeji na primere iz poglavja V Uredbe 2018/1725 o varstvu podatkov; poudarja, da je treba v celoti upoštevati posebne zahteve iz uredb o ustanovitvi zadevnih agencij ali organov EU, vključno s posebnimi določbami o prenosu operativnih podatkov s strani Europola in Evropskega javnega tožilstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | priporoča, naj sporazum zagotovi, da bodo za prenose osebnih podatkov veljale obveznosti glede zaupnosti ter da bodo ti prenosi potrebni in sorazmerni za namene, določene v sporazumu, in sicer za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj, preprečevanje groženj javni varnosti in varovanje zunanjih meja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | priporoča, naj sporazum izrecno določa, da se osebni podatki, ki jih EU posreduje Interpolu, ne uporabljajo za zahtevanje, izrekanje ali izvrševanje smrtne kazni ali kakršne koli oblike krutega in nečloveškega ravnanja, ter da prenosa osebnih podatkov ne bo, če obstaja tveganje, da se podatki uporabijo za ta namen; |
| --- | --- |

28.

Rdeče tiralice in obvestila

| 29. | glede prihodnjega sodelovanja poudarja, da kljub nedavnim reformam preglednost in odgovornost v Interpolu še vedno predstavljata izziv tako na ravni posameznika kot na organizacijski ravni, tako kot tudi pomanjkanje razpoložljivih statističnih informacij o delovanju sistema za razpis tiralic in obvestil; zato poziva Komisijo, naj poskrbi za zavezo in jamstvo Interpola, da še naprej razvija potrebne strukture in pravila ter vsebinska orodja, ki bodo omogočala dosledno in pregledno obdelavo zahtev, pregledov, preverjanj, popravkov in izbrisov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj v pogajanjih z Interpolom vztraja pri strogi zahtevi, da Interpol izboljša preglednost svojega sistema za pregled rdečih tiralic in obvestil, zlasti vloge in dela svoje delovne skupine za tiralice in prenose; poziva Komisijo, naj izkoristi pogajanja z Interpolom in od njega zahteva, da pripravi, posodobi in da na voljo postopkovna in vsebinska orodja za pravno obravnavo rdečih tiralic in obvestil, s čimer bi zagotovili dosledno in pregledno obdelavo zahtev, pregledov, preverjanj, popravkov in izbrisov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zavoljo večje učinkovitosti in preglednosti priporoča letno objavo statističnih podatkov o obdelavi rdečih tiralic in obvestil, vključno z informacijami o številu vlog, državi izvora, kategoriji kaznivega dejanja, razlogih ali utemeljitvi za zavrnitev ter morebitni uporabi sankcij v primeru zlorabe; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo za vse države članice EU zbirali statistični podatki o obravnavi zahtev za razpis rdeče tiralice in obvestil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da bi moral Interpol v okviru tega sporazuma pripraviti javne profile tveganja v zvezi z rdečimi tiralicami in obvestili, ki bi temeljili na letnih statističnih podatkih iz prejšnjega odstavka, kar bi omogočilo oceno tveganja za zlorabo s strani države, ki zahteva ukrep, hkrati pa bi lahko ocenili učinkovitost Interpolovih mehanizmov izvrševanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj v okviru tega sporazuma preuči, kako bi lahko prek evropskega iskalnega portala obravnavali problem politično motiviranih rdečih tiralic in obvestil, kar bi bilo v praksi eno od orodij, ki bi bilo lahko v nekaterih primerih učinkovito proti politično motiviranim zahtevam za rdeče tiralice; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja na izjavo Sveta o Interpolovih mednarodnih tiralicah v okviru sprejetja Uredbe (EU) 2022/991 Evropskega parlamenta in Sveta (15), v kateri podpira prizadevanja Interpola za preprečevanje zlorabe rdečih tiralic in obvestil iz političnih razlogov ali kršitev človekovih pravic ter poziva k stalni in redni izmenjavi informacij o tej zadevi med Interpolom in njegovimi „nacionalnimi centralnimi uradi“, da bi povečali ozaveščenost o ukrepih, ki bi jih morale države članice sprejeti v sodelovanju z Interpolom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pričakuje, da bo Svet izpolnil svojo zavezo, da „bo Interpol še naprej podpiral pri spodbujanju obstoječih standardov in postopkov za kakovost podatkov ter za skladnost s temi standardi in postopki“; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj uporabi obstoječa tehnična orodja, ki so na voljo v varnostnem okviru EU, in deluje tudi interno, da bi vzpostavila mehanizem preverjanja za države članice EU, prek katerega bi izmenjevale informacije o odkrivanju in izbrisu politično motiviranih rdečih tiralic in obvestil, o dobri praksi na tem področju in profilih tveganja za zahteve tretjih držav za razpis rdeče tiralice; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj prizna tveganje, da bi avtoritarni režimi z zlorabo orodij, ki jih zagotavlja Interpol, sistematično spodkopavali mednarodno sodelovanje na področju kazenskega pregona, ki temelji na zaupanju; nadalje poziva Komisijo, naj spodbuja Interpol, da si bolj prizadeva za učinkovit boj proti tem zlorabam; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj v sporazum vključi določbe o podpori Interpolu, da poveča trenutno nizko število zaposlenih pri komisiji za nadzor Interpolove zbirke, ki se ukvarjajo s pregledi rdečih tiralic in obvestil, in izboljša statistične podatke o delovanju rdečih tiralic in obvestil; poziva Komisijo, naj uporabi vlogo in vpliv EU ter podpre izboljšave, s katerimi bi povečali zaščito pred zlorabo tiralic in obvestil; |
| --- | --- |

38.

Rusija

| 39. | je seznanjen z napovedjo generalnega sekretarja Interpola, da bo uvedel okrepljene ukrepe spremljanja, da bi odkrili in preprečili morebitne nadaljnje zlorabe Interpolovih sistemov s strani Rusije; vendar je še vedno zaskrbljen, da zgolj spremljanje ne bo povsem zmanjšalo tveganja za ruske zlorabe; zato poudarja, da bi morala izvršni odbor in generalni sekretariat Interpola glede na trenutne posebne okoliščine, vključno z očitnimi ruskimi kršitvami mednarodnega prava in nespoštovanjem na pravilih temelječega mednarodnega sistema, sprejeti takojšnje in odločne ukrepe ter Ruski federaciji in Belorusiji preklicati pravice do dostopa, saj njuna dejanja neposredno ogrožajo mednarodno sodelovanje na področju kazenskega pregona in predstavljajo resno kršitev temeljnih pravic; poziva izvršni odbor Interpola, naj pripravi in generalni skupščini predlaga potrebne spremembe Interpolovega statuta, ki bi omogočale začasno izključitev pogodbenic iz Interpola, države članice EU pa poziva, naj to pobudo podprejo, da bi Rusijo in druge države, ki nenehno zlorabljajo Interpol iz političnih razlogov, začasno izključili iz organizacije; poziva Interpolov generalni sekretariat, naj izvršnemu odboru predloži predlog popravnih ukrepov za Rusko federacijo v skladu s členom 131(3) Interpolovih pravil o obdelavi podatkov, vključno z začasnim odvzemom pravic do dostopa ruskemu nacionalnemu centralnemu uradu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | Komisiji odločno priporoča, naj v okviru tega sporazuma predlaga okrepljene ukrepe spremljanja glede tiralic in obvestil, ki so jih ruski organi izdali pred vojno v Ukrajini; poziva Komisijo, naj državam članicam svetuje glede posebnih ukrepov, ki naj se uporabijo v zvezi s tiralicami in obvestili, ki so jih ruski organi zahtevali pred vojno in v sedanjih okoliščinah; |
| --- | --- |

40.

Sklepne ugotovitve

| 41. | zahteva, da se v sporazumu predvidi možnost začasne prekinitve ali odpovedi sporazuma, ko ena od pogodbenic krši njegove določbe, zlasti o osebnih podatkih, pri čemer se določi, da se lahko osebni podatki, ki spadajo na področje uporabe sporazuma in so bili preneseni pred začasno prekinitvijo ali odpovedjo sporazuma, še naprej obdelujejo v skladu s pogoji sporazuma; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da bi moral predvideni sporazum vsebovati klavzulo, da Komisija tri leta po začetku veljavnosti in nato vsaka tri leta pripravi poročilu o pregledu, v katerem oceni dejansko izvajanje sporazuma in spoštovanje temeljnih pravic meni, da je pomembno, da se v sporazumu določi mehanizem za spremljanje in redno ocenjevanje, da se oceni njegovo delovanje glede na operativne potrebe ustreznih agencij Unije, vključno s statističnimi podatki o številu aretiranih in obsojenih storilcev kaznivih dejanj s pomočjo Interpolovih podatkov, ter njegova skladnost z varstvom podatkov in drugimi temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

42.

| 43. | priporoča, kot je potrdilo Sodišče Evropske unije v mnenju z dne 8. septembra 2016 o osnutku sporazuma med Kanado in Evropsko unijo o prenosu podatkov iz evidence podatkov o letalskih potnikih iz Unije v Kanado, naj sklicevanja v sporazumu vključujejo tudi vse ustrezne materialne pravne podlage, tudi člen 16 PDEU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | priporoča, naj bo reševanje sporov, če bo predmet pogajanj, v končni pristojnosti Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj redno ali na zahtevo poroča Parlamentu o poteku in izidu pogajanj; opozarja, da ima Parlament pristojnost za odobritev sklenitve predvidenega sporazuma o sodelovanju in da bi zato moral biti tesno vključen v pogajalski proces; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo poročanje Parlamentu del mehanizmov spremljanja in ocenjevanja, predvidenih v sporazumu o sodelovanju; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | naroči svoji predsednici, naj to priporočilo posreduje Svetu, Komisiji in Mednarodni organizaciji kriminalistične policije (ICP-INTERPOL). |
| --- | --- |

46.

---

(1)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(3)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(4)  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

(5)  UL L 295, 14.11.2019, str. 1.

(6)  UL L 283, 31.10.2017, str. 1.

(7)  UL L 295, 21.11.2018, str. 138.

(8)  UL L 135, 22.5.2019, str. 27.

(9)  UL L 135, 22.5.2019, str. 85.

(10)  UL C 445, 29.10.2021, str. 140.

(11)  UL C 117, 11.3.2022, str. 109.

(12)  Uredba (EU) 2019/817 in Uredba (EU) 2019/818.

(13)  Uredba (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226 (UL L 236, 19.9.2018, str. 1).

(14)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

(15)  Uredba (EU) 2022/991 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola pri podpiranju preiskav kaznivih dejanj in vlogo Europola pri raziskavah in inovacijah (UL L 169, 27.6.2022, str. 1).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

sreda 6. julija 2022

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/283 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/283

---

P9_TA(2022)0281

Sprememba Poslovnika Evropskega parlamenta v zvezi s členom 216 o sejah odborov

Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta v zvezi s členom 216 o sejah odborov (2022/2069(REG))

(2023/C 47/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma svoje predsednice z dne 9. junija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma svoje predsednice z dne 9. junija 2022,

| — | ob upoštevanju členov 236 in 237 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 236 in 237 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0203/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0203/2022),

| 1. | se odloči spremeniti Poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odloči, da bodo spremembe začele veljati na dan njihovega sprejetja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

Predlog spremembe 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 216 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Odbor se sestane po sklicu svojega predsednika ali na zahtevo predsednika Parlamenta. | 1.   Odbor se sestane po sklicu svojega predsednika ali na zahtevo predsednika Parlamenta. |
| | Pri sklicu take seje lahko predsednik za vsak primer posebej in z odobritvijo koordinatorjev, ki predstavljajo večino članov odbora, odloči, da se je seje mogoče udeležiti tudi na daljavo, razen pri sejah odborov, ki potekajo brez navzočnosti javnosti. |
| Ko predsednik odbora skliče sejo, predloži osnutek dnevnega reda. Odbor o dnevnem redu odloča na začetku seje. | Predsednik ob sklicu seje predloži osnutek dnevnega reda
  , v katerem navede, ali se je seje mogoče udeleži tudi na daljavo
  . Odbor o dnevnem redu odloča na začetku seje. |

Veljavno besedilo

Predlog spremembe

1.   Odbor se sestane po sklicu svojega predsednika ali na zahtevo predsednika Parlamenta.

1.   Odbor se sestane po sklicu svojega predsednika ali na zahtevo predsednika Parlamenta.

Pri sklicu take seje lahko predsednik za vsak primer posebej in z odobritvijo koordinatorjev, ki predstavljajo večino članov odbora, odloči, da se je seje mogoče udeležiti tudi na daljavo, razen pri sejah odborov, ki potekajo brez navzočnosti javnosti.

Pri sklicu take seje lahko predsednik za vsak primer posebej in z odobritvijo koordinatorjev, ki predstavljajo večino članov odbora, odloči, da se je seje mogoče udeležiti tudi na daljavo, razen pri sejah odborov, ki potekajo brez navzočnosti javnosti.

Ko predsednik odbora skliče sejo, predloži osnutek dnevnega reda. Odbor o dnevnem redu odloča na začetku seje.

Predsednik ob sklicu seje predloži osnutek dnevnega reda
  , v katerem navede, ali se je seje mogoče udeleži tudi na daljavo
  . Odbor o dnevnem redu odloča na začetku seje.

, v katerem navede, ali se je seje mogoče udeleži tudi na daljavo

Predlog spremembe 2

Predlog spremembe 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 216 – odstavek 4

Člen 216 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   Za odbore se smiselno uporablja člen 171(2)
  o dodelitvi časa za govor
  . | 4.   Za odbore se smiselno uporablja člen 171(2)
  . Vendar se drugi stavek člena 171(2) ne uporablja za poslance, ki se seje udeležijo na daljavo. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Predlog spremembe

Predlog spremembe

4.   Za odbore se smiselno uporablja člen 171(2)
  o dodelitvi časa za govor
  .

4.   Za odbore se smiselno uporablja člen 171(2)
  . Vendar se drugi stavek člena 171(2) ne uporablja za poslance, ki se seje udeležijo na daljavo.

Predlog spremembe 3

Predlog spremembe 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 216 – odstavek 5 a (novo)

Člen 216 – odstavek 5 a (novo)

| Veljavno besedilo | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Za vsako udeležbo na daljavo je treba zagotoviti, da:








  — | poslanci lahko izvršujejo parlamentarni mandat, ki vključuje zlasti njihovo pravico, da v odborih neovirano govorijo, |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Predlog spremembe

Predlog spremembe

5a.
     
  Za vsako udeležbo na daljavo je treba zagotoviti, da:

—

poslanci lahko izvršujejo parlamentarni mandat, ki vključuje zlasti njihovo pravico, da v odborih neovirano govorijo,

| — | so rešitve informacijske tehnologije „tehnološko nevtralne“, |
| --- | --- |

—

so rešitve informacijske tehnologije „tehnološko nevtralne“,

| — | se uporabljajo varna elektronska sredstva, ki jih neposredno upravljajo in nadzorujejo notranje službe Parlamenta, |
| --- | --- |

—

se uporabljajo varna elektronska sredstva, ki jih neposredno upravljajo in nadzorujejo notranje službe Parlamenta,

| — | tehnična oprema omogoča potrebno kakovost zvoka in slike ter |
| --- | --- |

—

tehnična oprema omogoča potrebno kakovost zvoka in slike ter

| — | sodelovanje v razpravi poteka iz ustreznega mesta. |
| --- | --- |

—

sodelovanje v razpravi poteka iz ustreznega mesta.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 5. julija 2022

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/285 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/285

---

P9_TA(2022)0269

Akt o digitalnih storitvah ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 47/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0825),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0418/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0418/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. julija 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. julija 2021 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za pravne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za promet in turizem, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za pravne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za promet in turizem, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0356/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0356/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 286, 16.7.2021, str. 70.

(2)  UL C 440, 29.10.2021, str. 67.

(3)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 20. januarja 2022 (Sprejeta besedila P9_TA(2022)0014).

---

P9_TC1-COD(2020)0361

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev in spremembi Direktive 2000/31/ES (Akt o digitalnih storitvah)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2065.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE O PODPORI MIKRO-, MALIM IN SREDNJIM PODJETJEM TER ZAGONSKIM PODJETJEM V OKVIRU AKTA O DIGITALNIH STORITVAH

Komisija priznava pomen konkurenčnosti, inovacij in naložb v digitalne storitve, zlasti v zvezi z mikro-, malimi in srednjimi podjetji ter zagonskimi podjetji. Zato se je zavezala, da bo mikro-, malim in srednjim podjetjem ter zagonskim podjetjem olajšala spoštovanje akta o digitalnih storitvah, zlasti z mobilizacijo ustreznih programov za inovacije, uvajanje digitalnih tehnologij in standardizacijo.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/288 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/288

---

P9_TA(2022)0270

Akt o digitalnih trgih ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 47/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0842),

| — | ob upoštevanju člen 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0419/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člen 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0419/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. junija 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. junija 2021 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. maja 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. maja 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0332/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0332/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 286, 16.7.2021, str. 64.

(2)  UL C 440, 29.10.2021, str. 67.

(3)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 15. decembra 2021 (Sprejeta besedila P9_TA(2021)0499).

---

P9_TC1-COD(2020)0374

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 5. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju in spremembi direktiv (EU) 2019/1937 in (EU) 2020/1828 (akt o digitalnih trgih)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/1925.)

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/289 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/289

---

P9_TA(2022)0271

Uvedba eura na Hrvaškem 1. januarja 2023 *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi eura na Hrvaškem 1. januarja 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

(Posvetovanje)

(2023/C 47/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Sveta o uvedbi eura na Hrvaškem 1. januarja 2023 (COM(2022)0282), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Sveta o uvedbi eura na Hrvaškem 1. januarja 2023 (COM(2022)0282),

| — | ob upoštevanju člena 140(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 140(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju konvergenčnega poročila Komisije za leto 2022 in konvergenčnega poročila Evropske centralne banke iz junija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvergenčnega poročila Komisije za leto 2022 in konvergenčnega poročila Evropske centralne banke iz junija 2022,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o širitvi euroobmočja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o širitvi euroobmočja (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. junija 2007 o boljšem načinu posvetovanja s Parlamentom v postopkih v zvezi s širitvijo euroobmočja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. junija 2007 o boljšem načinu posvetovanja s Parlamentom v postopkih v zvezi s širitvijo euroobmočja (2),

| — | ob upoštevanju člena 106 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0187/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0187/2022),

| A. | ker člen 140 PDEU predvideva doseganje visoke stopnje vzdržne konvergence, pri čemer se upošteva, kako države članice izpolnjujejo naslednja merila: doseganje visoke stopnje stabilnosti cen; vzdržnost javnih financ, država članica ni v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kot je opisano v Protokolu št. 12, priloženem Pogodbama; upoštevanje normalnih meja nihanja, predvidenih z mehanizmom deviznega tečaja, ter trajnost dosežene konvergence države članice in sodelovanja države članice v mehanizmu deviznih tečajev evropskega monetarnega sistema, kar se kaže v ravni dolgoročnih obrestnih mer (maastrichtska merila); |
| --- | --- |

A.

ker člen 140 PDEU predvideva doseganje visoke stopnje vzdržne konvergence, pri čemer se upošteva, kako države članice izpolnjujejo naslednja merila: doseganje visoke stopnje stabilnosti cen; vzdržnost javnih financ, država članica ni v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kot je opisano v Protokolu št. 12, priloženem Pogodbama; upoštevanje normalnih meja nihanja, predvidenih z mehanizmom deviznega tečaja, ter trajnost dosežene konvergence države članice in sodelovanja države članice v mehanizmu deviznih tečajev evropskega monetarnega sistema, kar se kaže v ravni dolgoročnih obrestnih mer (maastrichtska merila);

| B. | ker Hrvaška izpolnjuje maastrichtska merila v skladu s členom 140 PDEU in Protokolom št. 13 o konvergenčnih merilih, priloženem k Pogodbama, Komisija in Evropska centralna banka (ECB) pa sta ocenili, da je hrvaška zakonodaja popolnoma skladna z zahtevami PDEU in Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

B.

ker Hrvaška izpolnjuje maastrichtska merila v skladu s členom 140 PDEU in Protokolom št. 13 o konvergenčnih merilih, priloženem k Pogodbama, Komisija in Evropska centralna banka (ECB) pa sta ocenili, da je hrvaška zakonodaja popolnoma skladna z zahtevami PDEU in Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke;

| C. | ker PDEU poziva k preučitvi drugih dejavnikov, pomembnih za gospodarsko povezovanje in konvergenco, ki jih je treba upoštevati pri oceni, med drugim razvoj plačilne bilance in povezovanje proizvodnih, delovnih in finančnih trgov; ker Komisija meni, da Hrvaška izpolnjuje pogoje za uvedbo eura tudi ob upoštevanju teh dodatnih meril; |
| --- | --- |

C.

ker PDEU poziva k preučitvi drugih dejavnikov, pomembnih za gospodarsko povezovanje in konvergenco, ki jih je treba upoštevati pri oceni, med drugim razvoj plačilne bilance in povezovanje proizvodnih, delovnih in finančnih trgov; ker Komisija meni, da Hrvaška izpolnjuje pogoje za uvedbo eura tudi ob upoštevanju teh dodatnih meril;

| D. | ker Komisija na podlagi običajne prakse in kot je že večkrat storila v preteklosti pri ocenjevanju merila stabilnosti cen izmed držav z najboljšimi rezultati izključi tiste, katerih stopenj inflacije ni bilo mogoče obravnavati kot merodajno referenčno merilo za druge države članice, in je zato iz ocene izključila dve najuspešnejši državi članici; |
| --- | --- |

D.

ker Komisija na podlagi običajne prakse in kot je že večkrat storila v preteklosti pri ocenjevanju merila stabilnosti cen izmed držav z najboljšimi rezultati izključi tiste, katerih stopenj inflacije ni bilo mogoče obravnavati kot merodajno referenčno merilo za druge države članice, in je zato iz ocene izključila dve najuspešnejši državi članici;

| E. | ker so trenutne okoliščine, kot so zvišanje cen energije ter nezakonita in neizzvana ruska invazija v Ukrajino, vplivale na več kazalnikov, ki se uporabljajo v konvergenčnih poročilih, in bi zahtevale ustrezen razmislek o njihovem izvajanju; ker izpolnjevanje teh meril prispeva k vključevanju v ekonomsko in monetarno unijo ter njeni dolgoročni stabilnosti; |
| --- | --- |

E.

ker so trenutne okoliščine, kot so zvišanje cen energije ter nezakonita in neizzvana ruska invazija v Ukrajino, vplivale na več kazalnikov, ki se uporabljajo v konvergenčnih poročilih, in bi zahtevale ustrezen razmislek o njihovem izvajanju; ker izpolnjevanje teh meril prispeva k vključevanju v ekonomsko in monetarno unijo ter njeni dolgoročni stabilnosti;

| F. | ker je ECB z začetkom veljavnosti okvira tesnega sodelovanja 1. oktobra 2020 prevzela odgovornost za neposredni nadzor nad osmimi pomembnimi institucijami in 15 manj pomembnimi institucijami na Hrvaškem; |
| --- | --- |

F.

ker je ECB z začetkom veljavnosti okvira tesnega sodelovanja 1. oktobra 2020 prevzela odgovornost za neposredni nadzor nad osmimi pomembnimi institucijami in 15 manj pomembnimi institucijami na Hrvaškem;

| G. | ker se je Hrvaška zavezala, da bo po vstopu v mehanizem deviznih tečajev (ERM II) julija 2020 izvedla več ukrepov na naslednjih štirih področjih: preprečevanje pranja denarja, poslovno okolje, upravljanje javnega sektorja in insolvenčni okvir; |
| --- | --- |

G.

ker se je Hrvaška zavezala, da bo po vstopu v mehanizem deviznih tečajev (ERM II) julija 2020 izvedla več ukrepov na naslednjih štirih področjih: preprečevanje pranja denarja, poslovno okolje, upravljanje javnega sektorja in insolvenčni okvir;

| H. | ker je poročevalec obiskal Hrvaško, da bi ocenil njeno pripravljenost za vstop v euroobmočje; |
| --- | --- |

H.

ker je poročevalec obiskal Hrvaško, da bi ocenil njeno pripravljenost za vstop v euroobmočje;

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podpre sprejetje eura na Hrvaškem 1. januarja 2023; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da Hrvaška izpolnjuje merila za uvedbo eura zaradi ambicioznih, odločnih, verodostojnih in vztrajnih prizadevanj hrvaške vlade in hrvaškega naroda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da so bile pozitivne ocene Komisije in ECB opravljene v obdobju pandemije COVID-19, ki je trajala dlje, kot je bilo pričakovano, in med gospodarskim okrevanjem v letu 2021, ki je sledilo pandemiji; hkrati ugotavlja, da je neizzvana in nezakonita ruska invazija v Ukrajino, ki se je začela 24. februarja 2022, le v manjši meri vplivala na pretekle podatke, na podlagi katerih so bila pripravljena konvergenčna poročila; je zato prepričan, da je Hrvaška popolnoma pripravljena na uvedbo eura 1. januarja 2023; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da sta kljub težkim socialno-gospodarskim razmeram, ki sta jih povzročila zdravstvena kriza in nedavno zvišanje cen energije, uvedba eura na Hrvaškem in hrvaško izpolnjevanje potrebnih meril močan politični signal, ki kaže na izvedljivost in privlačnost enotne valute Unije; zato pozdravlja vztrajna prizadevanja hrvaške vlade v zvezi s tem; meni, da bo Hrvaška z uvedbo eura prispevala k odpornosti in enotnosti Unije ter okrepila njeno pozitivno podobo v regiji, zlasti ker je to prvi pomemben proces vključevanja v EU po izstopu Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bo uvedba eura okrepila hrvaško gospodarstvo ter koristila njenim državljanom in podjetjem, saj bo gospodarstvo države postalo odpornejše, privabilo bo več tujih naložb, povečalo zaupanje mednarodnih vlagateljev in zmanjšalo menjavo valut, kar bo pomembno vplivalo na ključni turistični sektor države; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja delo, ki ga je hrvaška vlada opravila za krepitev institucionalne zmogljivosti Hrvaške, prizadevanja za izboljšanje poslovnega okolja ter uspešno in učinkovito izvajanje strukturnih reform, ki prispevajo k trajnostni in vključujoči gospodarski rasti; zlasti pozdravlja prizadevanja za krepitev institucionalne neodvisnosti Hrvatske narodne banke; poziva hrvaške oblasti, naj še naprej krepijo institucionalni okvir za zagotavljanje kakovosti zakonodaje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k hitremu in učinkovitemu izvajanju reform in naložb hrvaškega načrta za okrevanje in odpornost, ki bodo spodbudile rast in okrepile njeno ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da konvergenca pri bančnem nadzoru z zagotavljanjem uporabe enotnih nadzornih standardov prispeva k varovanju finančne stabilnosti; poudarja tudi, da je pristop Hrvaške k enotnemu mehanizmu nadzora prek tesnega sodelovanja z ECB zagotovil nemoten pristop k bančni uniji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva hrvaške oblasti, naj nadaljujejo dobro informacijsko in komunikacijsko kampanjo o uvedbi eura; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva hrvaške oblasti, naj ohranijo sedanji tek praktičnih priprav, da bi prehod potekal nemoteno; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da je v skladu s konvergenčnim poročilom Komisije za leto 2022 raven cen na Hrvaškem že dosegla višjo raven konvergence cen z euroobmočjem kot v drugih državah članicah, ko so se pridružile euroobmočju; zato pričakuje, da si bo hrvaška vlada vztrajno prizadevala za doseganje nadaljnje konvergence cen na vzdržen način in da uvedba eura ne bo povzročila umetnega povišanja cen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva hrvaško vlado, naj nadaljuje ukrepe, da bi izpolnila zavezo o izvajanju novega akcijskega načrta za preprečevanje pranja denarja do leta 2023; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, euroskupini in vladam držav članic. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 249.

(2)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 251.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/292 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/292

---

P9_TA(2022)0272

Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Cookovimi otoki: protokol o izvajanju ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 47/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12640/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12640/2021),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov (12633/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov (12633/2021),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0006/2022),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0197/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0197/2022),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Cookovih otokov. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/293 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/293

---

P9_TA(2022)0273

Začasni ukrepi za trgovinsko liberalizacijo za Moldavijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasnih ukrepih za trgovinsko liberalizacijo, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije, ki se uporabljajo za moldavske proizvode v okviru Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 47/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0288), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0288),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0198/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0201/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0188

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 5. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o začasnih ukrepih za trgovinsko liberalizacijo, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije, ki se uporabljajo za izdelke iz Republike Moldavije v okviru Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/1279.)

---

sreda 6. julija 2022

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/294 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/294

---

P9_TA(2022)0282

Ruska invazija v Ukrajini: krizni ukrepi v sektorjih ribištva in akvakulture ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi in popravku Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s posebnimi ukrepi za ublažitev posledic vojaške agresije Rusije proti Ukrajini za ribolovne dejavnosti in omilitev učinkov motenj na trgu, ki jih je povzročila navedena vojaška agresija, na dobavno verigo ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 47/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0179), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0179),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) ter člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0149/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) ter člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0149/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0182/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0118

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 6. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s posebnimi ukrepi za ublažitev posledic vojne agresije Rusije proti Ukrajini za ribolovne dejavnosti in omilitev učinkov motenj na trgu, ki jih je povzročila navedena vojna agresija na dobavno verigo ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/1278.)

---

četrtek 7. julija 2022

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/295 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/295

---

P9_TA(2022)0294

Ruska invazija na Ukrajino: začasni ukrepi glede vozniških dokumentov, ki jih je izdala Ukrajina ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih in začasnih ukrepih zaradi ruske invazije na Ukrajino glede vozniških dokumentov, ki jih je Ukrajina izdala v skladu s svojo zakonodajo (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 47/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0313), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0313),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0201/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0204

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 7. julija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih in začasnih ukrepih zaradi ruske invazije na Ukrajino glede vozniških dokumentov, ki jih je Ukrajina izdala v skladu s svojo zakonodajo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/1280.)

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/296 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/296

---

P9_TA(2022)0295

Opredelitev kršitve omejevalnih ukrepov Unije kot kriminala na podlagi člena 83(1) PDEU ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o osnutku sklepa Sveta o opredelitvi kršitve omejevalnih ukrepov Unije kot področja kriminala, ki ustreza merilom iz člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 47/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10287/1/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10287/1/2022),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 83(1), tretji pododstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0219/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 83(1), tretji pododstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0219/2022),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 163 Poslovnika,

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/297 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/297

---

P9_TA(2022)0296

Izredna makrofinančna pomoč Ukrajini ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 47/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0450), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0450),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0221/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0221/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. julija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. julija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0213

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. julija 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2022/1201.)

---

| 7.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/298 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/298

---

P9_TA(2022)0297

Trajnostna letalska goriva (pobuda ReFuelEU za letalstvo) ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 7. julija 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni prevoz (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 47/34)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | V zadnjih desetletjih je imel letalski prevoz ključno vlogo v gospodarstvu Unije in vsakodnevnem življenju državljanov Unije kot eden od najuspešnejših in najbolj dinamičnih sektorjev gospodarstva Unije. Je močno gonilo gospodarske rasti, delovnih mest, trgovine in turizma, pa tudi povezljivosti in mobilnosti za podjetja in državljane, zlasti na notranjem letalskem trgu Unije. Rast storitev zračnega prevoza pomembno prispevala k izboljšanju povezljivosti v Uniji in s tretjimi državami ter je pomemben
  dejavnik
  gospodarstva Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

V zadnjih desetletjih je imel letalski prevoz ključno vlogo v gospodarstvu Unije in vsakodnevnem življenju državljanov Unije kot eden od najuspešnejših in najbolj dinamičnih sektorjev gospodarstva Unije. Je močno gonilo gospodarske rasti, delovnih mest, trgovine in turizma, pa tudi povezljivosti in mobilnosti za podjetja in državljane, zlasti na notranjem letalskem trgu Unije. Rast storitev zračnega prevoza pomembno prispevala k izboljšanju povezljivosti v Uniji in s tretjimi državami ter je pomemben
  dejavnik
  gospodarstva Unije.

| (1) | V zadnjih desetletjih je imel letalski prevoz ključno vlogo v gospodarstvu Unije in vsakodnevnem življenju državljanov Unije kot eden od najuspešnejših in najbolj dinamičnih sektorjev gospodarstva Unije. Je močno gonilo gospodarske rasti, delovnih mest, trgovine in turizma, pa tudi povezljivosti in mobilnosti za podjetja in državljane,
  hkrati pa je eden od glavnih povezovalcev najbolj oddaljenih regij s celino,
  zlasti na notranjem letalskem trgu Unije. Rast storitev zračnega prevoza
  je
  pomembno prispevala k izboljšanju povezljivosti
  , spodbujanju kohezije in zmanjševanju regionalnih razlik
  v Uniji
  , zlasti v obrobnih, najbolj oddaljenih, redko poseljenih
  in
  otoških regijah, pa tudi
  s tretjimi državami, ter je pomemben
  spodbujevalec
  gospodarstva Unije. |
| --- | --- |

(1)

V zadnjih desetletjih je imel letalski prevoz ključno vlogo v gospodarstvu Unije in vsakodnevnem življenju državljanov Unije kot eden od najuspešnejših in najbolj dinamičnih sektorjev gospodarstva Unije. Je močno gonilo gospodarske rasti, delovnih mest, trgovine in turizma, pa tudi povezljivosti in mobilnosti za podjetja in državljane,
  hkrati pa je eden od glavnih povezovalcev najbolj oddaljenih regij s celino,
  zlasti na notranjem letalskem trgu Unije. Rast storitev zračnega prevoza
  je
  pomembno prispevala k izboljšanju povezljivosti
  , spodbujanju kohezije in zmanjševanju regionalnih razlik
  v Uniji
  , zlasti v obrobnih, najbolj oddaljenih, redko poseljenih
  in
  otoških regijah, pa tudi
  s tretjimi državami, ter je pomemben
  spodbujevalec
  gospodarstva Unije.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Letalski prevoz je od leta 2020 eden od sektorjev, ki jih je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela.
  Z obetanjem konca pandemije
  se
  pričakuje
  , da se bo letalski
  prevoz
  v prihodnjih letih postopoma
  nadaljeval
  in
  se ponovno vrnil
  na
  raven pred krizo
  . Hkrati se emisije iz tega sektorja od leta 1990 povečujejo, trend naraščanja emisij pa bi se lahko vrnil, ko bomo premagali pandemijo. Zato se je treba pripraviti na prihodnost in
  narediti
  potrebne prilagoditve za zagotovitev dobro delujočega
  trga
  zračnega prevoza, ki
  prispeva
  k doseganju podnebnih ciljev Unije z visoko stopnjo povezljivosti, varnosti in zaščite. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Letalski prevoz je od leta 2020 eden od sektorjev, ki jih je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela.
  Z obetanjem konca pandemije
  se
  pričakuje
  , da se bo letalski
  prevoz
  v prihodnjih letih postopoma
  nadaljeval
  in
  se ponovno vrnil
  na
  raven pred krizo
  . Hkrati se emisije iz tega sektorja od leta 1990 povečujejo, trend naraščanja emisij pa bi se lahko vrnil, ko bomo premagali pandemijo. Zato se je treba pripraviti na prihodnost in
  narediti
  potrebne prilagoditve za zagotovitev dobro delujočega
  trga
  zračnega prevoza, ki
  prispeva
  k doseganju podnebnih ciljev Unije z visoko stopnjo povezljivosti, varnosti in zaščite.

| (2) | Unija je v skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 sprejela pravno obveznost, da najpozneje do leta 2050 doseže podnebno nevtralnost in da do leta 2030 zmanjša neto emisije toplogrednih plinov za najmanj 55 % v primerjavi z letom 1990. Da bi to dosegli, morajo vsi gospodarski sektorji, vključno s prometnim sektorjem, sprejeti hitre ukrepe za razogljičenje. Za letalski sektor to pomeni, da je treba močno pospešiti proizvodnjo, dobavo in uporabo trajnostnih letalskih goriv.
  Letalski prevoz je od leta 2020 eden od sektorjev, ki jih je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela.
  Pričakuje
  se, da se bo letalski
  promet
  v prihodnjih letih postopoma
  okrepil
  in
  dosegel raven pred krizo. Mednarodna organizacija za civilno letalstvo ocenjuje, da bo letna rast potniškega prometa v Evropi do leta 2050 znašala do 3 %
  na
  leto, tovornega prometa pa 2,4  %
  . Hkrati se emisije iz tega sektorja od leta 1990 povečujejo, trend naraščanja emisij pa bi se lahko
  hitro
  vrnil, ko bomo premagali pandemijo. Zato se je treba
  nujno
  pripraviti na prihodnost in
  izvesti
  potrebne prilagoditve za zagotovitev dobro delujočega
  sektorja
  zračnega prevoza, ki
  bo v celoti prispeval
  k doseganju podnebnih ciljev Unije z visoko stopnjo povezljivosti
  , cenovne dostopnosti
  , varnosti in zaščite. |
| --- | --- |

(2)

Unija je v skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 sprejela pravno obveznost, da najpozneje do leta 2050 doseže podnebno nevtralnost in da do leta 2030 zmanjša neto emisije toplogrednih plinov za najmanj 55 % v primerjavi z letom 1990. Da bi to dosegli, morajo vsi gospodarski sektorji, vključno s prometnim sektorjem, sprejeti hitre ukrepe za razogljičenje. Za letalski sektor to pomeni, da je treba močno pospešiti proizvodnjo, dobavo in uporabo trajnostnih letalskih goriv.
  Letalski prevoz je od leta 2020 eden od sektorjev, ki jih je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela.
  Pričakuje
  se, da se bo letalski
  promet
  v prihodnjih letih postopoma
  okrepil
  in
  dosegel raven pred krizo. Mednarodna organizacija za civilno letalstvo ocenjuje, da bo letna rast potniškega prometa v Evropi do leta 2050 znašala do 3 %
  na
  leto, tovornega prometa pa 2,4  %
  . Hkrati se emisije iz tega sektorja od leta 1990 povečujejo, trend naraščanja emisij pa bi se lahko
  hitro
  vrnil, ko bomo premagali pandemijo. Zato se je treba
  nujno
  pripraviti na prihodnost in
  izvesti
  potrebne prilagoditve za zagotovitev dobro delujočega
  sektorja
  zračnega prevoza, ki
  bo v celoti prispeval
  k doseganju podnebnih ciljev Unije z visoko stopnjo povezljivosti
  , cenovne dostopnosti
  , varnosti in zaščite.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Delovanje sektorja zračnega prevoza Unije je odvisno od njegove čezmejne narave po vsej Uniji in njegove globalne razsežnosti. Notranji letalski trg je eden od najbolj integriranih sektorjev v Uniji, urejajo pa ga enotna pravila o dostopu na trg in pogojih delovanja. Zunanjo politiko zračnega prevoza urejajo pravila, ki jih po vsem svetu določa Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO),
  pa tudi
  celoviti večstranski ali dvostranski sporazumi med Unijo ali njenimi državami članicami in tretjimi državami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Delovanje sektorja zračnega prevoza Unije je odvisno od njegove čezmejne narave po vsej Uniji in njegove globalne razsežnosti. Notranji letalski trg je eden od najbolj integriranih sektorjev v Uniji, urejajo pa ga enotna pravila o dostopu na trg in pogojih delovanja. Zunanjo politiko zračnega prevoza urejajo pravila, ki jih po vsem svetu določa Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO),
  pa tudi
  celoviti večstranski ali dvostranski sporazumi med Unijo ali njenimi državami članicami in tretjimi državami.

| (3) | Delovanje sektorja zračnega prevoza Unije je odvisno od njegove čezmejne narave po vsej Uniji in njegove globalne razsežnosti. Notranji letalski trg je eden od najbolj integriranih sektorjev v Uniji, urejajo pa ga enotna pravila o dostopu na trg in pogojih delovanja. Zunanjo politiko
  Unije na področju
  zračnega prevoza urejajo pravila, ki jih po vsem svetu določa Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO),
  ter
  celoviti večstranski ali dvostranski sporazumi med Unijo ali njenimi državami članicami in tretjimi državami.
  Zato je pomembno, da Unija ohrani prizadevanja na mednarodni, večstranski in dvostranski ravni, da bi spodbudila visoko raven ambicij in konvergence pri uporabi trajnostnih letalskih goriv ter hkrati zagotovila enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(3)

Delovanje sektorja zračnega prevoza Unije je odvisno od njegove čezmejne narave po vsej Uniji in njegove globalne razsežnosti. Notranji letalski trg je eden od najbolj integriranih sektorjev v Uniji, urejajo pa ga enotna pravila o dostopu na trg in pogojih delovanja. Zunanjo politiko
  Unije na področju
  zračnega prevoza urejajo pravila, ki jih po vsem svetu določa Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO),
  ter
  celoviti večstranski ali dvostranski sporazumi med Unijo ali njenimi državami članicami in tretjimi državami.
  Zato je pomembno, da Unija ohrani prizadevanja na mednarodni, večstranski in dvostranski ravni, da bi spodbudila visoko raven ambicij in konvergence pri uporabi trajnostnih letalskih goriv ter hkrati zagotovila enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Za trg zračnega prevoza velja močna konkurenca med gospodarskimi subjekti v Uniji, za kar so enaki konkurenčni pogoji nujni. Stabilnost in blaginja trga zračnega prevoza in njegovih gospodarskih subjektov temeljita na jasnem in usklajenem političnem okviru, v katerem lahko operaterji zrakoplovov, letališča in drugi akterji na področju letalstva delujejo na podlagi enakih možnosti. Če pride do izkrivljanj trga, obstaja nevarnost
  , da bodo operaterji
  zrakoplovov
  ali
  letališča v slabšem položaju v primerjavi z notranjimi ali zunanjimi konkurenti. To pa lahko povzroči izgubo konkurenčnosti industrije zračnega prevoza ter izgubo letalske povezljivosti za državljane in podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Za trg zračnega prevoza velja močna konkurenca med gospodarskimi subjekti v Uniji, za kar so enaki konkurenčni pogoji nujni. Stabilnost in blaginja trga zračnega prevoza in njegovih gospodarskih subjektov temeljita na jasnem in usklajenem političnem okviru, v katerem lahko operaterji zrakoplovov, letališča in drugi akterji na področju letalstva delujejo na podlagi enakih možnosti. Če pride do izkrivljanj trga, obstaja nevarnost
  , da bodo operaterji
  zrakoplovov
  ali
  letališča v slabšem položaju v primerjavi z notranjimi ali zunanjimi konkurenti. To pa lahko povzroči izgubo konkurenčnosti industrije zračnega prevoza ter izgubo letalske povezljivosti za državljane in podjetja.

| (4) | Za trg zračnega prevoza velja močna konkurenca med gospodarskimi subjekti
  po svetu in
  v Uniji, za kar so enaki konkurenčni pogoji nujni. Stabilnost in blaginja trga zračnega prevoza in njegovih gospodarskih subjektov temeljita na jasnem in usklajenem političnem okviru, v katerem lahko operaterji zrakoplovov, letališča in drugi akterji na področju letalstva delujejo na podlagi enakih
  pravil in
  možnosti
  , kar vodi k dinamičnemu sektorju in delovnim priložnostim. Veliko letov znotraj EU je del globalnih poti, ki jih določa svetovni trg. Enako velja za poti med destinacijami zunaj EU s postankom na evropskih letališčih
  . Če pride do izkrivljanj trga, obstaja nevarnost
  za operaterje
  zrakoplovov
  in
  letališča
  , da bodo
  v slabšem položaju v primerjavi z notranjimi ali zunanjimi konkurenti. To pa lahko povzroči izgubo konkurenčnosti industrije zračnega prevoza
  , kar ogroža podjetja in delovna mesta v zračnem prevozu,
  ter izgubo letalske povezljivosti
  in možnosti izbire prevoza
  za državljane in podjetja. |
| --- | --- |

(4)

Za trg zračnega prevoza velja močna konkurenca med gospodarskimi subjekti
  po svetu in
  v Uniji, za kar so enaki konkurenčni pogoji nujni. Stabilnost in blaginja trga zračnega prevoza in njegovih gospodarskih subjektov temeljita na jasnem in usklajenem političnem okviru, v katerem lahko operaterji zrakoplovov, letališča in drugi akterji na področju letalstva delujejo na podlagi enakih
  pravil in
  možnosti
  , kar vodi k dinamičnemu sektorju in delovnim priložnostim. Veliko letov znotraj EU je del globalnih poti, ki jih določa svetovni trg. Enako velja za poti med destinacijami zunaj EU s postankom na evropskih letališčih
  . Če pride do izkrivljanj trga, obstaja nevarnost
  za operaterje
  zrakoplovov
  in
  letališča
  , da bodo
  v slabšem položaju v primerjavi z notranjimi ali zunanjimi konkurenti. To pa lahko povzroči izgubo konkurenčnosti industrije zračnega prevoza
  , kar ogroža podjetja in delovna mesta v zračnem prevozu,
  ter izgubo letalske povezljivosti
  in možnosti izbire prevoza
  za državljane in podjetja.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Zlasti je bistveno zagotoviti enake konkurenčne pogoje na trgu zračnega prevoza Unije v zvezi z letalskim gorivom, ki predstavlja znaten delež stroškov operaterjev zrakoplovov. Nihanja v cenah goriva lahko pomembno vplivajo na gospodarsko uspešnost operaterjev zrakoplovov in negativno vplivajo na konkurenco na trgu. Če obstajajo razlike v cenah letalskega goriva med letališči Unije ali med letališči Uniji in tistimi zunaj nje, lahko to operaterje zrakoplovov spodbudi, da iz gospodarskih razlogov prilagodijo svoje strategije polnjenja goriva. Prevoz presežnega goriva povečuje porabo goriva zrakoplovov in ustvarja nepotrebne emisije toplogrednih plinov. Zato prevoz presežnega goriva
  s strani operaterjev
  zrakoplovov ogroža prizadevanja Unije za varstvo okolja. Nekateri operaterji zrakoplovov lahko ugodne cene letalskega goriva v domačih bazah uporabijo kot konkurenčno prednost pred drugimi letalskimi prevozniki, ki opravljajo podobne poti. To lahko škodljivo vpliva na konkurenčnost sektorja in škodi letalski povezljivosti. Ta uredba bi morala določiti ukrepe za preprečevanje takih praks, da bi preprečili nepotrebno okoljsko škodo ter ponovno vzpostavili in ohranili pogoje za pravično konkurenco na trgu zračnega prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Zlasti je bistveno zagotoviti enake konkurenčne pogoje na trgu zračnega prevoza Unije v zvezi z letalskim gorivom, ki predstavlja znaten delež stroškov operaterjev zrakoplovov. Nihanja v cenah goriva lahko pomembno vplivajo na gospodarsko uspešnost operaterjev zrakoplovov in negativno vplivajo na konkurenco na trgu. Če obstajajo razlike v cenah letalskega goriva med letališči Unije ali med letališči Uniji in tistimi zunaj nje, lahko to operaterje zrakoplovov spodbudi, da iz gospodarskih razlogov prilagodijo svoje strategije polnjenja goriva. Prevoz presežnega goriva povečuje porabo goriva zrakoplovov in ustvarja nepotrebne emisije toplogrednih plinov. Zato prevoz presežnega goriva
  s strani operaterjev
  zrakoplovov ogroža prizadevanja Unije za varstvo okolja. Nekateri operaterji zrakoplovov lahko ugodne cene letalskega goriva v domačih bazah uporabijo kot konkurenčno prednost pred drugimi letalskimi prevozniki, ki opravljajo podobne poti. To lahko škodljivo vpliva na konkurenčnost sektorja in škodi letalski povezljivosti. Ta uredba bi morala določiti ukrepe za preprečevanje takih praks, da bi preprečili nepotrebno okoljsko škodo ter ponovno vzpostavili in ohranili pogoje za pravično konkurenco na trgu zračnega prevoza.

| (5) | Zlasti je bistveno zagotoviti enake konkurenčne pogoje na trgu zračnega prevoza Unije v zvezi z letalskim gorivom, ki predstavlja znaten delež stroškov operaterjev zrakoplovov. Nihanja v cenah goriva lahko pomembno vplivajo na gospodarsko uspešnost operaterjev zrakoplovov in negativno vplivajo na konkurenco na trgu
  , zmanjšajo privlačnost letalskega sektorja in s tem mobilnost, pri čemer se visoke cene goriva neposredno prenesejo v visoke cene za končne potrošnike
  . Če obstajajo razlike v cenah letalskega goriva med letališči Unije ali med letališči Uniji in tistimi zunaj nje, lahko to operaterje zrakoplovov spodbudi, da iz gospodarskih razlogov prilagodijo svoje strategije polnjenja goriva. Prevoz presežnega goriva povečuje porabo goriva zrakoplovov in ustvarja nepotrebne emisije toplogrednih plinov. Zato prevoz presežnega goriva
  , ko se operaterji
  zrakoplovov
  zanj odločajo iz ekonomskih razlogov,
  ogroža prizadevanja Unije za varstvo okolja. Nekateri operaterji zrakoplovov lahko ugodne cene letalskega goriva v domačih bazah uporabijo kot konkurenčno prednost pred drugimi letalskimi prevozniki, ki opravljajo podobne poti. To lahko škodljivo vpliva na konkurenčnost sektorja
  , povzroča izkrivljanje trga
  in škodi letalski povezljivosti. Ta uredba bi morala določiti ukrepe za preprečevanje takih praks, da bi preprečili nepotrebno okoljsko škodo ter ponovno vzpostavili in ohranili pogoje za pravično konkurenco na trgu zračnega prevoza.
  Kljub temu bi bilo treba v tej uredbi upoštevati tudi dejstvo, da se prevoz presežnega goriva včasih izvaja zaradi skladnosti s pravili o varnosti goriva in je v takih primerih upravičen iz varnostnih razlogov. Poleg tega je lahko prevoz presežnega goriva za nekatere operaterje zrakoplovov na nekaterih letališčih posledica posebnih operativnih težav, med drugim v smislu nesorazmerno daljšega časa obratovanja zrakoplovov ali zmanjšane zmogljivosti letališča v času prometnih konic. Komisija bi morala zato pozorno spremljati, ocenjevati in analizirati primere prevoza presežnega goriva in razloge zanje ter po potrebi predložiti zakonodajne predloge za spremembo te uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Zlasti je bistveno zagotoviti enake konkurenčne pogoje na trgu zračnega prevoza Unije v zvezi z letalskim gorivom, ki predstavlja znaten delež stroškov operaterjev zrakoplovov. Nihanja v cenah goriva lahko pomembno vplivajo na gospodarsko uspešnost operaterjev zrakoplovov in negativno vplivajo na konkurenco na trgu
  , zmanjšajo privlačnost letalskega sektorja in s tem mobilnost, pri čemer se visoke cene goriva neposredno prenesejo v visoke cene za končne potrošnike
  . Če obstajajo razlike v cenah letalskega goriva med letališči Unije ali med letališči Uniji in tistimi zunaj nje, lahko to operaterje zrakoplovov spodbudi, da iz gospodarskih razlogov prilagodijo svoje strategije polnjenja goriva. Prevoz presežnega goriva povečuje porabo goriva zrakoplovov in ustvarja nepotrebne emisije toplogrednih plinov. Zato prevoz presežnega goriva
  , ko se operaterji
  zrakoplovov
  zanj odločajo iz ekonomskih razlogov,
  ogroža prizadevanja Unije za varstvo okolja. Nekateri operaterji zrakoplovov lahko ugodne cene letalskega goriva v domačih bazah uporabijo kot konkurenčno prednost pred drugimi letalskimi prevozniki, ki opravljajo podobne poti. To lahko škodljivo vpliva na konkurenčnost sektorja
  , povzroča izkrivljanje trga
  in škodi letalski povezljivosti. Ta uredba bi morala določiti ukrepe za preprečevanje takih praks, da bi preprečili nepotrebno okoljsko škodo ter ponovno vzpostavili in ohranili pogoje za pravično konkurenco na trgu zračnega prevoza.
  Kljub temu bi bilo treba v tej uredbi upoštevati tudi dejstvo, da se prevoz presežnega goriva včasih izvaja zaradi skladnosti s pravili o varnosti goriva in je v takih primerih upravičen iz varnostnih razlogov. Poleg tega je lahko prevoz presežnega goriva za nekatere operaterje zrakoplovov na nekaterih letališčih posledica posebnih operativnih težav, med drugim v smislu nesorazmerno daljšega časa obratovanja zrakoplovov ali zmanjšane zmogljivosti letališča v času prometnih konic. Komisija bi morala zato pozorno spremljati, ocenjevati in analizirati primere prevoza presežnega goriva in razloge zanje ter po potrebi predložiti zakonodajne predloge za spremembo te uredbe.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Glavni cilj skupne prometne politike je trajnostni razvoj. To zahteva celostni pristop, s katerim se skušata zagotoviti učinkovito delovanje prometnih sistemov v Uniji in varstvo okolja. Trajnostni razvoj zračnega
  prometa
  zahteva uvedbo ukrepov, katerih cilj je zmanjšanje emisij ogljika iz zrakoplovov, ki letijo z letališč Unije. Ti ukrepi bi morali prispevati k doseganju podnebnih ciljev Unije do leta 2030 in leta 2050. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Glavni cilj skupne prometne politike je trajnostni razvoj. To zahteva celostni pristop, s katerim se skušata zagotoviti učinkovito delovanje prometnih sistemov v Uniji in varstvo okolja. Trajnostni razvoj zračnega
  prometa
  zahteva uvedbo ukrepov, katerih cilj je zmanjšanje emisij ogljika iz zrakoplovov, ki letijo z letališč Unije. Ti ukrepi bi morali prispevati k doseganju podnebnih ciljev Unije do leta 2030 in leta 2050.

| (6) | Glavni cilj skupne prometne politike je trajnostni razvoj. To zahteva celostni pristop, s katerim se skušata zagotoviti učinkovito delovanje prometnih sistemov v Uniji
  , skladnost z delovno in socialno zakonodajo
  in varstvo okolja. Trajnostni razvoj zračnega
  prevoza
  zahteva uvedbo ukrepov,
  vključno z ekonomskimi instrumenti,
  katerih cilj je zmanjšanje emisij ogljika iz zrakoplovov, ki letijo z letališč Unije
  , ter razvoj trga za proizvodnjo in dobavo trajnostnih letalskih goriv
  . Ti ukrepi bi morali prispevati k doseganju podnebnih ciljev Unije do leta 2030 in leta 2050. |
| --- | --- |

(6)

Glavni cilj skupne prometne politike je trajnostni razvoj. To zahteva celostni pristop, s katerim se skušata zagotoviti učinkovito delovanje prometnih sistemov v Uniji
  , skladnost z delovno in socialno zakonodajo
  in varstvo okolja. Trajnostni razvoj zračnega
  prevoza
  zahteva uvedbo ukrepov,
  vključno z ekonomskimi instrumenti,
  katerih cilj je zmanjšanje emisij ogljika iz zrakoplovov, ki letijo z letališč Unije
  , ter razvoj trga za proizvodnjo in dobavo trajnostnih letalskih goriv
  . Ti ukrepi bi morali prispevati k doseganju podnebnih ciljev Unije do leta 2030 in leta 2050.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Sporočilo o strategiji za trajnostno in pametno mobilnost (10), ki ga je Komisija sprejela decembra 2020, določa ukrepe, s katerimi bo prometni sistem EU dosegel zeleno in digitalno preobrazbo ter postal bolj odporen. Razogljičenje sektorja zračnega prevoza je nujen in zahteven proces, zlasti kratkoročno. Tehnološki napredek v 
  nacionalnih
  in
  evropskih
  letalskih raziskovalnih in inovacijskih programih
  je
  v zadnjih desetletjih
  prispeval
  k pomembnemu zmanjšanju emisij. Vendar je svetovna rast zračnega prometa prehitela zmanjšanje emisij v tem sektorju. Medtem ko se pričakuje, da bodo nove tehnologije v prihodnjih desetletjih pomagale zmanjšati odvisnost letalstva pri kratkih letih od fosilne energije, trajnostna letalska goriva ponujajo
  edino
  rešitev za
  že kratkoročno
  znatno razogljičenje vseh območij letenja. Vendar je
  danes
  ta potencial
  večinoma
  neizkoriščen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Sporočilo o strategiji za trajnostno in pametno mobilnost (10), ki ga je Komisija sprejela decembra 2020, določa ukrepe, s katerimi bo prometni sistem EU dosegel zeleno in digitalno preobrazbo ter postal bolj odporen. Razogljičenje sektorja zračnega prevoza je nujen in zahteven proces, zlasti kratkoročno. Tehnološki napredek v 
  nacionalnih
  in
  evropskih
  letalskih raziskovalnih in inovacijskih programih
  je
  v zadnjih desetletjih
  prispeval
  k pomembnemu zmanjšanju emisij. Vendar je svetovna rast zračnega prometa prehitela zmanjšanje emisij v tem sektorju. Medtem ko se pričakuje, da bodo nove tehnologije v prihodnjih desetletjih pomagale zmanjšati odvisnost letalstva pri kratkih letih od fosilne energije, trajnostna letalska goriva ponujajo
  edino
  rešitev za
  že kratkoročno
  znatno razogljičenje vseh območij letenja. Vendar je
  danes
  ta potencial
  večinoma
  neizkoriščen.

| (7) | Sporočilo o strategiji za trajnostno in pametno mobilnost (10), ki ga je Komisija sprejela decembra 2020, določa ukrepe, s katerimi bo prometni sistem EU dosegel zeleno in digitalno preobrazbo ter postal bolj odporen. Razogljičenje sektorja zračnega prevoza je nujen in zahteven proces, zlasti kratkoročno. Tehnološki napredek
  in jasna zavezanost industrije
  v 
  evropskih
  in
  nacionalnih
  letalskih raziskovalnih in inovacijskih programih
  sta
  v zadnjih desetletjih
  prispevala
  k pomembnemu zmanjšanju emisij. Vendar je svetovna rast zračnega prometa prehitela zmanjšanje emisij v tem sektorju. Medtem ko se pričakuje, da bodo nove tehnologije
  , vključno z razvojem brezemisijskih električnih zrakoplovov ali zrakoplovov na vodikov pogon,
  v prihodnjih desetletjih pomagale zmanjšati odvisnost letalstva pri kratkih letih od fosilne energije
  in po možnosti imele srednjeročno in dolgoročno pomembno vlogo v komercialnem letalstvu
  ,
  pa
  trajnostna letalska goriva ponujajo
  obetavno
  rešitev za znatno razogljičenje vseh območij letenja
  , tako kratkoročno kot tudi srednjeročno in dolgoročno
  . Vendar je ta potencial
  trenutno v veliki meri
  neizkoriščen
  in potrebuje dolgoročno podporo za nadaljnji razvoj in uvajanje trajnostnih letalskih goriv ter za raziskave novih letalskih motorjev in tehnologij
  . |
| --- | --- |

(7)

Sporočilo o strategiji za trajnostno in pametno mobilnost (10), ki ga je Komisija sprejela decembra 2020, določa ukrepe, s katerimi bo prometni sistem EU dosegel zeleno in digitalno preobrazbo ter postal bolj odporen. Razogljičenje sektorja zračnega prevoza je nujen in zahteven proces, zlasti kratkoročno. Tehnološki napredek
  in jasna zavezanost industrije
  v 
  evropskih
  in
  nacionalnih
  letalskih raziskovalnih in inovacijskih programih
  sta
  v zadnjih desetletjih
  prispevala
  k pomembnemu zmanjšanju emisij. Vendar je svetovna rast zračnega prometa prehitela zmanjšanje emisij v tem sektorju. Medtem ko se pričakuje, da bodo nove tehnologije
  , vključno z razvojem brezemisijskih električnih zrakoplovov ali zrakoplovov na vodikov pogon,
  v prihodnjih desetletjih pomagale zmanjšati odvisnost letalstva pri kratkih letih od fosilne energije
  in po možnosti imele srednjeročno in dolgoročno pomembno vlogo v komercialnem letalstvu
  ,
  pa
  trajnostna letalska goriva ponujajo
  obetavno
  rešitev za znatno razogljičenje vseh območij letenja
  , tako kratkoročno kot tudi srednjeročno in dolgoročno
  . Vendar je ta potencial
  trenutno v veliki meri
  neizkoriščen
  in potrebuje dolgoročno podporo za nadaljnji razvoj in uvajanje trajnostnih letalskih goriv ter za raziskave novih letalskih motorjev in tehnologij
  .

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Osnovno načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ bi se moralo izvajati v vseh sektorjih, ne samo v energetskem sistemu, torej tudi v prometnem sektorju, vključno z letalstvom. Upoštevati bi ga bilo treba zlasti pri odločanju o politiki, načrtovanju in naložbah glede uvedbe energijsko učinkovitejših motorjev in bolj trajnostnih alternativnih goriv in tehnologij, pa tudi glede hitrejšega razvoja letal s pogonom na elektriko iz obnovljivih virov ali zeleni vodik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Osnovno načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ bi se moralo izvajati v vseh sektorjih, ne samo v energetskem sistemu, torej tudi v prometnem sektorju, vključno z letalstvom. Upoštevati bi ga bilo treba zlasti pri odločanju o politiki, načrtovanju in naložbah glede uvedbe energijsko učinkovitejših motorjev in bolj trajnostnih alternativnih goriv in tehnologij, pa tudi glede hitrejšega razvoja letal s pogonom na elektriko iz obnovljivih virov ali zeleni vodik.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Trajnostna letalska goriva so tekoča nadomestna goriva, ki jih je mogoče popolnoma zamenjati s konvencionalnimi letalskimi gorivi in so združljiva z obstoječimi motorji zrakoplovov. Po vsem svetu je bilo certificiranih več proizvodnih poti trajnostnih letalskih goriv za uporabo v civilnem ali vojaškem letalstvu. Trajnostna letalska goriva so tehnološko pripravljena, da imajo že zelo kratkoročno pomembno vlogo pri zmanjšanju emisij iz zračnega prevoza. Pričakuje se, da bodo srednje- in dolgoročno predstavljala pomemben del mešanice letalskih goriv. Poleg tega bi lahko trajnostna letalska goriva ob podpori ustreznih mednarodnih standardov za goriva prispevala k zmanjšanju vsebnosti aromatov v končnem gorivu, ki ga uporablja operater, in tako pripomogla k zmanjšanju emisij, ki niso emisije CO2.
  Pričakuje se, da bodo druge alternative za pogon letal
  ,
  kot so elektrika ali tekoči vodik
  , postopoma prispevale k razogljičenju letalskega prevoza, pri čemer bo treba začeti z leti na kratke razdalje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Trajnostna letalska goriva so tekoča nadomestna goriva, ki jih je mogoče popolnoma zamenjati s konvencionalnimi letalskimi gorivi in so združljiva z obstoječimi motorji zrakoplovov. Po vsem svetu je bilo certificiranih več proizvodnih poti trajnostnih letalskih goriv za uporabo v civilnem ali vojaškem letalstvu. Trajnostna letalska goriva so tehnološko pripravljena, da imajo že zelo kratkoročno pomembno vlogo pri zmanjšanju emisij iz zračnega prevoza. Pričakuje se, da bodo srednje- in dolgoročno predstavljala pomemben del mešanice letalskih goriv. Poleg tega bi lahko trajnostna letalska goriva ob podpori ustreznih mednarodnih standardov za goriva prispevala k zmanjšanju vsebnosti aromatov v končnem gorivu, ki ga uporablja operater, in tako pripomogla k zmanjšanju emisij, ki niso emisije CO2.
  Pričakuje se, da bodo druge alternative za pogon letal
  ,
  kot so elektrika ali tekoči vodik
  , postopoma prispevale k razogljičenju letalskega prevoza, pri čemer bo treba začeti z leti na kratke razdalje.

| (8) | Trajnostna letalska goriva so
  letalska goriva, kot so
  tekoča nadomestna goriva, ki jih je mogoče popolnoma zamenjati s konvencionalnimi letalskimi gorivi in so združljiva z obstoječimi motorji zrakoplovov
  , ter vodik in elektrika
  . Po vsem svetu je bilo certificiranih več proizvodnih poti trajnostnih letalskih goriv za uporabo v civilnem ali vojaškem letalstvu. Trajnostna letalska goriva so tehnološko pripravljena, da imajo že zelo kratkoročno pomembno vlogo pri zmanjšanju emisij iz zračnega prevoza. Pričakuje se, da bodo srednje- in dolgoročno predstavljala pomemben del mešanice letalskih goriv. Poleg tega bi lahko trajnostna letalska goriva ob podpori ustreznih mednarodnih standardov za goriva
  in podpori Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu v zvezi z oblikovanjem teh standardov,
  prispevala k zmanjšanju vsebnosti aromatov v končnem gorivu, ki ga uporablja operater, in tako pripomogla k zmanjšanju emisij, ki niso emisije CO2.
  Druga trajnostna letalska goriva, kot je elektrika ali vodik
  ,
  so zelo obetavne tehnologije in se pričakuje
  ,
  da bodo
  postopoma prispevale k razogljičenju letalskega prevoza, pri čemer bo treba začeti z leti na kratke razdalje.
  Ta uredba bo še pospešila znanstveni razvoj in uvajanje teh tehnologij, pa tudi komercialne inovacije v zvezi z njimi, saj bo gospodarskim subjektom omogočila, da te tehnologije obravnavajo v povezavi z mandatom za trajnostna letalska goriva, kot je določeno v tej uredbi, ko bodo te tehnologije zrele in bodo komercialno dostopne. To bo tudi povečalo tržno gotovost in predvidljivost ter delovalo kot spodbuda za naložbe v tiste nove tehnologije, ki so potrebne. |
| --- | --- |

(8)

Trajnostna letalska goriva so
  letalska goriva, kot so
  tekoča nadomestna goriva, ki jih je mogoče popolnoma zamenjati s konvencionalnimi letalskimi gorivi in so združljiva z obstoječimi motorji zrakoplovov
  , ter vodik in elektrika
  . Po vsem svetu je bilo certificiranih več proizvodnih poti trajnostnih letalskih goriv za uporabo v civilnem ali vojaškem letalstvu. Trajnostna letalska goriva so tehnološko pripravljena, da imajo že zelo kratkoročno pomembno vlogo pri zmanjšanju emisij iz zračnega prevoza. Pričakuje se, da bodo srednje- in dolgoročno predstavljala pomemben del mešanice letalskih goriv. Poleg tega bi lahko trajnostna letalska goriva ob podpori ustreznih mednarodnih standardov za goriva
  in podpori Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu v zvezi z oblikovanjem teh standardov,
  prispevala k zmanjšanju vsebnosti aromatov v končnem gorivu, ki ga uporablja operater, in tako pripomogla k zmanjšanju emisij, ki niso emisije CO2.
  Druga trajnostna letalska goriva, kot je elektrika ali vodik
  ,
  so zelo obetavne tehnologije in se pričakuje
  ,
  da bodo
  postopoma prispevale k razogljičenju letalskega prevoza, pri čemer bo treba začeti z leti na kratke razdalje.
  Ta uredba bo še pospešila znanstveni razvoj in uvajanje teh tehnologij, pa tudi komercialne inovacije v zvezi z njimi, saj bo gospodarskim subjektom omogočila, da te tehnologije obravnavajo v povezavi z mandatom za trajnostna letalska goriva, kot je določeno v tej uredbi, ko bodo te tehnologije zrele in bodo komercialno dostopne. To bo tudi povečalo tržno gotovost in predvidljivost ter delovalo kot spodbuda za naložbe v tiste nove tehnologije, ki so potrebne.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Postopna uvedba trajnostnih letalskih goriv na trg zračnega prevoza bo letalskim prevoznikom predstavljala dodaten strošek goriva, saj so take tehnologije za goriva trenutno dražje od tistih za proizvodnjo konvencionalnih letalskih goriv. To naj bi poslabšalo že obstoječe težave glede enakih konkurenčnih pogojev na trgu zračnega prevoza, kar zadeva letalska goriva, in povzročilo nadaljnja izkrivljanja med operaterji zrakoplovov in letališči. Ta uredba bi morala sprejeti ukrepe za preprečitev tega, da bi uvedba trajnostnih letalskih goriv negativno vplivala na konkurenčnost letalskega sektorja, in sicer z opredelitvijo usklajenih zahtev po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Postopna uvedba trajnostnih letalskih goriv na trg zračnega prevoza bo letalskim prevoznikom predstavljala dodaten strošek goriva, saj so take tehnologije za goriva trenutno dražje od tistih za proizvodnjo konvencionalnih letalskih goriv. To naj bi poslabšalo že obstoječe težave glede enakih konkurenčnih pogojev na trgu zračnega prevoza, kar zadeva letalska goriva, in povzročilo nadaljnja izkrivljanja med operaterji zrakoplovov in letališči. Ta uredba bi morala sprejeti ukrepe za preprečitev tega, da bi uvedba trajnostnih letalskih goriv negativno vplivala na konkurenčnost letalskega sektorja, in sicer z opredelitvijo usklajenih zahtev po vsej Uniji.

| (9) | Postopna uvedba trajnostnih letalskih goriv na trg zračnega prevoza bo letalskim prevoznikom predstavljala dodaten strošek goriva, saj so take tehnologije za goriva trenutno dražje od tistih za proizvodnjo konvencionalnih letalskih goriv. To naj bi poslabšalo že obstoječe težave glede enakih konkurenčnih pogojev na trgu zračnega prevoza, kar zadeva letalska goriva, in povzročilo nadaljnja izkrivljanja med operaterji zrakoplovov in letališči
  , tudi pri izvajanju sheme za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodni letalski promet (CORSIA) in sistema za trgovanje z emisijami (ETS)
  . Ta uredba bi morala sprejeti ukrepe za preprečitev tega, da bi uvedba trajnostnih letalskih goriv negativno vplivala na konkurenčnost letalskega sektorja, in sicer z opredelitvijo usklajenih zahtev po vsej Uniji
  , vključno s skupnimi opredelitvami in skupnim določanjem ciljev na ravni EU
  . |
| --- | --- |

(9)

Postopna uvedba trajnostnih letalskih goriv na trg zračnega prevoza bo letalskim prevoznikom predstavljala dodaten strošek goriva, saj so take tehnologije za goriva trenutno dražje od tistih za proizvodnjo konvencionalnih letalskih goriv. To naj bi poslabšalo že obstoječe težave glede enakih konkurenčnih pogojev na trgu zračnega prevoza, kar zadeva letalska goriva, in povzročilo nadaljnja izkrivljanja med operaterji zrakoplovov in letališči
  , tudi pri izvajanju sheme za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodni letalski promet (CORSIA) in sistema za trgovanje z emisijami (ETS)
  . Ta uredba bi morala sprejeti ukrepe za preprečitev tega, da bi uvedba trajnostnih letalskih goriv negativno vplivala na konkurenčnost letalskega sektorja, in sicer z opredelitvijo usklajenih zahtev po vsej Uniji
  , vključno s skupnimi opredelitvami in skupnim določanjem ciljev na ravni EU
  .

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Na svetovni ravni trajnostna letalska goriva ureja
  organizacija ICAO.
  Organizacija ICAO
  zlasti določa podrobne zahteve
  glede trajnostnosti, sledljivosti in
  upoštevnosti trajnostnih letalskih goriv
  za uporabo na letih, zajetih v shemi za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodni letalski promet (CORSIA). Čeprav so spodbude določene v shemi CORSIA in se trajnostna letalska goriva štejejo za nepogrešljiv steber dela v zvezi z izvedljivostjo dolgoročnega ambicioznega cilja za mednarodno letalstvo, trenutno ni nobene obvezne sheme o uporabi trajnostnih letalskih goriv za mednarodne lete. Celoviti večstranski ali dvostranski sporazumi o zračnem prevozu med EU ali njenimi državami članicami in tretjimi državami na splošno vključujejo določbe o varstvu okolja.
  Vendar za zdaj te
  določbe pogodbenicam ne nalagajo
  takih določb
  o uporabi trajnostnih letalskih goriv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Na svetovni ravni trajnostna letalska goriva ureja
  organizacija ICAO.
  Organizacija ICAO
  zlasti določa podrobne zahteve
  glede trajnostnosti, sledljivosti in
  upoštevnosti trajnostnih letalskih goriv
  za uporabo na letih, zajetih v shemi za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodni letalski promet (CORSIA). Čeprav so spodbude določene v shemi CORSIA in se trajnostna letalska goriva štejejo za nepogrešljiv steber dela v zvezi z izvedljivostjo dolgoročnega ambicioznega cilja za mednarodno letalstvo, trenutno ni nobene obvezne sheme o uporabi trajnostnih letalskih goriv za mednarodne lete. Celoviti večstranski ali dvostranski sporazumi o zračnem prevozu med EU ali njenimi državami članicami in tretjimi državami na splošno vključujejo določbe o varstvu okolja.
  Vendar za zdaj te
  določbe pogodbenicam ne nalagajo
  takih določb
  o uporabi trajnostnih letalskih goriv.

| (10) | Na svetovni ravni trajnostna letalska goriva ureja
  in opredeljuje
  organizacija ICAO
  , pri čemer se države dogovorijo o podrobnih zahtevah
  glede trajnostnosti, sledljivosti in
  obračunavanja certificiranih poti za trajnostna letalska goriva
  za uporabo na letih, zajetih v shemi za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodni letalski promet (CORSIA). Čeprav so spodbude določene v shemi CORSIA in se trajnostna letalska goriva štejejo za nepogrešljiv steber dela v zvezi z izvedljivostjo dolgoročnega ambicioznega cilja za mednarodno letalstvo, trenutno ni nobene obvezne sheme o uporabi trajnostnih letalskih goriv za mednarodne lete. Celoviti večstranski ali dvostranski sporazumi o zračnem prevozu med EU ali njenimi državami članicami in tretjimi državami na splošno vključujejo določbe o varstvu okolja.
  Trenutno takšne
  določbe pogodbenicam ne nalagajo
  zavezujočih zahtev
  o uporabi trajnostnih letalskih goriv. |
| --- | --- |

(10)

Na svetovni ravni trajnostna letalska goriva ureja
  in opredeljuje
  organizacija ICAO
  , pri čemer se države dogovorijo o podrobnih zahtevah
  glede trajnostnosti, sledljivosti in
  obračunavanja certificiranih poti za trajnostna letalska goriva
  za uporabo na letih, zajetih v shemi za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodni letalski promet (CORSIA). Čeprav so spodbude določene v shemi CORSIA in se trajnostna letalska goriva štejejo za nepogrešljiv steber dela v zvezi z izvedljivostjo dolgoročnega ambicioznega cilja za mednarodno letalstvo, trenutno ni nobene obvezne sheme o uporabi trajnostnih letalskih goriv za mednarodne lete. Celoviti večstranski ali dvostranski sporazumi o zračnem prevozu med EU ali njenimi državami članicami in tretjimi državami na splošno vključujejo določbe o varstvu okolja.
  Trenutno takšne
  določbe pogodbenicam ne nalagajo
  zavezujočih zahtev
  o uporabi trajnostnih letalskih goriv.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Da bi preprečili izkrivljanje konkurence na mednarodnem letalskem trgu, ki bi lahko povzročilo izgubo prometnih tokov, ki povezujejo letališča EU, in selitev virov CO2, ter da bi ustvarili svetovni trg trajnostnih letalskih goriv, bi morala zunanja letalska politika Unije prevzeti vodilno vlogo v svetu pri prehodu na uporabo trajnostnih goriv, sodelovati v mednarodnih pogajanjih za harmonizacijo opredelitev in standardov trajnostnih letalskih goriv ter spodbujati mednarodno zbliževanje pravil o proizvodnji, uporabi in povečanju uporabe trajnostnih goriv za letalski promet. Zato je pomembno, da Unija ohrani svoja prizadevanja na ravni ICAO in si prizadeva za ambiciozen svetovni sistem, ki bo spodbujal svetovni trg za trajnostna letalska goriva in zagotavljal enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni. Komisija in države članice se morajo torej na generalni skupščini ICAO zavzeti za to, da se nemudoma začnejo pogajanja o ambicioznem globalnem političnem okviru na ravni ICAO za uvajanje trajnostnih letalskih goriv. Ko bo sprejet tak globalni okvir politike, bi morala Komisija zagotoviti, da so določbe te uredbe združljive, skladne in dopolnjujejo globalni okvir in mednarodne standarde, s čimer bi zagotovili skladno izvajanje in enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni. Poleg tega bi si morale Komisija in države članice prizadevati, da se v celovite večstranske in dvostranske sporazume o zračnem prevozu in letalskih storitvah vključijo enakovredne zavezujoče določbe o pooblastilu za namešavanje goriv pri uporabi trajnostnih letalskih goriv. Komisija bi morala dodatno redno ocenjevati, ali določbe te uredbe negativno vplivajo na delovanje notranjega trga v letalstvu, konkurenčnost sektorja, mednarodne enake konkurenčne pogoje v zvezi z letalskimi prevozniki in letališkimi vozlišči ter morebitnimi preusmeritvami, ki vodijo k selitvi virov CO2, ter po potrebi predstaviti ukrepe za odpravo teh negativnih učinkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Zato je treba določiti enotna pravila za notranji letalski trg, ki dopolnjujejo Direktivo (EU) 2018/2001 in izpolnjujejo njene splošne cilje, tako da obravnavajo posebne potrebe in zahteve, ki izhajajo iz notranjega letalskega trga EU. Cilj te uredbe je zlasti preprečiti razdrobljenost letalskega trga ter se izogniti morebitnim izkrivljanjem konkurence med gospodarskimi subjekti ali nepoštenim praksam izogibanja stroškom v zvezi s polnjenjem s strani operaterjev zrakoplovov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Zato je treba določiti enotna pravila za notranji letalski trg, ki dopolnjujejo Direktivo (EU) 2018/2001 in izpolnjujejo njene splošne cilje, tako da obravnavajo posebne potrebe in zahteve, ki izhajajo iz notranjega letalskega trga EU. Cilj te uredbe je zlasti preprečiti razdrobljenost letalskega trga ter se izogniti morebitnim izkrivljanjem konkurence med gospodarskimi subjekti ali nepoštenim praksam izogibanja stroškom v zvezi s polnjenjem s strani operaterjev zrakoplovov.

| (12) | Zato je treba določiti enotna pravila za notranji letalski trg, ki dopolnjujejo Direktivo (EU) 2018/2001 in izpolnjujejo njene splošne cilje, tako da obravnavajo posebne potrebe in zahteve, ki izhajajo iz notranjega letalskega trga EU
  , in spodbujajo uporabo trajnostnih goriv v letalstvu
  . Cilj te uredbe je zlasti preprečiti razdrobljenost letalskega trga
  Unije
  ter se izogniti morebitnim izkrivljanjem konkurence med gospodarskimi subjekti ali nepoštenim praksam izogibanja stroškom v zvezi s polnjenjem s strani operaterjev zrakoplovov
  ter spodbuditi inovacije in proizvodnjo v Uniji. Za pospešitev uporabe trajnostnih letalskih goriv je treba zagotoviti ciljno usmerjeno podporo in financiranje na ravni Unije in nacionalni ravni ter spodbujati javna in zasebna partnerstva. |
| --- | --- |

(12)

Zato je treba določiti enotna pravila za notranji letalski trg, ki dopolnjujejo Direktivo (EU) 2018/2001 in izpolnjujejo njene splošne cilje, tako da obravnavajo posebne potrebe in zahteve, ki izhajajo iz notranjega letalskega trga EU
  , in spodbujajo uporabo trajnostnih goriv v letalstvu
  . Cilj te uredbe je zlasti preprečiti razdrobljenost letalskega trga
  Unije
  ter se izogniti morebitnim izkrivljanjem konkurence med gospodarskimi subjekti ali nepoštenim praksam izogibanja stroškom v zvezi s polnjenjem s strani operaterjev zrakoplovov
  ter spodbuditi inovacije in proizvodnjo v Uniji. Za pospešitev uporabe trajnostnih letalskih goriv je treba zagotoviti ciljno usmerjeno podporo in financiranje na ravni Unije in nacionalni ravni ter spodbujati javna in zasebna partnerstva.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Ta uredba
  bi
  se
  morala uporabljati za zrakoplove, ki se uporabljajo v civilnem letalstvu in opravljajo lete v komercialnem zračnem prevozu.
  Ne bi
  se
  smela uporabljati za zrakoplove,
  kot so vojaška letala in letala,
  ki opravljajo humanitarne, iskalne in reševalne operacije, operacije pomoči pri nesrečah ali v zdravstvene namene,
  pa tudi carinske, policijske in gasilske operacije. Dejansko so leti, ki se izvajajo v takih okoliščinah, izjemne narave in jih zato ni mogoče vedno načrtovati enako kot redne lete. Zaradi narave operacij morda ne bodo vedno sposobni izpolniti obveznosti, ki izhajajo iz te uredbe, saj lahko predstavljajo nepotrebno breme.
  Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na celotnem enotnem letalskem trgu EU
  bi morala ta uredba
  zajemati
  čim več komercialnega zračnega prevoza
  , ki se upravlja z letališč na ozemlju EU. Hkrati
  je
  treba za zaščito letalske povezljivosti v korist državljanov, podjetij in regij EU
  preprečiti nalaganje nepotrebnega bremena operacijam zračnega prevoza na majhnih letališčih. Določiti bi bilo treba letni prag za letalski potniški in tovorni promet, pri čemer Uredba ne bi zajemala letališč pod tem pragom, vendar bi moralo področje uporabe Uredbe zajemati vsaj 95 % celotnega prometa z odhodom z letališč Unije. Iz istih razlogov bi bilo treba določiti prag za izvzetje operaterjev zrakoplovov, ki so odgovorni za zelo majhno število odhodov z letališč na ozemlju EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Ta uredba
  bi
  se
  morala uporabljati za zrakoplove, ki se uporabljajo v civilnem letalstvu in opravljajo lete v komercialnem zračnem prevozu.
  Ne bi
  se
  smela uporabljati za zrakoplove,
  kot so vojaška letala in letala,
  ki opravljajo humanitarne, iskalne in reševalne operacije, operacije pomoči pri nesrečah ali v zdravstvene namene,
  pa tudi carinske, policijske in gasilske operacije. Dejansko so leti, ki se izvajajo v takih okoliščinah, izjemne narave in jih zato ni mogoče vedno načrtovati enako kot redne lete. Zaradi narave operacij morda ne bodo vedno sposobni izpolniti obveznosti, ki izhajajo iz te uredbe, saj lahko predstavljajo nepotrebno breme.
  Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na celotnem enotnem letalskem trgu EU
  bi morala ta uredba
  zajemati
  čim več komercialnega zračnega prevoza
  , ki se upravlja z letališč na ozemlju EU. Hkrati
  je
  treba za zaščito letalske povezljivosti v korist državljanov, podjetij in regij EU
  preprečiti nalaganje nepotrebnega bremena operacijam zračnega prevoza na majhnih letališčih. Določiti bi bilo treba letni prag za letalski potniški in tovorni promet, pri čemer Uredba ne bi zajemala letališč pod tem pragom, vendar bi moralo področje uporabe Uredbe zajemati vsaj 95 % celotnega prometa z odhodom z letališč Unije. Iz istih razlogov bi bilo treba določiti prag za izvzetje operaterjev zrakoplovov, ki so odgovorni za zelo majhno število odhodov z letališč na ozemlju EU.

| (15) | Ta uredba se ne bi smela uporabljati za zrakoplove, ki opravljajo humanitarne, iskalne in reševalne operacije, operacije pomoči pri nesrečah ali v zdravstvene namene,
  saj
  so leti, ki se izvajajo v takih okoliščinah, izjemne narave in jih zato ni mogoče vedno načrtovati enako kot redne lete.
  Zaradi narave operacij morda ne bodo vedno sposobni izpolniti obveznosti, ki izhajajo iz te uredbe, saj lahko predstavljajo nepotrebno breme. Ta uredba bi se morala uporabljati za zrakoplove, ki se uporabljajo v civilnem letalstvu in opravljajo lete v komercialnem zračnem prevozu. Ne bi se smela uporabljati za vojaška letala ali za letala, ki opravljajo carinske, policijske in gasilske operacije.
  Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na celotnem enotnem letalskem trgu EU
  ter spodbujanje razvoja trga trajnostnih letalskih goriv in


  potrebne infrastrukture za trajnostna letalska goriva po vsej EU bi morala
  zajemati
  ves komercialni zračni prevoz
  , ki se upravlja z letališč na ozemlju EU. Hkrati
  bi bilo
  treba za zaščito letalske povezljivosti v korist državljanov, podjetij in regij EU
  , za zagotovitev potrebne prožnosti, da se dobaviteljem goriva omogoči, da zagotovijo trajnostna letalska goriva, letalskim prevoznikom pa, da na stroškovno najučinkovitejši način povečajo njihovo uporabo, ter za preprečevanje nalaganja nepotrebnega bremena za operacije zračnega prevoza na majhnih letališčih kot prehodno fazo vzpostaviti mehanizem prilagodljivosti, ki bi vključeval elemente sistema certifikatov
  .
  Da bi preprečili neupravičeno izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, bi se morale po tem prehodnem obdobju zahteve iz te uredbe dolgoročno enako uporabljati za vsa letališča Unije in vse operatorje komercialnih zrakoplovov, ki vzletajo ali pristajajo na letališču Unije. |
| --- | --- |

(15)

Ta uredba se ne bi smela uporabljati za zrakoplove, ki opravljajo humanitarne, iskalne in reševalne operacije, operacije pomoči pri nesrečah ali v zdravstvene namene,
  saj
  so leti, ki se izvajajo v takih okoliščinah, izjemne narave in jih zato ni mogoče vedno načrtovati enako kot redne lete.
  Zaradi narave operacij morda ne bodo vedno sposobni izpolniti obveznosti, ki izhajajo iz te uredbe, saj lahko predstavljajo nepotrebno breme. Ta uredba bi se morala uporabljati za zrakoplove, ki se uporabljajo v civilnem letalstvu in opravljajo lete v komercialnem zračnem prevozu. Ne bi se smela uporabljati za vojaška letala ali za letala, ki opravljajo carinske, policijske in gasilske operacije.
  Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na celotnem enotnem letalskem trgu EU
  ter spodbujanje razvoja trga trajnostnih letalskih goriv in


  potrebne infrastrukture za trajnostna letalska goriva po vsej EU bi morala
  zajemati
  ves komercialni zračni prevoz
  , ki se upravlja z letališč na ozemlju EU. Hkrati
  bi bilo
  treba za zaščito letalske povezljivosti v korist državljanov, podjetij in regij EU
  , za zagotovitev potrebne prožnosti, da se dobaviteljem goriva omogoči, da zagotovijo trajnostna letalska goriva, letalskim prevoznikom pa, da na stroškovno najučinkovitejši način povečajo njihovo uporabo, ter za preprečevanje nalaganja nepotrebnega bremena za operacije zračnega prevoza na majhnih letališčih kot prehodno fazo vzpostaviti mehanizem prilagodljivosti, ki bi vključeval elemente sistema certifikatov
  .
  Da bi preprečili neupravičeno izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, bi se morale po tem prehodnem obdobju zahteve iz te uredbe dolgoročno enako uporabljati za vsa letališča Unije in vse operatorje komercialnih zrakoplovov, ki vzletajo ali pristajajo na letališču Unije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Bistveno je, da obveznosti iz te uredbe ne vplivajo nesorazmerno na manj povezane evropske regije, kot so otoške in najbolj oddaljene regije, ki so pogosto odvisne od letalstva kot edinega načina povezave, ter da se tem regijam zagotovi dostop do osnovnih dobrin in storitev. Da bi prispevali k ohranjanju letalske povezljivosti regij z manj alternativnimi možnostmi prevoza, je treba pozornost nameniti možnim učinkom določb iz te uredbe v zvezi z dostopnostjo, konkurenčnostjo in morebitnim zvišanjem cen za zračne poti, ki povezujejo oddaljene regije in druga območja Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Bistveno je, da obveznosti iz te uredbe ne vplivajo nesorazmerno na manj povezane evropske regije, kot so otoške in najbolj oddaljene regije, ki so pogosto odvisne od letalstva kot edinega načina povezave, ter da se tem regijam zagotovi dostop do osnovnih dobrin in storitev. Da bi prispevali k ohranjanju letalske povezljivosti regij z manj alternativnimi možnostmi prevoza, je treba pozornost nameniti možnim učinkom določb iz te uredbe v zvezi z dostopnostjo, konkurenčnostjo in morebitnim zvišanjem cen za zračne poti, ki povezujejo oddaljene regije in druga območja Unije.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Bistveno je, da je nabor ustreznih trajnostnih surovin čim bolj vključujoč, da se čim bolj poveča potencial za povečanje proizvodnje trajnostnih letalskih goriv po dostopnih cenah. Seznam surovin, ustreznih v skladu s to uredbo, ne bi smel biti statičen, ampak bi ga bilo treba sčasoma spreminjati, da bi vključeval nove trajnostne surovine. V ta namen bi morala Komisija v skladu s členom 28(6) Direktive (EU) 2018/2001 vsaj vsaki dve leti pregledati seznam surovin iz delov A in B Priloge IX, da bi dodala nove surovine. Nove surovine, dodane v Prilogo IX, bi morale postati neposredno ustrezne za proizvodnjo trajnostnih letalskih goriv v skladu s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Bistveno je, da je nabor ustreznih trajnostnih surovin čim bolj vključujoč, da se čim bolj poveča potencial za povečanje proizvodnje trajnostnih letalskih goriv po dostopnih cenah. Seznam surovin, ustreznih v skladu s to uredbo, ne bi smel biti statičen, ampak bi ga bilo treba sčasoma spreminjati, da bi vključeval nove trajnostne surovine. V ta namen bi morala Komisija v skladu s členom 28(6) Direktive (EU) 2018/2001 vsaj vsaki dve leti pregledati seznam surovin iz delov A in B Priloge IX, da bi dodala nove surovine. Nove surovine, dodane v Prilogo IX, bi morale postati neposredno ustrezne za proizvodnjo trajnostnih letalskih goriv v skladu s to uredbo.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Iz trajnostnih razlogov goriva iz živil in krme ne bi smela biti ustrezna. Do posredne spremembe rabe zemljišč pride zlasti, kadar gojenje poljščin za biogoriva izpodrine tradicionalno proizvodnjo poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo. Zaradi takega dodatnega povpraševanja se povečuje pritisk na zemljišča, kmetijska zemljišča pa se lahko razširijo na območja z visoko zalogo ogljika, kot so gozdovi, mokrišča in šotišča, kar povzroči dodatne emisije toplogrednih plinov ter vidike izgube biotske raznovrstnosti. Raziskave so pokazale, da je stopnja učinka odvisna od številnih dejavnikov, med drugim tudi od vrste surovin, uporabljenih za proizvodnjo goriva, od ravni dodatnega povpraševanja po surovinah, ki ga sproži uporaba biogoriv, ter od obsega, v katerem so zemljišča z visoko zalogo ogljika zaščitena na svetovni ravni. Največja tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč so bila ugotovljena pri biogorivih, gorivih, pridobljenih iz surovin, za katera je značilno znatno povečanje proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika. Zato se ne bi smela spodbujati goriva iz živil in krme. Ta pristop je v skladu s politiko Unije in zlasti z Direktivo (EU) 2018/2001, ki omejuje in določa omejitev uporabe takih biogoriv v cestnem in železniškem prevozu, ob upoštevanju njihovih manjših okoljskih koristi, manjše uspešnosti pri zmanjšanju toplogrednih plinov in širših pomislekov glede trajnostnosti. Poleg emisij toplogrednih plinov, povezanih s posredno spremembo rabe zemljišč, ki lahko izniči nekatere ali vse prihranke emisij toplogrednih plinov iz posameznih biogoriv, posredna sprememba rabe zemljišč predstavlja tveganje tudi za biotsko raznovrstnost. To tveganje je še posebno resno v povezavi s potencialno veliko širitvijo proizvodnje, ki jo povzroča znatno povečanje povpraševanja. Letalski sektor ima trenutno zanemarljivo raven povpraševanja po biogorivih iz živil in krme, saj je danes več kot 99 % letalskih goriv fosilnega izvora. Zato je primerno preprečiti ustvarjanje potencialno velikega povpraševanja po biogorivih iz živil in krme s spodbujanjem njihove uporabe v skladu s to uredbo. Neprimernost biogoriv iz poljščin v skladu s to uredbo zmanjšuje tudi tveganje upočasnitve razogljičenja cestnega prometa, ki bi sicer lahko nastalo zaradi prehoda biogoriv iz poljščin iz cestnega v letalski sektor. Zmanjšanje tega prehoda je bistvenega pomena, saj cestni promet ostaja daleč najbolj onesnažujoč prevozni sektor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Iz trajnostnih razlogov goriva iz živil in krme ne bi smela biti ustrezna. Do posredne spremembe rabe zemljišč pride zlasti, kadar gojenje poljščin za biogoriva izpodrine tradicionalno proizvodnjo poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo. Zaradi takega dodatnega povpraševanja se povečuje pritisk na zemljišča, kmetijska zemljišča pa se lahko razširijo na območja z visoko zalogo ogljika, kot so gozdovi, mokrišča in šotišča, kar povzroči dodatne emisije toplogrednih plinov ter vidike izgube biotske raznovrstnosti. Raziskave so pokazale, da je stopnja učinka odvisna od številnih dejavnikov, med drugim tudi od vrste surovin, uporabljenih za proizvodnjo goriva, od ravni dodatnega povpraševanja po surovinah, ki ga sproži uporaba biogoriv, ter od obsega, v katerem so zemljišča z visoko zalogo ogljika zaščitena na svetovni ravni. Največja tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč so bila ugotovljena pri biogorivih, gorivih, pridobljenih iz surovin, za katera je značilno znatno povečanje proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika. Zato se ne bi smela spodbujati goriva iz živil in krme. Ta pristop je v skladu s politiko Unije in zlasti z Direktivo (EU) 2018/2001, ki omejuje in določa omejitev uporabe takih biogoriv v cestnem in železniškem prevozu, ob upoštevanju njihovih manjših okoljskih koristi, manjše uspešnosti pri zmanjšanju toplogrednih plinov in širših pomislekov glede trajnostnosti. Poleg emisij toplogrednih plinov, povezanih s posredno spremembo rabe zemljišč, ki lahko izniči nekatere ali vse prihranke emisij toplogrednih plinov iz posameznih biogoriv, posredna sprememba rabe zemljišč predstavlja tveganje tudi za biotsko raznovrstnost. To tveganje je še posebno resno v povezavi s potencialno veliko širitvijo proizvodnje, ki jo povzroča znatno povečanje povpraševanja. Letalski sektor ima trenutno zanemarljivo raven povpraševanja po biogorivih iz živil in krme, saj je danes več kot 99 % letalskih goriv fosilnega izvora. Zato je primerno preprečiti ustvarjanje potencialno velikega povpraševanja po biogorivih iz živil in krme s spodbujanjem njihove uporabe v skladu s to uredbo. Neprimernost biogoriv iz poljščin v skladu s to uredbo zmanjšuje tudi tveganje upočasnitve razogljičenja cestnega prometa, ki bi sicer lahko nastalo zaradi prehoda biogoriv iz poljščin iz cestnega v letalski sektor. Zmanjšanje tega prehoda je bistvenega pomena, saj cestni promet ostaja daleč najbolj onesnažujoč prevozni sektor.

| (17) | Iz trajnostnih razlogov goriva iz živil in krme
  , vključno z biogorivi z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, pridobljenimi iz palmovega olja,
  ne bi smela biti ustrezna. Do posredne spremembe rabe zemljišč pride zlasti, kadar gojenje poljščin za biogoriva izpodrine tradicionalno proizvodnjo poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo. Zaradi takega dodatnega povpraševanja se povečuje pritisk na zemljišča, kmetijska zemljišča pa se lahko razširijo na območja z visoko zalogo ogljika, kot so gozdovi, mokrišča in šotišča, kar povzroči dodatne emisije toplogrednih plinov ter vidike izgube biotske raznovrstnosti. Raziskave so pokazale, da je stopnja učinka odvisna od številnih dejavnikov, med drugim tudi od vrste surovin, uporabljenih za proizvodnjo goriva, od ravni dodatnega povpraševanja po surovinah, ki ga sproži uporaba biogoriv, ter od obsega, v katerem so zemljišča z visoko zalogo ogljika zaščitena na svetovni ravni. Največja tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč so bila ugotovljena pri biogorivih, gorivih, pridobljenih iz surovin, za katera je značilno znatno povečanje proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika. Zato se ne bi smela spodbujati goriva iz živil in krme. Ta pristop je v skladu s politiko Unije in zlasti z Direktivo (EU) 2018/2001, ki omejuje in določa omejitev uporabe takih biogoriv v cestnem in železniškem prevozu, ob upoštevanju njihovih manjših okoljskih koristi, manjše uspešnosti pri zmanjšanju toplogrednih plinov in širših pomislekov glede trajnostnosti. Poleg emisij toplogrednih plinov, povezanih s posredno spremembo rabe zemljišč, ki lahko izniči nekatere ali vse prihranke emisij toplogrednih plinov iz posameznih biogoriv, posredna sprememba rabe zemljišč predstavlja tveganje tudi za biotsko raznovrstnost. To tveganje je še posebno resno v povezavi s potencialno veliko širitvijo proizvodnje, ki jo povzroča znatno povečanje povpraševanja. Letalski sektor ima trenutno zanemarljivo raven povpraševanja po biogorivih iz živil in krme, saj je danes več kot 99 % letalskih goriv fosilnega izvora. Zato je primerno preprečiti ustvarjanje potencialno velikega povpraševanja po biogorivih iz živil in krme s spodbujanjem njihove uporabe v skladu s to uredbo. Neprimernost biogoriv iz poljščin v skladu s to uredbo zmanjšuje tudi tveganje upočasnitve razogljičenja cestnega prometa, ki bi sicer lahko nastalo zaradi prehoda biogoriv iz poljščin iz cestnega v letalski sektor. Zmanjšanje tega prehoda je bistvenega pomena, saj cestni promet ostaja daleč najbolj onesnažujoč prevozni sektor. |
| --- | --- |

(17)

Iz trajnostnih razlogov goriva iz živil in krme
  , vključno z biogorivi z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, pridobljenimi iz palmovega olja,
  ne bi smela biti ustrezna. Do posredne spremembe rabe zemljišč pride zlasti, kadar gojenje poljščin za biogoriva izpodrine tradicionalno proizvodnjo poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo. Zaradi takega dodatnega povpraševanja se povečuje pritisk na zemljišča, kmetijska zemljišča pa se lahko razširijo na območja z visoko zalogo ogljika, kot so gozdovi, mokrišča in šotišča, kar povzroči dodatne emisije toplogrednih plinov ter vidike izgube biotske raznovrstnosti. Raziskave so pokazale, da je stopnja učinka odvisna od številnih dejavnikov, med drugim tudi od vrste surovin, uporabljenih za proizvodnjo goriva, od ravni dodatnega povpraševanja po surovinah, ki ga sproži uporaba biogoriv, ter od obsega, v katerem so zemljišča z visoko zalogo ogljika zaščitena na svetovni ravni. Največja tveganja za posredno spremembo rabe zemljišč so bila ugotovljena pri biogorivih, gorivih, pridobljenih iz surovin, za katera je značilno znatno povečanje proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika. Zato se ne bi smela spodbujati goriva iz živil in krme. Ta pristop je v skladu s politiko Unije in zlasti z Direktivo (EU) 2018/2001, ki omejuje in določa omejitev uporabe takih biogoriv v cestnem in železniškem prevozu, ob upoštevanju njihovih manjših okoljskih koristi, manjše uspešnosti pri zmanjšanju toplogrednih plinov in širših pomislekov glede trajnostnosti. Poleg emisij toplogrednih plinov, povezanih s posredno spremembo rabe zemljišč, ki lahko izniči nekatere ali vse prihranke emisij toplogrednih plinov iz posameznih biogoriv, posredna sprememba rabe zemljišč predstavlja tveganje tudi za biotsko raznovrstnost. To tveganje je še posebno resno v povezavi s potencialno veliko širitvijo proizvodnje, ki jo povzroča znatno povečanje povpraševanja. Letalski sektor ima trenutno zanemarljivo raven povpraševanja po biogorivih iz živil in krme, saj je danes več kot 99 % letalskih goriv fosilnega izvora. Zato je primerno preprečiti ustvarjanje potencialno velikega povpraševanja po biogorivih iz živil in krme s spodbujanjem njihove uporabe v skladu s to uredbo. Neprimernost biogoriv iz poljščin v skladu s to uredbo zmanjšuje tudi tveganje upočasnitve razogljičenja cestnega prometa, ki bi sicer lahko nastalo zaradi prehoda biogoriv iz poljščin iz cestnega v letalski sektor. Zmanjšanje tega prehoda je bistvenega pomena, saj cestni promet ostaja daleč najbolj onesnažujoč prevozni sektor.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Za pravilno delovanje te uredbe so zelo pomembne točne in pravilne informacije o značilnostih trajnostnih letalskih goriv. Da bi spodbudili zaupanje potrošnikov ter zagotovili preglednost in sledljivost, so dobavitelji goriva odgovorni za zagotavljanje pravilnih informacij o značilnostih dobavljenega goriva, njegovih značilnostih glede trajnostnosti in izvora surovin, ki se uporabljajo pri proizvodnji goriva. Zadevne informacije se sporočajo v zbirko podatkov Unije, vzpostavljeno v skladu s členom 28 Direktive (EU) 2018/2001 (direktiva o energiji iz obnovljivih virov). Dobavitelji goriva, ki so dokazano zagotovili zavajajoče ali netočne informacije o značilnostih ali izvoru goriva, ki ga dobavljajo, bi morali biti kaznovani. Države članice morajo zagotoviti, da dobavitelji goriva pravočasno vnesejo točne informacije v podatkovno zbirko Unije ter da se zadevne informacije preverijo in revidirajo. Države članice morajo v sodelovanju z ustreznimi evropskimi organi okrepiti nadzorni mehanizem za pošiljke, vključno z izvajanjem inšpekcijskih pregledov na kraju samem, da bi se borile proti morebitnim goljufijam, pa tudi ker pomemben del surovin, potrebnih za proizvodnjo trajnostnih letalskih goriv, prihaja iz držav zunaj Unije. V zvezi s tem bo Komisija v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001 objavila izvedbeno uredbo o certificiranju trajnostnosti, da bi dodatno harmonizirala in okrepila pravila o zanesljivosti, preglednosti in neodvisnem revidiranju ter o sodelovanju pristojnih organov držav članic pri revizijskem nadzoru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Za pravilno delovanje te uredbe so zelo pomembne točne in pravilne informacije o značilnostih trajnostnih letalskih goriv. Da bi spodbudili zaupanje potrošnikov ter zagotovili preglednost in sledljivost, so dobavitelji goriva odgovorni za zagotavljanje pravilnih informacij o značilnostih dobavljenega goriva, njegovih značilnostih glede trajnostnosti in izvora surovin, ki se uporabljajo pri proizvodnji goriva. Zadevne informacije se sporočajo v zbirko podatkov Unije, vzpostavljeno v skladu s členom 28 Direktive (EU) 2018/2001 (direktiva o energiji iz obnovljivih virov). Dobavitelji goriva, ki so dokazano zagotovili zavajajoče ali netočne informacije o značilnostih ali izvoru goriva, ki ga dobavljajo, bi morali biti kaznovani. Države članice morajo zagotoviti, da dobavitelji goriva pravočasno vnesejo točne informacije v podatkovno zbirko Unije ter da se zadevne informacije preverijo in revidirajo. Države članice morajo v sodelovanju z ustreznimi evropskimi organi okrepiti nadzorni mehanizem za pošiljke, vključno z izvajanjem inšpekcijskih pregledov na kraju samem, da bi se borile proti morebitnim goljufijam, pa tudi ker pomemben del surovin, potrebnih za proizvodnjo trajnostnih letalskih goriv, prihaja iz držav zunaj Unije. V zvezi s tem bo Komisija v skladu s členom 30(8) Direktive (EU) 2018/2001 objavila izvedbeno uredbo o certificiranju trajnostnosti, da bi dodatno harmonizirala in okrepila pravila o zanesljivosti, preglednosti in neodvisnem revidiranju ter o sodelovanju pristojnih organov držav članic pri revizijskem nadzoru.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Potreben je enak, jasen in trden okvir trajnostnosti, da se akterjem v letalski industriji in industriji goriv
  zagotovi
  varnost glede primernosti trajnostnih letalskih goriv v okviru te uredbe. Za zagotovitev skladnosti z drugimi povezanimi politikami EU bi bilo treba primernost trajnostnih letalskih goriv določiti v skladu s trajnostnimi merili iz člena 29 Direktive 2018/2001 (12). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Potreben je enak, jasen in trden okvir trajnostnosti, da se akterjem v letalski industriji in industriji goriv
  zagotovi
  varnost glede primernosti trajnostnih letalskih goriv v okviru te uredbe. Za zagotovitev skladnosti z drugimi povezanimi politikami EU bi bilo treba primernost trajnostnih letalskih goriv določiti v skladu s trajnostnimi merili iz člena 29 Direktive 2018/2001 (12).

| (18) | Potreben je enak, jasen in trden okvir trajnostnosti, da se akterjem v letalski industriji in industriji goriv
  zagotovita pravna
  varnost
  in kontinuiteta
  glede primernosti trajnostnih letalskih goriv v okviru te uredbe. Za zagotovitev skladnosti z drugimi povezanimi politikami EU bi bilo treba primernost trajnostnih letalskih goriv določiti v skladu s trajnostnimi merili iz člena 29 Direktive
  (EU)
   2018/2001 (12). |
| --- | --- |

(18)

Potreben je enak, jasen in trden okvir trajnostnosti, da se akterjem v letalski industriji in industriji goriv
  zagotovita pravna
  varnost
  in kontinuiteta
  glede primernosti trajnostnih letalskih goriv v okviru te uredbe. Za zagotovitev skladnosti z drugimi povezanimi politikami EU bi bilo treba primernost trajnostnih letalskih goriv določiti v skladu s trajnostnimi merili iz člena 29 Direktive
  (EU)
   2018/2001 (12).

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Cilj te uredbe bi moral zagotoviti, da lahko operaterji zrakoplovov konkurirajo z enakimi možnostmi v smislu dostopa do trajnostnih letalskih goriv. Da bi se preprečilo izkrivljanje na trgu zračnih storitev, bi morala vsa letališča Unije, zajeta v tej uredbi, prejeti enotne minimalne deleže trajnostnih letalskih goriv. Čeprav je trg prost za dobavo in uporabo večjih količin trajnostnega goriva, bi morala ta uredba zagotoviti, da so obvezni minimalni deleži trajnostnih letalskih goriv enaki na vseh zajetih letališčih. Nadomešča vsako zahtevo, določeno neposredno ali posredno na nacionalni ali regionalni ravni, ki od operaterjev zrakoplovov ali dobaviteljev letalskega goriva zahteva, da uporabijo ali dobavijo trajnostna letalska goriva za drugačne namene od tistih, določenih v tej uredbi. Da bi se ustvaril jasen in predvidljiv pravni okvir ter s tem spodbudila razvoj trga in uvedba najbolj trajnostnih in inovativnih tehnologij za gorivo s potencialom rasti za zadovoljitev prihodnjih potreb, bi morala ta uredba določati minimalne deleže sintetičnih letalskih goriv, ki bi se sčasoma postopoma povečevali. Glede na velik potencial razogljičenja takih goriv in glede na njihove trenutne ocenjene proizvodne stroške je treba določiti posebno podobveznost za sintetična letalska goriva. Če so sintetična letalska goriva proizvedena iz obnovljivih virov električne energije in je ogljik zajet neposredno iz zraka, lahko ta goriva dosežejo do 100 % prihrankov emisij v primerjavi s konvencionalnim letalskim gorivom. Imajo tudi pomembne prednosti v primerjavi z drugimi vrstami trajnostnih letalskih goriv v smislu učinkovitosti virov proizvodnega procesa (zlasti za potrebe vode). Ocenjuje se, da so proizvodni stroški sintetičnih letalskih goriv trenutno za tri- do šestkrat višji od tržne cene konvencionalnega letalskega goriva. Zato bi morala ta uredba določati posebno podobveznost za to tehnologijo. Druge vrste sintetičnih goriv, kot so nizkoogljična sintetična goriva, ki dosegajo visoke ravni zmanjšanja toplogrednih plinov, bi se lahko v okviru prihodnjih revizij obravnavale v okviru te uredbe, če so taka goriva opredeljena v direktivi o energiji iz obnovljivih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Cilj te uredbe bi moral zagotoviti, da lahko operaterji zrakoplovov konkurirajo z enakimi možnostmi v smislu dostopa do trajnostnih letalskih goriv. Da bi se preprečilo izkrivljanje na trgu zračnih storitev, bi morala vsa letališča Unije, zajeta v tej uredbi, prejeti enotne minimalne deleže trajnostnih letalskih goriv. Čeprav je trg prost za dobavo in uporabo večjih količin trajnostnega goriva, bi morala ta uredba zagotoviti, da so obvezni minimalni deleži trajnostnih letalskih goriv enaki na vseh zajetih letališčih. Nadomešča vsako zahtevo, določeno neposredno ali posredno na nacionalni ali regionalni ravni, ki od operaterjev zrakoplovov ali dobaviteljev letalskega goriva zahteva, da uporabijo ali dobavijo trajnostna letalska goriva za drugačne namene od tistih, določenih v tej uredbi. Da bi se ustvaril jasen in predvidljiv pravni okvir ter s tem spodbudila razvoj trga in uvedba najbolj trajnostnih in inovativnih tehnologij za gorivo s potencialom rasti za zadovoljitev prihodnjih potreb, bi morala ta uredba določati minimalne deleže sintetičnih letalskih goriv, ki bi se sčasoma postopoma povečevali. Glede na velik potencial razogljičenja takih goriv in glede na njihove trenutne ocenjene proizvodne stroške je treba določiti posebno podobveznost za sintetična letalska goriva. Če so sintetična letalska goriva proizvedena iz obnovljivih virov električne energije in je ogljik zajet neposredno iz zraka, lahko ta goriva dosežejo do 100 % prihrankov emisij v primerjavi s konvencionalnim letalskim gorivom. Imajo tudi pomembne prednosti v primerjavi z drugimi vrstami trajnostnih letalskih goriv v smislu učinkovitosti virov proizvodnega procesa (zlasti za potrebe vode). Ocenjuje se, da so proizvodni stroški sintetičnih letalskih goriv trenutno za tri- do šestkrat višji od tržne cene konvencionalnega letalskega goriva. Zato bi morala ta uredba določati posebno podobveznost za to tehnologijo. Druge vrste sintetičnih goriv, kot so nizkoogljična sintetična goriva, ki dosegajo visoke ravni zmanjšanja toplogrednih plinov, bi se lahko v okviru prihodnjih revizij obravnavale v okviru te uredbe, če so taka goriva opredeljena v direktivi o energiji iz obnovljivih virov.

| (19) | Cilj te uredbe bi moral zagotoviti, da lahko operaterji zrakoplovov konkurirajo z enakimi možnostmi v smislu dostopa do trajnostnih letalskih goriv. Da bi se preprečilo izkrivljanje na trgu zračnih storitev, bi morala vsa letališča Unije, zajeta v tej uredbi, prejeti enotne minimalne deleže trajnostnih letalskih goriv. Čeprav je trg prost za dobavo in uporabo večjih količin trajnostnega goriva, bi morala ta uredba zagotoviti, da so obvezni minimalni deleži trajnostnih letalskih goriv enaki na vseh zajetih letališčih.
  Razpoložljivost surovin in proizvodna zmogljivost trajnostnega letalskega goriva nista neomejeni. Razmere, v katerih bi nekatere države članice sprejele večje skupne obveznosti glede oskrbe s trajnostnimi letalskimi gorivi na nacionalni ravni, bodo okrepile konkurenco za surovine z drugimi prometnimi in energetskimi sektorji ter bi lahko povzročile pomanjkanje oskrbe v drugih regijah. To bi spodkopalo zmožnost operatorjev zrakoplovov v teh regijah za razogljičenje in nepravično povečalo njihove stroške zaradi skladnosti, zlasti s sistemom EU ETS, kar bi povzročilo izkrivljanje trga in na splošno slabši konkurenčni položaj. Zato bi bilo treba določiti skupne cilje na ravni EU za celotno proizvodnjo in uporabo trajnostnih letalskih goriv. Ta


  uredba
  nadomešča vsako zahtevo, določeno neposredno ali posredno na nacionalni ali regionalni ravni, ki od operaterjev zrakoplovov ali dobaviteljev letalskega goriva zahteva, da uporabijo ali dobavijo trajnostna letalska goriva za drugačne namene od tistih, določenih v tej uredbi. Da bi se ustvaril jasen in predvidljiv pravni okvir ter s tem spodbudila razvoj trga in uvedba najbolj trajnostnih in inovativnih tehnologij za gorivo s potencialom rasti za zadovoljitev prihodnjih potreb, bi morala ta uredba določati minimalne deleže sintetičnih letalskih goriv, ki bi se sčasoma postopoma povečevali. Glede na velik potencial razogljičenja takih goriv in glede na njihove trenutne ocenjene proizvodne stroške je treba določiti posebno podobveznost za sintetična letalska goriva. Če so sintetična letalska goriva proizvedena iz obnovljivih virov električne energije in je ogljik zajet neposredno iz zraka, lahko ta goriva dosežejo do 100 % prihrankov emisij v primerjavi s konvencionalnim letalskim gorivom. Imajo tudi pomembne prednosti v primerjavi z drugimi vrstami trajnostnih letalskih goriv v smislu učinkovitosti virov proizvodnega procesa (zlasti za potrebe vode). Ocenjuje se, da so proizvodni stroški sintetičnih letalskih goriv trenutno za tri- do šestkrat višji od tržne cene konvencionalnega letalskega goriva. Zato bi morala ta uredba določati posebno podobveznost za to tehnologijo. Druge vrste sintetičnih goriv, kot so nizkoogljična sintetična goriva, ki dosegajo visoke ravni zmanjšanja toplogrednih plinov, bi se lahko v okviru prihodnjih revizij obravnavale v okviru te uredbe, če so taka goriva opredeljena v direktivi o energiji iz obnovljivih virov.
  Poleg tega imajo lahko sintetična letalska goriva s CO2, pridobljenim z neposrednim zajemanjem zraka, pomembno vlogo zaradi svoje sposobnosti trajnostnega pridobivanja ogljika in jih je treba dodatno spodbujati. |
| --- | --- |

(19)

Cilj te uredbe bi moral zagotoviti, da lahko operaterji zrakoplovov konkurirajo z enakimi možnostmi v smislu dostopa do trajnostnih letalskih goriv. Da bi se preprečilo izkrivljanje na trgu zračnih storitev, bi morala vsa letališča Unije, zajeta v tej uredbi, prejeti enotne minimalne deleže trajnostnih letalskih goriv. Čeprav je trg prost za dobavo in uporabo večjih količin trajnostnega goriva, bi morala ta uredba zagotoviti, da so obvezni minimalni deleži trajnostnih letalskih goriv enaki na vseh zajetih letališčih.
  Razpoložljivost surovin in proizvodna zmogljivost trajnostnega letalskega goriva nista neomejeni. Razmere, v katerih bi nekatere države članice sprejele večje skupne obveznosti glede oskrbe s trajnostnimi letalskimi gorivi na nacionalni ravni, bodo okrepile konkurenco za surovine z drugimi prometnimi in energetskimi sektorji ter bi lahko povzročile pomanjkanje oskrbe v drugih regijah. To bi spodkopalo zmožnost operatorjev zrakoplovov v teh regijah za razogljičenje in nepravično povečalo njihove stroške zaradi skladnosti, zlasti s sistemom EU ETS, kar bi povzročilo izkrivljanje trga in na splošno slabši konkurenčni položaj. Zato bi bilo treba določiti skupne cilje na ravni EU za celotno proizvodnjo in uporabo trajnostnih letalskih goriv. Ta


  uredba
  nadomešča vsako zahtevo, določeno neposredno ali posredno na nacionalni ali regionalni ravni, ki od operaterjev zrakoplovov ali dobaviteljev letalskega goriva zahteva, da uporabijo ali dobavijo trajnostna letalska goriva za drugačne namene od tistih, določenih v tej uredbi. Da bi se ustvaril jasen in predvidljiv pravni okvir ter s tem spodbudila razvoj trga in uvedba najbolj trajnostnih in inovativnih tehnologij za gorivo s potencialom rasti za zadovoljitev prihodnjih potreb, bi morala ta uredba določati minimalne deleže sintetičnih letalskih goriv, ki bi se sčasoma postopoma povečevali. Glede na velik potencial razogljičenja takih goriv in glede na njihove trenutne ocenjene proizvodne stroške je treba določiti posebno podobveznost za sintetična letalska goriva. Če so sintetična letalska goriva proizvedena iz obnovljivih virov električne energije in je ogljik zajet neposredno iz zraka, lahko ta goriva dosežejo do 100 % prihrankov emisij v primerjavi s konvencionalnim letalskim gorivom. Imajo tudi pomembne prednosti v primerjavi z drugimi vrstami trajnostnih letalskih goriv v smislu učinkovitosti virov proizvodnega procesa (zlasti za potrebe vode). Ocenjuje se, da so proizvodni stroški sintetičnih letalskih goriv trenutno za tri- do šestkrat višji od tržne cene konvencionalnega letalskega goriva. Zato bi morala ta uredba določati posebno podobveznost za to tehnologijo. Druge vrste sintetičnih goriv, kot so nizkoogljična sintetična goriva, ki dosegajo visoke ravni zmanjšanja toplogrednih plinov, bi se lahko v okviru prihodnjih revizij obravnavale v okviru te uredbe, če so taka goriva opredeljena v direktivi o energiji iz obnovljivih virov.
  Poleg tega imajo lahko sintetična letalska goriva s CO2, pridobljenim z neposrednim zajemanjem zraka, pomembno vlogo zaradi svoje sposobnosti trajnostnega pridobivanja ogljika in jih je treba dodatno spodbujati.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Razpoložljivost surovin in proizvodna zmogljivost trajnostnega letalskega goriva nista neomejeni. Okrepljena konkurenca za omejene surovine bi lahko povzročila primanjkljaje v ponudbi in izkrivljanje trga ter tako negativno vplivala na konkurenčnost letalskega sektorja kot celote. Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje in se izognili razdrobljenosti notranjega trga, bi morale po vsej Uniji veljati usklajene zahteve glede minimalnih deležev uporabe trajnostnih letalskih goriv. Medtem ko države članice zagotavljajo doseganje teh usklajenih količinskih deležev EU v skladu s Prilogo I, lahko sprejmejo nacionalne ukrepe, podporne politike in pobude, katerih namen je na svojem ozemlju povečati raven proizvodnje in uporabe trajnostnih letalskih goriv, vključno s sintetičnimi letalskimi gorivi, na primer z zagotavljanjem finančne podpore. Takšni nacionalni ukrepi morajo biti pregledni, nediskriminatorni, sorazmerni in splošne narave, ter na voljo vsem podjetjem. Ker ta uredba ne opredeljuje največjega deleža trajnostnih letalskih goriv, lahko letalski prevozniki in dobavitelji goriva sledijo ambicioznejšim okoljskim politikam z večjo uporabo in dobavo trajnostnih letalskih goriv v svoji celotni operativni mreži, pri čemer se izogibajo prevozu presežnega goriva. V ta namen bi se lahko letalski prevozniki in dobavitelji goriva s pogodbenimi ureditvami dogovorili o medsebojnih zavezah za proizvodnjo, dobavo in nakup vnaprej določenih količin trajnostnih letalskih goriv, vključno s tistimi, ki presegajo minimalne količinske deleže, določene v Prilogi I. Takšni pogodbeni dogovori lahko zajemajo tudi odgovornost in določajo pogoje za finančno nadomestilo v primeru nedobave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Razpoložljivost surovin in proizvodna zmogljivost trajnostnega letalskega goriva nista neomejeni. Okrepljena konkurenca za omejene surovine bi lahko povzročila primanjkljaje v ponudbi in izkrivljanje trga ter tako negativno vplivala na konkurenčnost letalskega sektorja kot celote. Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje in se izognili razdrobljenosti notranjega trga, bi morale po vsej Uniji veljati usklajene zahteve glede minimalnih deležev uporabe trajnostnih letalskih goriv. Medtem ko države članice zagotavljajo doseganje teh usklajenih količinskih deležev EU v skladu s Prilogo I, lahko sprejmejo nacionalne ukrepe, podporne politike in pobude, katerih namen je na svojem ozemlju povečati raven proizvodnje in uporabe trajnostnih letalskih goriv, vključno s sintetičnimi letalskimi gorivi, na primer z zagotavljanjem finančne podpore. Takšni nacionalni ukrepi morajo biti pregledni, nediskriminatorni, sorazmerni in splošne narave, ter na voljo vsem podjetjem. Ker ta uredba ne opredeljuje največjega deleža trajnostnih letalskih goriv, lahko letalski prevozniki in dobavitelji goriva sledijo ambicioznejšim okoljskim politikam z večjo uporabo in dobavo trajnostnih letalskih goriv v svoji celotni operativni mreži, pri čemer se izogibajo prevozu presežnega goriva. V ta namen bi se lahko letalski prevozniki in dobavitelji goriva s pogodbenimi ureditvami dogovorili o medsebojnih zavezah za proizvodnjo, dobavo in nakup vnaprej določenih količin trajnostnih letalskih goriv, vključno s tistimi, ki presegajo minimalne količinske deleže, določene v Prilogi I. Takšni pogodbeni dogovori lahko zajemajo tudi odgovornost in določajo pogoje za finančno nadomestilo v primeru nedobave.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19b) | Povpraševanje potrošnikov lahko pomembno vpliva na razvoj v smeri bolj trajnostnega letalstva. Da bi se potrošniki lahko odločali na podlagi informacij, pa so v skladu z akcijskim načrtom za trajnostno in pametno mobilnost potrebne bolj gotove, zanesljive, neodvisne in usklajene informacije o vplivu letov na okolje. V ta namen je treba vzpostaviti celovit sistem Unije za označevanje okoljske uspešnosti letalstva, ki bo uporabnikom letalskih storitev zagotavljal jasne, pregledne, celovite, uporabniku prijazne in lahko razumljive informacije o okoljski uspešnosti letalstva. To bo spodbudilo izbiro potrošnikov in dodatno spodbudilo uporabo trajnostnih letalskih goriv in drugih ukrepov na področju trajnostnosti pri letalskih prevoznikih. Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) je že odgovorna za okoljsko certificiranje zrakoplovov in v sodelovanju z deležniki razvija sistem okoljskega označevanja v letalstvu, ki bo zajemal zrakoplove, operaterje zrakoplovov in komercialne lete. EASA bi morala biti zadolžena za nadaljnji razvoj, izvajanje in delovanje takega sistema, da se zagotovijo neodvisnost, tehnična vzdržnost in sinergije z drugimi ukrepi EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19b)

Povpraševanje potrošnikov lahko pomembno vpliva na razvoj v smeri bolj trajnostnega letalstva. Da bi se potrošniki lahko odločali na podlagi informacij, pa so v skladu z akcijskim načrtom za trajnostno in pametno mobilnost potrebne bolj gotove, zanesljive, neodvisne in usklajene informacije o vplivu letov na okolje. V ta namen je treba vzpostaviti celovit sistem Unije za označevanje okoljske uspešnosti letalstva, ki bo uporabnikom letalskih storitev zagotavljal jasne, pregledne, celovite, uporabniku prijazne in lahko razumljive informacije o okoljski uspešnosti letalstva. To bo spodbudilo izbiro potrošnikov in dodatno spodbudilo uporabo trajnostnih letalskih goriv in drugih ukrepov na področju trajnostnosti pri letalskih prevoznikih. Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) je že odgovorna za okoljsko certificiranje zrakoplovov in v sodelovanju z deležniki razvija sistem okoljskega označevanja v letalstvu, ki bo zajemal zrakoplove, operaterje zrakoplovov in komercialne lete. EASA bi morala biti zadolžena za nadaljnji razvoj, izvajanje in delovanje takega sistema, da se zagotovijo neodvisnost, tehnična vzdržnost in sinergije z drugimi ukrepi EU.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Bistvenega pomena je zagotoviti, da se minimalni deleži trajnostnega letalskega goriva uspešno dobavijo letalskemu trgu brez nezadostne oskrbe. V ta namen bi bilo treba načrtovati zadosten
  dodaten čas
  , ki
  bo
  industriji goriv iz obnovljivih virov omogočil, da ustrezno razvije proizvodne zmogljivosti. Dobava trajnostnih letalskih goriv bi morala
  biti obvezna od leta 2025
  . Podobno bi morali pogoji te uredbe ostati dalj časa nespremenjeni, da bi se zagotovili pravna varnost in predvidljivost trga ter spodbudile dolgotrajne naložbe v proizvodne zmogljivosti za trajnostna letalska goriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Bistvenega pomena je zagotoviti, da se minimalni deleži trajnostnega letalskega goriva uspešno dobavijo letalskemu trgu brez nezadostne oskrbe. V ta namen bi bilo treba načrtovati zadosten
  dodaten čas
  , ki
  bo
  industriji goriv iz obnovljivih virov omogočil, da ustrezno razvije proizvodne zmogljivosti. Dobava trajnostnih letalskih goriv bi morala
  biti obvezna od leta 2025
  . Podobno bi morali pogoji te uredbe ostati dalj časa nespremenjeni, da bi se zagotovili pravna varnost in predvidljivost trga ter spodbudile dolgotrajne naložbe v proizvodne zmogljivosti za trajnostna letalska goriva.

| (20) | Bistvenega pomena je zagotoviti, da se minimalni deleži trajnostnega letalskega goriva uspešno dobavijo letalskemu trgu brez nezadostne oskrbe. V ta namen bi bilo treba načrtovati zadosten
  čas in vzpostaviti mehanizem prilagodljivosti
  , ki
  bi
  industriji goriv iz obnovljivih virov omogočil, da ustrezno razvije proizvodne zmogljivosti,
  ponudnikom letalskega goriva in operaterjem zrakoplovov pa bi omogočil, da svoje obveznosti izpolnjujejo na stroškovno najučinkovitejši način, ne da bi to zmanjšalo splošne okoljske ambicije iz te uredbe
  . Dobava trajnostnih letalskih goriv bi
  se
  morala
  začeti leta 2025, s prilagodljivostjo, ki je določena v mehanizmu prilagodljivosti trajnostnih letalskih goriv
  . Podobno bi morali pogoji te uredbe ostati dalj časa nespremenjeni, da bi se zagotovili pravna varnost in predvidljivost trga ter spodbudile dolgotrajne naložbe v proizvodne zmogljivosti za trajnostna letalska goriva. |
| --- | --- |

(20)

Bistvenega pomena je zagotoviti, da se minimalni deleži trajnostnega letalskega goriva uspešno dobavijo letalskemu trgu brez nezadostne oskrbe. V ta namen bi bilo treba načrtovati zadosten
  čas in vzpostaviti mehanizem prilagodljivosti
  , ki
  bi
  industriji goriv iz obnovljivih virov omogočil, da ustrezno razvije proizvodne zmogljivosti,
  ponudnikom letalskega goriva in operaterjem zrakoplovov pa bi omogočil, da svoje obveznosti izpolnjujejo na stroškovno najučinkovitejši način, ne da bi to zmanjšalo splošne okoljske ambicije iz te uredbe
  . Dobava trajnostnih letalskih goriv bi
  se
  morala
  začeti leta 2025, s prilagodljivostjo, ki je določena v mehanizmu prilagodljivosti trajnostnih letalskih goriv
  . Podobno bi morali pogoji te uredbe ostati dalj časa nespremenjeni, da bi se zagotovili pravna varnost in predvidljivost trga ter spodbudile dolgotrajne naložbe v proizvodne zmogljivosti za trajnostna letalska goriva.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Z uvedbo in povečanjem trajnostnega letalskega goriva na letališčih Unije se lahko prakse prevoza presežnega goriva poslabšajo zaradi povišanja stroškov letalskega goriva. Prakse prevoza presežnega goriva niso trajnostne in bi jih bilo treba preprečiti, saj ogrožajo prizadevanja Unije za zmanjšanje okoljskega vpliva prevoza. To bi bilo v nasprotju s cilji razogljičenja v letalstvu, saj bi večja teža zrakoplova povečala porabo goriva in s tem povezane emisije na določenem letu. Prevoz presežnega goriva prav tako ogroža enake konkurenčne pogoje v Uniji med operaterji zrakoplovov ter tudi med letališči. Zato bi morala ta uredba od operaterjev zrakoplovov zahtevati, da natočijo gorivo, preden zapustijo določeno letališče Unije. Količina goriva, napolnjena pred odhodom z določenega letališča Unije, bi morala biti sorazmerna s količino goriva, ki je potrebna za opravljanje letov, ki odhajajo s tega letališča, ob upoštevanju potrebne skladnosti s predpisi o varnosti goriva. Zahteva zagotavlja, da enaki pogoji za operacije Unije veljajo enako za operaterje Unije in tuje operaterje, hkrati pa zagotavlja visoko raven varstva okolja. Ker Uredba ne opredeljuje največjega deleža trajnostnih letalskih goriv v vseh letalskih gorivih, lahko letalski prevozniki in dobavitelji goriv sledijo ambicioznejšim okoljskim politikam z večjo uporabo in dobavo trajnostnih letalskih goriv v svoji celotni mreži operacij, pri tem pa preprečujejo prevoz presežnega goriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Z uvedbo in povečanjem trajnostnega letalskega goriva na letališčih Unije se lahko prakse prevoza presežnega goriva poslabšajo zaradi povišanja stroškov letalskega goriva. Prakse prevoza presežnega goriva niso trajnostne in bi jih bilo treba preprečiti, saj ogrožajo prizadevanja Unije za zmanjšanje okoljskega vpliva prevoza. To bi bilo v nasprotju s cilji razogljičenja v letalstvu, saj bi večja teža zrakoplova povečala porabo goriva in s tem povezane emisije na določenem letu. Prevoz presežnega goriva prav tako ogroža enake konkurenčne pogoje v Uniji med operaterji zrakoplovov ter tudi med letališči. Zato bi morala ta uredba od operaterjev zrakoplovov zahtevati, da natočijo gorivo, preden zapustijo določeno letališče Unije. Količina goriva, napolnjena pred odhodom z določenega letališča Unije, bi morala biti sorazmerna s količino goriva, ki je potrebna za opravljanje letov, ki odhajajo s tega letališča, ob upoštevanju potrebne skladnosti s predpisi o varnosti goriva. Zahteva zagotavlja, da enaki pogoji za operacije Unije veljajo enako za operaterje Unije in tuje operaterje, hkrati pa zagotavlja visoko raven varstva okolja. Ker Uredba ne opredeljuje največjega deleža trajnostnih letalskih goriv v vseh letalskih gorivih, lahko letalski prevozniki in dobavitelji goriv sledijo ambicioznejšim okoljskim politikam z večjo uporabo in dobavo trajnostnih letalskih goriv v svoji celotni mreži operacij, pri tem pa preprečujejo prevoz presežnega goriva.

| (21) | Z uvedbo in povečanjem trajnostnega letalskega goriva na letališčih Unije se lahko prakse prevoza presežnega goriva
  iz ekonomskih razlogov
  poslabšajo zaradi povišanja stroškov letalskega goriva. Prakse prevoza presežnega goriva
  iz ekonomskih razlogov
  niso trajnostne in bi jih bilo treba preprečiti, saj ogrožajo prizadevanja Unije za zmanjšanje okoljskega vpliva prevoza. To bi bilo v nasprotju s cilji razogljičenja v letalstvu, saj bi večja teža zrakoplova povečala porabo goriva in s tem povezane emisije na določenem letu. Prevoz presežnega goriva prav tako ogroža enake konkurenčne pogoje v Uniji med operaterji zrakoplovov ter tudi med letališči. Zato bi morala ta uredba od operaterjev zrakoplovov zahtevati, da natočijo gorivo, preden zapustijo določeno letališče Unije. Količina goriva, napolnjena pred odhodom z določenega letališča Unije, bi morala biti sorazmerna s količino goriva, ki je potrebna za opravljanje letov, ki odhajajo s tega letališča, ob upoštevanju potrebne skladnosti s predpisi o varnosti goriva. Zahteva zagotavlja, da enaki pogoji za operacije Unije veljajo enako za operaterje Unije in tuje operaterje, hkrati pa zagotavlja visoko raven varstva okolja. Ker Uredba ne opredeljuje največjega deleža trajnostnih letalskih goriv v vseh letalskih gorivih, lahko letalski prevozniki in dobavitelji goriv sledijo ambicioznejšim okoljskim politikam z večjo uporabo in dobavo trajnostnih letalskih goriv v svoji celotni mreži operacij, pri tem pa preprečujejo prevoz presežnega goriva.
  Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za lete znotraj in zunaj EU bi morala Komisija redno spremljati, ocenjevati in poročati o primerih prevoza presežnega goriva. |
| --- | --- |

(21)

Z uvedbo in povečanjem trajnostnega letalskega goriva na letališčih Unije se lahko prakse prevoza presežnega goriva
  iz ekonomskih razlogov
  poslabšajo zaradi povišanja stroškov letalskega goriva. Prakse prevoza presežnega goriva
  iz ekonomskih razlogov
  niso trajnostne in bi jih bilo treba preprečiti, saj ogrožajo prizadevanja Unije za zmanjšanje okoljskega vpliva prevoza. To bi bilo v nasprotju s cilji razogljičenja v letalstvu, saj bi večja teža zrakoplova povečala porabo goriva in s tem povezane emisije na določenem letu. Prevoz presežnega goriva prav tako ogroža enake konkurenčne pogoje v Uniji med operaterji zrakoplovov ter tudi med letališči. Zato bi morala ta uredba od operaterjev zrakoplovov zahtevati, da natočijo gorivo, preden zapustijo določeno letališče Unije. Količina goriva, napolnjena pred odhodom z določenega letališča Unije, bi morala biti sorazmerna s količino goriva, ki je potrebna za opravljanje letov, ki odhajajo s tega letališča, ob upoštevanju potrebne skladnosti s predpisi o varnosti goriva. Zahteva zagotavlja, da enaki pogoji za operacije Unije veljajo enako za operaterje Unije in tuje operaterje, hkrati pa zagotavlja visoko raven varstva okolja. Ker Uredba ne opredeljuje največjega deleža trajnostnih letalskih goriv v vseh letalskih gorivih, lahko letalski prevozniki in dobavitelji goriv sledijo ambicioznejšim okoljskim politikam z večjo uporabo in dobavo trajnostnih letalskih goriv v svoji celotni mreži operacij, pri tem pa preprečujejo prevoz presežnega goriva.
  Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za lete znotraj in zunaj EU bi morala Komisija redno spremljati, ocenjevati in poročati o primerih prevoza presežnega goriva.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | Dodatna uporaba trajnostnih letalskih goriv, ki imajo običajno nižje koncentracije aromatov in nižjo vsebnost žvepla, bo prispevala k zmanjšanju podnebnih vplivov, ki niso povezani s CO2. Z dodatnim zmanjšanjem vsebnosti aromatov in žvepla v letalskih gorivih bi lahko zmanjšali nastajanje kondenzacijskih sledi in oblakov cirusov, izboljšali kakovost zraka na letališčih in v njihovi okolici ter izboljšali kakovost goriva v korist letalskih prevoznikov, saj bi dosegli večjo energijsko gostoto in nižje stroške vzdrževanja zaradi nižje vsebnosti saj. Vendar je treba pri zmanjševanju vsebnosti aromatov v letalskih gorivih upoštevati mednarodna pravila o varnosti goriv in ohraniti enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni. Zato bi morala EASA spremljati vsebnost aromatov in žvepla v konvencionalnih letalskih gorivih. Komisija bi morala najpozneje do 1. januarja 2025 Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo z oceno možnih ukrepov, po potrebi vključno z zakonodajnimi predlogi in standardi kakovosti goriva, za optimizacijo vsebnosti aromatov v letalskem gorivu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

Dodatna uporaba trajnostnih letalskih goriv, ki imajo običajno nižje koncentracije aromatov in nižjo vsebnost žvepla, bo prispevala k zmanjšanju podnebnih vplivov, ki niso povezani s CO2. Z dodatnim zmanjšanjem vsebnosti aromatov in žvepla v letalskih gorivih bi lahko zmanjšali nastajanje kondenzacijskih sledi in oblakov cirusov, izboljšali kakovost zraka na letališčih in v njihovi okolici ter izboljšali kakovost goriva v korist letalskih prevoznikov, saj bi dosegli večjo energijsko gostoto in nižje stroške vzdrževanja zaradi nižje vsebnosti saj. Vendar je treba pri zmanjševanju vsebnosti aromatov v letalskih gorivih upoštevati mednarodna pravila o varnosti goriv in ohraniti enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni. Zato bi morala EASA spremljati vsebnost aromatov in žvepla v konvencionalnih letalskih gorivih. Komisija bi morala najpozneje do 1. januarja 2025 Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo z oceno možnih ukrepov, po potrebi vključno z zakonodajnimi predlogi in standardi kakovosti goriva, za optimizacijo vsebnosti aromatov v letalskem gorivu.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21b) | Letalstvo prispeva k segrevanju podnebja, hkrati pa tudi negativno vpliva na kakovost zraka. Najpomembnejša onesnaževala so trdni delci, vključno z ultrafinimi delci, dušikovi oksidi in hlapne organske spojine, iz nekaterih od teh primarnih onesnaževal pa nastajajo še druga onesnaževala

   (1a).
  Resda je potrebnih več raziskav o učinkih ultrafinih delcev na zdravje, vendar je že več študij pokazalo kratkoročne in dolgoročne učinke izpostavljenosti ultrafinim delcem, vključno s smrtnostjo, srčno-žilnimi in ishemičnimi boleznimi srca ter boleznimi pljuč

   (1b)

  . Onesnaženost zraka povzroča tudi škodo na ekosistemih in posledično prispeva k izgubi biotske raznovrstnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21b)

Letalstvo prispeva k segrevanju podnebja, hkrati pa tudi negativno vpliva na kakovost zraka. Najpomembnejša onesnaževala so trdni delci, vključno z ultrafinimi delci, dušikovi oksidi in hlapne organske spojine, iz nekaterih od teh primarnih onesnaževal pa nastajajo še druga onesnaževala

   (1a).
  Resda je potrebnih več raziskav o učinkih ultrafinih delcev na zdravje, vendar je že več študij pokazalo kratkoročne in dolgoročne učinke izpostavljenosti ultrafinim delcem, vključno s smrtnostjo, srčno-žilnimi in ishemičnimi boleznimi srca ter boleznimi pljuč

   (1b)

  . Onesnaženost zraka povzroča tudi škodo na ekosistemih in posledično prispeva k izgubi biotske raznovrstnosti.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Letališča, ki jih zajema ta uredba, bi morala
  zagotoviti, da je
  zagotovljena
  vsa potrebna infrastruktura za dobavo, skladiščenje in polnjenje trajnostnega letalskega goriva, da to ne bi predstavljalo ovire pri uporabi takega trajnostnega letalskega goriva. Po potrebi bi morala imeti Agencija možnost, da od letališča Unije zahteva informacije o razpoložljivi infrastrukturi, ki omogoča nemoteno distribucijo in polnjenje trajnostnih letalskih goriv s strani operaterjev zrakoplovov. Vloga Agencije bi morala letališčem in letalskim prevoznikom omogočiti skupno kontaktno točko, kadar je potrebno tehnično pojasnilo o razpoložljivosti infrastrukture za gorivo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Letališča, ki jih zajema ta uredba, bi morala
  zagotoviti, da je
  zagotovljena
  vsa potrebna infrastruktura za dobavo, skladiščenje in polnjenje trajnostnega letalskega goriva, da to ne bi predstavljalo ovire pri uporabi takega trajnostnega letalskega goriva. Po potrebi bi morala imeti Agencija možnost, da od letališča Unije zahteva informacije o razpoložljivi infrastrukturi, ki omogoča nemoteno distribucijo in polnjenje trajnostnih letalskih goriv s strani operaterjev zrakoplovov. Vloga Agencije bi morala letališčem in letalskim prevoznikom omogočiti skupno kontaktno točko, kadar je potrebno tehnično pojasnilo o razpoložljivosti infrastrukture za gorivo.

| (22) | Pomembno je
  zagotoviti, da je
  na voljo
  vsa potrebna infrastruktura za dobavo, skladiščenje in polnjenje trajnostnega letalskega goriva,
  kot tudi stalen in neprekinjen dostop za dobavitelje goriva do infrastrukture za prevoz goriva,
  da to ne bi predstavljalo ovire pri uporabi takega trajnostnega letalskega goriva.
  Ta uredba bi morala ustrezno upoštevati različne modele upravljanja letališč v Uniji. V zvezi s tem bi zato morala letališča, ki jih zajema ta uredba, ali po potrebi ustrezni upravni organ, ki mu je zadevna država članica dodelila centralizirano infrastrukturo letališča, kot je navedeno v členu 8 Direktive Sveta 96/67/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva o zemeljski oskrbi), sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotavljanje infrastrukture, potrebne za dobavo, skladiščenje in povečanje uporabe takih trajnostnih letalskih goriv, ter dostopa operaterjev zrakoplovov do njih. Kadar končno odgovornost za zagotavljanje infrastrukture za gorivo na letališču Unije v skladu s pogodbenimi dogovori prevzame subjekt, ki ni letališče Unije, ali po potrebi organ za upravljanje letališča, bi moral biti ta subjekt v skladu s pogodbenim dogovorom odgovoren za izpolnjevanje obveznosti iz člena 6 te uredbe.
  Po potrebi bi morala imeti Agencija možnost, da od letališča Unije zahteva informacije o razpoložljivi infrastrukturi, ki omogoča nemoteno distribucijo in polnjenje trajnostnih letalskih goriv s strani operaterjev zrakoplovov. Vloga Agencije bi morala letališčem in letalskim prevoznikom omogočiti skupno kontaktno točko, kadar je potrebno tehnično pojasnilo o razpoložljivosti infrastrukture za gorivo.
  Ko bodo električni zrakoplovi ali zrakoplovi na vodikov pogon zreli in komercialno dostopni, bodo morala letališča, ki jih zajema ta uredba, sprejeti vse potrebne ukrepe za olajšanje ustrezne infrastrukture za polnjenje zrakoplovov z vodikom in električno energijo v skladu z ustreznim načrtom uvedbe nacionalnega okvira politike, kot je določeno v predlagani uredbi o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva. Poleg tega bi bilo treba v skladu s členom 12 Uredbe XXX [uredba o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva] zagotoviti oskrbo stacionarnih zrakoplovov z električno energijo. |
| --- | --- |

(22)

Pomembno je
  zagotoviti, da je
  na voljo
  vsa potrebna infrastruktura za dobavo, skladiščenje in polnjenje trajnostnega letalskega goriva,
  kot tudi stalen in neprekinjen dostop za dobavitelje goriva do infrastrukture za prevoz goriva,
  da to ne bi predstavljalo ovire pri uporabi takega trajnostnega letalskega goriva.
  Ta uredba bi morala ustrezno upoštevati različne modele upravljanja letališč v Uniji. V zvezi s tem bi zato morala letališča, ki jih zajema ta uredba, ali po potrebi ustrezni upravni organ, ki mu je zadevna država članica dodelila centralizirano infrastrukturo letališča, kot je navedeno v členu 8 Direktive Sveta 96/67/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva o zemeljski oskrbi), sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotavljanje infrastrukture, potrebne za dobavo, skladiščenje in povečanje uporabe takih trajnostnih letalskih goriv, ter dostopa operaterjev zrakoplovov do njih. Kadar končno odgovornost za zagotavljanje infrastrukture za gorivo na letališču Unije v skladu s pogodbenimi dogovori prevzame subjekt, ki ni letališče Unije, ali po potrebi organ za upravljanje letališča, bi moral biti ta subjekt v skladu s pogodbenim dogovorom odgovoren za izpolnjevanje obveznosti iz člena 6 te uredbe.
  Po potrebi bi morala imeti Agencija možnost, da od letališča Unije zahteva informacije o razpoložljivi infrastrukturi, ki omogoča nemoteno distribucijo in polnjenje trajnostnih letalskih goriv s strani operaterjev zrakoplovov. Vloga Agencije bi morala letališčem in letalskim prevoznikom omogočiti skupno kontaktno točko, kadar je potrebno tehnično pojasnilo o razpoložljivosti infrastrukture za gorivo.
  Ko bodo električni zrakoplovi ali zrakoplovi na vodikov pogon zreli in komercialno dostopni, bodo morala letališča, ki jih zajema ta uredba, sprejeti vse potrebne ukrepe za olajšanje ustrezne infrastrukture za polnjenje zrakoplovov z vodikom in električno energijo v skladu z ustreznim načrtom uvedbe nacionalnega okvira politike, kot je določeno v predlagani uredbi o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva. Poleg tega bi bilo treba v skladu s členom 12 Uredbe XXX [uredba o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva] zagotoviti oskrbo stacionarnih zrakoplovov z električno energijo.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Precej letališč Unije se z letalskim gorivom oskrbuje predvsem prek cevovodov iz rafinerij ali postaj za namešavanje, kar je pri namešavanju trajnostnih letalskih goriv obvezno zaradi spoštovanja varnostnih in trajnostnih specifikacij. Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe, da dobaviteljem letalskega goriva omogočijo stalen in neprekinjen dostop do civilne infrastrukture za letalska goriva za oskrbo s konvencionalnimi letalskimi gorivi in letalskimi gorivi, ki vsebujejo deleže trajnostnih letalskih goriv. Tako je logistično, praktično, stroškovno ter z vidika kazni za CO2 neizvedljivo, da bi trajnostna letalska goriva na letališča Unije v količinah, potrebnih za spoštovanje določb iz Priloge I, dostavili na druge načine, na primer po cesti s tovornjaki iz rafinerij in postaj za namešavanje. Zato bo treba za dostavo minimalne količine trajnostnega letalskega goriva, ki se zahteva na podlagi te uredbe, uporabljati te cevovode poleg cevovodov v lasti dobaviteljev letalskega goriva, če obstajajo, ter že obstoječe železniške zmogljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Precej letališč Unije se z letalskim gorivom oskrbuje predvsem prek cevovodov iz rafinerij ali postaj za namešavanje, kar je pri namešavanju trajnostnih letalskih goriv obvezno zaradi spoštovanja varnostnih in trajnostnih specifikacij. Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe, da dobaviteljem letalskega goriva omogočijo stalen in neprekinjen dostop do civilne infrastrukture za letalska goriva za oskrbo s konvencionalnimi letalskimi gorivi in letalskimi gorivi, ki vsebujejo deleže trajnostnih letalskih goriv. Tako je logistično, praktično, stroškovno ter z vidika kazni za CO2 neizvedljivo, da bi trajnostna letalska goriva na letališča Unije v količinah, potrebnih za spoštovanje določb iz Priloge I, dostavili na druge načine, na primer po cesti s tovornjaki iz rafinerij in postaj za namešavanje. Zato bo treba za dostavo minimalne količine trajnostnega letalskega goriva, ki se zahteva na podlagi te uredbe, uporabljati te cevovode poleg cevovodov v lasti dobaviteljev letalskega goriva, če obstajajo, ter že obstoječe železniške zmogljivosti.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Od operaterjev zrakoplovov bi bilo treba zahtevati tudi letno poročanje o njihovem dejanskem polnjenju letalskega goriva na posameznem letališču Unije, s čimer se dokaže, da ni prišlo do prevoza presežnega goriva. Poročila bi morali preveriti neodvisni preveritelji in jih posredovati Agenciji za spremljanje in oceno skladnosti. Preveritelji bi morali z orodjem, ki ga odobri Komisija, določiti natančnost letne potrebe po letalskem gorivu, o kateri poročajo operaterji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Od operaterjev zrakoplovov bi bilo treba zahtevati tudi letno poročanje o njihovem dejanskem polnjenju letalskega goriva na posameznem letališču Unije, s čimer se dokaže, da ni prišlo do prevoza presežnega goriva. Poročila bi morali preveriti neodvisni preveritelji in jih posredovati Agenciji za spremljanje in oceno skladnosti. Preveritelji bi morali z orodjem, ki ga odobri Komisija, določiti natančnost letne potrebe po letalskem gorivu, o kateri poročajo operaterji.

| (24) | Od operaterjev zrakoplovov bi bilo treba zahtevati tudi letno poročanje o njihovem dejanskem polnjenju letalskega goriva na posameznem letališču Unije, s čimer se dokaže, da ni prišlo do prevoza presežnega goriva
  iz ekonomskih razlogov
  . Poročila bi morali preveriti neodvisni preveritelji in jih posredovati Agenciji za spremljanje in oceno skladnosti. Preveritelji bi morali z orodjem, ki ga odobri Komisija, določiti natančnost letne potrebe po letalskem gorivu, o kateri poročajo operaterji. |
| --- | --- |

(24)

Od operaterjev zrakoplovov bi bilo treba zahtevati tudi letno poročanje o njihovem dejanskem polnjenju letalskega goriva na posameznem letališču Unije, s čimer se dokaže, da ni prišlo do prevoza presežnega goriva
  iz ekonomskih razlogov
  . Poročila bi morali preveriti neodvisni preveritelji in jih posredovati Agenciji za spremljanje in oceno skladnosti. Preveritelji bi morali z orodjem, ki ga odobri Komisija, določiti natančnost letne potrebe po letalskem gorivu, o kateri poročajo operaterji.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | Uvedba mandata za uporabo trajnostnih letalskih goriv v Uniji bi lahko letalske prevoznike EU, ki opravljajo direktne lete na dolge razdalje z letališča Unije, postavila v neupravičeno slabši konkurenčni položaj v primerjavi s konkurenti, ki zagotavljajo povezavo prek letališkega vozlišča zunaj Unije. Da bi dodatno spodbudili uporabo trajnostnih letalskih goriv v Uniji, katerih cene se bodo v bližnji prihodnosti predvidoma precej razlikovale od cen konvencionalnih goriv, bi morali biti letalski prevozniki upravičeni do brezplačnih pravic za povečanje uporabe trajnostnih letalskih goriv v okviru sistema trgovanja z emisijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26a)

Uvedba mandata za uporabo trajnostnih letalskih goriv v Uniji bi lahko letalske prevoznike EU, ki opravljajo direktne lete na dolge razdalje z letališča Unije, postavila v neupravičeno slabši konkurenčni položaj v primerjavi s konkurenti, ki zagotavljajo povezavo prek letališkega vozlišča zunaj Unije. Da bi dodatno spodbudili uporabo trajnostnih letalskih goriv v Uniji, katerih cene se bodo v bližnji prihodnosti predvidoma precej razlikovale od cen konvencionalnih goriv, bi morali biti letalski prevozniki upravičeni do brezplačnih pravic za povečanje uporabe trajnostnih letalskih goriv v okviru sistema trgovanja z emisijami.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Bistvenega pomena
  je, da lahko operaterji zrakoplovov zahtevajo uporabo trajnostnih letalskih goriv v okviru shem za toplogredne pline, kot je sistem EU za trgovanje z emisijami ali CORSIA, odvisno od poti njihovih letov. Vendar je bistveno, da ta uredba ne vodi do dvojnega štetja zmanjšanja emisij. Operaterjem zrakoplovov bi moralo biti omogočeno, da le enkrat uveljavijo ugodnosti za uporabo enake šarže trajnostnih letalskih goriv. Od dobaviteljev goriva bi bilo treba zahtevati, da operaterjem zrakoplovov brezplačno posredujejo vse informacije, ki so povezane z lastnostmi trajnostnega letalskega goriva, ki se jim proda, in ki so pomembne za operaterja zrakoplova, da poroča v skladu s to uredbo ali shemami za toplogredne pline. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Bistvenega pomena
  je, da lahko operaterji zrakoplovov zahtevajo uporabo trajnostnih letalskih goriv v okviru shem za toplogredne pline, kot je sistem EU za trgovanje z emisijami ali CORSIA, odvisno od poti njihovih letov. Vendar je bistveno, da ta uredba ne vodi do dvojnega štetja zmanjšanja emisij. Operaterjem zrakoplovov bi moralo biti omogočeno, da le enkrat uveljavijo ugodnosti za uporabo enake šarže trajnostnih letalskih goriv. Od dobaviteljev goriva bi bilo treba zahtevati, da operaterjem zrakoplovov brezplačno posredujejo vse informacije, ki so povezane z lastnostmi trajnostnega letalskega goriva, ki se jim proda, in ki so pomembne za operaterja zrakoplova, da poroča v skladu s to uredbo ali shemami za toplogredne pline.

| (27) | Da bi se spodbudila uporaba trajnostnih letalskih goriv, ki imajo znatno drugačne cene kot konvencionalna goriva,
  je
  bistvenega pomena
  , da lahko operaterji zrakoplovov zahtevajo uporabo trajnostnih letalskih goriv v okviru shem za toplogredne pline, kot je sistem EU za trgovanje z emisijami ali CORSIA, odvisno od poti njihovih letov. Vendar je bistveno, da ta uredba ne vodi do dvojnega štetja zmanjšanja emisij. Operaterjem zrakoplovov bi moralo biti omogočeno, da le enkrat uveljavijo ugodnosti za uporabo enake šarže trajnostnih letalskih goriv. Od dobaviteljev goriva bi bilo treba zahtevati, da operaterjem zrakoplovov brezplačno posredujejo vse informacije, ki so povezane z lastnostmi trajnostnega letalskega goriva, ki se jim proda, in ki so pomembne za operaterja zrakoplova, da poroča v skladu s to uredbo ali shemami za toplogredne pline. |
| --- | --- |

(27)

Da bi se spodbudila uporaba trajnostnih letalskih goriv, ki imajo znatno drugačne cene kot konvencionalna goriva,
  je
  bistvenega pomena
  , da lahko operaterji zrakoplovov zahtevajo uporabo trajnostnih letalskih goriv v okviru shem za toplogredne pline, kot je sistem EU za trgovanje z emisijami ali CORSIA, odvisno od poti njihovih letov. Vendar je bistveno, da ta uredba ne vodi do dvojnega štetja zmanjšanja emisij. Operaterjem zrakoplovov bi moralo biti omogočeno, da le enkrat uveljavijo ugodnosti za uporabo enake šarže trajnostnih letalskih goriv. Od dobaviteljev goriva bi bilo treba zahtevati, da operaterjem zrakoplovov brezplačno posredujejo vse informacije, ki so povezane z lastnostmi trajnostnega letalskega goriva, ki se jim proda, in ki so pomembne za operaterja zrakoplova, da poroča v skladu s to uredbo ali shemami za toplogredne pline.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na notranjem letalskem trgu in zavezanost podnebnim ambicijam Unije bi morala ta uredba uvesti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za dobavitelje letalskega goriva in operaterje zrakoplovov v primeru neizpolnjevanja obveznosti. Raven kazni mora biti sorazmerna z okoljsko škodo in škodo zaradi poseganja v enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu, ki jo povzroči neizpolnjevanje obveznosti. Pri nalaganju upravnih glob bi morali organi upoštevati gibanje cen letalskega goriva in trajnostnega letalskega goriva v letu poročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na notranjem letalskem trgu in zavezanost podnebnim ambicijam Unije bi morala ta uredba uvesti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za dobavitelje letalskega goriva in operaterje zrakoplovov v primeru neizpolnjevanja obveznosti. Raven kazni mora biti sorazmerna z okoljsko škodo in škodo zaradi poseganja v enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu, ki jo povzroči neizpolnjevanje obveznosti. Pri nalaganju upravnih glob bi morali organi upoštevati gibanje cen letalskega goriva in trajnostnega letalskega goriva v letu poročanja.

| (28) | Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na notranjem letalskem trgu in zavezanost podnebnim ambicijam Unije bi morala ta uredba uvesti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za dobavitelje letalskega goriva in operaterje zrakoplovov v primeru neizpolnjevanja obveznosti. Raven kazni mora biti sorazmerna z okoljsko škodo in škodo zaradi poseganja v enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu, ki jo povzroči neizpolnjevanje obveznosti. Pri nalaganju upravnih glob
  in drugih kazni
  bi morali organi upoštevati gibanje cen letalskega goriva in trajnostnega letalskega goriva v letu poročanja
  ter lahko upoštevajo tudi stopnjo neizpolnjevanja obveznosti, na primer v primeru ponavljajočih se kršitev
  . |
| --- | --- |

(28)

Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na notranjem letalskem trgu in zavezanost podnebnim ambicijam Unije bi morala ta uredba uvesti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za dobavitelje letalskega goriva in operaterje zrakoplovov v primeru neizpolnjevanja obveznosti. Raven kazni mora biti sorazmerna z okoljsko škodo in škodo zaradi poseganja v enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu, ki jo povzroči neizpolnjevanje obveznosti. Pri nalaganju upravnih glob
  in drugih kazni
  bi morali organi upoštevati gibanje cen letalskega goriva in trajnostnega letalskega goriva v letu poročanja
  ter lahko upoštevajo tudi stopnjo neizpolnjevanja obveznosti, na primer v primeru ponavljajočih se kršitev
  .

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Kazni za dobavitelje, ki ne izpolnjujejo ciljev iz te uredbe, bi bilo treba dopolniti z obveznostjo oskrbe trga, ki v naslednjem letu ne izpolnjuje kvote. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Kazni za dobavitelje, ki ne izpolnjujejo ciljev iz te uredbe, bi bilo treba dopolniti z obveznostjo oskrbe trga, ki v naslednjem letu ne izpolnjuje kvote.

| (29) | Kazni za dobavitelje, ki ne izpolnjujejo ciljev iz te uredbe, bi bilo treba dopolniti z obveznostjo oskrbe trga, ki v naslednjem letu ne izpolnjuje kvote.
  Kljub temu se zato, da bi se izognili neupravičeni dvojni kazni v primerih, na katere dobavitelj goriva nima neposrednega vpliva, obveznost oskrbe trga s primanjkljajem ne bi smela uporabljati, kadar Komisija oceni, da je ta primanjkljaj nastal zaradi nezadostnih razpoložljivih virov. |
| --- | --- |

(29)

Kazni za dobavitelje, ki ne izpolnjujejo ciljev iz te uredbe, bi bilo treba dopolniti z obveznostjo oskrbe trga, ki v naslednjem letu ne izpolnjuje kvote.
  Kljub temu se zato, da bi se izognili neupravičeni dvojni kazni v primerih, na katere dobavitelj goriva nima neposrednega vpliva, obveznost oskrbe trga s primanjkljajem ne bi smela uporabljati, kadar Komisija oceni, da je ta primanjkljaj nastal zaradi nezadostnih razpoložljivih virov.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (29a) | Za uspešen prehod na trajnostno letalstvo sta potrebna celosten pristop in ustrezno okolje, ki omogoča spodbujanje inovacij, tako z javnimi kot zasebnimi naložbami v raziskave in razvoj, ter podporo prerazporejanju, preusposabljanju in izpopolnjevanju delavcev, pa tudi tehnološke in operativne ukrepe ter uvajanje trajnostnih letalskih goriv in brezemisijskih tehnologij, vključno s potrebno infrastrukturo za oskrbo z gorivom in polnjenje na letališčih, ob upoštevanju načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“. V ta namen bi bilo treba prihodke od kazni iz te uredbe dodeliti novemu skladu za trajnostno letalstvo. Poleg tega bi lahko prostovoljna ustanovitev evropskega zavezništva za trajnostna letalska goriva v enem letu po začetku veljavnosti te uredbe pod okriljem Komisije prispevala k nadaljnjemu razvoju in povečanju proizvodnje trajnostnih letalskih goriv v Evropi, med drugim s povezovanjem celotne industrijske vrednostne verige, spodbujanjem uvajanja najbolj inovativnih tehnologij ter opredeljevanjem politik in razvoja trga ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29a)

Za uspešen prehod na trajnostno letalstvo sta potrebna celosten pristop in ustrezno okolje, ki omogoča spodbujanje inovacij, tako z javnimi kot zasebnimi naložbami v raziskave in razvoj, ter podporo prerazporejanju, preusposabljanju in izpopolnjevanju delavcev, pa tudi tehnološke in operativne ukrepe ter uvajanje trajnostnih letalskih goriv in brezemisijskih tehnologij, vključno s potrebno infrastrukturo za oskrbo z gorivom in polnjenje na letališčih, ob upoštevanju načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“. V ta namen bi bilo treba prihodke od kazni iz te uredbe dodeliti novemu skladu za trajnostno letalstvo. Poleg tega bi lahko prostovoljna ustanovitev evropskega zavezništva za trajnostna letalska goriva v enem letu po začetku veljavnosti te uredbe pod okriljem Komisije prispevala k nadaljnjemu razvoju in povečanju proizvodnje trajnostnih letalskih goriv v Evropi, med drugim s povezovanjem celotne industrijske vrednostne verige, spodbujanjem uvajanja najbolj inovativnih tehnologij ter opredeljevanjem politik in razvoja trga ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (29b) | Raziskave in inovacije bodo imele pomembno vlogo pri razvoju trajnostnih in sintetičnih letalskih goriv ter krepitvi proizvodnih zmogljivosti. V ustreznih programih financiranja Unije, ki jih je opredelila Komisija, bi bilo treba jasno določiti ustrezno prednost pri naložbah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29b)

Raziskave in inovacije bodo imele pomembno vlogo pri razvoju trajnostnih in sintetičnih letalskih goriv ter krepitvi proizvodnih zmogljivosti. V ustreznih programih financiranja Unije, ki jih je opredelila Komisija, bi bilo treba jasno določiti ustrezno prednost pri naložbah.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (29c) | Razvoj in proizvodnjo trajnostnih letalskih goriv je treba v prihodnjih letih eksponentno povečati. Unija in države članice bi morale vlagati v raziskave in proizvodnjo trajnostnih projektov letalskega goriva, saj predstavljajo tako okoljsko kot industrijsko priložnost. Proizvodnja trajnostnih letalskih goriv bi morala biti osredotočena znotraj Unije, kar bi ustvarilo industrijske in raziskovalne priložnosti ter priložnosti na področju delovne sile v vseh državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29c)

Razvoj in proizvodnjo trajnostnih letalskih goriv je treba v prihodnjih letih eksponentno povečati. Unija in države članice bi morale vlagati v raziskave in proizvodnjo trajnostnih projektov letalskega goriva, saj predstavljajo tako okoljsko kot industrijsko priložnost. Proizvodnja trajnostnih letalskih goriv bi morala biti osredotočena znotraj Unije, kar bi ustvarilo industrijske in raziskovalne priložnosti ter priložnosti na področju delovne sile v vseh državah članicah.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Ta uredba bi morala vključevati določbe za redna poročila Evropskemu parlamentu in Svetu o razvoju letalskega trga in trga goriv, učinkovitosti ključnih značilnosti Uredbe, kot so minimalni deleži trajnostnega letalskega goriva, višina upravnih glob ali napredek politike pri uporabi trajnostnih letalskih goriv na mednarodni ravni. Ti elementi so ključni za zagotovitev jasnega stanja trga trajnostnih letalskih goriv in bi jih bilo treba upoštevati pri razmisleku o reviziji Uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Ta uredba bi morala vključevati določbe za redna poročila Evropskemu parlamentu in Svetu o razvoju letalskega trga in trga goriv, učinkovitosti ključnih značilnosti Uredbe, kot so minimalni deleži trajnostnega letalskega goriva, višina upravnih glob ali napredek politike pri uporabi trajnostnih letalskih goriv na mednarodni ravni. Ti elementi so ključni za zagotovitev jasnega stanja trga trajnostnih letalskih goriv in bi jih bilo treba upoštevati pri razmisleku o reviziji Uredbe.

| (30) | Ta uredba bi morala vključevati določbe za redna poročila Evropskemu parlamentu in Svetu o razvoju letalskega trga in trga goriv, učinkovitosti ključnih značilnosti Uredbe, kot so minimalni deleži trajnostnega letalskega goriva, višina upravnih glob ali napredek politike pri uporabi trajnostnih letalskih goriv na mednarodni ravni
  , ob ustreznem upoštevanju načela „za enega sprejetega se eden odpravi“ in cilja poenostavitve predpisov
  . Ti elementi so ključni za zagotovitev jasnega stanja trga trajnostnih letalskih goriv in bi jih bilo treba upoštevati pri razmisleku o reviziji Uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Ta uredba bi morala vključevati določbe za redna poročila Evropskemu parlamentu in Svetu o razvoju letalskega trga in trga goriv, učinkovitosti ključnih značilnosti Uredbe, kot so minimalni deleži trajnostnega letalskega goriva, višina upravnih glob ali napredek politike pri uporabi trajnostnih letalskih goriv na mednarodni ravni
  , ob ustreznem upoštevanju načela „za enega sprejetega se eden odpravi“ in cilja poenostavitve predpisov
  . Ti elementi so ključni za zagotovitev jasnega stanja trga trajnostnih letalskih goriv in bi jih bilo treba upoštevati pri razmisleku o reviziji Uredbe.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Predvideti
  bi bilo treba
  prehodno petletno obdobje, ki bo dobaviteljem letalskega goriva, letališčem Unije
  in
  operaterjem
  zrakoplovov
  zagotovilo ustrezen čas
  za potrebne tehnološke in logistične naložbe. V tej fazi se lahko
  letalsko gorivo
  , ki vsebuje večji delež trajnostnega letalskega goriva,
  nadomesti z manjšim deležem
  trajnostnih letalskih goriv ali
  z
  zmanjšano
  razpoložljivostjo
  konvencionalnega letalskega goriva na
  drugih
  letališčih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Predvideti
  bi bilo treba
  prehodno petletno obdobje, ki bo dobaviteljem letalskega goriva, letališčem Unije
  in
  operaterjem
  zrakoplovov
  zagotovilo ustrezen čas
  za potrebne tehnološke in logistične naložbe. V tej fazi se lahko
  letalsko gorivo
  , ki vsebuje večji delež trajnostnega letalskega goriva,
  nadomesti z manjšim deležem
  trajnostnih letalskih goriv ali
  z
  zmanjšano
  razpoložljivostjo
  konvencionalnega letalskega goriva na
  drugih
  letališčih.

| (31) | Vzpostaviti
  bi bilo treba
  mehanizem prilagodljivosti z desetletnim prehodnim obdobjem od datuma začetka uporabe te uredbe za dobavitelje goriva
  in
  operaterje
  zrakoplovov
  , da bi imeli dovolj časa
  za potrebne tehnološke in logistične naložbe. V tej fazi se lahko
  elementi sistema certifikatov, s katerimi se lahko trguje, ki dobaviteljem letalskega goriva omogočajo uporabo goriva
  , ki vsebuje večji delež trajnostnega letalskega goriva,
  uporabijo kot nadomestilo za manjše deleže
  trajnostnih letalskih goriv ali
  za
  zmanjšano
  razpoložljivost
  konvencionalnega letalskega goriva na
  manjših ali logistično omejenih
  letališčih
  , letalskim operaterjem pa nakup certifikata, vezanega na količino pridobljenih trajnostnih letalskih goriv, pri čemer se zagotovi visoka raven okoljske celovitosti. Ta mehanizem prilagodljivosti bo prispeval tudi k ohranjanju letalske povezljivosti, tako da manj povezane evropske regije, kjer je na voljo manj alternativnih prevozov, ne bodo nesorazmerno prizadete. Komisija bi morala v tem prehodnem obdobju v celoti izkoristiti svoja konkurenčna pooblastila iz člena 102 PDEU, da bi udeležencem na trgu preprečila zlorabo morebitnega prevladujočega položaja na trgu. Po tem desetletnem prehodnem obdobju, zato da se prepreči neupravičeno izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, bi morala vsa letališča Unije, zajeta v tej uredbi, prejeti enotne minimalne deleže trajnostnih letalskih goriv. |
| --- | --- |

(31)

Vzpostaviti
  bi bilo treba
  mehanizem prilagodljivosti z desetletnim prehodnim obdobjem od datuma začetka uporabe te uredbe za dobavitelje goriva
  in
  operaterje
  zrakoplovov
  , da bi imeli dovolj časa
  za potrebne tehnološke in logistične naložbe. V tej fazi se lahko
  elementi sistema certifikatov, s katerimi se lahko trguje, ki dobaviteljem letalskega goriva omogočajo uporabo goriva
  , ki vsebuje večji delež trajnostnega letalskega goriva,
  uporabijo kot nadomestilo za manjše deleže
  trajnostnih letalskih goriv ali
  za
  zmanjšano
  razpoložljivost
  konvencionalnega letalskega goriva na
  manjših ali logistično omejenih
  letališčih
  , letalskim operaterjem pa nakup certifikata, vezanega na količino pridobljenih trajnostnih letalskih goriv, pri čemer se zagotovi visoka raven okoljske celovitosti. Ta mehanizem prilagodljivosti bo prispeval tudi k ohranjanju letalske povezljivosti, tako da manj povezane evropske regije, kjer je na voljo manj alternativnih prevozov, ne bodo nesorazmerno prizadete. Komisija bi morala v tem prehodnem obdobju v celoti izkoristiti svoja konkurenčna pooblastila iz člena 102 PDEU, da bi udeležencem na trgu preprečila zlorabo morebitnega prevladujočega položaja na trgu. Po tem desetletnem prehodnem obdobju, zato da se prepreči neupravičeno izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, bi morala vsa letališča Unije, zajeta v tej uredbi, prejeti enotne minimalne deleže trajnostnih letalskih goriv.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31a) | Da bi dosegli podnebne cilje Unije za leti 2030 in 2050 ter cilj 1,5  oC iz Pariškega sporazuma, bi morala Komisija pripraviti časovni načrt o tem, kako in kdaj bo doseženo letalstvo brez fosilnih goriv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31a)

Da bi dosegli podnebne cilje Unije za leti 2030 in 2050 ter cilj 1,5  oC iz Pariškega sporazuma, bi morala Komisija pripraviti časovni načrt o tem, kako in kdaj bo doseženo letalstvo brez fosilnih goriv.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31b) | Prehod na trajnostna letalska goriva bo imel tudi sekundarni učinek v smislu zmanjšanja odvisnosti od uvoza fosilnih goriv iz tretjih držav, s čimer se bo povečala energetska varnost Unije. To je v luči aktualnih mednarodnih političnih razmer še toliko bolj potrebno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31b)

Prehod na trajnostna letalska goriva bo imel tudi sekundarni učinek v smislu zmanjšanja odvisnosti od uvoza fosilnih goriv iz tretjih držav, s čimer se bo povečala energetska varnost Unije. To je v luči aktualnih mednarodnih političnih razmer še toliko bolj potrebno.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 1 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Predmet urejanja | Predmet urejanja
  in cilj |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Predmet urejanja

Predmet urejanja
  in cilj

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba se uporablja za operaterje zrakoplovov, letališča Unije in dobavitelje letalskega goriva. | Ta uredba se uporablja za operaterje zrakoplovov, letališča Unije
  ali po potrebi organ za upravljanje letališča
  in dobavitelje letalskega goriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba se uporablja za operaterje zrakoplovov, letališča Unije in dobavitelje letalskega goriva.

Ta uredba se uporablja za operaterje zrakoplovov, letališča Unije
  ali po potrebi organ za upravljanje letališča
  in dobavitelje letalskega goriva.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | „letališče Unije“ pomeni letališče, kot je opredeljeno v členu 2(
  2
  ) Direktive 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13),
  kjer potniški promet presega milijon potnikov ali kjer tovorni promet presega 100 000  ton v poročevalnem obdobju
  ,
  in se ne
  nahaja v najbolj oddaljeni regiji
  , kot
  je
  navedeno v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske
  unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

„letališče Unije“ pomeni letališče, kot je opredeljeno v členu 2(
  2
  ) Direktive 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13),
  kjer potniški promet presega milijon potnikov ali kjer tovorni promet presega 100 000  ton v poročevalnem obdobju
  ,
  in se ne
  nahaja v najbolj oddaljeni regiji
  , kot
  je
  navedeno v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske
  unije;

| — | „letališče Unije“ pomeni letališče, kot je opredeljeno v členu 2(
  1
  ) Direktive 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13),
  ki se ne nahaja v najbolj oddaljeni regiji, kot je navedeno v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  ,
  ali letališče, ki se
  nahaja v najbolj oddaljeni regiji
  in
  je
  bilo Komisiji, Agenciji in pristojnim organom priglašeno kot letališče
  Unije. |
| --- | --- |

—

„letališče Unije“ pomeni letališče, kot je opredeljeno v členu 2(
  1
  ) Direktive 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13),
  ki se ne nahaja v najbolj oddaljeni regiji, kot je navedeno v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  ,
  ali letališče, ki se
  nahaja v najbolj oddaljeni regiji
  in
  je
  bilo Komisiji, Agenciji in pristojnim organom priglašeno kot letališče
  Unije.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | „operater zrakoplova“ pomeni subjekt, ki je v poročevalnem obdobju opravil najmanj
  729
   letov komercialnega letalskega prevoza z letališč Unije ali, če tega subjekta ni mogoče opredeliti, lastnika zrakoplova; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

„operater zrakoplova“ pomeni subjekt, ki je v poročevalnem obdobju opravil najmanj
  729
   letov komercialnega letalskega prevoza z letališč Unije ali, če tega subjekta ni mogoče opredeliti, lastnika zrakoplova;

| — | „operater zrakoplova“ pomeni subjekt, ki je v poročevalnem obdobju opravil najmanj
  52
   letov komercialnega letalskega prevoza
  z odhodom
  z letališč Unije ali, če tega subjekta ni mogoče opredeliti, lastnika zrakoplova
  , ali subjekt, ki je opravil lete letalskega prevoza z odhodom z letališča Unije, pri čemer je Komisijo zaprosil, da se ga za namene te uredbe obravnava kot operaterja zrakoplova, ter o tem ustrezno obvestil Komisijo, Agencijo in pristojne organe
  ; |
| --- | --- |

—

„operater zrakoplova“ pomeni subjekt, ki je v poročevalnem obdobju opravil najmanj
  52
   letov komercialnega letalskega prevoza
  z odhodom
  z letališč Unije ali, če tega subjekta ni mogoče opredeliti, lastnika zrakoplova
  , ali subjekt, ki je opravil lete letalskega prevoza z odhodom z letališča Unije, pri čemer je Komisijo zaprosil, da se ga za namene te uredbe obravnava kot operaterja zrakoplova, ter o tem ustrezno obvestil Komisijo, Agencijo in pristojne organe
  ;

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – alinea 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | „organ za upravljanje letališča“ pomeni organ za upravljanje v smislu člena 3 Direktive 96/67/ES ali drug organ, ki mu je zadevna država članica v skladu s členom 8 Direktive 96/67/ES dodelila upravljanje centralizirane infrastrukture za sisteme distribucije goriva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

„organ za upravljanje letališča“ pomeni organ za upravljanje v smislu člena 3 Direktive 96/67/ES ali drug organ, ki mu je zadevna država članica v skladu s členom 8 Direktive 96/67/ES dodelila upravljanje centralizirane infrastrukture za sisteme distribucije goriva;

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – alinea 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | „trajnostna letalska goriva“ pomenijo
  nadomestna
  goriva, ki so sintetična letalska goriva, napredna pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, drugi odstavek, točka 34, Direktive (EU) 2018/2001, ali biogoriva, pridobljena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, del B, k navedeni direktivi, ki izpolnjujejo trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, ki so določena v členu 29(2) do (7) navedene direktive, in so certificirana v skladu s členom 30 te direktive; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

„trajnostna letalska goriva“ pomenijo
  nadomestna
  goriva, ki so sintetična letalska goriva, napredna pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, drugi odstavek, točka 34, Direktive (EU) 2018/2001, ali biogoriva, pridobljena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, del B, k navedeni direktivi, ki izpolnjujejo trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, ki so določena v členu 29(2) do (7) navedene direktive, in so certificirana v skladu s členom 30 te direktive;

| — | „trajnostna letalska goriva“ pomenijo
  letalska
  goriva, ki so: sintetična letalska goriva,
  tekoča in plinasta goriva, proizvedena iz plina iz predelave odpadkov in izpušnega plina neobnovljivega izvora, ki se proizvaja kot neizogibna in nenamerna posledica proizvodnega procesa v industrijskih obratih, kot je navedeno v členu 2, drugi odstavek, točka 35 Direktive (EU) 2018/2001, ki izpolnjujejo pragove za prihranek emisij toplogrednih plinov iz člena 25(2), drugi pododstavek, navedene direktive,
  napredna pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, drugi odstavek, točka 34, Direktive (EU) 2018/2001, ali biogoriva, pridobljena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, del B, k navedeni direktivi, ki izpolnjujejo trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, ki so določena v členu 29(2) do (7) navedene direktive, in so certificirana v skladu s členom 30 te
  direktive. Do 31. decembra 2034 lahko trajnostna letalska goriva vključujejo tudi biogoriva, ki izpolnjujejo trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, ki so določena v členu 29 Direktive (EU) 2018/2001, in so certificirana v skladu s členom 30 navedene direktive, razen biogoriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, kakor so opredeljene v členu 2, drugi odstavek, točka 40, navedene
  direktive; |
| --- | --- |

—

„trajnostna letalska goriva“ pomenijo
  letalska
  goriva, ki so: sintetična letalska goriva,
  tekoča in plinasta goriva, proizvedena iz plina iz predelave odpadkov in izpušnega plina neobnovljivega izvora, ki se proizvaja kot neizogibna in nenamerna posledica proizvodnega procesa v industrijskih obratih, kot je navedeno v členu 2, drugi odstavek, točka 35 Direktive (EU) 2018/2001, ki izpolnjujejo pragove za prihranek emisij toplogrednih plinov iz člena 25(2), drugi pododstavek, navedene direktive,
  napredna pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, drugi odstavek, točka 34, Direktive (EU) 2018/2001, ali biogoriva, pridobljena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, del B, k navedeni direktivi, ki izpolnjujejo trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, ki so določena v členu 29(2) do (7) navedene direktive, in so certificirana v skladu s členom 30 te
  direktive. Do 31. decembra 2034 lahko trajnostna letalska goriva vključujejo tudi biogoriva, ki izpolnjujejo trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, ki so določena v členu 29 Direktive (EU) 2018/2001, in so certificirana v skladu s členom 30 navedene direktive, razen biogoriv, proizvedenih iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, kakor so opredeljene v členu 2, drugi odstavek, točka 40, navedene
  direktive;

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – alinea 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | „sintetična letalska goriva“ pomenijo goriva, ki so obnovljiva goriva nebiološkega izvora, kot so opredeljena v členu 2, drugi odstavek, točka 36, Direktive (EU) 2018/2001, ki se uporabljajo v letalstvu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

„sintetična letalska goriva“ pomenijo goriva, ki so obnovljiva goriva nebiološkega izvora, kot so opredeljena v členu 2, drugi odstavek, točka 36, Direktive (EU) 2018/2001, ki se uporabljajo v letalstvu;

| — | „sintetična letalska goriva“ pomenijo
  vodik iz obnovljivih virov ali električno energijo iz obnovljivih virov ali
  goriva, ki so obnovljiva goriva nebiološkega izvora, kot so opredeljena v členu 2, drugi odstavek, točka 36, Direktive (EU) 2018/2001, ki se uporabljajo v letalstvu; |
| --- | --- |

—

„sintetična letalska goriva“ pomenijo
  vodik iz obnovljivih virov ali električno energijo iz obnovljivih virov ali
  goriva, ki so obnovljiva goriva nebiološkega izvora, kot so opredeljena v členu 2, drugi odstavek, točka 36, Direktive (EU) 2018/2001, ki se uporabljajo v letalstvu;

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – alinea 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | „električna energija iz obnovljivih virov“ pomeni električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, kakor so opredeljeni v členu 2, drugi odstavek, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

„električna energija iz obnovljivih virov“ pomeni električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, kakor so opredeljeni v členu 2, drugi odstavek, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001;

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – alinea 9 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | „vodik iz obnovljivih virov“ pomeni vodik, proizveden iz električne energije iz obnovljivih virov ali iz tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, kot je opredeljeno v členu 2, drugi odstavek, točka 36, Direktive (EU) 2018/2001; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

„vodik iz obnovljivih virov“ pomeni vodik, proizveden iz električne energije iz obnovljivih virov ali iz tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, kot je opredeljeno v členu 2, drugi odstavek, točka 36, Direktive (EU) 2018/2001;

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – alinea 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | „letna potreba po letalskem gorivu“ pomeni količino letalskega goriva, ki je potrebna za opravljanje vseh letov komercialnega letalskega prevoza, ki jih izvaja operater zrakoplova, ki odhaja z določenega letališča Unije v poročevalnem obdobju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

„letna potreba po letalskem gorivu“ pomeni količino letalskega goriva, ki je potrebna za opravljanje vseh letov komercialnega letalskega prevoza, ki jih izvaja operater zrakoplova, ki odhaja z določenega letališča Unije v poročevalnem obdobju;

| — | „letna potreba po letalskem gorivu“ pomeni količino letalskega goriva,
  opredeljenega kot gorivo za potovanje in gorivo za vožnjo po tleh v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1296,
  ki je potrebna za opravljanje vseh letov komercialnega letalskega prevoza, ki jih izvaja operater zrakoplova, ki odhaja z določenega letališča Unije v poročevalnem obdobju; |
| --- | --- |

—

„letna potreba po letalskem gorivu“ pomeni količino letalskega goriva,
  opredeljenega kot gorivo za potovanje in gorivo za vožnjo po tleh v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1296,
  ki je potrebna za opravljanje vseh letov komercialnega letalskega prevoza, ki jih izvaja operater zrakoplova, ki odhaja z določenega letališča Unije v poročevalnem obdobju;

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – alinea 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | „mehanizem prilagodljivosti trajnostnih letalskih goriv“ pomeni sistem, ki se vzpostavi za obdobje desetih let od datuma začetka uporabe člena 4 in člena 5 v skladu s členom 15, v skladu s katerim sta dobava in uporaba trajnostnih letalskih goriv odvisna od tržne svobode, pri čemer lahko operaterji zrakoplovov in dobavitelji letalskega goriva na stroškovno učinkovit način uredijo distribucijo in uporabo trajnostnih letalskih goriv na letališčih Unije po lastni izbiri in sorazmerno z svojimi potrebami. Tak sistem, ki vključuje elemente sistema certifikatov, s katerimi se lahko trguje, lahko operaterjem zrakoplovov omogoča, da kupujejo trajnostna letalska goriva na podlagi pogodbenih dogovorov z dobavitelji letalskega goriva in prijavijo uporabo teh goriv na letališčih Unije, kjer je ustrezno, v okviru sheme za toplogredne pline v skladu s členom [...] Direktive (EU) 2021/0207. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

„mehanizem prilagodljivosti trajnostnih letalskih goriv“ pomeni sistem, ki se vzpostavi za obdobje desetih let od datuma začetka uporabe člena 4 in člena 5 v skladu s členom 15, v skladu s katerim sta dobava in uporaba trajnostnih letalskih goriv odvisna od tržne svobode, pri čemer lahko operaterji zrakoplovov in dobavitelji letalskega goriva na stroškovno učinkovit način uredijo distribucijo in uporabo trajnostnih letalskih goriv na letališčih Unije po lastni izbiri in sorazmerno z svojimi potrebami. Tak sistem, ki vključuje elemente sistema certifikatov, s katerimi se lahko trguje, lahko operaterjem zrakoplovov omogoča, da kupujejo trajnostna letalska goriva na podlagi pogodbenih dogovorov z dobavitelji letalskega goriva in prijavijo uporabo teh goriv na letališčih Unije, kjer je ustrezno, v okviru sheme za toplogredne pline v skladu s členom [...] Direktive (EU) 2021/0207.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Dobavitelji letalskega goriva zagotovijo, da vse letalsko gorivo, ki je na voljo operaterjem zrakoplovov na vsakem letališču Unije, vsebuje minimalni delež trajnostnega letalskega goriva, vključno z minimalnim deležem sintetičnega letalskega goriva v skladu z vrednostmi in datumi uporabe iz Priloge I. | Brez poseganja v člen 13
  dobavitelji letalskega goriva zagotovijo, da vse letalsko gorivo, ki je na voljo operaterjem zrakoplovov na vsakem letališču Unije, vsebuje minimalni delež trajnostnega letalskega goriva, vključno z minimalnim deležem sintetičnega letalskega goriva v skladu z vrednostmi in datumi uporabe iz Priloge I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Dobavitelji letalskega goriva zagotovijo, da vse letalsko gorivo, ki je na voljo operaterjem zrakoplovov na vsakem letališču Unije, vsebuje minimalni delež trajnostnega letalskega goriva, vključno z minimalnim deležem sintetičnega letalskega goriva v skladu z vrednostmi in datumi uporabe iz Priloge I.

Brez poseganja v člen 13
  dobavitelji letalskega goriva zagotovijo, da vse letalsko gorivo, ki je na voljo operaterjem zrakoplovov na vsakem letališču Unije, vsebuje minimalni delež trajnostnega letalskega goriva, vključno z minimalnim deležem sintetičnega letalskega goriva v skladu z vrednostmi in datumi uporabe iz Priloge I.

Sprememba 134

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Naslednja trajnostna letalska goriva se izključijo iz izračuna minimalnih deležev trajnostnih letalskih goriv iz Priloge I: |
| | Trajnostna letalska goriva iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, vmesnih poljščin, destilata palmovih maščobnih kislin ter vseh materialov iz palme in soje ter mila in njegovih derivatov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Naslednja trajnostna letalska goriva se izključijo iz izračuna minimalnih deležev trajnostnih letalskih goriv iz Priloge I:

Trajnostna letalska goriva iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, vmesnih poljščin, destilata palmovih maščobnih kislin ter vseh materialov iz palme in soje ter mila in njegovih derivatov.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Brez poseganja v uporabo člena 11(3) in (4), če dobavitelj letalskega goriva ne dobavi minimalnih deležev, določenih v Prilogi I za dano poročevalno obdobje, vsaj dopolni ta primanjkljaj v naslednjem poročevalnem obdobju. | Brez poseganja v uporabo člena 11(3) in (4), če dobavitelj letalskega goriva ne dobavi minimalnih deležev, določenih v Prilogi I za dano poročevalno obdobje,
  o primanjkljaju in razlogih zanj poroča Agenciji Evropske unije za varnost v letalstvu. Kadar Komisija oceni, da ta primanjkljaj ni posledica pomanjkanja razpoložljivosti virov, dobavitelj goriva naredi vse, kar je mogoče, da
  vsaj dopolni ta primanjkljaj v naslednjem poročevalnem obdobju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Brez poseganja v uporabo člena 11(3) in (4), če dobavitelj letalskega goriva ne dobavi minimalnih deležev, določenih v Prilogi I za dano poročevalno obdobje, vsaj dopolni ta primanjkljaj v naslednjem poročevalnem obdobju.

Brez poseganja v uporabo člena 11(3) in (4), če dobavitelj letalskega goriva ne dobavi minimalnih deležev, določenih v Prilogi I za dano poročevalno obdobje,
  o primanjkljaju in razlogih zanj poroča Agenciji Evropske unije za varnost v letalstvu. Kadar Komisija oceni, da ta primanjkljaj ni posledica pomanjkanja razpoložljivosti virov, dobavitelj goriva naredi vse, kar je mogoče, da
  vsaj dopolni ta primanjkljaj v naslednjem poročevalnem obdobju.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Dobavitelji goriva lahko izpolnjevanje obveznosti iz odstavka 1 dokažejo s sistemom masne bilance iz člena 30 Direktive (EU) 2018/2001. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Dobavitelji goriva lahko izpolnjevanje obveznosti iz odstavka 1 dokažejo s sistemom masne bilance iz člena 30 Direktive (EU) 2018/2001.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Letna količina letalskega goriva, ki jo določen operater zrakoplova natoči na določenem letališču Unije, znaša najmanj 90 % letne potrebe po letalskem gorivu. | Letna količina letalskega goriva, ki jo določen operater zrakoplova natoči na določenem letališču Unije, znaša najmanj 90 % letne potrebe po letalskem gorivu
  , ob upoštevanju potrebne skladnosti s pravili glede varnosti goriva
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Letna količina letalskega goriva, ki jo določen operater zrakoplova natoči na določenem letališču Unije, znaša najmanj 90 % letne potrebe po letalskem gorivu.

Letna količina letalskega goriva, ki jo določen operater zrakoplova natoči na določenem letališču Unije, znaša najmanj 90 % letne potrebe po letalskem gorivu
  , ob upoštevanju potrebne skladnosti s pravili glede varnosti goriva
  .

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 6 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Obveznosti
  letališč Unije za zagotavljanje infrastrukture | Obveznosti
  zagotavljanja infrastrukture na letališčih Unije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Obveznosti
  letališč Unije za zagotavljanje infrastrukture

Obveznosti
  zagotavljanja infrastrukture na letališčih Unije

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Letališča Unije sprejmejo potrebne ukrepe za olajšanje dostopa operaterjev zrakoplovov do letalskih goriv, ki vsebujejo deleže trajnostnih letalskih goriv, v skladu s Prilogo I in zagotovijo potrebno infrastrukturo za dobavo, skladiščenje in polnjenje takih goriv. | Letališča Unije
  ali po potrebi organ za upravljanje letališča
  sprejmejo
  vse
  potrebne ukrepe za olajšanje dostopa operaterjev zrakoplovov do letalskih goriv, ki vsebujejo deleže trajnostnih letalskih goriv, v skladu s Prilogo I in zagotovijo potrebno infrastrukturo za dobavo, skladiščenje in polnjenje takih goriv
  , vštevši primerno infrastrukturo za oskrbovanje zrakoplovov z vodikom in električno energijo, ki se uvaja v koraku z začetkom uporabe tovrstnih zrakoplovov, v skladu z ustreznim načrtom za uvedbo iz nacionalnega političnega okvira in v skladu s členom 13(l) Uredbe [...] o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Letališča Unije sprejmejo potrebne ukrepe za olajšanje dostopa operaterjev zrakoplovov do letalskih goriv, ki vsebujejo deleže trajnostnih letalskih goriv, v skladu s Prilogo I in zagotovijo potrebno infrastrukturo za dobavo, skladiščenje in polnjenje takih goriv.

Letališča Unije
  ali po potrebi organ za upravljanje letališča
  sprejmejo
  vse
  potrebne ukrepe za olajšanje dostopa operaterjev zrakoplovov do letalskih goriv, ki vsebujejo deleže trajnostnih letalskih goriv, v skladu s Prilogo I in zagotovijo potrebno infrastrukturo za dobavo, skladiščenje in polnjenje takih goriv
  , vštevši primerno infrastrukturo za oskrbovanje zrakoplovov z vodikom in električno energijo, ki se uvaja v koraku z začetkom uporabe tovrstnih zrakoplovov, v skladu z ustreznim načrtom za uvedbo iz nacionalnega političnega okvira in v skladu s členom 13(l) Uredbe [...] o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva
  .

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če operaterji zrakoplovov Agencijo Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) obvestijo o težavah pri dostopu do letalskih goriv, ki vsebujejo trajnostna letalska goriva, na določenem letališču Unije zaradi pomanjkanja ustrezne letališke infrastrukture,
  lahko Agencija
  od letališča Unije zahteva, da zagotovi informacije, potrebne za dokazovanje skladnosti iz odstavka 1. Zadevno letališče Unije posreduje informacije brez nepotrebnega odlašanja. | Če operaterji zrakoplovov Agencijo Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) obvestijo o težavah pri dostopu do letalskih goriv, ki vsebujejo trajnostna letalska goriva, na določenem letališču Unije zaradi pomanjkanja ustrezne letališke infrastrukture,
  Agencija po potrebi
  od letališča Unije
  ali po potrebi od organa za upravljanje letališča
  zahteva, da zagotovi informacije, potrebne za dokazovanje skladnosti iz odstavka 1. Zadevno letališče Unije
  ali po potrebi zadevni organ za upravljanje letališča
  posreduje informacije brez nepotrebnega odlašanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Če operaterji zrakoplovov Agencijo Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) obvestijo o težavah pri dostopu do letalskih goriv, ki vsebujejo trajnostna letalska goriva, na določenem letališču Unije zaradi pomanjkanja ustrezne letališke infrastrukture,
  lahko Agencija
  od letališča Unije zahteva, da zagotovi informacije, potrebne za dokazovanje skladnosti iz odstavka 1. Zadevno letališče Unije posreduje informacije brez nepotrebnega odlašanja.

Če operaterji zrakoplovov Agencijo Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) obvestijo o težavah pri dostopu do letalskih goriv, ki vsebujejo trajnostna letalska goriva, na določenem letališču Unije zaradi pomanjkanja ustrezne letališke infrastrukture,
  Agencija po potrebi
  od letališča Unije
  ali po potrebi od organa za upravljanje letališča
  zahteva, da zagotovi informacije, potrebne za dokazovanje skladnosti iz odstavka 1. Zadevno letališče Unije
  ali po potrebi zadevni organ za upravljanje letališča
  posreduje informacije brez nepotrebnega odlašanja.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Agencija oceni prejete informacije in obvesti Komisijo, če na podlagi teh informacij ugotovi, da letališče Unije ne izpolnjuje svojih obveznosti. Letališča Unije sprejmejo potrebne ukrepe za ugotavljanje in odpravljanje pomanjkanja ustrezne letališke infrastrukture
  v petih letih
  po začetku veljavnosti Uredbe
  ali po letu, v katerem presežejo enega od pragov iz člena 3(a)
  . | Agencija oceni prejete informacije in obvesti Komisijo, če na podlagi teh informacij ugotovi, da letališče Unije
  ali po potrebi organ za upravljanje letališča
  ne izpolnjuje svojih obveznosti. Letališča Unije
  ali po potrebi organ za upravljanje letališča
  sprejmejo
  vse
  potrebne ukrepe za ugotavljanje in odpravljanje pomanjkanja ustrezne letališke infrastrukture
  do 3 leta
  po začetku veljavnosti Uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Agencija oceni prejete informacije in obvesti Komisijo, če na podlagi teh informacij ugotovi, da letališče Unije ne izpolnjuje svojih obveznosti. Letališča Unije sprejmejo potrebne ukrepe za ugotavljanje in odpravljanje pomanjkanja ustrezne letališke infrastrukture
  v petih letih
  po začetku veljavnosti Uredbe
  ali po letu, v katerem presežejo enega od pragov iz člena 3(a)
  .

Agencija oceni prejete informacije in obvesti Komisijo, če na podlagi teh informacij ugotovi, da letališče Unije
  ali po potrebi organ za upravljanje letališča
  ne izpolnjuje svojih obveznosti. Letališča Unije
  ali po potrebi organ za upravljanje letališča
  sprejmejo
  vse
  potrebne ukrepe za ugotavljanje in odpravljanje pomanjkanja ustrezne letališke infrastrukture
  do 3 leta
  po začetku veljavnosti Uredbe.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Operaterji zrakoplovov do 31. marca vsakega leta poročanja Agenciji sporočijo naslednje podatke: | Operaterji zrakoplovov do 31. marca vsakega leta poročanja Agenciji sporočijo naslednje podatke
  v zvezi s poročevalnim obdobjem
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Operaterji zrakoplovov do 31. marca vsakega leta poročanja Agenciji sporočijo naslednje podatke:

Operaterji zrakoplovov do 31. marca vsakega leta poročanja Agenciji sporočijo naslednje podatke
  v zvezi s poročevalnim obdobjem
  :

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | skupno količino natočenega letalskega goriva na vsakem posameznem letališču Unije, izraženo v tonah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

skupno količino natočenega letalskega goriva na vsakem posameznem letališču Unije, izraženo v tonah;

| (a) | skupno količino natočenega letalskega goriva na vsakem posameznem letališču Unije, izraženo v tonah
  ekvivalenta kerozina
  ; |
| --- | --- |

(a)

skupno količino natočenega letalskega goriva na vsakem posameznem letališču Unije, izraženo v tonah
  ekvivalenta kerozina
  ;

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | letno potrebo po letalskem gorivu na posamezno letališče Unije, izraženo v tonah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

letno potrebo po letalskem gorivu na posamezno letališče Unije, izraženo v tonah;

| (b) | letno potrebo po letalskem gorivu na posamezno letališče Unije, izraženo v tonah
  ekvivalenta kerozina
  ; |
| --- | --- |

(b)

letno potrebo po letalskem gorivu na posamezno letališče Unije, izraženo v tonah
  ekvivalenta kerozina
  ;

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | skupno količino trajnostnega letalskega goriva, kupljenega od dobaviteljev letalskega goriva, za opravljanje letov z letališč Unije, izraženo v tonah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

skupno količino trajnostnega letalskega goriva, kupljenega od dobaviteljev letalskega goriva, za opravljanje letov z letališč Unije, izraženo v tonah;

| (d) | skupno količino trajnostnega letalskega goriva, kupljenega od dobaviteljev letalskega goriva, za opravljanje letov z letališč Unije, izraženo v tonah
  ekvivalenta kerozina
  ; |
| --- | --- |

(d)

skupno količino trajnostnega letalskega goriva, kupljenega od dobaviteljev letalskega goriva, za opravljanje letov z letališč Unije, izraženo v tonah
  ekvivalenta kerozina
  ;

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | za vsak nakup trajnostnega letalskega goriva ime dobavitelja letalskega goriva, kupljeno količino, izraženo v tonah, tehnologijo za pretvorbo, značilnosti in izvor surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo, ter emisije trajnostnega letalskega goriva v življenjskem ciklu. Če nakup vključuje trajnostna letalska goriva z različnimi značilnostmi, so v poročilu ti podatki navedeni za vsako vrsto trajnostnega letalskega goriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

za vsak nakup trajnostnega letalskega goriva ime dobavitelja letalskega goriva, kupljeno količino, izraženo v tonah, tehnologijo za pretvorbo, značilnosti in izvor surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo, ter emisije trajnostnega letalskega goriva v življenjskem ciklu. Če nakup vključuje trajnostna letalska goriva z različnimi značilnostmi, so v poročilu ti podatki navedeni za vsako vrsto trajnostnega letalskega goriva.

| (e) | za vsak nakup trajnostnega letalskega goriva ime dobavitelja letalskega goriva,
  skupno
  kupljeno količino, izraženo v tonah
  ekvivalenta kerozina
  , tehnologijo za pretvorbo, značilnosti in izvor surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo, ter emisije trajnostnega letalskega goriva v življenjskem ciklu. Če nakup vključuje trajnostna letalska goriva z različnimi značilnostmi, so v poročilu ti podatki navedeni za vsako vrsto trajnostnega letalskega goriva. |
| --- | --- |

(e)

za vsak nakup trajnostnega letalskega goriva ime dobavitelja letalskega goriva,
  skupno
  kupljeno količino, izraženo v tonah
  ekvivalenta kerozina
  , tehnologijo za pretvorbo, značilnosti in izvor surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo, ter emisije trajnostnega letalskega goriva v življenjskem ciklu. Če nakup vključuje trajnostna letalska goriva z različnimi značilnostmi, so v poročilu ti podatki navedeni za vsako vrsto trajnostnega letalskega goriva.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Operaterji zrakoplovov ne uveljavljajo ugodnosti za uporabo enake šarže trajnostnih letalskih goriv v več kot eni shemi za toplogredne pline. Operaterji zrakoplovov skupaj s poročilom iz člena 7 Agenciji posredujejo: | Operaterji zrakoplovov imajo pravico zahtevati brezplačno dodelitev pravic v okviru sistema ETS za večjo uporabo trajnostnih letalskih goriv v skladu s [členom 3c(5a)] Direktive 2003/87/ES.
  Operaterji zrakoplovov ne uveljavljajo ugodnosti za uporabo enake šarže trajnostnih letalskih goriv v več kot eni shemi za toplogredne pline. Operaterji zrakoplovov skupaj s poročilom iz člena 7 Agenciji posredujejo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Operaterji zrakoplovov ne uveljavljajo ugodnosti za uporabo enake šarže trajnostnih letalskih goriv v več kot eni shemi za toplogredne pline. Operaterji zrakoplovov skupaj s poročilom iz člena 7 Agenciji posredujejo:

Operaterji zrakoplovov imajo pravico zahtevati brezplačno dodelitev pravic v okviru sistema ETS za večjo uporabo trajnostnih letalskih goriv v skladu s [členom 3c(5a)] Direktive 2003/87/ES.
  Operaterji zrakoplovov ne uveljavljajo ugodnosti za uporabo enake šarže trajnostnih letalskih goriv v več kot eni shemi za toplogredne pline. Operaterji zrakoplovov skupaj s poročilom iz člena 7 Agenciji posredujejo:

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za poročanje o uporabi trajnostnih letalskih goriv v skladu z določbami člena 7 te uredbe ali v okviru sheme za toplogredne pline dobavitelji letalskega goriva operaterjem zrakoplovov brezplačno posredujejo ustrezne informacije. | Za poročanje o uporabi trajnostnih letalskih goriv v skladu z določbami člena 7 te uredbe ali v okviru sheme za toplogredne pline dobavitelji letalskega goriva operaterjem zrakoplovov
  najpozneje do 31. januarja vsakega leta poročanja
  brezplačno posredujejo ustrezne informacije
  v zvezi s poročevalnim obdobjem
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Za poročanje o uporabi trajnostnih letalskih goriv v skladu z določbami člena 7 te uredbe ali v okviru sheme za toplogredne pline dobavitelji letalskega goriva operaterjem zrakoplovov brezplačno posredujejo ustrezne informacije.

Za poročanje o uporabi trajnostnih letalskih goriv v skladu z določbami člena 7 te uredbe ali v okviru sheme za toplogredne pline dobavitelji letalskega goriva operaterjem zrakoplovov
  najpozneje do 31. januarja vsakega leta poročanja
  brezplačno posredujejo ustrezne informacije
  v zvezi s poročevalnim obdobjem
  .

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Najpozneje do 31. 
  marca
  vsakega leta poročanja dobavitelji letalskega goriva v zbirko podatkov Unije iz člena 28 Direktive (EU) 2018/2001 posredujejo naslednje informacije v zvezi s poročevalnim obdobjem: | Najpozneje do 31. 
  januarja
  vsakega leta poročanja dobavitelji letalskega goriva v zbirko podatkov Unije iz člena 28 Direktive (EU) 2018/2001 posredujejo naslednje informacije v zvezi s poročevalnim obdobjem: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Najpozneje do 31. 
  marca
  vsakega leta poročanja dobavitelji letalskega goriva v zbirko podatkov Unije iz člena 28 Direktive (EU) 2018/2001 posredujejo naslednje informacije v zvezi s poročevalnim obdobjem:

Najpozneje do 31. 
  januarja
  vsakega leta poročanja dobavitelji letalskega goriva v zbirko podatkov Unije iz člena 28 Direktive (EU) 2018/2001 posredujejo naslednje informacije v zvezi s poročevalnim obdobjem:

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | količino letalskega goriva, dobavljenega na vsakem letališču Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

količino letalskega goriva, dobavljenega na vsakem letališču Unije;

| (a) | količino letalskega goriva, dobavljenega na vsakem posameznem letališču Unije
  , izraženo v tonah ekvivalenta kerozina
  ; |
| --- | --- |

(a)

količino letalskega goriva, dobavljenega na vsakem posameznem letališču Unije
  , izraženo v tonah ekvivalenta kerozina
  ;

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | količino trajnostnega letalskega goriva, dobavljenega na vsakem letališču Unije in za vsako vrsto trajnostnega letalskega goriva, kot je podrobno opisano v točki (c); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

količino trajnostnega letalskega goriva, dobavljenega na vsakem letališču Unije in za vsako vrsto trajnostnega letalskega goriva, kot je podrobno opisano v točki (c);

| (b) | količino trajnostnega letalskega goriva, dobavljenega na vsakem posameznem letališču Unije
  , izraženo v tonah ekvivalenta kerozina,
  in za vsako vrsto trajnostnega letalskega goriva, kot je podrobno opisano v točki (c); |
| --- | --- |

(b)

količino trajnostnega letalskega goriva, dobavljenega na vsakem posameznem letališču Unije
  , izraženo v tonah ekvivalenta kerozina,
  in za vsako vrsto trajnostnega letalskega goriva, kot je podrobno opisano v točki (c);

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | emisije v življenjskem ciklu, izvor surovin in postopek pretvorbe vsake vrste trajnostnega letalskega goriva, ki se dobavlja na letališčih Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

emisije v življenjskem ciklu, izvor surovin in postopek pretvorbe vsake vrste trajnostnega letalskega goriva, ki se dobavlja na letališčih Unije.

| (c) | emisije v življenjskem ciklu,
  značilnosti,
  izvor surovin in postopek pretvorbe vsake vrste trajnostnega letalskega goriva, ki se dobavlja na letališčih Unije. |
| --- | --- |

(c)

emisije v življenjskem ciklu,
  značilnosti,
  izvor surovin in postopek pretvorbe vsake vrste trajnostnega letalskega goriva, ki se dobavlja na letališčih Unije.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | po potrebi količino vodika in/ali električne energije, dobavljene na vsakem posameznem letališču Unije, izraženo v tonah ekvivalenta kerozina; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

po potrebi količino vodika in/ali električne energije, dobavljene na vsakem posameznem letališču Unije, izraženo v tonah ekvivalenta kerozina;

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | povprečno vsebnost aromatov, naftalena in žvepla v letalskem gorivu za vsako serijo, dobavljeno na vsakem posameznem letališču Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cb)

povprečno vsebnost aromatov, naftalena in žvepla v letalskem gorivu za vsako serijo, dobavljeno na vsakem posameznem letališču Unije.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Države članice imenujejo pristojni organ ali organe, pristojne za uveljavljanje izvrševanja uporabe te uredbe in nalaganje glob operaterjem zrakoplovov, letališčem Unije in dobaviteljem goriva. Države članice o tem obvestijo Komisijo. | (1)   Države članice imenujejo pristojni organ ali
  po potrebi in v skladu z nacionalnim pravom
  organe, pristojne za uveljavljanje izvrševanja uporabe te uredbe in nalaganje glob operaterjem zrakoplovov, letališčem Unije
  ali po potrebi organom za upravljanje letališč in
  dobaviteljem goriva. Države članice o tem obvestijo Komisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)   Države članice imenujejo pristojni organ ali organe, pristojne za uveljavljanje izvrševanja uporabe te uredbe in nalaganje glob operaterjem zrakoplovov, letališčem Unije in dobaviteljem goriva. Države članice o tem obvestijo Komisijo.

(1)   Države članice imenujejo pristojni organ ali
  po potrebi in v skladu z nacionalnim pravom
  organe, pristojne za uveljavljanje izvrševanja uporabe te uredbe in nalaganje glob operaterjem zrakoplovov, letališčem Unije
  ali po potrebi organom za upravljanje letališč in
  dobaviteljem goriva. Države članice o tem obvestijo Komisijo.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Agencija podatke, prejete v skladu s členoma 7 in 9, pošlje pristojnim organom držav članic. Agencija pristojnim organom pošlje tudi zbrane podatke operaterjev zrakoplovov in dobaviteljev letalskega goriva, za katere so pristojni v skladu z odstavki 3, 4 in 5. | (2)   Agencija podatke, prejete v skladu s členoma 7 in 9, pošlje pristojnim organom držav članic. Agencija
  pristojnemu organu ali pristojnim
  organom pošlje tudi zbrane podatke operaterjev zrakoplovov in dobaviteljev letalskega goriva, za katere so pristojni v skladu z odstavki 3, 4 in 5. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Agencija podatke, prejete v skladu s členoma 7 in 9, pošlje pristojnim organom držav članic. Agencija pristojnim organom pošlje tudi zbrane podatke operaterjev zrakoplovov in dobaviteljev letalskega goriva, za katere so pristojni v skladu z odstavki 3, 4 in 5.

(2)   Agencija podatke, prejete v skladu s členoma 7 in 9, pošlje pristojnim organom držav članic. Agencija
  pristojnemu organu ali pristojnim
  organom pošlje tudi zbrane podatke operaterjev zrakoplovov in dobaviteljev letalskega goriva, za katere so pristojni v skladu z odstavki 3, 4 in 5.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 3

Člen 10 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3)   Kar zadeva operaterja zrakoplova, se pristojni organi določijo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 748/2009 (16) . | (3)   Kar zadeva operaterja zrakoplova, se
  pristojni organ ali
  pristojni organi določijo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 748/2009 (16). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)   Kar zadeva operaterja zrakoplova, se pristojni organi določijo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 748/2009 (16) .

(3)   Kar zadeva operaterja zrakoplova, se
  pristojni organ ali
  pristojni organi določijo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 748/2009 (16).

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4

Člen 10 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4)   Kar zadeva letališča Unije, se pristojni organi določijo na podlagi zadevne krajevne pristojnosti. | (4)   Kar zadeva letališča Unije, se
  pristojni organ ali
  pristojni organi določijo na podlagi zadevne krajevne pristojnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)   Kar zadeva letališča Unije, se pristojni organi določijo na podlagi zadevne krajevne pristojnosti.

(4)   Kar zadeva letališča Unije, se
  pristojni organ ali
  pristojni organi določijo na podlagi zadevne krajevne pristojnosti.

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 5

Člen 10 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5)   Kar zadeva dobavitelje letalskega goriva, se pristojni organi določijo na podlagi države članice njihovega sedeža. | (5)   Kar zadeva dobavitelje letalskega goriva, se
  pristojni organ ali
  pristojni organi določijo na podlagi države članice njihovega sedeža. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5)   Kar zadeva dobavitelje letalskega goriva, se pristojni organi določijo na podlagi države članice njihovega sedeža.

(5)   Kar zadeva dobavitelje letalskega goriva, se
  pristojni organ ali
  pristojni organi določijo na podlagi države članice njihovega sedeža.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   
  Države članice
  določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb, sprejetih na podlagi te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Predvidene sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Države članice Komisijo obvestijo o teh določbah
  najpozneje do 31. decembra 2023 in brez odlašanja tudi o vseh nadaljnjih spremembah, ki vplivajo na te določbe. | (1)   
  Komisija
  določi pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb, sprejetih na podlagi te uredbe,
  države članice
  pa sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Predvidene sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Komisija
  te določbe
  predloži državam članicam
  najpozneje do 31. decembra 2023 in jih brez odlašanja obvesti tudi o vseh nadaljnjih spremembah, ki vplivajo na te določbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   
  Države članice
  določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb, sprejetih na podlagi te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Predvidene sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Države članice Komisijo obvestijo o teh določbah
  najpozneje do 31. decembra 2023 in brez odlašanja tudi o vseh nadaljnjih spremembah, ki vplivajo na te določbe.

(1)   
  Komisija
  določi pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb, sprejetih na podlagi te uredbe,
  države članice
  pa sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Predvidene sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Komisija
  te določbe
  predloži državam članicam
  najpozneje do 31. decembra 2023 in jih brez odlašanja obvesti tudi o vseh nadaljnjih spremembah, ki vplivajo na te določbe.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Države članice zagotovijo, da se lahko vsak operater zrakoplova, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 5, kaznuje z upravno globo. Ta globa je
  vsaj
  dvakratnik zmnožka letne povprečne cene letalskega goriva na tono in skupne letne nenatočene količine. | (2)   Države članice zagotovijo, da se lahko vsak operater zrakoplova, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 5, kaznuje z upravno globo. Ta globa je dvakratnik zmnožka letne povprečne cene letalskega goriva na tono in skupne letne nenatočene količine.
  Operater zrakoplova je lahko oproščen upravne globe, če lahko dokaže, da ni izpolnil obveznosti iz člena 5 zaradi izjemnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere ni mogel vplivati in katerih posledicam se ne bi bilo mogoče izogniti, tudi če bi bili sprejeti vsi ustrezni ukrepi
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Države članice zagotovijo, da se lahko vsak operater zrakoplova, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 5, kaznuje z upravno globo. Ta globa je
  vsaj
  dvakratnik zmnožka letne povprečne cene letalskega goriva na tono in skupne letne nenatočene količine.

(2)   Države članice zagotovijo, da se lahko vsak operater zrakoplova, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 5, kaznuje z upravno globo. Ta globa je dvakratnik zmnožka letne povprečne cene letalskega goriva na tono in skupne letne nenatočene količine.
  Operater zrakoplova je lahko oproščen upravne globe, če lahko dokaže, da ni izpolnil obveznosti iz člena 5 zaradi izjemnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere ni mogel vplivati in katerih posledicam se ne bi bilo mogoče izogniti, tudi če bi bili sprejeti vsi ustrezni ukrepi
  ;

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 a (novo)

Člen 11 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Države članice zagotovijo, da se lahko vsako letališče Unije ali po potrebi organ za upravljanje letališča, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 6, kaznuje z upravno globo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2a)
     
  Države članice zagotovijo, da se lahko vsako letališče Unije ali po potrebi organ za upravljanje letališča, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 6, kaznuje z upravno globo.

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3

Člen 11 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3)   Države članice zagotovijo, da se lahko vsak dobavitelj letalskega goriva, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 4 v zvezi z minimalnim deležem trajnostnega letalskega goriva, kaznuje z upravno globo. Ta globa je
  najmanj
  dvakratnik zmnožka razlike med povprečno letno ceno trajnostnega letalskega goriva in konvencionalnega letalskega goriva na tono ter količino letalskih goriv, ki ne izpolnjujejo minimalnega deleža iz člena 4 in Priloge I. | (3)   Države članice zagotovijo, da se lahko vsak dobavitelj letalskega goriva, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 4 v zvezi z minimalnim deležem trajnostnega letalskega goriva
  , ali vsak dobavitelj goriva, za katerega je bilo dokazano, da je zagotovil zavajajoče ali netočne informacije o značilnostih ali izvoru goriva, ki ga je dobavil,
  kaznuje z upravno globo. Ta globa je dvakratnik zmnožka razlike med povprečno letno ceno trajnostnega letalskega goriva in konvencionalnega letalskega goriva na tono ter količino letalskih goriv, ki ne izpolnjujejo minimalnega deleža iz člena 4 in Priloge I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)   Države članice zagotovijo, da se lahko vsak dobavitelj letalskega goriva, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 4 v zvezi z minimalnim deležem trajnostnega letalskega goriva, kaznuje z upravno globo. Ta globa je
  najmanj
  dvakratnik zmnožka razlike med povprečno letno ceno trajnostnega letalskega goriva in konvencionalnega letalskega goriva na tono ter količino letalskih goriv, ki ne izpolnjujejo minimalnega deleža iz člena 4 in Priloge I.

(3)   Države članice zagotovijo, da se lahko vsak dobavitelj letalskega goriva, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 4 v zvezi z minimalnim deležem trajnostnega letalskega goriva
  , ali vsak dobavitelj goriva, za katerega je bilo dokazano, da je zagotovil zavajajoče ali netočne informacije o značilnostih ali izvoru goriva, ki ga je dobavil,
  kaznuje z upravno globo. Ta globa je dvakratnik zmnožka razlike med povprečno letno ceno trajnostnega letalskega goriva in konvencionalnega letalskega goriva na tono ter količino letalskih goriv, ki ne izpolnjujejo minimalnega deleža iz člena 4 in Priloge I;

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 4

Člen 11 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4)   Države članice zagotovijo, da se lahko vsak dobavitelj letalskega goriva, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 4 v zvezi z minimalnim deležem sintetičnega letalskega goriva, kaznuje z upravno globo. Ta globa je
  najmanj
  dvakratni zmnožek razlike med povprečno letno ceno sintetičnega letalskega goriva in konvencionalnega letalskega goriva na tono ter količino letalskega goriva, ki ne izpolnjuje minimalnega deleža iz člena 4 in Priloge I. | (4)   Države članice zagotovijo, da se lahko vsak dobavitelj letalskega goriva, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 4 v zvezi z minimalnim deležem sintetičnega letalskega goriva, kaznuje z upravno globo. Ta globa je dvakratnik zmnožka razlike med povprečno letno ceno sintetičnega letalskega goriva in konvencionalnega letalskega goriva na tono ter količino letalskega goriva, ki ne izpolnjuje minimalnega deleža iz člena 4 in Priloge I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)   Države članice zagotovijo, da se lahko vsak dobavitelj letalskega goriva, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 4 v zvezi z minimalnim deležem sintetičnega letalskega goriva, kaznuje z upravno globo. Ta globa je
  najmanj
  dvakratni zmnožek razlike med povprečno letno ceno sintetičnega letalskega goriva in konvencionalnega letalskega goriva na tono ter količino letalskega goriva, ki ne izpolnjuje minimalnega deleža iz člena 4 in Priloge I.

(4)   Države članice zagotovijo, da se lahko vsak dobavitelj letalskega goriva, ki ne izpolnjuje obveznosti iz člena 4 v zvezi z minimalnim deležem sintetičnega letalskega goriva, kaznuje z upravno globo. Ta globa je dvakratnik zmnožka razlike med povprečno letno ceno sintetičnega letalskega goriva in konvencionalnega letalskega goriva na tono ter količino letalskega goriva, ki ne izpolnjuje minimalnega deleža iz člena 4 in Priloge I;

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 5 a (novo)

Člen 11 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Države članice na nacionalni ravni vzpostavijo potreben pravni in upravni okvir, s katerim zagotovijo, da so informacije, ki jih dobavitelji goriva vnesejo v zbirko podatkov Unije iz člena 28 Direktive (EU) 2018/2001, točne, preverjene in revidirane. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5a)
     
  Države članice na nacionalni ravni vzpostavijo potreben pravni in upravni okvir, s katerim zagotovijo, da so informacije, ki jih dobavitelji goriva vnesejo v zbirko podatkov Unije iz člena 28 Direktive (EU) 2018/2001, točne, preverjene in revidirane.

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 6

Člen 11 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6)   Države članice zagotovijo, da vsak dobavitelj letalskega goriva, ki ima primanjkljaj obveznosti iz člena 4 v zvezi z minimalnim deležem trajnostnih letalskih goriv ali sintetičnih goriv v danem poročevalnem obdobju, oskrbuje trg v naslednjem poročevalnem obdobju s količino tega goriva, ki je enaka zadevnemu primanjkljaju, poleg obveznosti za poročevalno obdobje. Izpolnjevanje te obveznosti dobavitelja goriva ne razbremeni obveznosti plačila kazni iz odstavkov 3 in 4 tega člena. | (6)   Države članice zagotovijo, da vsak dobavitelj letalskega goriva, ki ima primanjkljaj obveznosti iz člena 4 v zvezi z minimalnim deležem trajnostnih letalskih goriv ali sintetičnih goriv v danem poročevalnem obdobju,
  kadar Komisija oceni, da ta primanjkljaj ni posledica nezadostnih razpoložljivih virov, naredi vse, kar je mogoče, da
  oskrbuje trg v naslednjem poročevalnem obdobju s količino tega goriva, ki je enaka zadevnemu primanjkljaju, poleg obveznosti za poročevalno obdobje. Izpolnjevanje te obveznosti dobavitelja goriva ne razbremeni obveznosti plačila kazni iz odstavkov 3 in 4 tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(6)   Države članice zagotovijo, da vsak dobavitelj letalskega goriva, ki ima primanjkljaj obveznosti iz člena 4 v zvezi z minimalnim deležem trajnostnih letalskih goriv ali sintetičnih goriv v danem poročevalnem obdobju, oskrbuje trg v naslednjem poročevalnem obdobju s količino tega goriva, ki je enaka zadevnemu primanjkljaju, poleg obveznosti za poročevalno obdobje. Izpolnjevanje te obveznosti dobavitelja goriva ne razbremeni obveznosti plačila kazni iz odstavkov 3 in 4 tega člena.

(6)   Države članice zagotovijo, da vsak dobavitelj letalskega goriva, ki ima primanjkljaj obveznosti iz člena 4 v zvezi z minimalnim deležem trajnostnih letalskih goriv ali sintetičnih goriv v danem poročevalnem obdobju,
  kadar Komisija oceni, da ta primanjkljaj ni posledica nezadostnih razpoložljivih virov, naredi vse, kar je mogoče, da
  oskrbuje trg v naslednjem poročevalnem obdobju s količino tega goriva, ki je enaka zadevnemu primanjkljaju, poleg obveznosti za poročevalno obdobje. Izpolnjevanje te obveznosti dobavitelja goriva ne razbremeni obveznosti plačila kazni iz odstavkov 3 in 4 tega člena.

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 7

Člen 11 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7)   Države članice imajo na nacionalni ravni potreben pravni in upravni okvir za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti in pobiranja upravnih glob. Države članice znesek, zbran s temi upravnimi globami, nakažejo kot prispevek k investicijskemu skladu
  InvestEU za zeleni prehod, in sicer kot dodatna sredstva za jamstvo EU
  . | (7)   Države članice imajo na nacionalni ravni potreben pravni in upravni okvir za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti in pobiranja upravnih glob. Države članice znesek, zbran s temi upravnimi globami, nakažejo kot prispevek k skladu
  za trajnostno letalstvo, ustanovljenemu v skladu s členom 11a
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(7)   Države članice imajo na nacionalni ravni potreben pravni in upravni okvir za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti in pobiranja upravnih glob. Države članice znesek, zbran s temi upravnimi globami, nakažejo kot prispevek k investicijskemu skladu
  InvestEU za zeleni prehod, in sicer kot dodatna sredstva za jamstvo EU
  .

(7)   Države članice imajo na nacionalni ravni potreben pravni in upravni okvir za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti in pobiranja upravnih glob. Države članice znesek, zbran s temi upravnimi globami, nakažejo kot prispevek k skladu
  za trajnostno letalstvo, ustanovljenemu v skladu s členom 11a
  .

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a |
| | Sklad za trajnostno letalstvo |
| | 1.
     
  Sklad za trajnostno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: sklad) se ustanovi za obdobje 2023–2050, da bi pospešili razogljičenje letalskega sektorja, ne da bi omejevali njegov zelo integrirani notranji trg, in zlasti podprli naložbe v inovativne tehnologije in infrastrukturo za proizvodnjo, uporabo, uvajanje in skladiščenje trajnostnih letalskih goriv in drugih inovativnih letalskih pogonskih tehnologij, kot sta vodik in električna energija, raziskav novih motorjev in tehnologij za neposredno zajemanja zraka (postopek, pri katerem se CO2 zajema neposredno iz zraka in ne iz točkastih virov) ter prizadevanja za zmanjšanje učinkov letalstva, ki niso povezani z emisijami CO2. Vse naložbe, ki jih podpira sklad, se objavijo in so skladne s cilji te uredbe. |
| | 2.
     
  Sklad je sestavni del proračuna EU in se vključi v proračun v okviru zgornjih meja večletnega finančnega okvira. Prihodki od kazni iz te uredbe, se dodelijo skladu. |
| | 3.
     
  Sklad upravlja centraliziran organ Unije, katerega struktura upravljanja in odločanja mora biti pregledna in vključujoča, predvsem pri določanju prednostnih področij, meril in postopkov dodeljevanja nepovratnih sredstev. Ustrezni deležniki morajo imeti primerno posvetovalno vlogo. Vse informacije o naložbah in druge pomembne informacije o delovanju sklada so na voljo javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11a

Člen 11a

Sklad za trajnostno letalstvo

Sklad za trajnostno letalstvo

1.
     
  Sklad za trajnostno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: sklad) se ustanovi za obdobje 2023–2050, da bi pospešili razogljičenje letalskega sektorja, ne da bi omejevali njegov zelo integrirani notranji trg, in zlasti podprli naložbe v inovativne tehnologije in infrastrukturo za proizvodnjo, uporabo, uvajanje in skladiščenje trajnostnih letalskih goriv in drugih inovativnih letalskih pogonskih tehnologij, kot sta vodik in električna energija, raziskav novih motorjev in tehnologij za neposredno zajemanja zraka (postopek, pri katerem se CO2 zajema neposredno iz zraka in ne iz točkastih virov) ter prizadevanja za zmanjšanje učinkov letalstva, ki niso povezani z emisijami CO2. Vse naložbe, ki jih podpira sklad, se objavijo in so skladne s cilji te uredbe.

2.
     
  Sklad je sestavni del proračuna EU in se vključi v proračun v okviru zgornjih meja večletnega finančnega okvira. Prihodki od kazni iz te uredbe, se dodelijo skladu.

3.
     
  Sklad upravlja centraliziran organ Unije, katerega struktura upravljanja in odločanja mora biti pregledna in vključujoča, predvsem pri določanju prednostnih področij, meril in postopkov dodeljevanja nepovratnih sredstev. Ustrezni deležniki morajo imeti primerno posvetovalno vlogo. Vse informacije o naložbah in druge pomembne informacije o delovanju sklada so na voljo javnosti.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka a

Člen 12 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | količino trajnostnega letalskega goriva, ki so jo operaterji zrakoplovov na ravni Unije kupili kot celoto za uporabo pri odhodnih letih z letališča Unije in ki so jo kupila letališča Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

količino trajnostnega letalskega goriva, ki so jo operaterji zrakoplovov na ravni Unije kupili kot celoto za uporabo pri odhodnih letih z letališča Unije in ki so jo kupila letališča Unije;

| (a) | količino trajnostnega letalskega goriva, ki so jo operaterji zrakoplovov na ravni Unije kupili kot celoto za uporabo pri letih z odhodom z letališča Unije
  , ki jih zajema ta uredba,
  in ki so jo kupila letališča Unije; |
| --- | --- |

(a)

količino trajnostnega letalskega goriva, ki so jo operaterji zrakoplovov na ravni Unije kupili kot celoto za uporabo pri letih z odhodom z letališča Unije
  , ki jih zajema ta uredba,
  in ki so jo kupila letališča Unije;

, ki jih zajema ta uredba,

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka b

Člen 12 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | količino trajnostnega letalskega goriva in sintetičnega letalskega goriva, ki se dobavlja na ravni Unije kot celota in s strani letališča Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

količino trajnostnega letalskega goriva in sintetičnega letalskega goriva, ki se dobavlja na ravni Unije kot celota in s strani letališča Unije;

| (b) | količino trajnostnega letalskega goriva in sintetičnega letalskega goriva, ki se dobavlja na ravni Unije kot celota
  , s strani države članice, glede na vrsto surovin goriva,
  in s strani letališča Unije; |
| --- | --- |

(b)

količino trajnostnega letalskega goriva in sintetičnega letalskega goriva, ki se dobavlja na ravni Unije kot celota
  , s strani države članice, glede na vrsto surovin goriva,
  in s strani letališča Unije;

, s strani države članice, glede na vrsto surovin goriva,

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 12 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | kadar je na voljo, količino trajnostnega letalskega goriva, ki so ga dobavili in kupili operaterji zrakoplovov v sosednjih državah Unije, s katerimi je bil sklenjen evropski sporazum o storitvah zračnega prevoza; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

kadar je na voljo, količino trajnostnega letalskega goriva, ki so ga dobavili in kupili operaterji zrakoplovov v sosednjih državah Unije, s katerimi je bil sklenjen evropski sporazum o storitvah zračnega prevoza;

kadar je na voljo, količino trajnostnega letalskega goriva, ki so ga dobavili in kupili operaterji zrakoplovov v sosednjih državah Unije, s katerimi je bil sklenjen evropski sporazum o storitvah zračnega prevoza;

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka c

Člen 12 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | stanje na trgu, vključno z informacijami o cenah, in trende v proizvodnji in uporabi trajnostnega letalskega goriva v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

stanje na trgu, vključno z informacijami o cenah, in trende v proizvodnji in uporabi trajnostnega letalskega goriva v Uniji;

| (c) | stanje na trgu, vključno z informacijami o cenah, in trende v proizvodnji in uporabi trajnostnega letalskega goriva v Uniji
  in v vsaki državi članici
  ; |
| --- | --- |

(c)

stanje na trgu, vključno z informacijami o cenah, in trende v proizvodnji in uporabi trajnostnega letalskega goriva v Uniji
  in v vsaki državi članici
  ;

in v vsaki državi članici

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka d

Člen 12 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | stanje skladnosti letališč z obveznostmi iz člena 6; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

stanje skladnosti letališč z obveznostmi iz člena 6;

| (d) | stanje skladnosti letališč
  ali po potrebi organa za upravljanje letališča
  z obveznostmi iz člena 6; |
| --- | --- |

(d)

stanje skladnosti letališč
  ali po potrebi organa za upravljanje letališča
  z obveznostmi iz člena 6;

ali po potrebi organa za upravljanje letališča

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka e

Člen 12 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | stanje skladnosti posameznega operaterja zrakoplova in dobavitelja letalskega goriva, ki ima v skladu s to uredbo obveznost v poročevalnem obdobju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

stanje skladnosti posameznega operaterja zrakoplova in dobavitelja letalskega goriva, ki ima v skladu s to uredbo obveznost v poročevalnem obdobju;

| (e) | stanje skladnosti posameznega operaterja zrakoplova in dobavitelja letalskega goriva, ki ima v skladu s to uredbo obveznost v poročevalnem obdobju
  , vključno s tistimi, ki so bili priglašeni kot operator zrakoplova v skladu s členom 3, odstavek 1, alinea 2
  ; |
| --- | --- |

(e)

stanje skladnosti posameznega operaterja zrakoplova in dobavitelja letalskega goriva, ki ima v skladu s to uredbo obveznost v poročevalnem obdobju
  , vključno s tistimi, ki so bili priglašeni kot operator zrakoplova v skladu s členom 3, odstavek 1, alinea 2
  ;

, vključno s tistimi, ki so bili priglašeni kot operator zrakoplova v skladu s členom 3, odstavek 1, alinea 2

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka f

Člen 12 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | izvor in značilnosti vseh trajnostnih letalskih goriv, ki so jih operaterji zrakoplovov kupili za uporabo na odhodnih letih z letališč Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

izvor in značilnosti vseh trajnostnih letalskih goriv, ki so jih operaterji zrakoplovov kupili za uporabo na odhodnih letih z letališč Unije.

| (f) | izvor, postopek pretvorbe in značilnosti vseh trajnostnih letalskih goriv, ki so jih operaterji zrakoplovov kupili za uporabo na letih z odhodom z letališča Unije
  , ki jih zajema ta uredba
  . |
| --- | --- |

(f)

izvor, postopek pretvorbe in značilnosti vseh trajnostnih letalskih goriv, ki so jih operaterji zrakoplovov kupili za uporabo na letih z odhodom z letališča Unije
  , ki jih zajema ta uredba
  .

, ki jih zajema ta uredba

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka f a (novo)

Člen 12 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | povprečno vsebnost aromatov, naftalena in žvepla v letalskem gorivu, ki se dobavlja na ravni Unije kot celota in s strani letališča Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

povprečno vsebnost aromatov, naftalena in žvepla v letalskem gorivu, ki se dobavlja na ravni Unije kot celota in s strani letališča Unije.

povprečno vsebnost aromatov, naftalena in žvepla v letalskem gorivu, ki se dobavlja na ravni Unije kot celota in s strani letališča Unije.

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 a (novo)

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 12a |
| | Sistem Unije za označevanje okoljske uspešnosti letalstva |
| | 1.
     
  Da bi Komisija dodatno spodbudila razogljičenje letalskega sektorja in povečala preglednost informacij za potrošnike v zvezi z okoljsko uspešnostjo operaterjev zrakoplovov, vzpostavi celovit sistem Unije za označevanje okoljske uspešnosti letalstva, ki ga razvije in izvaja EASA ter se uporablja za operaterje zrakoplovov in lete v komercialnem zračnem prevozu, za katere velja ta uredba. |
| | 2.
     
  Komisija do 1. januarja 2024 sprejme delegirani akt v skladu s členom 13a za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobnih določb in tehničnih standardov za delovanje sistema Unije za označevanje okoljske uspešnosti zrakoplovov, operatorjev zrakoplov in komercialnih letov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12a

Člen 12a

Sistem Unije za označevanje okoljske uspešnosti letalstva

Sistem Unije za označevanje okoljske uspešnosti letalstva

1.
     
  Da bi Komisija dodatno spodbudila razogljičenje letalskega sektorja in povečala preglednost informacij za potrošnike v zvezi z okoljsko uspešnostjo operaterjev zrakoplovov, vzpostavi celovit sistem Unije za označevanje okoljske uspešnosti letalstva, ki ga razvije in izvaja EASA ter se uporablja za operaterje zrakoplovov in lete v komercialnem zračnem prevozu, za katere velja ta uredba.

2.
     
  Komisija do 1. januarja 2024 sprejme delegirani akt v skladu s členom 13a za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobnih določb in tehničnih standardov za delovanje sistema Unije za označevanje okoljske uspešnosti zrakoplovov, operatorjev zrakoplov in komercialnih letov.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – naslov

Člen 13 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prehodno obdobje | Mehanizem prilagodljivosti trajnostnih letalskih goriv |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prehodno obdobje

Prehodno obdobje

Mehanizem prilagodljivosti trajnostnih letalskih goriv

Mehanizem prilagodljivosti trajnostnih letalskih goriv

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ne glede na določbe iz člena 4 lahko
  od 1. januarja 2025 do 31. decembra 2029
  za vsako poročevalno obdobje dobavitelj letalskega goriva
  dobavi minimalni delež trajnostnega letalskega goriva, opredeljenega
  v Prilogi I
  , kot tehtano povprečje celotnega letalskega goriva, ki ga je dobavil na vseh letališčih Unije za to poročevalno obdobje
  . | Ne glede na določbe iz člena 4
  in v obdobju desetih let od datuma začetka uporabe člena 4 in člena 5 v skladu s členom 15
  lahko za vsako poročevalno obdobje dobavitelj letalskega goriva
  utemelji svojo
  dobavo trajnostnih letalskih
  goriv
  , opredeljenih v Prilogi I
  , s sklicevanjem na mehanizem prilagodljivosti trajnostnih letalskih goriv, opredeljen v členu 3, alinea 16a
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ne glede na določbe iz člena 4 lahko
  od 1. januarja 2025 do 31. decembra 2029
  za vsako poročevalno obdobje dobavitelj letalskega goriva
  dobavi minimalni delež trajnostnega letalskega goriva, opredeljenega
  v Prilogi I
  , kot tehtano povprečje celotnega letalskega goriva, ki ga je dobavil na vseh letališčih Unije za to poročevalno obdobje
  .

od 1. januarja 2025 do 31. decembra 2029

dobavi minimalni delež trajnostnega letalskega goriva, opredeljenega

, kot tehtano povprečje celotnega letalskega goriva, ki ga je dobavil na vseh letališčih Unije za to poročevalno obdobje

Ne glede na določbe iz člena 4
  in v obdobju desetih let od datuma začetka uporabe člena 4 in člena 5 v skladu s členom 15
  lahko za vsako poročevalno obdobje dobavitelj letalskega goriva
  utemelji svojo
  dobavo trajnostnih letalskih
  goriv
  , opredeljenih v Prilogi I
  , s sklicevanjem na mehanizem prilagodljivosti trajnostnih letalskih goriv, opredeljen v členu 3, alinea 16a
  .

in v obdobju desetih let od datuma začetka uporabe člena 4 in člena 5 v skladu s členom 15

utemelji svojo

goriv

, s sklicevanjem na mehanizem prilagodljivosti trajnostnih letalskih goriv, opredeljen v členu 3, alinea 16a

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija sprejme do 1. januarja 2025 delegirane akte v skladu s členom 13a za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobne ureditve za mehanizem prilagodljivosti trajnostnih letalskih goriv, ki zagotavlja enake konkurenčne pogoje in visoko raven okoljske celovitosti ter zmanjšuje tveganje goljufij, nepravilnosti in dvojnega vlaganja zahtevkov. Take podrobne ureditve, ki vključujejo elemente sistema certifikatov, s katerimi se lahko trguje, lahko omogočijo vzpostavitev sistema trgovanja s trajnostnim letalskim gorivom, vključno s podrobnimi pravili glede registracije, dodelitve, obračunavanja in poročanja o dobavi in uporabi trajnostnih letalskih goriv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija sprejme do 1. januarja 2025 delegirane akte v skladu s členom 13a za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobne ureditve za mehanizem prilagodljivosti trajnostnih letalskih goriv, ki zagotavlja enake konkurenčne pogoje in visoko raven okoljske celovitosti ter zmanjšuje tveganje goljufij, nepravilnosti in dvojnega vlaganja zahtevkov. Take podrobne ureditve, ki vključujejo elemente sistema certifikatov, s katerimi se lahko trguje, lahko omogočijo vzpostavitev sistema trgovanja s trajnostnim letalskim gorivom, vključno s podrobnimi pravili glede registracije, dodelitve, obračunavanja in poročanja o dobavi in uporabi trajnostnih letalskih goriv.

Komisija sprejme do 1. januarja 2025 delegirane akte v skladu s členom 13a za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobne ureditve za mehanizem prilagodljivosti trajnostnih letalskih goriv, ki zagotavlja enake konkurenčne pogoje in visoko raven okoljske celovitosti ter zmanjšuje tveganje goljufij, nepravilnosti in dvojnega vlaganja zahtevkov. Take podrobne ureditve, ki vključujejo elemente sistema certifikatov, s katerimi se lahko trguje, lahko omogočijo vzpostavitev sistema trgovanja s trajnostnim letalskim gorivom, vključno s podrobnimi pravili glede registracije, dodelitve, obračunavanja in poročanja o dobavi in uporabi trajnostnih letalskih goriv.

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 b (novo)

Člen 13 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | V obdobju iz odstavka 1 Komisija redno spremlja celovitost in preglednost trga za trajnostna letalska goriva, pri čemer se po potrebi opira na informacije iz podatkovne zbirke Unije in druge podatke, sporočene pristojnim organom. Komisija zlasti preuči delovanje trga, vključno z morebitnim nihanjem trga, nenavadnim gibanjem cen ali trgovalnim vedenjem udeležencev na trgu, ki bi lahko kazalo na morebitno monopolno ravnanje, pri čemer v celoti uporabi svoja pooblastila iz člena 102 PDEU, da udeležencem na trgu prepreči zlorabo prevladujočega tržnega položaja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V obdobju iz odstavka 1 Komisija redno spremlja celovitost in preglednost trga za trajnostna letalska goriva, pri čemer se po potrebi opira na informacije iz podatkovne zbirke Unije in druge podatke, sporočene pristojnim organom. Komisija zlasti preuči delovanje trga, vključno z morebitnim nihanjem trga, nenavadnim gibanjem cen ali trgovalnim vedenjem udeležencev na trgu, ki bi lahko kazalo na morebitno monopolno ravnanje, pri čemer v celoti uporabi svoja pooblastila iz člena 102 PDEU, da udeležencem na trgu prepreči zlorabo prevladujočega tržnega položaja.

V obdobju iz odstavka 1 Komisija redno spremlja celovitost in preglednost trga za trajnostna letalska goriva, pri čemer se po potrebi opira na informacije iz podatkovne zbirke Unije in druge podatke, sporočene pristojnim organom. Komisija zlasti preuči delovanje trga, vključno z morebitnim nihanjem trga, nenavadnim gibanjem cen ali trgovalnim vedenjem udeležencev na trgu, ki bi lahko kazalo na morebitno monopolno ravnanje, pri čemer v celoti uporabi svoja pooblastila iz člena 102 PDEU, da udeležencem na trgu prepreči zlorabo prevladujočega tržnega položaja.

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 a (novo)

Člen 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 13a |
| | Izvajanje prenosa pooblastila |
| | 1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. |
| | 2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 12a in 13 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od začetka veljavnosti te uredbe. |
| | 3.
     
  Prenos pooblastila iz členov 12a in 13 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |
| | 4.
     
  Pred sprejetjem delegiranega akta se Komisija posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenuje vsaka država članica v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. |
| | 5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. |
| | 6.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 12a in 13, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za en mesec. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 13a

Člen 13a

Izvajanje prenosa pooblastila

Izvajanje prenosa pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 12a in 13 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od začetka veljavnosti te uredbe.

3.
     
  Prenos pooblastila iz členov 12a in 13 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Pred sprejetjem delegiranega akta se Komisija posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenuje vsaka država članica v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.

5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 12a in 13, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za en mesec.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Do 1. januarja 
  2028
  in nato
  vsakih pet let
  službe Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu predložijo poročilo o razvoju trga letalskih goriv in
  njegovem
  učinku na
  notranji letalski trg
  Unije
  , vključno z morebitno razširitvijo področja uporabe te uredbe na druge vire energije in druge vrste
  sintetičnih goriv, opredeljenih v direktivi o energiji iz obnovljivih virov, morebitno revizijo minimalnih deležev iz člena 4 in Priloge I ter višino upravnih glob. Poročilo vsebuje informacije, če so na voljo, o razvoju morebitnega okvira politike za uporabo trajnostnih letalskih goriv na ravni organizacije ICAO. Poročilo obvešča tudi o tehnološkem napredku na področju raziskav in inovacij v letalski industriji, ki je pomemben za trajnostna letalska goriva, tudi v zvezi z zmanjšanjem emisij, ki niso emisije CO2. V poročilu se lahko preuči, ali bi bilo treba to uredbo spremeniti, preučijo pa se lahko tudi možnosti za spremembe, če je ustrezno, v skladu z možnim okvirom politike o uporabi trajnostnih letalskih goriv na ravni organizacije ICAO. | Do 1. januarja
  2026
  in nato
  vsaka tri leta
  službe Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu predložijo poročilo
  o uporabi te uredbe,
  razvoju trga letalskih goriv ter učinku na
  konkurenčnost in delovanje notranjega letalskega trga
  Unije,
  po potrebi tudi glede razpoložljivih možnosti politike za obravnavo drugih virov energije in drugih vrst
  sintetičnih goriv, opredeljenih v direktivi o energiji iz obnovljivih virov
  , pri čemer ustrezno upoštevajo načelo tehnološke nevtralnosti
  , morebitno revizijo
  opredelitve trajnostnega letalskega goriva in
  minimalnih deležev iz člena 4 in Priloge I
  , področje uporabe te uredbe
  ter višino upravnih glob. Poročilo
  na podlagi razpoložljivih informacij
  vsebuje
  oceno učinka te uredbe ter njenega celovitega učinka in medsebojnega vpliva s prilagojenim zakonodajnim okvirom, ki se uporablja za celoten sektor, na delovanje notranjega trga v letalstvu, konkurenčnost sektorja in morebitne preusmeritve, ki vodijo k selitvi virov CO2, mednarodne enake konkurenčne pogoje v zvezi z letalskimi


  prevozniki in letališkimi vozlišči, učinek na mobilnost in povezljivost v zračnem prometu, stroškovno učinkovitost zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, potrebe po naložbah in socialno-ekonomske učinke ter s tem povezane potrebe po zaposlovanju in usposabljanju ter
  , če so na voljo,
  informacije
  o razvoju morebitnega okvira politike za uporabo trajnostnih letalskih goriv na ravni organizacije ICAO.
  Poročilo vsebuje podrobne informacije o izvrševanju te uredbe
  . Poročilo obvešča tudi o tehnološkem napredku na področju raziskav in inovacij v letalski industriji, ki je pomemben za trajnostna letalska goriva, tudi v zvezi z zmanjšanjem emisij, ki niso emisije CO2

  , ali tehnologijami za neposredno zajemanje zraka
  . Poročilu se
  po potrebi priložijo zakonodajni predlogi za spremembe
  te uredbe v skladu z možnim okvirom politike o uporabi trajnostnih letalskih goriv na ravni organizacije ICAO.
  V poročilu se posebej oceni tudi učinek te uredbe na letalsko povezljivost manj povezanih oddaljenih regij in otokov, vključno z njenimi učinki na razpoložljivost in cenovno dostopnost zračnega prevoza na ta ozemlja in z njih. Komisija redno spremlja, ocenjuje in analizira primere prevoza presežnega goriva. Komisija vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo s svojimi ugotovitvami. Komisija na podlagi teh ugotovitev najpozneje do [tri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe] oceni določbe o prevozih presežnega goriva in po potrebi predloži zakonodajni predlog za njihovo spremembo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Do 1. januarja 
  2028
  in nato
  vsakih pet let
  službe Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu predložijo poročilo o razvoju trga letalskih goriv in
  njegovem
  učinku na
  notranji letalski trg
  Unije
  , vključno z morebitno razširitvijo področja uporabe te uredbe na druge vire energije in druge vrste
  sintetičnih goriv, opredeljenih v direktivi o energiji iz obnovljivih virov, morebitno revizijo minimalnih deležev iz člena 4 in Priloge I ter višino upravnih glob. Poročilo vsebuje informacije, če so na voljo, o razvoju morebitnega okvira politike za uporabo trajnostnih letalskih goriv na ravni organizacije ICAO. Poročilo obvešča tudi o tehnološkem napredku na področju raziskav in inovacij v letalski industriji, ki je pomemben za trajnostna letalska goriva, tudi v zvezi z zmanjšanjem emisij, ki niso emisije CO2. V poročilu se lahko preuči, ali bi bilo treba to uredbo spremeniti, preučijo pa se lahko tudi možnosti za spremembe, če je ustrezno, v skladu z možnim okvirom politike o uporabi trajnostnih letalskih goriv na ravni organizacije ICAO.

2028

vsakih pet let

njegovem

notranji letalski trg

, vključno z morebitno razširitvijo področja uporabe te uredbe na druge vire energije in druge vrste

2

Do 1. januarja
  2026
  in nato
  vsaka tri leta
  službe Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu predložijo poročilo
  o uporabi te uredbe,
  razvoju trga letalskih goriv ter učinku na
  konkurenčnost in delovanje notranjega letalskega trga
  Unije,
  po potrebi tudi glede razpoložljivih možnosti politike za obravnavo drugih virov energije in drugih vrst
  sintetičnih goriv, opredeljenih v direktivi o energiji iz obnovljivih virov
  , pri čemer ustrezno upoštevajo načelo tehnološke nevtralnosti
  , morebitno revizijo
  opredelitve trajnostnega letalskega goriva in
  minimalnih deležev iz člena 4 in Priloge I
  , področje uporabe te uredbe
  ter višino upravnih glob. Poročilo
  na podlagi razpoložljivih informacij
  vsebuje
  oceno učinka te uredbe ter njenega celovitega učinka in medsebojnega vpliva s prilagojenim zakonodajnim okvirom, ki se uporablja za celoten sektor, na delovanje notranjega trga v letalstvu, konkurenčnost sektorja in morebitne preusmeritve, ki vodijo k selitvi virov CO2, mednarodne enake konkurenčne pogoje v zvezi z letalskimi


  prevozniki in letališkimi vozlišči, učinek na mobilnost in povezljivost v zračnem prometu, stroškovno učinkovitost zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, potrebe po naložbah in socialno-ekonomske učinke ter s tem povezane potrebe po zaposlovanju in usposabljanju ter
  , če so na voljo,
  informacije
  o razvoju morebitnega okvira politike za uporabo trajnostnih letalskih goriv na ravni organizacije ICAO.
  Poročilo vsebuje podrobne informacije o izvrševanju te uredbe
  . Poročilo obvešča tudi o tehnološkem napredku na področju raziskav in inovacij v letalski industriji, ki je pomemben za trajnostna letalska goriva, tudi v zvezi z zmanjšanjem emisij, ki niso emisije CO2

  , ali tehnologijami za neposredno zajemanje zraka
  . Poročilu se
  po potrebi priložijo zakonodajni predlogi za spremembe
  te uredbe v skladu z možnim okvirom politike o uporabi trajnostnih letalskih goriv na ravni organizacije ICAO.
  V poročilu se posebej oceni tudi učinek te uredbe na letalsko povezljivost manj povezanih oddaljenih regij in otokov, vključno z njenimi učinki na razpoložljivost in cenovno dostopnost zračnega prevoza na ta ozemlja in z njih. Komisija redno spremlja, ocenjuje in analizira primere prevoza presežnega goriva. Komisija vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo s svojimi ugotovitvami. Komisija na podlagi teh ugotovitev najpozneje do [tri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe] oceni določbe o prevozih presežnega goriva in po potrebi predloži zakonodajni predlog za njihovo spremembo.

2026

vsaka tri leta

o uporabi te uredbe,

konkurenčnost in delovanje notranjega letalskega trga

po potrebi tudi glede razpoložljivih možnosti politike za obravnavo drugih virov energije in drugih vrst

, pri čemer ustrezno upoštevajo načelo tehnološke nevtralnosti

opredelitve trajnostnega letalskega goriva in

, področje uporabe te uredbe

na podlagi razpoložljivih informacij

oceno učinka te uredbe ter njenega celovitega učinka in medsebojnega vpliva s prilagojenim zakonodajnim okvirom, ki se uporablja za celoten sektor, na delovanje notranjega trga v letalstvu, konkurenčnost sektorja in morebitne preusmeritve, ki vodijo k selitvi virov CO2

prevozniki in letališkimi vozlišči, učinek na mobilnost in povezljivost v zračnem prometu, stroškovno učinkovitost zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, potrebe po naložbah in socialno-ekonomske učinke ter s tem povezane potrebe po zaposlovanju in usposabljanju ter

informacije

Poročilo vsebuje podrobne informacije o izvrševanju te uredbe

2

, ali tehnologijami za neposredno zajemanje zraka

po potrebi priložijo zakonodajni predlogi za spremembe

V poročilu se posebej oceni tudi učinek te uredbe na letalsko povezljivost manj povezanih oddaljenih regij in otokov, vključno z njenimi učinki na razpoložljivost in cenovno dostopnost zračnega prevoza na ta ozemlja in z njih. Komisija redno spremlja, ocenjuje in analizira primere prevoza presežnega goriva. Komisija vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo s svojimi ugotovitvami. Komisija na podlagi teh ugotovitev najpozneje do [tri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe] oceni določbe o prevozih presežnega goriva in po potrebi predloži zakonodajni predlog za njihovo spremembo.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I

Priloga I

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Priloga I (Obseg deležev) | Priloga I (
  Harmonizirani
  obseg deležev
  na ravni EU
  ) |
| (a) | Od 1. januarja 2025 minimalni delež 2 % trajnostnih letalskih goriv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Priloga I (Obseg deležev)

Priloga I (
  Harmonizirani
  obseg deležev
  na ravni EU
  )

Harmonizirani

na ravni EU

(a)

Od 1. januarja 2025 minimalni delež 2 % trajnostnih letalskih goriv.

| (a) | Od 1. januarja 2025 minimalni delež 2 % trajnostnih letalskih goriv.
  od tega najmanj 0,04  % sintetičnih goriv. |
| --- | --- |

(a)

Od 1. januarja 2025 minimalni delež 2 % trajnostnih letalskih goriv.
  od tega najmanj 0,04  % sintetičnih goriv.

od tega najmanj 0,04  % sintetičnih goriv.

| (b) | Od 1. januarja 2030 minimalni delež
  5 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  0,7  %
  sintetičnih letalskih goriv. |
| --- | --- |

(b)

Od 1. januarja 2030 minimalni delež
  5 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  0,7  %
  sintetičnih letalskih goriv.

5 %

0,7  %

| (b) | Od 1. januarja 2030 minimalni delež
  6 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  2 %
  sintetičnih letalskih goriv. |
| --- | --- |

(b)

Od 1. januarja 2030 minimalni delež
  6 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  2 %
  sintetičnih letalskih goriv.

6 %

2 %

| (c) | Od 1. januarja 2035 minimalni delež 20 % trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj 5 % sintetičnih letalskih goriv. |
| --- | --- |

(c)

Od 1. januarja 2035 minimalni delež 20 % trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj 5 % sintetičnih letalskih goriv.

| (c) | Od 1. januarja 2035 minimalni delež 20 % trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj 5 % sintetičnih letalskih goriv. |
| --- | --- |

(c)

Od 1. januarja 2035 minimalni delež 20 % trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj 5 % sintetičnih letalskih goriv.

| (d) | Od 1. januarja 2040 minimalni delež
  32 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  8 %
  sintetičnih letalskih goriv. |
| --- | --- |

(d)

Od 1. januarja 2040 minimalni delež
  32 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  8 %
  sintetičnih letalskih goriv.

32 %

8 %

| (d) | Od 1. januarja 2040 minimalni delež
  37 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  13 %
  sintetičnih letalskih goriv. |
| --- | --- |

(d)

Od 1. januarja 2040 minimalni delež
  37 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  13 %
  sintetičnih letalskih goriv.

37 %

13 %

| (e) | Od 1. januarja 2045 minimalni delež obsega
  38 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  11 %
  sintetičnih letalskih goriv. |
| --- | --- |

(e)

Od 1. januarja 2045 minimalni delež obsega
  38 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  11 %
  sintetičnih letalskih goriv.

38 %

11 %

| (e) | Od 1. januarja 2045 minimalni delež obsega
  54 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  27 %
  sintetičnih letalskih goriv. |
| --- | --- |

(e)

Od 1. januarja 2045 minimalni delež obsega
  54 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  27 %
  sintetičnih letalskih goriv.

54 %

27 %

| (f) | Od 1. januarja 2050 minimalni delež obsega
  63 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  28 %
  sintetičnih letalskih goriv. |
| --- | --- |

(f)

Od 1. januarja 2050 minimalni delež obsega
  63 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  28 %
  sintetičnih letalskih goriv.

63 %

28 %

| (f) | Od 1. januarja 2050 minimalni delež obsega
  85 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  50 %
  sintetičnih letalskih goriv. |
| --- | --- |

(f)

Od 1. januarja 2050 minimalni delež obsega
  85 %
  trajnostnih letalskih goriv, od tega najmanj
  50 %
  sintetičnih letalskih goriv.

85 %

50 %

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II

Priloga II

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Priloga II – Predloga za operaterje zrakoplovov, ki poročajo |
| --- |
| Letališče Unije | Koda ICAO letališča Unije | Letna potreba po letalskem gorivu (v tonah) | Dejansko natočeno letalsko gorivo (v tonah) | Letna nenatočena količina (v tonah) | Skupna letna nenatočena količina (v tonah) |

Priloga II – Predloga za operaterje zrakoplovov, ki poročajo

Letališče Unije

Koda ICAO letališča Unije

Letna potreba po letalskem gorivu (v tonah)

Dejansko natočeno letalsko gorivo (v tonah)

Letna nenatočena količina (v tonah)

Skupna letna nenatočena količina (v tonah)

Sprememba

Sprememba

| Priloga II – Predloga za operaterje zrakoplovov, ki poročajo |
| --- |
| Letališče Unije | Koda ICAO letališča Unije | Letna potreba po letalskem gorivu (v tonah
  ekvivalenta kerozina
  ) | Dejansko natočeno letalsko gorivo (v tonah
  ekvivalenta kerozina
  ) | Letna nenatočena količina (v tonah
  ekvivalenta kerozina
  ) | Skupna letna nenatočena količina (v tonah
  ekvivalenta kerozina
  ) |
| Predloga 2 |
| Dobavitelj goriva | Kupljena količina (v tonah ekvivalenta kerozina) | Tehnologija za pretvorbo | Značilnosti | Izvor surovin | Emisije v življenjskem ciklu |

Priloga II – Predloga za operaterje zrakoplovov, ki poročajo

Letališče Unije

Koda ICAO letališča Unije

Letna potreba po letalskem gorivu (v tonah
  ekvivalenta kerozina
  )

ekvivalenta kerozina

Dejansko natočeno letalsko gorivo (v tonah
  ekvivalenta kerozina
  )

ekvivalenta kerozina

Letna nenatočena količina (v tonah
  ekvivalenta kerozina
  )

ekvivalenta kerozina

Skupna letna nenatočena količina (v tonah
  ekvivalenta kerozina
  )

ekvivalenta kerozina

Predloga 2

Predloga 2

Dobavitelj goriva

Dobavitelj goriva

Kupljena količina (v tonah ekvivalenta kerozina)

Kupljena količina (v tonah ekvivalenta kerozina)

Tehnologija za pretvorbo

Tehnologija za pretvorbo

Značilnosti

Značilnosti

Izvor surovin

Izvor surovin

Emisije v življenjskem ciklu

Emisije v življenjskem ciklu

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0199/2022).

1

(10)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789) z dne 9. decembra 2020.

10

(10)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789) z dne 9. decembra 2020.

10

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=SL

12

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=SL

12

(1a)  
  Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu, letalstvo in onesnaževanje zraka: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

1a

Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu, letalstvo in onesnaževanje zraka: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

(1b)  
  Svetovne smernice Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti zraka za leto 2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

1b

Svetovne smernice Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti zraka za leto 2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

(13)  Direktiva 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah.

13

(13)  Direktiva 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah.

13

(16)  Uredba Komisije (ES) št. 748/2009 z dne 5. avgusta 2009 o seznamu operaterjev zrakoplovov, ki so izvajali letalsko dejavnost s seznama v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES.

16

(16)  Uredba Komisije (ES) št. 748/2009 z dne 5. avgusta 2009 o seznamu operaterjev zrakoplovov, ki so izvajali letalsko dejavnost s seznama v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES.

16

---