# Europeiska unionens C 75/28 f

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 75 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången28 februari 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 75

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången28 februari 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 573:e plenarsession, 26.10.2022–27.10.2022 |
| 2023/C 75/01 | Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamma insatser mot ett existentiellt hot: arbetsmarknadens parter och det civila samhället förespråkar ambitiösa klimatåtgärder | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 573:e plenarsession, 26.10.2022–27.10.2022 |
| 2023/C 75/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Digital suveränitet: en viktig hörnsten för digitalisering och tillväxt i EU (yttrande på eget initiativ) | 8 |
| 2023/C 75/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Krisberedskap (yttrande på eget initiativ) | 13 |
| 2023/C 75/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En digital euro [yttrande på eget initiativ] | 22 |
| 2023/C 75/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rekapitalisering av företagen i EU – ett innovativt sätt att uppnå en hållbar och inkluderande återhämtning (yttrande på eget initiativ) | 28 |
| 2023/C 75/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Ytterligare överväganden angående Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken – Årlig översikt över hållbar tillväxt 2022 (COM(2021) 740 final) (yttrande på eget initiativ) | 35 |
| 2023/C 75/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ytterligare överväganden avseende rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet (COM(2021) 742 final) (yttrande på eget initiativ) | 43 |
| 2023/C 75/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att öka arbetskraftens rörlighet för att underlätta den ekonomiska återhämtningen (yttrande på eget initiativ) | 50 |
| 2023/C 75/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Att förbättra jämlikheten i EU (yttrande på eget initiativ) | 56 |
| 2023/C 75/10 | Yttrande från den Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att säkerställa en stark europeisk solidaritet i fråga om patienter med sällsynta sjukdomar (yttrande på eget initiativ) | 67 |
| 2023/C 75/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Anhöriga i rollen som omsorgsgivare till personer med funktionsnedsättning och äldre personer: en företeelse som fått en explosionsartad utbredning under pandemin (yttrande på eget initiativ) | 75 |
| 2023/C 75/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Digitala innovationsknutpunkter och små och medelstora företag (yttrande på eget initiativ) | 82 |
| 2023/C 75/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot en hållbar EU-strategi för vegetabiliskt protein och vegetabilisk olja (yttrande på eget initiativ) | 88 |
| 2023/C 75/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot en ram för märkning av hållbara livsmedel för att ge konsumenterna möjlighet att göra hållbara livsmedelsval (yttrande på eget initiativ) | 97 |
| 2023/C 75/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En strategisk vision för energiomställningen för att möjliggöra EU:s strategiska oberoende (yttrande på eget initiativ) | 102 |
| 2023/C 75/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kollektivtrafikens betydelse för Europas gröna återhämtning (yttrande på eget initiativ) | 115 |
| 2023/C 75/17 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kulturdiplomati som en drivkraft för EU:s yttre förbindelser: nya partnerskap och civilsamhällesorganisationernas roll (yttrande på eget initiativ) | 122 |
| 2023/C 75/18 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Multilateral domstol för skiljeförfaranden mellan investerare och stat: bedömning av Uncitral-processen och resultaten av denna i ljuset av det civila samhällets rekommendationer (yttrande på eget initiativ) | 130 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 573:e plenarsession, 26.10.2022–27.10.2022

2023/C 75/01

Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamma insatser mot ett existentiellt hot: arbetsmarknadens parter och det civila samhället förespråkar ambitiösa klimatåtgärder

1

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 573:e plenarsession, 26.10.2022–27.10.2022

2023/C 75/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Digital suveränitet: en viktig hörnsten för digitalisering och tillväxt i EU (yttrande på eget initiativ)

8

2023/C 75/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Krisberedskap (yttrande på eget initiativ)

13

2023/C 75/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En digital euro [yttrande på eget initiativ]

22

2023/C 75/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rekapitalisering av företagen i EU – ett innovativt sätt att uppnå en hållbar och inkluderande återhämtning (yttrande på eget initiativ)

28

2023/C 75/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Ytterligare överväganden angående Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken – Årlig översikt över hållbar tillväxt 2022 (COM(2021) 740 final) (yttrande på eget initiativ)

(COM(2021) 740 final)

35

2023/C 75/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ytterligare överväganden avseende rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet (COM(2021) 742 final) (yttrande på eget initiativ)

(COM(2021) 742 final)

43

2023/C 75/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att öka arbetskraftens rörlighet för att underlätta den ekonomiska återhämtningen (yttrande på eget initiativ)

50

2023/C 75/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Att förbättra jämlikheten i EU (yttrande på eget initiativ)

56

2023/C 75/10

Yttrande från den Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att säkerställa en stark europeisk solidaritet i fråga om patienter med sällsynta sjukdomar (yttrande på eget initiativ)

67

2023/C 75/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Anhöriga i rollen som omsorgsgivare till personer med funktionsnedsättning och äldre personer: en företeelse som fått en explosionsartad utbredning under pandemin (yttrande på eget initiativ)

75

2023/C 75/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Digitala innovationsknutpunkter och små och medelstora företag (yttrande på eget initiativ)

82

2023/C 75/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot en hållbar EU-strategi för vegetabiliskt protein och vegetabilisk olja (yttrande på eget initiativ)

88

2023/C 75/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot en ram för märkning av hållbara livsmedel för att ge konsumenterna möjlighet att göra hållbara livsmedelsval (yttrande på eget initiativ)

97

2023/C 75/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En strategisk vision för energiomställningen för att möjliggöra EU:s strategiska oberoende (yttrande på eget initiativ)

102

2023/C 75/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kollektivtrafikens betydelse för Europas gröna återhämtning (yttrande på eget initiativ)

115

2023/C 75/17

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kulturdiplomati som en drivkraft för EU:s yttre förbindelser: nya partnerskap och civilsamhällesorganisationernas roll (yttrande på eget initiativ)

122

2023/C 75/18

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Multilateral domstol för skiljeförfaranden mellan investerare och stat: bedömning av Uncitral-processen och resultaten av denna i ljuset av det civila samhällets rekommendationer (yttrande på eget initiativ)

130

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 573:e plenarsession, 26.10.2022–27.10.2022 |
| 2023/C 75/19 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om — Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (COM(2022) 650 final) — Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (COM(2022) 655 final) — Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Att locka kompetens och talang till EU (COM(2022) 657 final) | 136 |
| 2023/C 75/20 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för personer som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk (strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt) COM(2022) 177 final – 2022/0117(COD) | 143 |
| 2023/C 75/21 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EG) nr 810/2009 och (EU) 2017/2226, rådets förordningar (EG) nr 1683/95, (EG) nr 333/2002, (EG) nr 693/2003 och (EG) nr 694/2003 och konventionen om tillämpning av Schengenavtalet vad gäller digitaliseringen av viseringsförfarandet [COM(2022) 658 final] | 150 |
| 2023/C 75/22 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kvalitets- och säkerhetsstandarder för ämnen av mänskligt ursprung avsedda för användning på människor och om upphävande av direktiven 2002/98/EG och 2004/23/EG (COM(2022) 0338 – 2022/0216 (COD)) | 154 |
| 2023/C 75/23 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter, om ändring av förordning (EU) 2019/1020 och om upphävande av förordning (EU) nr 305/2011 (COM(2022) 144 final) | 159 |
| 2023/C 75/24 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Omvandling till ett informationssystem för jordbruksföretagens hållbarhet (ISJH) (COM(2022) 296 final – 2022/0192(COD)) | 164 |
| 2023/C 75/25 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En handlingsplan för solidaritetskorridorer mellan EU och Ukraina för att underlätta Ukrainas jordbruksexport och bilaterala handel med EU (COM(2022) 217 final) | 171 |
| 2023/C 75/26 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En EU-strategi för solenergi (COM(2022) 221 final) och Kommissionens rekommendation om påskyndande av tillståndsförfaranden för projekt för förnybar energi och underlättande av energiköpsavtal (C(2022) 3219 final) | 178 |
| 2023/C 75/27 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kortsiktiga interventioner på energimarknaden och långsiktiga förbättringar av elmarknadens utformning – en handlingslinje (COM(2022) 236 final) | 185 |
| 2023/C 75/28 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, om ändring av förordning (EU) 2021/1153 och förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordning (EU) nr 1315/2013 (COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420(COD)) | 190 |
| 2023/C 75/29 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande (COM(2022) 362 final – 2022/227(COD)) | 195 |
| 2023/C 75/30 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upphävande av rådets direktiv 89/629/EEG (COM(2022) 465 final – 2022/0282 (COD)) | 198 |
| 2023/C 75/31 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om fastställande av regler om ett avdrag i syfte att minska skattefördelen för finansiering med lån jämfört med finansiering med eget kapital och om begränsning av ränteavdragen i samband med bolagsbeskattning (COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS)) | 199 |
| 2023/C 75/32 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1108/70 om införande av ett redovisningssystem för infrastrukturkostnader för transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar, och av kommissionens förordning (EG) nr 851/2006 om vilka uppgifter som skall tas upp under de olika rubrikerna i blanketterna för redovisning i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 1108/70 (COM(2022) 381 final) | 204 |

III   Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 573:e plenarsession, 26.10.2022–27.10.2022

2023/C 75/19

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om — Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (COM(2022) 650 final) — Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (COM(2022) 655 final) — Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Att locka kompetens och talang till EU (COM(2022) 657 final)

(COM(2022) 650 final)

(COM(2022) 655 final)

(COM(2022) 657 final)

136

2023/C 75/20

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för personer som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk (strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt) COM(2022) 177 final – 2022/0117(COD)

COM(2022) 177 final – 2022/0117(COD)

143

2023/C 75/21

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EG) nr 810/2009 och (EU) 2017/2226, rådets förordningar (EG) nr 1683/95, (EG) nr 333/2002, (EG) nr 693/2003 och (EG) nr 694/2003 och konventionen om tillämpning av Schengenavtalet vad gäller digitaliseringen av viseringsförfarandet [COM(2022) 658 final]

[COM(2022) 658 final]

150

2023/C 75/22

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kvalitets- och säkerhetsstandarder för ämnen av mänskligt ursprung avsedda för användning på människor och om upphävande av direktiven 2002/98/EG och 2004/23/EG (COM(2022) 0338 – 2022/0216 (COD))

(COM(2022) 0338 – 2022/0216 (COD))

154

2023/C 75/23

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter, om ändring av förordning (EU) 2019/1020 och om upphävande av förordning (EU) nr 305/2011 (COM(2022) 144 final)

(COM(2022) 144 final)

159

2023/C 75/24

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Omvandling till ett informationssystem för jordbruksföretagens hållbarhet (ISJH) (COM(2022) 296 final – 2022/0192(COD))

(COM(2022) 296 final – 2022/0192(COD))

164

2023/C 75/25

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En handlingsplan för solidaritetskorridorer mellan EU och Ukraina för att underlätta Ukrainas jordbruksexport och bilaterala handel med EU (COM(2022) 217 final)

(COM(2022) 217 final)

171

2023/C 75/26

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En EU-strategi för solenergi (COM(2022) 221 final) och Kommissionens rekommendation om påskyndande av tillståndsförfaranden för projekt för förnybar energi och underlättande av energiköpsavtal (C(2022) 3219 final)

(COM(2022) 221 final)

(C(2022) 3219 final)

178

2023/C 75/27

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kortsiktiga interventioner på energimarknaden och långsiktiga förbättringar av elmarknadens utformning – en handlingslinje (COM(2022) 236 final)

(COM(2022) 236 final)

185

2023/C 75/28

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, om ändring av förordning (EU) 2021/1153 och förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordning (EU) nr 1315/2013 (COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420(COD))

(COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420(COD))

190

2023/C 75/29

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande (COM(2022) 362 final – 2022/227(COD))

(COM(2022) 362 final – 2022/227(COD))

195

2023/C 75/30

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upphävande av rådets direktiv 89/629/EEG (COM(2022) 465 final – 2022/0282 (COD))

(COM(2022) 465 final – 2022/0282 (COD))

198

2023/C 75/31

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om fastställande av regler om ett avdrag i syfte att minska skattefördelen för finansiering med lån jämfört med finansiering med eget kapital och om begränsning av ränteavdragen i samband med bolagsbeskattning (COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS))

(COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS))

199

2023/C 75/32

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1108/70 om införande av ett redovisningssystem för infrastrukturkostnader för transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar, och av kommissionens förordning (EG) nr 851/2006 om vilka uppgifter som skall tas upp under de olika rubrikerna i blanketterna för redovisning i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 1108/70 (COM(2022) 381 final)

(COM(2022) 381 final)

204

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 573:e plenarsession, 26.10.2022–27.10.2022

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/1

---

Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamma insatser mot ett existentiellt hot: arbetsmarknadens parter och det civila samhället förespråkar ambitiösa klimatåtgärder

(2023/C 75/01)

| Föredragande: | Peter SCHMIDT


  Isabel CAÑO AGUILAR


  Sandra PARTHIE


  Josep PUXEU ROCAMORA


  Neža REPANŠEK


  Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Föredragande:

Peter SCHMIDT

Isabel CAÑO AGUILAR

Sandra PARTHIE

Josep PUXEU ROCAMORA

Neža REPANŠEK

Lutz RIBBE

| Rättslig grund | Artikel 50 i arbetsordningen
  Resolution |
| --- | --- |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 104/1/0 |

Rättslig grund

Artikel 50 i arbetsordningen

Resolution

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

104/1/0

Det årliga mötet för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (COP27) kommer att äga rum i Sharm El-Sheikh, Egypten, den 6–18 november.

I linje med promemorian till EESK:s presidium av den 22 februari 2022 inrättade EESK en tillfällig arbetsgrupp för partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar för att utarbeta EESK:s resolution om partskonferensen, anpassad till nästa partskonferens prioriteringar och UNFCCC-förhandlingsprocesserna, och för att göra kommittén som helhet mer förtrogen med UNFCCC-processen och göra den delaktig i klimatförhandlingarna.

Den tillfälliga arbetsgruppen består av sex medlemmar av NAT-sektionen samt en ungdomsföreträdare som deltar regelbundet, i enlighet med yttrandet på eget initiativ ”Mot ett strukturerat ungdomsengagemang för klimat och hållbarhet i EU:s beslutsprocess” (1). Under de senaste månaderna har den tillfälliga arbetsgruppen träffat relevanta organisationer och institutioner, såsom Europeiska kommissionen, Regionkommittén, kontoret för klimatförespråkarna på hög nivå och Climate Action Tracker, samt företrädare för det civila samhället – ungdomar, företag, jordbrukare, fackföreningar och icke-statliga miljöorganisationer – för att utbyta information och söka synergier. Klimatnödläget betonades i alla dessa samtal.

År 2022 håller på att bli ett år då klimatförändringarna driver på extrema väderhändelser mer än någonsin tidigare. Från extrema värmeböljor och bränder i Europa och delar av Sydasien till katastrofala översvämningar i Pakistan och Bangladesh samt långvarig torka i Östafrika, med tusentals döda och miljontals fler som fördrivits eller riskerar hungersnöd.

I detta avseende anges det i den senaste rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (2) att för att den globala uppvärmningen ska kunna begränsas till 1,5 oC måste utsläppen av växthusgaser nå sin topp senast före 2025, att utsläppen måste halveras till 2030 och att det är absolut nödvändigt med djupgående och omedelbara utsläppsminskningar inom alla sektorer för att detta ska kunna ske. Den politik som för närvarande förs (3) förväntas dock leda till en uppvärmning på ca 2,7 oC, och ländernas nuvarande åtaganden – de nationellt fastställda bidragen – kommer att begränsa uppvärmningen till 2,4 oC.

Rysslands invasion av Ukraina har dramatiskt ökat komplexiteten i en situation som redan var ekonomiskt och socialt svår. Det är dock inte möjligt att låta det akuta klimatläget vänta. Eventuella särskilda åtgärder som antas måste vara exceptionella och tidsbegränsade, och EU måste påskynda omvandlingen av sin energi- och klimatpolitik för att hantera kortsiktiga chocker och samtidigt gå vidare med den oundvikliga utfasningen av fossila bränslen i samhällena. Europa måste vara ledande när det gäller klimatåtgärder och överbrygga klyftorna mellan ambitioner och politiska åtgärder.

I den resolution som utarbetats av den tillfälliga arbetsgruppens medlemmar uppmanas EU:s institutioner och regeringar att höja klimatambitionerna, i linje med vetenskapen och de vetenskapliga rönen, och läggs särskild tonvikt vid det organiserade civila samhällets roll när det gäller att påskynda klimatåtgärderna. Den sociala resiliensen kan bara stärkas med ett starkt civilt samhälle samt starka sociala aktörer och gräsrotsrörelser.

Vi är den sista generation som kan stoppa klimatförändringarna, och EESK bör, i egenskap av det europeiska civila samhällets röst, spela en ledande roll när det gäller att främja dessa omvandlingar till koldioxidneutrala, inkluderande och socialt rättvisa samhällen.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs politiska rekommendationer

Höjda klimatambitioner för att hantera klimatnödläget och stärkta klimatåtgärder i EU

Som det organiserade civila samhällets röst i Europa, i egenskap av rådgivande organ till Europaparlamentet, rådet och kommissionen och som en del av det globala civila samhället

| 1. | framhåller Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) att Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) antogs för 30 år sedan med det slutliga målet att ”uppnå en stabilisering av koncentrationerna av växthusgaser i atmosfären på en nivå som kan förhindra farlig antropogen inverkan på klimatsystemet” (artikel 2) och att detta mål inte har uppnåtts. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Genom Parisavtalet 2015 övergick vi alla från klimatkonventionens kvalitativa mål – att förhindra inverkan på klimatet – till ett kvantitativt mål: att ”hålla ökningen i den globala medeltemperaturen långt under 2 oC över förindustriell nivå samt göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC över förindustriell nivå” (4). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Målet på 1,5 oC kommer inte att vara tillräckligt för att klimatförändringarnas dramatiska konsekvenser ska kunna undvikas. Beläggen visar att klimatförändringarna redan förändrar alla regioner i världen. Översvämningar, torka, stormar, bränder och värmeböljor ökar exponentiellt, med förödande sociala effekter och ekonomiska konsekvenser på flera miljarder varje år. (5) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vi lever i ett klimatnödläge och får inte ge upp när det gäller artikel 2 i konventionen trots att UNFCCC för närvarande inte lever upp till förväntningarna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén är djupt övertygad om att politiska beslut måste bygga på vetenskap och vetenskapliga rön, och påpekar att Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) har fastställt tydliga riktmärken: utsläppen måste nå sin topp senast före 2025 (6), och världen måste senast 2030 minska utsläppen med 45 % jämfört med 2010 års nivåer för att hålla möjligheten till 1,5 oC vid liv. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rysslands invasion av Ukraina har förvärrat en redan svår situation som kännetecknas av inflation, höga energi- och livsmedelspriser samt möjlig energibrist, vilket har allvarliga konsekvenser för medborgarnas liv och skapar allvarliga sociala och ekonomiska utmaningar, åtminstone på kort sikt. EESK anser att den rådande situationen gör EU:s klimatåtgärder ännu mer brådskande och att den nya geopolitiska situationen förstärker behovet av att EU påskyndar omvandlingen av sin energi- och klimatpolitik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén är övertygad om att den europeiska gröna given måste stärkas för att målet om att fasa ut fossila bränslen ur ekonomin ska kunna uppnås, de externa beroendena ska kunna minskas ytterligare, resiliensen ska kunna säkerställas och en rättvis omställning ska kunna främjas, och om att exceptionella undantag från de överenskomna målen enbart får medges under begränsad tid (7). Utvecklingen av öppet strategiskt oberoende bör säkerställa minskat beroende i fråga om energi, råvaror av avgörande betydelse och livsmedel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | EESK uppmanar med kraft EU att axla en ledande roll och uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att uppdatera de nationellt fastställda bidragen i enlighet med klimatpakten från Glasgow. Vi efterlyser en skälig global fördelning grundad på rättvisa, historiskt ansvar och förmåga. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén välkomnar Europaparlamentets beslut om utsläppshandelssystemet (8) och kolsänkor (9), som leder till en liten ökning av EU:s utsläppsminskningsmål som, även om den är otillräcklig, utgör en uppmaning om att höja EU:s nationellt fastställda bidrag. |
| --- | --- |

9.

| 10. | EESK uttrycker oro över att många länder har aviserat långsiktiga planer för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 eller 2060 som inte understöds av motsvarande planer på kort och medellång sikt, och uppmanar därför kommissionen att intensifiera EU:s diplomatiska insatser för att främja det internationella samfundets antagande av politiska ramar som liknar den europeiska gröna given. Kommittén står redo att stödja denna strävan genom att samarbeta med organisationer i det civila samhället över hela världen, med Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling som kompass för de kommande avgörande åren. |
| --- | --- |

10.

| 11. | EU uppmanas att vidareutveckla sektorsspecifika strategier för skräddarsydda åtgärder eller ”klimatklubbar” som skulle kunna utvecklas bland de länder som har de mest ambitiösa klimatprogrammen för att uppmuntra till snabbare åtgärder från andra länders sida – genomförandet av gränsjusteringsmekanismen för koldioxid (CBAM) skulle kunna vara ett verktyg för detta. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Beslutsamma och tydligt definierade åtgärder är nödvändiga för att göra artikel 6 i Parisavtalet operativ och slutföra Parisregelboken, som fastställer en ram för frivilligt internationellt samarbete för att länderna ska kunna minska utsläppen i syfte att fullgöra sina åtaganden och undvika vissa fallgropar när det gäller dubbelräkning eller risken för falska utsläppsminskningskrediter. |
| --- | --- |

12.

Översyn av vår rådande ekonomiska modell för att på ett ändamålsenligt sätt ta itu med begränsning och anpassning samt tryggande av tillräcklig tillgång till klimatfinansiering

| 13. | I syfte att påskynda omställningen till ett klimatneutralt samhälle måste vi se över vår rådande ekonomiska modell för att ompröva vårt sätt att konsumera och producera och vårt sätt att värdera tillräcklighet. EESK uppmanar EU att föreslå en ny vision om välstånd för människorna och planeten på grundval av principerna om miljöhållbarhet, rätten till ett anständigt liv och skyddet av sociala värden (10). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén föreslår en ny styrningsram för att utveckla dessa omvälvande förändringar, och uppmuntrar regeringarna och de regionala myndigheterna att inrätta kommissioner för en rättvis omställning så att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer, inbegripet ungdomsorganisationerna, kan ge rekommendationer samt förhandla fram och utveckla nationella och regionala planer för en rättvis omställning (11). De hittillsvarande initiativen för att ta itu med de sociala utmaningarna i samband med den gröna omställningen har varit fragmenterade (12). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Den snabba omställningen till en koldioxidfri ekonomi kommer att innebära enorma utmaningar för medborgare, arbetstagare, företag och regioner, särskilt dem som är mest beroende av koldioxidintensiva sektorer och industrier (13). De nationellt fastställda bidragen bör därför omfatta en detaljerad kartläggning och analys av hur omställningen kommer att påverka sysselsättningen och kompetensen i landet, delregionerna och sektorerna, inklusive underleverantörerna och värdekedjorna i senare led, samt åtföljas av nationella sysselsättningsplaner och strategier för en rättvis omställning (14) som bygger på ILO:s princip om en rättvis omställning. EESK stöder därför förslaget från konferensen om Europas framtid (15) om att säkerställa en rättvis omställning, som skyddar arbetstagare och arbetstillfällen genom lämplig finansiering för omställning och ytterligare forskning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Den privata sektorns ansvar när det gäller att uppnå målet om att fasa ut fossila bränslen kommer att kräva en snabb omställning av systemen i en aldrig tidigare skådad omfattning. Den privata sektorn spelar en avgörande roll i processen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén är medveten om de många olika insatser som görs av företag och entreprenörer i hela EU för att utveckla affärslösningar som syftar till att mildra och anpassa sig till klimatrelaterade utmaningar, och anser att innovativa och ansvarsfulla affärsmodeller bör ta itu med klimatförändringarna genom att fokusera på mätbara hållbarhetsmål, bl.a. minskad användning av vatten, energi eller kemikalier. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén är bekymrad över att de minskade växthusgasutsläppen i EU medför ökade utsläpp utomlands för att tillgodose EU:s konsumtion, vilket genererar spridningseffekter för växthusgaser (16), och anser att EU:s strategi för inventering av växthusgaser måste omfatta de växthusgasutsläpp som är kopplade till importerade produkter, att frikopplingen av socioekonomiska framsteg från negativ inhemsk och importerad påverkan på klimatet och den biologiska mångfalden måste prioriteras samt att CBAM är en stödjande åtgärd för att detta mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna förstärker varandra ömsesidigt, vilket forskarsamhället har betonat. Vi efterlyser en helhetssyn på miljöåtgärder som tar itu med kopplingarna mellan förlust av biologisk mångfald och klimatförändringar, och föreslår att man ser över och utökar de skyddade områdena samt insatserna för att skydda de återstående naturresurserna inom ramen för EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 (17). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén är bekymrad över att klimatförändringarnas konsekvenser i oproportionerligt hög grad påverkar de mest utsatta människorna och att de samhällen som bär minst ansvar för de globala utsläppen drabbas av de värsta konsekvenserna och inte alltid har de resurser som krävs för att hantera dem. |
| --- | --- |

20.

| 21. | EESK påpekar att anpassningsåtgärder blir allt viktigare i takt med att de anormala klimathändelserna blir allt fler och att det är mycket viktigt att bättre förutse klimatförändringarnas konsekvenser, framhåller att man i Parisavtalet understryker vikten av anpassningsplaneringsprocesser på nationell nivå genom att ålägga alla länder att rapportera om de framsteg som gjorts och anser att inkludering ständigt måste beaktas för att undvika att befintliga ojämlikheter förstärks. |
| --- | --- |

21.

| 22. | EESK efterlyser en ökning av de utvecklade ländernas totala klimatfinansieringsbidrag, med ”likvärdig betoning” på finansiering av begränsning och anpassning, eftersom planeringen och genomförandet av anpassningen kommer att begränsas utan ytterligare anpassningsmedel, särskilt i utvecklingsländerna. Kommittén efterlyser ytterligare åtgärder för att se till att denna princip respekteras, med tanke på att begränsning skyddar mot en förvärrad klimatkris för framtida generationer, medan anpassning skyddar nuvarande och framtida generation från de extrema väderhändelser som de rådande klimatförändringarna redan orsakar (18). Medlen för klimatanpassning utgör för närvarande bara 25 % av den globala klimatfinansieringen, och tidigare åtaganden om att anpassningsmedlen ska höjas till 40 % senast 2025 fullgörs inte (19). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén välkomnar kommissionens bidrag på 100 miljoner euro till anpassningsfonden, men uppmanar samtidigt EU:s medlemsstater att fördubbla anpassningsfinansieringen från 2019 års nivåer senast 2025, och efterlyser ytterligare insatser för att genomförandeplanens mål på 100 miljarder US-dollar ska kunna uppnås. För närvarande finns det ingen global finansieringsmekanism för att stödja återhämtningen från de förluster och skador som dessa människor lider, och EU:s medlemsstater och kommissionen uppmanas att ställa sig bakom ”förlust- och skademekanismen” för att reparera klimatförändringarnas konsekvenser. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Som en del av åtgärderna för klimaträttvisa måste EU:s regeringar och institutioner utveckla en framåtblickande och heltäckande europeisk migrations- och asylpolitik som ger skydd åt personer som drivits på flykt på grund av klimatet, med början i ett formellt erkännande av klimatflyktingar. |
| --- | --- |

24.

Främjande av effektiva sektorsspecifika åtgärder för att uppnå klimatneutralitet

| 25. | Den cirkulära ekonomin och bioekonomin gör det möjligt att utveckla en ny vision om välstånd för människor och måste påskyndas ytterligare (20). Cirkulärekonomiska strategier som genomförs i olika sektorer och länder har potential att minska de globala växthusgasutsläppen med 39 % (21). EESK uttrycker oro över att EU bara är omkring 12 % cirkulärt trots den omfattande uppgradering av lagstiftningen som inleddes 2015 genom EU:s första handlingsplan för den cirkulära ekonomin, och menar att ytterligare framsteg enbart kan uppnås genom samarbete med alla delar av det civila samhället, särskilt för att övervinna kvarstående politiska, kulturella, infrastrukturrelaterade, styrningsrelaterade och finansiella hinder (22). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén anser att omställningsstrategier för att införa hållbara livsmedelssystem vederbörligen bör integreras i de nationellt fastställda bidragen, och är medveten om att många länder visserligen nämner jordbrukets begränsnings- och anpassningspotential i sina nationellt fastställda bidrag, men att mycket få fastställer mål i förhållande till andra led i livsmedelssystemet (23), vilket innebär att möjligheterna till stor del förblir outnyttjade (24). EESK upprepar sina rekommendationer om att anta en heltäckande livsmedelspolitik, såsom från jord till bord-strategin, inbegripet klimatåtgärder, och att säkerställa ett strukturerat engagemang av berörda parter längs hela livsmedelskedjan (25) och på alla styresnivåer, särskilt genom att producenterna sätts i centrum för jordbruksstrategierna och görs delaktiga i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén är bekymrad över situationen i Afrika, som har bidragit med mindre än 4 % till de globala utsläppen, men som utmärker sig oproportionerligt som en av världens mest utsatta regioner och riktar, mot bakgrund av att COP27 äger rum i Afrika, en tydlig vädjan till EU om att prioritera ekonomiska, tekniska och kapacitetsuppbyggande resurser för Afrika i syfte att stödja kontinentens åtagande vid COP21 i Paris, och om att ta hänsyn till att de flesta av de afrikanska nationellt fastställda bidragen innehåller begränsnings- och anpassningsmål som förutsätter att länderna får lämpligt internationellt stöd, vilket äventyrar skyddet av värdefulla ekosystem som måste bevaras, såsom skogar eller savanner, samt utvinning av fossila bränslen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | EESK efterlyser ett omedelbart stopp för subventioner till fossila bränslen, välkomnar REPowerEU-meddelandet, eftersom det innehåller lösningar som ligger i linje med målen för den gröna given och den europeiska energiunionen (26) (27), och anser att regeringarna måste tillhandahålla en ram för investeringar i banbrytande teknik på områden såsom energieffektivitet och produktion av förnybar energi, genom stöd till forskning, innovation och utveckling, och att lagstiftningen bör utformas för att möjliggöra och stärka utvecklingen av ny teknik och dess marknadspenetration, inbegripet åtgärder på efterfrågesidan för att skapa pionjärmarknader och uppmuntra konsumtion av koldioxidsnåla produkter (28). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén välkomnar digitala lösningar som möjliggör miljöskydd och hållbarhetsomvandling inom transport, energisystem, byggnader, jordbruk och andra sektorer, men noterar också att den övergripande digitaliseringen hittills inte har bidragit till en minskning av energiefterfrågan och koldioxidutsläppen, och betonar därför behovet av stödjande politik för att mildra rekyl- och induktionseffekterna (29). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Klimatförändringarna har också allvarliga konsekvenser för företag, särskilt små och medelstora företag, såsom avbrott i leveranskedjor och skador på produktionsanläggningar på grund av extrema väderfenomen, och tvingar dem att göra ibland kostsamma ändringar av sina affärs- och verksamhetsmodeller, liksom investeringar för att hantera regleringsmässiga eller andra krav. Tidiga användare av nya hållbara affärsmodeller bör få stöd för att se till att deras innovation inte leder till en konkurrensnackdel. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Stöd till den privata sektorn måste vara förenligt med principerna om rättvis tillgång till finansieringsverktyg för små och medelstora företag och bör baseras enbart på klimatmål (30). Det kommer att krävas omfattande arbete längs värdekedjorna samt sektorsövergripande samarbete. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Harmonisering och standardisering är avgörande för att man ska kunna uppnå en branschövergripande skalbarhet av lösningar genom teknik, kompetenshöjning och reglering som bör stödjas av EU:s regeringar på internationell nivå. Det kommer att vara avgörande för i synnerhet små och medelstora företag att få tillgång till åtföljande instrument och kapacitetsuppbyggnad för att kunna uppfylla nya krav och öka marknadstillträdet i EU. |
| --- | --- |

32.

Egenmakt så att det civila samhället kan påskynda klimatåtgärderna samt efterlysning av en ny styrningsram

| 33. | Omfattningen av de insatser som krävs förutsätter integrerade politiska åtgärder på flera nivåer och sektorsövergripande lösningar med ett verkligt engagemang från det civila samhällets sida. EESK föreslår därför en ny styrningsram för att utveckla dessa omvälvande förändringar. |
| --- | --- |

33.

| 34. | På arbetsplatsnivå bör denna nya styrningsram garantera social dialog genom att säkerställa arbetstagarnas rättigheter och deltagande och stärka kollektivavtalen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Den bredare dialogen bör också stärkas, med bidrag från regioner, aktörer på landsbygden och städer, arbetsmarknadens parter, kooperativ och det civila samhället, för att säkerställa social rättvisa och trovärdighet och konkretisera åtagandet om att ingen ska hamna på efterkälken (31). Att underlätta prosumentstrategier kan till exempel påskynda omställningen till ett renare energisystem, skapa nya ekonomiska modeller och bidra till att skydda de mest utsatta grupperna i våra samhällen från att t.ex. inte längre ha tillgång till värme, ljus och it. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén är fast övertygad om att nedifrån och upp- och gräsrotsinitiativ verkligen måste stödjas och uppmuntras för att påskynda begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna och stärka den sociala resiliensen, och på så sätt frigöra potentialen hos en samarbetskultur och nedifrån och upp-lösningar. Det finns ett lika stort och väsentligt behov av att investera mer i social innovation för att integrera de kulturella och samhälleliga förändringar som krävs för att klimatskyddet ska införlivas i företagens, myndigheternas och hushållens vardag. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Jämställdhet bör inte behandlas som en separat och fristående fråga utan bör anses vara grundläggande för att undvika könsblinda åtgärder och strategier. Klimatförändringarna påverkar inte alla delar av befolkningen på samma sätt, och om klimatpolitiken inte utformas på rätt sätt kan den vidmakthålla dessa orättvisor och obalanser. Till exempel spär kvinnors ojämlika deltagande i beslutsprocesser och på arbetsmarknaden på orättvisorna och hindrar ofta kvinnor från att fullt ut bidra till planering, beslutsfattande och genomförande på klimatområdet. (32) |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén är övertygad om att ett starkare ungdomsengagemang i beslutsprocesserna, från utarbetandet av lagstiftningsförslag och initiativ till genomförandet, övervakningen och uppföljningen, är det bästa sättet att ta hänsyn till den generationsöverskridande dimensionen av dessa förändringar (33). Därför har EESK sedan 2021 inkluderat en ungdomsdelegat i den officiella EU-delegationen till UNFCCC COP-mötena, och har åtagit sig att förstärka ungdomarnas och ungdomsorganisationernas röster i kommitténs arbete. Parterna och övriga berörda aktörer rekommenderas starkt att anta en liknande strategi. |
| --- | --- |

38.

| 39. | EESK erkänner den roll som ursprungsbefolkningar spelar i frontlinjen för klimatförändringarna – ursprungsbefolkningar värnar mer än 80 % av planetens återstående biologiska mångfald (34) –, välkomnar ursprungsbefolkningarnas ökande engagemang i klimatpolitiken och uppmanar med kraft parterna att aktivt involvera dem i genomförandet av klimatåtgärder. |
| --- | --- |

39.

| 40. | EESK åtar sig att vidta åtgärder för att genomföra ovannämnda politiska rekommendationer. |
| --- | --- |

40.

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 44.

1

(2)  https://www.ipcc.ch/2022/04/04/ipcc-ar6-wgiii-pressrelease/

2

(3)  https://climateactiontracker.org/global/temperatures/

3

(4)  Parisavtalet.

4

(5)  På grundval av ”Economic losses from weather and climate-related extremes in Europe reached around half a trillion euros over past 40 years”, European Environment Agency; ”New report: World counts the cost of a year of climate breakdown”, UK charity fighting global poverty, Christian Aid, Media Centre; ”The Costs of Extreme Weather Events Caused by Climate Change”, CMCC; ”Billion-Dollar Weather and Climate Disasters”, National Centers for Environmental Information (NCEI).

5

(6)  ”Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change”, IPCC.

6

(7)  EESK:s resolution ”Kriget i Ukraina och dess ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser” (EUT C 290, 29.7.2022, s. 1).

7

(8)  Klimatet: Parlamentet driver på för snabbare EU-åtgärder och energioberoende.

8

(9)  Fit for 55: Parliament agrees to higher EU carbon sink ambitions by 2030.

9

(10)  EESK:s yttrande ”Den hållbara ekonomi vi behöver” (EUT C 106, 31.3.2020, s. 1).

10

(11)  EESK:s yttrande ”55 %-paketet (’Fit for 55’): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet” (EUT C 275, 18.7.2022, s. 101).

11

(12)  EESK:s yttrande ”Social dialog inom ramen för den gröna omställningen” (EUT C 486, 21.12.2022, s. 95).

12

(13)  EESK:s yttrande ”55 %-paketet (’Fit for 55’): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet” (EUT C 275, 18.7.2022, s. 101).

13

(14)  EESK:s yttrande ”55 %-paketet (’Fit for 55’): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet” (EUT C 275, 18.7.2022, s. 101).

14

(15)  Konferensen om Europas framtid – rekommendationer antagna av den europeiska medborgarpanelen.

15

(16)  2021 Europe Sustainable Development Report, SDSN Europe.

16

(17)  EESK:s pågående yttrande (NAT/841) ”Mål för återställande av natur i EU:s strategi för biologisk mångfald”.

17

(18)  EESK:s yttrande ”Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strateg för klimatanpassning” (EUT C 374, 16.9.2021, s. 84).

18

(19)  ”António Guterres: 50% of All Climate Finance Needed for Adaptation”.

19

(20)  EESK:s yttrande ”Att utveckla synergier mellan olika färdplaner för den cirkulära ekonomin” (EUT C 14, 15.1.2020, s. 29).

20

(21)  Circularity Gap Report 2021, ”Climate Change Mitigation through the Circular Economy”.

21

(22)  EESK:s yttrande ”Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning” (EUT C 374, 16.9.2021, s. 84).

22

(23)  ”Enhancing NDCs For Food Systems – recommendations for decision-makers”, NDC Action Project.

23

(24)  EESK:s yttrande ”Livsmedelstrygghet och hållbara livsmedelssystem” (EUT C 194, 12.5.2022, s. 72).

24

(25)  EESK:s yttrande ”Från jord till bord: en strategi för hållbara livsmedel” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 268).

25

(26)  EESK:s yttranden ”Klimaträttvisa” (EUT C 81, 2.3.2018, s. 22), och ”Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning” (EUT C 374, 16.9.2021, s. 84).

26

(27)  EESK:s yttrande ”REPowerEU: Gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och hållbarare energi till ett mer överkomligt pris” (EUT C 323, 26.8.2022, s. 123).

27

(28)  EESK:s yttrande ”55 %-paketet (’Fit for 55’): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet” (EUT C 275, 18.7.2022, s. 101).

28

(29)  EESK:s yttrande ”Digitalisering och hållbarhet – status quo och behovet av åtgärder ur det civila samhällets perspektiv” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 187).

29

(30)  EESK:s yttrande ”55 %-paketet (’Fit for 55’): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet” (EUT C 275, 18.7.2022, s. 101).

30

(31)  EESK:s yttrande ”55 %-paketet (’Fit for 55’): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet” (EUT C 275, 18.7.2022, s. 101).

31

(32)  2020 Pocket Guide to Gender Equality under the UNFCCC, WEDO.

32

(33)  EESK:s yttrande ”Mot ett strukturerat ungdomsengagemang för klimat och hållbarhet” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 44).

33

(34)  ”Indigenous peoples defend Earth's biodiversity – but they're in danger”.

34

---

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 573:e plenarsession, 26.10.2022–27.10.2022

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/8

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Digital suveränitet: en viktig hörnsten för digitalisering och tillväxt i EU

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/02)

| Föredragande: | PHILIP VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Föredragande:

PHILIP VON BROCKDORFF

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 7.10.2022 |
| Antagande vid plenarsession | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 185/0/3 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

7.10.2022

Antagande vid plenarsession

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

185/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Trots betydande framsteg för att stärka EU:s digitala suveränitet finns det fortfarande ett starkt beroende av teknikföretag baserade i länder utanför EU. Detta hämmar EU:s ledarskap och strategiska oberoende i den digitala världen och begränsar i sin tur potentialen för ekonomisk tillväxt i EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | I en onlinemiljö som fortfarande domineras av teknikföretag från länder utanför EU uppstår frågan om i vilken omfattning medborgare, företag och regeringar i EU har kontroll över sina digitala data. Denna fråga kanske inte framstår som en prioritering under den rådande krisen, men behovet av att ta itu med obalansen när det gäller digital suveränitet får inte bagatelliseras. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Mot denna bakgrund anser Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) att EU måste minska sitt beroende av teknikjättar från länder utanför EU genom att fördubbla sina ansträngningar för att utveckla en säker, inkluderande och värdebaserad digital ekonomi som kan konkurrera med teknikjättar från länder utanför EU och lägga tonvikt på tillförlitlig konnektivitet, datasäkerhet och artificiell intelligens (AI). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK uppmanar därför till att investeringar i den digitala sektorn i betydande utsträckning ska inriktas på öppet strategiskt oberoende i den digitala ekonomin. Detta bör inbegripa investeringar i digital kapacitet, utbildning och yrkesutbildning, infrastruktur och teknik. EESK efterlyser också likvärdiga förutsättningar i den digitala omställningen genom att arbetstagarnas rättigheter skyddas och företag av alla storlekar kan samexistera och blomstra utan överreglering. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén noterar att innovationer som t.ex. molntjänster och AI har blivit viktiga strategiska tillgångar inom EU, vilket bidrar positivt till den potentiella tillväxten i EU:s ekonomi. EU tappar dock mark i den globala kapplöpningen för att utveckla ny teknik i den digitala världen, och i fråga om viss teknik släpar EU:s privata investeringar efter i jämförelse med liknande investeringar i Förenta staterna och Kina. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK efterlyser förnyade insatser för att inrätta offentlig-privata partnerskap inom digital teknik och stödja storskalig EU-forskning på området för ny teknik med det uttryckliga målet att hålla jämna steg med Förenta staterna:s och Kinas forskningskapacitet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén hävdar att de befintliga obalanserna i den digitala suveräniteten delvis beror på nationella barriärer som fortsätter att hindra fullbordandet av en verklig inre marknad. I nuläget är den inre marknaden huvudsakligen sammansatt av flera mindre nationella marknader, utan den omfattning som krävs för att ett enda EU-baserat företag ska kunna konkurrera med världens digitala jättar. Dessutom skiftar nivåerna av digital utveckling, infrastruktur och kapacitet i EU. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK uppmanar kommissionen att gå vidare med sitt digitala regelverk som syftar till att skydda EU-medborgarna från den digitala världens excesser och samtidigt tillhandahålla en ram för en mer människocentrerad och etisk miljö. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Lika viktigt är det att göra plattformar, ekosystem och verksamheter på nätet mer öppna, rättvisa och förutsägbara med regler för algoritmers transparens och neutralitet, och att hänsyn tas till datadelning och interoperabilitet. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK stöder uppmaningarna till EU att utveckla en moln- och datainfrastruktur för att bygga upp sin digitala suveränitet och ta itu med den enorma obalansen på marknaden för moln- och datalagring som nästan helt domineras av företag baserade utanför EU. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kommittén konstaterar också att EU har potential att bli världsledande inom insamling och behandling av data, vilket är ryggraden i den digitala ekonomin. EU:s dataram för insamling och delning av data har en enorm potential inom strategiska sektorer som hälsa, arbetsmarknad och transport. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Kommittén efterlyser en uppdatering av konkurrens- och konsumentskyddspolitiken på den inre marknaden. Här bör man också uppmärksamma snedvridande metoder hos teknikföretag utanför EU samt det växande inflytandet från kinesiska digitala företag i EU. I detta sammanhang välkomnar EESK att det skett en utveckling på lagstiftningsområdet, t.ex. genom rättsakten om digitala marknader och den föreslagna europeiska förordningen om halvledare. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK konstaterar att små och medelstora företag spelar en nyckelroll i utformningen av EU:s digitala suveränitet, särskilt genom deras samverkan med stora europeiska teknikföretag. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Slutligen betonar EESK vikten av utbildning på alla nivåer (både yrkesutbildning och akademisk utbildning) för utvecklingen av EU:s digitala suveränitet. |
| --- | --- |

1.14

2.   Bakgrund

| 2.1 | Digital suveränitet kan i grova drag beskrivas som det oberoende som ligger till grund för hur regeringar och företag hanterar och konfigurerar sina egna data och sin egen hård- och programvara. Man har alltför länge påtalat att EU i hög grad är beroende av ett litet antal stora teknikföretag som är verksamma utanför unionen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ett belägg för EU:s omfattande beroende av teknikföretag som är baserade utanför unionen är att uppskattningsvis 92 % av alla data i västvärlden lagras på servrar med ägare i Förenta staterna. Detta omfattar onlinedata, data som hämtas från sociala medier och data som administreras av nationella regeringar (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Det är inte förvånande att denna situation har lett till en växande oro för att företag och nationella regeringar i EU kanske inte har fullständig kontroll över data och fortsättningsvis är starkt beroende av stora teknikföretag som är baserade utanför unionen, vilket gör det svårt för EU-baserade teknikföretag att konkurrera med motsvarigheter i Förenta staterna. Ett annat bekymmer är att EU sakta men säkert förlorar sin förmåga att på ett effektivt sätt se till att lagstiftningen efterlevs i den digitala miljön. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Oroväckande nog begränsar detta starka beroende av Förenta staterna-baserade teknikföretag EU:s ledarskap och strategiska oberoende i den digitala världen, vilket i sin tur skulle kunna begränsa potentialen för ekonomisk tillväxt i EU. Det ekonomiska inflytandet från teknikföretag som är baserade utanför EU får inte bagatelliseras. Detsamma kan sägas om företagens inflytande på EU:s medborgare och deras konsumtionsmönster, men också med avseende på hur de formar det sätt på vilket dessa interagerar med andra medborgare i och utanför EU. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I dag vet kanske stora teknikföretag utanför EU mer om oss än vad våra närmaste familjemedlemmar och vänner gör, och bristen på integritet är oroande. I praktiken kontrollerar vi inte våra egna data på nätet – det gör i stället stora teknikföretag, och webben är fortfarande till stor del oreglerad. Avsikten med åtgärder såsom EU:s allmänna dataskyddsförordning (2) är att fastställa nya bestämmelser. Problemet är att teknikföretagen agerar snabbare än EU hinner ta itu med problemet. Stora teknikföretag är ofta verksamma på områden där de har en betydande informationsfördel jämfört med tillsynsmyndigheterna, och kan fortfarande i stor utsträckning fritt spåra medborgarnas rörelser på nätet och samtidigt samla in information och därefter utnyttja dessa uppgifter i vinstsyfte. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Mot denna bakgrund har kommissionens ordförande betecknat digital politik som en av de viktigaste prioriteringarna under hennes mandatperiod 2019–2024, och har utlovat teknisk suveränitet. Vi är dock fortfarande långt ifrån att uppnå detta, och kommissionen har själv uttryckt oro över att stora teknikföretag utanför EU struntar i EU:s regler och grundläggande värden. De senaste åren har internetekonomin konsoliderats kring dessa teknikjättar som använder kakor för att kontrollera data och upprätthålla oligopolistiskt marknadsinflytande. Europaparlamentet har å sin sida uttryckt oro över de säkerhetshot som är förknippade med den ökande kinesiska tekniska närvaron i EU och har särskilt efterlyst åtgärder på EU-nivå för att minska Kinas allt större inflytande inom 5G-infrastrukturen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Det är oroväckande att hela sektorer av EU:s ekonomi fortsättningsvis är starkt beroende av stora onlineplattformar som inte är baserade i EU. Detta berövar medlemsstaterna deras digitala suveränitet på nyckelområden som t.ex. upphovsrätt, dataskydd och beskattning. Denna oro har också spritts till andra områden, t.ex. e-handel och desinformation online. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | I en onlinemiljö som domineras av teknikföretag baserade utanför EU uppstår frågan om huruvida EU-medborgarna kan återfå kontrollen över sina digitala data och huruvida EU på ett effektivt sätt och inom en rimlig tidsram kan åtgärda obalansen när det gäller digital suveränitet. Insikter i dessa frågor tas upp i avsnitten 3 och 4. |
| --- | --- |

2.8

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Först och främst måste EU minska sitt beroende av teknikjättar från länder utanför EU genom att fördubbla sina ansträngningar för att utveckla en säker, inkluderande och värdebaserad digital ekonomi som kan konkurrera med teknikjättar från länder utanför unionen och lägga tonvikt på tillförlitlig konnektivitet, datasäkerhet och artificiell intelligens (AI). EESK anser att den värdebaserade aspekten är särskilt viktig och betonar den sociala och etiska dimensionen samt arbetstagarnas rättigheter i en digital ekonomi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommissionen har bemött utvecklingen i den digitala ekonomin genom att 2021 utarbeta en digital kompass för EU:s digitala årtionde med fokus på infrastruktur, förvaltning, näringsliv och kompetens. Genom kompassen fastställs mål på EU-nivå och nationell nivå, föreslås en robust gemensam styrningsram för att övervaka framstegen och ta itu med brister och framläggs ytterligare förslag till projekt som omfattar flera länder och kombinerar investeringar från EU, medlemsstaterna och den privata sektorn. Detta kompletterades av rättsakten om digitala marknader, en rättslig ram som syftar till att skapa en högre grad av konkurrens på de europeiska digitala marknaderna genom att hindra stora företag från att missbruka sitt marknadsinflytande och genom att låta nya aktörer komma in på marknaden. Det nyligen framlagda förslaget till en europeisk förordning om halvledare syftar till att öka produktionen av mikrochipp i hela EU som svar på den ökande efterfrågan och med målet att minska beroendet av leverantörer från länder utanför Europa. Detta skulle motverka Kinas dominans, särskilt när det gäller tillverkning av halvledarchipp. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | I takt med att EU:s ekonomi återhämtar sig efter pandemin, och med tanke på de stigande priserna, efterlyser EESK ett framgångsrikt genomförande av den digitala kompassen och uppmanar EU:s regeringar att skapa incitament för företag att investera ytterligare i digital kapacitet och mänskliga resurser. Denna investering skulle bidra till att stärka det strategiska oberoendet i den digitala omvandlingen av EU:s ekonomi. EU-regeringarnas investeringar för att förbättra den digitala kapaciteten, infrastrukturen och tekniken är också att betrakta som avgörande. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommittén noterar att innovationer som t.ex. molntjänster och AI har blivit viktiga strategiska tillgångar inom EU, vilket bidrar positivt till den potentiella tillväxten i EU:s ekonomi. EU tappar dock fortfarande mark i den globala kapplöpningen för att utveckla ny teknik i den digitala världen. När det gäller exempelvis AI släpar EU:s privata investeringar efter i jämförelse med liknande investeringar i Förenta staterna och Kina. Detsamma gäller för teknik för datainsamling och åtkomst till data och kvantdatorteknik, där EU:s investeringar i blockkedjeteknik och sakernas internet också släpar efter motsvarande investeringar i Förenta staterna och Kina. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK noterar också de olika finansiella instrument som inrättats för att minska klyftan gentemot amerikanska och kinesiska investeringar i digital teknik. Dessa instrument skulle helt klart kunna vara ett stöd för forskning och innovation inom digital teknik, men precis som det påpekas i punkt 3.3 krävs ytterligare investeringar, och EESK efterlyser förnyade insatser för att inrätta offentlig-privata partnerskap inom digital teknik och stödja storskalig EU-forskning på området för ny teknik med det särskilda målet att hålla jämna steg med forskningskapaciteten i Förenta staterna och Kina. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK anser att digital suveränitet inte bara är en fråga om att EU ska återta förlorad mark eller ligga steget före på det digitala området. Det är heller inte en fråga om huruvida den digitala suveräniteten handlar om att EU är protektionistiskt till sin natur. Det handlar i stället om att skapa lika villkor för EU-baserade teknikföretag i syfte att, såsom anges i titeln på detta initiativyttrande, öka potentialen för ekonomisk tillväxt i EU och därmed gynna det europeiska samhället i stort. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Det finns goda grunder till varför EU-baserade teknikföretag kan behöva behandlas mer gynnsamt än företag som är baserade i länder utanför EU om de ska lyckas sälla sig till de främsta globala digitala ledarna. EESK hävdar dock att de befintliga obalanserna i den digitala suveräniteten delvis beror på nationella barriärer som fortsätter att hindra fullbordandet av en verklig inre marknad. I nuläget är den inre marknaden huvudsakligen sammansatt av flera mindre nationella marknader, utan den omfattning som krävs för att ett enda EU-baserat företag ska kunna konkurrera med företag i samma storleksklass som Microsoft i denna värld. Dessutom skiftar nivåerna av utveckling och infrastruktur i EU. Därför är det inte förvånande att den digitala marknaden fortsätter att domineras av företag som är baserade i länder utanför EU. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK anser vidare att insatser till förmån för digital suveränitet kommer att bidra till att ta itu med frågor som rör integritet och personuppgifter, beskattning, data och offentlig upphandling. Detta kommer inte att ske över en natt trots ett kraftfullare regelverk. I synnerhet beskattning har visat sig vara ett kontroversiellt område eftersom Förenta staterna-baserade teknikföretag kan få intäkter genom interaktion med kunder i EU, vilket väcker frågan om fysisk närvaro, som vanligen innebär beskattningsbarhet. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Avslutningsvis har EESK i ett tidigare yttrande (3) redan framhållit vikten av digital suveränitet som en avgörande pelare för Europas ekonomiska, sociala och miljömässiga utveckling och även betonat att denna suveränitet måste bygga på global konkurrenskraft och på nära samarbete mellan medlemsstaterna. Detta är en förutsättning för att EU ska bli världsledande på den internationella arenan, i synnerhet när det gäller den digitala teknikens tillförlitlighet. |
| --- | --- |

3.9

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK uppmanar medlemsstaterna att effektivt genomföra det digitala regelverket, som syftar till att skydda EU-medborgarna från den digitala världens excesser och samtidigt tillhandahålla en ram för en mer människocentrerad och etisk miljö. Kommittén menar att regelverket bör bidra till en effektivare förvaltning av EU:s digitala sektor. Skyddet av arbetstagare och rätten till kollektiva förhandlingar bör också underlätta den digitala omställningen. Samtidigt bör EU:s teknikföretag ges tillräckligt med utrymme för innovation så att de kan höja sig i förhållande till teknikföretag utanför EU, och internationella partnerskap bör uppmuntras när så är möjligt. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Att fastställa regler för EU-data kommer att bidra till att göra EU mer suveränt i formell bemärkelse, men kommer inte att vara tillräckligt för att EU:s teknikföretag ska kunna nå samma globala räckvidd som företag baserade i länder utanför EU. För att uppnå detta krävs politisk styrning, investeringar i forskning och innovation och åtgärdande av de befintliga bristerna på den inre marknaden. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Detta förutsätter en mer framåtblickande ansats i fråga om det regelverk som ska forma den digitala ekonomin under de kommande åren. Lika viktigt är att göra plattformar, ekosystem och verksamheter på nätet mer öppna, rättvisa och förutsägbara med regler för algoritmers transparens och neutralitet, och att hänsyn ska tas till datadelning och interoperabilitet. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Vid uppbyggnaden av EU:s digitala suveränitet efterlyser EESK ökad samordning mellan nationella jurisdiktioner och i synnerhet tillsynsmyndigheterna på detta område. Det krävs en omprövning av de befintliga styrningsstrukturerna för att dels stärka interaktionen mellan medlemsstaterna, dels underlätta gemensamt beslutsfattande som rör det digitala området. Kommittén anser att detta kommer att vara avgörande för att stödja insatser som syftar till att uppnå någon form av digital suveränitet. Samtidigt varnar EESK för överreglering, som skulle kunna hämma den potentiella ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK stöder uppmaningarna till EU att utveckla en moln- och datainfrastruktur för att bygga upp sin digitala suveränitet och ta itu med den enorma obalansen på marknaden för moln- och datalagring som nästan helt domineras av företag baserade utanför EU. Detta skulle också bidra till att minska säkerhetsriskerna för EU:s medborgare. I detta sammanhang upprepar EESK sitt stöd för EU:s projektinitiativ Gaia-X, som syftar till att skapa en säker miljö för hantering av data för medborgare, företag och regeringar. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kommittén konstaterar också att EU har potential att bli världsledande inom insamling och behandling av data, vilket är ryggraden i den digitala ekonomin. EU:s dataram för insamling och delning av data har en enorm potential inom strategiska sektorer som hälsa, arbetsmarknad och transport. Detta skulle göra det möjligt för medborgare och företag att få tillgång till data från hela EU (i linje med reglerna om integritet och dataskydd) och skulle öka effektiviteten på den inre marknaden. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | I detta sammanhang efterlyser EESK en uppdatering av konkurrenspolitiken på den inre marknaden och åtgärder mot de befintliga obalanserna. Här bör man också uppmärksamma snedvridande metoder hos teknikföretag utanför EU samt det växande inflytandet från kinesiska digitala företag i EU. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Kommittén är medveten om att digital suveränitet kan uppnås endast under förutsättning att i) EU-baserade teknikföretag anpassar sig till lagstiftningsramen, ii) åtgärder för att ta itu med bristerna på den inre marknaden vidtas, och iii) EU-baserad forskning och innovation på det digitala området samt investeringar möjliggörs. EESK kan inte heller bortse från den roll som små och medelstora företag skulle kunna spela när det gäller att forma EU:s digitala suveränitet. Små och medelstora företag har kanske inte de ekonomiska resurserna för att direkt bygga upp den digitala ekonomin, men de kan utan tvekan bidra genom samverkan med stora europeiska teknikföretag. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Slutligen betonar kommittén vikten av utbildning på alla nivåer (oavsett om den är yrkesinriktad eller akademisk) för att utveckla EU:s digitala suveränitet. Utbildningsinstitutioner måste investera i relevant forskning och innovation och man måste skapa en ram för kvalificerad personal som är kapabel att stödja EU:s digitala strategi. En samordnad strategi för alla utbildningsinstitutioner i EU rekommenderas också. |
| --- | --- |

4.9

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://www.weforum.org/agenda/2021/03/europe-digital-sovereignty/

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

2

(3)  EUT C 365, 23.9.2022, s. 13.

3

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/13

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Krisberedskap

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/03)

| Föredragande: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |

Föredragande:

Paul RÜBIG

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 24.2.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 7.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 184/8/9 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

24.2.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

7.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

184/8/9

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snarast utarbeta en plan för att avsevärt stärka oberoendet/suveräniteten hos EU:s inre marknad när det gäller energiproduktionsanläggningar, livsmedelsproduktion, vattenförsörjning och brytning av nödvändiga råvaror, inbegripet oberoende/suveränitet rörande den teknik som behövs för detta. För att undvika energifattigdom och arbetslöshet bland EU:s medborgare och konsumenter måste EU:s oberoende/suveränitet på dessa områden inbegripa forskning och utveckling (FoU), materialbearbetning, utformning, tillverkning, installation, idrifttagning och underhåll av berörda anläggningar på EU:s inre marknad. Den effektivaste krisberedskapen bygger på motståndskraft, såväl teknisk som social. Kontinuerliga förbättringar av energisystemens motståndskraft mot naturliga, politiska eller andra hot bör integreras i all energipolitik. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK rekommenderar att EU skyndsamt fastställer åtgärder på kort sikt för att bygga energiproduktionsanläggningar på EU:s inre marknad i syfte att uppnå EU:s mål om oberoende/suveränitet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK bedömer att man kan förhindra en utbredd och långvarig energibrist i EU genom att






  — | vara öppen för olika tekniker (när det gäller tillämpningar för energiproduktion och energianvändning), |
| --- | --- | --- |

1.3

—

vara öppen för olika tekniker (när det gäller tillämpningar för energiproduktion och energianvändning),

| — | stärka och utveckla EU:s inre marknad för energi, |
| --- | --- |

—

stärka och utveckla EU:s inre marknad för energi,

| — | förbättra samarbetet och samordningen med likasinnade partner samt samarbeta närmare med grannländer och länder utanför EU, |
| --- | --- |

—

förbättra samarbetet och samordningen med likasinnade partner samt samarbeta närmare med grannländer och länder utanför EU,

| — | föra en ambitiös handelspolitik och se till att försörjningen är diversifierad, |
| --- | --- |

—

föra en ambitiös handelspolitik och se till att försörjningen är diversifierad,

| — | ta itu med obalansen mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

—

ta itu med obalansen mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden,

| — | förbättra kommunikationen och öka medvetenheten, |
| --- | --- |

—

förbättra kommunikationen och öka medvetenheten,

| — | påskynda innovation och digitalisering, |
| --- | --- |

—

påskynda innovation och digitalisering,

| — | göra det lättare att få tillgång till finansiering, |
| --- | --- |

—

göra det lättare att få tillgång till finansiering,

| — | säkerställa tillräckliga investeringar (för att underlätta den gröna omställningen, etc.), |
| --- | --- |

—

säkerställa tillräckliga investeringar (för att underlätta den gröna omställningen, etc.),

| — | se till att politiken är realistisk – på energi- och klimatområdet måste vi till exempel omvärdera 55 %-paketet för att skapa en balans mellan att nå målen för 2030 och 2050 och att finna en ekonomiskt och socialt dräglig väg genom denna omställning; vinsterna från handeln med utsläppsrätter bör användas för att finansiera ett pristak för gas på grundval av Förenta staternas Henry Hub och investeringar i nya energiproduktionsanläggningar inom EU. |
| --- | --- |

—

se till att politiken är realistisk – på energi- och klimatområdet måste vi till exempel omvärdera 55 %-paketet för att skapa en balans mellan att nå målen för 2030 och 2050 och att finna en ekonomiskt och socialt dräglig väg genom denna omställning; vinsterna från handeln med utsläppsrätter bör användas för att finansiera ett pristak för gas på grundval av Förenta staternas Henry Hub och investeringar i nya energiproduktionsanläggningar inom EU.

| 1.4 | För att tidsramarna för den gröna given inte ska behöva omprövas och för att en realistisk energipolitik ska kunna genomföras bör förfarandena för bedömning av alternativ, konsekvenser och risker avseende EU:s gröna giv och energipolitiken omfatta inte bara åtgärdernas inverkan på klimatet, utan även deras inverkan på konsumenternas köpkraft i EU och konkurrenskraften i EU:s ekonomi, och på så sätt skydda arbetstillfällen i EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Med tanke på hur allvarlig krisen är menar EESK att inga åtgärder får uteslutas vid hanteringen av den. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Inom ramen för de åtgärder som ska vidtas bör enligt EESK en del av svaret vara att genomföra den strategiska EU-planen för energiteknik och REPowerEU-planen. Det handlar i synnerhet om att






  — | förbättra energieffektiviteten och främja cirkularitet, |
| --- | --- | --- |

1.6

—

förbättra energieffektiviteten och främja cirkularitet,

| — | genomföra REPowerEU-planen för att få ett slut på EU:s beroende av ryska fossila bränslen, |
| --- | --- |

—

genomföra REPowerEU-planen för att få ett slut på EU:s beroende av ryska fossila bränslen,

| — | bygga ut lagerhållningen av gas och stärka de samordnade påfyllningsoperationerna, övervaka och optimera elmarknaderna, styra investeringar till energisystemen och stärka konnektiviteten i EU:s omedelbara grannskap med hjälp av Acer (1), Berec, Entso-G (2), Entso-E (3) samt kunskaps- och innovationsgrupperna InnoEnergy, RawMaterials och Manufacturing inom Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), med beaktande av utvecklingen vad gäller det europeiska stomnätet för vätgas samt vätgas- och koldioxidlagring, |
| --- | --- |

—

bygga ut lagerhållningen av gas och stärka de samordnade påfyllningsoperationerna, övervaka och optimera elmarknaderna, styra investeringar till energisystemen och stärka konnektiviteten i EU:s omedelbara grannskap med hjälp av Acer (1), Berec, Entso-G (2), Entso-E (3) samt kunskaps- och innovationsgrupperna InnoEnergy, RawMaterials och Manufacturing inom Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), med beaktande av utvecklingen vad gäller det europeiska stomnätet för vätgas samt vätgas- och koldioxidlagring,

| — | bygga 1 000 energiproduktionsanläggningar i EU med ett tillståndsförfarande på 14 dagar och omedelbart påbörja investeringar med 50 % ekonomiskt stöd från EU i form av intäkter från handeln med utsläppsrätter. |
| --- | --- |

—

bygga 1 000 energiproduktionsanläggningar i EU med ett tillståndsförfarande på 14 dagar och omedelbart påbörja investeringar med 50 % ekonomiskt stöd från EU i form av intäkter från handeln med utsläppsrätter.

| 1.7 | EESK rekommenderar att konsumenterna uppmuntras och stöds när det gäller att investera i sin egen energiproduktion och energieffektivitet. Detta innebär att det behövs informationskampanjer och skatteincitament. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vidare bedömer EESK att EU bör bygga ny infrastruktur för överföring av energi och transport av energitillgångar (rörledning från Nordafrika till Spanien) och för förnybara energikällor såsom vätgas, biometan och ammoniak (Campfire). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Som svar på krisen rekommenderar EESK att följande åtgärder vidtas på kort sikt:






  — | Skydda andra källor, särskilt olja, kol, gas, uran, vatten, livsmedel och foder. |
| --- | --- | --- |

1.9

—

Skydda andra källor, särskilt olja, kol, gas, uran, vatten, livsmedel och foder.

| — | Utarbeta planer och koncept för energisparande och energiransonering i EU:s samtliga 27 medlemsstater.






  — | En ransonering bör ha tydliga prioriteringar, exempelvis förhandlingsplaner med energiintensiva industrier i fråga om ransonering av energi och förhandlingar om nya WTO-handelsavtal med nya prioriteringar för livsmedel, foder, vatten och sanitet. |
| --- | --- | --- |

—

Utarbeta planer och koncept för energisparande och energiransonering i EU:s samtliga 27 medlemsstater.

—

En ransonering bör ha tydliga prioriteringar, exempelvis förhandlingsplaner med energiintensiva industrier i fråga om ransonering av energi och förhandlingar om nya WTO-handelsavtal med nya prioriteringar för livsmedel, foder, vatten och sanitet.

| — | Sjukhus, hälso- och sjukvård, räddningstjänst och omsorgstjänst för äldre och utsatta grupper bör vara prioriterade vad gäller lagring och försörjning av el och gas. |
| --- | --- |

—

Sjukhus, hälso- och sjukvård, räddningstjänst och omsorgstjänst för äldre och utsatta grupper bör vara prioriterade vad gäller lagring och försörjning av el och gas.

| — | Utfärda regler för att säkerställa att olje- och gasreserverna är tillräckliga. |
| --- | --- |

—

Utfärda regler för att säkerställa att olje- och gasreserverna är tillräckliga.

| — | Främja energibesparing och nya energikällor. |
| --- | --- |

—

Främja energibesparing och nya energikällor.

| — | Intensifiera EU:s FoU-verksamhet inom energiforskningen, särskilt på områdena alternativa energikällor, fusionsenergi, energilagring, vätgas- och ammoniakteknik, energieffektivitet i energiintensiva industriprocesser samt hushållsapparater. |
| --- | --- |

—

Intensifiera EU:s FoU-verksamhet inom energiforskningen, särskilt på områdena alternativa energikällor, fusionsenergi, energilagring, vätgas- och ammoniakteknik, energieffektivitet i energiintensiva industriprocesser samt hushållsapparater.

| — | Påskynda offentliga förfaranden för godkännande av nya projekt som tillhandahåller ytterligare energi på kort och medellång sikt, såsom lossningsanläggningar för vätgas i EU:s hamnar, rörledningar och hamnanläggningar för återförgasning av flytande naturgas (LNG). |
| --- | --- |

—

Påskynda offentliga förfaranden för godkännande av nya projekt som tillhandahåller ytterligare energi på kort och medellång sikt, såsom lossningsanläggningar för vätgas i EU:s hamnar, rörledningar och hamnanläggningar för återförgasning av flytande naturgas (LNG).

| — | Begära att alla företag i EU som producerar eller tillhandahåller produkter och tjänster som behövs i krissituationer säkerställer sin reservkraftförsörjning, uppdaterar sina beredskapsplaner, regelbundet genomför utbildnings- och övningsverksamhet inför kriser etc. (t.ex. företag inom telekom, radio och tv, räddningstjänster, företag som sköter offentliga servrar och elleverantörer). |
| --- | --- |

—

Begära att alla företag i EU som producerar eller tillhandahåller produkter och tjänster som behövs i krissituationer säkerställer sin reservkraftförsörjning, uppdaterar sina beredskapsplaner, regelbundet genomför utbildnings- och övningsverksamhet inför kriser etc. (t.ex. företag inom telekom, radio och tv, räddningstjänster, företag som sköter offentliga servrar och elleverantörer).

| 1.10 | Utöver de kortsiktiga åtgärderna rekommenderar EESK att även följande åtgärder vidtas på medellång och lång sikt: |
| --- | --- |

1.10

| 1.10.1 | EESK uppmanar kommissionen att utarbeta planer och att på EU-nivå genomföra följande samordnade åtgärder och insatser:






  — | Införa metanseparering med hjälp av elektrolys/pyrolys och ångreformera metan i syfte att producera vätgas och fast kol. |
| --- | --- | --- |

1.10.1

—

Införa metanseparering med hjälp av elektrolys/pyrolys och ångreformera metan i syfte att producera vätgas och fast kol.

| — | Använda de diversifierade och långvariga metanreserverna som råvara för vätgas (energibärare) och kol, och fullt ut utforska fördelarna med att använda dem som jordförbättringsmedel i jordbruket i syfte att öka avkastningen och förbättra livsmedelstryggheten. |
| --- | --- |

—

Använda de diversifierade och långvariga metanreserverna som råvara för vätgas (energibärare) och kol, och fullt ut utforska fördelarna med att använda dem som jordförbättringsmedel i jordbruket i syfte att öka avkastningen och förbättra livsmedelstryggheten.

| — | Avsevärt påskynda upphandlingen av kritisk energiinfrastruktur, dvs. förenkla och rationalisera EU-bestämmelser som sinkar upphandling av kritisk energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

—

Avsevärt påskynda upphandlingen av kritisk energiinfrastruktur, dvs. förenkla och rationalisera EU-bestämmelser som sinkar upphandling av kritisk energiinfrastruktur.

| — | EU:s nya ramdirektiv för vatten. Man måste prioritera säkerställandet av en snabb energiförsörjning. |
| --- | --- |

—

EU:s nya ramdirektiv för vatten. Man måste prioritera säkerställandet av en snabb energiförsörjning.

| — | EU:s nya förordning om leveranskedjan måste förenklas. Fokus bör ligga på att säkerställa en hållbar försörjning av kritiska råvaror och varor för EU, något som förhandlas fram inom ramen för bilaterala handelsavtal. |
| --- | --- |

—

EU:s nya förordning om leveranskedjan måste förenklas. Fokus bör ligga på att säkerställa en hållbar försörjning av kritiska råvaror och varor för EU, något som förhandlas fram inom ramen för bilaterala handelsavtal.

| — | Stärka produktionskedjorna och transportsystemen för att uppväga eventuella framtida störningar vad gäller möjligheten för EU:s företag (industri och handel) att få tillgång till kritiska råvaror. |
| --- | --- |

—

Stärka produktionskedjorna och transportsystemen för att uppväga eventuella framtida störningar vad gäller möjligheten för EU:s företag (industri och handel) att få tillgång till kritiska råvaror.

| — | Minska importberoendet vad gäller kritiska råvaror och prefabricerade produkter. |
| --- | --- |

—

Minska importberoendet vad gäller kritiska råvaror och prefabricerade produkter.

| — | Fokusera på EU:s tekniska suveränitet/oberoende. |
| --- | --- |

—

Fokusera på EU:s tekniska suveränitet/oberoende.

| — | Utveckla en gränsöverskridande elnätsinfrastruktur (380 kV eller mer). |
| --- | --- |

—

Utveckla en gränsöverskridande elnätsinfrastruktur (380 kV eller mer).

| — | Säkra produktionen av transformatorer för spänningsändring (högspänning/lågspänning, växelström/likström). |
| --- | --- |

—

Säkra produktionen av transformatorer för spänningsändring (högspänning/lågspänning, växelström/likström).

| — | Återuppta de tusentals energiproduktionsprojekt (vattenkraft, geotermisk energi, vattenlagring osv.) som har försummats i åratal, antingen för att avkastningsgraden varit låg (då man har haft tillgång till billig gas från Ryssland) eller på grund av byråkratiska hinder. |
| --- | --- |

—

Återuppta de tusentals energiproduktionsprojekt (vattenkraft, geotermisk energi, vattenlagring osv.) som har försummats i åratal, antingen för att avkastningsgraden varit låg (då man har haft tillgång till billig gas från Ryssland) eller på grund av byråkratiska hinder.

| — | Utforska ny utvinningsteknik. Det finns flera regioner i EU med ansenliga naturgasreservoarer, som kan utvinnas med hjälp av ny teknik som nyligen utvecklats av europeiska universitet. Mot bakgrund av EU:s mål om suveränitet/oberoende på energiområdet bör EU allvarligt titta närmare på denna nya utvinningsteknik och uppmuntra regionerna att prova den. |
| --- | --- |

—

Utforska ny utvinningsteknik. Det finns flera regioner i EU med ansenliga naturgasreservoarer, som kan utvinnas med hjälp av ny teknik som nyligen utvecklats av europeiska universitet. Mot bakgrund av EU:s mål om suveränitet/oberoende på energiområdet bör EU allvarligt titta närmare på denna nya utvinningsteknik och uppmuntra regionerna att prova den.

| — | Ompröva lokal produktion av gas/olja och e-bränslen där så är möjligt och nödvändigt eller öka den befintliga produktionen som en kortsiktig åtgärd. |
| --- | --- |

—

Ompröva lokal produktion av gas/olja och e-bränslen där så är möjligt och nödvändigt eller öka den befintliga produktionen som en kortsiktig åtgärd.

| 1.10.2 | Stärka yrkesutbildningen för och yrkeskunskapen bland elektriker och jordbrukare samt skapa arbetstillfällen inom vattenförvaltning. |
| --- | --- |

1.10.2

| 1.10.3 | EESK rekommenderar att man verkar för att öka antalet studerande i de s.k. MINT-ämnena (MINT =
  m
  atematik,
  i
  ngenjörsvetenskap,
  n
  aturvetenskap,
  t
  eknikvetenskap) inom EU, då det fortfarande inte förändrats, medan man i länder i Asien avsevärt har ökat antalet studerande i fysik, IKT och ingenjörsvetenskap. EESK rekommenderar att man tar fram initiativ och fastställer incitament för att öka antalet ingenjörer, tekniker och högteknologiska arbetstillfällen i EU, i syfte att uppnå målen i fråga om teknisk suveränitet/tekniskt oberoende. |
| --- | --- |

1.10.3

| 1.10.4 | Sist men inte minst anser EESK att det är viktigt att upprätthålla köpkraften hos EU:s medborgare och konsumenter genom att fokusera på EU:s tekniska suveränitet/oberoende och på så sätt minska unionens importberoende (när det gäller teknik och energi) och öka antalet högteknologiska arbetstillfällen i EU. |
| --- | --- |

1.10.4

| 1.11 | Slutsatserna och rekommendationerna kan sammanfattas med frågan om huruvida konsumenternas prioritetsordning har ändrats från 1. miljö, 2. pris och 3. försörjningstrygghet till 1. försörjningstrygghet, 2. pris och 3. miljö. |
| --- | --- |

1.11

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Definition av begreppet ”krishantering”: organisation och styrning av resurser och ansvar för hantering av alla humanitära aspekter vid kriser, nämligen






  — | förebyggande åtgärder, |
| --- | --- | --- |

2.1

—

förebyggande åtgärder,

| — | beredskap, |
| --- | --- |

—

beredskap,

| — | åtgärder, |
| --- | --- |

—

åtgärder,

| — | begränsning, |
| --- | --- |

—

begränsning,

| — | återhämtning. |
| --- | --- |

—

återhämtning.

| 2.2 | Ingen vet hur länge det brutala kriget i Ukraina kommer att pågå, hur mycket infrastruktur som kommer att förstöras eller hur många miljoner ukrainska flyktingar som kommer att fly till EU:s medlemsstater, något som gör att antalet nya konsumenter på den inre marknaden ökar med flera miljoner. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kriget i Ukraina kommer helt säkert att få dramatiska konsekvenser för EU, eftersom unionen är starkt beroende av fossila bränslen och råvaror som importeras från Ryssland och Ukraina. För att EU ska kunna uppnå oberoende/suveränitet – ett av unionens viktigaste mål – rekommenderas skyndsamma investeringar i EU:s egna gruv- och elproduktionsanläggningar. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Under 2021 bestod några EU-länders naturgasimport till 100 % av rysk naturgas och några länders oljeimport till 70 % av rysk olja. I september 2022 hade en del EU-länder (t.ex. Polen, Bulgarien och de tre baltiska staterna) slutat importera gas från Ryssland och många EU-länder hade lyckats minska sin import av rysk naturgas avsevärt genom att importera mer gas från andra länder, främst flytande naturgas via naturgasterminaler. Som en följd av det har gaspriserna skjutit i höjden i EU, och de fortsätter att stiga. I juli 2022 var de genomsnittliga gaspriserna i EU ungefär åtta gånger högre än i Förenta staterna, vilket har påverkat EU:s konkurrenskraft negativt. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Följaktligen ökar risken för att massvis av arbetstillfällen kommer att gå förlorade i EU. Enligt Eurofer har EU:s stålindustri 330 000 direkt anställda högkvalificerade arbetstagare, och bidrar indirekt till ytterligare nästan 2,2 miljoner människors försörjning. Aluminium-, cement-, pappers- och glasindustrin samt den kemiska industrin sysselsätter också, direkt och indirekt, hundratusentals arbetstagare. På den inre marknaden skulle energiproduktionsanläggningar kunna erbjuda hundratusentals nya välbetalda arbetstillfällen och därmed öka konsumenternas köpkraft i EU. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Beträffande livsmedelstrygghet kommer EU-länderna systematiskt att sträva efter att bli mindre beroende av tillgången på vete från Ukraina och Ryssland. Vi måste överväga gödselmedelssubventioner, ta mark i anspråk för livsmedels- och foderproduktion och använda jordbruks- och livsmedelsavfall för att producera biogas. |
| --- | --- |

2.6

3.   Katastrofberedskap (4)

| 3.1 | EU har gjort en hel del när det gäller beredskap för nödsituationer, men kriget i Ukraina har visat att unionen måste fortsätta och till och med intensifiera sina ansträngningar på följande områden:






  — | Strömavbrott som orsakas av tekniska fel, cyberattacker m.m., som kan påverka






  — | kommunikationssystem, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

—

Strömavbrott som orsakas av tekniska fel, cyberattacker m.m., som kan påverka

—

kommunikationssystem,

| — | sanitetssystem, vattenförsörjning och rening av avloppsvatten, |
| --- | --- |

—

sanitetssystem, vattenförsörjning och rening av avloppsvatten,

| — | driftskontinuitet inom industrin. |
| --- | --- |

—

driftskontinuitet inom industrin.

| — | El- och gasransonering för konsumenterna och industrin i EU. Risken för detta har ökat dramatiskt i och med kriget i Ukraina. |
| --- | --- |

—

El- och gasransonering för konsumenterna och industrin i EU. Risken för detta har ökat dramatiskt i och med kriget i Ukraina.

| — | Störningar i råvarutillgången på grund av kollapsade produktionskedjor eller transportsystem (t.ex. anhopningen av 400 stora lastfartyg i hamnen i Shanghai i april 2022 till följd av stadens covid-19-nedstängning). |
| --- | --- |

—

Störningar i råvarutillgången på grund av kollapsade produktionskedjor eller transportsystem (t.ex. anhopningen av 400 stora lastfartyg i hamnen i Shanghai i april 2022 till följd av stadens covid-19-nedstängning).

| — | Cyberhot eller cyberincidenter: Hur skulle EU kunna öka företagens motståndskraft och säkerställa driftskontinuitet som garanterar försörjningen för konsumenterna i EU? |
| --- | --- |

—

Cyberhot eller cyberincidenter: Hur skulle EU kunna öka företagens motståndskraft och säkerställa driftskontinuitet som garanterar försörjningen för konsumenterna i EU?

| — | Andra angrepp: Företagen måste ha beredskap för att kunna motstå och snabbt hämta sig från angrepp. |
| --- | --- |

—

Andra angrepp: Företagen måste ha beredskap för att kunna motstå och snabbt hämta sig från angrepp.

| 3.2 | Krissituationer och katastrofer belyser vikten av FN:s 17 mål för hållbar utveckling (5). Katastrofer kan vara naturkatastrofer (6), katastrofer orsakade av industriolyckor eller tekniska olyckor (maskinhaverier orsakade av människan eller CBRN-katastrofer), krig, politiska och civila katastrofer (7), epidemier och hungersnöd samt effekter av livsmedels- och foderproduktionen. |
| --- | --- |

3.2

4.   Viktiga organ inom Europeiska kommissionen

| 4.1 | EU har behöriga och specialiserade organ som kan hjälpa till att vägleda debatten om och arbetet med krisberedskap. Det handlar närmare bestämt om följande organ:






  — | GD Europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (Echo) (8). |
| --- | --- | --- |

4.1

—

GD Europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (Echo) (8).

| — | Centrumet för samordning av katastrofberedskap (ERCC) (9). |
| --- | --- |

—

Centrumet för samordning av katastrofberedskap (ERCC) (9).

| — | Unionens kunskapsnätverk för civilskydd (10). |
| --- | --- |

—

Unionens kunskapsnätverk för civilskydd (10).

| — | Unionens civilskyddsmekanism (11). |
| --- | --- |

—

Unionens civilskyddsmekanism (11).

5.   Aktuella exempel på potentiella kritiska nödsituationer för EU:s medlemsstater, särskilt när det gäller energiproducerande anläggningar

| 5.1 | Kollaps i försörjningskedjan för produktion av fossil energi (kol, olja, naturgas och uran). År 2021 utgjorde fossila bränslen ca 80 % av all primärenergi som användes i EU, varav merparten hade importerats. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Strömavbrott, och därmed kommunikationsavbrott, orsakade av tekniska fel, cyberkrig eller terrorattacker. Produktionen av förnybar el är oregelbunden. Det blåser inte alltid och solen skiner inte alltid när EU behöver stora mängder energi. Därför måste ökningen av vind- och solkraftskapaciteten i EU kompletteras med bygget av mycket stora energilagringsanläggningar. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Förmågan att trygga försörjningen av kritiska råvaror (koppar, litium, kobolt, sällsynta jordartsmetaller osv.) genom nya strategier för gruvdrift, återvinning m.m. på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Förmågan att säkra en konkurrenskraftig inre marknad för försörjning av halvfabrikat (EU:s bilindustri har till exempel sedan kriget i Ukraina inleddes upplevt en allvarlig brist på ukrainsktillverkade kablage). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | För det enorma antalet vindkraftverk som behövs för att målen om minskade koldioxidutsläpp från elkraftproduktionen ska kunna nås krävs koppar motsvarande 14 gånger den årliga globala produktionen (25 miljoner ton jämfört med de 350 miljoner ton som behövs), aluminium motsvarande 7,2 gånger den årliga globala produktionen och specialstål av det slag som behövs för vindkraftverken motsvarande 3,9 gånger den årliga globala produktionen. Solpaneler tillverkas främst i Kina. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Det finns ett akut behov av leveranser av stora mängder fossila bränslen till dess att ett tillräckligt antal produktionsanläggningar för förnybar energi har byggts i EU. |
| --- | --- |

5.6

6.   Åtgärder

| 6.1 | Med tanke på omfattningen av EU:s energiförbrukning kommer unionens gröna omställning att ta ungefär två årtionden. Rådet rekommenderade vid sitt sammanträde i Versailles att omställningen skulle påskyndas, något som skulle visa sig vara en mycket utmanande uppgift. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Den största flaskhalsen för en snabbare omställning handlar inte bara om pengar, utan snarare om de råvaror som krävs för de ca 700 000 stora vindkraftverk på 5 MW som behövs runtomkring i hela EU, samt för de miljontals anläggningar för sol- och vattenkraft, fusionsenergi och energilagring som måste byggas. Dessutom måste anläggningar för geotermisk energi och lagring av vätgas, ammoniak och koldioxid byggas. För att den kraftigt ökade mängden decentraliserad el ska kunna distribueras måste det ske en enorm utbyggnad av hög- och medelspänningsnätet. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Vart och ett av dessa 700 000 stora vindkraftverk på 5 MW (som vanligtvis producerar 12,5 GWh elenergi per år) är ca 200 meter höga, står på ett grundfundament tillverkat av ca 2 000 ton armerad betong, kräver ca 600 ton specialstål, 20 ton koppar samt en försörjning av mycket sällsynta jordartsmetaller, som huvudsakligen måste importeras från Kina eller Ryssland. Om alla dessa ton material som behövs multipliceras med de ca 700 000 vindkraftverk som behövs inom EU står det klart att vi kommer att behöva extremt stora mängder betong, stål, koppar och andra material, vars produktion skulle ge upphov till enorma mängder ytterligare koldioxid. När det gäller sällsynta jordartsmetaller (för elgeneratorerna och batterierna), såsom neodym och dysprosium, är resursbristen ett ännu större problem, som skulle vara mycket svårt att avhjälpa till 2050. |
| --- | --- |

6.3

7.   Begränsning

| 7.1 | Om man i Tyskland fortsätter att bygga vindkraftverk i 2021 års takt skulle det ta 160 år att bygga de 70 000 vindkraftverk som behövs för den gröna given. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Sammanfattningsvis hävdar många ingenjörer att det kommer att vara mycket svårt att nå målen i den gröna given senast 2050 på grund av brist på de material (sällsynta jordartsmetaller, koppar, stål osv.) och på de ingenjörer och kvalificerade arbetstagare (t.ex. elektriker) som EU:s gröna giv förutsätter. |
| --- | --- |

7.2

8.   Förebyggande åtgärder

| 8.1 | Många energiintensiva industrier, däribland stålindustrin, den kemiska industrin och cementindustrin, ska senast 2050 vara omställda till förnybar vätgas eller ammoniak producerad genom förnybar elkraft. Många är omedvetna om att det för omställningen av alla dessa energiintensiva industrier krävs ungefär tio gånger mer förnybar elkraft än för omställningen till e-mobilitet och utfasningen av fossila material inom stålindustrin. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Järn- och stålproduktionen står för en fjärdedel av den totala mängd koldioxid som industrier i hela världen släpper ut. År 2020 producerades ca 1 870 miljoner ton stål världen över, varav ca 57 % i Kina och 7 % i EU. Av de 1 870 miljoner ton stål som produceras globalt framställs ca 1 300 miljoner ton (65 %) med hjälp av masugnsmetoden, där järnmalmen reduceras med koks, vilket genererar mycket stora koldioxidutsläpp (ca 1,4 ton koldioxid per ton stål). |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | I EU:s 27 medlemsstater produceras ca 150 miljoner ton stål per år, varav ca 90 miljoner ton med hjälp av masugnsmetoden. För att ställa om produktionen av dessa 90 miljoner ton råjärn (som reduceras med koks i masugnar) till fossilfritt järn framställt med hjälp av förnybar vätgas skulle det behövas ca 360 TWh förnybar el per år (senast 2050). 360 TWh per år är en enorm mängd förnybar energi. Det är mer förnybar el än vad som krävs för elektrifieringen av alla personbilar i hela EU. Inte mindre än 30 000 stora vindkraftverk kommer att behövas för att producera denna förnybara el för EU:s stålindustri. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Inom EU uppgick elproduktionen 2019 till ca 2 904 TWh, varav endast omkring 35 % kom från förnybara källor. Omkring 38 % (1 112 TWh) producerades dock genom fossila bränslen och ca 26 % genom kärnkraft (765 TWh). Endast 13 % producerades genom vindkraft, 12 % genom vattenkraft, 4 % genom solkraft, 4 % genom bioenergi och 2 % genom geotermisk energi. Den största delen av 2019 års produktion av förnybar el i EU (1 005 TWh) kom från vindkraft (367 TWh, 42 % av all förnybar energi). Ytterligare 39 % producerades av vattenkraftverk (345 TWh) och 12 % av solkraftverk (125 TWh). Den återstående andelen om 6 % kom från bioenergi (55 TWh). |
| --- | --- |

8.4

| 8.5 | Pumpkraftverk måste byggas i större omfattning för att nätet ska kunna stabiliseras i händelse av överhängande strömavbrott. |
| --- | --- |

8.5

| 8.6 | Vattenkraft måste flyttas högre upp på den energi- och klimatpolitiska dagordningen. Hållbart utvecklade vattenkraftverk måste erkännas som förnybara energikällor. Regeringarna bör inkludera stora och små vattenkraftverk i sina långsiktiga utbyggnadsmål, energiplaner och premiesystem för förnybar energi, på samma sätt som för intermittent förnybara energikällor. |
| --- | --- |

8.6

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europeiska unionens byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter.

1

(2)  https://www.entsog.eu/

2

(3)  https://www.entsoe.eu/

3

(4)  https://ec.europa.eu/echo/what/humanitarian-aid/disaster-preparedness_en

4

(5)  https://sdgs.un.org/goals

5

(6)  https://www.conserve-energy-future.com/10-worst-natural-disasters.php

6

(7)  https://www.samhsa.gov/find-help/disaster-distress-helpline/disaster-types/incidents-mass-violence

7

(8)  https://ec.europa.eu/echo/index_en

8

(9)  https://erccportal.jrc.ec.europa.eu/

9

(10)  https://civil-protection-knowledge-network.europa.eu/

10

(11)  https://ec.europa.eu/echo/what/civil-protection/eu-civil-protection-mechanism_en

11

---

BILAGA

Följande text från sektionens yttrande avslogs till förmån för ändringsförslag som antogs av plenarförsamlingen, men fick minst en fjärdedel av de avgivna rösterna:

| ”1.3 | EESK bedömer att man kan förhindra en utbredd och långvarig energibrist i EU genom att






  — | stärka och utveckla EU:s inre marknad för energi, |
| --- | --- | --- |

”1.3

—

stärka och utveckla EU:s inre marknad för energi,

| — | förbättra samarbetet och samordningen med likasinnade partner, |
| --- | --- |

—

förbättra samarbetet och samordningen med likasinnade partner,

| — | föra en ambitiös handelspolitik och se till att försörjningen är diversifierad, |
| --- | --- |

—

föra en ambitiös handelspolitik och se till att försörjningen är diversifierad,

| — | ta itu med obalansen mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

—

ta itu med obalansen mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden,

| — | förbättra kommunikationen och öka medvetenheten, |
| --- | --- |

—

förbättra kommunikationen och öka medvetenheten,

| — | påskynda innovation och digitalisering, |
| --- | --- |

—

påskynda innovation och digitalisering,

| — | göra det lättare att få tillgång till finansiering, |
| --- | --- |

—

göra det lättare att få tillgång till finansiering,

| — | säkerställa tillräckliga investeringar (för att underlätta den gröna omställningen, etc.), |
| --- | --- |

—

säkerställa tillräckliga investeringar (för att underlätta den gröna omställningen, etc.),

| — | se till att politiken är realistisk – på energi- och klimatområdet måste vi till exempel omvärdera 55 %-paketet för att skapa en balans mellan att nå målen för 2030 och 2050 och att finna en ekonomiskt och socialt dräglig väg genom denna omställning.” |
| --- | --- |

—

se till att politiken är realistisk – på energi- och klimatområdet måste vi till exempel omvärdera 55 %-paketet för att skapa en balans mellan att nå målen för 2030 och 2050 och att finna en ekonomiskt och socialt dräglig väg genom denna omställning.”

Resultat av omröstningen:

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 95 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 67 |
| Nedlagda röster: | 25 |

Röster för:

95

Röster emot:

67

Nedlagda röster:

25

| ”1.6 | Inom ramen för de åtgärder som ska vidtas bör enligt EESK en del av svaret vara att genomföra den strategiska EU-planen för energiteknik och REPowerEU-planen. Det handlar i synnerhet om att






  — | förbättra energieffektiviteten och främja cirkularitet, |
| --- | --- | --- |

”1.6

—

förbättra energieffektiviteten och främja cirkularitet,

| — | genomföra REPowerEU-planen för att få ett slut på EU:s beroende av ryska fossila bränslen, |
| --- | --- |

—

genomföra REPowerEU-planen för att få ett slut på EU:s beroende av ryska fossila bränslen,

| — | bygga ut lagerhållningen av gas och stärka de samordnade påfyllningsoperationerna, övervaka och optimera elmarknaderna, styra investeringar till energisystemen och stärka konnektiviteten i EU:s omedelbara grannskap med hjälp av Acer (*1), Berec, Entso-G, Entso-E samt kunskaps- och innovationsgrupperna InnoEnergy, RawMaterials och Manufacturing inom Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). |
| --- | --- |

—

bygga ut lagerhållningen av gas och stärka de samordnade påfyllningsoperationerna, övervaka och optimera elmarknaderna, styra investeringar till energisystemen och stärka konnektiviteten i EU:s omedelbara grannskap med hjälp av Acer (*1), Berec, Entso-G, Entso-E samt kunskaps- och innovationsgrupperna InnoEnergy, RawMaterials och Manufacturing inom Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT).

Resultat av omröstningen:

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 104 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 61 |
| Nedlagda röster: | 18 |

Röster för:

104

Röster emot:

61

Nedlagda röster:

18

| ”1.10.1 | EESK uppmanar kommissionen att utarbeta planer och att på EU-nivå genomföra följande samordnade åtgärder och insatser:






  — | Avsevärt påskynda upphandlingen av kritisk energiinfrastruktur, dvs. förenkla och rationalisera EU-bestämmelser som sinkar upphandling av kritisk energiinfrastruktur:






  — | EU:s nya ramdirektiv för vatten. Man måste prioritera säkerställandet av en snabb energiförsörjning. |
| --- | --- | --- | --- |

”1.10.1

—

Avsevärt påskynda upphandlingen av kritisk energiinfrastruktur, dvs. förenkla och rationalisera EU-bestämmelser som sinkar upphandling av kritisk energiinfrastruktur:

—

EU:s nya ramdirektiv för vatten. Man måste prioritera säkerställandet av en snabb energiförsörjning.

| — | EU:s nya förordning om leveranskedjan måste förenklas. Fokus bör ligga på att säkerställa en hållbar försörjning av kritiska råvaror och varor för EU, något som förhandlas fram inom ramen för bilaterala handelsavtal. |
| --- | --- |

—

EU:s nya förordning om leveranskedjan måste förenklas. Fokus bör ligga på att säkerställa en hållbar försörjning av kritiska råvaror och varor för EU, något som förhandlas fram inom ramen för bilaterala handelsavtal.

| — | Stärka produktionskedjorna och transportsystemen för att uppväga eventuella framtida störningar vad gäller möjligheten för EU:s företag (industri och handel) att få tillgång till kritiska råvaror. |
| --- | --- |

—

Stärka produktionskedjorna och transportsystemen för att uppväga eventuella framtida störningar vad gäller möjligheten för EU:s företag (industri och handel) att få tillgång till kritiska råvaror.

| — | Minska importberoendet vad gäller kritiska råvaror och prefabricerade produkter. |
| --- | --- |

—

Minska importberoendet vad gäller kritiska råvaror och prefabricerade produkter.

| — | Fokusera på EU:s tekniska suveränitet/oberoende. |
| --- | --- |

—

Fokusera på EU:s tekniska suveränitet/oberoende.

| — | Utveckla en gränsöverskridande elnätsinfrastruktur (380 kV eller mer). |
| --- | --- |

—

Utveckla en gränsöverskridande elnätsinfrastruktur (380 kV eller mer).

| — | Säkra produktionen av transformatorer för spänningsändring (högspänning/lågspänning, växelström/likström). |
| --- | --- |

—

Säkra produktionen av transformatorer för spänningsändring (högspänning/lågspänning, växelström/likström).

| — | Återuppta de tusentals energiproduktionsprojekt (vattenkraft, geotermisk energi, vattenlagring osv.) som har försummats i åratal, antingen för att avkastningsgraden varit låg (då man har haft tillgång till billig gas från Ryssland) eller på grund av byråkratiska hinder. |
| --- | --- |

—

Återuppta de tusentals energiproduktionsprojekt (vattenkraft, geotermisk energi, vattenlagring osv.) som har försummats i åratal, antingen för att avkastningsgraden varit låg (då man har haft tillgång till billig gas från Ryssland) eller på grund av byråkratiska hinder.

| — | Utforska ny utvinningsteknik. Det finns flera regioner i EU med ansenliga naturgasreservoarer, som kan utvinnas med hjälp av ny teknik som nyligen utvecklats av europeiska universitet. Mot bakgrund av EU:s mål om suveränitet/oberoende på energiområdet bör EU allvarligt titta närmare på denna nya utvinningsteknik och uppmuntra regionerna att prova den.” |
| --- | --- |

—

Utforska ny utvinningsteknik. Det finns flera regioner i EU med ansenliga naturgasreservoarer, som kan utvinnas med hjälp av ny teknik som nyligen utvecklats av europeiska universitet. Mot bakgrund av EU:s mål om suveränitet/oberoende på energiområdet bör EU allvarligt titta närmare på denna nya utvinningsteknik och uppmuntra regionerna att prova den.”

Resultat av omröstningen:

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 96 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 66 |
| Nedlagda röster: | 30 |

Röster för:

96

Röster emot:

66

Nedlagda röster:

30

---

(*1)  Europeiska unionens byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter.””

*1

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/22

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En digital euro

[yttrande på eget initiativ]

(2023/C 75/04)

| Föredragande: | Juraj Sipko |
| --- | --- |

Föredragande:

Juraj Sipko

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 6.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 183/1/1 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

6.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

183/1/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Den snabba tekniska innovationen inom finanssektorn har lett till att centralbanker runt om i världen gradvis har utarbetat digitala valutor. Europeiska centralbanken (ECB-Eurosystemet) gör som sina globala systerinstitutioner och beslutade i juli 2021 att utforska ett möjligt införande av en digital euro. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar att ECB fortsätter att arbeta i riktning mot införandet av en digital euro. För närvarande är ECB-Eurosystemet i färd med att vidta en rad åtgärder i riktning mot införandet av en digital euro enligt en bestämd tidsplan. Ett beslut om att införa en digital euro har dock ännu inte fattats. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att finansiell och digital delaktighet är mycket viktig vid införandet av den digitala euron. Kommittén förväntar sig således att införandet av en digital euro kommer att gynna alla invånare i euroområdet. En förutsättning är att den digitala euron gör det möjligt att genomföra betalningstransaktioner snabbare och effektivare. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK konstaterar att en ny form av pengar kommer att uppstå genom införandet av den digitala euron. I detta sammanhang betonar kommittén att alla positiva aspekter och möjligheter måste beaktas när man överväger att införa den, men att man också måste framhålla alla potentiella risker, särskilt när det gäller finanssektorn. Därför måste man vid utformningen av den digitala euron ta hänsyn till övervakningen, tillsynen och hanteringen av potentiella risker. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att finansiell stabilitet är en av de viktigaste frågorna på vägen mot införandet av en digital euro. I denna process kommer det därför att vara viktigt att ECB vidtar alla nödvändiga tillsynsåtgärder för att bekämpa olagliga transaktioner, särskilt sådana som syftar till penningtvätt och finansiering av terrorism, samt för att bekämpa cyberattacker. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | I och med att förberedelser görs inför införandet av en digital euro ser EESK utrymme för att göra betalningssystemet mer effektivt och konkurrenskraftigt. Den digitala euron skulle kunna minska riskerna och samtidigt främja den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK stöder ECB-Eurosystemets åtgärder för att införa en digital euro. Med tanke på att detta är ett mycket komplext projekt som också i hög grad påverkas av den innovativa teknikens nuvarande dynamiska utveckling kommer det att vara viktigt att ECB anger olika alternativ för utformningen. I detta sammanhang är det viktigt att både online- och offline-transaktioner möjliggörs. Dessutom måste systemen vara kompatibla med varandra vid gränsöverskridande betalningstransaktioner. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK följer nära ECB:s arbete med antagandet av den digitala euron och kommer fortsätta att göra det. I och med att beslutsprocessen inom ECB-Eurosystemet fortskrider är det därför viktigt att alla väsentliga och systemrelaterade åtgärder vidtas för att välja ut den modell som är lämpligast när det gäller att möjliggöra finansiell delaktighet, finansiell stabilitet och skydd av integriteten. ECB håller för närvarande på att undersöka och se över olika utformningar. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Med tanke på att detta är ett komplext och mycket krävande projekt som berör alla invånare i Europeiska unionens medlemsstater betonar EESK att det civila samhället måste involveras i de fortsatta förberedelserna inför och förhandlingarna och diskussionerna om införandet av en digital euro. |
| --- | --- |

1.8

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Den pågående tekniska utvecklingen leder till en snabb digitalisering inom alla sektorer i ekonomin och i samhället som helhet. Den tekniska innovationens snabba utveckling och effekter märks också i finanssektorn och i institutioner som tillhandahåller betalningstjänster. Den snabba digitaliseringsprocessen fortskrider också inom den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Centralbanker runt om i världen är i färd med att diskutera och besluta om huruvida de ska införa en digital centralbanksvaluta. Hittills har centralbankerna i Bahamas och Nigeria antagit en digital valuta som lagligt betalningsmedel. Dessutom håller mer än 110 länder runtom i världen på att undersöka möjligheten att införa en digital valuta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Som första G20-stat har Folkrepubliken Kina (1) framgångsrikt inlett ett projekt med en digital valuta, som hittills inte har någon koppling till andra centralbanker i världen. I januari 2022 offentliggjorde Förenta staternas Federal Reserve System en studie om för- och nackdelarna med att införa en digital US-dollar. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | För närvarande håller 90 procent av centralbankerna, som står för 95 % av världens BNP, på att undersöka införandet av en digital valuta (2). Närmare hälften av världens centralbanker håller på att ta fram eller genomföra särskilda tester i samband med införandet av en digital centralbanksvaluta. Dessutom har två tredjedelar av centralbankerna för avsikt att införa en digital centralbanksvaluta för detaljisttransaktioner på kort eller medellång sikt. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Det råder allmän enighet om att centralbankernas införande av digitala valutor kan förväntas leda till lägre kostnader och effektivare, snabbare och säkrare betalningstransaktioner. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Den pågående processen med centralbankernas införande av digitala valutor hänger samman med den dynamiska utvecklingen på marknaden för kryptovalutor. Dessutom har uppkomsten och den snabba spridningen av covid-19 ytterligare påskyndat digitaliseringsprocessen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | När beslut fattas om införande av digitala centralbanksvalutor kommer det att vara viktigt att ta hänsyn till deras inverkan på den makrofinansiella stabiliteten. Stater som har beslutat att anta och eventuellt införa digitala valutor kan få betydande fördelar, inte bara i fråga om snabbhet, effektivitet och transaktionsvolym, utan också när det gäller en störningsfri funktion hos betalnings- och avvecklingssystemet. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Europeiska centralbankens införande av en digital euro bör syfta till att bevara de offentliga medlens roll som en hörnsten i betalningssystemet och även bidra till Europas strategiska oberoende och ekonomiska effektivitet. Dessutom bör det bidra till en rättvisare, mer diversifierad och mer motståndskraftig europeisk marknad för massbetalningar, samtidigt som en hög grad av säkerhet och integritetsskydd säkerställs. Eurosystemet har mycket riktigt åtagit sig att möjliggöra en hög standard när det gäller integritetsskydd. Dock skulle ett bättre integritetsskydd än det som gäller för nuvarande betalningslösningar behöva införlivas i regelverket. |
| --- | --- |

2.8

3.   Huvudsakliga kommentarer

| 3.1 | EESK konstaterar att ECB i sina åtgärder i riktning mot införandet av den digitala euron bör inrikta sig på att minska och undanröja potentiella risker. När det gäller själva den digitala euron diskuteras för närvarande flera modeller, bl.a. modeller som bygger på tredjepartsvalidering, peer-to-peer-validering och med offline- eller onlinefunktioner. (3) https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/investigation/governance/shared/files/ecb.degov220504_magdesignfeatures.en.pdf?2e15ee7911b93a720fbdebe09cfa1a79 |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK förväntar sig att man inom ramen för ECB:s strategi för att införa en digital euro kommer att undersöka alla typer av risker och inrikta sig på att vidta åtgärder för att undanröja de potentiella riskerna. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kommittén betonar att ECB i sina planer på att införa en digital euro också bör fokusera på att bevara den finansiella stabiliteten och säkerställa en smidig penningpolitisk övergång. Därför kommer det att vara viktigt med ytterligare ingående analyser av de olika inslagen i utformningen av den digitala euron, bl.a. när det gäller den digitala eurons framtida inverkan på den makrofinansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK förväntar sig att man under den fortsatta tekniska utvecklingen också måste ta hänsyn till andra möjliga risker i samband med denna process. ECB:s strategi för den digitala euron måste således hantera två utmaningar – dels att säkerställa finansiell stabilitet och en smidig penningpolitisk övergång, dels att trygga en dynamisk process i fråga om teknisk utveckling och innovation. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK förväntar sig att alla nödvändiga åtgärder mot finansiering av terrorism och annan olaglig verksamhet kommer att behöva vidtas när utlandsbetalningar görs (4). I detta sammanhang ser EESK stort utrymme för ömsesidigt fördelaktigt internationellt samarbete och samordning mellan centralbanker och internationella valuta- och finansinstitut och ekonomiska institutioner (5). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK konstaterar att man vid bedömningen av de olika formerna av pengar bör ta hänsyn till deras funktioner, nämligen som värdebevarare, beräkningsenhet och bytesmedel. En digital euro bör främst användas som betalningsmedel och inte bli ett instrument för finansiella investeringar, för att undvika negativa konsekvenser för finanssektorn. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | För att den digitala euron ska kunna fungera optimalt som betalningsmedel utgår EESK från att det kommer att vara viktigt att tillgången på finansiella medel är tillräcklig och inte har några fastlagda begränsningar. EESK påpekar också att det är viktigt att både fysiska och juridiska personer godtas i ömsesidiga betalnings- och avvecklingstransaktioner. Det måste dock finnas verktyg för att förhindra att den digitala euron används för investeringsändamål (6). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK förväntar sig att ECB, i övervägandena om att införa en digital euro, måste hantera vissa utmaningar, i synnerhet vad gäller betalningarnas säkerhet och effektivitet, finansiell delaktighet, inbegripet finansiell stabilitet och transmission av penningpolitiken osv. Privata företags planer på att införa digitala valutor har påskyndat projekten för digitala centralbanksvalutor. Det är mycket viktigt att ECB förväntar sig ytterligare konkurrens från den privata sektorns digitala valutor (7). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK påpekar att det är viktigt att ECB beslutar hur villkoren för att förebygga ett potentiellt marknadsmisslyckande ska fastställas. Dessutom måste man fastställa hur man ska hantera privata banker samt finansinstitut som tillhandahåller inhemska och gränsöverskridande betalningstjänster. Därför kommer det under förberedelsefasen att vara viktigt för ECB att besluta om vilken modell för den digitala centralbanksvalutan som man ska välja. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Följande modeller för digitala centralbanksvalutor finns i nuläget: en direkt modell, en indirekt modell, en intermediär modell och en hybridmodell. EESK påpekar dessutom att interoperabiliteten mellan centralbankerna kommer att vara en av de största utmaningarna när det gäller att tillämpa en av de möjliga modellerna för ECB:s digitala valuta (8). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK förväntar sig att gränsöverskridande betalningssystem för detaljisttransaktioner med användning av den digitala euron kommer att vara tillräckligt snabba, kosta mindre samt vara mer transparenta, säkrare och betydligt mer tillgängliga. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kommittén betonar att sammankopplingen av massbetalningar kommer att göra det lättare att utföra enskilda transaktioner enligt de olika modeller som de enskilda centralbankerna kommer att anta när den digitala euron införs. Ju högre interoperabiliteten är mellan leverantörerna av de enskilda betaltjänsterna desto nöjdare blir användarna och tjänsteleverantörerna. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK betraktar den digitala euron som en ny form av pengar. Den tekniska innovationen leder till två former av digitala valutor – a) digitala tillgångar för centralbankerna och b) privata digitala tillgångar. I detta sammanhang måste hänsyn tas inte bara till den potentiella konkurrensen utan även till den digitala eurons ställning i internationella monetära förbindelser som den näst viktigaste reservvalutan. |
| --- | --- |

3.13

4.   Särskilda rekommendationer

| 4.1 | Om en digital euro införs kommer ECB, i samarbete med affärsbankerna, att se till att kontanter fortsätter att cirkulera och fortsatt kan användas i detaljhandeln (9). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ECB bör övervaka alla potentiella risker. ”Stablecoin” (10) kommer att vara en viktig åtgärd för att säkerställa stabilitet för valutan i blockkedjetekniken. Det kommer således att vara viktigt att specificera hur ECB ska hantera denna form av digital valuta – stablecoin – som också kan kopplas till den digitala euron. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK betonar att det fortsatt kommer att vara mycket viktigt med kontanter för att en valuta ska vara inkluderande. Vissa grupper i samhället – särskilt äldre och ekonomiskt utsatta personer – har inte alltid tillgång till digitala konton och kreditkort. För dem är kontanter det enda betalningsmedlet. Dessutom är kontanter ett skydd mot alltför stora intrång i medborgarnas privata sfär. Den ökande mängden sedlar i ekonomin är ett bevis på förtroendet för denna form av betalningsmedel, förmodligen sedan och även på grund av finanskrisen 2008. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK konstaterar att nästan alla de centralbanker som har antagit en strategi för att införa en digital centralbanksvaluta strävar efter att fastställa och testar formen, systemet, utformningen och modellen för sin framtida digitala valuta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK ser det dilemma som ECB står inför som ett resultat av den tekniska innovationsprocessen (11): Hur ska man gå vidare med den pågående digitaliseringen av euron samtidigt som man säkerställer kopplingar till andra digitala centralbanksvalutor samt ombesörjer finansiell delaktighet och makroekonomisk och finansiell stabilitet? |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK förväntar sig att införandet av en digital euro inte ses som en lösning på alla frågor i samband med den pågående tekniska revolutionen. Man kan förvänta sig att kontantbetalningar kommer att användas i betydligt mindre omfattning. Dessutom måste man hantera frågan om penningpolitisk suveränitet, inte minst genom att stödja digitaliseringsprocessen i samband med utländska betalningar och överföringar, inbegripet att ta itu med den centrala frågan om finansiell inkludering. Dessa är alla olösta frågor som ECB fortfarande står inför. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK konstaterar att man inte kan tillämpa samma strategi för införandet av en digital euro för alla medlemsstater, eftersom det finns nationella skillnader. Vid övergången till en digital euro måste man därför först och främst beakta möjligheterna att använda den i respektive land. Den digitala euron kommer att erbjudas alla medborgare i euroområdet – på samma sätt som kontanter erbjuds alla medborgare i euroområdet, oavsett land. Hur den används kan variera beroende på vanor och normer i de enskilda länderna. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK förstår att det, när man försöker utforma de olika inslagen i införandet av den digitala euron, kommer att vara viktigt att ta särskild hänsyn till integritetsvillkoren samt till tidpunkten för marknadsintroduktionen. Det kommer dessutom att vara viktigt att använda den befintliga infrastrukturen och den nya tekniska strukturen för att garantera säkerheten för betalningstransaktioner och förfaranden för kundidentifiering. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK utgår från att den digitala euron i praktiken kommer att åtnjuta en hög nivå av integritetsskydd. Även om tidsplanen ännu inte har fastställts exakt är det redan nu mycket viktigt med noggranna förberedelser. EESK konstaterar dessutom att ECB kommer att ta hänsyn till alla krav på bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism när den digitala euron ges ut. Det innebär dock inte att banken själv kommer att utföra kontroller avseende kundkännedom. Beroende på den digitala eurons utformning kan dessa till exempel göras av privata enheter som står under tillsyn. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Bedömningen av den nationella suveräniteten och inverkan på det europeiska banksystemet är också viktiga frågor. Även om det europeiska betalningssystemet i sin helhet för närvarande inte är fullständigt enhetligt är det en stor fördel att det är tillgängligt för såväl fysiska som juridiska personer. Hittills, och sedan den globala finanskrisen, har det varit relativt effektivt, stabilt och säkert. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESK uppmanar till ett fullbordande av bankunionen. En fullständig och genuin bankunion skulle bidra till att göra den europeiska banksektorn än mer motståndskraftig och enhetlig. Detta är också av avgörande betydelse och fördelaktigt med tanke på den potentiella digitala euron. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESK påpekar att affärsbankerna i länderna i euroområdet för närvarande gynnas av fördelaktiga villkor för betalningstransaktioner. Mot denna bakgrund kan man förvänta sig att affärsbanker och andra institut i finanssektorn, inbegripet sådana som tillhandahåller betaltjänster, samarbetar intensivt med ECB i utformningen och införandet av den digitala euron. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Vid införandet och genomförandet av digitala centralbanksvalutor i länderna i euroområdet måste åtminstone följande, mycket viktiga aspekter beaktas:






  i) | Om den digitala euron godtas som grundläggande betalningsmedel måste möjligheten att utföra betalningstransaktioner i kontanter fortfarande vara tillgänglig. |
| --- | --- | --- |

4.13

i)

Om den digitala euron godtas som grundläggande betalningsmedel måste möjligheten att utföra betalningstransaktioner i kontanter fortfarande vara tillgänglig.

| ii) | Den digitala euron måste kunna användas och vara tillgänglig inom euroområdet, och eventuellt även utanför detta. |
| --- | --- |

ii)

Den digitala euron måste kunna användas och vara tillgänglig inom euroområdet, och eventuellt även utanför detta.

| iii) | Det bör beaktas att den digitala euron i samband med den digitala omställningen också kan komma att användas i transaktioner under nya förhållanden som inte existerade för kontantbetalningar. |
| --- | --- |

iii)

Det bör beaktas att den digitala euron i samband med den digitala omställningen också kan komma att användas i transaktioner under nya förhållanden som inte existerade för kontantbetalningar.

| 4.14 | EESK förväntar sig att ECB förbereder och kommer att genomföra en rad åtgärder som syftar till att införa en digital euro i enlighet med den antagna tidsplanen. Kommittén framhåller dessutom behovet av ett mycket nära samarbete i fråga om att säkerställa en hög grad av sammankoppling av betalningssystemen, inte bara inom medlemsstaterna i euroområdet, utan även med andra centralbanker runt om i världen och med relevanta valuta- och finansinstitut. Dessa måste också tillhandahålla nödvändigt tekniskt stöd. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | För att den digitala euron ska kunna införas måste en lång rad materiella och systemrelaterade förutsättningar uppfyllas i syfte att säkerställa att den fungerar effektivt. Eftersom detta kommer att påverka alla medborgare i euroområdets medlemsstater, inklusive EU:s medlemsstater, är det mycket viktigt att det civila samhället, forskarsamhället och den akademiska världen deltar i de fortsatta diskussionerna om antagandet och införandet av den digitala euron. |
| --- | --- |

4.15

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Folkrepubliken Kina inledde ett projekt med en digital yuan redan 2014, och valutan användes under de olympiska vinterspelen 2022. Hittills används den digitala yuanen endast på Folkrepubliken Kinas territorium.

1

(2)  För mer information, se: https://news.bitcoin.com/105-countries-are-exploring-central-bank-digital-currencies-cbdc-tracker-shows/

2

(3)  För mer information se:

3

(4)  För mer information, se EESK:s senaste yttrande i denna fråga – ”Lagstiftningspaket för bekämpning av penningtvätt” (EUTC 152, 6.4.2022, s. 89).

4

(5)  Följande institutioner är mest involverade i processen för införande av digitala centralbanksvalutor: Internationella valutafonden, Banken för internationell betalningsutjämning, Världsbanken och andra offentliga och privata valuta- och finansinstitut och ekonomiska institutioner.

5

(6)  För mer information se:

6

https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/investigation/governance/shared/files/ecb.degov220711_tools.en.pdf?fb2430528d8f964513dd66ffcd8cbaf7

(7)  Privata digitala valutor (kryptovalutor) kan konkurrera med de digitala centralbanksvalutorna. Sedan den globala finanskrisen har antalet privata digitala valutor ökat kraftigt.

7

(8)  När olika modeller för gränsöverskridande betalningssystem kopplas samman är det viktigt att de är kompatibla med varandra.

8

(9)  För mer information, se EESK:s tidigare yttrande om en EU-strategi för massbetalningar (EUT C 220, 9.6.2021, s. 72).

9

(10)  Stablecoin är en kryptovaluta med fast pris vars marknadsvärde är kopplat till andra tillgångar. I motsats till andra kryptovalutor, t.ex. bitcoin, kan stablecoin knytas till tillgångar såsom vissa reserver eller konvertibla valutor som kan handlas på fondbörser, däribland US-dollarn eller euron.

10

(11)  Denna tekniska utveckling bygger på en process med decentraliserade finansiella tjänster, t.ex. de experiment som utförs av stora teknikföretag. Diem/Libra och införandet av e-CNY är resultatet av en revolutionerande teknisk process.

11

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/28

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rekapitalisering av företagen i EU – ett innovativt sätt att uppnå en hållbar och inkluderande återhämtning

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/05)

| Föredragande: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Föredragande:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 6.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 186/0/2 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

6.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

186/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Färska uppgifter tyder på ett underskott på eget kapital och hybridkapital på 450–600 miljarder euro. Detta äventyrar många företags överlevnad, särskilt med tanke på att nya ekonomiska spänningar uppstår och att företagen i EU är överskuldsatta. Företagen i EU förlitar sig främst på bankfinansiering, och andra finansieringskällor bör därför uppmuntras. Detta förutsätter medverkan av aktörer såsom kapitalförvaltare, försäkringsbolag och pensionsfonder. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | I detta sammanhang rekommenderar EESK att man utvecklar en ram som förstärker finansiella hybridsinstrument så att de blir lätta att genomföra, stärker företagens balansräkningar och ger företagen möjlighet att upprätthålla sin investeringsnivå utan att öka sin skuldsättning. På så sätt kan de förbli konkurrenskraftiga och anpassa sig till framtiden genom att främja sin gröna och sin digitala omställning. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Mycket efterställda instrument är det bästa möjliga alternativet av flera skäl:






  i) | De finns redan och är reglerade i olika europeiska länder, vilket gör dem till ett säkert instrument för mikroföretag samt små och medelstora företag. |
| --- | --- | --- |

1.3

i)

De finns redan och är reglerade i olika europeiska länder, vilket gör dem till ett säkert instrument för mikroföretag samt små och medelstora företag.

| ii) | De är en smidig långsiktig lösning som är lätt att genomföra för företag av alla storlekar, jämfört med mer sofistikerade alternativ såsom obligationer eller aktier. |
| --- | --- |

ii)

De är en smidig långsiktig lösning som är lätt att genomföra för företag av alla storlekar, jämfört med mer sofistikerade alternativ såsom obligationer eller aktier.

| iii) | De är en produkt som är kompatibel med familjeföretag, som utgör 60 % av företagen i EU, eftersom familjerna vanligtvis vill behålla kontrollen över sitt företag. |
| --- | --- |

iii)

De är en produkt som är kompatibel med familjeföretag, som utgör 60 % av företagen i EU, eftersom familjerna vanligtvis vill behålla kontrollen över sitt företag.

| 1.4 | För att vara en ändamålsenlig lösning bör dessa instrument ha status som kapital likställt med eget kapital, så att de inte redovisas som skuld i balansräkningarna och rangordnas just före eget kapital vid betalningar enligt vattenfallsprincipen om ett företag likvideras. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | För att få stort genomslag och nå företag av alla storlekar är det bästa alternativet ett system med samarbete mellan privata och offentliga institutioner, bl.a. banker, kapitalförvaltare, den offentliga sektorn och institutionella investerare (försäkringsbolag och pensionsfonder). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Denna rekommendation tjänar ett långsiktigt mål med en lösning som kan genomföras på kort sikt och skulle stödja kapitalmarknadsunionen. En EU-omfattande instrumentmodell skulle kunna dra nytta av den inre marknadens synlighet, likviditet och omfattning och skapa bred attraktionskraft bland institutionella investerare som söker skuld- och hybridriskprofiler, men med högre avkastning, samtidigt som mindre företags behov tillgodoses. Med tillräcklig omfattning på EU-nivå skulle en framgångsrik ram kunna utvecklas till en väldefinierad tillgångsklass som uppmuntrar investeringar och EU-integration. |
| --- | --- |

1.6

2.   Bakgrund

| 2.1 | Små och medelstora företag utgör ekonomins ryggrad: I EU-27 utgör de 99,8 % av alla företag och står för nästan två tredjedelar (65 %) av arbetstillfällena och mer än hälften (53 %) av det mervärde som skapas av den icke-finansiella sektorn (1).e utgör realekonomin och den viktigaste faktorn för social sammanhållning i många europeiska regioner. År 2020 fanns det över 22,5 miljoner små och medelstora företag. Det finns knappt 200 000 medelstora företag, men de står för 17,3 % av mervärdet och 16 % av sysselsättningen (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19 drabbade ekonomin hårt under hela 2020 och en del av 2021, men regeringarnas snabba insatser med tillfälliga offentliga åtgärder förhindrade en utbredd våg av covid-19-relaterade konkurser, främst genom lösningar för att hantera likviditetsproblem och kortsiktiga problem som lett till överskuldsättning bland företag i EU. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Dee flesta offentliga stödåtgärder som redan beviljats är nu på väg att upphöra, samtidigt som det uppstått nya spänningar som påverkar de globala och europeiska ekonomierna, såsom energikrisen, inflationen, slutet på ECB:s ackommoderande penningpolitik, ökade riskpremier, ökade finansieringskostnader, problem i leveranskedjorna och Rysslands invasion av Ukraina. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Europas ställning som ledare i den gröna omställningen kommer att förutsätta stora investeringar från offentliga och privata aktörer. De små och medelstora företagens försvagade ställning kan göra det svårt för dem att anpassa sig till nya standarder och få dem att halka efter stora företag eller medelstora företag från andra delar av världen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Med tanke på att en stor del av företagen är överskuldsatta (3) och samtidigt behöver långsiktiga resurser för att möta kommande utmaningar behövs nya lösningar som stärker kapitalet i mikroföretag, små och medelstora företag och små midcap-bolag. Befintliga initiativ på europeisk nivå, såsom EIB:s Escalar-program, är vanligtvis inriktade på snabbväxande bolag som betraktas som expanderande företag eller företag i ett tidigt skede som finansieras av riskkapitalfonder. Nya lösningar bör komplettera de som redan tagits i bruk och inriktas på befintliga och etablerade mikroföretag samt små och medelstora företag, som utgör majoriteten av de europeiska företagen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vissa länder har vidtagit selektiva åtgärder för att stärka företagens investeringskapacitet och samtidigt undvika risken för ”zombifiering”. I Spanien och Frankrike uppgår dessa program till mer än 30 miljarder euro för 15 000 företag (4), där mycket efterställda lån används som huvudsakligt instrument och kreditbetyg som urvalskriterium för att se till att mottagarna är livskraftiga företag. |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | De europeiska företagens överskuldsättning kräver någon form av rekapitaliseringsinstrument som ger dem möjlighet att upprätthålla eller öka sina investeringar. De offentliga marknaderna har hittills gett befintliga börsnoterade företag tämligen gott stöd, men de privata saknar det djup som krävs för att stödja mindre företag. Det underskott på eget kapital och hybridkapital som EU skulle kunna ställas inför på grund av pandemin och de minskade statliga stödåtgärderna uppskattas till 450–600 miljarder euro (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Mikroföretag, små och medelstora företag och små midcap-bolag rapporterar i allmänhet att de har svårare att få tillgång till finansiering än stora företag, särskilt långsiktig finansiering: |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | När de ansöker om lån hävdar en större andel att de möter hinder (7 % av de små och medelstora företagen jämfört med 4 % av de stora företagen), att de har en lägre andel beviljanden (72 % jämfört med 85 %) och en högre andel avslag (6 % jämfört med 2 %) och att de får sämre villkor, enligt Safe-undersökningen (6). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Familjeföretag utgör mer än 60 % av alla europeiska företag (och andelen uppgår till hela 85 % i Spanien och 75 % i Italien, Frankrike och Tyskland) (7). Dessa företag är mindre benägna att söka egetkapitalalternativ för långsiktig finansiering som kräver att man måste avstå från kontrollen över företaget. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Dessutom tenderar små och medelstora företag att ha en mindre diversifierad portfölj av externa finansiella instrument, ofta bankbaserade och inriktade på kortfristig användning.






  i) | De små och medelstora företagens beroende av banker är fortfarande stort i euroområdet, där 70 % av den externa finansieringen är beroende av banker, jämfört med 40 % i Förenta staterna (8). |
| --- | --- | --- |

3.3

i)

De små och medelstora företagens beroende av banker är fortfarande stort i euroområdet, där 70 % av den externa finansieringen är beroende av banker, jämfört med 40 % i Förenta staterna (8).

| ii) | 63 % av de stora företagen uppger att de använder medel för fasta investeringar, jämfört med 38 % av de små och medelstora företagen, och bara 28 % av mikroföretagen (9). |
| --- | --- |

ii)

63 % av de stora företagen uppger att de använder medel för fasta investeringar, jämfört med 38 % av de små och medelstora företagen, och bara 28 % av mikroföretagen (9).

| 3.4 | I detta yttrande på eget initiativ rekommenderar vi därför att man utvecklar en gemensam ram för mycket efterställda finansiella instrument som främjar rekapitaliseringen av företag i EU. Denna ram bör säkerställa att dessa instrument betraktas som kapital likställt med eget kapital, för att inte påverka företagens skuldkvot och kreditbetyg. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | I yttrandet uppmanas EU att vidta gemensamma åtgärder för att på ett korrekt sätt utveckla denna gemensamma ram i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som tillåter att unionen ingriper när målen för en åtgärd bättre kan uppnås på unionsnivå på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Denna ram för mycket efterställda instrument bör






  i) | överbrygga ovannämnda finansieringsunderskott i långsiktig finansiering för att stärka balansräkningarna och stödja investeringar, |
| --- | --- | --- |

3.4.2

i)

överbrygga ovannämnda finansieringsunderskott i långsiktig finansiering för att stärka balansräkningarna och stödja investeringar,

| ii) | ge familjeföretag ett instrument som kan främja deras långsiktiga investeringar utan att familjerna måste avstå från kontroll över sitt företag, eftersom studier visar att de är villiga att dela ut en del av vinsten och/eller emittera hybridinstrument (10), |
| --- | --- |

ii)

ge familjeföretag ett instrument som kan främja deras långsiktiga investeringar utan att familjerna måste avstå från kontroll över sitt företag, eftersom studier visar att de är villiga att dela ut en del av vinsten och/eller emittera hybridinstrument (10),

| iii) | vara förenlig med de metoder som tillämpas av de viktigaste finansgivarna (affärsbanker, kapitalförvaltare, den offentliga sektorn) så att den kan nå de flesta företag, |
| --- | --- |

iii)

vara förenlig med de metoder som tillämpas av de viktigaste finansgivarna (affärsbanker, kapitalförvaltare, den offentliga sektorn) så att den kan nå de flesta företag,

| iv) | bidra till att locka institutionella investerare, såsom försäkringsbolag och pensionsfonder, som omfattas av Priip-förordningen (11), förvaltar besparingar och är viktiga aktörer när det gäller att kanalisera mer tillgångar till realekonomin. |
| --- | --- |

iv)

bidra till att locka institutionella investerare, såsom försäkringsbolag och pensionsfonder, som omfattas av Priip-förordningen (11), förvaltar besparingar och är viktiga aktörer när det gäller att kanalisera mer tillgångar till realekonomin.

| 3.5 | Det finns olika typer av mycket efterställda instrument som skulle kunna användas för att stärka de små och medelstora företagens och midcap-bolagens balansräkningar, såsom obligationer, konvertibla obligationer, system med aktier med olika röstvärde och hybridlån (t.ex. andelslån):






  i) | Obligationsemissioner används främst av stora bolag och för stora emissioner. De är komplexa och dyra. Till exempel finns det, trots att användningen av företagsobligationer har ökat avsevärt de senaste åren, sammantaget bara 2 000 aktiva emittenter, främst större företag. (12) |
| --- | --- | --- |

3.5

i)

Obligationsemissioner används främst av stora bolag och för stora emissioner. De är komplexa och dyra. Till exempel finns det, trots att användningen av företagsobligationer har ökat avsevärt de senaste åren, sammantaget bara 2 000 aktiva emittenter, främst större företag. (12)

| ii) | Privata konvertibla obligationer har den stora fördelen att de är extremt flexibla i fråga om struktur, eftersom de är privata kontrakt. Det innebär dock också en låg säkerhetsnivå för mindre företag, som vanligtvis har sämre finanskunskaper, och höga transaktionskostnader. De används främst av sofistikerade riskkapitalinvesterare. |
| --- | --- |

ii)

Privata konvertibla obligationer har den stora fördelen att de är extremt flexibla i fråga om struktur, eftersom de är privata kontrakt. Det innebär dock också en låg säkerhetsnivå för mindre företag, som vanligtvis har sämre finanskunskaper, och höga transaktionskostnader. De används främst av sofistikerade riskkapitalinvesterare.

| iii) | Med system med aktier med olika röstvärde avses emission av två klasser av aktier, varav den ena vanligtvis ger begränsad eller ingen rösträtt samtidigt som den tillhandahåller eget kapital. Detta instrument är visserligen tillåtet i vissa medlemsstater (13) (t.ex. de nordiska länderna, Polen, Portugal och Italien), men i många andra (t.ex. Tyskland, Frankrike och Spanien) är det inte det, och en storskalig användning verkar vara svårare att uppnå eftersom det skulle kräva en hög grad av anpassning till det företag som emitterar aktier. |
| --- | --- |

iii)

Med system med aktier med olika röstvärde avses emission av två klasser av aktier, varav den ena vanligtvis ger begränsad eller ingen rösträtt samtidigt som den tillhandahåller eget kapital. Detta instrument är visserligen tillåtet i vissa medlemsstater (13) (t.ex. de nordiska länderna, Polen, Portugal och Italien), men i många andra (t.ex. Tyskland, Frankrike och Spanien) är det inte det, och en storskalig användning verkar vara svårare att uppnå eftersom det skulle kräva en hög grad av anpassning till det företag som emitterar aktier.

| iv) | Hybridlån är skuldinstrument som är mycket efterställda och långsiktigt inriktade (vanligtvis inklusive amorteringsfria perioder). Detta är ett instrument som regleras i många jurisdiktioner, vilket ger företagen större säkerhet och gör processen smidigare, eftersom produkten inte skapas för varje transaktion. Dessutom missgynnar det inte företag i fråga om skuldsättning eftersom det ligger sist i återbetalningsordningen, före eget kapital. |
| --- | --- |

iv)

Hybridlån är skuldinstrument som är mycket efterställda och långsiktigt inriktade (vanligtvis inklusive amorteringsfria perioder). Detta är ett instrument som regleras i många jurisdiktioner, vilket ger företagen större säkerhet och gör processen smidigare, eftersom produkten inte skapas för varje transaktion. Dessutom missgynnar det inte företag i fråga om skuldsättning eftersom det ligger sist i återbetalningsordningen, före eget kapital.

| | Användning | Genomförbarhet | Tidigare resultat | Företagsskydd | Investerarskydd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obligationer | Låg(t) | Hög(t) | Låg(t) | Medelhög(t) | Hög(t) |
| Konvertibla obligationer | Medelhög(t) | Medelhög(t) | Låg(t) | Låg(t) | Hög(t) |
| Aktier med olika röstvärde | Låg(t) | Medelhög(t) | Medelhög(t) | Hög(t) | Medelhög(t) |
| Hybridlån | Hög(t) | Hög(t) | Medelhög(t)–hög(t) | Hög(t) | Medelhög(t) |

Användning

Genomförbarhet

Tidigare resultat

Företagsskydd

Investerarskydd

Obligationer

Låg(t)

Hög(t)

Låg(t)

Medelhög(t)

Hög(t)

Konvertibla obligationer

Medelhög(t)

Medelhög(t)

Låg(t)

Låg(t)

Hög(t)

Aktier med olika röstvärde

Låg(t)

Medelhög(t)

Medelhög(t)

Hög(t)

Medelhög(t)

Hybridlån

Hög(t)

Hög(t)

Medelhög(t)–hög(t)

Hög(t)

Medelhög(t)

Källa: Inbonis Rating.

| 3.6 | Ett hybridlåneinstrument är det bästa alternativet av flera skäl:






  i) | Det utgör en långsiktig lösning som är lätt att genomföra och ger större skydd åt företag än obligationer eller aktier. |
| --- | --- | --- |

3.6

i)

Det utgör en långsiktig lösning som är lätt att genomföra och ger större skydd åt företag än obligationer eller aktier.

| ii) | För mikroföretag samt små och medelstora företag säkerställer det att kontrollen inte försvagas eller går förlorad, samtidigt som det har kostnadsrelaterade fördelar, såsom möjlighet till skatteavdrag eller lägre emissionskostnader. |
| --- | --- |

ii)

För mikroföretag samt små och medelstora företag säkerställer det att kontrollen inte försvagas eller går förlorad, samtidigt som det har kostnadsrelaterade fördelar, såsom möjlighet till skatteavdrag eller lägre emissionskostnader.

| iii) | För långivare ger det en attraktiv avkastning, utan att innehavarna måste involveras i företagens beslut. |
| --- | --- |

iii)

För långivare ger det en attraktiv avkastning, utan att innehavarna måste involveras i företagens beslut.

| iv) | Andelslån, ett slags hybridlån, finns redan och regleras i många europeiska länder, t.ex. Spanien (”préstamos participativos”), Frankrike (”prêts participatifs”), Tyskland (”partiarisches Darlehen”) och nyligen Portugal (”empréstimos participativos”) (14). |
| --- | --- |

iv)

Andelslån, ett slags hybridlån, finns redan och regleras i många europeiska länder, t.ex. Spanien (”préstamos participativos”), Frankrike (”prêts participatifs”), Tyskland (”partiarisches Darlehen”) och nyligen Portugal (”empréstimos participativos”) (14).

| 3.6.1 | Hybridlån är det instrument som valts för olika offentliga och privata initiativ för att ta itu med bristen på kapitalfinansiering i hela EU: i minst sex program i tre medlemsstater, liksom vissa av Europeiska investeringsfondens program, används detta hybridandelslån.






  i) | Frankrike har ”France Relance”, ett statsunderstött program för efterställda skulder på 12,7 miljarder euro, som riktar sig till 10 000 företag, främst små och medelstora företag, med andelslån och efterställda obligationer. Detta program distribueras av banker och finansieras av institutionella investerare. |
| --- | --- | --- |

3.6.1

i)

Frankrike har ”France Relance”, ett statsunderstött program för efterställda skulder på 12,7 miljarder euro, som riktar sig till 10 000 företag, främst små och medelstora företag, med andelslån och efterställda obligationer. Detta program distribueras av banker och finansieras av institutionella investerare.

| ii) | I Spanien finns fonden för rekapitalisering av covid-19-drabbade företag på 1 miljard euro, för små och medelstora företag och midcap-bolag som har solvensproblem men som är bärkraftiga, med hjälp av andelslån. |
| --- | --- |

ii)

I Spanien finns fonden för rekapitalisering av covid-19-drabbade företag på 1 miljard euro, för små och medelstora företag och midcap-bolag som har solvensproblem men som är bärkraftiga, med hjälp av andelslån.

| iii) | I Spanien finns också en stödfond med en löptid på 15 år på totalt 9 miljarder euro för produktiva industriinvesteringar (600 miljoner euro per år), som är offentligt finansierad och använder vanlig skuld, andelslån och eget kapital, med inriktning på företag med industriella investeringsprojekt. |
| --- | --- |

iii)

I Spanien finns också en stödfond med en löptid på 15 år på totalt 9 miljarder euro för produktiva industriinvesteringar (600 miljoner euro per år), som är offentligt finansierad och använder vanlig skuld, andelslån och eget kapital, med inriktning på företag med industriella investeringsprojekt.

| iv) | I Valencia har den regionala utvecklingsbanken, Instituto Valenciano de Finanzas, lanserat flera finansieringsprogram med andelslån för att stödja små och medelstora företag och strategiska midcap-bolag som har ett investeringsprojekt, med totalt 400 miljoner euro per år. |
| --- | --- |

iv)

I Valencia har den regionala utvecklingsbanken, Instituto Valenciano de Finanzas, lanserat flera finansieringsprogram med andelslån för att stödja små och medelstora företag och strategiska midcap-bolag som har ett investeringsprojekt, med totalt 400 miljoner euro per år.

| v) | Nederländerna har lanserat ett stödprogram med efterställda lån till små och medelstora företag på 400 miljoner euro. |
| --- | --- |

v)

Nederländerna har lanserat ett stödprogram med efterställda lån till små och medelstora företag på 400 miljoner euro.

| 3.7 | För att säkerställa ett effektivt genomförande och nå ut till alla mikroföretag samt små och medelstora företag med största möjliga genomslag är det bästa operativa systemet ett system med många offentliga och privata originatorer och distributörer, som inte behöver vara desamma. Originatorerna omfattar banker, kapitalförvaltare och den offentliga sektorn, medan investerarna kan vara bankerna själva, den offentliga sektorn eller institutionella investerare (försäkringsbolag och pensionsfonder). Denna ram avser nyligen utfärdade transaktioner, inte värdepapperisering av befintliga transaktioner. Detta är till exempel vad som gjordes i Frankrike med dess program ”France Relance” (15). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Begränsning av potentiellt upplevda risker med ett hybridlånesystem som distribueras i stor skala i Europa:






  Upplevd risk | Lösning |
| --- | --- | --- |
| Övervakning av skuggbankverksamhet | Att inkludera verktyg för att hantera risker, såsom kreditbetyg, skulle undanröja risken för skuggbankverksamhet. |
| Utträngning av banker | Ett hybridlåneinstrument skulle återställa företagens solvens och bankerna skulle därför vara villiga att fortsätta utlåningen till dem. |
| Förenlighet med initiativet för avdrag för att minska snedvridningen till förmån för skuldfinansiering (Debra) | Det här initiativet syftar också till att förhindra företags överskuldsättning, så det är förenligt med huvudsyftet med Debra-initiativet. |
| Återställande av olönsamma företags solvens | Att införa marknadsstandarder såsom kreditbetyg skulle hindra olönsamma företag från att få tillgång till dessa instrument. Många offentliga program med andelslån har inkluderat detta krav. |

3.8

Upplevd risk

Lösning

Övervakning av skuggbankverksamhet

Att inkludera verktyg för att hantera risker, såsom kreditbetyg, skulle undanröja risken för skuggbankverksamhet.

Utträngning av banker

Ett hybridlåneinstrument skulle återställa företagens solvens och bankerna skulle därför vara villiga att fortsätta utlåningen till dem.

Förenlighet med initiativet för avdrag för att minska snedvridningen till förmån för skuldfinansiering (Debra)

Det här initiativet syftar också till att förhindra företags överskuldsättning, så det är förenligt med huvudsyftet med Debra-initiativet.

Återställande av olönsamma företags solvens

Att införa marknadsstandarder såsom kreditbetyg skulle hindra olönsamma företag från att få tillgång till dessa instrument. Många offentliga program med andelslån har inkluderat detta krav.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Den föreslagna ramen för hybridlån bör uppfylla vissa standarder som gör den attraktiv för alla intressenter: företag, finansinstitut som fungerar som distributörer och institutionella investerare. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Det är mycket viktigt att ramen säkerställer att detta slags hybridlån betraktas som eget kapital, med följande effekter:






  i) | För beräkningen av skuldkvoten, så att den inte ökar den befintliga skuldsättningen eller inte har en alltför stor inverkan på skuldkvoten. I Frankrike fastställs till exempel i artikel 313–14 i ”Code monétaire et financier” (penning- och finanslagen) att andelslån behandlas som eget kapital vid bedömningen av de mottagande företagens finansiella situation. |
| --- | --- | --- |

4.2

i)

För beräkningen av skuldkvoten, så att den inte ökar den befintliga skuldsättningen eller inte har en alltför stor inverkan på skuldkvoten. I Frankrike fastställs till exempel i artikel 313–14 i ”Code monétaire et financier” (penning- och finanslagen) att andelslån behandlas som eget kapital vid bedömningen av de mottagande företagens finansiella situation.

| ii) | För kapitalminskningsändamål. Detta är till exempel fallet i den spanska lagen, enligt vilken andelslån ingår i beräkningen av eget kapital för kapitalminsknings- och företagsupplösningsändamål och andelslån bara kan återbetalas eller amorteras i förtid om detta följs av en kapitalökning med samma belopp (16). |
| --- | --- |

ii)

För kapitalminskningsändamål. Detta är till exempel fallet i den spanska lagen, enligt vilken andelslån ingår i beräkningen av eget kapital för kapitalminsknings- och företagsupplösningsändamål och andelslån bara kan återbetalas eller amorteras i förtid om detta följs av en kapitalökning med samma belopp (16).

| iii) | I händelse av insolvens bör detta hybridlån vara efterställt och rangordnas efter vanliga skulder eller vanliga borgenärer och före aktieägarna. Om skulden inte konstrueras på detta sätt skulle företagens förmåga att ta upp skulder från traditionella källor sannolikt undergrävas. Ett av syftena med handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen är att uppnå större konvergens mellan de olika insolvenssystemen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

iii)

I händelse av insolvens bör detta hybridlån vara efterställt och rangordnas efter vanliga skulder eller vanliga borgenärer och före aktieägarna. Om skulden inte konstrueras på detta sätt skulle företagens förmåga att ta upp skulder från traditionella källor sannolikt undergrävas. Ett av syftena med handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen är att uppnå större konvergens mellan de olika insolvenssystemen i medlemsstaterna.

| 4.2.1 | Det finns fall där hybridlån betraktas som eget kapital enligt International Financial Reporting Standards (IFRS) och Basel II. Till exempel när ett hybridlån har obegränsad löptid uppfyller det villkoren för eget kapital enligt IFRS-reglerna på grund av dess mycket efterställda ställning (17). I allmänhet kan hybridinstrument betraktas som eget kapital om de är ogaranterade och efterställda samt har betalats ut i sin helhet, om de inte kan lösas in på innehavarens initiativ, om de kan användas för att täcka förluster och om skyldigheten att betala ränta kan skjutas upp (18). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESK rekommenderar att Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (19) ändras så att redovisningsförfarandet harmoniseras för hybridlån eller andra typer av skuld med en löptid på mer än åtta år (20), med en amorteringsfri period på minst tre år och med rörlig ränta, varav en del är kopplad till ”framgång” som definieras efter eget gottfinnande (i fråga om tillväxt, lönsamhet osv.). Denna ändring skulle underlätta behandlingen av hybridlån som eget kapital vid beräkning av ett företags nettoförmögenhet i handelsrättsligt hänseende och som eget kapital eller kapitalbas för redovisningsändamål. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.3 | För att undvika osäkerhet bör instrumentet fortsätta att betraktas som skuld för andra (dvs. skattemässiga och rättsliga) ändamål, och därför bör emissionen av ett egetkapitalliknande instrument inte innebära att företagen förlorar kontrollen över rösterna. |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | En annan viktig punkt för både företag och investerare är att den periodiska ränta som betalas på det efterställda skuldinstrumentet inte får omfattas av någon källskatt, så att poolen erhåller ränteintäkterna brutto. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.4 | När det gäller investeringssidan skulle ett instrument i form av kapital likställt med eget kapital, såsom det som föreslås, vara ett godtagbart instrument för europeiska långsiktiga investeringsfonder (Eltif), i enlighet med artikel 10 i Eltif-förordningen (21), vilket skulle göra att det omedelbart kan bli en del av det finansiella ekosystemet. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Eltif-fonderna skulle senare kunna marknadsföras i EU genom att man offentliggör ett prospekt eller ett faktablad som uppfyller kraven i prospektförordningen (22) respektive förordningen om paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare. Detta skulle bidra till att icke-professionella investerare integreras i den privata skuldsättningen och realekonomin, något som ännu inte har uppnåtts genom gräsrotsutlåningsinitiativen. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Instrumentet bör helst omfatta marknadsstandarder såsom kreditbetyg från Esma-registrerade institut eller bedömningar av indikatorer för miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning, för att stärka investerarbasen. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.5 | Slutligen skulle detta initiativ stödja kapitalmarknadsunionen. En EU-omfattande strategi, en gemensam europeisk instrumentmodell, skulle kunna dra nytta av den inre marknadens synlighet, likviditet och omfattning och skapa bred attraktionskraft bland institutionella investerare som söker skuld- och hybridriskprofiler, men med bättre avkastning, samtidigt som mindre företags behov tillgodoses. Med tillräcklig omfattning på EU-nivå skulle en framgångsrik ram kunna utvecklas till en väldefinierad tillgångsklass som uppmuntrar investeringar och EU-integration. |
| --- | --- |

4.5

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  ”Annual Report on European SMEs 2020/2021”, Europeiska kommissionen, juli 2021.

1

(2)  ”Annual Report on European SMEs 2020/2021”, Europeiska kommissionen, juli 2021.

2

(3)  Skuldkvoten ökade med 18,8 procentenheter mellan slutet av 2019 och början av 2021, och nådde en topp på 164,4 %. ”ECB Economic Bulletin”, nr 2/2022.

3

(4)  Frankrikes ekonomiministerium, Cofides, Sepides, Instituto Valenciano de Finanzas.

4

(5)  ”Recapitalising EU businesses post COVID-19”, AFME och PwC.

5

(6)  ”Survey on the access to finance of enterprises (SAFE)”, Europeiska kommissionen, november 2021.

6

(7)  European Family Businesses, EFB.

7

(8)  ”European SMEs Financing Gap”, Euler Hermes.

8

(9)  ”Survey on the access to finance of enterprises (SAFE)”, Europeiska kommissionen, november 2021.

9

(10)  ”Recapitalising EU businesses post COVID-19”, AFME och PwC.

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1286/2014 av den 26 november 2014 om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter) (EUT L 352, 9.12.2014, s. 1).

11

(12)  ”The rise of non-bank finance and its implications for monetary policy transmission”, 2021, ECB.

12

(13)  ”Study on minority shareholders protection”, slutrapport, Europeiska kommissionen.

13

(14)  Den rättsliga ramen för andelslån antogs genom lagdekret 11/2022 av den 12 januari.

14

(15)  ”Dispositif de garantie aux fonds de prêts participatifs et d’obligations subordonnées”, Europeiska kommissionen.

15

(16)  Resolution av den 20 december 1996 från Instituto de Contabilidad y Auditoría de Cuentas (institutet för redovisning och revision).

16

(17)  Kommissionens beslut SA.60113 (2021/N) – Finland – covid-19-stöd till Finnair.

17

(18)  Basel II. 4. ”Hybrid debt capital instruments”; bilaga 1a. ”Definition of capital”. ”(d) Hybrid (debt/equity) capital instruments”.

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

19

(20)  Man måste hålla i åtanke att ett företags genomsnittliga livslängd ligger kring denna siffra och när det gäller riskkapital är ännu lägre (fem år).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/760 av den 29 april 2015 om europeiska långsiktiga investeringsfonder (EUT L 123, 19.5.2015, s. 98).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1129 av den 14 juni 2017 om prospekt som ska offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad, och om upphävande av direktiv 2003/71/EG (EUT L 168, 30.6.2017, s. 12).

22

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/35

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Ytterligare överväganden angående Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken – Årlig översikt över hållbar tillväxt 2022

(COM(2021) 740 final)

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/06)

| Föredragande: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Föredragande:

Judith VORBACH

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 24.3.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 6.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 133/0/0 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

24.3.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

6.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

27.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

133/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Sedan antagandet av det första yttrandet om den årliga översikten över hållbar tillväxt 2022 har situationen förändrats dramatiskt på grund av Rysslands angrepp mot Ukraina. Till följd av detta sänktes prognoserna för den reala BNP-tillväxten i EU och inflationsprognoserna för euroområdet reviderades uppåt till en rekordhög nivå, främst till följd av prishöjningar på gasmarknaden. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) konstaterar att samtliga centrala mål inom den välståndsinriktade ekonomiska politiken är under press, samtidigt som fragmentering och spänningar på det geoekonomiska planet tillsammans med covid-19 kvarstår som allvarliga riskfaktorer. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK upprepar uttryckligen att det krävs en balanserad strategi för den ekonomiska politiken för att man ska kunna ta itu med långvariga problem och hantera den rådande krisen. EU:s mål enligt artikel 3 i EU-fördraget utgör grunden för EU:s tidigare, nuvarande och framtida välstånd, politiska stabilitet, uppåtgående konvergens, konkurrenskraft och motståndskraft. Den nuvarande krisen får inte äventyra rättvisan och miljömålen. När det gäller stigande priser finns det ett akut behov av att skydda de mest sårbara och särskilt utsatta företagen, särskilt små och medelstora företag. Dessutom är det avgörande att man bevarar köpkraften hos låg- och medelinkomsthushåll, som står för en stor del av den ekonomiska efterfrågan. Solidaritet med Ukrainas folk, ett förstärkt strategiskt oberoende för EU och strävan efter fred bör också stå i centrum. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Faciliteten för återhämtning och resiliens har blivit det viktigaste verktyget för att genomföra EU:s politiska prioriteringar inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Den har bidragit till att stabilisera ekonomin under pandemin och spelar en viktig roll i hanteringen av den nuvarande krisen. EESK anser att de nationella planerna för återhämtning och resiliens bör genomföras på ett sådant sätt att de har en konkret inverkan på människors välbefinnande. Eftersom de landsspecifika rekommendationerna kommer att spela en viktigare roll efterlyser EESK noggrann övervakning och en balanserad strategi. EESK efterlyser en reform av planeringsterminen som garanterar ett deltagande av hög kvalitet från det organiserade civila samhällets sida. När det gäller de nationella planerna för återhämtning och resiliens välkomnar EESK rekommendationen avseende ”en framgångsrik tillämpning av partnerskapsprincipen” och anser att det organiserade civila samhällets deltagande bör göras obligatoriskt. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK välkomnar de höjda målen för förnybar energi och effektivitet och betonar att miljömässig hållbarhet måste stå i centrum, samtidigt som det krävs en reform av den europeiska elmarknaden som bör genomföras på ett snabbt och brådskande sätt. Det behövs massiva investeringar för att främja den gröna omställningen och förstärka det strategiska oberoendet, och EESK uppmanar kommissionen att tillhandahålla en strukturerad översikt över vilka EU-medel som ska användas och i vilken utsträckning investeringar omfattas av EU-program, medlemsstaternas finansiering eller privata eller blandade finansieringsverktyg. EESK rekommenderar att man genomför en klimatanpassningsfond och i framtiden även undersöker hur Next Generation EU och/eller InvestEU kan stärkas. EESK varnar för att i samband med omstrukturering av medel eller utarbetandet av den nya fleråriga budgetramen skära ner anslagen till sociala mål. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Fullbordandet av den inre marknaden bör främja den uppåtgående konvergensen mellan medlemsstaterna. Snedvridningar och hinder bör åtgärdas, och regionerna bör ges stöd för att kunna utnyttja sin fulla potential. Det krävs framsteg när det gäller fullbordandet av kapitalmarknads- och bankunionen samt genomförandet av strategin för hållbar finansiering, liksom säkerställande av stabilitet på finansmarknaderna. EESK efterlyser en rättvis och balanserad strategi för att förbättra företagsklimatet och produktiviteten. Utbildning och forskning är fortfarande viktiga verktyg för att öka konkurrenskraften samt främja en rättvis dubbel omställning och ett rättvist strategiskt oberoende. EESK välkomnar de förslag som lyfts fram i meddelandet om vår europeiska tillväxtmodell, men betonar också vikten av att stärka det strategiska oberoendet, flytta produktionen av nyckelprodukter till EU och inte försumma sociala och miljömässiga mål längs leveranskedjorna. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommissionen hävdar med rätta att offentligt stöd för att stimulera privata investeringar måste vara väl inriktat på projekt med tydligt mervärde och att konkurrenspolitiken bör spela en nyckelroll. EESK betonar vikten av öppenhet och övervakning för att säkerställa integritet och uppnå de avsedda målen. Dödviktseffekter bör undvikas genom att man säkerställer att investeringar som ändå skulle ha gjorts inte subventioneras, och de offentliga budgetarna bör inte överbelastas med risker. Statliga stödåtgärder bör slutligen även villkoras mot skapande av arbetstillfällen av hög kvalitet och mot att arbetstagarrättigheter, miljönormer och skattskyldigheter respekteras. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK stöder kommissionens rekommendationer om att tillåta automatiska stabilisatorer att verka, öka investeringarna och fortsätta att tillämpa den allmänna undantagsklausulen under hela 2023. Kommittén har dock vissa invändningar när det gäller begränsningen av ökningen i nationellt finansierade löpande utgifter till en nivå som ligger under den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt och planerna på att bedöma om det är relevant att inleda förfaranden vid alltför stora underskott under våren 2023. Hittills har EU:s finanspolitiska regler knappt genomförts, och sanktionerna har aldrig tillämpats. EESK upprepar att den finanspolitiska ramen bör moderniseras genom att man fastställer realistiska mål och inför en gyllene regel utan att äventyra den finanspolitiska hållbarheten på medellång sikt, samtidigt som riktlinjer för en övergångsperiod bör läggas fram. Ett sunt värde för euron måste säkerställas genom en balanserad monetär och finanspolitisk strategi i linje med sund makroekonomisk styrning. Slutligen betonar EESK att ett rättvist system för utgifter och inkomster är en förutsättning för finanspolitisk hållbarhet. |
| --- | --- |

1.7

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | I februari 2022 antog EESK ett yttrande om den årliga strategin för hållbar tillväxt 2022 (1). EU hade vid den tidpunkten nyligen gått igenom den djupaste recessionen i sin historia (2), samtidigt som exceptionella stödåtgärder hade vidtagits för att mildra konsekvenserna och avvärja en instabil situation. Med Next Generation EU hade EU nått en ny fas i den ekonomiska politiken och solidariteten. Eftersom kommissionen hade gett planeringsterminen en betydande roll i faciliteten för återhämtning och resiliens och därigenom ökat dess betydelse för den politiska samordningen upprepade EESK sin uppmaning om att det organiserade civila samhället bör göras mer delaktigt. EESK välkomnar agendan för konkurrenskraftig hållbarhet samtidigt som vi framhåller att dess fyra principer – miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och makroekonomisk stabilitet – bör tillmätas samma betydelse när det handlar om att uppnå de avsedda förstärkande effekterna och en rättvis grön och digital omställning. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Liksom tidigare år tar tilläggsyttrandet hänsyn till den pågående planeringsterminen och ger underlag för nästa cykel. Detta är särskilt viktigt i år. Sedan Rysslands angrepp mot Ukraina har det geopolitiska landskapet förändrats dramatiskt, prioriteringarna har ändrats och politiken har anpassats, vilket återspeglas i meddelandena om REPowerEU (3) och vår europeiska tillväxtmodell (4). Planeringsterminen, som i sig genomgår en systemförändring, har under pandemin visat sig vara en trovärdig ram för EU:s politiska samordning. I vårpaketet återspeglas återigen konsekvenserna av den nuvarande krisen på ett heltäckande sätt. I likhet med meddelandet (5) är detta yttrande uppbyggt kring principerna i agendan för konkurrenskraftig hållbarhet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kriget i Ukraina och de efterföljande sanktionerna, tillsammans med de smittspridningsåtgärder som tillämpas i Kina och den avtagande tillväxten i Förenta staterna, drabbar EU:s ekonomi. Den snabba ökningen av energi- och livsmedelsråvarupriserna driver upp inflationen, vilket urholkar köpkraften och hämmar konkurrenskraften. EU är sårbart på grund av sitt geografiska läge, sitt stora beroende av importerade bränslen och sin höga grad av integration i de globala värdekedjorna. I sommarprognosen sänktes uppskattningarna av den reala BNP-tillväxten till 2,7 % 2022, medan inflationsprognoserna reviderades upp till en rekordhög nivå på 8,3 % 2022 (6). Kommissionen betonar att den unika karaktären och omfattningen av de chocker som uppstått till följd av kriget gör prognoserna mycket osäkra. Ytterligare prisökningar, i kombination med andrahandseffekter, kan förstärka stagflationskrafterna, och politiska återverkningar är sannolika. Geopolitiska spänningar och covid-19 är fortfarande allvarliga riskfaktorer (7). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Den pågående krisen sätter press på alla de viktigaste målen för den välståndsinriktade ekonomiska politiken (8), det vill säga miljömässig hållbarhet, hållbar tillväxt för alla, full sysselsättning och arbete av hög kvalitet, rättvis fördelning, hälsa och livskvalitet, finansiell stabilitet, prisstabilitet, balanserad handel på grundval av en rättvis och konkurrenskraftig industriell och ekonomisk struktur samt stabila offentliga finanser. EESK upprepar uttryckligen att det krävs en balanserad politisk strategi som fokuserar på alla dessa mål i syfte att ta itu med långvariga problem och hantera den senaste tidens kriser på lämpligt sätt, i enlighet med artikel 3 i EU-fördraget. Att hålla fast vid EU:s mål och principer har varit grunden för EU:s tidigare välstånd och utgör också grunden för nuvarande och framtida politisk stabilitet, uppåtgående konvergens, konkurrenskraft och motståndskraft mot nya kriser. EU:s reaktion på Rysslands angrepp får inte äventyra rättvisan och miljömålen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Orsakerna till de aldrig tidigare skådade prisökningarna är många och inbegriper även brister i EU:s politik. Kommissionens ordförande Ursula von der Leyen har med rätta slagit fast att den nuvarande utformningen av elmarknaden inte längre fungerar och behöver reformeras (9). EESK uppmanar kommissionen och rådet att snabbt driva på en reform av EU:s energimarknad och som en del av reformen även ta itu med skadlig kortsiktig volatilitet och långsiktiga prisökningar. EESK efterlyser eftertryckligen drastiska, extraordinära och även tillfälliga åtgärder. Möjliga utgångspunkter är rangordningseffekten, EU:s energibörs (EEX), missbruk av marknadsinflytande och effekterna av spekulativa transaktioner och högfrekvenshandel. Elpriserna bör frikopplas från gaspriserna, och pristak bör beaktas. Exceptionella vinster bör bli föremål för avgifter, på ett sätt som inte avskräcker från investeringar i koldioxidsnåla lösningar. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Huvudfokus för EU:s prioriteringar måste vara solidaritet med Ukrainas befolkning samt att stärka EU:s strategiska oberoende och sträva efter fred. Detta ligger i linje med artikel 21 i EU-fördraget, där det bland annat anges att unionen ska föra en politik för att ”skydda sina värden, sina grundläggande intressen, sin säkerhet, sitt oberoende och sin integritet”, ”konsolidera och stödja demokrati” och ”bevara freden, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet”. Här noterar EESK också de mål som fastställs i rådets Versaillesförklaring, nämligen att stärka EU:s suveränitet genom att minska dess strategiska beroenden, öka försörjningstryggheten när det gäller råvaror av avgörande betydelse och fasa ut beroendet av Ryssland när det gäller fossila bränslen. EESK välkomnar de åtgärder som vidtas för att gradvis fasa ut beroendet av fossila bränslen och efterlyser ytterligare åtgärder i denna riktning. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Faciliteten för återhämtning och resiliens har blivit det viktigaste verktyget för att genomföra EU:s politiska prioriteringar inom ramen för planeringsterminen och har redan på ett avgörande sätt bidragit till att stabilisera ekonomin under pandemin, förstärka den dubbla omställningen och intensifiera samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna. Faciliteten för återhämtning och resiliens kommer hädanefter att spela en nyckelroll när det gäller att mobilisera och kanalisera resurser för att hantera den pågående krisen och genomföra REPowerEU. Medlemsstaterna uppmanas att föreslå ett särskilt REPowerEU-kapitel i sina nationella planer för återhämtning och resiliens på grundval av de nya landsspecifika rekommendationerna. EESK betonar vikten av att genomföra de uppdaterade nationella planerna för återhämtning och resiliens på ett ändamålsenligt och hållbart sätt, så att de får en positiv och konkret inverkan på människors välbefinnande. Genom att koppla uppnåendet av de mål som anges i de nationella planerna för återhämtning och resiliens till utbetalning av delbetalningar från faciliteten för återhämtning och resiliens gör man emellertid de landsspecifika rekommendationerna mer betydelsefulla. Denna ändring av förfarandena måste övervakas och utvärderas, och EESK uppmanar kommissionen och rådet att säkerställa ett balanserat tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Det krävs i synnerhet ett närmare deltagande av arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer i planeringsterminen på nationell nivå för att säkerställa att alla samhällsgrupper är ordentligt representerade, främja skräddarsydda lösningar som fullt ut stöds av det organiserade civila samhället och uppnå ett brett egenansvar för de nationella planerna för återhämtning och resiliens. EESK efterlyser en reform av planeringsterminen som garanterar ett ändamålsenligt deltagande av hög kvalitet genom ett direktiv eller en förordning. Under ett formellt samrådsförfarande som grundar sig på regler och öppna förfaranden bör det civila samhällets organisationer vederbörligen informeras skriftligen och ges tillräckligt med tid för att analysera förslagen och utarbeta sina kommentarer och förslag. Införlivandet eller avvisandet av dessa förslag ska åtföljas av en motivering i offentliga handlingar. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | I samband med de nationella planerna för återhämtning och resiliens uppskattar EESK kommissionens rekommendation om att utgå från ”en framgångsrik tillämpning av partnerskapsprincipen i programplaneringen och genomförandet av sammanhållningspolitiken”, vilket EESK efterlyste i sitt yttrande om den årliga översikten över hållbar tillväxt 2022. Deltagande av det organiserade civila samhället måste bli obligatoriskt. I sin första resolution (10) om det civila samhällets deltagande i utformningen av planerna konstaterade EESK att detta deltagande till stor del var otillräckligt i de flesta medlemsstater och efterlyste miniminormer för ett sådant samråd. I sin andra resolution (11) uppmanade EESK många medlemsstater att öka civilsamhällesorganisationernas deltagande, främja transparent genomförande och övervakning samt förbättra tillhandahållandet av information till allmänheten, samtidigt som man uppmuntrar till ytterligare dialog om de nationella planerna för återhämtning och resiliens med alla berörda parter, vilket också skulle kunna bidra till att förhindra missbruk och bedrägerier. Resolutionen innehåller dessutom exempel på god praxis, såsom inrättandet av ett övervakningsorgan som omfattar det organiserade civila samhället, vilket kan tjäna som förebild för andra medlemsstater. Vid sin årliga konferens upprepade EESK:s grupp för den europeiska planeringsterminen sin uppmaning om att göra det civila samhällets deltagande obligatoriskt enligt lag (12). En lämplig medverkan från det organiserade civila samhällets och de lokala och regionala myndigheternas sida var även en uppmaning som framfördes i det gemensamma initiativbetänkandet från Europaparlamentets budgetutskott och utskott för ekonomi och valutafrågor om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens (13), som innehåller parlamentets bidrag till den granskningsrapport om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens som kommissionen antog den 29 juli 2022 (14). |
| --- | --- |

2.9

3.   Särskilda kommentarer

3.1   Hållbarhet på energi- och miljöområdet

| 3.1.1 | Kommissionen framhåller med rätta att en snabbare utfasning av fossila bränslen ”minskar vårt fossilberoende och bidrar samtidigt till våra klimatmål för 2030”. EESK betonar att miljömässig hållbarhet måste stå i centrum och välkomnar höjningen av målet för förnybar energi till minst 45 % av EU:s totala energimix, tillsammans med energieffektivitetsmålet om en minskning av energiförbrukningen med 13 % fram till 2030 som en del av REPowerEU-planen. Kommittén välkomnar också rekommendationerna om investeringar i energi, som bland annat bör inriktas på att stödja utsatta hushåll, främja hållbar mobilitet och utfasning av fossila bränslen inom industrin samt forskning och innovation och förstärkning av infrastrukturen, även i ett gränsöverskridande sammanhang. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Det fanns redan före kriget i Ukraina ett glapp mellan investeringsbehoven och finansieringen. För att nå det mellanliggande målet att utsläppen ska minska med 55 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer uppskattar man att det kommer att krävas ytterligare investeringar på upp till 520 miljarder euro per år (15). Det kommer också att vara nödvändigt att investera i kompetenshöjning och omskolning, klimatanpassning och viktig teknik, t.ex. batterier. Å andra sidan kommer omkring 30 % av EU:s budget för 2021–2027 att gå till den gröna omställningen. Sammanhållningspolitiken förväntas tillhandahålla omkring 100 miljarder euro under detta årtionde, och 224,1 miljarder euro ska hämtas från faciliteten för återhämtning och resiliens (16). Kommissionens analys har nyligen visat att REPowerEU förutsätter ytterligare investeringar på 210 miljarder euro fram till 2027, utöver vad som krävs för att uppnå målen i 55 %-paketet. För att mobilisera finansiering föreslås olika möjligheter som till stor del bygger på lånedelen inom faciliteten för återhämtning och resiliens. EESK uppmanar kommissionen att tillhandahålla en strukturerad översikt av vilka EU-medel som ska användas och i vilken utsträckning investeringar omfattas av EU-program, privata investeringar i medlemsstaterna eller blandade former. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Med tanke på det brådskande behovet och det gemensamma intresset av att påskynda energiomställningen rekommenderar EESK eftertryckligen att medlemsstaterna snabbt och på ett heltäckande sätt utnyttjar de möjligheter som erbjuds genom Next Generation EU, de nationella planerna för återhämtning och resiliens och den REPowerEU-plan som nyligen lades fram. Om de befintliga åtgärderna visar sig vara otillräckliga för att tillgodose de eventuellt ökande finansieringsbehoven kommer ytterligare åtgärder att krävas. EESK anser att en klimatanpassningsfond (17) bör inrättas för att ge omedelbart stöd i händelse av katastrofer. Även om en gyllene regel införs kan det dessutom hända att vissa medlemsstater fortfarande inte kommer att kunna tillhandahålla de belopp som behövs utan att äventyra sin finanspolitiska hållbarhet. Därför bör man överväga att stärka Next Generation EU och/eller InvestEU. En sammankoppling av bidrag och/eller lån och investeringar i energiomställningen kan utgöra en vändpunkt. EESK efterlyser en rättvis och balanserad strategi för att förbättra företagsklimatet och produktiviteten. I samband med omstrukturering av medel och även vid utarbetandet av den nya fleråriga budgetramen varnar EESK under alla omständigheter för att skära ner anslagen till sociala mål och en rättvis omställning. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Kommissionen framhåller med rätta att ”[o]mställningen av EU:s ekonomi [...] endast [kan] lyckas om den är rättvis och omfattar alla, och om alla kan dra nytta av de möjligheter som den medför” (18). Detta får inte bli tomma ord. EESK efterlyser återigen en kartläggning och analys av de effekter som omställningen kommer att få på sysselsättning och kompetens (19). I tider av osäkerhet och kriser bör man i ännu högre grad säkerställa social dialog och en sund företagsstyrning med arbetstagarmedverkan samt arbetsmarknadsparternas och civilsamhällesorganisationernas medverkan i det politiska beslutsfattandet. Slutligen bör alla aspekter av miljömässig hållbarhet, inbegripet biologisk mångfald och förebyggande av föroreningar, fortsätta att stå högt upp på dagordningen. Principen om att inte orsaka betydande skada bör också tillämpas i samband med de uppdaterade nationella planerna för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Produktivitet

| 3.2.1 | Fullbordandet av den inre marknaden bör främja ekonomisk och social konvergens uppåt mellan medlemsstaterna. EESK håller med kommissionen om att snedvridningar inom och hinder på den inre marknaden måste åtgärdas. Att hjälpa regionerna att frigöra sin fulla potential kommer inte bara att bidra till en mer integrerad inre marknad utan också till att öka EU:s produktivitet och bidra till en hållbar energiförsörjning, eftersom kapaciteten att producera förnybar energi varierar avsevärt mellan regionerna. Det krävs framsteg när det gäller att fullborda kapitalmarknadsunionen och bankunionen samtidigt som man säkerställer stabilitet på finansmarknaderna för att främja att finansiering och investeringar är tillförlitliga och sunda. I synnerhet stärker upplåningen inom ramen för Next Generation EU EU:s kapitalmarknader och eurons internationella roll. EESK framhåller dessutom ramen för hållbar finansiering, som syftar till att styra privata investeringar mot hållbarhet, samtidigt som vi betonar vikten av att beakta klimatrelaterade risker. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESK välkomnar en övergripande politisk strategi som omfattar investeringar och reformer för att förbättra företagsklimatet och främja produktiviteten på ett rättvist och balanserat sätt. Reformerna bör inriktas på ändamålsenlig offentlig förvaltning, modern transportinfrastruktur, utbildning av hög kvalitet och resurseffektivitet. EESK håller med kommissionen om att oberoende, högkvalitativa och effektiva rättssystem och välfungerande ramar för korruptionsbekämpning är avgörande. Forskning och innovation förblir, tillsammans med utbildning, viktiga verktyg för att främja produktivitet, konkurrenskraft, den gröna och den digitala omställningen, uppåtgående konvergens och EU:s strategiska oberoende. EESK välkomnar kommissionens rekommendationer om att bland annat underlätta kunskapsöverföring, producera spetskompetens, främja företagsinnovation och locka begåvningar. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EESK kommenterar meddelandet om vår europeiska tillväxtmodell enligt följande: Kommissionen lyfter fram åtgärder för att minska strategiska beroenden, såsom internationella partnerskap, industriallianser, offentliga och privata investeringar och, i synnerhet, diversifiering av leveranskedjor. EESK betonar hur viktigt det är att EU främjar en frihandelsagenda på ett rättvist sätt utan att bortse från miljömässiga och sociala mål längs leveranskedjorna. När det gäller tillgången på råvaror och förnödenheter av avgörande betydelse bör EU sträva efter strategiskt oberoende, så att man inte på nytt gör sig beroende av stater som inte delar EU:s värden. Dessutom bör produktionen av viktiga produkter, såsom läkemedel, flyttas till EU för att säkerställa deras tillgänglighet i händelse av en nödsituation. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Digitalisering är en möjliggörande faktor för den gröna omställningen, produktiviteten och konkurrenskraften. Kommissionen lyfter med rätta fram fyra åtgärdsområden, nämligen digital utbildning, digitala färdigheter och digital kompetens, säker och hållbar infrastruktur för digital teknik och konnektivitet, digital omställning av företag samt digitalisering av offentliga tjänster och utbildningssystem. För att uppnå dessa mål krävs mer investeringar i viktig digital teknik, inbegripet cybersäkerhet, artificiell intelligens, dataområden och halvledare. EESK efterlyser en hållbar digitalisering genom att sociala rättigheter tryggas, energieffektiviteten ökas och det elektroniska avfallet och vattenanvändningen minskas. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Kommissionen hävdar att en stor del av investeringarna för att finansiera den dubbla omställningen och öka motståndskraften kommer att komma från den privata sektorn, samtidigt som offentliga investeringar bör vara välriktade och bidra till att locka privata investeringar och korrigera marknadsmisslyckanden. EU strävar efter att mobilisera minst 1 biljon euro under det kommande årtiondet genom EU:s budget och tillhörande instrument. Kommissionen framhåller med rätta att offentligt stöd måste vara väl inriktat på projekt med tydligt mervärde och att konkurrenspolitiken bör spela en nyckelroll. EESK betonar behovet av transparens och övervakning för att man ska kunna säkerställa integritet och uppnå de avsedda målen, i synnerhet inom ramen för InvestEU eller liknande program. Dödviktseffekter bör undvikas genom att man säkerställer att investeringar som ändå skulle ha gjorts inte subventioneras. Anslagen måste vara transparenta och riskerna bör delas på ett rättsligt bindande sätt så att den offentliga sektorn inte överbelastas. Jämfört med offentlig finansiering bör inga högre kostnader uppstå, och statliga stödåtgärder bör villkoras mot skapande av arbetstillfällen av hög kvalitet och mot att arbetstagarrättigheter och skattskyldigheter respekteras. |
| --- | --- |

3.2.5

3.3   Rättvisa

| 3.3.1 | EU är visserligen ett relativt välmående område med globala mått mätt, men ojämlikheter mellan och inom medlemsstater och regioner utgör en stor utmaning. Kommissionen visar att de totala inkomstskillnaderna och risken för fattigdom eller social utestängning tack vare snabba politiska åtgärder låg kvar på en relativt stabil nivå under 2019 och 2020, medan effekterna på medellång sikt är osäkra. Många som redan hade det sämre har drabbats oproportionerligt hårt. Prishöjningarna drabbade låginkomsthushåll hårdast. Dessutom fortsatte bostadspriserna att stiga kraftigt, med den snabbaste tillväxten på tio år i vissa medlemsstater, samtidigt som räntorna har börjat stiga. Miljontals människor har mindre pengar att röra sig med och kämpar för att få ekonomin att gå ihop. En enorm osäkerhet kvarstår på många områden, klimatrelaterade katastrofer ökar och den dubbla omställningen orsakar strukturella förändringar. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Social hållbarhet är inte bara ett mål i sig utan också en förutsättning för en stabil ekonomisk och politisk situation, rättvis produktivitet och konkurrenskraft. Sjunkande realinkomster och dystra framtidsutsikter påverkar inte bara individens välbefinnande utan även den ekonomiska efterfrågan och därmed investeringsplaner, produktion och tillväxt. Även om banksektorn har visat sig vara motståndskraftig och nödlidande lån har minskat avsevärt, med undantag för tre medlemsstater, kan denna motståndskraft äventyras om det sker en ytterligare konjunkturnedgång. EESK varnar för sådana andrahandseffekter. När det gäller stigande priser finns det ett akut behov av att skydda de mest utsatta och bevara köpkraften hos låg- och medelinkomsthushåll, som står för en stor del av den ekonomiska efterfrågan. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | EESK välkomnar eftertryckligen de åtgärder som vidtagits för att skydda de mest utsatta och mildra de sociala konsekvenserna av de många kriserna i EU, t.ex. Sure, och för att stödja människor som flyr från Ukraina. EESK håller också med kommissionen om vikten av att säkerställa tillgång till utbildning av god kvalitet på alla nivåer, tillräcklig täckning genom sociala skyddsnät och överkomliga och subventionerade bostäder, jämte med effektiva, resilienta och hållbara hälso- och sjukvårdssystem. EESK vill fästa uppmärksamheten på behovet av att även stödja ungdomar som drabbats av energikrisen. Ett fullständigt genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter är avgörande: dess genomförande i den europeiska planeringsterminen tillsammans med övervakningen via den sociala resultattavlan är ett steg i rätt riktning. Sist men inte minst är reformerna och investeringarna inom de nationella planerna för återhämtning och resiliens, som bidrar till social inkludering och resiliens, mycket välkomna. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Intervjuer som genomförts inom ramen för EESK:s resolution om det organiserade civila samhällets deltagande visar att den sociala dimensionen är relativt underutvecklad i vissa nationella planer för återhämtning och resiliens. EESK rekommenderar att man uppmärksammar fördelningseffekterna och noggrant beaktar den europeiska pelaren för sociala rättigheter i samband med de nationella planerna för återhämtning och resiliens. EESK efterlyser dessutom en uppskattning av de investeringar som krävs för att genomföra pelaren. EESK betonar vikten av att hitta en balans mellan ekonomiska friheter och sociala och arbetsmarknadsrelaterade rättigheter. Nationella rättigheter för att skydda anställda bör aldrig klassas som administrativa hinder för marknaden (20). När den inre marknaden stärks bör sociala rättigheter och arbetstagares rättigheter respekteras i lika hög grad i syfte att trygga EU:s framsteg mot ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet på ett rättvist sätt. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Makroekonomisk stabilitet

| 3.4.1 | Genom att möjliggöra och genomföra omfattande finanspolitiskt stöd på nationell nivå och EU-nivå kunde man på ett avgörande sätt bidra till att trygga den ekonomiska, sociala och politiska stabiliteten, inte minst eftersom dessa åtgärder ökade förtroendet. Även om den ekonomiska återhämtningen har påverkats allvarligt sedan kriget bröt ut är det mycket troligt att den expansiva finanspolitiska inriktningen under 2022 kommer att bidra till att mildra effekterna av den senaste krisen igen och säkerställa stabiliteten. EESK stöder kommissionens rekommendationer om att tillåta automatiska stabilisatorer att verka och att öka investeringarna för att genomföra den dubbla omställningen. I synnerhet är det mycket glädjande att den allmänna undantagsklausulen fortsätter att gälla under hela 2023, eftersom den ekonomiska situationen i EU inte har återgått till det normala och medlemsstaterna vid behov måste kunna reagera snabbt. EESK konstaterar att ECB har höjt räntorna för första gången på elva år och efterlyser med kraft politiska åtgärder som kan säkerställa att avkastningsskillnaderna mellan europeiska obligationer är måttliga och förhindra turbulens på finansmarknaderna, för att inte äventyra privata investeringar i energiomställningen och undvika en recession. Även om dessa mål kan komma att kräva omfattande användning av ECB:s verktygslåda kommer penningpolitiken på egen hand inte att kunna bromsa den nuvarande prisdynamiken på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | EESK välkomnar de diskretionära finanspolitiska åtgärderna för att dämpa effekterna av de höga energipriserna, som beräknas uppgå till 0,6 % av EU:s BNP 2022, för de mest sårbara och särskilt utsatta industrierna. Energibristen och effekterna på andra råvarupriser kan dock också vara relevanta på medellång sikt, parallellt med pågående geopolitiska spänningar och ytterligare nedåtriktat tryck på EU:s ekonomi. Dessutom utgör de låga tillväxtutsikterna i kombination med ett ökat pristryck nya dilemman för EU:s ekonomiska politik. EESK stöder därför kommissionens rekommendation om att EU bör vara redo att reagera på den föränderliga ekonomiska situationen. Situationen måste övervakas noggrant, så att nya svårigheter som gör det nödvändigt med en stabiliserande finanspolitisk stimulans kan upptäckas i ett tidigt skede, och behovet av att förlänga stödåtgärderna förutses. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Kommittén ställer sig tveksam till att begränsa ökningen i nationellt finansierade löpande utgifter till en nivå som ligger under den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt i medlemsstater med hög skuldsättning. EESK betonar samtidigt att man vid all begränsning av de primära löpande utgifterna måste ta hänsyn till de sociala konsekvenserna och varnar för nedskärningar i utgifterna för sociala tjänster, hälso- och sjukvård och utbildning. Skillnaderna mellan medlemsstaterna bör däremot hanteras på ett välståndsinriktat sätt, till exempel genom att främja forskning och utveckling och underlätta utbildning. EESK hyser också tvivel om huruvida det är lämpligt att föreslå att förfaranden vid alltför stora underskott ska inledas under våren 2023, och påpekar att EU:s finanspolitiska regler knappt genomfördes (21) och att sanktionerna i den andra fasen av förfarandet vid alltför stora underskott aldrig tillämpades eftersom de skulle ha förvärrat situationen ytterligare i en tid av ekonomiska svårigheter. EESK ifrågasätter dessutom den eventuella tillämpningen av förfaranden vid alltför stora underskott medan undantagsklausulen fortfarande är aktiverad. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | EESK framför återigen sina synpunkter på bristerna i den nuvarande finanspolitiska ramen och upprepar att ramen bör moderniseras, bland annat genom att man fastställer realistiska och operativa underskotts- och skuldmål (22), inför en gyllene regel för investeringar och tillåter större flexibilitet och landsspecifik differentiering utan att äventyra den finanspolitiska hållbarheten på medellång sikt. Ett sunt värde för euron måste säkerställas genom en balanserad monetär och finanspolitisk strategi i linje med sund makroekonomisk styrning. EESK har också uppmanat kommissionen att lägga fram riktlinjer för en övergångsperiod under vilken förfarandet vid alltför stora underskott inte bör inledas innan den reviderade ramen träder i kraft (23). Dessutom betonade Europaparlamentet i sin resolution av den 8 juli 2021”vikten av att ha en tydlig väg mot en reviderad finanspolitisk ram, helst innan den allmänna undantagsklausulen avaktiveras”, och framhöll att ”tillämpningen av den nuvarande finanspolitiska ramen, i synnerhet anpassningsbanorna, [skulle] leda till en snabb skuldminskning som skulle kunna undergräva ekonomiernas återhämtning”. För att undvika stabilitetsrisker och öka krisberedskapen och insatskapaciteten bör man slutligen överväga att inrätta lämpliga EU-medel. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | EESK stöder till fullo rekommendationen att man bör fortsätta med samordnade insatser för att intensifiera kampen mot aggressiv skatteplanering och skatteundandragande, liksom de spridningseffekter som detta leder till mellan medlemsstaterna, och efterlyser samordnade åtgärder. EESK välkomnar OECD-avtalet om reformen av bolagsbeskattningen och uppmanar medlemsstaterna att snabbt genomföra den. EU bör främja detta avtal på internationell nivå, i synnerhet med viktiga handelspartner. Dessutom är strategier som syftar till att flytta skattebördan bort från arbete och – så länge fördelningseffekterna noga övervägs – i riktning mot att stödja den dubbla omställningen välkomna. Fastighetsskatt är till exempel mindre snedvridande och skulle möjliggöra en skatteväxling bort från arbete. EESK vill dessutom fästa uppmärksamheten på att man i samband med säkerställandet av en försiktig finanspolitik endast tar upp utgiftsrelaterade åtgärder och inte intäktsbaserade åtgärder. Sammantaget är ett rättvist intäktssystem en förutsättning för finanspolitisk hållbarhet och för att återställa sunda offentliga finanser, särskilt i kraftigt skuldsatta länder. |
| --- | --- |

3.4.5

Bryssel den 27 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Se EESK:s yttrande om Årlig översikt över hållbar tillväxt 2022 (EUT C 275, 18.7.2022, s. 50)

1

(2)  Se ”European Economic Forecast. Spring 2020” (europa.eu), s. 1.

2

(3)  COM(2022) 230 final.

3

(4)  Europeiska kommissionens meddelande ”Mot en grön, digital och resilient ekonomi: vår europeiska tillväxtmodell”.

4

(5)  ”Europeiska planeringsterminen 2022: meddelande om vårpaketet” — Europeiska kommissionen (europa.eu).

5

(6)  ”Summer 2022 Economic Forecast: Russia’s war worsens the outlook” (europa.eu).

6

(7)  ”Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience” | Europeiska kommissionen (europa.eu).

7

(8)  Se EESK:s yttrande om Årlig översikt över hållbar tillväxt 2022 (EUT C 275, 18.7.2022, s. 50).

8

(9)  Tal av kommissionens ordförande Ursula von der Leyen under debatten vid Europaparlamentets plenarsammanträde (8.6.2022) om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 30–31 maj 2022.

9

(10)  EUT C 155, 30.4.2021, s. 1.

10

(11)  Se EESK:s resolution om Det organiserade civila samhällets medverkan i de nationella planerna för återhämtning och resiliens – hur kan den förbättras? (EUT C 323, 26.8.2022, s. 1).

11

(12)  ”Annual ESG Conference 2022”, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (europa.eu).

12

(13)  2021/2251(INI), punkt 88.

13

(14)  COM(2022) 383 final

14

(15)  En ökning från de 683 miljarder euro per år som investerats under det senaste årtiondet. I ett mellanscenario uppskattades ytterligare årliga investeringsbehov till i genomsnitt 360 miljarder euro fram till 2030. Se Bruegel Policy Contribution nr 18/21, september 2021. Ytterligare investeringar kommer att behövas efter 2030.

15

(16)  COM(2022) 231 final.

16

(17)  Se EESK:s yttrande om Klimatanpassningsfond finansierad av Sammanhållningsfonden och Next Generation EU (EUT C 486, 21.12.2022, s. 23).

17

(18)  Europeiska kommissionens meddelande ”Mot en grön, digital och resilient ekonomi” (COM(2022) 83 final).

18

(19)  Se EESK:s yttrande om 55 %-paketet (”Fit for 55”): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet, (EUT C 275, 18.7.2022, s. 101).

19

(20)  Se EESC:s yttrande om Årlig översikt över hållbar tillväxt 2022 (EUT C 275, 18.7.2022, s. 50), punkt 3.2.3.

20

(21)  Enligt IMF:s prognoser från oktober 2015 förväntades regeln om skuldminskning på en tjugondel inte iakttas av nio medlemsstater under de följande tre åren. Den andra fasen av förfarandet vid alltför stora underskott genomfördes inte (Bruegel Policy Contribution, mars 2016).

21

(22)  Klaus Regling, direktör för Europeiska stabilitetsmekanismen, föreslår att skuldkvoten justeras från 60 % till 100 %, samtidigt som underskottet per år behålls på 3 % av BNP.

22

(23)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 227, och EUT C 105, 4.3.2022, s. 11.

23

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/43

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ytterligare överväganden avseende rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet

(COM(2021) 742 final)

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/07)

| Föredragande: | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Föredragande:

Juraj SIPKO

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 22.3.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 6.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 170/1/2// |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

22.3.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

6.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

27.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

170/1/2//

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK noterar att den nuvarande ekonomiska utvecklingen i euroområdet och EU i stort kännetecknas av en exceptionellt stor ekonomisk, geoekonomisk och politisk osäkerhet. Detta beror på två pågående systemchocker, nämligen den fortsatta förekomsten av covid-19 och Rysslands invasion av Ukraina. Det finns också en ny risk som hänger samman med fragmenteringen mellan sektorer inom internationell handel, betalningar, kapital och finansmarknader, inbegripet tillverkning, forskning och transport. Systemriskerna har lett till en enorm ökning av statsskulden och en ökning av inflationen. Att ta itu med klimatförändringarna förblir dock den största utmaningen för euroområdet och EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén erinrar om att kampen mot den fortsatta förekomsten av covid-19 långt ifrån är över. Därför bör alla väsentliga och systemiska åtgärder vidtas för att bekämpa sjukdomen, samtidigt som man förbereder sig för eventuella andra epidemier och pandemier. Vi betonar att den högsta avkastningen på investeringar finns inom hälso- och sjukvårdssektorn, vilket bekräftas av erfarenheterna från de senaste två åren. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK vill se ett slut på Rysslands aggression och kriget i Ukraina samt ett återställande av Ukrainas territoriella integritet. Detta kan skapa förutsättningar för motståndskraftig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt i länderna i euroområdet och i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK följer noga de ytterst ogynnsamma inflationstendenserna, som främst beror på stigande priser på råvaror, livsmedel och energi, samt störningar i leveranskedjan. I denna situation är räntehöjningar inte ett särskilt effektivt verktyg. En alltför snäv penningpolitik kan också öka risken för recession och försena privata investeringar i energiomställningen, trots att behovet är akut. Vi rekommenderar därför att ECB genomför en lämplig proportionalitetsbedömning och omsorgsfullt analyserar bieffekterna av en åtstramad penningpolitik och dess konsekvenser för de långsiktiga prisstabilitetsmålen. Kommittén uppmuntrar dock Europeiska centralbanken att sänka kärninflationen utan att äventyra EU:s ekonomiska återhämtning. Med tanke på ovannämnda risker bör ECB gå varsamt fram när det gäller att normalisera penningpolitiken. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Med tanke på de kraftigt stigande energi- och livsmedelspriserna rekommenderar vi att de ekonomiska beslutsfattarna i medlemsstaterna inrättar ett fungerande och effektivt socialt skyddsnät för de mest utsatta befolkningsgrupperna, inklusive de mest drabbade delarna av medelklassen, så att ingen lämnas på efterkälken. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Vi är oroade över den pågående ökningen av statsskulden. Därför rekommenderar vi att åtgärder vidtas för att konsolidera de offentliga finanserna på medellång sikt. I syfte att fylla på de nationella budgetarna ser EESK utrymme för rättvis beskattning, kombinerat med en effektiv användning av offentliga medel. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Att aktivera den allmänna undantagsklausulen till följd av covid-19 var rätt beslut. Även om den har förlängts till 2023 kommer ytterligare en förlängning att behöva övervägas om systemriskerna kvarstår. Vi förväntar oss därför att kommissionen utan dröjsmål tar fram konkreta åtgärder för att reformera stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Trots de framsteg som gjorts för att upprätta en finansiell union måste alla konkreta och systemiska åtgärder antas och genomföras med målet att fullborda bankunionen och kapitalmarknadsunionen. I detta syfte uppmanar vi de ansvariga organisationerna och de behöriga institutionerna att samarbeta för att skapa en finansiell union. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Fragmenteringen har negativa effekter. Kommittén pekar på instabiliteten på marknaden för statsobligationer inom euroområdet. Därför är det välkommet att Europeiska centralbanken den 15 juni 2022 tillkännagav att åtgärder ska utarbetas med målet att komma till rätta med fragmenteringen i euroområdet. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK stöder omställningen av euroområdets ekonomier. Samtidigt framhäver detta den existentiella risk som är förknippad med klimatförändringarna. Mot denna bakgrund, och trots den oförutsedda komplexa geoekonomiska utvecklingen, rekommenderas en övergång till förnybara energikällor och användning av de finansiella resurser som finns tillgängliga inom ramen för återhämtningsplanen samt andra finansiella resurser, däribland finansiering från den privata sektorn. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Precis som andra EU-länder står euroländerna för närvarande inför systemchocker, risker och hot. Med tanke på den kritiska period som mänskligheten befinner sig i uppmanar vi därför alla länder och behöriga internationella institutioner att samarbeta för att ta itu med de tidigare aldrig skådade systemchocker, risker och hot som världen för närvarande står inför. Att skjuta upp antagandet och genomförandet av åtgärder kan få långtgående konsekvenser, inte bara i form av materiella förluster, utan även – och framför allt – för människors liv. |
| --- | --- |

1.11

2.   Bakgrund och sammanhang

| 2.1 | För närvarande är två veritabla systemchocker aktuella, nämligen covid-19 och Rysslands invasion av Ukraina, och tillsammans med den efterföljande geoekonomiska fragmenteringen har detta lett till utbredd osäkerhet. Dessutom har stigande priser på råvaror och livsmedel lett till betydande socioekonomiska risker i både euroområdet och EU som helhet. Mot bakgrund av det existentiella hot som klimatförändringarna utgör är omställningen till en grön ekonomi en av de största utmaningarna för euroområdet och EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Dagens ekonomiska utveckling åtföljs av oöverträffade veritabla externa chocker i euroländerna. Mot bakgrund av de underliggande makroekonomiska indikatorerna kan denna utveckling därför inte betraktas som stabil. Dessutom står vissa specifika medlemsstater i euroområdet inför långvariga strukturella utmaningar på vägen mot att bygga upp hållbara, motståndskraftiga och inkluderande ekonomier. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Före dessa två systemchocker var inflationen relativt låg i nästan alla medlemsstater i euroområdet. En relativt lägre inflationstakt noterades redan innan klimatkrisen bröt ut, och vissa euroländer upplevde till och med deflation. Rådande inflationsutveckling kräver omfattande användning av ECB:s verktygslåda. För närvarande är inflationen ett av de största hoten mot en hållbar, motståndskraftig och inkluderande ekonomisk tillväxt i euroområdet. Att minska och stabilisera inflationen och hålla den inom inflationsmålet, dvs. under 2 %, kan inte uppnås utan lämplig omläggning av Europeiska centralbankens penningpolitik. I detta sammanhang har Europeiska centralbankens råd vidtagit de åtgärder som krävs för att fullgöra bankens mandat att eftersträva prisstabilitet och skydda den finansiella stabiliteten. Det är viktigt att ECB den närmaste tiden går varsamt fram när det gäller att normalisera penningpolitiken. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Inflationen är den högsta sedan inrättandet av den europeiska monetära unionen. Det beror på en rad faktorer som gradvis har lett till stigande inflationstakt även under den galopperande globala covid-19-krisen. Den pågående ekonomiska återhämtningen i euroområdet har ytterligare förvärrat denna negativa trend till följd av det minskade utbudet. Rysslands invasion av Ukraina har också bidragit till högre priser. Det är befogat att fråga sig i vilken utsträckning Europeiska centralbankens penningpolitik, med hjälp av alla tillgängliga instrument som står till dess förfogande, kan bromsa inflationstillväxten och gradvis få den att återgå till och hålla den inom det uttalade inflationsmålet utan att äventyra den gemensamma valutans stabilitet och den ekonomiska återhämtningen från covid-19-krisen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Som det kunde konstateras under hösten 2021 är den nuvarande inflationstrenden varken tillfällig eller kortsiktig, och är ett tecken på utbredd osäkerhet. Under andra halvåret i fjol berodde prisökningarna främst på energipriserna, störningar i leveranskedjorna, en ovanligt kraftig ökning av råvarupriserna och högre transportkostnader. Med tanke på att orsakerna till de nuvarande prisökningarna är komplexa kommer penningpolitiken inte i sig att kunna begränsa inflationen. Det krävs en diversifiering av energiimporten och följaktligen ett minskat beroende av leveranser från Ryssland. Diversifiering ger också euroområdets medlemsstater en historisk möjlighet att inleda brådskande strukturreformer (t.ex. administrativa reformer, reformer av rättsväsendet och reformer som syftar till att stärka rättsstatsprincipen) och minska importberoendet av traditionella energiinsatsvaror. Det behövs dessutom marknadsinterventioner för att kontrollera den rådande prisvolatiliteten på energimarknaden. I detta sammanhang välkomnar EESK kommissionens förslag om en krisintervention för att komma till rätta med de höga energipriserna. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Samtidigt finns det belägg för att många företag har kunnat öka sina vinster per enhet trots stigande energipriser. Europeiska centralbankens analys visar att vinsterna har varit en viktig bidragande faktor till den totala inhemska inflationen, eftersom företagen har övervältrat högre kostnader och skyddat och ökat vinstmarginalerna. Marknadsinterventioner inom energisektorn kan dessutom hämma prisökningarna. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | De nuvarande prisökningarna är främst kopplade till utbudet. Denna trend inverkar negativt på euroområdets konkurrenskraft, leder till högre kostnader och pressar upp lönerna i tider av ekonomisk nedgång. Om detta negativa mönster fortsätter skulle det kunna leda till stagflation (även om det för närvarande inte förekommer i euroområdet som helhet). Senast noterades stagflation för nästan 40 år sedan. Det kan inte uteslutas att en oönskad stagflation inträffar ifall de externa systemchockerna fortgår. Å andra sidan pekar EESK på möjliga negativa effekter på efterfrågan om låg- och medelinkomsttagare drabbas av reallöneförluster. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Under 2021 sågs en relativt gynnsam trend i den ekonomiska tillväxten i euroområdets medlemsstater, utan förväntningar på en kraftig avmattning i investerings- och handelsflödena till följd av utbredd ekonomisk osäkerhet. Den globala covid-19-krisen kan komma att vidga klyftan i den ekonomiska tillväxten i euroområdet om inte strukturreformer antas och genomförs. Denna trend i riktning mot fördjupade skillnader kan ha stor inverkan på konvergensen och förvärra denna negativa utveckling i medlemsstaterna i euroområdet. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | På kort sikt är utsikterna till potentiell investeringstillväxt knappast uppmuntrande. De instrument som antagits för återhämtningen efter covid-19 (faciliteten för återhämtning och resiliens) har i viss mån tappat farten till följd av den investeringsosäkerhet som orsakats av kriget i Ukraina. Det är därför viktigt att de enskilda ekonomierna kan hantera de fortsatta störningarna i handels- och investeringsflödena och den fortsatta osäkerheten i den globala ekonomin, men främst den stora osäkerheten i euroområdets medlemsstater. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Den ekonomiska avmattningen beror också på betydande höjningar av energipriserna för hushållen. Vissa medlemsstater har vidtagit åtgärder för att ta itu med prisökningarna i form av subventioner, omläggning av mervärdesskatten (inklusive ytterligare sociala avgifter) och sociala energitaxor för hushållen med de lägsta inkomsterna. Det är därför på sin plats att ompröva den effektiva energianvändningen i hushållen och ändra vanorna när det gäller energikonsumtion. Stigande energipriser har lett till ett gradvis undanträngande av andra produkter från konsumentkorgen, för vilka efterfrågan nu har minskat. Dessutom leder högre energipriser för hushållen till en förändring i hushållens konsumtionsmönster och en betydande minskning av konsumtionen av vissa konsumtionsvaror. Energi är dock en basvara och kan endast reduceras i begränsad utsträckning, vilket innebär att i synnerhet fattigare hushåll kommer att drabbas av dessa prishöjningar. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Covid-19 har haft en mycket negativ inverkan på de offentliga finanserna i euroområdets medlemsstater. Stabilitets- och tillväxtpaktens allmänna undantagsklausul aktiverades i mars 2020 för att hantera covid-19-krisen. Den tillfälliga ramen för statligt stöd inrättades också, vilket gjorde det möjligt att i stor skala använda skatteincitament för att stödja företagssektorn men också för att upprätthålla den sociala stabiliteten. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | De finanspolitiska åtgärderna och produktionsnedgången har lett till en betydande ökning av den offentliga skuldkvoten, särskilt i vissa medlemsstater med hög skuldsättning. Det är av yttersta vikt att fortsätta att säkerställa en hållbar offentlig skuldsättning genom en gradvis minskning av statsskulden. Med tanke på att energipriserna kommer att fortsätta att ligga kvar på en hög nivå på medellång sikt kommer det att krävas en översyn av marknads- och prissättningsmekanismerna, tillsammans med ytterligare finanspolitiska stödåtgärder, för att stödja de hushåll och företag som påverkas mest av energiprisökningarna. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Ökade utgifter för säkerhet och andra kritiska prioriteringar kan leda till en tillfällig försämring av euroområdets ekonomiska ställning i världsekonomin. Därmed står medlemsstaterna i euroområdet inför den stora utmaningen att gå mot en hållbar ekonomisk tillväxt och upprätthålla euroområdets andel i förhållande till andra globala konkurrenter, med hjälp av alla tillgängliga verktyg i kombination med effektiv individuell politik, inbegripet diplomatiska verktyg. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | På senare tid har eurons växelkurs sjunkit gentemot US-dollarn till följd av en negativ geopolitisk utveckling, en nedgång som började i maj 2021. Deprecieringen av euron, som är den näst största reservvalutan, beror främst på de olika penningpolitiska åtgärder som vidtas av Europeiska centralbanken och Federal Reserve System (FED). |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | På grundval av ovanstående analyser har kommissionen lagt fram sin ekonomiska prognos (juli 2022), som i hög grad tar intryck av händelserna i Ukraina. Enligt prognosen förmodas den ekonomiska tillväxten i år komma att uppgå till 2,7 % i EU:s medlemsstater och 2,6 % i euroområdet, för att nästa år sjunka till 1,5 % respektive 1,4 % enligt kommissionens beräkningar. Den genomsnittliga inflationstakten beräknas uppgå till 7,6 % i EU och 7,6 % i euroområdet i år, medan inflationen nästa år förväntas sjunka till 4,6 % respektive 4 %. |
| --- | --- |

2.15

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK betonar att den ekonomiska utvecklingen på kort och även medellång sikt i länderna i euroområdet är starkt påverkad av återverkningarna av Rysslands invasion av Ukraina, ett förhållande som kan förvärras. Denna negativa utveckling är systemisk och liknar inte något som vi upplevt sedan andra världskriget. Det är därför mycket svårt att jämföra den med andra chocker som historiskt sett har haft en negativ inverkan på den ekonomiska utvecklingen i euroområdet. Under alla omständigheter råder en mycket utbredd osäkerhet, vilket gör det svårare att sia om den framtida utvecklingen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommittén påpekar att utvecklingen hos de underliggande makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorerna i euroländerna inte är uppmuntrande. Osäkerheten är exceptionellt hög. Det finns framför allt ett antal okända variabler som kan komma att påverka den redan extremt utbredda osäkerheten som främst är av geopolitisk och ekonomisk karaktär. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vi anser att inflationstrenden utgör en stor risk för de socioekonomiska framstegen i euroländerna. Den nuvarande inflationsrisken är främst kopplad till försörjning och störningar i värdekedjorna. Händelserna i Ukraina har vid sidan av åtgärder för att begränsa spridningen av covid-19 lett till förändringar avseende utbudet, särskilt när det gäller energiinsatsvaror, inbegripet råvarupriser. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Rådande inflationsutveckling kräver att ECB:s verktygslåda används i stor omfattning för att prisstabilitet genom en ackommoderande penningpolitik ska kunna uppnås. ECB bör gå varsamt fram när det gäller att normalisera penningpolitiken. Dessutom förväntas penningpolitiken även i fortsättningen stödja den ekonomiska politiken i euroländerna. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Vi betonar att risken för inflation inte har begränsats i medlemsstaterna och att försöken att undanröja den är halvdana. Med tanke på den fortsatt ogynnsamma inflationstrenden och dess inverkan på hushållen, tillsammans med förändrad konkurrenskraft, uppmanar vi alla behöriga och ansvariga institutioner att anta och genomföra samtliga brådskande åtgärder i syfte att motverka de negativa prischockerna. Samtidigt måste turbulens på marknaden för statsobligationer i euroområdet förhindras (1). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK välkomnar offentliggörandet av REPowerEU-programmet. Vi förutsätter att detta program kommer att bidra till ett gradvis minskat beroendet av energitillförsel från Ryska federationen. Det ger också möjlighet att gradvis eliminera de största kostnadsriskerna, som utgör ett stort hot mot prisstabiliteten i euroländerna. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vi förväntar oss att REPowerEU ska bidra till ytterligare två viktiga aspekter: (i) Att REPowerEU stimulerar fler investeringar i utvalda sektorer och områden, och därmed förverkligar en idé som lades fram redan innan Ryssland invaderade Ukraina. Grundtanken är att detta år ska kännetecknas av ökade investeringar, särskilt på utvalda områden av allmänt intresse. (ii) Att REPowerEU i hög grad också ska bidra till de viktigaste strukturella förändringar som den nuvarande generationen står inför och därmed uppfylla de centrala målen att göra euroområdets ekonomier mer konkurrenskraftiga, hållbara och motståndskraftiga, i syfte att uppnå de överordnade målen i den gröna given. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK övervakar noga hur investeringarna egentligen omfördelas jämfört med de ursprungliga investeringsplanerna. Investeringstillväxten kan förväntas bli lägre i sektorer som är kopplade till EU-ländernas energiomställning och genomförande av prioriteringarna i den gröna given. Det är oklart vilka utsikterna kommer att vara inom sektorer och områden som inte är direkt kopplade till varandra. Mot denna bakgrund kommer det att vara viktigt att följa utvecklingen av små och medelstora företag inom traditionella ekonomiska sektorer (som inte är strategiskt nödvändiga eller eftersträvar spetskompetens i världsklass) i syfte att utnyttja de potentiella möjligheter som enskilda regioner erbjuder dem. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Vi stöder helhjärtat att vederbörlig hänsyn tas inte bara till uppfyllandet av aktuella kritiska prioriteringar utan också till att säkerställa enhetliga innovationsresultat i alla regioner, euroområdet och EU som helhet. Att underskatta detta mål kan leda till att regionerna i euroområdet och EU:s medlemsstater glider ifrån varandra. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kommittén välkomnar möjligheten till starkare konvergens tack vare tillväxten i de tidigare mindre utvecklade medlemsstaterna i euroområdet, som i ett längre tidsperspektiv har ökat i en snabbare takt än genomsnittet i euroområdet. I detta sammanhang bör det noteras att covid-19 och det pågående kriget i Ukraina kan leda till en fördjupad divergens i euroområdets medlemsstater, vilket inte bidrar till att förverkliga de grundläggande idéer som anges i Maastrichtfördraget. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Vi välkomnar och stöder den aktuella debatten om utformningen av den nya institutionella ramen för de offentliga finanserna i EU:s medlemsstater. I detta sammanhang påpekar kommittén att en uppdatering av stabilitets- och tillväxtpaktens finanspolitiska regler framför allt är motiverad av att den finansiella hållbarheten måste bringas i samklang med de uppenbara offentliga investeringsbehoven. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Vi anser att det finns utrymme för ömsesidig samordning och kopplingar mellan olika typer av politiska åtgärder som syftar till att säkerställa en hållbar offentlig skuldsättning. I motiverade fall finns det dessutom ett behov av att stödja finanspolitiska strategier i linje med en medelfristig strategi för finanspolitiska korrigeringar inriktade på återhämtning och resiliens. Kommittén förväntar sig realistiska och genomförbara lösningar som utmynnar i en plattform för offentliga finanser, som bör genomföras utan dröjsmål. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Med tanke på att de offentliga budgetarna är ansträngda till följd av covid-19-krisen måste ytterligare kompensationsåtgärder med målet att hjälpa hushåll och företag att hantera energikrisen vara målinriktade och verkningsfulla. Vi förstår och respekterar med fog skälen till att värna de säkerhetsrelaterade, humanitära och sociala behoven i nuläget, samt även de effekter detta får på de nationella budgetarna i euroområdet. I detta sammanhang välkomnar vi kommissionens beslut att förlänga tillämpningsperioden för undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, och uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram konkreta reformförslag för den. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Kommittén har upprepade gånger påpekat att det liksom tidigare, men i ännu högre grad i dag, krävs större insatser för att stärka euroområdets ställning på det internationella planet. För närvarande står ekonomierna i euroområdet inför nya utmaningar kopplade till övergripande säkerhetsrisker och strukturförändringar. Dessutom kan den ekonomiska och politiska utvecklingen komma att påverka eurons ställning i det internationella monetära systemet och betalningssystemet. Ett slut på den ryska aggressionen och kriget i Ukraina jämte ett återställande av Ukrainas territoriella integritet kan leda till ett uppsving för världsekonomin och till en starkare ekonomi i euroområdet. |
| --- | --- |

3.14

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Mot bakgrund av den rådande situationen med utbredd geopolitisk och ekonomisk osäkerhet, som är kopplad till riskerna för stigande inflation och växande offentlig skuldsättning, är kommittén övertygad om att det framöver är viktigt att fokusera på rätt prioriteringar när man utnyttjar medel från faciliteten för återhämtning och resiliens, i syfte att säkerställa relativ socioekonomisk stabilitet i euroområdets medlemsstater. Detta instrument gör det möjligt för EU:s medlemsstater att gemensamt emittera obligationer på kapitalmarknaderna och har hittills varit mycket effektivt. Vi ställer oss därför mycket positiva till att det används konkret även i framtiden. Därför ser vi möjligheter att använda faciliteten för återhämtning och resiliens även efter 2026. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK betonar att Rysslands pågående invasion av Ukraina kan komma att leda till oönskad recession, och till och med stagflation, i vissa euroländer. Därför behövs det nu mer än någonsin en noggrann övervakning av denna negativa utveckling och förebyggande åtgärder för att hantera den. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Arbetslöshetsgraden och utvecklingen på arbetsmarknaden tyder på relativ stabilitet. Samtidigt pekar kommittén på de förhållandevis stora skillnaderna mellan de nationella arbetslöshetssiffrorna jämfört med perioden före 2008. Den strukturella arbetslösheten är utbredd i vissa medlemsstater i euroområdet, jämte bristen på kvalificerad arbetskraft. Det är denna relativa brist på högkvalificerad arbetskraft som inskränker möjligheterna till ökad konkurrenskraft inom vissa sektorer och områden. I detta sammanhang noterar EESK att det fortfarande finns tillräckligt, men ännu outnyttjat, utrymme för kompetenshöjning och omskolning i euroområdets medlemsstater och inom EU som helhet. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kommittén är mycket oroad över de negativa tendenserna när det gäller ojämlikhet och den ökande fattigdomen i euroområdets medlemsstater och i EU i stort. Denna ojämlikhet, i ordets vidaste bemärkelse, är i stor utsträckning också ett arv efter den globala finanskrisen. Covid-19 har ytterligare förvärrat denna negativa trend. Stigande energi- och livsmedelspriser drabbar för närvarande de mest utsatta befolkningsgrupperna samt låg- och medelinkomsthushåll. Vi uppmanar därför med kraft alla behöriga institutioner att inrätta ett socialt skyddsnät som är verkningsfullt och inte lämnar någon på efterkälken. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Vi vill än en gång fästa uppmärksamheten på den tänkbara och oförutsägbara utvecklingen av ytterligare mutationer, pandemier och epidemier. Uppkomsten och den snabba spridningen av covid-19 visade att hälso- och sjukvårdssektorn i stor utsträckning var oförberedd på pandemin. En bättre beredskap, men framför allt en mer ansvarsfull politik från alla behöriga organs och institutioners sida på detta område, är därför absolut nödvändig. Såsom utvecklingen under de senaste två åren har visat noterar vi att den största avkastningen på investeringar finns inom hälso- och sjukvård samt förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Beslutet att stödja tillhandahållandet av ytterligare likviditet sedan covid-19-utbrottet har visat sig vara riktigt. Med tanke på att vissa specifika verksamheter stannade av kommer det nu att bli nödvändigt att fokusera på att säkerställa solvensen för vissa företag. Ytterligare likviditet kommer också att behövas för att stödja tillväxten efter pandemin. Vi anser därför att det är mycket viktigt att gå vidare med inrättandet av kapitalmarknadsunionen och bankunionen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK påpekar att det pågår en splittringsprocess i världsekonomin. Rysslands invasion av Ukraina har lett till fragmentering av internationell handel, internationella betalningar, internationella valutaförbindelser och finansiella förbindelser, internationella transporter, internationell vetenskap och forskning, globala värdekedjor och även andra områden. Dessa förvecklingar har haft en mycket negativ inverkan på den socioekonomiska utvecklingen i euroländerna. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Vi noterar att den rådande utbredda ekonomiska och geoekonomiska osäkerheten, tillsammans med höga risker, är den mest komplexa situationen i hela det europeiska integrationsprojektets historia. Med tanke på hur oförutsägbar den framtida socioekonomiska utvecklingen är finns det ett stort behov av att de behöriga institutionerna antar och genomför en lång rad åtgärder för att minska och eliminera externa chocker för ekonomierna i euroområdets medlemsstater. |
| --- | --- |

4.8

Bryssel den 27 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Vi ser därför positivt på ECB:s tillkännagivande av den 15 juni 2022 att man avser att ta fram ett instrument för att bekämpa fragmenteringen i euroområdet.

1

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/50

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att öka arbetskraftens rörlighet för att underlätta den ekonomiska återhämtningen

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/08)

| Föredragande: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Föredragande:

Philip VON BROCKDORFF

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 29.9.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 101/0/0 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

29.9.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

101/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) har i flera av sina yttranden lyft fram betydelsen av arbetskraftens rörlighet och konstaterat att arbetskraftens rörlighet inom EU under årens lopp har ökat, men bara i måttlig takt. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att det behövs en mer djupgående analys av varför antalet ”EU-flyttare” i arbetsför ålder uppvisar en mindre procentuell ökning än under tidigare år, bortsett från de restriktioner som orsakats av pandemin. EESK efterlyser också en studie för att fastställa de ekonomiska kostnaderna för den nuvarande situationen på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vi rekommenderar mer verkningsfulla nationella åtgärder med tonvikt på aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, såsom arbetsrelaterade förmåner för arbetstagare från EU och tredjeländer. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK uppmanar kommissionen att i den europeiska planeringsterminen inkludera indikatorer som en del av de landsspecifika rekommendationerna, i syfte att övervaka den nationella politiken som på ett eller annat sätt begränsar arbetstagarnas rörlighet inom EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén uppmanar också kommissionen att analysera den negativa utvecklingen när det gäller arbetskraftens rörlighet, i synnerhet kompetensflykten inom vissa sektorer och regioner. Samtidigt måste åtgärder för att motverka kompetensflykt gå hand i hand med åtgärder för att främja uppåtgående social och ekonomisk konvergens. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK rekommenderar också medlemsstaterna att ytterligare förbättra sina relevanta portaler genom att inkludera de minimiarbetsvillkor som krävs enligt nationell lagstiftning för att undvika missbruk. EESK efterlyser också ytterligare insatser för att förbättra språkkunskaperna. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK uppmanar medlemsstaterna att underlätta rörligheten för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser också att jämställdhet är en viktig faktor när det gäller att öka arbetskraftens rörlighet i EU, såsom anges i SOC/731 (1). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK uppmanar kommissionen att kontinuerligt övervaka samordningen av de sociala trygghetssystemen och säkerställa gemensamma lösningar för nya situationer som uppkommer, exempelvis distansarbete från utlandet. EESK efterlyser dessutom ökade insatser för att skapa ett europeiskt socialförsäkringsnummer som en möjlighet att komma förbi sådant som hindrar människor i gränsöverskridande situationer att få tillgång till sociala trygghetssystem. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén konstaterar att goda arbets- och anställningsvillkor samt livskvalitetsfrågor, såsom tillgång till bra skolor och fritidsanläggningar, är nödvändiga för att företagen ska kunna behålla en konkurrensfördel och locka till sig kvalificerade arbetstagare. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kommittén konstaterar vidare att under covid-19-pandemin förbättrades möjligheterna till distansarbete rejält. Allt fler arbetstagare är intresserade av att arbeta på distans från utlandet under en kort period eller tillfälligt. EESK ser fram emot kommande förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter om ett direktiv i frågan. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK efterlyser ett EU-omfattande nätverk av informationspunkter, inklusive onlinetjänster, men även fysiska tjänster och telefontjänster, i syfte att hjälpa arbetstagare och arbetsgivare att hantera förfrågningar på områden som bank- och försäkringstjänster. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Kommittén betonar att den statistiska analys som pågår av flödena i arbetskraftens rörlighet är ett viktigt bidrag för att kunna åtgärda kompetensglapp på EU:s arbetsmarknader och bedöma dels konsekvenserna av vissa händelser, till exempel kriget i Ukraina, dels rörligheten för personer i arbetsför ålder inom och mellan EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

1.13

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | I en tid av stor ekonomisk osäkerhet, med en nedjustering av de ekonomiska prognoserna och sannolikt en snar höjning av räntorna inom euroområdet för att motverka förväntad hög inflationstakt, skulle arbetskraftens rörlighet i EU kunna spela en avgörande roll för EU:s ekonomiska återhämtning och tillväxtutsikter. Det är allmänt vedertaget att fri rörlighet för arbetstagare och tjänster bidrar till ekonomisk tillväxt och sammanhållning i unionen samt skapar arbetstillfällen på den inre marknaden. Effekten är tydlig: Ökad rörlighet i syfte att tillsätta vakanser förbättrar fördelningen av arbetskraft, ökar det ekonomiska resultatet och välfärden, särskilt om arbetsvillkoren är rättvisa. EU:s arbetsmarknad bygger också på principen om likabehandling, i enlighet med artikel 45 i EUF-fördraget och specificeras i ett antal sekundärrättsakter. På det hela taget skulle EU:s ekonomi gagnas av ökad rörlighet på arbetsmarknaden. För enskilda medlemsstater kan det dock uppstå vinster och förluster, beroende på de långsiktiga effekterna av rörlighetsflödenas riktning. På kort sikt skulle arbetskraftens rörlighet vara fördelaktig för ursprungsländer med strukturell arbetslöshet. Nettoeffekterna för mottagarländerna skulle dock till stor del bero på bland annat arbetstagarnas arbetsvillkor. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK har i ett antal yttranden lyft fram betydelsen av arbetskraftens rörlighet och konstaterat att den inom EU har ökat under årens lopp, men i måttlig takt. Mätt i procent släpar den fortfarande efter arbetskraftens rörlighet i Förenta staterna. Enligt en studie som utförts av Europeiska kommissionens generaldirektorat för regionalpolitik har ca 2,8 % av den totala befolkningen i arbetsför ålder i Förenta staterna flyttat till en annan delstat, medan motsvarande siffra för EU är ca 1,2 % (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Enligt Eurostats befolkningsstatistik för 2019 flyttade 13 miljoner personer i arbetsför ålder (20–64 år) inom EU från en medlemsstat till en annan. Men den procentuella ökningen av antalet personer i arbetsför ålder som flyttade inom EU var lägre än under tidigare år, och pandemin har inte bidragit till en ökning. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I EU:s arbetskraftsundersökning från 2019 angavs antalet ”EU-flyttare” (”EU movers”, definition: EU-medborgare som är bosatta i en annan medlemsstat än det land där de är medborgare) i arbetsför ålder uppgå till 11,9 miljoner, varav 9,9 miljoner var ”aktiva flyttare” (”active movers”, definition: EU-medborgare som börjar arbeta i en annan medlemsstat utan att behöva ha arbetstillstånd). Detta motsvarar 4,2 % av den totala arbetskraften i de dåvarande 28 medlemsstaterna. Med Förenade kungarikets utträde ur EU har antalet arbetstillfällen för EU-medborgare uppenbarligen minskat. De viktigaste mottagarländerna är nu Tyskland, Frankrike, Italien och Spanien. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Rumänien och Polen är de största ursprungsländerna för ”aktiva flyttare”, och ”EU-flyttarnas” huvudsakliga sektorer för ekonomisk verksamhet är tillverkning samt grossist- och detaljhandel. Andra relativt viktiga sektorer är bygg och transport, social omsorg och hushållstjänster, turism och jordbruk. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Antalet gränsarbetare i EU-28 var 1,5 miljoner, och – återigen – i och med att Förenade kungariket lämnade EU har antalet minskat. De länder som har flest gränsarbetare bosatta på sitt territorium är Frankrike, Tyskland och Polen. Andra betydande flöden går mellan Slovakien, Ungern och Österrike. EESK noterar att arbetskraftens rörlighet inom EU motiveras av en rad olika skäl, beroende på den enskildes personliga situation, bland annat löneskillnader mellan värdlandet och gränsarbetarens bosättningsland. Bakom ett beslut att flytta utomlands för att arbeta kan det finnas en kombination av olika skäl, bland annat att det rör sig om säsongsanställning inom sektorer som jordbruk och turism. På senare tid har vi kunnat se hur den försämrade köpkraft som medborgare drabbas av i hela EU faktiskt motverkar arbetskraftens rörlighet, i synnerhet om de stigande priserna också påverkar kostnaderna för hyresbostäder. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Under de senaste åren har rörligheten ökat bland högutbildade ”flyttare”. Mer än en tredjedel av ”EU-flyttarna” ingår i denna kategori. Omvänt har andelen lågutbildade ”flyttare” minskat med samma procentandel som ökningen av högutbildade ”flyttare”. Det finns anledning att notera att rörligheten för högkvalificerade ”flyttare” är en viktig utvecklingsfaktor för den kunskapsbaserade ekonomin. De viktigaste destinationsländerna i EU för högkvalificerade ”flyttare” är Tyskland, Spanien, Frankrike, Belgien och Österrike. Högkvalificerade ”flyttare” arbetar oftast inom näringslivet, undervisning/forskning eller som ingenjörer, och många ser ut att vara överkvalificerade. Uppskattningsvis 55 % av de högkvalificerade ”flyttarna” är kvinnor. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Enligt Eurostats demografiska prognoser förväntas genomsnittsåldern för EU-medborgare öka. Kännetecknande är också att befolkningen i arbetsför ålder förväntas minska i förhållande till hela befolkningen, särskilt de som är mellan 20 och 39 år. Omvänt kommer andelen av äldre åldersgrupper att öka kraftigt. Denna demografiska utveckling kommer att ha en betydande inverkan på det potentiella antalet ”EU-flyttare” under de kommande åren, eftersom människor är mest benägna att flytta i början av sitt yrkesverksamma liv och mindre benägna att flytta när de blir äldre. Detta styrks av att det årliga antalet personer i åldersgrupperna 20–29 år och 30–39 som flyttar till ett annat land är högre än för andra åldersgrupper. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Eftersom antalet personer i yngre åldersgrupper också minskar i ursprungsländerna förväntas detta leda till att antalet mobila arbetstagare minskar i hela EU. Denna förväntade minskning av rörligheten kan dock motverkas av EU:s åldrande befolkning, som ger upphov till ökad efterfrågan på specialiserad hälso- och sjukvård och social omsorg, något som kräver en ökad rekrytering av mobila arbetstagare. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Som framgår av ovanstående är det uppenbart att rörlighetsflödena inom EU fortfarande är en utmaning som begränsar utbudet och leder till dålig arbetskraftsmatchning inom de flesta sektorer, däribland it och högteknologisk industri. Denna situation har inte blivit bättre av pandemin. Rörligheten inom EU har begränsats av nedstängningar och andra restriktioner såsom stängda gränser och reseförbud. Före pandemin var arbetskraftens rörlighet från öst till väst större än de flöden som gick i syd-nordlig riktning, och med tillströmningen av flyktingar från det krigshärjade Ukraina väntas detta hålla i sig. Under alla omständigheter – ju tidigare rörligheten bland EU:s medborgare återgår till de nivåer som gällde före pandemin, desto bättre. Antalet ”aktiva flyttare” på arbetsmarknaden minskade med 4 % mellan 2019 och 2020 (3). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Ömsesidigt erkännande av examensbevis och kvalifikationer är avgörande för att kunna fylla vakanser där det fortfarande råder brist på arbetskraft och för att underlätta rörligheten. Erkännandesystemet måste dock stärkas för att kunna fungera på ett bra sätt och stödja arbetskraftens rörlighet. Problemet uppstår främst i fråga om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer snarare än på akademisk eller professionell nivå. Med detta sagt är det viktigt att inse att ömsesidigt erkännande kan gå till på olika sätt beroende på om det rör sig om akademiska kvalifikationer eller yrkeskvalifikationer. Man bör också komma ihåg att EU enligt artikel 166 i EUF-fördraget fullt ut ska respektera medlemsstaternas ansvar för yrkesutbildningens innehåll och organisation och samtidigt understödja och komplettera medlemsstaternas insatser. |
| --- | --- |

2.11

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | EESK anser att det behövs en mer djupgående analys av varför antalet ”EU-flyttare” i arbetsför ålder uppvisar en mindre procentuell ökning än under tidigare år, bortsett från de restriktioner som orsakats av pandemin. Kommittén efterlyser också en studie för att fastställa den ekonomiska kostnad som det nuvarande läget på arbetsmarknaden med dess fragmentering på medlemsstatsnivå ger upphov till: ”kostnaden för en icke-enhetlig arbetsmarknad i EU”. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK rekommenderar mer verkningsfulla nationella politiska åtgärder, såsom incitament för rörlighet, inbegripet cirkulär rörlighet (genom investeringar i ursprungsländer i form av utbytesprogram och program för ömsesidigt lärande), med tonvikt på aktiva nationella arbetsmarknadspolitiska åtgärder, såsom arbetsrelaterade förmåner för arbetstagare från EU och tredjeländer. I detta sammanhang anser EESK att man genom att erbjuda arbetssökande ekonomiskt stöd, exempelvis att täcka flyttkostnaderna för dem som tar ett arbete i en annan medlemsstat eller region, ytterligare skulle främja rörligheten. Dessutom krävs ytterligare insatser för att förbättra informationen om arbetstillfällen i andra EU-länder och om stöd som underlättar logistiken i samband med flytten till ett annat land – t.ex. hjälp med att hitta bostad, registrera skatterättslig hemvist, hitta skola till barnen och eventuellt arbete till medföljande osv. EESK rekommenderar att man använder AI-verktyg i ett gemensamt EU-omfattande nät (”EU wide web”) där alla lediga jobb i EU:s medlemsstater samlas på ett ställe, i syfte att bättre matcha profiler och arbetskrav. På samma sätt bör mer riktade incitament skapas för att uppmuntra arbetslösa att flytta till medlemsstater med låg arbetslöshet. Bristen på kvalificerad arbetskraft är det mest akuta problem som företag i EU har, något som framgår av den rapport som ECB publicerade den 1 juni 2022 (”Survey on the access to finance of enterprises”). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK beklagar att EU:s arbetsmarknad fortfarande är fragmenterad. Arbetskraftens rörlighet har lidit av den splittrade strategi som hittills tillämpats. Ytterligare splittrade strategier, särskilt på nationell nivå, måste undvikas. Samtidigt som det är nödvändigt att garantera likabehandling av lokala och mobila arbetstagare uppmanar EESK kommissionen att i den europeiska planeringsterminen inkludera indikatorer som en del av de landsspecifika rekommendationerna, i syfte att övervaka den nationella politiken som på ett eller annat sätt begränsar arbetstagarnas rörlighet inom EU. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | För att rörligheten bland arbetstagare och yrkesverksamma i EU ska kunna öka måste befintliga bestämmelser efterlevas bättre, tillgången till information öka och samarbetet mellan medlemsstaterna stärkas. Kommittén anser att kommissionen har en avgörande roll i allt detta. Enskilda medlemsstater kan vara ovilliga att anta ytterligare reformer av den inre marknaden av rädsla för att det på kort sikt kan leda till förlorade arbetstillfällen, särskilt i de länder som redan släpar efter och i länder/sektorer med låg produktivitet. I teorin skulle den fria rörligheten för arbetstagare bidra till att lösa detta problem, men ur ett nationellt perspektiv skulle det samtidigt kunna leda till förlust av resurser och potentiell kompetensflykt. Det kan därför bli nödvändigt för kommissionen att analysera den negativa utvecklingen när det gäller arbetskraftens rörlighet, i synnerhet kompetensflykten inom vissa sektorer och regioner. Samtidigt måste åtgärder för att motverka kompetensflykt gå hand i hand med åtgärder för att främja uppåtgående social och ekonomisk konvergens. EESK inser att det kan finnas ett antal variabler som kan spela in, bland annat den förväntade demografiska utvecklingen och dess inverkan på storleken på och sammansättningen av befolkningen i arbetsför ålder i både ursprungs- och mottagarländer. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Även om utbildnings- och valideringsstandarder alltid måste respekteras uppmanar EESK medlemsstaterna att minska byråkratin och tillämpa den grundläggande principen om likabehandling. I detta sammanhang anses det nödvändigt att ytterligare förbättra nuvarande mekanismer för ömsesidigt erkännande och portaler för rörlighet i arbetslivet. EESK noterar viktiga förbättringar av Eures-portalen för rörlighet i arbetslivet, onlineplattformen Europass och systemet för europeisk klassificering av färdigheter, kvalifikationer och yrken (Esco), och uppmanar medlemsstaterna att ytterligare förbättra sina relevanta portaler genom att inkludera de minimiarbetsvillkor som krävs enligt nationell lagstiftning. Det senare anses vara särskilt relevant för att undvika missbruk av arbetsvillkoren för mobila arbetstagare i gränsregioner och för arbetstagare från tredjeland. Kommittén efterlyser också ytterligare insatser för att förbättra språkkunskaperna, eftersom bristande språkkunskaper utgör ett stort hinder för den fria rörligheten i EU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK uppmanar medlemsstaterna att underlätta rörligheten för personer med funktionsnedsättning. Att anta en gemensam europeisk definition av statusen ”person med funktionsnedsättning” i enlighet med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt att ömsesidigt erkänna statusen ”person med funktionsnedsättning” mellan medlemsstaterna är i detta sammanhang rätt väg att gå. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK anser att jämställdhet är en viktig faktor när det gäller att öka arbetskraftens rörlighet i EU, såsom anges i SOC/731. Detta bör ingå i ett bredare åtagande att följa normerna för demokrati och jämlikhet för alla som ett sätt att öka arbetskraftens rörlighet. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK rekommenderar att värdmedlemsstaterna ger personer som arbetar i värdlandet tillgång till utbildning, exempelvis språkprogram, när de börjar arbeta där, och i ett senare skede omskolning om så krävs, i syfte att åtgärda bristen på arbetskraft inom vissa sektorer och stödja den digitala omställningen och åtgärder för en klimatneutral ekonomi. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK noterar också att Erasmus+ skulle kunna öka arbetskraftens rörlighet i hela EU och hänvisar till en studie som genomfördes 2011 (4) där man har analyserat hur utlandsstudier påverkar rörligheten på arbetsmarknaden senare i livet. Man har använt exponering för Erasmus som en oberoende källa till variation för utlandsstudier. Studien visade att utlandsstudier avsevärt ökar sannolikheten för arbete utomlands efter avlagd akademisk examen. Sannolikheten för att de som har studerat utomlands kommer att arbeta utomlands efter examen är ungefär 15 procentenheter högre än för dem som inte har studerat utomlands. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK välkomnar den förbättrade samordningen av de sociala trygghetssystemen i EU, men noterar med viss oro att mobila arbetstagare, särskilt gränsarbetare, fortfarande stöter på svårigheter vad gäller att få tillgång till de sociala trygghetssystemen. EESK uppmanar därför kommissionen att kontinuerligt övervaka samordningen av de sociala trygghetssystemen och säkerställa gemensamma lösningar för nya situationer som uppkommer, exempelvis distansarbete från utlandet. Vikten av samordnade åtgärder på unionsnivå kan inte betonas tillräckligt. Medlemsstaterna måste se till att mobila arbetstagare alltid har sociala rättigheter, även i krissituationer. Samtidigt som vi är medvetna om de befintliga skillnaderna mellan pensionssystemen i EU efterlyser EESK också ökade insatser för att bättre samordna och skydda mobila arbetstagares pensionsrättigheter i hela EU, eventuellt genom riktade landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen. EESK efterlyser dessutom ökade insatser för att skapa ett europeiskt socialförsäkringsnummer som en möjlighet att komma förbi sådant som hindrar människor i gränsöverskridande situationer att få tillgång till sociala trygghetssystem. |
| --- | --- |

3.10

| 3.10.1 | Det bör noteras att den paneuropeiska privata pensionsprodukten (PEPP) (5) förväntas vara särskilt attraktiv för egenföretagare och mobila arbetstagare som arbetar i olika länder under sitt yrkesliv. Möjligheten att byta leverantör av PEPP-produkter över gränserna kommer utan tvekan att bidra till arbetskraftens rörlighet, även om det inte är givet i vilken utsträckning eftersom det ännu inte finns några PEPP-produkter tillgängliga. |
| --- | --- |

3.10.1

| 3.10.2 | När PEPP-konceptet lades fram välkomnades det av EESK som ett avgörande steg i att uppmuntra EU-medborgarna att på lämpligt sätt förbereda sina pensionsår och som en viktig byggsten i kapitalmarknadsunionen. Eftersom inga PEPP-produkter ännu är tillgängliga anser EESK dock att det behövs ytterligare insatser i anslutning till handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen (6), inom ramen för åtgärd 9, i syfte att stimulera deltagandet i tjänstepensionssystem. |
| --- | --- |

3.10.2

| 3.11 | Under covid-19-pandemin förbättrades möjligheterna till distansarbete rejält (7). Allt fler arbetstagare är intresserade av att arbeta på distans från utlandet under en kort period eller tillfälligt. EESK ser fram emot de kommande förhandlingarna mellan arbetsmarknadens parter om översynen och uppdateringen av det autonoma avtalet om distansarbete från 2002, som ska läggas fram för antagande i form av ett rättsligt bindande avtal som genomförs genom ett direktiv. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kommittén konstaterar att goda arbets- och anställningsvillkor samt livskvalitetsfrågor, såsom tillgång till bra skolor och inrättningar av hög och hållbar standard, är nödvändiga för att företagen ska kunna behålla en konkurrensfördel och locka till sig kvalificerade arbetstagare. EESK framhåller också vikten av pågående investeringar i formell och informell utbildning och livslångt lärande för att stödja omställningen till en digital och koldioxidneutral ekonomi. I en dynamisk och snabbt föränderlig miljö är det av avgörande betydelse att snabbt och effektivt anpassa sig till arbetsmarknadens föränderliga behov, samtidigt som man måste inser hur bristen på arbetskraft påverkar den befintliga arbetskraften. Relevant för detta är de europeiska arbetsmarknadsparternas ramavtal om digitalisering, där det anges att båda parter åtar sig att arbeta för kompetenshöjning eller omskolning i syfte att möta företagens digitala utmaningar. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK betonar att förfarandena för såväl arbetskraftens rörlighet som utstationering av arbetstagare behöver digitaliseras, så att informationsutbytet mellan nationella myndigheter kan förbättras och oproportionerliga hinder kan undanröjas. Detta kommer också att bidra till att reglerna övervakas och tillämpas på ett korrekt sätt. EESK ställer sig bakom förslaget i Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2021 – ”Konsekvenserna av EU:s bestämmelser om fri rörlighet för arbetstagare och tjänster: arbetskraftens rörlighet inom EU som ett redskap för att matcha behov och kompetens på arbetsmarknaden” (2020/2007(INI)) (8) – i vilken man rekommenderar att en gemensam hjälpcentral inrättas för arbetstagare och framtida arbetsgivare avseende tillämpliga unionsregler, som både digitalt och fysiskt är belägen inom Europeiska arbetsmyndigheten. I enlighet med artikel 5 i förordningen om Europeiska arbetsmyndigheten ska myndigheten förbättra tillgång och tillgänglighet till information om arbetskraftens rörlighet samt dess kvalitet, bland annat genom en enda unionsomfattande webbplats som fungerar som en gemensam portal för att få tillgång till informationskällor och informationstjänster på både unionsnivå och nationell nivå på alla EU-språk. Dessutom bör Europeiska arbetsmyndigheten stödja medlemsstaterna i uppdateringen av sina nationella webbplatser. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Parallellt med detta uppmanar EESK medlemsstaterna att digitalisera sina offentliga tjänster, särskilt de relevanta socialförsäkringstjänsterna, för att underlätta rörligheten för europeiska arbetstagare i hela EU, samt garantera att rättigheter kan överföras och att skyldigheterna i fråga om rörlighet för arbetstagare och yrkesverksamma efterlevs. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Samtidigt efterlyser EESK ett EU-omfattande nätverk av informationspunkter, inklusive onlinetjänster, men även fysiska tjänster och telefontjänster, i syfte att hjälpa arbetstagare och arbetsgivare att hantera förfrågningar på områden som bank- och försäkringstjänster. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Kommittén betonar att den statistiska analys som pågår av flödena i arbetskraftens rörlighet är ett viktigt bidrag för att kunna åtgärda kompetensglapp på EU:s arbetsmarknader och bedöma dels konsekvenserna av vissa händelser, till exempel kriget i Ukraina, dels rörligheten för personer i arbetsför ålder inom och mellan EU:s medlemsstater. Vi inser att matchningen på europeisk nivå är betydligt svårare än på nationell eller regional nivå. EESK anser dock att Eures-rådgivarnas roll när det gäller att tillhandahålla välgrundat stöd till mobila arbetstagare är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Det är också relevant att bedriva forskning om rörligheten bland arbetstagare från tredjeland och deras arbetsvillkor. Kommittén är bekymrad över att det förekommer otrygga arbetsvillkor för arbetstagare från tredjeländer i medlemsstaterna, och efterlyser en starkare efterlevnad av bestämmelserna. EESK noterar också att arbetskraften från EU:s medlemsstater inte kommer att vara tillräckligt rörlig för att kunna parera kompetensbristen. Arbetskraftsmigrationen från tredjeländer kommer också att behöva underlättas och förbättras. I detta avseende välkomnar EESK det senaste paketet om migrationspolitik, men upprepar sin uppfattning att verkningsfulla åtgärder måste vidtas för att göra det möjligt för arbetslösa EU-medborgare att komma in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

3.17

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 443, 22.11.2022, s. 63

1

(2)  https://epc2010.princeton.edu/papers/100976

2

(3)  Annual Report on Intra-EU Labour Mobility 2021.

3

(4)  Parey och Waldinger (2011), Studying abroad and the effect on international labour market mobility: evidence from the introduction of Erasmus.

4

(5)  EESK:s yttrande om en europeisk privat pensionsprodukt (PEPP) (EUT C 81, 2.3.2018, s. 139).

5

(6)  Se EESK:s yttrande om En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan (EUT C 155, 30.4.2021, s. 20).

6

(7)  EUT C 220, 9.6.2021, s. 13, EUT C 220, 9.6.2021, s. 106.

7

(8)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 137.

8

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/56

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Att förbättra jämlikheten i EU

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/09)

| Föredragande: | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Cristian PÎRVULESCU |

Föredragande:

Ozlem YILDIRIM

Medföredragande:

Cristian PÎRVULESCU

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 29.9.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 140/13/31 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

29.9.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

140/13/31

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) erinrar om ingressen till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, där det anges att ”unionen [bygger] på de odelbara och universella värdena människans värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet [...]”. Kommittén vill även lyfta fram betydelsen av artikel 20 i stadgan, i vilken principen om alla människors likhet inför lagen stadfästs. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tillämpningen av jämlikhetsprincipen inte bara förbjuder diskriminering, utan främjar också en konsekvent tillämpning av rättsreglerna. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK uppmanar med eftertryck rådet, Europaparlamentet och kommissionen att bygga vidare på skyddet mot diskriminering när det gäller tillgång till varor och tjänster, särskilt genom att anta förslaget till direktiv (1) om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna utgör en solid grund, och instrumenten för skydd av de grundläggande rättigheterna måste utvecklas på ett enhetligt sätt i hela unionen. Dessutom är det viktigt att inkludera alla samspel, miljöer och situationer där diskriminering kan förekomma. Skillnaden i rättsligt skydd ger upphov till oacceptabla rangordningar mellan rättigheter och innebär att vissa kategorier av personer lämnas helt utan skydd. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Det nuvarande europeiska skyddssystemet bygger huvudsakligen på enskilda brottsoffers tillgång till rättslig prövning och rättsskydd. Samtidigt visar flera studier att rapporteringen och förfarandena inte tar hänsyn till den strukturella, intersektionella och systemiska dimensionen när det gäller ojämlikhet, och att offren sällan vänder sig till rättsväsendet. Det är statistiskt sett ytterst ovanligt, och då endast som en sista utväg (2). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK betonar att den komplexa ojämlikhet och diskriminering som orsakas av sociala strukturer endast kan avhjälpas genom konsekventa och mångsidiga politiska åtgärder, konkreta medel och långsiktiga åtaganden. Medvetandehöjande åtgärder, synlighet och utbildning är viktiga verktyg som bör företas i alla delar av samhället. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Främjandet av jämlikhet och skyddet av de grundläggande rättigheterna måste integreras i en bredare social vision som mångfaldigar och stärker de verktyg genom vilka medlemsstaterna och EU-institutionerna verkställer stödet till enskilda personer samt offentliga och privata aktörer. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att EU aktivt bör främja erkännandet av den allmänna jämlikhetsprincipen och positiva skyldigheter när det gäller tillämpningen av denna. För att detta ska kunna åstadkommas måste institutionerna börja utveckla nästa generation åtgärder för att främja jämlikhet i Europa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Den tekniska utvecklingen gör det visserligen lättare för många medborgare att få åtkomst till rättigheter, men den kan samtidigt leda till nya ojämlikheter och därmed till nya behov av att ingripa i syfte att säkerställa att principen om likabehandling övervakas och tillämpas. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | För att avlasta individen vid rättstvister, ge den rättsliga prövningen kraft som står i proportion till de handlingar som fördöms och göra den rättsliga ramen till ett effektivt avskräckande medel i regleringen av diskriminering, ställer sig kommittén positiv till att EU antar lagstiftning med normer som underlättar genomförandet i medlemsstaterna av kollektiva åtgärder för att förbättra tillgången till rättslig prövning och dess genomslag vad gäller att bekämpa diskriminering och främja likabehandling. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK menar att EU måste se till att myndigheterna i medlemsstaterna sörjer för säkerhet, likabehandling och skydd för politiska aktörer, aktörer inom facklig verksamhet och samhällsaktörer som ett naturligt uttryck för unionens värden i fråga om demokrati, rättsstatsprincipen och icke-diskriminering på grundval av politiska åsikter. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Kapaciteten att utnyttja befintliga rättsliga instrument och samarbeta med offentliga institutioner måste också förbättras hos alla aktörer som arbetar med medborgarfrågor, särskilt de som är engagerade i skyddet av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

1.12

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK erinrar om ingressen till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, där det anges att ”unionen [bygger] på de odelbara och universella värdena människans värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet [...]”. Kommittén vill även lyfta fram betydelsen av artikel 20 i stadgan, i vilken principen om alla människors likhet inför lagen stadfästs. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tillämpningen av jämlikhetsprincipen inte bara förbjuder diskriminering, utan främjar också en konsekvent tillämpning av rättsreglerna. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I dag erkänner EU de många olika formerna av ojämlikhet och deras intersektionella dimension (bl.a. könsrelaterad, etnisk, social och generationsrelaterad ojämlikhet). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Mer än 20 år efter antagandet av Amsterdamfördraget visar samtliga europeiska och nationella indikatorer att det i fråga om sysselsättning samt tillgång till varor, utbildning, offentliga tjänster och socialt skydd fortfarande förekommer diskriminering på grund av etniskt ursprung, ras, kön, sexuell läggning, åskådning och övertygelse, funktionshinder och ålder. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Denna fortsatta diskriminering beror framför allt på komplexa processer som ofta överlappar varandra och som är resultatet av integrerade förfaranden, system och regler som skapar och återskapar direkt eller indirekt diskriminering. De många orsakerna till ojämlikhet leder till situationer som med andra ord är systemiska och som utgör verkliga hinder för främjandet av jämlikhet (3). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK noterar också, inte bara via sina ledamöter utan även genom verksamhet som bedrivs direkt i medlemsstaterna, en försämring av det allmänna samhällsklimatet och en tilltagande spridning av diskriminerande beteenden gentemot utsatta personer. I ljuset av detta finns det ett tydligt behov av snabba och samordnade åtgärder på nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Efter nästan två år med covid-19-krisen ser dessutom flera FN-organ, däribland Internationella arbetsorganisationen (ILO) (4), oroväckande tecken på fördjupade sociala och territoriella ojämlikheter. Covid-19-krisen har förvärrat de sociala och ekonomiska ojämlikheterna och i hög grad påverkat de europeiska företagens förmåga att bevara och skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Som en följd av detta är samhällsgrupper som lever i fattigdom och otrygghet oundvikligen mer utsatta för diskriminering, som därmed läggs till andra sårbarheter. EESK framhåller behovet av att inrikta sig på den specifika karaktären hos sådan diskriminering och att utveckla en kraftfull politik för att bekämpa diskriminering av ekonomiskt och socialt utsatta grupper i EU. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESK betonar att den komplexa ojämlikhet och diskriminering som orsakas av sociala strukturer endast kan avhjälpas genom kraftfulla politiska åtgärder, konkreta medel och långsiktiga åtaganden. Det behövs ett större och mer meningsfullt stöd till nationella likabehandlings- och människorättsorgan, särskilt i syfte att stärka deras oberoende och öka personalresurserna och de finansiella medlen. Medvetandehöjande åtgärder, synlighet och utbildning är viktiga verktyg som måste företas i alla delar av samhället och den offentliga politiken. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Främjandet av jämlikhet och skyddet av de grundläggande rättigheterna måste integreras i en bredare social vision som mångfaldigar och stärker de verktyg genom vilka medlemsstaterna och EU-institutionerna verkställer stödet till enskilda personer samt offentliga och privata aktörer. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESK upprepar sitt fulla stöd för den nya handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter och anser att den har många inslag som ligger i linje med främjandet av jämlikhet, skyddet av de grundläggande rättigheterna och kampen mot diskriminering (5). För att handlingsplanens mål ska kunna uppnås måste mer uppmärksamhet ägnas åt genomförandet. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | I linje med sina tidigare yttranden (6) ger EESK erkänsla för EU:s insatser när det gäller jämställdhet, skydd mot diskriminering på grund av etniskt ursprung, ras eller ålder, religion, åskådning eller övertygelse, skydd av hbtqia+-personers rättigheter, rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt integrering av romer och främjande av migranters rättigheter. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Som kommittén redan har påpekat har stadgan en potential som inte har utnyttjats av människorättsorgan, organisationer i det civila samhället och arbetsmarknadens parter. Förbättringar behövs för att förstärka dess inverkan på skyddet, förebyggandet, främjandet, genomförandet och efterlevnaden av jämlikhetsprincipen (7). |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Det nuvarande europeiska skyddssystemet bygger huvudsakligen på enskilda brottsoffers tillgång till rättslig prövning och rättsskydd. Samtidigt visar utförda studier entydigt att rapporteringen och förfarandena inte tar hänsyn till den strukturella, intersektionella och systemiska dimensionen när det gäller ojämlikhet, och att offren sällan vänder sig till rättsväsendet. Det är statistiskt sett ytterst ovanligt, och då endast som en sista utväg (8). |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | På sysselsättningsområdet är kampen mot diskriminering i dag begränsad till situationer som motsvarar de diskrimineringsformer som anges i artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning). |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Dessutom är EU-lagstiftningens skydd av tillgång till varor och offentliga tjänster begränsat till diskrimineringsgrunderna ras eller etniskt ursprung samt jämställdhet. Ingen annan form av ojämlikhet erkänns som sådan och skyddet mot diskriminering varierar från en diskrimineringsgrund till en annan. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | I dagsläget varierar skyddet mot diskriminering avsevärt mellan medlemsstaterna. Vissa ger skydd avseende tillgång till varor och tjänster mot alla de former av diskriminering som anges i artikel 19, medan andra erbjuder skydd som går utöver dessa. Till följd av detta varierar skyddet mot diskriminering, och därmed jämlikheten, mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Det är mot bakgrund av dessa slutsatser och med inkludering för ögonen som det är nödvändigt att fastställa vilka åtgärder som ska vidtas härnäst för att komma till rätta med de nuvarande begränsningarna i genomförandet av ett effektivt skydd av jämlikheten inom unionen. |
| --- | --- |

2.18

3.   Särskilda kommentarer

3.1   Att främja en allmän jämlikhetsprincip i medlemsstaterna

| 3.1.1 | Den rådande situationen i Europa belyser att jämlikhetsprincipen är en strävan som fortfarande omgärdas av mycket osäkerhet. Kommissionen uppger till exempel själv att lika tillgång till hälso- och sjukvård var en stor utmaning i EU under covid-19-pandemin (9). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | I dag införlivar vissa EU-länder den allmänna jämlikhetsprincipen i sina rättsliga ramar genom att fastslå rätten till likabehandling i det civila samhället, i ekonomiska förbindelser och i kontakterna med staten, medan andra endast bestraffar diskriminering som uttryckligen är förbjuden enligt lag, utan någon positiv skyldighet att genomföra principen om likabehandling (10). |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Dessa skillnader skapar en betydande klyfta mellan EU-medborgare/invånare när det gäller tillämpningsområdet för jämlikhetsprincipen, dess rättsliga skydd och de krav som ställs på dess faktiska genomförande. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | EESK uppmanar kommissionen att erkänna de strukturella svårigheter som hindrar ett fullständigt förverkligande av jämlikhetsprincipen, vilka också blottlägger de begränsade resultaten och den utbredda ojämlikheten i dagens Europa. Nationella likabehandlingsorgan och människorättsorganisationer bör delta aktivt i denna fortlöpande utvärderingsprocess. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Det är mycket viktigt att unionen antar en ambitiös politik för att främja principen om jämlikhet och lika möjligheter, i linje med de värden som fastställs i fördraget om Europeiska unionen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna, genom åtaganden inom alla sina befogenhetsområden. Därför stöder EESK kommissionens nya initiativ, som grundar sig på artiklarna 157 och 19 i fördraget, med fokus på de nationella likabehandlingsorganens effektivitet och utvecklingen av deras potential, mångfaldiga roller och kapacitet. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Unionen måste förse sig med konkreta verktyg för att omsätta den allmänna jämlikhetsprincipen i en rättslig princip som är tillämplig på alla medlemsstater och som innebär skydd som går längre än ojämlik behandling kopplad till de sju diskrimineringsgrunder som anges i artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Användningen av strukturfonderna skulle till exempel vara ett effektivt sätt att framgångsrikt vidta åtgärder mot diskriminering. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Att erkänna en allmän princip om likabehandling, införa positiva skyldigheter och erkänna deras systemiska dimension är sätt att främja kampen mot ekonomiska och sociala ojämlikheter. |
| --- | --- |

3.1.7

3.2   Att ta itu med digital ojämlikhet och diskriminering

| 3.2.1 | Den tekniska utvecklingen gör det visserligen lättare för många medborgare att få åtkomst till rättigheter, men den leder samtidigt till nya ojämlikheter i fråga om tillgång till rättigheter och tjänster och till nya behov av att ingripa för att upprätthålla principen om likabehandling. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Den digitala omställningen av offentliga tjänster och tillgången till varor och tjänster (inklusive samhällsviktiga tjänster) har lett till en djupgående förändring av förhållandet till användaren genom att fysiska hinder har avlägsnats, men samtidigt har nya digitala hinder uppstått. Omställningen hindrar vissa medborgare från att få tillgång till rättigheter och tjänster, särskilt de som är mest missgynnade, som är utsatta eller som har en funktionsnedsättning, och framför allt majoriteten av de äldre i EU (11). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Dessa brister kräver att ny offentlig politik för digital integration utformas och genomförs samt att positiva skyldigheter för offentliga och privata aktörer gentemot användarna införs, inbegripet enkel och kostnadsfri tillgång. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Utöver de tekniska svårigheterna i anslutning till digital åtkomst, och i samband med de verktyg som bygger på algoritmer (12) och biometrisk teknik (13), noterar EESK att vi står inför nya utmaningar när det gäller kränkningar av rättigheter och uttryck för diskriminering. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Såsom framgår av det arbete som Europarådet (14) och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (15) gjort ger algoritmiska beslut upphov till verktyg för beslutsfattande som innehåller diskriminerande fördomar som bygger på sökning bland automatiserade resultat. De mest relevanta rättsliga instrumenten för att minska riskerna för AI-baserad diskriminering är lagstiftningen om icke-diskriminering och dataskyddslagstiftningen. Om de tillämpas effektivt skulle båda dessa rättsliga instrument kunna bidra till att bekämpa olaglig diskriminering. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | EESK menar att övervakningen av dessa återverkningar kräver en stark offentlig politik som omfattar hela EU:s inre marknad och ekonomiska aktörer utanför EU. I linje med den rättsakt om digitala tjänster som för närvarande är under antagande, kräver detta att man inför övervakningsförfaranden för automatiserat beslutsfattande, uppgiftskontroller, utvärderingar, konsekvensbedömningar och korrigeringsprocesser i samband med utvecklingen och genomförandet av denna teknik. Antagandet av direktivet om digitala tjänster kan också bidra till att lösningar hittas. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Att utveckla skyddet av likabehandling och kampen mot diskriminering i arbetslivet

| 3.3.1 | EESK betonar sysselsättningens avgörande betydelse när det gäller integration och infriandet av löftet om jämlikhet för alla. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Trots EU:s långvariga engagemang för jämställdhet i arbetslivet påminner den nuvarande situationen oss om att det vanligen är kvinnor som i första hand drabbas av konsekvenserna av kriser (ekonomiska, sociala, hälsorelaterade osv.). Jämställdhet på arbetsplatsen är fortfarande en av de största utmaningarna för EU-länderna. I och med covid-19-krisen sjönk sysselsättningsgraden för kvinnor i alla åldersgrupper och yrkesgrupper till i genomsnitt 61,8 % (16). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Denna bristande jämställdhet överlappar andra former av ojämlikhet. Eurostats undersökning från 2019 visar att 68 % av alla personer med funktionsnedsättning riskerade att drabbas av fattigdom eller social utestängning, jämfört med 28,4 % av befolkningen i allmänhet (17). 21 % av dem som betraktade sig själva som hbt-personer kände sig diskriminerade på arbetsplatsen, liksom 25 % av personerna med nordafrikansk, afrikansk eller romsk bakgrund (18). |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Eurobarometern om diskriminering från 2020 visar att 59 % av européerna anser att den främsta orsaken till diskriminering är etniskt ursprung eller hudfärg, och studier visar att diskrimineringen är särskilt tydlig när det gäller sysselsättning, där den har en betydande inverkan i fråga om lika möjligheter och social integration. Effektiva metoder bör införas för att vid domstolar kunna fastställa huruvida det föreligger diskriminering, såsom Clerc-metoden, som erkänns av Frankrikes högsta domstolar och som gör det möjligt att jämföra karriärutvecklingen för personer som anställts på samma nivå (19). |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | I dag begränsas EU:s politik för att bekämpa diskriminering i arbetslivet till en rättslig ram som gör det möjligt att inför domstol fastställa huruvida det föreligger diskriminering, vilket innebär att de potentiella offren åläggs en mycket tung börda när det gäller att bekämpa diskriminering i form av att väcka talan mot arbetsgivaren, tjänsteleverantören eller staten. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Kommissionen erkänner sedan länge att diskriminering är resultatet av kollektiva företeelser. Rättstvister som avgörs på enskild basis är mycket betungande för offren. Det är väldokumenterat och ytterst vanligt att fall av diskriminering inte prövas i domstol (20). Diskriminering i arbetslivet leder sällan till rättstvister och det sker nästan ingen rättsprövning av diskriminering när det gäller tillgång till varor och tjänster. Mekanismer och förfaranden för främjande av jämlikhet som inte involverar rättsväsendet skulle kunna stärkas, liksom stödet för kostnadsfri rättshjälp och för rättstvister av allmänt intresse. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | För att avlasta individen vid rättstvister, ge den rättsliga prövningen kraft som står i proportion till de handlingar som fördöms och göra den rättsliga ramen till ett effektivt avskräckande medel i regleringen av diskriminering, ställer sig kommittén positiv till att EU antar lagstiftning med processrättsliga verktyg som underlättar tillgången till rättigheter i medlemsstaterna, till exempel via mekanismer för kollektiva åtgärder som förbättrar tillgången till rättslig prövning och dess genomslag vad gäller att bekämpa diskriminering och främja likabehandling. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | Vidare kan rättsprocesser inte vara det enda sättet att hantera kollektiv och systemisk diskriminering på om EU har för avsikt att bekämpa diskriminering i arbetslivet på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

3.3.8

| 3.3.9 | EU måste utvidga sin uppsättning åtgärder mot diskriminering till att omfatta mer än rättslig prövning, genom att kräva att föregripande verktyg används för att ingripa mot ojämlikheter i ett tidigt skede, rätta till metoder och förebygga diskriminering. |
| --- | --- |

3.3.9

| 3.3.10 | EESK anser att dylik politik bör genomföras mot diskriminering på grundval av alla de diskrimineringsgrunder som anges i artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Kommittén uppmanar därför kommissionen






  i) | att åta sig att effektivt verkställa befintliga åtgärder eller vidta nya åtgärder för att främja jämlikhet i arbetslivet som ett led i sin sysselsättnings- och antidiskrimineringspolitik, och att säkerställa att befintlig lagstiftning genomförs i praktiken, |
| --- | --- | --- |

3.3.10

i)

att åta sig att effektivt verkställa befintliga åtgärder eller vidta nya åtgärder för att främja jämlikhet i arbetslivet som ett led i sin sysselsättnings- och antidiskrimineringspolitik, och att säkerställa att befintlig lagstiftning genomförs i praktiken,

| ii) | att anta åtgärder för att göra utredningar om diskriminering på arbetsplatsen vanligare och för att hjälpa fram arbetsgivarnas bedömnings-, rapporterings- och övervakningsskyldigheter, och |
| --- | --- |

ii)

att anta åtgärder för att göra utredningar om diskriminering på arbetsplatsen vanligare och för att hjälpa fram arbetsgivarnas bedömnings-, rapporterings- och övervakningsskyldigheter, och

| iii) | att stödja företag i arbetet med att utveckla metoder mot diskriminering och för inkludering. |
| --- | --- |

iii)

att stödja företag i arbetet med att utveckla metoder mot diskriminering och för inkludering.

3.4   Att utvidga och harmonisera tillämpningsområdet för skyddet mot diskriminering inom unionen

| 3.4.1 | EESK uppmanar med eftertryck EU att bygga vidare på skyddet mot diskriminering när det gäller tillgång till varor och tjänster, särskilt genom att anta förslaget till direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | EESK noterar att det nuvarande skyddet mot diskriminering när det gäller tillgång till varor och tjänster innebär att skyddsnivåerna rangordnas enligt diskrimineringsgrund och därför skapar en ojämlik skyddssituation för dem som drabbas av diskriminering på dessa grunder. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Principen om icke-diskriminering är en hörnsten i skyddet av de grundläggande rättigheterna inom unionen, men så länge som antagandet av förslaget till direktiv är lagt på is kommer unionen inte att kunna fullgöra sitt uppdrag att säkerställa allas lika rättigheter i det europeiska offentliga rummet. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | EESK uppmanar rådet, Europaparlamentet och kommissionen att se till att detta förslag till direktiv antas i en version som innehåller dess övergripande förslag om att förbättra tillgången till rättigheter och rättsliga förfaranden, särskilt mekanismer som syftar till att underlätta tillgången till rättigheter genom att anta förfaranden för grupptalan, med målet att säkerställa effektivitet och erkännande av behörigheten hos de nationella organen för bekämpning av diskriminering. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | EU bör ytterligare öka sina ansträngningar och samarbetet på fältet för att säkerställa att hbtqia+-personers värdighet och grundläggande rättigheter respekteras utan undantag samt att dessa personer inte förföljs någonstans och att deras deltagande i det offentliga livet stärks. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.5 | EESK anser att EU aktivt bör främja erkännandet av en allmän princip och positiva skyldigheter när det gäller lika möjligheter. EU-institutionerna måste också stödja nationella likabehandlingsorgan och människorättsorganisationer genom att anta bindande normer, så att deras fulla potential kan utnyttjas och en ändamålsenlig tillämpning av befintlig lagstiftning kan säkerställas. |
| --- | --- |

3.5

3.6   Att förnya skyddet mot diskriminering av personer inom politik, facklig verksamhet och medborgarrörelser

| 3.6.1 | Under de senaste åren har personer som engagerar sig inom politik, facklig verksamhet, arbetstagarsammanslutningar och medborgarrättsrörelser över hela Europa haft svårt att utöva sin yttrande- och handlingsfrihet, till exempel när det gäller rätten att demonstrera för att föra fram krav eller förhandla. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | EESK anser att både EU och medlemsstaterna i enlighet med sin lagstiftning och tillämpliga internationella instrument på ett effektivt sätt måste se till att myndigheterna i medlemsstaterna faktiskt sörjer för säkerhet, likabehandling och skydd för politiska aktörer, arbetsmarknadens parter och samhällsaktörer som ett naturligt uttryck för unionens värden i fråga om demokrati, rättsstatsprincipen och icke-diskriminering på grundval av politiska åsikter. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Alla medlemsstater har ratificerat ILO:s konvention (nr 87) angående föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och konvention (nr 98) angående tillämpningen av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten. Föreningsfriheten och organisationsrätten måste också respekteras och främjas. Det är viktigt med diskussioner på nationell nivå och EU-nivå om hur man kan se till att arbetstagare har tillgång till facklig representation och kan utöva den kollektiva organisationsrätten och rätten till kollektiva åtgärder (21). I linje med ILO:s internationellt erkända normer uppmanar EESK med eftertryck medlemsstaterna och kommissionen att i enlighet med sin lagstiftning, sina system för arbetsmarknadsrelationer och tillämpliga internationella instrument se till att de effektivt skyddar föreningsfriheten samt organisationsrätten och rätten till kollektiva förhandlingar. |
| --- | --- |

3.6.3

3.7   Effektiva nationella institutioner för att främja jämlikhet, skydda grundläggande rättigheter och bekämpa diskriminering

| 3.7.1 | Tillämpningen av europeiska och nationella bestämmelser på detta område hämmas alltför ofta av betydande begränsningar kopplade till de rättsliga, institutionella, organisatoriska och finansiella aspekter som är kännetecknande för varje enskild medlemsstat. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Kommittén anser att konkreta planer, inklusive ekonomiskt stöd, bör tas fram för att förbättra de berörda nationella institutionernas kapacitet. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Kommittén uppmanar kommissionen att utarbeta ett program för stöd till nationella institutioner med ansvar för mänskliga rättigheter i syfte att förbättra, stärka och effektivisera deras kapacitet att utforma, godkänna och efterleva internationella normer, inbegripet medvetandehöjande åtgärder, kunskaper och bemötande av alla gruppers särskilda behov. |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | Kapaciteten att utnyttja befintliga rättsliga instrument och samarbeta med offentliga institutioner måste också förbättras hos alla aktörer som arbetar med sociala frågor och samhällsfrågor, särskilt de som är engagerade i skyddet av mänskliga rättigheter. Det är nödvändigt att bättre stödja sociala aktörer och organisationer i det civila samhället som säkerställer tillgången till rättslig prövning för personer som utsatts för diskriminering. Stödet kan ges i form av utbildning, medvetandehöjande åtgärder, utbyte av kunskap och bästa praxis, ekonomiskt och organisatoriskt stöd samt skydd mot angrepp och smutskastningskampanjer. |
| --- | --- |

3.7.4

| 3.7.5 | Kommittén har tidigare lyft fram och upprepar behovet av att skapa en effektiv och tillgänglig mekanism för att upptäcka och rapportera fysiska och verbala angrepp, hot och trakasserier, inklusive missbruk av rättsprocesser, samt hatpropaganda mot det civila samhällets organisationer, inbegripet människorättsorganisationer (22). När dessa angrepp sker i den digitala sfären måste de snabbt spåras och de berörda inläggen avlägsnas. |
| --- | --- |

3.7.5

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2008) 426.

1

(2)  Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, ”Equality in the EU 20 years on from the initial implementation of the equality directives”, april 2021.

2

(3)  J. Mulder, ”Indirect sex discrimination in employment”, EELN (europeiska nätverket av juridiska experter på jämställdhet och icke-diskriminering), Europeiska kommissionen, 2020.

3

(4)  Se framför allt ILO:s 8:e rapport från oktober 2021 om den pågående krisens inverkan på sysselsättningen: Internationella arbetsorganisationen, ”ILO Monitor: COVID-19 and the world of work. Eighth edition”, 27 oktober 2021.

4

(5)  ”Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter”, COM(2021) 38 (EUT C 374, 16.9.2021, s. 38).

5

(6)  Se yttrandena ”Situationen för kvinnor med funktionsnedsättning” (SOC/579) (EUT C 367, 10.10.2018, s. 20); ”Situationen för romska kvinnor” (SOC/585) (EUT C 110, 22.3.2019, s. 20); ”Utformningen av EU:s agenda för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2020–2030” (SOC/616) (EUT C 97, 24.3.2020, s. 41); ”Mångfaldshantering i EU:s medlemsstater” (SOC/642) (EUT C 10, 11.1.2021, s. 7); ”Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025” (SOC/667) (EUT C 286, 16.7.2021, s. 128); ”Handlingsplan för integration och inkludering för 2021–2027” (SOC/668) (EUT C 286, 16.7.2021, s. 134) och ”EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030” (SOC/680) (EUT C 374, 16.9.2021, s. 50) samt ”The new EU Roma strategic framework for equality, inclusion and participation (full package)”.

6

(7)  Yttrandet om ”Strategi för att stärka tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna i EU” (SOC/671) (EUT C 341, 24.8.2021, s. 50).

7

(8)  Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, ”Equality in the EU 20 years on from the initial implementation of the equality directives”, op. cit.

8

(9)  Europeiska kommissionen, ”Solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU” (COM(2009) 567 final).

9

(10)  N. Crowley, ”Making Europe more Equal: A legal Duty?”, Equinet, 2016.

10

(11)  Défenseur des droits, ”Dématérialisation et inégalités d’accès aux services publics”, 2019, och ”Dématérialisation des services publics: trois ans après, où en est-on?”, 2022.

11

(12)  J. Gerards, R. Xenidis, ”Algorithmic discrimination in Europe”, EELN, Europeiska kommissionen, 2020.

12

(13)  Défenseur des droits, ”Technologies biométriques: L’impératif respect des droits fondamentaux”, 2021.

13

(14)  Europarådet, F. Zuiderveen Borgesius, ”Discrimination, artificial intelligence and algorithmic decision-making”, 2018.

14

(15)  Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, ”Rätt förutsättningar för framtiden – artificiell intelligens och grundläggande rättigheter”, 2021.

15

(16)  Europeiska jämställdhetsinstitutet (Eige), ”Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic”.

16

(17)  Eurostat, ”Disability statistics – poverty and income inequalities”, 2019.

17

(18)  Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, ”Equality in the EU 20 years on from the initial implementation of the equality directives”, op. cit.

18

(19)  V.A. Chappe, ”La preuve par la comparaison: méthode des panels et droit de la non-discrimination”, Sociologies pratiques, 2011/2 nr 23, s. 45–55; Défenseur des droits, rambeslut nr 2022–139 av den 31 augusti 2022; Frankrikes högsta domstol, arbetsrättsliga avdelningen, 10/07/1998 nr 90-41231, 04/07/2000 nr 98-43285 och 28/06/2006 nr 04-46419.

19

(20)  Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, ”Equality in the EU 20 years on from the initial implementation of the equality directives”, op. cit.

20

(21)  Se även yttrandet ”Rimliga minimilöner i Europa” (SOC/632), punkterna 4.5.3 och 4.5.6 (EUT C 429, 11.12.2020, s. 159).

21

(22)  Yttrandet om ”Strategi för att stärka tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna i EU” (SOC/671) (EUT C 341, 24.8.2021, s. 50).

22

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 59.3 i arbetsordningen):

ÄNDRINGSFÖRSLAG 1

SOC/724 – Att förbättra jämlikheten i EU

Punkt 3.3.7

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att avlasta individen vid rättstvister, ge den rättsliga prövningen kraft som står i proportion till de handlingar som fördöms och göra den rättsliga ramen till ett effektivt avskräckande medel i regleringen av diskriminering,
  ställer sig
  kommittén
  positiv till att EU antar
  lagstiftning med processrättsliga verktyg som underlättar tillgången till rättigheter i
  medlemsstaterna
  , till exempel via mekanismer för kollektiva åtgärder som
  förbättrar
  tillgången till rättslig prövning och dess genomslag vad gäller att bekämpa diskriminering och främja likabehandling. | För att avlasta individen vid rättstvister, ge den rättsliga prövningen kraft som står i proportion till de handlingar som fördöms och göra den rättsliga ramen till ett effektivt avskräckande medel i regleringen av diskriminering,
  uppmanar
  kommittén
  medlemsstaterna att överväga och vid behov vidta lämpliga åtgärder för att garantera och stödja tillgången till rättslig prövning. Detta skulle kunna inbegripa
  lagstiftning med processrättsliga verktyg som underlättar tillgången till rättigheter i
  den berörda medlemsstaten
  , till exempel via mekanismer för kollektiva åtgärder som
  kan förbättra
  tillgången till rättslig prövning och dess genomslag vad gäller att bekämpa diskriminering och främja likabehandling. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

För att avlasta individen vid rättstvister, ge den rättsliga prövningen kraft som står i proportion till de handlingar som fördöms och göra den rättsliga ramen till ett effektivt avskräckande medel i regleringen av diskriminering,
  ställer sig
  kommittén
  positiv till att EU antar
  lagstiftning med processrättsliga verktyg som underlättar tillgången till rättigheter i
  medlemsstaterna
  , till exempel via mekanismer för kollektiva åtgärder som
  förbättrar
  tillgången till rättslig prövning och dess genomslag vad gäller att bekämpa diskriminering och främja likabehandling.

För att avlasta individen vid rättstvister, ge den rättsliga prövningen kraft som står i proportion till de handlingar som fördöms och göra den rättsliga ramen till ett effektivt avskräckande medel i regleringen av diskriminering,
  uppmanar
  kommittén
  medlemsstaterna att överväga och vid behov vidta lämpliga åtgärder för att garantera och stödja tillgången till rättslig prövning. Detta skulle kunna inbegripa
  lagstiftning med processrättsliga verktyg som underlättar tillgången till rättigheter i
  den berörda medlemsstaten
  , till exempel via mekanismer för kollektiva åtgärder som
  kan förbättra
  tillgången till rättslig prövning och dess genomslag vad gäller att bekämpa diskriminering och främja likabehandling.

Motivering

I studiegruppen och SOC-sektionen nådde de tre grupperna ingen enighet i denna fråga. Processrätten faller traditionellt inom medlemsstaternas behörighet. Det bör därför komma an på medlemsstaterna att besluta om de vill införa grupptalan/kollektiv prövning på nationell nivå som ett verktyg för att genomdriva jämlikhetsprincipen. Detta skulle också göra det möjligt att anpassa de nationella systemen till de nationella förhållandena. Dessutom bör man inte glömma att kollektiv prövning också kan missbrukas.

Resultat av omröstningen

| Röster för: | 59 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 104 |
| Nedlagda röster: | 13 |

Röster för:

59

Röster emot:

104

Nedlagda röster:

13

ÄNDRINGSFÖRSLAG 2

SOC/724 – Att förbättra jämlikheten i EU

Punkt 3.3.10

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| EESK anser att dylik politik bör genomföras mot diskriminering på grundval av alla de diskrimineringsgrunder som anges i artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Kommittén uppmanar därför kommissionen






  — | att åta sig att effektivt verkställa befintliga åtgärder eller vidta nya åtgärder för att främja jämlikhet i arbetslivet som ett led i sin sysselsättnings- och antidiskrimineringspolitik, och att säkerställa att befintlig lagstiftning genomförs i praktiken, |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

EESK anser att dylik politik bör genomföras mot diskriminering på grundval av alla de diskrimineringsgrunder som anges i artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Kommittén uppmanar därför kommissionen

—

att åta sig att effektivt verkställa befintliga åtgärder eller vidta nya åtgärder för att främja jämlikhet i arbetslivet som ett led i sin sysselsättnings- och antidiskrimineringspolitik, och att säkerställa att befintlig lagstiftning genomförs i praktiken,

| — | att anta åtgärder för att
  göra utredningar om
  diskriminering på arbetsplatsen
  vanligare
  och för att
  hjälpa fram arbetsgivarnas
  bedömnings-, rapporterings- och övervakningsskyldigheter, och |
| --- | --- |

—

att anta åtgärder för att
  göra utredningar om
  diskriminering på arbetsplatsen
  vanligare
  och för att
  hjälpa fram arbetsgivarnas
  bedömnings-, rapporterings- och övervakningsskyldigheter, och

| — | att stödja företag i arbetet med att utveckla metoder mot diskriminering och för inkludering. |
| --- | --- |

—

att stödja företag i arbetet med att utveckla metoder mot diskriminering och för inkludering.

EESK anser att dylik politik bör genomföras mot diskriminering på grundval av alla de diskrimineringsgrunder som anges i artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Kommittén uppmanar därför kommissionen

| — | att åta sig att effektivt verkställa befintliga åtgärder eller vidta nya åtgärder för att främja jämlikhet i arbetslivet som ett led i sin sysselsättnings- och antidiskrimineringspolitik, och att säkerställa att befintlig lagstiftning genomförs i praktiken, |
| --- | --- |

—

att åta sig att effektivt verkställa befintliga åtgärder eller vidta nya åtgärder för att främja jämlikhet i arbetslivet som ett led i sin sysselsättnings- och antidiskrimineringspolitik, och att säkerställa att befintlig lagstiftning genomförs i praktiken,

| — | att anta åtgärder för att
  effektivt utreda
  diskriminering på arbetsplatsen
  i enlighet med definitionen i EU-lagstiftningen,
  och för att
  vägleda arbetsgivarna när det gäller deras
  bedömnings-, rapporterings- och övervakningsskyldigheter, och |
| --- | --- |

—

att anta åtgärder för att
  effektivt utreda
  diskriminering på arbetsplatsen
  i enlighet med definitionen i EU-lagstiftningen,
  och för att
  vägleda arbetsgivarna när det gäller deras
  bedömnings-, rapporterings- och övervakningsskyldigheter, och

| — | att stödja företag i arbetet med att utveckla metoder mot diskriminering och för inkludering. |
| --- | --- |

—

att stödja företag i arbetet med att utveckla metoder mot diskriminering och för inkludering.

Motivering

Denna punkt handlar om att genomföra politiken på grundval av de kriterier som anges i artikel 19 i EUF-fördraget. I punkterna 3.4.1 (och 1.3) i föreliggande yttrande anges redan att ”EESK uppmanar med eftertryck EU att bygga vidare på skyddet mot diskriminering när det gäller tillgång till varor och tjänster, särskilt genom att anta förslaget till direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning”. Ändringen syftar till att omformulera texten så att det anges vilka typer av åtgärder som krävs för att EU:s bestämmelser om diskriminering ska genomföras och tillämpas på ett effektivt sätt.

Resultat av omröstningen

| Röster för: | 67 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 109 |
| Nedlagda röster: | 11 |

Röster för:

67

Röster emot:

109

Nedlagda röster:

11

ÄNDRINGSFÖRSLAG 3

SOC/724 – Att förbättra jämlikheten i EU

Punkt 3.4.4

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| EESK uppmanar rådet, Europaparlamentet och kommissionen att se till att detta förslag till direktiv antas i en version som innehåller dess övergripande förslag om att förbättra tillgången till rättigheter och rättsliga förfaranden,
  särskilt
  mekanismer som syftar till att underlätta tillgången till rättigheter genom att anta förfaranden för grupptalan, med målet att säkerställa effektivitet och erkännande av behörigheten hos de nationella organen för bekämpning av diskriminering. | EESK uppmanar rådet, Europaparlamentet och kommissionen att se till att detta förslag till direktiv antas i en version som innehåller dess övergripande förslag om att förbättra tillgången till rättigheter och rättsliga förfaranden,
  medan det kommer an på medlemsstaterna att fastställa eventuella
  mekanismer som syftar till att underlätta tillgången till rättigheter genom att anta förfaranden för grupptalan, med målet att säkerställa effektivitet och erkännande av behörigheten hos de nationella organen för bekämpning av diskriminering. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

EESK uppmanar rådet, Europaparlamentet och kommissionen att se till att detta förslag till direktiv antas i en version som innehåller dess övergripande förslag om att förbättra tillgången till rättigheter och rättsliga förfaranden,
  särskilt
  mekanismer som syftar till att underlätta tillgången till rättigheter genom att anta förfaranden för grupptalan, med målet att säkerställa effektivitet och erkännande av behörigheten hos de nationella organen för bekämpning av diskriminering.

EESK uppmanar rådet, Europaparlamentet och kommissionen att se till att detta förslag till direktiv antas i en version som innehåller dess övergripande förslag om att förbättra tillgången till rättigheter och rättsliga förfaranden,
  medan det kommer an på medlemsstaterna att fastställa eventuella
  mekanismer som syftar till att underlätta tillgången till rättigheter genom att anta förfaranden för grupptalan, med målet att säkerställa effektivitet och erkännande av behörigheten hos de nationella organen för bekämpning av diskriminering.

Motivering

I studiegruppen och SOC-sektionen nådde de tre grupperna ingen enighet i denna fråga. Processrätten faller traditionellt inom medlemsstaternas behörighet. Det bör därför komma an på medlemsstaterna att besluta om de vill införa grupptalan/kollektiv prövning på nationell nivå som ett verktyg för att genomdriva jämlikhetsprincipen. Detta skulle också göra det möjligt att anpassa de nationella systemen till de nationella förhållandena. Dessutom bör man inte glömma att kollektiv prövning också kan missbrukas.

Resultat av omröstningen

| Röster för: | 60 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 114 |
| Nedlagda röster: | 11 |

Röster för:

60

Röster emot:

114

Nedlagda röster:

11

ÄNDRINGSFÖRSLAG 4

SOC/724 – Att förbättra jämlikheten i EU

Punkt 1.10

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| För
  att avlasta individen vid rättstvister, ge den rättsliga prövningen kraft som står i proportion till de handlingar som fördöms och göra den rättsliga ramen till ett effektivt avskräckande medel i regleringen av diskriminering
  , ställer sig kommittén positiv till att EU antar
  lagstiftning med normer som underlättar
  genomförandet i medlemsstaterna
  av kollektiva åtgärder för att förbättra tillgången till rättslig prövning och dess genomslag vad gäller att bekämpa diskriminering och främja likabehandling. | EESK uppmanar medlemsstaterna att överväga och vid behov vidta lämpliga åtgärder för
  att avlasta
  eller underlätta för
  individen vid rättstvister, ge den rättsliga prövningen kraft som står i proportion till de handlingar som fördöms och göra den rättsliga ramen till ett effektivt avskräckande medel i regleringen av diskriminering
  . Detta skulle kunna inbegripa
  lagstiftning med normer som underlättar
  att den berörda medlemsstaten genomför
  kollektiva åtgärder för att förbättra tillgången till rättslig prövning och dess genomslag vad gäller att bekämpa diskriminering och främja likabehandling.
  För att gynna utbyte av bästa praxis uppmanas Europeiska kommissionen att tillhandahålla information om de olika nationella rättsliga ramarna på detta område. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

För
  att avlasta individen vid rättstvister, ge den rättsliga prövningen kraft som står i proportion till de handlingar som fördöms och göra den rättsliga ramen till ett effektivt avskräckande medel i regleringen av diskriminering
  , ställer sig kommittén positiv till att EU antar
  lagstiftning med normer som underlättar
  genomförandet i medlemsstaterna
  av kollektiva åtgärder för att förbättra tillgången till rättslig prövning och dess genomslag vad gäller att bekämpa diskriminering och främja likabehandling.

EESK uppmanar medlemsstaterna att överväga och vid behov vidta lämpliga åtgärder för
  att avlasta
  eller underlätta för
  individen vid rättstvister, ge den rättsliga prövningen kraft som står i proportion till de handlingar som fördöms och göra den rättsliga ramen till ett effektivt avskräckande medel i regleringen av diskriminering
  . Detta skulle kunna inbegripa
  lagstiftning med normer som underlättar
  att den berörda medlemsstaten genomför
  kollektiva åtgärder för att förbättra tillgången till rättslig prövning och dess genomslag vad gäller att bekämpa diskriminering och främja likabehandling.
  För att gynna utbyte av bästa praxis uppmanas Europeiska kommissionen att tillhandahålla information om de olika nationella rättsliga ramarna på detta område.

Motivering

I studiegruppen och SOC-sektionen nådde de tre grupperna ingen enighet i denna fråga. Processrätten faller traditionellt inom medlemsstaternas behörighet. Det bör därför komma an på medlemsstaterna att besluta om de vill införa grupptalan/kollektiv prövning på nationell nivå som ett verktyg för att genomdriva jämlikhetsprincipen. Detta skulle också göra det möjligt att anpassa de nationella systemen till de nationella förhållandena. Dessutom bör man inte glömma att kollektiv prövning också kan missbrukas.

Resultat av omröstningen

| Röster för: | 65 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 113 |
| Nedlagda röster: | 8 |

Röster för:

65

Röster emot:

113

Nedlagda röster:

8

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/67

---

Yttrande från den Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att säkerställa en stark europeisk solidaritet i fråga om patienter med sällsynta sjukdomar

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/10)

| Föredragande: | Alain COHEUR |
| --- | --- |

Föredragande:

Alain COHEUR

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 24.2.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 29.9.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 171/1/1 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

24.2.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

29.9.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

171/1/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) antog 2009 yttrandet SOC/330 om ”Förslag till rådets rekommendation om en EU-satsning avseende sällsynta sjukdomar” (1), i vilket den uttryckte sitt stöd, tog upp betänkligheter och framförde förslag, med syftet att öka medvetenheten om alla de behov som personer med sällsynta sjukdomar har. Det är djupt beklagligt att kommittén över tio år efter att detta yttrande antogs på nytt måste efterlysa en övergripande europeisk strategi som beaktar alla de behov som personer med sällsynta sjukdomar har. Det behövs europeiska lösningar för att mildra den inverkan som sällsynta sjukdomar har på vardagen, familjelivet och yrkeslivet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK bekräftar på nytt, med eftertryck, sitt stöd för och sin solidaritet med patienter med sällsynta sjukdomar, deras anhöriga och alla som på något sätt berörs av sällsynta sjukdomar. EU skulle kunna vara en riktig förkämpe för rätten till hälso- och sjukvård för alla i unionen, och skulle kunna visa att man inte står ensam bara för att man har en sällsynt sjukdom. Det är nödvändigt att stödja grundläggande forskning och ett europeiskt hälsodataområde som bygger på Fairprinciperna (dvs. att data ska vara sökbara, tillgängliga, kompatibla och möjliga att vidareutnyttja) för att sällsynta sjukdomar ska kunna diagnostiseras och behandlas snabbare. Kommittén anser att Orphanets sakkunskap bör erkännas och främjas fullt ut, med syftet att förbättra det europeiska ekosystemet för hälsodata till förmån för patienter med sällsynta sjukdomar. Om Orphanets webbplats görs tillgänglig på alla EU-språk skulle det skapa stort mervärde för patienter med sällsynta sjukdomar och hälso- och sjukvårdspersonal. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK bekräftar sina slutsatser vad gäller sällsynta sjukdomars prevalens i EU samt likheterna i fråga om vad patienter med sällsynta sjukdomar går igenom och de utmaningar beträffande socialt skydd som de står inför, trots de stora skillnaderna mellan och mångfalden av sjukdomar samt spridningen av patienter och den splittrade sakkunskapen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK välkomnar principen om rätten till hälso- och sjukvård, som föreslås i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, resolutionen från Förenta nationerna (FN) och den uppmärksamhet som ägnades åt sällsynta sjukdomar under konferensen om Europas framtid och det franska rådsordförandeskapet 2022, med syftet att se till att situationen för patienter med sällsynta sjukdomar inte förvärras av ojämlikhet i hälsa. Kommittén framhåller vikten av en ambitiös europeisk vård- och omsorgsstrategi för anhöriga som vårdar patienter med sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK rekommenderar att man utnyttjar den politiska drivkraft som finns och bygger vidare på rekommendationerna från institutioner och det civila samhället för att utarbeta en övergripande europeisk handlingsplan för sällsynta sjukdomar med mål som är specifika, mätbara, uppnåbara, realistiska och tidsbundna (SMART-mål), och som kan uppnås senast 2030, i syfte att säkra att alla patienter med sällsynta sjukdomar i EU har samma möjligheter i fråga om diagnostisering och behandling, med en holistisk syn på integrerad vård. Målet måste vara att en patients sällsynta sjukdom ska diagnostiseras inom ett år. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK föreslår att mandatet för Myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera) utökas eller används som en modell för att inrätta en ny europeisk myndighet för icke-överförbara sjukdomar, som skulle främja samarbete och solidaritet i fråga om sällsynta sjukdomar, samordna genomförandet av en europeisk handlingsplan för sällsynta sjukdomar och säkerställa en europeisk strategi för icke-överförbara sällsynta sjukdomar. Samverkan med Orphanet, som med strukturellt stöd från EU skulle kunna offentliggöra sitt arbete på alla officiella EU-språk, skulle säkra att både patienter och personal har tillgång till den information som de behöver. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK ger det civila samhället i medlemsstaterna en röst i syfte att stärka den politiska dialogen med allmänheten, och stöder EU-institutionerna genom strukturellt och permanent samarbete när det handlar om att utforma politik som stöds fullt ut. EESK rekommenderar nästa ordförandeskapstrio (2023–2024), dvs. Spanien, Belgien och Ungern, att låta politiken avseende sällsynta sjukdomar stå kvar på dagordningen, mot bakgrund av utvärderingen av de europeiska referensnätverken 2022 och kommissionens åtagande om att se över strategin för sällsynta sjukdomar i början av 2023, genom att göra dessa sjukdomar till en del av folkhälsopolitiken för kommissions framtida mandatperioder. Deltagandet av intressenter och arbetsmarknadens parter är avgörande i utarbetandet av en ambitiös strategi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK efterlyser initiativ såsom en resolution som syftar till att ge patienter med sällsynta sjukdomar större egenmakt och främja deras deltagande i fråga om politik och rekommendationer som rör sällsynta sjukdomar, i linje med artikel 4 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Patientorganisationer är en källa till erfarenhet och kan spela en avgörande roll som företrädare genom att göra patienternas röster hörda. Deras medieframträdanden och deltagande i utarbetandet av politiska rekommendationer bör säkras och stödjas (2). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK vill att man erkänner vikten av att diagnostisera sällsynta sjukdomar i samband med perinatal eller neonatal screening eller så snart som möjligt efter att hälso- eller utvecklingsproblemen uppstått, fördelarna med multidisciplinär hälso- och sjukvård och nyttan av en holistisk syn på patienternas behov och vårdförlopp, som kan gynnas av integrerad medicinsk vård och social omsorg och av centraliserad vårdsamordning, och framför allt av att vårdens ekonomiska tillgänglighet optimeras. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK anser att hälso- och sjukvård av god kvalitet aldrig får vara ett privilegium för dem som, av olika skäl, kan säkra bättre tillgång till relevant nationell hälso- och sjukvård, har råd med de högsta försäkringspremierna, kan betala patientavgifter eller kan anordna de mest inbringande insamlingskampanjerna. Vikten av solidaritetsbaserade sjukförsäkringssystem som skyddar patienter med sällsynta sjukdomar får inte underskattas. EESK skulle välkomna en debatt om fördelarna och utmaningarna för europeiska solidaritetsbaserade ömsesidiga sjukförsäkringskassor när det gäller att täcka innovativa behandlingar för patienter med sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK inser hur viktigt det är för patienter med sällsynta sjukdomar i EU att kunna resa till ett annat land för diagnostisering och vård. Möjligheten att både söka vård utomlands och undvika onödiga resor genom telemedicin kan förbättra tillgången till vård för patienter med sällsynta sjukdomar, i synnerhet för dem med mycket sällsynta sjukdomar. Kommittén vill att de europeiska referensnätverkens funktionssätt optimeras och att de integreras i hela EU och i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem. EESK föreslår att möjligheten att utarbeta en konvention om vård i de europeiska referensnätverken utforskas. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Med tanke på de ojämlika ekonomiska förhållandena i medlemsstaterna rekommenderar och förväntar sig EESK att en diskussion inleds om möjligheten att inrätta en särskild EU-finansieringsfond som medlemsstaterna ska bidra till och kunna dra nytta av utifrån sin finansiella kapacitet för att säkra tillgången till vård för alla patienter med sällsynta sjukdomar i EU, särskilt för dem vars medicinska behov inte tillgodoses, varvid verklig solidaritet i EU säkerställs. Kommittén stöder modeller för gemensamma inköp och bidrag, såsom den europeiska mekanismen för beräkning av skäliga priser för läkemedel, som syftar till att öka tillgängligheten på läkemedelsbehandling för medlemsstaterna och patienter med sällsynta sjukdomar. EESK önskar se att detta beaktas i översynen av EU:s lagstiftning om särläkemedel (läkemedel för personer med sällsynta sjukdomar) och pediatriska läkemedel (läkemedel för barn). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK anser att man bör undersöka möjligheten att inrätta en solidaritetsfond för sällsynta sjukdomar, särskilt de sjukdomar som inte omfattas av de europeiska referensnätverken. En sådan fond kan vara ett värdefullt komplement när den obligatoriska sjukförsäkringen inte täcker kostnaderna för behandling av komplexa eller sällsynta sjukdomar eller gränsöverskridande vård. Kommittén anser att ömsesidighet på EU-nivå är en nödvändighet. En europeisk solidaritetsfond för patienter med sällsynta sjukdomar bör






  — | syfta till att förhindra att patienter med sällsynta sjukdomar tvingas bära alltför höga kostnader för medicinskt nödvändig och motiverad vård som är tillgänglig i EU och utstå mer ojämlikhet i hälsa på grund av att deras sjukdomar är sällsynta, |
| --- | --- | --- |

1.13

—

syfta till att förhindra att patienter med sällsynta sjukdomar tvingas bära alltför höga kostnader för medicinskt nödvändig och motiverad vård som är tillgänglig i EU och utstå mer ojämlikhet i hälsa på grund av att deras sjukdomar är sällsynta,

| — | vara ett uttryck för europeisk solidaritet, med syftet att förbättra tillgången till hälso- och sjukvård som är tillgänglig runt om i EU för alla patienter med sällsynta sjukdomar, bättre säkerställa patienternas rätt till gränsöverskridande hälso- och sjukvård samt optimera och underlätta användningen av de europeiska referensnätverken, |
| --- | --- |

—

vara ett uttryck för europeisk solidaritet, med syftet att förbättra tillgången till hälso- och sjukvård som är tillgänglig runt om i EU för alla patienter med sällsynta sjukdomar, bättre säkerställa patienternas rätt till gränsöverskridande hälso- och sjukvård samt optimera och underlätta användningen av de europeiska referensnätverken,

| — | komplettera de nationella social- och sjukförsäkringssystemen, genom att det inrättas en fond som kan täcka tillkommande och oundvikliga kostnader i samband med gränsöverskridande vård inom EU, och underlätta det europeiska samarbetet när det gäller att tackla folkhälsoutmaningar där en strukturell och stödjande gränsöverskridande strategi skulle vara till nytta. |
| --- | --- |

—

komplettera de nationella social- och sjukförsäkringssystemen, genom att det inrättas en fond som kan täcka tillkommande och oundvikliga kostnader i samband med gränsöverskridande vård inom EU, och underlätta det europeiska samarbetet när det gäller att tackla folkhälsoutmaningar där en strukturell och stödjande gränsöverskridande strategi skulle vara till nytta.

2.   Allmänna kommentarer om sällsynta sjukdomar

| 2.1 | De sällsynta sjukdomarna är sällsynta, men antalet patienter med sällsynta sjukdomar är stort – en sjukdom klassas som sällsynt på grundval av prevalensen. I EU definieras en sällsynt sjukdom som ett sjukdomstillstånd som ofta är kroniskt och ibland innebär en funktionsnedsättning eller är livshotande, och som drabbar högst 1 av 2 000 personer (3). I Orphanet, som är en portal för sällsynta sjukdomar och särläkemedel, fanns 6 172 unika sällsynta sjukdomar registrerade 2019 (4). Av dessa sällsynta sjukdomar är 71,9 % genetiskt betingade och 69,9 % visar sig under tidig barndom. Det uppskattas att 3,5–5,9 % av befolkningen har en sällsynt sjukdom, vilket motsvarar omkring 36 miljoner patienter i EU. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komplexiteten och den kroniska karaktären hos många sällsynta sjukdomar sträcker sig ofta längre än själva patientens liv och påverkar många andra, såsom anhöriga, men även hälso- och sjukvårdssystemen och de sociala omsorgssystemen. Det finns en risk att anhöriga blir isolerade och mer utsatta, och med tanke på anhörigvårdens könsdimension (5) kan en sällsynt sjukdom ha stor inverkan på i synnerhet mödrars och kvinnors liv. Särskild uppmärksamhet bör således ägnas åt tillgången till socialt skydd för anhörigvårdare. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Även om fler än 6 172 sjukdomar redan har upptäckts och patienter kan diagnostiseras med dessa saknas definitioner, beskrivningar och diagnostiska tester för vissa sjukdomstillstånd. Det handlar om så kallade syndrom utan namn (SWAN). Hälsoklyftan är ännu mer påtaglig för patienter utan diagnos. Deras icke-tillgodosedda behov och den ojämlikhet som de dras med är ännu större, eftersom det krävs en diagnos för att få lämplig medicinsk vård och extra social- och sjukförsäkringsförmåner. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Den bestående ojämlikheten i tillgång till hälso- och sjukvård föranleder proaktiva och riktade samhällsgruppsbaserade modeller, så att de mest sårbara grupperna, till exempel personer med fysisk, psykosocial eller sensorisk funktionsnedsättning, kan få en diagnos och vård. I tidigare yttranden har EESK behandlat hälso- och sjukvård för migranter och EU-medborgare med invandrarbakgrund (6). Det är viktigt att bygga vidare på denna sakkunskap och dessa rekommendationer inom ramen för en gemensam strategi för sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Det tar i genomsnitt omkring fyra och ett halvt år att diagnostisera en sällsynt sjukdom efter det att hälso- eller utvecklingsproblemen uppstått, såvida den inte upptäcks genom perinatal screening. Forskning har visat att längden på perioder av diagnosovisshet – som ofta inbegriper felaktiga diagnoser och/eller felaktiga behandlingar med skadliga konsekvenser – varierar mellan upp till fem och sju år (7). Vägen till en slutlig och korrekt diagnos innebär ofta en svår resa kantad av möten med en mängd hälso- och sjukvårdspersonal: undersökningar har visat att 22 % av patienterna med sällsynta sjukdomar har behövt konsultera fler än fem läkare innan de fått sin diagnos, och 7 % har träffat fler än tio (8). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Det krävs informationsutbyte, lämplig och fortlöpande personalutbildning av god kvalitet och personalplanering i god tid med arbetsmarknadsparternas deltagande för att öka hälso- och sjukvårdspersonalens medvetenhet, så att de lättare kan upptäcka eventuella sällsynta sjukdomar, remittera patienter och påskynda diagnostiseringen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Det är viktigt att prioritera och göra strukturerade investeringar i grundläggande medicinsk forskning kring orsakerna till sällsynta sjukdomar, inbegripet genetiska orsaker, för att effektivisera behandlingarna och möjligen även hitta botemedel för patienter med sällsynta sjukdomar. EU:s finansieringsinstrument såsom programmet EU för hälsa 2021–2027 – en vision om ett friskare EU – och lagstiftning såsom förslaget om det europeiska hälsodataområdet bör stödja sådan forskning. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Den kunskap och den expertis som krävs för att ställa en diagnos och hantera de särskilda terapeutiska vårdbehoven i fråga om vissa sällsynta sjukdomar kan vara geografiskt utspridd i EU, och saknas i en del medlemsstater. Behandlingarna behöver bli mer tillgängliga och ekonomiskt överkomliga, med tanke på att patienter uppgett att behandlingar saknas där de bor (22 %), att vårdköerna begränsar tillgången till vård (14 %), att behandlingarna inte är ekonomiskt överkomliga (12 %) och att ekonomiskt stöd som gör det lättare att åka utomlands för att söka vård saknas (12 %) (9). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Vårdkvalitet innebär hälso- och sjukvård som ges i god tid och som är rättvis, integrerad och effektiv (10). Perinatal och neonatal screening är viktiga processer för tidig diagnos. Rekommendationen om gränsöverskridande genetiska tester för sällsynta sjukdomar i EU (”Recommendation on Cross Border Genetic Testing Of Rare Diseases in the European Union”) från kommissionens expertgrupp för sällsynta sjukdomar och EURORDIS (europeiska organisationen för sällsynta sjukdomar) arbete om screening i EU lägger grunden för en EU-omfattande rekommendation. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Vägen till en diagnos och att få en diagnos och ett liv med en sällsynt sjukdom kan innebära en mental utmaning för patienten och/eller patientens anhöriga. Att en sjukdom inte syns, den fysiska bördan och andra människors bristande kunskap om eller förståelse för sjukdomstillståndet kan leda till psykologisk och social sårbarhet. Vardagen kan försvåras som en följd av bristande vårdsamordning men också praktiska och administrativa utmaningar och utmaningar som rör utbildning, arbete och ekonomi (11). En holistisk syn på vård omfattar hela spektrumet av hälsobehov (förebyggande samt kontinuerlig, kurativ, rehabiliterande och palliativ vård) samt av sociala och dagliga behov, och förutsätter integrerad multidisciplinär medicinsk vård och social omsorg av god kvalitet. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Sällsynta dagen främjar medvetenhet och erkännande i samhället i stort, och ökar förståelsen för och den sociala inkluderingen av patienter och deras anhöriga. För att hålla patienter med sällsynta sjukdomar informerade och säkra patienternas och deras anhörigas välbefinnande krävs ett ekosystem av hälso- och sjukvårdspersonal, ömsesidiga sjukförsäkringskassor, (digitala) kontaktgrupper och patientorganisationer. |
| --- | --- |

2.11

3.   Allmänna kommentarer om EU:s politik avseende sällsynta sjukdomar

| 3.1 | EU gjorde sällsynta sjukdomar till en prioritering på området folkhälsa för över 20 år sedan, och har vidtagit åtgärder som resulterat i mer forskning och utveckling, i att medlemsstaterna antagit nationella handlingsplaner för sällsynta sjukdomar, i samordning av gränsöverskridande samarbete inom de europeiska referensnätverken och i patienternas rätt till gränsöverskridande vård (12). Kommissionen har godtagit rekommendation 3 ”Förbättra stödet för att underlätta för patienter med sällsynta sjukdomar att få tillgång till hälso- och sjukvård”, och har tillkännagett att den ska se över strategin för sällsynta sjukdomar där så är lämpligt i början av 2023 (13). Europaparlamentet har antagit en resolution om EU:s folkhälsostrategi efter covid-19, i vilken en EU-handlingsplan för sällsynta sjukdomar efterlyses (14). EU har också förankrat rätten att ”i rätt tid få överkomlig, förebyggande vård och medicinsk behandling av god kvalitet” i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (15). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Det aviserade meddelandet om en europeisk vård- och omsorgsstrategi väntas omfatta stöd för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och ett verkligt erkännande av anhörigvårdare. Anhöriga till patienter med sällsynta sjukdomar skulle gynnas av en strategi som bättre erkänner anhörigvårdare och deras rättigheter i EU, som ger större flexibilitet när det gäller anhörigvårdares utövande av sina rättigheter i gränsöverskridande situationer och som har psykisk hälsa (för vårdpersonal och anhörigvårdare) som en huvudfråga (16). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EU:s medlemsstater var medförslagsställare till 2021 års FN-resolution om att ta itu med de utmaningar som personer med sällsynta sjukdomar och deras anhöriga står inför (17), som bland annat innehåller en uppmaning om att stärka hälso- och sjukvårdssystemen för att ge personer med sällsynta sjukdomar egenmakt när det gäller att tillgodose sina fysiska och psykiska hälsobehov, så att de kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter, inbegripet rätten till bästa möjliga fysiska och psykiska hälsa, och för att öka rättvisan och jämlikheten avseende hälsa, sätta stopp för diskrimineringen och stigmatiseringen, fylla luckor i täckningen och bygga ett mer inkluderande samhälle. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) har diskuterat EU:s insatser mot sällsynta sjukdomar, och huruvida det skulle vara givande att stärka samarbetet och samordningen kring sällsynta sjukdomar mellan medlemsstaterna och på EU-nivå. Rådet har konstaterat att förstärkningen av EU-åtgärder på detta område är ett konkret exempel på unionens bidrag till folkhälsan i EU. Det europeiska hälsodataområdet är ett verktyg som bör bidra till effektivare EU-åtgärder, genom att spela en roll i kampen mot sällsynta sjukdomar och säkerställa tillgången till hälsodata av hög kvalitet inom en säker ram. Det måste göra nya, säkrare och individanpassade behandlingar tillgängliga snabbare (18). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Rapporten om resultatet av konferensen om Europas framtid omfattar ett förslag om lika tillgång till hälso- och sjukvård för alla, med målet att fastställa en ”rätt till hälsa”, som garanterar alla européer lika och allmän tillgång till ekonomiskt överkomlig, förebyggande och kurativ hälso- och sjukvård av god kvalitet. Konferensens plenarförsamling riktade särskild uppmärksamhet mot och hänvisade till den grupp i samhället som berörs av sällsynta sjukdomar. Den uttryckte sitt stöd för följande: snabbare och stabilare beslutsprocesser vad gäller centrala frågor och effektivare europeisk styrning i samband med utvecklingen av den europeiska hälsounionen; behovet av att se till att alla har tillgång till befintliga behandlingar, oavsett var de först finns tillgängliga i EU; åtgärder för att underlätta det gränsöverskridande samarbetet i detta avseende, och särskilt när det gäller sällsynta sjukdomar; och en förstärkning av hälso- och sjukvårdssystemen, i synnerhet i fråga om deras motståndskraft och kvalitet, genom vidareutveckling, samordning och finansiering av de europeiska referensnätverken, eftersom de utgör grunden för utvecklingen av nätverk för medicinsk vård för ytterst specialiserade och komplexa behandlingar (19). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ”Europas plan mot cancer – en ny EU-strategi för förebyggande åtgärder, behandling och vård” från 2021, förteckningen över åtgärder som ska vidtas senast 2030 och deltagandet av berörda parter utgör en strategi för EU:s hälsopolitik som syftar till att avhjälpa ojämlikhet i hälsa i EU (20). Planen bygger också på de europeiska referensnätverken, som är pionjärer när det gäller att utbyta sakkunskap kring att diagnostisera och behandla sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

3.6

4.   Särskilda kommentarer om sällsynta sjukdomar och politiken avseende sällsynta sjukdomar

| 4.1 | Efter att ha utvärderat uppföljningen av EESK-yttrandet om ”Förslag till rådets rekommendation om en EU-satsning avseende sällsynta sjukdomar” (21) kan kommittén konstatera att det även om rekommendationerna fortfarande beaktas med varierande framgång – till exempel genom utvecklingen av europeiska referensnätverk sedan 2017, införandet av ett kommunikations- och rapporteringssystem, handböcker eller riktlinjer för att främja dialogen mellan olika yrkeskulturer inom EU samt kravet på att patienter ska kunna få tillgång till sina uppgifter i det europeiska hälsodataområdet – är nödvändigt att vidta omedelbara åtgärder inom EU:s politik avseende sällsynta sjukdomar, där vi har mycket att komma ikapp med. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | De europeiska referensnätverken är flaggskepp när det gäller konkret europeiskt samarbete mellan hälso- och sjukvårdssystem, som underlättar kliniska prövningar och utnyttjandet av sakkunskap om diagnostisering och behandling av patienter med sällsynta sjukdomar i EU. Dessa nätverks potential har ännu inte undersökts fullt ut, och utnyttjas i dagsläget inte. En utvärdering ska enligt planerna inledas under 2022 (22). De 24 europeiska referensnätverken, som inrättades 2017, har 1 466 medlemmar runt om i EU:s alla medlemsstater, vilket inbegriper över 900 vårdenheter i över 313 sjukvårdsinrättningar. Sammantaget behandlar medlemmarna av de europeiska referensnätverken 1,7 miljoner patienter, men det kliniska patienthanteringssystemet har endast använts för 2 100 patienter med komplexa och mycket sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Faktorer som det är nödvändigt att ta itu med för att optimera de europeiska referensnätverkens potential inbegriper avsaknaden av ersättning till vårdgivare som deltar i nätverken, avsaknaden av särskild ersättning för konsultationer online via det kliniska patienthanteringssystemet och administrativa eller tekniska interoperabilitetsproblem. De europeiska referensnätverken behöver också integreras i de nationella hälso- och sjukvårdssystemen genom de anslutna referenscentrumen för sällsynta sjukdomar, så att kännedomen om dem och deras tillgänglighet främjas. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Vårdkvaliteten skulle gynnas av att man centraliserar vården av patienter med sällsynta sjukdomar men behåller så många expertcentrum som behövs. Det bör fastställas kriterier för vad som utgör ett expertcentrum. Expertcentrum behöver särskild och tillräcklig finansiering. Eftersom det är det civila samhället och arbetsmarknadens parter som tillhandahåller de medel som används för att finansiera offentliga hälsoutgifter bör de ha en strategisk roll i fördelningen av dessa medel. Lokala, regionala och nationella vårdnätverk måste informeras om förekomsten av expertcentrum och uppmuntras att delta i de europeiska referensnätverken, så att det blir lättare att få tillgång till vård och vårdkvaliteten höjs. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Gränsöverskridande flerpartspartnerskap och konsortier som stöds av EU-finansiering och som sammanför det civila samhället och experter på sällsynta sjukdomar och hälso- eller socialpolitik, den akademiska världen, medicinska partner, kunskapscentrum, patientorganisationer, icke-vinstdrivande ömsesidiga sjukförsäkringskassor och sakkunniga patienter har visat sig berika ekosystemen för forskning och samarbete i EU. De har bidragit till utformningen av patientinriktade politiska rekommendationer, pilotprojekt och studier, som syftar till att förbättra tillgången till holistisk och integrerad hälso- och sjukvård och social omsorg av god kvalitet för patienter med sällsynta sjukdomar i EU (23). Det är dags att konsolidera dessa rekommendationer och denna bästa praxis genom en sammanhängande strategi som integrerar nationella, gränsöverskridande och europeiska initiativ, och som inte lämnar några patienter med sällsynta sjukdomar utanför. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Den deltagandebaserade Rare 2030-studien om framsyn i fråga om politiken avseende sällsynta sjukdomar omfattar åtta ytterst viktiga rekommendationer om behandling, vård, forskning, data samt europeisk och nationell infrastruktur, som åtföljs av en färdplan och SMART-mål, och som är tongivande för det kommande årtiondets politik avseende sällsynta sjukdomar. Det handlar om 1) långsiktiga, integrerade europeiska och nationella planer och strategier, 2) tidigare, snabbare och mer korrekta diagnoser, 3) tillgång till hälso- och sjukvård av god kvalitet, 4) integrerad och personcentrerad vård, 5) partnerskap med patienter, 6) innovativ och behovsstyrd forskning och utveckling, 7) optimering av data till patienternas och samhällets nytta, 8) tillgängliga och ekonomiskt överkomliga behandlingar (24). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Erkännandet av sakkunskapen hos patienter med sällsynta sjukdomar, anhöriga och hälso- och sjukvårdspersonal utgjorde kärnan i EMRaDi-projektet, inom ramen för vilket man bland annat undersökte utbud och efterfrågan på området sällsynta sjukdomar i den europeiska samarbetsregionen Meuse–Rhen. Projektet bestod också i att analysera den verklighet som patienter dagligen möter och deras vårdförlopp baserat på 104 djupintervjuer kring åtta sällsynta sjukdomar (25). Analyserna bekräftade antagandena om diagnostiseringssvårigheter, ökad börda i fråga om vårdsamordning (som innebär att patienterna möter mellan 6 och 25 läkare under sitt vårdförlopp), behovet av och preferensen för multidisciplinär vård i specialiserade centrum och i förlängningen behovet av en bredare, holistisk syn på hela spektrumet av informationsbehov, psykiskt stöd, möjligheter till social inkludering och utveckling, praktiska och administrativa behov samt behov av gränsöverskridande vård. Projektet resulterade i rekommendationer om holistisk vård, telemedicin och europeisk solidaritet (26). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Covid-19-pandemin har påskyndat digitaliseringen av hälso- och sjukvården, användningen av ny teknik och utbredningen av telemedicin. Reglering, kapacitetsuppbyggnad och ersättning i fråga om telemedicin, som omfattar distanskonsultation, distansexpertis, fjärrövervakning och mobil hälsa, måste vara ett resultat av samråd med arbetsmarknadens parter och aktörer från den medicinska sektorn, och måste framför allt säkerställa patientsäkerheten och kvaliteten på och kontinuiteten i vård och behandlingar. Optimal användning av telemedicin gör att patienter, även de med sällsynta sjukdomar, inte behöver resa i onödan, antingen i sitt eget land eller runt om i Europa. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Framsteg i fråga om den akademiska forskningen, hälsoekonomin och kvaliteten på vården av patienter med sällsynta sjukdomar förutsätter patientregister som bygger på Fairprinciperna. Initiativ såsom European Registry Data Warehouse (europeiska registerdatalagret), den centrala förteckningen över metadata (ERDRI.mdr) inom ramen för den europeiska infrastrukturen för register över sällsynta sjukdomar (ERDRI) och det europeiska hälsodataområdet måste ge upphov till en diskussion om koncis standardregistrering och syftet med register. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Kartläggning av utbud och efterfrågan på området sällsynta sjukdomar kräver kvantitativa analyser av prevalens, vårdkonsumtion och vårdkostnader för patienter med sällsynta sjukdomar, med full respekt för deras integritet. En innovativ metod som utvecklats av de belgiska sjukförsäkringskassorna har möjliggjort en första analys av prevalens, vårdkostnader och vårdkonsumtion för patienter med sällsynta sjukdomar i förhållande till de anslutnas genomsnittliga vårdkostnader och vårdkonsumtion (27). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Analysen bekräftade att personer med sällsynta sjukdomar hade en högre vårdkonsumtion än försäkringsanslutna personer i genomsnitt (mer frekventa sjukhusbesök och sjukhusinläggningar, mer frekvent allmän- och specialistvård), vilket de mer komplexa vårdbehoven är en förklaring till. Det bekräftades att kostnaderna för det obligatoriska sjukförsäkringssystemet var tio gånger högre än för försäkringsanslutna personer i genomsnitt, och att de årliga patientavgifterna var tre gånger högre än genomsnittet. Läkemedel utgjorde den största delen, i genomsnitt hälften av utgifterna. Man bör dock räkna med att de faktiska kostnaderna var betydligt högre, med tanke på att studien inte beaktade familjernas socioekonomiska förhållanden eller andra kostnader som inte är ersättningsgilla, såsom kostnader för psykologisk vård, paramedicinska behandlingar och tilläggsförsäkringar eller rena egenavgifter. Analysen visar på vikten av starka solidaritetsbaserade sjukförsäkringssystem som kan ingripa för att skydda patienter med sällsynta sjukdomar. När patienter med sällsynta sjukdomar vägrar eller inte söker vård av ekonomiska skäl påverkar det deras hälsa och livskvalitet senare i livet, och innebär en ekonomisk risk i form av högre kostnader på lång sikt. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Översynen av EU:s lagstiftning om särläkemedel och pediatriska läkemedel föranleder en ambitiös strategi för att säkerställa att särläkemedel och behandlingar med dessa är ekonomiskt överkomliga för hälso- och sjukvårdssystemen och patienterna i medlemsstaterna. I dag utgör priserna ett hinder för många patienter med sällsynta sjukdomar. Olika former av europeiskt samarbete och modeller för länders gemensamma inköp av läkemedel – såsom Beneluxa (28) eller den som användes under covid-19-pandemin när det gäller vacciner – har förbättrat tillgången till behandlingar, tack vare en gemensam, transparent, hållbar och stödjande EU-strategi. Debatten om skäliga priser och transparensen i kostnaderna för forskning och utveckling i fråga om läkemedel främjas av förslaget om en mekanism för beräkning av skäliga priser för läkemedel och AIM:s (internationella föreningen för försäkringskassor) modell för beräkning av skäliga priser för nya och befintliga läkemedel (utan konkurrens från generiska läkemedel) och för jämförelse med det pris som betalas eller förhandlas fram (29). |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | När det inte går att få vanlig ersättning finns det i medlemsstaterna olika sätt för patienter med sällsynta sjukdomar att få tillgång till särläkemedel, bland annat program för användning av humanitära skäl, bestämmelser om användning av off label-läkemedel och även, till exempel, bidrag från särskilda solidaritetsfonder (30). Solidaritetsfonder kan vara ett värdefullt komplement när den obligatoriska sjukförsäkringen inte täcker kostnaderna för behandling av komplexa eller sällsynta sjukdomar eller gränsöverskridande vård, vilket säkerligen är fallet när det saknas ett erkänt referenscentrum i EU. Trots budgetkonsekvenserna av behandlingen av sällsynta sjukdomar har diskussioner om EU-konventioner om vård inom ramen för de europeiska referensnätverken eller om möjligheten för patienter med sällsynta sjukdomar att söka vård i ett referenscentrum i en annan medlemsstat inte lett till något konkret. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Hera inrättades som ett svar på covid-19-pandemin, och är en huvudpelare i den europeiska hälsounionen. Syftet med myndigheten är att förebygga, upptäcka och snabbt ingripa vid hälsokriser och att föregripa hot och potentiella hälsokriser genom att samla in information och bygga upp nödvändig insatskapacitet. Myndighetens uppdrag kan utökas till att omfatta mer än överförbara sjukdomar, och dess mandat innebär att den kan ta itu med andra hot mot hälsan. Den nuvarande styrningsstrukturen för den europeiska hälsounionen omfattar ännu inget institutionaliserat stöd för beredskap och insatser i fråga om utmaningar gällande sällsynta sjukdomar som medlemsstaterna kan ställas inför. Hera kan tjäna som en modell för en ny myndighet för icke-överförbara sjukdomar, som skulle främja samordning och solidaritet beträffande sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

4.14

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 218, 11.9.2009, s. 91.

1

(2)  Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (2006), konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

2

(3)  Europeiska kommissionen (2019), ”Rare Diseases”.

3

(4)  Orphanet (2021), ”Orphanet in numbers: 6 172 diseases”, https://www.orpha.net/consor/cgi-bin/index.php; Nguengang Wakap S., Lambert D.M., Olry A., Rodwell C., Gueydan C., Lanneau V., Murphy D., Le Cam Y., Rath A., ”Estimating cumulative point prevalence of rare diseases: analysis of the Orphanet database”, European Journal of Human Genetics. Februari 2020. 28(2): s. 165–173. doi: 10.1038/s41431-019-0508–0. Publicerades online den 16 september 2019. PMID: 31527858, PMCID: PMC6974615.

4

(5)  Eurocarers (december 2021), ”The gender dimension of informal care”.

5

(6)  EUT C 256, 27.10.2007, s. 123.

6

(7)  EURORDIS; ”Rare Disease Impact Report: Insights from patients and the medical community” (2013), med uppgifter om diagnosovisshet beträffande sällsynta sjukdomar i Förenta staterna och Storbritannien.

7

(8)  Koning Boudewijnstichting (2014), ”Zoom: nieuwe perspectieven op gelijke kansen – Zeldzame ziekten”.

8

(9)  Kole, A., Hedley V. et al. (2021), ”Recommendations from the Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today”, rekommendation 8 ”Available, accessible and affordable treatments”, avsnittet ”What do people living with a rare disease think?”, s. 119.

9

(10)  Världshälsoorganisationen (2022), ”Quality of care”.

10

(11)  Loridan J., Noirhomme C. (2020), ”Field analysis of existing RD patient pathways in the EMR”.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 141/2000 av den 16 december 1999 om särläkemedel (EGT L 18, 22.1.2000, s. 1), rådets rekommendation av den 8 juni 2009 om en satsning avseende sällsynta sjukdomar (EUT C 151, 3.7.2009, s. 7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (EUT L 88, 4.4.2011, s. 45).

12

(13)  Europeiska revisionsrätten (2019), ”EU:s åtgärder för gränsöverskridande hälso- och sjukvård: ambitionerna är höga, men förvaltningen måste bli bättre”.

13

(14)  Europaparlamentet (10 juli 2020), ”Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2020 om EU:s folkhälsostrategi efter covid-19” (2020/2691(RSP)) (EUT C 371, 15.9.2021, s. 102).

14

(15)  COM(2021) 102 final, ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter”(COM(2021) 102 final)

15

(16)  AIM (2022), ”AIM’s Views on the EU Care Strategy”.

16

(17)  Förenta nationerna (5 januari 2022), ”Addressing the challenges of persons living with a rare disease and their families” (A/RES/76/132), resolution antagen av FN:s generalförsamling den 16 december 2021.

17

(18)  Rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor), ”Hälso- och sjukvårdsrådet, 29 mars 2022 – De viktigaste resultaten”, avsnittet ”EU:s insatser mot sällsynta sjukdomar”.

18

(19)  Konferensen om Europas framtid (maj 2022), ”Report on the final outcome”.

19

(20)  ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Europas plan mot cancer” (2021).

20

(21)  EUT C 218, 11.9.2009, s. 91.

21

(22)  ”Commission staff working document – Accompanying the document Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the operation of Directive 2011/24/EU on the application of patients’ rights in crossborder healthcare” SWD(2022) 200 final, avsnittet ”European Reference Networks”, s. 29–36.

22

(23)  INNOVCARE (2018), ”Bridging the gaps between health, social and local services to improve care of people living with rare and complex conditions”; EMRaDi (2020), ”Rare diseases do not stop at borders”; Rare 2030 (2021), ”Foresight in Rare Disease Policy”.

23

(24)  Kole, A., Hedley V. et al. (2021), ”Recommendations from the Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today”.

24

(25)  EMRaDi (2020), ”Final report of the EMRaDi project”.

25

(26)  EMRaDi (2019), ”How to get EU actions on rare diseases (RD) closer to RD patients and their relatives? From local and cross-border developments to European solutions”, Factsheet EMRaDi.

26

(27)  Noirhomme C. (december 2020), ”Analyse de la consommation et des dépenses de soins des personnes atteintes de maladies rares”, MC-Informations 282, s. 20–29.

27

(28)  ”Beneluxa Initiative on Pharmaceutical Policy”.

28

(29)  AIM, ”European fair price calculator for medicines”; ”AIM offers a tool to calculate fair and transparent European prices for accessible pharmaceutical innovations”.

29

(30)  Maastricht University (2020), ”Report on the analysis of legal, financial and reimbursement mechanisms of rare diseases for treatment costs of EMR rare diseases patients”, avsnitt 3.2 ”Orphan medical products”, s. 43–45.

30

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/75

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Anhöriga i rollen som omsorgsgivare till personer med funktionsnedsättning och äldre personer: en företeelse som fått en explosionsartad utbredning under pandemin

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/11)

| Föredragande: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |

Föredragande:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 24.2/2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 29.9.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 170/0/0 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

24.2/2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

29.9.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

170/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är bekymrad över levnadsvillkoren för dem som ger långvarig vård och omsorg till familjemedlemmar med funktionsnedsättning och med kroniska och degenerativa sjukdomar, inbegripet kognitiva sjukdomar och cancer. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK noterar att dessa situationer har blivit ännu mer dramatiska under covid-19-pandemin, vilket gör strukturella insatser inom ramen för socialpolitik och sociala tjänster oumbärliga. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | För att optimera socialpolitiken och på bästa sätt anpassa det stöd som krävs betonar kommittén behovet av att komma fram till en gemensam definition av rollen och ställningen som anhörig som ger långvarig vård och omsorg till familjemedlemmar med funktionsnedsättning och med kroniska och degenerativa sjukdomar, inbegripet kognitiva sjukdomar och cancer, bl.a. genom att beskriva särdragen och gradera insatserna och genom att uppvärdera de berörda personernas roll även när det gäller stödtjänster i samhället. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK noterar behovet av att ytterligare beskriva företeelsen med hjälp av sociologiska och statistiska studier och analyser där uppmärksamhet ägnas åt konsekvenserna av att ge familjemedlemmar långvarig vård och omsorg, oavsett om man samtidigt har annat arbete eller inte. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén anser att hanteringen av företeelsen med anhörigvårdare bör bygga på gemensamma åtgärder som inbegriper den offentliga politiken, arbetsgivarna – genom social dialog – och slutligen anhörigvårdarna själva och de organisationer som företräder dem, så att de kan delta från utformningen av politiken till dess genomförande. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK betonar vikten av att säkerställa hälsoskyddstjänster, inbegripet förebyggande hälso- och sjukvård och regelbundna specialistläkarundersökningar, och av att främja lämplig utbildning i hur man kan sköta sin egen hälsa för dem som ger familjemedlemmar långvarig vård och omsorg. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén efterlyser särskilda undersökningar i de nationella pensionssystemen för att samla in uppgifter som kan användas för att gradera och anpassa rätten till alternativa former av ersättning för dem som är tvungna att under lång tid sluta att arbeta för att vårda en familjemedlem med en kronisk eller degenerativ sjukdom eller en funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK konstaterar att bristande jämställdhet kvarstår i detta sammanhang och efterlyser, i linje med yttrandet ”Jämställdhetsstrategin” (1), åtgärder för att bekämpa detta, bl.a. genom att stärka genomförandet av de riktlinjer som redan fastställts i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 (2). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kommittén noterar att medvetenheten om de berörda personernas levnadsvillkor fortfarande är begränsad och efterlyser därför en europeisk dag för anhörigvårdare, i syfte att öka medvetenheten om denna företeelse och uppmuntra till lämpliga strategier och stödåtgärder. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK betonar vikten av att tillhandahålla tjänster och stöd med koppling till boendet, hemtjänster med särskild inriktning på hälso- och vårdbehov samt psykologiska stödtjänster för vårdaren och de närmaste anhöriga eller personen med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kommittén betonar vikten av att uppmuntra och sörja för nödfallstjänster om något oförutsett inträffar som under längre tid eller tillfälligt gör det omöjligt att ge vård och omsorg, samt avlastning för att begränsa konsekvenserna av överdriven och långvarig överbelastning. Man bör också sörja för stöd och förenklade förfaranden som minskar byråkratin för anhörigvårdare. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK anser att det är mycket viktigt att det tillhandahålls tjänster och stöd som ger personer med funktionsnedsättning möjlighet till självständighet utanför sin familj, bl.a. genom möjligheter att lära sig att klara sig själv, alternativa boendelösningar och möjligheter till ett självständigt liv för personer med funktionsnedsättning. Detta skulle oundvikligen även ha en positiv inverkan på vård- och omsorgsbördan för anhöriga som annars är tvungna att ge långvarig vård och omsorg. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Kommittén uppmanar medlemsstaterna att överväga åtgärder, bl.a. ekonomiskt stöd, för att motverka risken för fattigdom bland dem som – trots specifika politiska åtgärder, tjänster och stödåtgärder för att motverka detta – är tvungna att helt eller delvis sluta att förvärvsarbeta för att ge familjemedlemmar långvarig vård och omsorg. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK anser att medlemsstaterna i sin politik bör främja det (kvalitativa och kvantitativa) utbudet av personal inom långvarig vård och omsorg. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Kommittén anser att man bör uppmuntra och stödja de arbetsgivare som främjar olika former av flexibilitet i arbetet och välfärd på företagsnivå, som går längre än dem som redan föreskrivs i medlemsstaternas lagstiftning, till förmån för arbetstagare som långvarigt vårdar familjemedlemmar. |
| --- | --- |

1.15

2.   Beskrivning av företeelsen

| 2.1 | Enligt Eurostats statistik om möjligheten att förena arbete och familjeliv från 2018 (3) tillhörde över 300 miljoner EU-invånare åldersgruppen 18–64 år, och omkring en tredjedel av dem hade omsorgsansvar. Detta innebär att omkring 100 miljoner människor tog hand om barn under 15 år och/eller omsorgsbehövande familjemedlemmar (sjuka, äldre och/eller med funktionsnedsättning) som var 15 år eller äldre. Samtidigt hade omkring 200 miljoner människor i EU inget omsorgsansvar. Av dem som tillhandahöll vård och omsorg tog majoriteten (74 %) hand om barn under 15 år som bodde hos sin egen familj. Av de återstående 26 % tog 3 % hand om barn som inte bodde hos sin familj, 7 % tog hand om barn som bodde både hos sin familj och någon annanstans, 4 % tog hand om barn och omsorgsbehövande familjemedlemmar och de sista 12 % tog enbart hand om omsorgsbehövande familjemedlemmar. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | År 2018 hade var tredje EU-invånare i åldern 18–64 år omsorgsansvar (34,4 %, jämfört med 65,6 % som inte hade något sådant ansvar). Inom gruppen med omsorgsansvar rådde följande fördelning: 28,9 % tog bara hand om barn under 15 år, 4,1 % tog hand om omsorgsbehövande familjemedlemmar som var 15 år eller äldre, och mindre än 2 % tog hand om både små barn och omsorgsbehövande familjemedlemmar. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Majoriteten av anhörigvårdarna var kvinnor: 63 % jämfört med 37 % män. Inom den berörda åldersgruppen (18–64 år) tillhörde dessa vårdare främst de äldre åldersklasserna: 48,5 % var mellan 55 och 64 år och 35 % mellan 45 och 54 år. Bara 5,5 % tillhörde åldersklassen 18–44 år. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I alla nuvarande (27) och före detta (1) EU-medlemsstater (EU-28) fanns det en skillnad på 3,3 procentenheter mellan män (2,5 %) och kvinnor (5,9 %) som angav att de hade minskat sin arbetstid eller slutat att arbeta i mer än en månad i sitt nuvarande eller tidigare arbete för att ta hand om familjemedlemmar som var sjuka och/eller äldre och/eller hade en funktionsnedsättning. Den största skillnaden konstaterades i Bulgarien (6,8 procentenheter) och den lägsta i Cypern (1,1 procentenheter), men överallt hade kvinnor ändrat sitt arbetsliv oftare än män (Eurostat, 2018). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | År 2018 uppgav 29,4 % av de anställda i EU-28 att de i allmänhet kunde arbeta med flexibel (anpassad) arbetstid och utnyttja hela dagar av ledighet för vård och omsorg. I detta avseende kunde man dock konstatera skillnader mellan EU-medlemsstaterna. Den högsta andelen anställda med möjlighet att både arbeta med flexibel arbetstid och ta ledigt för vård och omsorg noterades i Slovenien (60,4 %), följt av Finland (57,1 %) och Danmark (55,1 %). De lägsta nivåerna noterades i Ungern (7,5 %), Polen (7,3 %) och Cypern (3,8 %). Samtidigt uppgav sig var fjärde anställd (25,2 %) inte ha möjlighet att arbeta med flexibel arbetstid eller ta ut hela dagar av ledighet för vård och omsorg. Liksom i fallet med dem som hade denna möjlighet fanns det betydande skillnader mellan medlemsstaterna: från 6,9 % i Lettland och 7,7 % i Slovenien till 58,6 % i Polen och 58,7 % i Cypern (Eurostat, 2018). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Effekter på hälsan: År 2009 vann Elizabeth Blackburn, Carol Greider och Jack Szostak Nobelpriset i medicin för sin upptäckt av de biologiska effekterna av den stress som är typisk för dem som ger vård och omsorg under lång tid. Långvarig vård och omsorg hade förkortat telomererna hos mödrar med barn med särskilda behov med nio till sjutton år. Effekterna av denna långvariga stress har brett stöd i den internationella vetenskapliga litteraturen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Vid hearingen den 4 juli 2022 uppgav kommissionen att 33–39 miljarder timmar ägnas åt informell vård och omsorg, till ett värde som motsvarar 2,4–2,7 % av EU:s BNP. Den fleråriga budgetramen, dvs. summan av EU:s investeringar i innovativa projekt för framtiden, uppgår till mindre än hälften av detta belopp, eller ca 1,02 % av BNP. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Anhörigvårdarnas livshistorier, som samlats in av icke-statliga organisationer för personer med funktionsnedsättning, visar att möjligheterna till sociala relationer, liksom möjligheterna att behålla kultur- och idrottsintressen, påverkas och begränsas avsevärt till följd av den ofta oförutsägbara personliga omsorgen och bristen på alternativ till den omsorg som de tillhandahåller, vilket mycket ofta förvärras av avsaknaden av stunder av och utrymme för avlastning. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | När det gäller att ge långvarig vård och omsorg till familjemedlemmar med funktionsnedsättning eller kroniska och degenerativa sjukdomar finns det, såsom framgår av den statistiska litteraturen och livshistorierna, en könsskillnad som gör att det främst är kvinnor som överbelastas. De största effekterna är att de avstår från arbete, begränsas i sin karriärutveckling, är tvungna att övergå till deltidsarbete och, mer allmänt, drabbas av ökad materiell och immateriell fattigdom. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | I EU uppger 25 % av kvinnorna och 3 % av männen att de inte kan förvärvsarbeta, eller att de ofrivilligt bara kan arbeta deltid på grund av den omsorg som de måste ge släktingar, unga, äldre eller sjuka (4). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Personer som slutar att arbeta betalar ofta inte socialförsäkringsavgifter för senare ålderspensioner och kommer därför troligen att hamna i bidrags- och biståndssystemet. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Begränsningen och minskningen av personliga tjänster och familjetjänster, om än på olika sätt i olika EU-länder, leder till en ännu större överbelastning för dem som ger långvarig vård och omsorg till familjemedlemmar med funktionsnedsättning och kroniska och degenerativa sjukdomar, inklusive cancer. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Eftersom dessa vårdare inte utför arbete inom ramen för ett anställningsförhållande omfattas de inte av hälsoskyddsåtgärder och åtgärder för att förebygga sjukdomar som har fastställts och befästs för anställda. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Anhörigvårdarnas livshistorier visar att bland annat ständig omsorg under lång tid ofta är ett obligatoriskt eller påtvingat val på grund av bristande vård- och omsorgstjänster och viljan att inte sätta familjemedlemmen på institution. Även om tjänsterna håller god kvalitet kvarstår en mer eller mindre betydande omsorgsbörda. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Beroendet av sin familjs omsorg på grund av bristen på alternativ, hjälp och stöd innebär ofta att personer med funktionsnedsättning inte kan välja att leva ett självständigt liv med självbestämmande. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Eurofounds studie ”Leva, arbeta och covid-19” (5) visade på en betydande ökning av både formell och informell hembaserad vård och omsorg och en minskad användning av vårdboenden under pandemin. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | När det gäller EU-ländernas utgifter för socialt skydd tenderar utgifterna för institutionalisering i potentiellt segregerande boenden att dominera stort och strategiskt i förhållande till utgifterna för strategier till stöd för självständigt boende och ett självständigt liv, trots principerna och riktlinjerna i EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030, där kommissionen uppmanade medlemsstaterna att införa god praxis för avinstitutionalisering inom området psykisk hälsa och i fråga om alla personer med funktionsnedsättning, inklusive barn, för att stärka övergången från institutionell vård till stödtjänster i samhället (se punkt 1.3). |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Omsorgsöverbelastning berör många olika människor vars särdrag påverkar omsorgens intensitet, varaktighet och typ samt dess potentiella progressivitet, och följaktligen överbelastningen: personer med psykisk funktionsnedsättning, personer med grav intellektuell funktionsnedsättning, personer med senil demens, personer med kroniska eller degenerativa sjukdomar samt personer med cancer. I många fall överlåts även den rena sjukvårdsdelen åt anhörigvårdaren. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Om än med stora skillnader kvarstår många stereotyper om anhörigvård, till exempel bestående stereotyper om att dessa situationer är ett oundvikligt öde eller, tvärtom, ett rent känslomässigt och medvetet val av anhörigvårdarna själva. Att anhöriga till personer med funktionsnedsättning är tvungna att ge personlig assistans medför i vissa specifika fall svårigheter för personerna med funktionsnedsättning att få tillgång till självbestämmande och självständigt boende, vilket undergräver eller begränsar deras valfrihet och möjligheter att leva ett eget liv. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | Om än med stora skillnader till följd av stödtjänsternas varierande kvalitet är hanteringen av krissituationer (sjuk vårdare, särskilda akuta situationer, boenderelaterade kriser, konflikter och okontrollerad stress osv.) en särskilt viktig faktor både vid exceptionella händelser och vad gäller stress och ångest i samband med detta. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | I situationer med stort tryck, och i avsaknad av alternativ till anhörigas direkta omsorg, orsakar tanken på att förlora anhörigvårdaren (till följd av förlorad självständighet, en degenerativ sjukdom, ålder eller dödsfall) djup och berättigad ångest. Ångesten är än större om realistiska möjligheter till alternativ omsorg saknas helt. Om en anhörig måste axla hela omsorgsbördan kan det, särskilt i mer krävande fall, leda till att hela familjen isoleras, med förutsebara och ibland patologiska konsekvenser. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | I EU-lagstiftningen finns inget enhetligt erkännande av rollen för personer som vårdar en familjemedlem som har en kronisk eller degenerativ sjukdom eller en funktionsnedsättning, vilket inte bara omfattar erkännande av värdet av deras tjänster, utan också de risker och behov som är förknippade med deras omsorgsverksamhet. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Fall av mer omfattande utestängning, risker och nackdelar verkar vara kopplade till kvaliteten på och omfattningen av de tjänster som erbjuds familjen och personen, till funktionsnedsättningen och förmågan att leva ett självständigt liv, samt till de tjänster som tillhandahålls i hemmet, särskilt vård- och rehabiliteringstjänster. Det finns dock inga uppgifter som gör det möjligt att med säkerhet kartlägga och beskriva alla aspekter av detta eventuella samband och att fastställa god praxis. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | I direktiv (EU) 2019/1158 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare fastställs en rad åtgärder för att avhjälpa könsskillnaderna i de olika formerna av familjeomsorg samt ytterligare åtgärder för att bättre kunna förena omsorgs- och arbetstid. Utöver analysen av det faktiska genomslaget i medlemsstaterna omfattar direktivet inte de anhöriga som inte förvärvsarbetar, som har slutat att arbeta eller som är pensionerade. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | I många fall tillhandahålls stödet till dem som ger långvarig vård och omsorg till familjemedlemmar med funktionsnedsättning eller med kroniska eller degenerativa sjukdomar av ideella organisationer som grundats av de anhöriga själva, såsom framkom vid hearingen i den tematiska studiegruppen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning den 16 september 2021. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | I EU-27 arbetar omkring 6,3 miljoner människor inom sektorn för långvarig vård och omsorg, vilket motsvarar 3,2 % av hela arbetskraften i EU (enligt uppgifter från arbetskraftsundersökningen 2019). Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna, och den mycket låga andelen i vissa länder (EL, CY, RO, PL, BG, EE, LT, HR, IT och HU – 1,8 % eller lägre i alla dessa länder) avspeglar sannolikt beroendet av informell (familjebaserad) vård och omsorg i dessa länder (och av hjälp från inneboende vårdpersonal, som anställts av familjen och inte omfattas av denna statistik). |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | En studie från Eurofound (2020) visade att lönerna inom långvarig vård och omsorg samt andra sociala tjänster ligger 21 % under genomsnittet och innehåller en uppmaning om att främja kollektivförhandlingar inom sektorn för att ta itu med detta problem. (6) |
| --- | --- |

2.27

3.   Att skapa en politik till stöd för anhörigvårdare

| 3.1 | Det är nödvändigt att komma fram till en gemensam definition av rollen och ställningen som anhörig som ger långvarig vård och omsorg till familjemedlemmar med funktionsnedsättning och med kroniska och degenerativa sjukdomar, inbegripet kognitiva sjukdomar och cancer, bl.a. genom att beskriva särdragen och gradera insatserna. En sådan definition skulle bidra till erkännandet av denna ställning, politiken och stödtjänsterna i EU-länderna. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Inom ramen för en omfattande översyn av välfärdspolitiken är det nödvändigt och lämpligt att stärka och säkerställa (de vårdande och vårdade) medborgarnas delaktighet och deltagande i den gemensamma planeringen av tjänster som påverkar dem och, framför allt, i det strategiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | För att kunna beskriva företeelsen måste man genomföra en studie av situationen och levnadsvillkoren för dem som ger långvarig vård och omsorg till familjemedlemmar med funktionsnedsättning och med kroniska och degenerativa sjukdomar, inbegripet kognitiva sjukdomar och cancer. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | För att säkerställa korrekt information för utarbetandet av politiken på området bör Eurostat uppdatera undersökningen ”Reconciliation of work and family life (2018)” och redogöra närmare för effekterna av långvarig vård av och omsorg om familjemedlemmar för anhöriga, oavsett om de samtidigt har annat arbete eller inte. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | De som ger familjemedlemmar långvarig vård och omsorg bör garanteras hälsoskydd – inbegripet förebyggande av olycksfall i samband med deras omsorgsansvar samt av sjukdomar och skador som uppstår till följd av deras omsorgsansvar – som erbjuder ett lämpligt skydd som så långt som möjligt liknar det skydd som ges anställda och egenföretagare. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Man bör göra ekonomiska och rättsliga analyser samt konsekvensbedömningar i syfte att fastställa gemensamma, rättvisa och hållbara kriterier för erkännandet av den slitsamma arbetssituationen för anhörigvårdare som ger långvarig vård och omsorg och samtidigt har ett vanligt arbete. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Man bör göra ekonomiska och rättsliga analyser samt konsekvensbedömningar i syfte att fastställa ekonomiska stödåtgärder för dem som slutar att arbeta för att vårda en familjemedlem som är äldre eller som har en kronisk eller degenerativ sjukdom eller en funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | I linje med yttrandet ”Jämställdhetsstrategin” (7) är det nödvändigt att vidta åtgärder för att ta itu med den bristande jämställdheten i fråga om långvarig vård och omsorg till familjemedlemmar, bl.a. genom att stärka genomförandet av de riktlinjer som redan fastställts i direktiv (EU) 2019/1158. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Hur framgångsrika och effektiva strategierna och tjänsterna till stöd för anhöriga som ger långvarig vård och omsorg blir är nära kopplat till politiken för och stödet till personer med funktionsnedsättning som vill eller kan komma att välja ett självständigt liv utanför sin familj i de fall där de är beroende av familjens omsorg. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kunskapen och medvetenheten om företeelsen verkar fortfarande vara fragmenterade, ofullständiga och begränsade till ett fåtal observatörer och sociala aktörer. Denna begränsade medvetenhet bör, bl.a. genom särskilda initiativ, avhjälpas för att stärka och stimulera lämpliga strategier och stödåtgärder. EESK efterlyser därför en europeisk dag för anhörigvårdare. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK uppmanar EU att ha ett nära samarbete med medlemsstaterna för att förbättra levnadsvillkoren både för dem som ger familjemedlemmar långvarig vård och omsorg och för deras familj samt för att förhindra att omsorgen i praktiken påtvingas dem. De specifika åtgärderna för att uppnå detta bör syfta till att






  — | erkänna och uppvärdera de berörda personernas roll även när det gäller stödtjänster i samhället, |
| --- | --- | --- |

3.11

—

erkänna och uppvärdera de berörda personernas roll även när det gäller stödtjänster i samhället,

| — | säkerställa tjänster och stöd med koppling till boendet i syfte att undvika isolering, marginalisering samt psykisk och fysisk överbelastning, |
| --- | --- |

—

säkerställa tjänster och stöd med koppling till boendet i syfte att undvika isolering, marginalisering samt psykisk och fysisk överbelastning,

| — | stärka hemtjänsterna med särskild inriktning på hälso- och vårdbehov, |
| --- | --- |

—

stärka hemtjänsterna med särskild inriktning på hälso- och vårdbehov,

| — | tillhandahålla psykologiska stödtjänster för anhörigvårdaren och de närmaste anhöriga, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla psykologiska stödtjänster för anhörigvårdaren och de närmaste anhöriga,

| — | tillhandahålla stöd och förenklade administrativa förfaranden, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla stöd och förenklade administrativa förfaranden,

| — | sörja för nödfallstjänster om något oförutsett inträffar eller det är omöjligt att ge vård och omsorg, |
| --- | --- |

—

sörja för nödfallstjänster om något oförutsett inträffar eller det är omöjligt att ge vård och omsorg,

| — | sörja för avlastning för att begränsa effekterna av överdriven och långvarig psykisk och fysisk överbelastning av de anhöriga, |
| --- | --- |

—

sörja för avlastning för att begränsa effekterna av överdriven och långvarig psykisk och fysisk överbelastning av de anhöriga,

| — | motverka, bl.a. genom ekonomiskt stöd, risken för fattigdom för den som lämnar avlönat arbete eller går ner i arbetstid, och för de berörda närmaste anhöriga rent generellt, |
| --- | --- |

—

motverka, bl.a. genom ekonomiskt stöd, risken för fattigdom för den som lämnar avlönat arbete eller går ner i arbetstid, och för de berörda närmaste anhöriga rent generellt,

| — | i medlemsstaternas politik främja det (kvalitativa och kvantitativa) utbudet av personal inom långvarig vård och omsorg, |
| --- | --- |

—

i medlemsstaternas politik främja det (kvalitativa och kvantitativa) utbudet av personal inom långvarig vård och omsorg,

| — | när så är möjligt främja möjligheter att lära sig att klara sig själv, alternativa boendelösningar och möjligheter till ett självständigt liv för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

när så är möjligt främja möjligheter att lära sig att klara sig själv, alternativa boendelösningar och möjligheter till ett självständigt liv för personer med funktionsnedsättning,

| — | vidta åtgärder för anhörigvårdare som bygger på gemensamma åtgärder av politikerna (erkännande och förstärkning av anhörigvårdarnas roll, tjänsternas tillgänglighet och tillförlitlighet, vårdarnas hälsa, främjande av lösningar för motståndskraft, socialt skydd och system för ersättning till anhörigvårdare osv.), arbetsgivarna genom social dialog och, slutligen, anhörigvårdarna själva och de organisationer som företräder dem, så att de kan delta från utformningen av politiken till dess genomförande. |
| --- | --- |

—

vidta åtgärder för anhörigvårdare som bygger på gemensamma åtgärder av politikerna (erkännande och förstärkning av anhörigvårdarnas roll, tjänsternas tillgänglighet och tillförlitlighet, vårdarnas hälsa, främjande av lösningar för motståndskraft, socialt skydd och system för ersättning till anhörigvårdare osv.), arbetsgivarna genom social dialog och, slutligen, anhörigvårdarna själva och de organisationer som företräder dem, så att de kan delta från utformningen av politiken till dess genomförande.

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 77.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188, 12.7.2019, s. 79).

2

(3)  ”Reconciliation of work and family life”, Eurostat 2018.

3

(4)  EUT C 194, 12.5.2022, s. 19, punkt 3.8.

4

(5)  https://www.eurofound.europa.eu/sv/publications/report/2020/living-working-and-covid-19

5

(6)  Eurofound (2020), ”Long-term care workforce: Employment and working conditions”.

6

(7)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 77

7

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/82

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Digitala innovationsknutpunkter och små och medelstora företag

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/12)

| Föredragande: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Nicos EPISTITHIOU |

Föredragande:

Giuseppe GUERINI

Medföredragande:

Nicos EPISTITHIOU

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI) |
| Antagande av sektionen | 13.9.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 136/0/0 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI)

Antagande av sektionen

13.9.2022

Antagande vid plenarsessionen

27.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

136/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser bestämt att den europeiska ekonomin kan dra nytta av den digitala och den gröna omställningen och bli mer konkurrenskraftig, hållbar, resilient och självständig. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | För att uppnå dessa mål måste EU förbättra sin FoU- och innovationskapacitet och öka spridningen av teknik bland medborgare, offentliga förvaltningar och företag. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén anser att EU:s investeringar i FoU så snart som möjligt bör ökas till 3 % av BNP. EU måste utveckla särskild kompetens inom den nya generationens digitala teknik och se till att den blir en del av affärsmodellerna för EU:s företag. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | De dubbla omställningarna erbjuder många möjligheter att stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft, men de kan också utgöra ett hot. För att undvika sådana risker måste små och medelstora företag i EU få stöd genom omställningarna med hjälp av en uppsättning politiska åtgärder och instrument. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Samtidigt som de kan vara extremt innovativa har traditionella små och medelstora företag svårt att hantera de dubbla omställningarna p.g.a. finansiella och organisatoriska begränsningar samt kompetensbrist. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Små och medelstora företags tillgång till finansiering för innovation måste förbättras radikalt i alla medlemsstater, även genom användning av finansiering med eget kapital och skatteincitament som är kopplade till digital teknik och digitala färdigheter. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Digitala innovationsknutpunkter fungerar som gemensamma kontaktpunkter som förser företag med analyser och lösningar för att hantera de dubbla omställningarna. EESK anser att fler företag i EU, t.o.m. de i den sociala ekonomin, bör delta i de digitala innovationsknutpunkternas verksamhet och att resultaten bör förmedlas bättre, särskilt till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Digitala innovationsknutpunkter kan fungera som plattformar för att testa tekniska lösningar innan man investerar i dem (”test before invest”), för att utbyta bästa praxis och för att utveckla digitala färdigheter. De kan också spela en viktig roll när det gäller att utnyttja potentialen hos digital teknik för hållbarhet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kommittén anser att det saknas en tydlig vision om den framtida utvecklingen av de digitala innovationsknutpunkterna, särskilt mot bakgrund av de nyligen inrättade europeiska digitala innovationsknutpunkterna. Det finns ett behov av nyckelprestationsindikatorer som mäter de digitala innovationsknutpunkternas resultat, med målet att omvandla dem till de viktigaste europeiska centrumen för små och medelstora företags inkluderande innovation. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK anser att de digitala innovationsknutpunkterna bör fungera som ”mellanskikt” som syftar till att lyssna till små och medelstora företags krav och identifiera verktyg och lösningar som ska vägleda dem. Det är av yttersta vikt att öka medvetenheten om den viktiga roll som digitala innovationsknutpunkter kan spela. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kommittén noterar att flera politiska åtgärder för små och medelstora företag inte genomförs på nationell nivå, och det finns en stor brist på kommunikation om dessa möjligheter för små och medelstora företag. EU och medlemsstaterna måste gemensamt engagera sig för att öka medvetenheten om befintliga europeiska och nationella initiativ för små och medelstora företag, inklusive fördelarna med att ansluta sig till nätverket av digitala innovationsknutpunkter. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK anser att lämplig finansiering måste säkras för de digitala innovationsknutpunkternas verksamhet – från stödprogram för affärsutveckling och forskning och innovation till subventionerad finansiering för företag och deltagande i anbudsinfordringar. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK anser att de digitala innovationsknutpunkterna bör fokusera på att stödja regionala ekonomier och lokala system för små och medelstora företag, och rekommenderar en regional kartläggning av befintliga knutpunkter och en handlingsplan med fokus på regional utveckling och ökad inkludering och ökat deltagande. Samarbete mellan stora företag och små och medelstora företag kan föra den digitala innovationen till nya nivåer genom att man tar tillvara den nu outnyttjade potentialen för leveranskedjebaserad innovation. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK noterar att det finns skillnader mellan de europeiska regionerna när det gäller fördelningen av digitala innovationsknutpunkter, och att de östra och sydöstra delarna av Europa släpar efter. Det är av yttersta vikt för den europeiska utvecklingen att skillnaderna mellan medlemsstater och regioner minskas. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | De digitala innovationsknutpunkterna måste stödja små och medelstora företag när det gäller kompetensutveckling för och omskolning av deras arbetskraft, inbegripet entreprenörer, även för att säkerställa framtida anställbarhet i snabbt föränderliga sammanhang. Utbildningssystem måste utvecklas med ett starkt fokus på naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, med början redan i grundskolan. Dessutom är teknisk och yrkesinriktad gymnasieutbildning och högre utbildning samt lokala universitet viktiga aktörer. Digitala färdigheter är en avgörande faktor för att uppnå fullständig digitalisering och locka unga talanger även till traditionella sektorer. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Fackföreningar, organisationer i det civila samhället, arbetsgivarorganisationer och offentliga myndigheter måste samarbeta både när det gäller att styra de digitala innovationsknutpunkternas uppdrag och strategier och för att utveckla program för livslångt lärande och yrkesutbildning som garanterar fortsatt anställbarhet med anständiga arbetsplatser och löner, så att arbetstagarnas sociala rättigheter och aktiva deltagande tryggas. Social dialog är avgörande i denna process, och jämställdheten måste säkerställas. |
| --- | --- |

1.16

2.   Bakgrund till förslaget och allmänna överväganden

| 2.1 | Den digitala omvandlingen har extraordinära effekter på ekonomin, miljön och samhället som helhet. Den ökar produktiviteten i de ekonomiska systemen, förbättrar de offentliga tjänsterna och människors livskvalitet och skapar ny utveckling. Företag och organisationer (offentliga och privata, marknadsbaserade och sociala) som har slagit in på en väg mot digital omvandling har utvecklat sina tjänster, produkter och processer och blivit mer konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Farhågor om de negativa effekterna på sysselsättningen till följd av digitaliseringen har också tydligare satts i sitt sammanhang: undanträngningsrisker finns inom högstandardiserad verksamhet i sektorer som är mer konkurrensutsatta, men dessa risker är mycket lägre i sektorer med större mervärde och inom tillverkning. Den europeiska ekonomin kan överlag dra nytta av den digitala och den gröna omställningen och bli mer konkurrenskraftig, hållbar, resilient och självständig. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Den digitala omvandlingen ger upphov till grundläggande och snabba förändringar. De kräver att alla organisationer kontinuerligt håller jämna steg med den frenetiska förändringstakten, bl.a. genom att återuppfinna sig själva. Små och medelstora företag, ryggraden i den europeiska ekonomin, hör till de organisationer som har lidit mest av den digitala omvandlingen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Traditionella små och medelstora företag tenderar att koncentrera resurser, som är knappa när det gäller finansiering, humankapital och organisationsstruktur, till konsoliderade verksamheter och metoder. Även när de är mycket innovativa tenderar små och medelstora företag att föredra inkrementell innovation (medelteknologi) framför den radikala innovation (högteknologi) som är typisk för det digitala området. Små och medelstora företag förlitar sig också på traditionella banklån för finansiering, vilket ibland hindras av brist på säkerhet eller kredithistorik. Förbättrade finansieringsmöjligheter kan utvecklas, särskilt när det gäller finansiering med eget kapital, som fortfarande är mindre utvecklat i EU jämfört med exempelvis Förenta staterna, där mycket finansiering finns tillgänglig i skeden där skulder inte kan återbetalas. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Covid-19-pandemin har påskyndat de digitala omvandlingsprocesserna: Viktiga aspekter av ekonomin och samhället, såsom arbete, handel, utbildning, kommunikation och underhållning, blev plötsligt virtuella. För att överleva har små och medelstora företag också varit tvungna att utveckla en digital närvaro. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Covid-19-pandemin begränsade också handelsflödena och störde de globala värdekedjorna, vilket visar att EU skyndsamt måste bli mycket mer tekniskt oberoende. Det är i den riktningen som EU:s strategier för att utveckla självständiga och starkt konkurrenskraftiga lösningar för viktig teknik för framtiden rör sig. Detta innebär politiska val som måste välkomnas och uppmuntras. Även om framsteg har gjorts finns det fortfarande stort utrymme för förbättringar när det gäller företags, offentliga myndigheters och andra organisationers digitala omvandling. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESK anser att förmågan att både ta fram innovation och sprida den i samhället och i ekonomin kommer att vara de nyckelfaktorer som kommer att avgöra EU:s konkurrenskraft fram till 2050. För detta syfte, och i enlighet med vad kommissionen framhåller i programmet för ett digitalt Europa (1), måste EU utveckla särskild kompetens inom den nya generationens digitala teknik, t.ex. sakernas internet, stordata, artificiell intelligens, robotteknik, molntjänster och blockkedjeteknik, och se till att dessa möjliggörande tekniker blir en permanent del av de europeiska företagens affärsmodeller, bl.a. genom de digitala innovationsknutpunkternas verksamhet. För tydlighetens skull hänvisar vi i detta yttrande till både digitala innovationsknutpunkter och europeiska digitala innovationsknutpunkter som digitala innovationsknutpunkter. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Det som har sagts om den digitala omställningen gäller också för den gröna omställningen. Systemomställningens två faser har mycket gemensamt och skapar en dubbel börda för små och medelstora företag (och, naturligtvis, olika möjligheter som måste bedömas noggrant). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Digitaliseringen av den europeiska industrin kommer att ha en direkt inverkan på uppnåendet av klimatmålen i den gröna given och på målen för hållbar utveckling i Agenda 2030. Avancerade digitala projekt använder dock också betydande mängder energi, och EESK anser att europeiska digitala innovationsknutpunkter kan spela en viktig roll när det gäller att undersöka effekterna på den gröna omställningen. Hållbar produktion och cirkulära affärsmodeller i EU kan endast uppnås genom stora investeringar i ny framväxande teknik. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Dessa utmaningar kräver en snabb och kraftfull utveckling av EU:s tekniska kapacitet. EESK noterar att EU fortfarande ligger efter i fråga om FoU-investeringar i förhållande till BNP (2,32 % år 2020 jämfört med 3,08 % i Förenta staterna och 3,2 % i Japan) (2). Investeringarna i FoU bör så snart som möjligt ökas till 3 % av BNP så att EU kan konkurrera globalt i den digitala omställningens värld. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | På EU-nivå kämpar företag, och inte bara små och medelstora företag, med att införa ny teknik. EESK har – genom flera yttranden – betonat att även om den digitala omvandlingen innebär stora möjligheter för företag i hela EU möter många av dem fortfarande hinder och rättslig osäkerhet, särskilt när det gäller gränsöverskridande verksamhet. Denna osäkerhet kommer för många små och medelstora företag utöver bristande tillgång till finansiering eller investeringsresurser samt kompetensbrist. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Därför bör verktyg som hjälper små och medelstora företag att åtgärda dessa brister utvecklas och stärkas. Digitala innovationsknutpunkter är de viktigaste instrumenten för detta ändamål. EESK anser att fler företag i EU bör samarbeta med de digitala innovationsknutpunkterna och att de uppnådda resultaten bör förmedlas bättre, särskilt till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.12

3.   Digitala innovationsknutpunkter som infrastruktur för att stödja små och medelstora företag

| 3.1 | Digitala innovationsknutpunkter är olika enheter (organisatoriskt sett, när det gäller styrning och tjänster som tillhandahålls) som inrättats i hela EU för att hjälpa små och medelstora företag att genomgå en digital omvandling. Digitala innovationsknutpunkter fungerar som gemensamma kontaktpunkter som förser företag med analyser och lösningar för att hantera de dubbla omställningarna. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Digitala innovationsknutpunkter förser små och medelstora företag med mervärdestjänster såsom kompetensutveckling och omskolning, rådgivning om innovation, teknik, strategier, finansiering, den gröna omställningen och den cirkulära ekonomin. De erbjuder också ofta tekniska hjälpmedel och plattformar för att testa tekniska lösningar innan man investerar i dem (”test before invest”). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Det omfattande nätverket av digitala innovationsknutpunkter i Europa genomgår för närvarande en omfattande omstrukturering. De nyligen utvalda europeiska digitala innovationsknutpunkterna kommer att finansieras till 50 % med medel från programmet för ett digitalt Europa och till 50 % med nationella och regionala medel, och kommer att ha i uppdrag att stödja digitaliseringen av små och medelstora företag och offentliga myndigheter. Efter antagandet av programmet för ett digitalt Europa kommer de första europeiska digitala innovationsknutpunkterna att vara verksamma från och med september 2022. De nuvarande digitala innovationsknutpunkterna kommer att fortsätta att stödja små och medelstora företags och regioners digitala omvandling med hjälp av resurser från Horisont Europa och Eruf. EESK anser att denna namnöverlappning kan orsaka förvirring bland mottagarna av tjänsterna. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK anser att det saknas en tydlig vision om den framtida utvecklingen av de digitala innovationsknutpunkterna. Därför efterlyser EESK vissa tydliga nyckelprestationsindikatorer för att mäta de digitala innovationsknutpunkternas resultat över tid och för att kartlägga hur strategin för de små och medelstora företagens digitalisering utvecklas på EU-nivå. Digitala innovationsknutpunkter måste bli ett omfattande nätverk av gemensamma kontaktpunkter för stöd till små och medelstora företags digitala behov. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | De europeiska digitala innovationsknutpunkterna kommer att vara mer enhetliga när det gäller storlek, styrning och uppgifter. De kommer att ha en relativt omfattande geografisk närvaro och utveckla specifik kapacitet på hög nivå inom enskilda ”viktiga möjliggörande tekniker” enligt definitionen i programmet för ett digitalt Europa. De kommer att bidra till företags, särskilt små och medelstora företags och medelstora börsnoterade företags, samt offentliga myndigheters digitala omvandling. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Den strategi inriktad på viktig möjliggörande teknik och högteknologi som kommissionen följer när det gäller de europeiska digitala innovationsknutpunkterna överensstämmer visserligen med de mål för Europas tekniska konkurrenskraft som fastställs i programmet för ett digitalt Europa, men väcker farhågor vad gäller dess förmåga att passa in i de små och medelstora företagens innovationsvägar. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK anser att det i strategin för att öka små och medelstora företags digitala kapacitet är viktigt att ägna större uppmärksamhet åt typen av efterfrågan från dessa typer av företag samt de potentiella kritiska problem som skulle kunna uppstå i dessa radikala förändringsprocesser. Detta kommer att uppnås genom ökad kapacitet att lyssna till små och medelstora företags behov och genom samarbete med olika intressenter, däribland stora företag, i särskilda innovationsprogram. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Små och medelstora företag har inga officiella organisatoriska roller för innovation och FoU, och deras strategi för innovation är främst inriktad på medelteknologi (integrering av etablerad teknik) och inkrementell innovation (progressiv och långsammare än radikal digital innovation), som också utvecklas genom informella och halvformella sätt att utbyta expertis och experiment med andra företag, bl.a. inom ramen för underleverantörsförhållanden. Viktig teknik skulle också kunna införas i små och medelstora företag genom att man skapar strategiska och tekniska utvecklingsvägar som inbegriper sådan teknik. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Innovationsprocesser för små och medelstora företag kräver därför ett ”mellanskikt” mellan efterfrågan och utbud. Det bör syfta till att lyssna till (även en svag) efterfrågan och identifiera de lämpligaste verktygen och lösningarna bland ett rikligt och kaotiskt utbud av tekniska svar. Digitala innovationsknutpunkter skulle kunna utgöra detta ”mellanskikt”. Det är av yttersta vikt att öka medvetenheten om den viktiga roll som europeiska digitala innovationsknutpunkter kan spela. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | De resultat som de digitala innovationsknutpunkterna uppnått i detta avseende kan redan anses vara positiva. Enligt EIB visar de insamlade uppgifterna att digitala innovationsknutpunkter spelar en viktig roll för att stödja europeiska små och medelstora företag i den digitala omvandlingen. Över 70 % av de undersökta företag som använt en digital innovationsknutpunkt anser att det stöd de fick har förbättrat deras digitala resa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Digitala innovationsknutpunkter kan också spela en mycket viktig roll för att främja digitaliseringen av företag inom den sociala ekonomin, särskilt för sociala företag som är verksamma inom välfärds- och hemtjänstsektorn, där digital teknik kan bidra till att förbättra tjänsterna genom att tillgodose behoven hos personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.11

4.   Förslag till förbättrad europeisk politik för digital innovation för små och medelstora företag

| 4.1 | EESK uppskattar den uppmärksamhet som ägnas åt små och medelstora företag och mängden politiska åtgärder och program för att stödja dem. Kommittén noterar dock att kommissionens övergripande strategi inte är tillräckligt inriktad på små och medelstora företags processer och behov. Vidare genomförs inte alla dessa politiska åtgärder på nationell nivå, och det finns en stor brist på kommunikation om dessa möjligheter bland små och medelstora företag. Upplysning om europeiska och nationella initiativ måste prioriteras och ansvaret måste delas mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK anser att lämplig finansiering måste säkras för att genomföra de digitala innovationsknutpunkternas uppgifter genom användning av diverse källor, från stödprogram för affärsutveckling och forskning och innovation på regional, nationell och europeisk nivå till subventionerad finansiering för företag och deltagande i anbudsinfordringar. När det gäller små och medelstora företag måste det finnas möjlighet att få tillgång till skatteincitament som är kopplade till investeringar i digital innovation och tillhörande kompetens. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK anser att digitala innovationsknutpunkter bör spela en viktig roll för en smidig och balanserad ekonomisk och sysselsättningsrelaterad utveckling i EU och särskilt hjälpa små och medelstora företag i deras dubbla digitala och gröna omställningar. I detta syfte bör de också utveckla tillhandahållandet av s.k. icke-marknadstjänster som en del av utbildnings- och upplysningsverksamheten, och kostnaderna för denna verksamhet av allmänt intresse bör täckas med offentliga medel. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK anser att digitala innovationsknutpunkter framför allt bör fungera som systemintegratörer och sammanföra små och medelstora företags behov och tekniska lösningar. I detta syfte är det mycket viktigt att digitala innovationsknutpunkter utvecklar kapaciteten att fungera som lokala innovationsplattformar och sammanför de lokala (och eventuellt externa) innovationsnätverkens kompetens och resurser och den efterfrågan/de möjligheter som uppstår genom lokala produktionssystem, innan de utvecklar särskilda färdigheter inom enskilda viktiga tekniker som är specifika för andra FoI-enheter (forskningscentrum, universitet, stora företag). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Med tanke på standardiseringen av processer och incitamenten för gränsöverskridande samarbete och utbyte av kunskap, erfarenheter och praxis, bland annat genom en gemensam digital plattform, anser EESK att de digitala innovationsknutpunkterna bör fokusera på att stödja regionala ekonomier och lokala system för små och medelstora företag. EESK rekommenderar därför en regional kartläggning av befintliga knutpunkter i samarbete med småföretagsorganisationer och en handlingsplan med fokus på regional utveckling och ökad inkludering och ökat deltagande. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK noterar att det fortfarande finns skillnader i fördelningen av digitala innovationsknutpunkter mellan europeiska regioner, och att samma länder i östra och sydöstra Europa som har haft låga digitaliseringsresultat under de senaste åren släpar efter. I ett tidigare yttrande konstaterade EESK följande: ”Att ta itu med den digitala klyftan [...] kommer att vara en viktig prioritering. [...] Pandemin har belyst både möjligheterna och nackdelarna med digital kommunikation, särskilt för dem som bor på landsbygden.” Det är av yttersta vikt för den europeiska utvecklingen att skillnaderna mellan medlemsstater och regioner minskas. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | För att stimulera den digitala och den gröna omställningen för små och medelstora företag anser EESK att två viktiga dimensioner måste övervakas och åtgärdas på lämpligt sätt: utbredd digital kompetens och samarbete mellan företag, med början i produktions- och leveranskedjorna. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Digital kompetens är en avgörande faktor, särskilt för små och medelstora företag, eftersom den utgör det främsta hindret för att uppnå full digitalisering, även där det finns starka finansiella incitament för investeringar. För små och medelstora företag omfattar kompetenshöjning och omskolning både anställda och entreprenörer som är direkt involverade i produktionsprocesserna och i innovations- och investeringsvalen. Om entreprenörer saknar digital kompetens hindrar detta dem från att utnyttja de möjligheter som den digitala tekniken erbjuder och utgör ett allvarligt hinder för företagens konkurrenskraft, vilket har en negativ inverkan på sysselsättningen. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Små och medelstora företag har inga officiella organisatoriska roller för innovation och FoU, och deras strategi för innovation är främst inriktad på medelteknologi (integrering av etablerad teknik) och inkrementell innovation (progressiv och långsammare än radikal digital innovation), som också utvecklas genom informella och halvformella sätt att utbyta expertis och experiment med andra företag, bl.a. inom ramen för underleverantörsförhållanden. Viktig teknik skulle också kunna införas i små och medelstora företag genom att man skapar strategiska och tekniska utvecklingsvägar som inbegriper sådan teknik. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Fackföreningar, icke-statliga organisationer och organisationer i det civila samhället, arbetsgivarorganisationer och offentliga myndigheter, vars ledande roll måste vägleda de digitala innovationsknutpunkternas uppdrag och strategier, måste samarbeta för att utveckla program för kompetensutveckling, omskolning, livslångt lärande och yrkesutbildning som garanterar arbetskraftens fortsatta anställbarhet, anständiga arbetsplatser och löner samt sociala rättigheter. Arbetstagarna måste spela en ledande roll i de digitala omvandlingsprocesserna, och jämställdheten måste säkerställas. Social dialog är avgörande för detta och måste ges stöd så att man kan identifiera behoven på kort och medellång sikt samt de långsiktiga politiska effekterna. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Samarbete mellan stora företag och små och medelstora företag, med början i produktions- och leveranskedjorna, skulle kunna föra den digitala innovationen till nya nivåer och överbrygga många hinder för kunskap, standardisering och kostnader. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESK anser att de europeiska digitala innovationsknutpunkternas framtida strategiska roll beror på två faktorer: förmågan att till beslutsfattarna förmedla de små och medelstora företagens behov, begränsningar och möjligheter vad gäller forskning, utveckling och innovation så att politiska åtgärder som främjar de små och medelstora företagens relevans och kvalitet utformas på ett bättre sätt, och förmågan att stärka vårt sociala och entreprenörsmässiga ekosystem och bidra till att göra det mer resilient och framåtblickande. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel den 27 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 (EUT L 166, 11.5.2021, s. 1).

1

(2)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=R%26D_expenditure&oldid=551418

2

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/88

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot en hållbar EU-strategi för vegetabiliskt protein och vegetabilisk olja

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/13)

| Föredragande: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Föredragande:

Lutz RIBBE

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 5.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 158/2/3 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

5.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

27.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

158/2/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Djurhållningen i EU (med kött- och mejeriprodukter samt ägg) är en ekonomiskt viktig del av jordbruket, som dock de senaste åren i större utsträckning blivit föremål för en samhällsdebatt, bl.a. på grund av den både regionala och globala miljöpåverkan av intensiv djurhållning, men också för att sektorn är starkt beroende av importerat foder. Det sistnämnda väcker farhågor beträffande EU:s foder- och livsmedelstrygghet. I synnerhet importberoendet av växter med hög proteinhalt är betydande (ca 75 %). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Utöver sitt implicita anspråk på åkermark utanför EU upptar djurhållningssektorn också en stor del av åkermarken inom EU. Omkring 50 % av skörden används som foder för att producera animaliska produkter. Mindre än 20 % används direkt av människor som vegetabiliska livsmedel. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | En europeisk proteinstrategi har diskuterats i flera år, men utöver tillkännagivanden om en ökad odling av proteingrödor i Europa har det hittills inte hänt särskilt mycket. Med detta yttrande vill Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) ge vägledning om vilka ytterligare aspekter som bör beaktas. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK noterar att det i EU knappt råder någon brist på protein inom den egentliga (vegetabiliska) livsmedelssektorn, utan snarare och framför allt inom sektorn för foderblandningar. Det finns många goda skäl att öka proteinodlingen i EU, och i synnerhet att i större utsträckning inkludera gräsmark i utfodringen av djuren. Trots den befintliga potentialen kommer det dock rent kvantitativt inte att vara möjligt att helt ersätta den stora proteinimporten med europeisk produktion utan att det får genomgripande effekter för andra produktionssektorer inom jordbruket. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK framhåller vidare att en ökad odling av oljegrödor i EU också skulle kunna medföra positiva effekter såsom självförsörjning i fråga om traktorbränsle, ökad tillgång till oljekakor som har utmärkt potential som proteinfoder och utökad växtföljd. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Detta beror på att det finns en absolut begränsningsfaktor, nämligen den tillgängliga jordbruksarealen. Inom såväl det konventionella som det ekologiska jordbruket vidtas visserligen ständigt innovativa åtgärder för att öka produktiviteten, men även dessa når sina volymmässiga gränser. EESK anser därför att EU brådskande måste genomföra en studie om den EU-omfattande potentialen och markandelen för protein- och oljegrödor som skulle kunna odlas inom unionen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | En viktig del av en europeisk proteinstrategi måste vara att göra djurhållningen som helhet förenlig med EU:s och FN:s mål om europeisk och global livsmedelstrygghet, självförsörjning och hållbarhet. Att öka proteinodlingen i EU är bara en aspekt av detta. Globalt sett förefaller en utveckling där den världsomfattande genomsnittliga konsumtionen av kött och mejeriprodukter per capita närmar sig den nuvarande nivån i de utvecklade ekonomierna vara oförenlig med FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | En europeisk protein- och oljestrategi bör också bidra till en hållbar utveckling av landsbygdsområdena i linje med EU:s långsiktiga vision för landsbygdsområdena, till exempel genom utveckling av nya regionala värdekedjor som är självförsörjande. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | I Tyskland har en framtidskommission för jordbruk (ZKL), som tillsattes av förbundsregeringen och där alla berörda samhällsgrupper var representerade, med ett helhetsperspektiv utarbetat förslag för ett hållbart jordbruks- och livsmedelssystem, där även djurhållningssektorn ingick. Man föreslog ändringar i produktionsmetoderna som skulle genomföras genom en uppsättning instrument (ersättning genom marknader och bidrag) för att ge helst alla jordbrukare möjlighet att anpassa sig. EESK rekommenderar kommissionen att titta närmare på formatet för denna process och överväga om det inte skulle vara lämpligt också för utarbetandet av en europeisk proteinstrategi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | En proteinstrategi som även skulle tjäna målen om strategisk självförsörjning måste omfatta följande:






  — | Att främja forskning och innovation på området vegetabiliskt protein längs hela värdekedjan och behovsorienterad och optimerad användning av vegetabiliska proteinkällor. |
| --- | --- | --- |

1.10

—

Att främja forskning och innovation på området vegetabiliskt protein längs hela värdekedjan och behovsorienterad och optimerad användning av vegetabiliska proteinkällor.

| — | Att utveckla och öka stödet till proteinpotentialen i EU. |
| --- | --- |

—

Att utveckla och öka stödet till proteinpotentialen i EU.

| — | Att stärka en hållbar inhemsk produktion av vegetabiliskt protein som produceras i enlighet med höga europeiska standarder. |
| --- | --- |

—

Att stärka en hållbar inhemsk produktion av vegetabiliskt protein som produceras i enlighet med höga europeiska standarder.

| — | Att utveckla och utvidga regionala värdekedjor och regional bearbetningskapacitet. |
| --- | --- |

—

Att utveckla och utvidga regionala värdekedjor och regional bearbetningskapacitet.

| — | Att fortlöpande samarbeta med institutioner och jordbruksorganisationer för att främja odling och användning av inhemskt vegetabiliskt protein inom livsmedels- och foderindustrin. |
| --- | --- |

—

Att fortlöpande samarbeta med institutioner och jordbruksorganisationer för att främja odling och användning av inhemskt vegetabiliskt protein inom livsmedels- och foderindustrin.

| — | Att ytterligare öka odlingspotentialen genom att förbättra och bredda odlingsstrategierna. |
| --- | --- |

—

Att ytterligare öka odlingspotentialen genom att förbättra och bredda odlingsstrategierna.

| — | Att utöka utbildnings- och rådgivningstjänsterna och kunskapsöverföringen. |
| --- | --- |

—

Att utöka utbildnings- och rådgivningstjänsterna och kunskapsöverföringen.

| — | Att möjliggöra och underlätta produktion av proteingrödor i områden med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

—

Att möjliggöra och underlätta produktion av proteingrödor i områden med ekologiskt fokus.

| — | Att stärka kopplingen mellan djurhållningen och den regionala foderpotentialen. |
| --- | --- |

—

Att stärka kopplingen mellan djurhållningen och den regionala foderpotentialen.

| — | Att konsekvent iaktta de gällande gränsvärdena för föroreningar genom utsläpp (nitrat i yt- och grundvatten, ammoniak osv.) samt internalisera externa kostnader. |
| --- | --- |

—

Att konsekvent iaktta de gällande gränsvärdena för föroreningar genom utsläpp (nitrat i yt- och grundvatten, ammoniak osv.) samt internalisera externa kostnader.

| — | Att främja särskilt djurvänliga djurhållningsmetoder genom konsumentinformation och produktmärkning. |
| --- | --- |

—

Att främja särskilt djurvänliga djurhållningsmetoder genom konsumentinformation och produktmärkning.

| — | Att fastställa produktions- och kvalitetsnormer vad gäller hälso- och miljökonsekvenserna av importerade produkter som konkurrerar med produkter som framställts i EU. |
| --- | --- |

—

Att fastställa produktions- och kvalitetsnormer vad gäller hälso- och miljökonsekvenserna av importerade produkter som konkurrerar med produkter som framställts i EU.

| — | Att genomföra en åtföljande informationskampanj om miljö- och hälsokonsekvenserna av olika kostvanor. |
| --- | --- |

—

Att genomföra en åtföljande informationskampanj om miljö- och hälsokonsekvenserna av olika kostvanor.

2.   Inledning och bakgrund

| 2.1 | EU:s jordbrukspolitik och jordbruksmetoder har varit framgångsrika när det gäller livsmedelsförsörjning, men inriktas nu, bl.a. genom från jord till bord-strategin, mer på frågor som rör hållbarhet samt uppnåendet av den gröna givens mål och målen för hållbar utveckling. Åtminstone sedan covid-19-pandemin och kriget i Ukraina har också målet om strategisk självförsörjning stått i fokus. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Djurhållningen i EU (med kött- och mejeriprodukter samt ägg) är en ekonomiskt viktig del av jordbruket, som dock de senaste åren av olika skäl i större utsträckning blivit föremål för en samhällsdebatt. En aspekt är det starka beroendet av importerat foder. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I sin resolution om en europeisk strategi för främjande av proteingrödor (1) hänvisar Europaparlamentet till ”ett stort underskott på vegetabiliskt protein i EU på grund av behoven i dess djurhållningssektor”, och ”situationen har tyvärr inte förbättrats i någon större utsträckning [...] trots användningen av biprodukter från biobränsleproduktion i djurfoder”. ”[E]nbart 3 procent av åkermarken [används] till odling av proteingrödor, och mer än 75 procent av EU:s behov av vegetabiliska proteiner importeras, främst från Brasilien, Argentina och Förenta staterna” (2), trots att den totala europeiska produktionen av proteinrika råvaror ökade från 24,2 till 36,3 miljoner ton (+ 50 %) mellan 1994 och 2014. Samtidigt ökade dock den sammanlagda konsumtionen från 39,7 till 57,1 miljoner ton (+ 44 %) (3). Politiska beslut såsom Blair House-avtalet har bidragit starkt till att dessa beroenden skapats. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | En särskild, och för foderindustrin rentav avgörande, roll (4) spelas av ”[s]ojaskrå[, som] är en viktig ingrediens i foderblandningarnas sammansättning, eftersom det har höga halter av både proteiner (över 40 %) och aminosyror och är tillgängligt året om, vilket minskar behovet av regelbunden omformulering” (5). Konsumtionen av soja i Europa har ökat från 2,4 miljoner ton 1960 till knappt 36 miljoner ton per år. För att tillgodose denna enorma efterfrågan på soja behövs nästan 15 miljoner hektar mark, ”varav 13 miljoner hektar återfinns i Sydamerika” (6). Detta motsvarar mer än den totala åkerarealen i Tyskland (11,7 miljoner hektar) (7). Den allra största delen av den importerade sojan (ca 94 %) består av genetiskt modifierade sorter. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | De proteingrödor med hög proteinhalt (över 15 %) som nämns i kommissionens dokument (8)”står för runt en fjärdedel av EU:s totala utbud av råproteingrödor. Även om spannmål och gräsmark avsevärt bidrar till EU:s totala utbud av vegetabiliska proteiner” beaktas de förvånansvärt nog inte av kommissionen i dess strategiska reflektion om vegetabiliskt protein ”på grund av sin låga proteinhalt respektive låga marknadsrelevans” (9). EESK kan inte godta detta argument. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Den stora importen, särskilt av soja, beror främst på att de naturliga odlingsförhållandena i Förenta staterna och Sydamerika gör det mycket billigare att producera soja där. Dessutom spelar delvis betydligt lägre miljönormer och sociala normer en roll. Avskogningen i naturliga skogar i Sydamerika samt tvångsförflyttningen av ursprungsbefolkningar och småjordbrukare är exempel på detta (10). EESK välkomnar att kommissionen har erkänt problemet och verkar för ”avskogningsfria leveranskedjor” (11). |
| --- | --- |

2.6

Varken i de senaste förslagen till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken eller i förhandlingarna med Mercosurländerna tog EU tillräckliga initiativ som skulle kunna leda till en verklig minskning av importberoendet.

| 2.7 | I detta sammanhang är det värt att nämna att inom ramen för den hittillsvarande gemensamma jordbrukspolitiken har proteinodling gynnats särskilt av de s.k. områdena med ekologiskt fokus, som inte längre kommer att finnas efter reformen: ”Kvävebindande grödor har varit den mest deklarerade typen av ekologiskt fokus”. 37 % (!) av alla områden med ekologiskt fokus används för dessa grödor. De inlämnade nationella strategiska planerna för att genomföra den nya gemensamma jordbrukspolitiken har dock ännu inte utvärderats, vilket gör att EESK inte kan avgöra om de kommer att leda till förbättringar eller försämringar. Det står visserligen medlemsstaterna ett antal alternativ (i synnerhet kopplat stöd) till buds för att stödja odlingen, men inledande analyser väcker farhågor om a) att inte alla medlemsstater kommer att utnyttja dem, och b) att stödbeloppen inte kommer att vara tillräckligt attraktiva. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESK har en tydlig ståndpunkt: ”[Att g]öra EU mer självförsörjande på protein [...] är önskvärt i alla avseenden. Import av sojabönor från tredjeländer kan bidra till avskogning, utarmning av skogen och till att naturliga ekosystem förstörs i vissa producentländer. Om EU tar fram baljväxter med hög proteinhalt skulle det begränsa användningen av importerade produkter, vilket skulle vara positivt för klimat och miljö (12).” |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Ingen motsätter sig denna ståndpunkt. Tvärtom har man i EU sedan länge diskuterat behovet av en lämplig europeisk proteinstrategi, men detta har hittills inte lett till något mer än åtaganden om att utveckla proteinodlingen i EU och de instrument som nämns i punkt 2.7. Man befinner sig alltså långt ifrån en ändamålsenlig europeisk proteinstrategi. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Sedan covid-19-pandemins utbrott, och inte minst i och med kriget i Ukraina, har det blivit uppenbart att den globala arbetsfördelningen och de globala handelsförbindelserna inte bara har en positiv inverkan. De kan leda till problem som man hittills inte, eller inte tillräckligt, beaktat. Det nya nyckelordet är strategisk självförsörjning. Oavsett om man tänker på bristen på munskydd, läkemedel, halvledare eller fossila energikällor såsom gas, olja och kol: beroendeförhållanden kan leda till extrema ekonomiska och sociala störningar. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Kriget i Ukraina och dess förväntade långsiktiga konsekvenser kommer att få en bestående inverkan på både den europeiska och den globala jordbrukssektorn samt den europeiska livsmedelsindustrin, och nödvändiggör förändringar. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | I sin resolution ”Kriget i Ukraina och dess ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser” (13) framhåller EESK därför också att ”[k]onflikten [oundvikligen] kommer att få allvarliga konsekvenser för EU:s jordbruksbaserade livsmedelssektor, som kommer att behöva ytterligare stöd. EU måste därför stärka sitt åtagande att uppnå hållbara livsmedelssystem och [...] inte minst förbättra sin livsmedelstrygghet genom att minska beroendet av viktiga importerade jordbruksprodukter och insatsvaror”. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Samtidigt understryker EESK att ”[k]rigets konsekvenser [inte] får inverka negativt på åtgärderna avseende klimat och hållbarhet” och att målen för hållbar utveckling i FN:s Agenda 2030 även främjar fred, säkerhet och minskad fattigdom. Genom den europeiska gröna given görs framsteg med genomförandet av FN:s Agenda 2030 och med en rättvis omställning. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Även EU:s stats- och regeringschefer har befattat sig med denna fråga. I deras Versaillesförklaring av den 11 mars 2022 står följande: ”Vi kommer att förbättra vår livsmedelstrygghet genom att minska vårt beroende av viktiga importerade jordbruksprodukter och insatsvaror, i synnerhet genom att öka EU:s produktion av växtbaserade proteiner (14).” |
| --- | --- |

2.14

3.   Fakta och tendenser

| 3.1 | EESK anser att man vid utarbetandet av en heltäckande europeisk proteinstrategi i betydligt större utsträckning måste diskutera och beakta systemfrågor. I detta ingår att klargöra hur det rådande systemet bör bedömas med hänsyn till EU:s strategiska självförsörjning samt ur global och regional hållbarhetssynpunkt, och vilka för- och nackdelar det har för jordbrukarna, konsumenterna, miljön och produktionsdjuren. Man måste dock även beakta aktuella tendenser som påverkar proteinförsörjningen. |
| --- | --- |

3.1

Tallrik, tank eller tråg – vad odlar vi och vad händer med de skördade jordbruksväxterna?

| 3.2 | Utan den stora proteinimporten skulle den nuvarande stora köttproduktionen i Europa inte vara möjlig, trots att en stor del av skörden redan används som foder. I t.ex. Tyskland är det nästan två tredjedelar (!) av hela skörden, det vill säga nästan all gräsmark (som naturligtvis inte kan användas direkt för att livnära människor) samt 60 % av både majsen och spannmålen (15). Den näst viktigaste användningen av skörden sett till volym är inte vegetabiliska livsmedel, utan produktion av teknisk energi (majs för biogas, raps för biodiesel samt spannmål och sockerbetor för bioetanol). Först på tredje plats kommer den direkta användningen av växter som livsmedel. De vegetabiliska livsmedel som konsumeras i Tyskland – främst brödspannmål, potatis, socker, rapsolja och frilandsgrönsaker – utgör bara 11 % av den totala vegetabilieproduktionen! |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Även 93 % av det vegetabiliska protein som importeras används som foder. Just denna import, liksom köttproduktionens omfattning och intensitet, har varit föremål för många samhällsdebatter under de senaste åren. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Två saker bör fastställas redan på förhand: För det första råder det i EU knappt någon brist på protein inom den egentliga (vegetabiliska) livsmedelssektorn, utan snarare och framför allt inom sektorn för foderblandningar. För det andra kommer det inte att vara möjligt att helt ersätta den stora proteinimporten med europeisk produktion utan att det får genomgripande effekter för andra produktionssektorer inom jordbruket. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Detta beror på att det finns en absolut begränsningsfaktor, nämligen den tillgängliga jordbruksarealen. Inom såväl det konventionella som det ekologiska jordbruket vidtas visserligen ständigt innovativa åtgärder för att öka produktiviteten, men även dessa når sina volymmässiga gränser. Efter en ingående analys drar oljefröbearbetningsindustrins sammanslutning i Tyskland (OVID) därför slutsatsen att man måste fortsätta att trygga leveranskanalerna för dessa proteinbärare, eftersom det förblir orealistiskt med en fullständig självförsörjning med inhemskt protein (16). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Dessa grundläggande påståenden får inte missförstås: Det finns många goda skäl att intensivt stödja en ökad odling av protein- och oljegrödor i EU. De binder kväve i marken, minskar behovet av mineraliskt kväve, förbättrar markens kvalitet och bördighet och ger ett positivt bidrag till att begränsa klimatförändringarna (t.ex. minskat transportbehov, mindre avskogning och lägre användning av insatsvaror). Utökade växtföljder minskar förekomsten av skadegörare och är positiva för den biologiska mångfalden. I dag odlas proteingrödor på enbart en mycket liten del (ca 3 %) av jordbruksarealen. Den mycket nyttiga utvidgningen måste således oundvikligen ske på bekostnad av annan odling, såsom av andra kultur- eller energigrödor, eller leda till konkurrens med t.ex. andra naturskyddsåtgärder. |
| --- | --- |

3.6

Aktuella tendenser

| 3.7 | Det är därför tillrådligt att först och främst beskriva och analysera tendenser som kan påverka den framtida djurhållningen och det framtida fodret och därmed proteinbehovet och proteinets kvalitet. |
| --- | --- |

3.7

| 3.7.1 | Å ena sidan har konsument- och konsumtionsmönstren redan förändrats. Allt fler konsumenter minskar sin köttkonsumtion eller äter inte alls kött. Den höga köttkonsumtionen i Europa ifrågasätts nu också av näringsskäl. I vissa medlemsstater kan man redan observera en minskad köttkonsumtion (17). Detta framgår tydligt inte bara av statistiken utan även av butikshyllorna, där antalet köttsubstitut som framställs av proteingrödor ökar märkbart. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | En andra tendens kan beskrivas som ”mindre men bättre kött”: premiumproduktsortiment där man satsar på bättre djurskydd och större lokalförankring ökar, vilket påverkar utfodringen. Allt fler konsumenter beaktar hur djuren hålls, om de t.ex. har utfodrats med lokalt producerat foder och/eller foder som är fritt från genetiskt modifierade organismer, om de har haft möjlighet att beta osv. I EU kan man redan konstatera en hög grad av differentiering. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Denna tendens betraktades tidigare som en liten nisch, men betydande förändringar kan nu skönjas: Många stora stormarknadskedjor i flera medlemsstater har redan gradvis höjt kraven på djurskydd och miljöprestanda för sina färska köttprodukter. Andra radikala förändringar väntar: Till exempel kommer några stora lågpriskedjor att fr.o.m. 2030 hämta hela sitt sortiment av färska köttprodukter uteslutande från gårdar som erbjuder möjlighet till utegång och som uppfyller de högst ställda kraven. Omställningen gäller alla grupper av produktionsdjur (nötkreatur, gris, kyckling och kalkon). |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | Även den planerade eller redan pågående ökningen av den ekologiska produktionen i EU kommer att påverka foderförsörjningen (och sojaimporten). Enligt kommissionen har den ekologiska djurhållningen hittills ökat med 10 % per år. Målet på 25 % i från jord till bord-strategin skulle ge en ytterligare knuff på detta område om marknaderna utvecklas i enlighet med detta, vilket den gemensamma jordbrukspolitiken ska bidra till. Eftersom bara 6 % av sojabönorna i världen saluförs som icke genetiskt modifierad soja måste gårdarna leta efter alternativ och/eller producera mer foder på gården. |
| --- | --- |

3.7.4

| 3.7.5 | Även när det gäller mjölk kan man redan skönja stora förändringar: I många medlemsstater kräver livsmedelsdetaljhandeln att mejerierna tillhandahåller mjölk och mejeriprodukter där korna inte utfodrats med genetiskt modifierade produkter. I t.ex. Tyskland har detta lett till att sojaskrå inte längre används som foder vid omkring 70 % av mjölkproduktionen. Marknaden börjar differentieras, med betes-, hö- eller bergsmjölk som exempel. Mejeriprodukter kommer dock att förbli en viktig proteinkälla i framtiden och tillgänglig för alla inom ramen för en balanserad kost för alla åldersgrupper. |
| --- | --- |

3.7.5

| 3.7.6 | I detta sammanhang är det värt att påminna om EESK:s informationsrapport ”Fördelar med extensiv djurhållning och organiska gödningsmedel inom ramen för den europeiska gröna given” (18), där man framhåller den särskilda betydelsen av extensiv djurhållning (på permanent ängs- och betesmark) inte bara för den biologiska mångfalden och andra miljö- och jordbrukstjänster, utan också för att den ”spelar en avgörande roll när det gäller att tillhandahålla hållbara, hälsosamma, säkra och högkvalitativa livsmedel, särskilt mot bakgrund av den växande världsbefolkningen”. Behovet av att i större utsträckning beakta ”betesmarkernas/klöverns roll som en viktig proteinkälla för idisslare” framhålls också i ett annat yttrande från kommittén (19). |
| --- | --- |

3.7.6

| 3.7.7 | En helt annan trend som kan få katastrofala ekonomiska konsekvenser för jordbruket, den traditionella djurhållningen och hela livsmedelssystemet inom denna sektor är utvecklingen av så kallat odlat kött, som emellertid inte har något med kött att göra, utan är en industriprodukt som tillverkas i reaktorer. Denna trend styrs inte av konsumenter eller jordbrukare, utan av stora multinationella företag såsom Cargill, Tyson Foods och Nestlé. De utforskar eller utvecklar metoder för att producera konstgjort kött i industriella reaktorer. Deras argument är att de kan göra vad jordbrukare alltid har gjort under hela mänsklighetens historia genom att bedriva traditionell djurhållning (dvs. låta celler växa) i en reaktor med mycket mindre användning av mark. Det kvarstår dock tvivel när det gäller eventuella besparingar av vatten och andra resurser samt okända faktorer som rör ”kvalitet” och tillhörande produktionskostnader. EESK efterlyser en bred samhällsdebatt om farhågorna avseende denna potentiella utveckling och dess negativa konsekvenser för djuruppfödarna och köttproduktionskedjan, som kan skada ekonomin och sysselsättningen i alla medlemsstater samt EU som helhet. |
| --- | --- |

3.7.7

Politiska svar

| 3.8 | Det finns nu tydliga politiska svar, som i vissa fall går ännu längre än från jord till bord-strategin i fråga om innehåll, och som också utarbetades i en helt annan samhällsdebatt. I t.ex. Tyskland tillsatte förbundsregeringen i juli 2020 en framtidskommission för jordbruk (ZKL), som bestod av 32 ledamöter från en rad olika samhällsgrupper, bl.a. de traditionella jordbrukarorganisationerna och den akademiska världen. Dess syfte var att utveckla en vision för jordbruks- och livsmedelssystemets framtid som skulle godtas av en stor del av samhället. I juni 2021 antogs rekommendationerna enhälligt och offentliggjordes. De följer en gemensam princip: Jordbrukets ekologiska och (djur)etiska ansvarsskyldighet kan förbättras på bästa och mest varaktiga sätt genom att man hittar sätt att belöna de mer hållbara produktionsmetoderna ekonomiskt med hjälp av nya instrument och därmed gör dem ekonomiskt lönsamma. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | När det gäller djurhållning följer ZKL rekommendationerna från kompetensnätverket för djurhållning (”Kompetenznetzwerk Nutztierhaltung”), som tillsattes av det tyska jordbruksministeriet. Dess förslag offentliggjordes i februari 2020 (20). I dem beskrivs en omvandlingsstrategi för att ställa om djurhållningen, med ett avsevärt förbättrat djurskydd. Detta inbegriper finansiering genom skatter eller avgifter i kombination med högre marknadspriser och ett bidrag som är kopplat till en obligatorisk djurhållningsmärkning med fastställda djurhållningsnormer, vilket man anser vara avgörande för att ge de berörda jordbrukarna ekonomiska framtidsutsikter. Resultatet av denna omvandlingsstrategi ska leda till att djurhållningsföretagens existens tryggas, samtidigt som djurbesättningarna minskar. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Sammanfattningsvis kan man säga att de nuvarande formerna av djurhållning i Europa skiljer sig åt, ibland fundamentalt, när det gäller både efterfrågan på import (främst soja) och den regionala miljöpåverkan. Medan de mer traditionella eller extensiva/ekologiska, markrelaterade formerna av djurhållning till största delen förlitar sig på regionala insatsvaror och foder och har en hanterbar miljöpåverkan, och delvis t.o.m. är oumbärliga för bevarandet av kulturlandskap, belastar den nuvarande och växande intensiva djurhållningen den regionala miljön och förlitar sig – trots det redan stora anspråket på åkermark inom EU – till stor del på importerat foder, vars odling får stora konsekvenser i ursprungsländerna (t.ex. genom att bidra till global avskogning, klimatförändringar och sociala omvälvningar). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | En viktig del av en europeisk proteinstrategi måste därför vara att göra djurhållningen som helhet förenlig med EU:s och FN:s mål om europeisk och global livsmedelstrygghet, självförsörjning och hållbarhet. En ökad proteinodling i EU är en aspekt av detta, men globalt sett förefaller en utveckling där den världsomfattande genomsnittliga konsumtionen av kött och mejeriprodukter per capita närmar sig den nuvarande nivån i de utvecklade ekonomierna vara oförenlig med FN:s mål för hållbar utveckling. Man måste oundvikligen minska djurbesättningarna. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | I princip har ZKL redan gjort en sådan bedömning av det nuvarande jordbruks- och livsmedelssystemet, som ett led i en samhällelig diskussionsprocess som förtjänar närmare analys av andra EU-medlemsstater och kommissionen själv. Där erkänns de oomstridda positiva tjänster som jordbruket ger samhället, samtidigt som grunden för och konsekvenserna av produktionsutvecklingen under de senaste åren granskas kritiskt: Baksidan av dessa framsteg är överexploatering av natur, miljö, djur och biologiska kretslopp och t.o.m. en farlig inverkan på klimatet. Jordbruket genomgår dock också en ekonomisk kris. Olika, inte minst politiska, faktorer har lett till arbetsmetoder som är varken miljömässigt, ekonomiskt eller socialt hållbara. Med tanke på de externa kostnader som de rådande produktionsformerna medför kommer en oförändrad fortsättning av dagens jordbruks- och livsmedelssystem inte i fråga av såväl ekologiska och djuretiska som ekonomiska skäl (21). |
| --- | --- |

3.12

4.   Krav: en hållbar proteinförsörjning och en förstärkt roll för oljegrödor

| 4.1 | I ett Europa där självförsörjning i allt högre grad erkänns som ett strategiskt mål är det definitivt motiverat att göra jämförelser med energipolitiken: Importberoendet bör minskas så mycket som möjligt, och att på ett hållbart sätt tillgodose behoven med egna resurser bör stå i fokus. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Till skillnad från energisektorn, där bristen på fossila bränslen kan kompenseras med ny teknik (vindkraft, solenergi, biomassa, vätgas osv.), måste den globala jordbruksbaserade livsmedelssektorn anpassa produktionen och konsumtionen till potentialen hos det begränsade naturkapitalet (främst mark, men även biologisk mångfald). Detta måste åtföljas av en prioritering av användningen av jordbruksavkastningen. Att förse människor med framför allt vegetabiliska produkter (spannmål, frukt, grönsaker osv.) måste ha högsta prioritet. Lyckligtvis finns det ingen anledning att befara att EU inte kommer att kunna tillgodose detta behov för sin egen befolkning. Mot bakgrund av den växande oron över hungersnöden i världen bör man dock betänka att denna inte kan lösas med köttproduktion. Tvärtom konkurrerar foder (och biomassa för energiändamål) med livsmedel. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Denna markanvändningskonflikt förvärras av att jordbruket i nästan alla regioner i EU utsätts för en ibland betydande konkurrens om mark: enligt EU:s beräkningar kommer förlusten av jordbruksmark till följd av urbanisering/bebyggelse och infrastruktur osv. att innebära att den utnyttjade arealen kan komma att minska med nästan en miljon hektar fram till 2030. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ändå befinner sig EU globalt sett i en bekväm situation. Ett jordbruk i EU som följer principerna för EU:s jordbruksmodell (22) kan utan tvekan tillhandahålla alla medborgare tillräckligt med högkvalitativa vegetabiliska produkter och kan dessutom absolut leverera stora mängder foder, men inte för att tillgodose det aktuella behovet. Med tanke på att spannmålsleveranserna från Ukraina och Ryssland till regioner där hungersnöd råder riskerar att upphöra måste man dessutom fråga sig om vi i EU inte borde använda mindre spannmål som foder (eller i bränsle) för att kunna bidra till att lösa de växande hungerproblemen i världen och även för att öka proteinförsörjningen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Inom ramen för en europeisk proteinstrategi måste man beakta att idisslare (men inte bara de) har en gåva som människor inte har: De kan smälta gräs! Till och med hos enkelmagade djur (grisar och fjäderfä) skulle gräsmark kunna komplettera en del av foderransonen. Därför bör gräsmark utgöra en viktig byggsten för en hållbar proteinförsörjning, något som för närvarande ägnas alldeles för lite uppmärksamhet i de politiska diskussionerna. Även det beslut som EU fattade förra året om att på nytt godkänna kött- och benmjöl samt insektsmjöl i foder kan bidra till att minska andelen vegetabiliskt protein i djurfoder. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Nyligen genomförda studier från fackorganen inom den tyska sammanslutningen för främjande av olje- och proteingrödor (UFOP) om potentialen hos raps och baljväxter vad gäller odling och utfodring ger anledning till optimism om att det odlingstekniskt finns potential att odla mycket mer raps och baljväxter och samtidigt utöka växtföljden avsevärt. Andelen raps och baljväxter skulle kunna uppgå till omkring 10 % av åkermarken vardera. För t.ex. baljväxter (särskilt ärter, åkerbönor, sojabönor och sötlupiner) motsvarar detta mer än en fördubbling av den nuvarande nivån. Mer oljegrödor står således inte i vägen för en hållbar markanvändning, utan tvärtom. Detta kan dock endast ske på bekostnad av annan odling. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Denna studie visar emellertid också att den nuvarande djurbesättningens behov inte kan tillgodoses på ett självförsörjande sätt och att besättningarna måste minska om man vill närma sig målet om strategisk självförsörjning. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK anser därför att EU brådskande måste genomföra en studie om den EU-omfattande potentialen hos protein- och oljegrödor som skulle kunna odlas inom unionens gränser. Hållbarheten i markanvändningen (växtföljder, markens bördighet, inklusive biologisk mångfald) måste beaktas. Resultaten av denna studie bör sedan användas för att fastställa vilken areal som behövs för en hälsosam kost för EU:s medborgare som bygger på vegetabiliskt protein. Därefter kan man fastställa vad som återstår för foder (eller för energiändamål) och därmed också vad som fortfarande måste importeras för en djurhållning som passar in i de europeiska och globala ekologiska gränserna för en djurhållning som bygger på hållbarhet och djurskydd. En europeisk proteinstrategi måste därför också ge ett svar på frågan om vilka konsekvenser den måste få för befintliga handelsavtal (t.ex. med Mercosur) och hur jordbrukare i EU som bedriver hållbarhet verksamhet kan skyddas från import av ohållbara produkter. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK anser att det är viktigt att betona att olja från odling av oljegrödor på 10 % av EU:s åkermark skulle kunna innebära att EU blir självförsörjande på bränsle till jordbrukstraktorerna om oljan enbart används för detta ändamål. EESK har redan i tidigare yttranden (23) påpekat att kommittén anser att det är lämpligt att inrätta ett särskilt program för användning av icke förestrade (dvs. rena) vegetabiliska oljor i jordbruksmaskiner och inte satsa på inblandning i diesel. Användning av B100-bränslen (100 % förestrad vegetabilisk olja) bör dock också övervägas. Den oljekaka (24) som uppstår är ett utmärkt proteinfoder (detsamma gäller för t.ex. avfall från alkoholframställning). |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Vissa medlemsstater arbetar redan – av mycket olika skäl – med att minska djurbesättningarna (t.ex. Nederländerna). Detta kan ske genom reglering eller utformas med hjälp av marknadsbaserade styrmedel. Utöver tydliga miljö- och djurskyddsstandarder förespråkar EESK i första hand marknadsbaserade lösningar som skapar förutsättningar för att bygga upp nya regionala värdekedjor som är självförsörjande och inte varaktigt beroende av stöd. Samtidigt bör de ge helst alla djurhållningsföretag framtidsutsikter. De måste också ge helst alla jordbrukare i EU möjlighet att producera på ett hållbart sätt och ha en tryggad försörjning. För detta krävs skydd mot illojal konkurrens och illojala handelsmetoder, vilket förutsätter att jordbrukarnas marknadsstyrka stärks i omställningen till ett globalt hållbart livsmedelssystem. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Allt detta visar än en gång att man i en hållbar EU-strategi för vegetabiliskt protein och vegetabilisk olja måste beakta hela jordbruks- och livsmedelssystemet. En isolerad odlingsstrategi är inte till någon hjälp. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Marknadsmekanismerna måste utformas på ett sådant sätt att de återspeglar de verkliga sociala, samhälleliga och miljömässiga kostnaderna. Marknadsmisslyckanden kan korrigeras med hjälp av evidensbaserade och vetenskapligt grundade statliga ingrepp som syftar till att optimera avvägningen mellan kostnader och nytta för samhället, med beaktande av alla intressen. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel den 27 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om en europeisk strategi för främjande av proteingrödor – att uppmuntra till produktion av proteingrödor och baljväxter i det europeiska jordbruket (EUT C 390, 18.11.2019, s. 2).

1

(2)  Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 (EUT C 390, 18.11.2019, s. 2), skäl E. EESK:s anmärkning: Det 75-procentiga beroendet avser proteingrödor med hög proteinhalt. Den betydande proteinförsörjningen av djuren genom gräs och spannmål förbises obegripligt nog i många diskussioner.

2

(3)  Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 (EUT C 390, 18.11.2019, s. 2), skäl L.

3

(4)  Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om utvecklingen av vegetabiliska proteiner i Europeiska unionen, (COM(2018) 757 final), s. 2.

4

(5)  COM(2018) 757 final, s. 3.

5

(6)  Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 (EUT C 390, 18.11.2019, s. 2), skäl L.

6

(7)  Enligt Eurostat uppgår Europas totala jordbruksareal (inklusive betesmark och ängsmark) till omkring 174 miljoner hektar (uppgifter från före brexit).

7

(8)  COM(2018) 757 final.

8

(9)  Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 (EUT C 390, 18.11.2019, s. 2).

9

(10)  EESK:s yttrande ”Minimering av risken för avskogning och skogsförstörelse som har samband med produkter som släpps ut på EU:s marknad” (EUT C 275, 18.7.2022, s. 88).

10

(11)  EESK:s yttrande ”Minimering av risken för avskogning och skogsförstörelse som har samband med produkter som släpps ut på EU:s marknad” (EUT C 275, 18.7.2022, s. 88).

11

(12)  EESK:s yttrande ’Livsmedelstrygghet och hållbara livsmedelssystem’ (EUT C 194, 12.5.2022, s. 72), punkt 1.3 ii

12

(13)  EESK:s resolution antagen vid plenarsessionen den 24 mars 2022 (EUT C 290, 29.7.2022, s. 1).

13

(14)  https://www.consilium.europa.eu/media/54782/20220311-versailles-declaration-sv.pdf.

14

(15)  År 2017 uppgick den jordbruksareal som användes i EU(-27) till 178,7 miljoner hektar. Av denna var 105,5 miljoner hektar åkermark, varav 63 % (= 66,8 miljoner hektar) användes för foder (https://de.statista.com/statistik/daten/studie/1196852/umfrage/landwirtschaftliche-flaechen-in-der-eu-nach-nutzungsart/).

15

(16)  OVID, ”Eiweißstrategie 2.0”, 2019.

16

(17)  I Tyskland minskade grisköttskonsumtionen per invånare från 39,8 till 31 kg mellan 1995 och 2021.

17

(18)  EESK:s informationsrapport ”Fördelar med extensiv djurhållning och organiska gödselmedel inom ramen för den europeiska gröna given”.

18

(19)  EESK:s yttrande ”Livsmedelstrygghet och hållbara livsmedelssystem” (förberedande yttrande på begäran av det franska rådsordförandeskapet) (EUT C 194, 12.5.2022, s. 72).

19

(20)  https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/_Tiere/Nutztiere/200211-empfehlung-kompetenznetzwerk-nutztierhaltung.html

20

(21)  Slutrapport från ZKL.

21

(22)  EESK:s yttrande på eget initiativ ”Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken år 2013” (EUT C 354, 28.12.2010, s. 35).

22

(23)  EESK:s yttrande ”Användning av förnybar energi” (EUT C 77, 31.3.2009, s. 43).

23

(24)  När man pressar raps får man ca 1/3 olja och 2/3 s.k. oljekaka.

24

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/97 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/97

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot en ram för märkning av hållbara livsmedel för att ge konsumenterna möjlighet att göra hållbara livsmedelsval

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/14)

| Föredragande: | Andreas THURNER |
| --- | --- |

Föredragande:

Andreas THURNER

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 5.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 147/5/1 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

5.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

27.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

147/5/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs (EESK) ståndpunkt:

| 1.1 | Kommittén välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en rättslig ram för hållbara livsmedelssystem, som bl.a. ska omfatta regler för hållbarhetsmärkning av livsmedel. Det finns ett tydligt behov av reglering och en viss nivå av standardisering och harmonisering för att säkerställa trovärdighet och lika villkor. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK betonar att hållbarhet är ett flerdimensionellt begrepp där den ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionen alltid bör beaktas i lika hög grad. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén påpekar att människors kostvanor varierar mycket, beror på olika faktorer och präglas av en hög grad av oföränderlighet. Förväntningarna på ett system för hållbarhetsmärkning bör därför vara realistiska från första början. Det finns dock ett allmänt intresse av att övergå till mer hållbara konsumtionsmönster. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK rekommenderar därför att man inrättar en ram för märkning av hållbara livsmedel som är transparent, vetenskapligt baserad och så enkel och pragmatisk som möjligt för att både hjälpa de ekonomiska aktörerna att bedöma och förbättra produkternas hållbarhet och ge konsumenterna användbar information så att de kan göra välgrundade val. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén föreslår att man, i enlighet med ett enkelt och pragmatiskt tillvägagångssätt, även nöjer sig med delaspekter av en väl definierad och bedömd hållbarhet, såsom djurskydd, sociala kriterier och miljökriterier. Benämningen ”hållbar” bör dock inte användas i detta fall, eftersom den endast bör användas vid en heltäckande bedömning. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK förespråkar till en början en frivillig strategi, som dock bör innehålla obligatoriska villkor när den tillämpas. Hållbarhetsmärkningar eller hållbarhetspåståenden som inte bygger på dessa villkor bör därmed förbjudas. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén anser att märkningssystem med en bedömningsskala (t.ex. i form av ett trafikljussystem) kan hjälpa konsumenterna att göra välgrundade val. Samtidigt kan sådana bedömningssystem också främja ett pionjärskap i fråga om hållbarhet och uppmuntra företagen att förbättra processerna längs livsmedelskedjan i denna riktning. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK påpekar att bedömningsalgoritmerna är avgörande för en skalningsmodell. De måste vara vetenskapligt grundade och göras transparenta för konsumenterna på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kommittén anser att EU:s befintliga kvalitetsordningar, såsom ekologiskt jordbruk eller geografiska beteckningar, redan har inslag som bidrar till ökad hållbarhet i livsmedelssystemet. Detta bör erkännas på lämpligt sätt. EESK rekommenderar också att de befintliga ordningarna ska bli föremål för en hållbarhetskontroll och vid behov kompletteras med lämpliga hållbarhetsbestämmelser. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK understryker utbildningens avgörande roll när det gäller att ge en grundläggande förståelse av hållbarhetsaspekter i samband med livsmedel. Upplysningskampanjer och lämpliga åtgärder för att stödja överkomliga priser på hållbara livsmedel kan också främja omställningen till mer hållbara livsmedelssystem. |
| --- | --- |

1.10

2.   Bakgrund

| 2.1 | Från jord till bord-strategin (1) är ett centralt inslag i den europeiska gröna given. Dess syfte är att göra livsmedelssystemen rättvisa, hälsosamma och miljövänliga. Handlingsplanen för strategin omfattar bl.a. åtgärder för att främja hållbar livsmedelskonsumtion och underlätta omställningen till hälsosamma och hållbara kostvanor. Parallellt har kommissionen redan börjat utarbeta en övergripande ramlag för att påskynda och underlätta omställningen till hållbarhet. Syftet är också att se till att livsmedel som släpps ut på marknaden i EU blir alltmer hållbara. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Genom att utarbeta en strategisk vision för att främja en heltäckande livsmedelspolitik har EESK redan utvecklat en gedigen handlingsram. Grunderna för denna vision anges i yttranden om frågor såsom en heltäckande livsmedelspolitik (2), hälsosamma och hållbara kostvanor (3), korta livsmedelsförsörjningskedjor/agroekologi (4), hållbar konsumtion (5) samt anpassning av livsmedelsföretagens strategier och verksamhet till målen för hållbar utveckling för att stödja en hållbar återhämtning efter covid-19 (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Företagen har ett stort ansvar för att styra dels konsumenterna mot hälsosamma och mindre miljöskadliga val, dels en hållbar omvandling av livsmedelssystemen genom att införa hållbara jordbruks-, bearbetnings- och förpackningsmetoder. Företagen bör vara med på hela resan för att utarbeta ramen för märkning av hållbara livsmedel. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Utöver företagen och aktörerna inom livsmedelsproduktionen spelar även konsumenterna en avgörande roll i omställningen till mer hållbara livsmedelssystem. Varje inköpsbeslut ger i princip upphov till nästa produktionsorder. En större efterfrågan på hållbara livsmedel kommer därför också att leda till ökad hållbarhet på utbudssidan. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Mot denna bakgrund syftar detta yttrande på eget initiativ till att undersöka möjliga alternativ för en ram för märkning av hållbara livsmedel och lägga fram slutsatser och rekommendationer för att redan i ett tidigt skede stödja kommissionens arbete med en sådan politisk ram. |
| --- | --- |

2.5

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Hållbarhet är ett flerdimensionellt begrepp där den ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionen alltid bör beaktas i lika hög grad. Enligt FAO:s definition är ett ”hållbart livsmedelssystem” ett livsmedelssystem som sörjer för tryggad livsmedelsförsörjning och näring åt alla på ett sådant sätt att man inte äventyrar de ekonomiska, sociala och miljömässiga grunderna för en trygg livsmedelsförsörjning och näring för framtida generationer (7). I klartext: Ett ensidigt fokus på hållbarhetens miljödimension, såsom ofta är fallet i dag, eller ett ensidigt fokus på hållbarhetens socioekonomiska pelare är per definition inte hållbart. Målet bör vara att täcka hela värdekedjan i hållbarhetens samtliga tre dimensioner. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | En märkningsram bör inte syfta till att klassificera livsmedel som hållbara eller inte hållbara, utan snarare stödja utvecklingen mot ett mer hållbart livsmedelssystem. Märkningsramen är avsedd att hjälpa de ekonomiska aktörerna att bedöma och förbättra produkternas hållbarhet (metoder som ger incitament till förbättringar, såsom ett riktmärknings- eller referenssystem) och att ge konsumenterna användbar vägledning. Denna märkningsram bör utarbetas på ett öppet och transparent sätt med deltagande av berörda parter, och den bör bygga på en tydlig, vetenskapligt baserad metod. I detta syfte bör företagen ha tillgång till indikatorer, metoder och de resultat som uppnåtts på grundval av märkningssystemet. Framför allt måste ramen vara enkel. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Det behövs tydliga regler för att minska den förvirring som för närvarande råder på marknaden på grund av inflationen i användningen av begreppet ”hållbar” (ett slags grönmålning). Hållbarhetsmärkningar eller hållbarhetspåståenden som inte bygger på ett allmänt erkänt certifieringssystem bör förbjudas. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Hållbarhetsmärkning av livsmedel bör bygga på hela produktionsprocessen och tills vidare vara frivillig. Varje ram för märkning av hållbara livsmedel måste dock redan från början vila på en tydlig definition/metod som i lika hög grad bygger på hållbarhetens samtliga tre pelare (miljömässig, social och ekonomisk). Detta bör omfatta hela värdekedjan för livsmedel, från produktion till konsumtion. I ett senare skede bör man utvärdera om en skyldighet att tillämpa hållbarhetsmärkning behövs. EU-ramen bör ge tillräckligt utrymme åt nationella och regionala system, men definitionerna och bedömningsreglerna måste vara harmoniserade i hela EU. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Samtidigt får märkningens roll inte överskattas. Det bör finnas en realistisk och pragmatisk förståelse av vad man kan och vad man inte kan uppnå med en hållbarhetsmärkning. Enligt Världshälsoorganisationen måste konsumenterna känna till och känna igen märkningen, förstå dess innebörd samt vara intresserade av och kapabla att använda den på rätt sätt för att märkningen ska kunna hjälpa dem att göra välgrundade val vid köp av livsmedel och välja hälsosammare kostvanor (8). Det kommer att vara viktigt att öka medvetenheten om EU:s system för hållbarhets- och kvalitetsmärkning. Tillsammans med offentlig upphandling och utbildningsåtgärder kan detta stärka efterfrågan på hållbara livsmedel. Beslutsfattarna bör också undersöka lämpliga åtgärder för att stödja överkomliga priser och tillgången på hållbara livsmedel. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Hållbarhetsmärkning är viktigt om tillverkaren inte kan tillhandahålla nödvändig information direkt. Om tillverkaren kan tillhandahålla konsumenten relevant information direkt (t.ex. på en lokal bondemarknad eller i en gårdsbutik) behövs inget märkningssystem. Detta är också viktigt för att undvika byråkratiska bördor för små producenter. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Utbildning spelar en avgörande roll för att ge en grundläggande förståelse av frågor som rör hållbarhet i samband med livsmedel. Man måste investera i utbildning om hållbara kostvanor redan från tidig ålder, så att unga människor lär sig att uppskatta kostens värde. Dessutom kan barn förväntas ”uppfostra” sina föräldrar så att de blir mer hållbara, såsom har kunnat konstateras när det gäller avfallssortering och återvinning. I EU:s skolprogram för frukt, grönsaker och mjölk bör man till exempel också i större utsträckning ta upp viktiga hållbarhetsfrågor. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK upprepar sin rekommendation om att utarbeta nya riktlinjer för en hållbar kost där de kulturella och geografiska skillnaderna mellan och inom medlemsstaterna beaktas. Sådana riktlinjer skulle ge vägledning till jordbrukare, bearbetningsföretag, återförsäljare och restaurangnäringen. Jordbruks- och livsmedelssystemet skulle dra fördel av en ny ”ram” för produktion, bearbetning, distribution och försäljning av hälsosammare och hållbarare livsmedel till ett mer rättvist pris (9). |
| --- | --- |

3.8

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Människors kostvanor varierar och är starkt präglade av den personliga och kulturella miljön. Dessutom präglas kostvanor av en hög grad av oföränderlighet: om människor ska ändra sin kost måste det ske i små steg och under lång tid. Människors livsstil och sociala miljö är andra relevanta faktorer som avgör om hållbarhet spelar en roll i konsumtionsmönstret. En stor och växande andel av konsumenterna uppger dock att de är villiga att ändra sina konsumtionsvanor av hållbarhetsskäl. Det finns ett intresse av hållbarhetsinformation för att möjliggöra välgrundade val. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Generellt sett tilltalar hållbarhetsmärkning ofta dem som redan intresserar sig för frågan. En hållbarhetsmärkning ska göra det lättare för denna kärngrupp att fatta hållbara konsumtionsbeslut. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Därmed inställer sig också frågan huruvida och hur man kan nå ut till dem som inte intresserar sig för hållbarhet. De centrala målgruppernas roll som förebild när det gäller hållbarhet kan dock leda till en beteendeförändring genom imitation. Det är också ett steg framåt om målgrupper som är mindre intresserade av ämnet åtminstone ibland eller delvis gör hållbara livsmedelsval. Detta är bara några aspekter för att göra förväntningarna på en hållbarhetsmärkning realistiska redan från början. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | De viktigaste förutsättningarna för att hållbarhetsmärkningen av livsmedel ska bli framgångsrik är att konsumenterna tar den till sig och accepterar den och att budskapet är begripligt. Själva märkningen måste vara begriplig, enkel och tillförlitlig. Samtidigt bör åtföljande åtgärder vidtas på konsumentsidan för att främja utbildning och information om hållbara kostvanor, öka förtroendet och acceptansen för ett märkningssystem samt uppmuntra en mer hållbar konsumtion. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Hållbarhetspåståenden bör bygga på följande principer: tillförlitlighet, transparens, relevans, tillgänglighet och tydlighet (se FN:s riktlinjer för tillhandahållande av information om produkters hållbarhet (10)). I certifieringssystemet måste man se till att den strukturella bakgrunden beaktas ordentligt för att inte missgynna små strukturer såsom jordbrukare, små och medelstora företag, gårdsförsäljning och veckomarknader. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Märkningar med en bedömningsskala (t.ex. i form av ett trafikljussystem) skulle kunna hjälpa konsumenterna att göra välgrundade val. Samtidigt kan sådana bedömningssystem också främja ett pionjärskap i fråga om hållbarhet och uppmuntra företagen att förbättra processerna längs livsmedelskedjan i denna riktning. För att undvika förvirring bör det dock finnas en viss grad av konsekvens mellan de olika märkningssystemen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Vid utvecklingen av en lämplig ram för hållbarhetsmärkning bör man så långt det är möjligt inta ett helhetligt förhållningssätt där man ser till ”hållbar produktion och konsumtion” snarare än bara ”hållbara livsmedel”. Konsumenternas beteende är en viktig byggsten i helhetsbilden av ett hållbart livsmedelssystem. Förpackning och transport (produktens ursprung) är också relevanta områden. Samtidigt kommer det att vara nödvändigt att uppvisa viss pragmatism när det gäller att fastställa de relevanta hållbarhetsindikatorerna (t.ex. vilken information/vilka uppgifter som finns tillgängliga i tillförlitlig form). Under alla omständigheter bör man så snabbt som möjligt fastställa ett harmoniserat regelverk för hållbarhetsmärkning. Allt fler olika hållbarhetsmärkningar på nationell nivå och företagsnivå skapar bara förvirring och leder till minskat förtroende. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Europeiska livsmedelsåterförsäljare skaffar sig redan en första erfarenhet med pilotprojekt för hållbarhetsmärkning av livsmedel. De preliminära slutsatserna är bl.a. att uppfattningen om märkta produkter tenderar att vara mer positiv än för omärkta produkter men med föga inverkan på inköpsbeslutet, att positiv återkoppling framför allt kommer från yngre målgrupper, att det vid användning av ett poängsystem ibland uppstår sammanblandning med Nutri-Score och att det uttrycks en önskan om information på förpackningen (snarare än enbart på prisskylten). Viktiga frågor är bl.a. bedömningssystemets trovärdighet (oberoende, vetenskapsbaserat), informationens tydlighet (begriplighet), en metod som är så harmoniserad som möjligt inom hela branschen samt transparens (”att förtydliga” snarare än ”att förenkla”, t.ex. genom en streckkod med vars hjälp man kan hämta relevant information). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Det är mycket viktigt att den sociala och socioekonomiska dimensionen beaktas, även om indikatorerna för detta ännu inte nödvändigtvis är uppenbara. Särskilt på det sociala området har medlemsstaterna olika rättsliga bestämmelser (arbetsvillkor, minimilön), vilket torde komplicera ett angreppssätt som är harmoniserat i hela EU. Trots detta är det viktigt att inkludera den socioekonomiska dimensionen i hållbarhetsmärkningen. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Som ett led i en pragmatisk strategi förefaller det logiskt att erkänna EU:s befintliga certifieringssystem, såsom ekologiskt jordbruk, skyddad geografisk beteckning (SGB), skyddad ursprungsbeteckning (SUB) eller garanterad traditionell specialitet (GTS), för att främja hållbarheten i livsmedelssystemet. Även om dessa ordningar kanske inte fullt ut täcker frågan om hållbarhet innehåller de inslag som bidrar till ökad hållbarhet i livsmedelssystemet. De befintliga ordningarna bör bli föremål för en hållbarhetskontroll och vid behov kompletteras med lämpliga hållbarhetsbestämmelser. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Regionala/lokala produkter och korta leveranskedjor kan spela en roll för att göra livsmedelssystemen mer hållbara. Regionala producenter producerar ofta i lokalbefolkningens omedelbara närhet och utsätts därmed för en viss ”social kontroll”, vilket torde gynna hållbara produktionsmetoder. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Frågan om ”säsongsbundenhet” påverkar hållbarhetsnivån, särskilt när det gäller frukt och grönsaker. Information och upplysning kan öka medvetenheten om resurssnål konsumtion av denna kategori av livsmedel som lätt går till spillo och som kräver mycket vatten. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och genomförandet av den europeiska gröna given (strategin för biologisk mångfald, från jord till bord-strategin) inom jordbruket i EU syftar till att säkerställa att jordbruksproduktionen i Europa blir ännu mer hållbar. Märkning av jordbruksråvarornas ursprung gör det således också möjligt att dra slutsatser om deras hållbarhetgrad. |
| --- | --- |

4.13

Bryssel den 27 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://food.ec.europa.eu/horizontal-topics/farm-fork-strategy_sv

1

(2)  EESK:s yttrande på eget initiativ ”Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU” (EUT C 129, 11.4.2018, s. 18).

2

(3)  EESK:s yttrande på eget initiativ ”Att främja hälsosamma och hållbara kostvanor i EU” (EUT C 190, 5.6.2019, s. 9).

3

(4)  EESK:s yttrande på eget initiativ ”Att främja korta och alternativa livsmedelsförsörjningskedjor i EU: agroekologins roll” (EUT C 353, 18.10.2019, s. 65).

4

(5)  EESK:s yttrande på eget initiativ ”Mot en EU-strategi för hållbar konsumtion” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 51).

5

(6)  EESK:s yttrande på eget initiativ ”Att anpassa livsmedelsföretagens strategier och verksamhet till målen för hållbar utveckling för en hållbar återhämtning efter covid-19” (EUT C 152, 6.4.2022, s. 63).

6

(7)  https://www.fao.org/in-action/territorios-inteligentes/componentes/produccion-agricola/contexto-general/en/

7

(8)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/336988/WHO-EURO-2020-1569-41320-56234-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

8

(9)  EESK:s yttrande på eget initiativ ”Att främja hälsosamma och hållbara kostvanor i EU” (EUT C 190, 5.6.2019, s. 9).

9

(10)  https://www.oneplanetnetwork.org/knowledge-centre/resources/guidelines-providing-product-sustainability-information

10

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/102

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En strategisk vision för energiomställningen för att möjliggöra EU:s strategiska oberoende

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/15)

| Föredragande: | Thomas KATTNIG


  Lutz RIBBE


  Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |

Föredragande:

Thomas KATTNIG

Lutz RIBBE

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 4.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 197/9/12 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

4.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

197/9/12

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) beslutade i slutet av 2021 att utforma en övergripande vision för energiomställningen. Den 18 januari 2022 beslutade kommittén att samtliga sektioner och CCMI skulle inkludera initiativyttranden om olika aspekter av energiomställningen i det övergripande yttrandet ”En strategisk vision för energiomställningen för att möjliggöra hållbar utveckling”. |
| --- | --- |

1.1

Den rådande situationen i Ukraina, efter Ryska federationens militära invasion, har dock gjort att energiomställningen seglat upp som en av de främsta prioriteringarna, eftersom konsekvenserna för EU:s energiförsörjning och energipriserna saknar motstycke.

Mot bakgrund av den rådande krisen och med beaktande av strävandena att få ett slut på EU:s beroende av rysk gas senast 2030 framläggs i föreliggande yttrande en övergripande vision för energiomställningen med målet att bygga upp och främja EU:s strategiska oberoende på energiområdet.

Som delar i en långsiktig strategisk vision sammanfattas i detta yttrande följande:

| — | slutsatser och rekommendationer från sektorsvisa initiativyttranden (1), |
| --- | --- |

—

slutsatser och rekommendationer från sektorsvisa initiativyttranden (1),

| — | slutsatser från yttrandena om REPowerEU och REPowerEU-planen och kommande lagstiftningsförslag, och |
| --- | --- |

—

slutsatser från yttrandena om REPowerEU och REPowerEU-planen och kommande lagstiftningsförslag, och

| — | slutsatser och rekommendationer från tidigare EESK-yttranden. |
| --- | --- |

—

slutsatser och rekommendationer från tidigare EESK-yttranden.

| 1.2 | EESK betonar att det finns en risk för att de kombinerade ekonomiska och sociala effekterna av den rådande energikrisen belastar det demokratiska systemet såvida inte lämpliga lösningar hittas. Därför stöder kommittén att omedelbara åtgärder vidtas för att ta itu med de mest brådskande frågorna, i synnerhet för att säkerställa försörjningstrygghet till en kostnad som är ”så överkomlig som möjligt” för både konsumenterna och industrin, som drabbas av de rådande kraftiga prisökningarna. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Klimatförändringarna håller på att bli en allt dystrare verklighet i Europa. Den pågående energikrisen, som har förvärrats av Rysslands aggressiva invasion av Ukraina, visar dessutom tydligt att både de mål och åtgärder som föreslås inom ramen för den europeiska energiunionen och den gröna given i grunden är riktiga, men inte tillräckligt ambitiösa. De är fortfarande inte tillräckliga för att leda Europa till ett säkert, hållbart och konkurrenskraftigt ”strategiskt energioberoende”. Framför allt handskas man fortsättningsvis alltför återhållsamt med frågan. Därför behövs ett paradigmskifte. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Den potential som EU har på området förnybar energi måste definieras så exakt som möjligt och göras känd på bred front i syfte att främja en samsyn om i vilken utsträckning oberoende av importerad energi kan uppnås. I synnerhet måste man beakta elektrifieringen av värme- och transportsektorerna och behovet av inhemskt producerad förnybar vätgas. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Utöver att utnyttja denna potential så snabbt som möjligt måste energibesparingspotentialen ännu mer kraftfullt tas tillvara. I den nuvarande situationen är energisparande det bästa sättet att nå omedelbara resultat. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Samtidigt kommer åtgärder på kort och eventuellt även medellång sikt att krävas för att kompensera för uteblivna energileveranser från Ryssland. Import av flytande naturgas är en sådan åtgärd. EESK anser dock att det är viktigt att detta inte skapar något nytt långsiktigt beroende av fossila bränslen. Detta måste beaktas i förväg i investeringscykeln. På det hela taget är målet inte att diversifiera beroenden, utan att i så hög grad som möjligt uppnå strategiskt oberoende. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Denna omställning är en stor teknisk utmaning, som även inbegriper strukturella problem. I framtiden kommer energiproduktionen att vara betydligt mer decentraliserad än tidigare. Detta öppnar också möjligheter för städer och regioner och andra nya aktörer, t.ex. mikroföretag, små och medelstora företag samt enskilda och lokalsamhällesorganiserade prosumenter. EESK menar att de politiska beslutsfattarna än så länge inte har lagt fram några tydliga anvisningar om eller åtgärder för hur framför allt de som hittills bara varit konsumenter av energi skulle kunna bli nya aktörer. Kommittén har i många av sina yttranden påpekat att acceptans är en avgörande förutsättning för en snabb omvandling. Rätten och möjligheterna att delta är det bästa sättet att vinna denna acceptans. Det är därför inte bara en fråga om var energin produceras och från vilken källa den utvinns, utan också om vem som får tjäna pengar på den. Kommittén efterlyser åter omfattande och riktade informationsåtgärder och medvetandehöjande åtgärder som organiseras på ett samordnat och kompletterande sätt av kommissionen och medlemsstaterna, tillsammans med företagsorganisationer, handelskamrar, arbetsmarknadens parter och andra relevanta intressenter (2). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK upprepar sin övertygelse i tidigare yttranden om att klimat- och energipolitiken måste utformas så att den främjar social och regional sammanhållning på samma sätt som sociala och regionala sammanhållningsfonder samt återuppbyggnadsbistånd måste användas som stöd för klimatåtgärder och energiomställning. |
| --- | --- |

1.8

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK betonar att det finns en risk för att de kombinerade ekonomiska och sociala effekterna av den rådande energikrisen belastar det demokratiska systemet såvida inte lämpliga lösningar hittas. Därför stöder kommittén att omedelbara åtgärder vidtas för att ta itu med de mest brådskande frågorna, i synnerhet för att säkerställa försörjningstrygghet till en kostnad som är ”så överkomlig som möjligt” för både konsumenterna och industrin, som drabbas av de rådande kraftiga prisökningarna. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Klimatkrisens konsekvenser har betydande återverkningar på Europa och världen. EESK upprepar sitt starka stöd för målen i den gröna given, för förstärkt strategiskt oberoende i energiförsörjningen och för omställningen till en hållbar och klimatneutral ekonomi. Det ”energikrig” som har påbörjats av Ryssland lyfter ytterligare fram behovet av att radikalt påskynda den omvandling som inleddes genom den gröna given. REPowerEU och andra initiativ som kommissionen har lagt fram syftar till att anpassa den gröna given i enlighet med detta, men de är fortfarande inte tillräckligt ambitiösa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Den sociala dimensionen måste beaktas i alla åtgärder som planeras inom ramen för energiomställningen. Å ena sidan är detta nödvändigt för att allmänhetens acceptans av de nödvändiga förändringarna inte ska äventyras och för att man ska kunna säkerställa en rättvis omställning. Å andra sidan kommer denna omvandling också att möjliggöra en positiv utveckling i den regionala ekonomin, inbegripet nya arbetstillfällen (3), vilket i sin tur främjar acceptansen. Som företrädare för det civila samhället har EESK ofta gett vägledning om hur medborgarna skulle kunna involveras så att de kan dra nytta av en rättvis omställning. Tyvärr har detta oftast förbisetts, vilket möjligen kan leda till större svårigheter att vinna acceptans. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK anser att den europeiska ekonomins konkurrenskraft måste och kan skyddas, särskilt inom industrisektorn, mikroföretagen samt de små och medelstora företagen, i deras egenskap av drivkrafter för hållbar innovation. Intelligenta koncept för energianvändning – till exempel virtuella kraftverk – erbjuder betydande tillväxtmöjligheter för mindre företag. Eftersom mikroföretag samt små och medelstora företag är en viktig del av lösningen för en konkurrenskraftig, klimatneutral, cirkulär och inkluderande ekonomi i EU måste rätt förutsättningar skapas och upprätthållas med riktade stödformer och ramvillkor. Detta är nödvändigt för att ekonomisk tillväxt och arbetstillfällen av hög kvalitet ska kunna säkras och skapas. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU är en föregångare när det gäller att minska koldioxidutsläppen, men fler aktörer måste involveras i klimatarbetet. Unionen måste öka sina diplomatiska ansträngningar, införa nya samarbetsformer och använda verktyg som samarbete och handelsavtal för att förmå tredjeländer att göra mer för att hantera krisen. Samtidigt måste EU föra en diskussion om huruvida industriella leveranskedjor ska flyttas tillbaka till Europa för att minska beroendet av kinesiska leverantörer – till exempel inom sektorn för solcellsmoduler och batterier – och samtidigt säkerställa en fullt hållbar leveranskedja, även med hänsyn till socialpolitik och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Den rådande energi(pris)krisen och bristen på säkerhet, stabilitet och förutsägbarhet i försörjningen innebär en enorm belastning för EU. Krisen vore mindre allvarlig om mer riktade åtgärder hade vidtagits tidigare och t.ex. om EU:s egna mål (bl.a. målen för den europeiska energiunionen) hade tagits på större allvar. EESK välkomnar de åtgärder som föreslås dels i meddelandet om REPowerEU, dels i planen REPowerEU, som syftar till att öka produktionen av grön energi, diversifiera utbudet och minska efterfrågan på rysk gas, eftersom de lösningar som föreslås ligger i linje med målen i den gröna given och den europeiska energiunionen. Detta bör inte i första hand vara en fråga om diversifiering av beroendeförhållanden, utan snarare och i möjligaste mån om strategiskt oberoende och självförsörjning på energiområdet. När det gäller resurser som ska ersätta rysk gas signalerar EESK att EU måste iaktta särskild försiktighet med hänsyn till såväl dessa resursers inverkan på miljön som nya beroenden av tredjeländer som inte delar EU:s värden. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Situationen på energimarknaderna i augusti 2022 har gjort det tydligt att det inte finns någon energikälla som alltid är helt tillförlitlig. Under flera månader har exempelvis ett betydande antal av Frankrikes kärnkraftverk inte varit anslutna till nätet på grund av underhåll, klimatförändringseffekter och andra orsaker. Kolkraftproduktionen har inte bara haft en betydande inverkan på klimatkrisen, utan har också själv drabbats direkt av den; på grund av låga vattennivåer i Rhen till följd av torka kan kolkraftverk inte längre försörjas. Av liknande skäl har vattenkraften också blivit mindre tillförlitlig, vilket har visat sig till exempel i Italien. Dessutom är naturgas, oavsett om den transporteras som gas eller i flytande form, inte bara skadlig för klimatet, utan är också förknippad med enorma geopolitiska risker. I den diversifierade och säkra energimix som alla medlemsstater för närvarande strävar efter utmärker sig vind- och solenergi med andra ord som strategiska och livskraftiga källor när man ser till EU:s framtida energipolitik. För att kompensera för fluktuationerna i dessa två energikällor krävs först och främst lagringsanläggningar och därtill förnybar vätgas, i vilken vind- och solenergi kan ”lagras” på lång sikt. Den avgörande frågan för Europas strategiska oberoende är hur mycket förnybar vätgas som kan produceras här och hur mycket som måste importeras. I en tid av omställning ska vi dessutom fästa uppmärksamhet vid den relativt mest tillförlitliga och klimateffektiva källan. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Utvecklingen under de senaste årtiondena, och inte minst den senaste tidens händelser, visar på risken för cyberattacker och sabotage mot kritisk infrastruktur såsom energinätet eller kraftverken. Avbrott eller störningar i denna infrastruktur kan orsaka förödande försörjningsbrister och hota den allmänna säkerheten. Kritisk infrastruktur såsom gas- och elnät, djuphavskablar för internet, offshoreanläggningar samt landbaserade vindkraftparker och terminaler för flytande naturgas, kol- eller kärnkraftverk, transport och trafik, hälso- och sjukvårdstjänster, finansiering och säkerhet skulle kunna vara mål för cyberattacker och fysiska angrepp. Det ligger i allas intresse i Europa att bättre skydda denna kritiska infrastruktur. Unionen måste vara bättre förberedd på eventuella angrepp av dessa slag. EESK efterlyser därför att man snarast gör en kritisk utvärdering av de åtgärder som hittills vidtagits och tar fram en övergripande strategi för att skydda EU mot hot såsom naturkatastrofer, fysiska angrepp och cyberattacker. I detta sammanhang rekommenderar kommittén att eventuella utländska investeringar i strategiska sektorer inom unionen ska vara förenliga med EU:s säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESK välkomnar inrättandet av en social klimatfond (4). Kommittén är dock övertygad om att det ekonomiska stödet från fonden inte kommer att vara tillräckligt för att man på ett ansvarsfullt sätt ska kunna ta itu med de socioekonomiska effekterna. Den enorma utmaningen att utforma en effektiv och rättvis kompensationsmekanism i ett heterogent ekonomiskt område med 27 medlemsstater kräver fler långtgående kompletterande åtgärder och resurser på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Den kraftiga ökningen av energipriserna har gjort det tydligt att dagens energimarknad endast delvis är hållbar. Kommissionens ordförande Ursula von der Leyen sade själv, med hänvisning till gränsöverskridande kostnadsbaserad prissättning på de europeiska elbörserna, att detta system inte längre kan råda om volymen grön el fortsätter att öka. Grundläggande frågor måste ställas om energins framtid i syfte att säkerställa en ren, ekonomiskt överkomlig och tillförlitlig energiförsörjning samt rätten till energi. Det sätt på vilket energimarknaden utformas och regleras måste anpassas till den nya verkligheten för den dominerande förnybara energin. Samtidigt måste man skapa de nödvändiga förutsättningarna för industrin, mikroföretagen, de små och medelstora företagen och enskilda aktörer samt för en framväxt av nya möjligheter till deltagande för prosumenter, medborgarenergigemenskaper osv., och stärka konsumentskyddet på lämpligt sätt. Vid omställningen av marknaden måste särskild uppmärksamhet ägnas åt att undvika befintliga strukturella hinder för små marknadsaktörers tillträde till marknaden. Detta gäller till exempel tillgång till balansenergi och, vid behov, kapacitetsmarknader, vilket kan vara nödvändigt för att trygga försörjningen. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | För att socialt godtagbara och återigen konkurrenskraftiga energipriser ska kunna säkerställas, samtidigt som man banar väg för ett fortsatt EU-ledarskap när det gäller användningen av förnybar energi, bör tillståndsförfarandena på området förnybar energi rationaliseras och påskyndas, eftersom dessa förfaranden betraktas som det största hindret för en snabbare utbyggnad av förnybara energikällor. Jämsides med detta måste ramvillkoren för decentraliseringsåtgärder, energikooperativ och alla former av prosumtion förbättras avsevärt. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EESK stöder helhjärtat kommissionens förslag om gaslagring och en förordning om samordnade åtgärder för att minska efterfrågan på gas. Kommittén uppmanar institutionerna att






  — | komplettera detta med ett instrument för kortsiktiga investeringar för att stödja utvecklingen av vätgasbaserad infrastruktur såsom sammanlänkningar och lagringsanläggningar, |
| --- | --- | --- |

2.12

—

komplettera detta med ett instrument för kortsiktiga investeringar för att stödja utvecklingen av vätgasbaserad infrastruktur såsom sammanlänkningar och lagringsanläggningar,

| — | överväga användningen av gaslagringsanläggningar i angränsande tredjeländer, och |
| --- | --- |

—

överväga användningen av gaslagringsanläggningar i angränsande tredjeländer, och

| — | utarbeta planer för enskilda medlemsstater för att undvika en orättvis fördelning av bördan på regional nivå. |
| --- | --- |

—

utarbeta planer för enskilda medlemsstater för att undvika en orättvis fördelning av bördan på regional nivå.

| 2.13 | EESK påpekar att den parallella utvecklingen av centraliserad och decentraliserad infrastruktur är problematisk och att det finns en risk för felaktiga investeringar. Det finns till exempel konkurrerande potentiella användningsområden för ett landsomfattande rörledningsnät för vätgas och utbyggnad av lågtempererade termiska nätverk. EESK har därför efterlyst ändamålsenliga principbeslut med målet att säkra investeringar (5). |
| --- | --- |

2.13

3.   Energiomställning som en övergripande strategi i EU och internationellt

| 3.1 | Den ryska aggressionen har gett upphov till en global geopolitisk kris som i allt större utsträckning påverkar både den ekonomiska balansen och den globala energitryggheten. Den har lett till att årtionden av energi-, försvars- och utrikespolitik har ifrågasatts och tvingat EU att ompröva både sina planer och sina hittills alltför återhållsamma insatser för grön och digital omvandling och att beakta de konsekvenser som den ryska invasionen och de sanktioner som införts kommer att få för den fortsatta energiomställningen i världen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Beroendet av primärenergi importerad från tredjeländer har blivit ett direkt hot mot säkerheten och stabiliteten i EU. Därför har kommissionen i brådskande ordning föreslagit att man ska anta en rad åtgärder för att anpassa den europeiska energipolitiken till den nuvarande geopolitiska situationen inom ramen för REPowerEU. I förslaget till förordning om försörjningstryggheten för gas och villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten omklassificerar man till exempel gaslagring som kritisk energiinfrastruktur och inför både obligatorisk certifiering för operatörer av gaslagringsanläggningar och fyllnadsmål för gaslagring för att hjälpa EU att återta kontrollen över sin energimarknad. Alla dessa åtgärder välkomnas av EESK och bör bidra till att EU faktiskt återfår kontrollen över sin energimarknad. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Med tanke på de aktuella politiska spänningarna anser EESK samtidigt att det är nödvändigt att samarbeta ännu mer aktivt med ett antal länder som kan försörja Europa med energi på kort sikt fram till dess att den massiva utbyggnad av förnybar energi som kommissionen planerar kan genomföras. Till dessa hör Förenta staterna och, i varierande grad, länder i Sydamerika och Afrika, vars export av fossila bränslen, som har blivit oundgängliga på kort sikt, måste åtföljas av kunskapsöverföring och utveckling av teknik för förnybar energi i syfte att påskynda begränsningen av klimatförändringarna även där. |
| --- | --- |

3.3

4.   En gynnsam miljö för energiomställningen

4.1   Offentliga investeringar

| 4.1.1 | För att tillgodose det ökande behovet av el och uppnå klimatmålen måste investeringarna i elnätet fördubblas till 55 miljarder euro per år och anslagen för att upprätta ren produktionskapacitet ökas till 75 miljarder euro per år (6). I detta sammanhang är offentliga investeringar i smarta och förnybara energisystem samt lagringsinfrastruktur av stor betydelse när det gäller att säkerställa försörjningstrygghet, bekämpa energifattigdom, hålla priserna på en rimlig nivå och skapa arbetstillfällen av god kvalitet. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | EESK rekommenderar återigen att man tillämpar den gyllene regel som anges i ECO/569 (7) för offentliga investeringar, förutsatt att varken den finanspolitiska stabiliteten på medellång sikt eller eurons värde äventyras, i syfte att trygga produktiviteten och den sociala och ekologiska grunden för framtida generationers välbefinnande. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Blandad finansiering som involverar privata investerare är ett alternativ endast under förutsättning att det kan säkerställas att anslagen är transparenta, att det inte finns några sekretessklausuler och att det inte uppstår obefogade kostnader för de offentliga myndigheterna jämfört med offentlig finansiering. Det måste råda full transparens beträffande motiverade merkostnader. Det är därför desto viktigare att rättigheter och skyldigheter tydligt definieras i sådana blandade finansieringsmodeller, att ansvarsfrågor klargörs och att ett effektivt och snabbt system för konfliktlösning inrättas för att långsiktiga merkostnader och ogynnsamma ansvarsfrågor ska kunna undvikas. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | När det gäller den framtida utformningen av energisystem och energiinfrastruktur har EESK vid upprepade tillfällen betonat att alla konsumenter – hushåll, företag och energigemenskaper – aktivt måste delta i utvecklingen av smarta energisystem och att incitament måste skapas för att det civila samhället ska kunna delta i energiomställningen. Man har klart underskattat den roll som enskilda personer, jordbrukare, städer, mikroföretag, små och medelstora företag samt medborgarenergigemenskaper spelar i finansieringsåtgärderna. Till exempel mer än 90 % av den installerade kapaciteten i Tyskland har inte byggts av stora energileverantörer. Det finns ingen strategi för att utnyttja denna självklara potential och mognad. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | I den europeiska energilagstiftningen erkänns inte klimatskydd som ett mål för nätreglering. Till följd av detta har de nationella regleringsmyndigheterna svårt att skapa incitament för en omvandling, utbyggnad och modernisering av eldistributionsnäten som motsvarar kraven på klimatneutralitet. Klimatneutralitet bör därför uttryckligen anges i den europeiska energilagstiftningen som ett mål för nätreglering. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Kommissionen påpekar med rätta att offentliga investeringar kan och måste leda till privata investeringar. REPowerEU tar emellertid inte upp refinansiering av offentliga medel. Ett sätt att ta itu med detta kunde vara att avskaffa subventionerna till fossila resurser, ett annat att beskatta de enorma oförutsedda vinster från den omfattande olje- och gaskrisen, som framför allt har gagnat stora oljebolag. Kommittén befarar att energiföretagens extremt höga vinster, å ena sidan, och den ökande energifattigdomen till följd av de exploderande energipriserna, å andra sidan, kan få farliga sociala återverkningar i samhället. EESK föreslår att dessa vinster ska utjämnas med hjälp av beskattning och överföras som ekonomisk ersättning till energikonsumenter, såsom ekonomiskt svagare hushåll eller energiintensiva företag, och användas för att utöka produktionen av förnybar energi och bygga ut nödvändig nätinfrastruktur, i synnerhet eftersom detta redan diskuteras eller har genomförts i vissa medlemsstater. För att inte avskräcka energiföretag från att investera i koldioxidsnåla lösningar anser EESK att beskattning av sådan art bör övervägas mycket varsamt. EESK uppmanar kommissionen att utan ytterligare dröjsmål föreslå lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Försörjningspolitiken måste gå hand i hand med infrastruktur som möjliggör ett lämpligt flöde av el och gas på den europeiska marknaden och säkerställer nätstabilitet. Kommittén är övertygad om att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att definiera nätutveckling som ett överordnat allmänintresse, inbegripet klimatskydd som ett regleringsmål, och mer allmänt åt att synkronisera planeringen av förnybar energi och elnätet på ett mer ändamålsenligt sätt. Det finns ett brådskande behov av specifika bestämmelser i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

4.1.7

4.2   Klimatanpassningsfonden

| 4.2.1 | Europeiska unionens solidaritetsfond är EU:s nuvarande mekanism för att hantera naturkatastrofer. Dess tillgängliga årliga budget kan dock inte mäta sig med de enorma kostnaderna för de skador (8) som vållats av den senaste tidens naturkatastrofer, och måste ökas kraftigt. De EU-medel som avsätts till att ställa om till grön energi är mer omfattande, men tar inte hänsyn till EU:s nuvarande akuta behov av självförsörjning av grön energi. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESK anser att EU behöver en ny finansieringsmekanism som kan ge omedelbart och betydande stöd till medlemsstaterna i händelse av sådana nödsituationer. EESK föreslår därför att en ny klimatanpassningsfond inrättas. Medlen bör omfördelas från befintliga EU-fonder, särskilt Sammanhållningsfonden och faciliteten för återhämtning och resiliens, för att förvaltas på ett rationellt och enhetligt sätt i denna nya fond. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Vid moderniseringen av finansieringsmiljön skulle tillämpningsområdet för befintliga program också kunna utvidgas, deras resurser ökas och Next Generation EU ses som en modell för ett nytt finansieringsinstrument. EESK påpekar att det kan bli nödvändigt att skapa nya resurser för att ta itu med de enorma utmaningar vi står inför. Alla nya ”egna medel” måste dock utformas på ett rättvist sätt för att undvika ytterligare bördor för missgynnade grupper. De får heller inte hindra den ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Det är avgörande att klimatanpassningsfondens funktionssätt, som är mer inriktat på snabba och brådskande insatser, är förenligt med EU:s övergripande klimat-, miljö- och energipolitik, som på lång sikt kommer att minska beroendet av katastrofinsatser och skydda mänskligheten och naturen. |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Teknikbefrämjande insatser

| 4.3.1 | Den gröna omställningen inom tillverkningsindustrin är beroende av en basförsörjning av tillräcklig, stabil mängd och lämplig mix av förnybar energi för elektrifiering och för att produktionen av förnybar vätgas ska lyckas. Lagringsteknik håller på att utvecklas och de möjligheter som digitaliseringen erbjuder är på väg att utnyttjas fullt ut. Det finns därför fortfarande ett stort behov av forskning och utveckling. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Sedan liberaliseringen inleddes har avkastningen på elföretagens investeringar minskat. Andelen offentliga investeringar i forskning och utveckling avseende teknik för minskade koldioxidutsläpp är lägre i EU än i alla andra stora ekonomier, vilket äventyrar EU:s konkurrenskraft inom viktig framtida teknik. EESK uppmanar kommissionen att utarbeta en strategisk investeringsplan och att uppmuntra medlemsstaterna att använda medlen optimalt och effektivt för utveckling av ren energi. Detsamma gäller för investeringar i elnätet. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Minskade koldioxidutsläpp kommer att kräva en djupgående omvandling av den industriella verksamheten (under de kommande 30 åren). Även om det redan finns många koldioxidsnåla tekniker är deras tekniska mognadsgrad (TRL (9)) låg. Ambitiösa färdplaner för teknik kommer att behövas för att vidareutveckla och sprida dessa banbrytande tekniker på bred front, och EU måste främja innovation genom klimat- och innovationsfonderna. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Det råder ingen som helst tvekan om att förnybar vätgas i framtiden kommer att bidra till ett säkert europeiskt energisystem. EESK hänvisar till sina yttranden ”Vätgasstrategin” (10) och ”EU-strategi för integrering av energisystemet” (11). |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag (12)

| 4.4.1 | Mikroföretag samt små och medelstora företag, oavsett om de är traditionella företag, familjeföretag, handlare, företag inom den sociala ekonomin, hantverksföretag eller fria yrkesutövare, är en viktig del av lösningen för att uppnå en konkurrenskraftig, klimatneutral, cirkulär och inkluderande EU-ekonomi, under förutsättning att rätt villkor skapas och upprätthålls. Mikroföretag samt små och medelstora företag gynnas av att förbättra sin egen miljöprestanda och tillhandahålla sakkunskap och lösningar till andra företag, allmänheten och den offentliga sektorn. EESK erkänner och framhåller mångfalden och de olika behoven hos mikroföretag samt små och medelstora företag, men anser samtidigt att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de minsta och mest utsatta av dem. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Kommittén betonar att det finns ett akut behov av att stödja mikroföretag samt små och medelstora företag så att de kan förstå och hantera den gröna omställningen på bästa möjliga sätt. Kommittén efterlyser omfattande och riktade informationsinsatser och medvetandehöjande åtgärder som organiseras på ett samordnat och kompletterande sätt av kommissionen och medlemsstaterna, tillsammans med företagsorganisationer, handelskamrar, arbetsmarknadens parter och andra relevanta intressenter. Omvänt bör den viktiga roll som mikroföretag och små och medelstora företag spelar när det gäller ny teknik och innovativa lösningar för grön förändring i EU:s industri också lyftas fram och beaktas i kriterierna för finansieringsprogrammets tillgänglighet. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Kommittén uppmanar EU och medlemsstaterna att påskynda mikroföretagens samt de små och medelstora företagens gröna investeringar genom att säkerställa ett möjliggörande, förutsägbart och uppmuntrande regelverk, som inbegriper smidiga tillståndsförfaranden medan betungande administrativa skyldigheter undviks, liksom genom att tillhandahålla snabb, enkel och spårbar tillgång till finansiering som är anpassad till de skiftande behoven hos alla olika grupper av mikroföretag samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | För att förbättra resurseffektiviteten hos mikroföretag samt små och medelstora företag föreslår EESK att man inrättar hubbar för cirkularitet i olika regioner. Detta bör stärka samarbetet mellan företag inom olika sektorer och underlätta utvecklingen av nya metoder och processer, inbegripet demonstration av ny teknik. Upphandlingsförfarandena i hela EU måste omfatta klimatrelaterade, sociala och andra kvalitetskriterier. Detta främjar innovation i mikroföretag samt små och medelstora företag och underlättar deras tillgång till offentliga kontrakt. Organisationer som företräder mikroföretag samt små och medelstora företag, handelskamrar, den akademiska världen, arbetsmarknadens parter och andra relevanta intressenter bör inkluderas i processen. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | EESK efterlyser ett nära samarbete mellan utbildningsanordnare och mikroföretag samt små och medelstora företag när det gäller att forma utbildningen för att uppnå den kompetens och de färdigheter som krävs för den gröna omställningen, bland annat genom kompetensutveckling och omskolning av såväl arbetstagare som företagare. Kommittén förespråkar dessutom stöd till innovationsverksamhet för mikroföretag samt små och medelstora företag genom att skapa incitament för och underlätta samarbete med andra företag, deras organisationer, kamrar, universitet och forskningsorganisationer. |
| --- | --- |

4.4.5

5.   Allmänt främjande av en rättvis och inkluderande omställning

5.1   Rättvis omställning

| 5.1.1 | En ”rättvis omställning” innebär åtgärder och socialpolitiska insatser som åtföljer omställningen till ekonomier och produktionssystem som är både hållbara och koldioxidneutrala. EESK understryker att finansiering inte är den enda förutsättningen för en rättvis omställning. Omställningen omfattar också målet att skydda arbetstagarnas rättigheter, att skapa anständigt arbete, arbetstillfällen av god kvalitet och social trygghet, att stärka det demokratiska deltagandet (även på företagsnivå) och att upprätthålla och ytterligare öka de europeiska företagens konkurrenskraft, samt kräver specifika åtgärder på alla nivåer, i synnerhet på regional nivå. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Sysselsättningen i de nyckelsektorer som är särskilt utsatta för miljömodernisering och den industriella omdaningen till ett klimatneutralt Europa står inför stora omvälvningar som gör omskolning och utbildningsinvesteringar i gröna arbetstillfällen av hög kvalitet nödvändiga. I detta sammanhang är det lika viktigt att överföra den senaste kunskapen och garantera rätten till utbildning som det är att kontinuerligt verka för att kvinnor välkomnas inom de tekniska yrkena. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | De åtgärder och olika etapper av övergången som anges i 55 %-paketet kan leda till enorma förändringar i ekonomin och till sociala omvälvningar. EESK uppmanar därför kommissionen att vid utvärderingen av de nationella energi- och klimatplanerna ägna större uppmärksamhet åt att strategierna för en rättvis omställning är adekvata, och då särskilt utvärdera i vilken utsträckning följande mål har uppnåtts:






  — | Att underlätta övergångar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- | --- |

5.1.3

—

Att underlätta övergångar på arbetsmarknaden.

| — | Att stödja arbetstagare som förlorar sina arbeten till följd av utfasningen av fossila bränslen (åtminstone bör ett förlorat arbete kompenseras med ett annat likvärdigt arbete). |
| --- | --- |

—

Att stödja arbetstagare som förlorar sina arbeten till följd av utfasningen av fossila bränslen (åtminstone bör ett förlorat arbete kompenseras med ett annat likvärdigt arbete).

| — | Att utnyttja den regionala ekonomiska potential som uppstår genom förnybara energikällor och nya former för delaktighet i elproduktionen. |
| --- | --- |

—

Att utnyttja den regionala ekonomiska potential som uppstår genom förnybara energikällor och nya former för delaktighet i elproduktionen.

| — | Att effektivt bekämpa energifattigdomen. |
| --- | --- |

—

Att effektivt bekämpa energifattigdomen.

| 5.1.4 | EESK efterlyser ett nära samarbete mellan utbildningsanordnare och företag när det gäller att utforma utbildning som syftar till att förmedla de färdigheter och den kompetens som behövs för den gröna omställningen av ekonomin, bland annat genom kompetenshöjning och omskolning av såväl arbetstagare som företagare. |
| --- | --- |

5.1.4

| 5.1.5 | Såsom uttrycks i tidigare yttranden (13) är kommittén övertygad om att resurserna för social och regional sammanhållning och återhämtning inte bara måste utnyttjas för att stödja energiomställningen och en begränsning av klimatförändringarna, utan att klimat- och energipolitiken också måste utformas för att främja social och regional sammanhållning. Sådana strategier finns redan, t.ex. projekt för att bygga solcellsanläggningar i Grekland och Portugal på platser som tidigare använts för brunkolsbrytning, eller det mycket strategiska stödet till prosumenter i Litauen. Dessa exempel är dock långt ifrån allmän praxis eller ens vanliga. |
| --- | --- |

5.1.5

5.2   Möjliggöra privata investeringar

| 5.2.1 | Enskilda medlemsstater behöver program för nedifrån-och-upp-ledd utveckling av förnybara energikällor, som är oumbärliga för energiomställningen och i hög grad påverkar både kvaliteten och framför allt priserna på levererad energi. Till följd av de stigande energipriserna (från nationella elnät) finns det redan nu en tendens att självständigt tillgodose energibehoven hos företag för vilka grön energi har blivit en fråga om överlevnad. Många företag investerar redan aktivt i egna förnybara energi- och värmekällor. Eftersom dessa källor är billigare är de också attraktiva för lokala företag och samhällen som skulle kunna använda överskottsenergi som matas in i elnätet. Tyvärr behöver systemen i många delar av Europa utvecklas och är inte för närvarande redo att ta emot ett stort antal nya anläggningar. Dessutom vore det i många fall möjligt att inte enbart inrikta dessa privata investeringar på ett enskilt företags behov, utan också att gynna lokalsamhällena. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Problemet med utvecklingen av sektorn för förnybar energi verkar vara en kraftfull ökning av dess betydelse under en extremt kort tidsperiod, vilket är en stor utmaning för de inhemska kraftsystemen i medlemsstaterna, trots betydande investeringar för att modernisera nätet och öka överföringskapaciteten i systemen. Europa måste nu utveckla lokala energisamhällen, där lokala myndigheter har en framträdande investeringsroll. Dessa är så kallade energikooperativ som bildats med deltagande av invånarna och ofta finansieras av lokala investeringsfonder. Denna form av lokalsamhällsdeltagande i energiomställningen säkerställer att initiativen välkomnas och minimerar risken för samhälleligt motstånd mot att förlägga produktions-, distributions- eller överföringsanläggningar i närområdet. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Sådana initiativ bör så snart som möjligt införas i EU:s förordningar och stödjas av ett statligt finansieringssystem ägnat åt denna typ av investeringar. I detta fall är det mycket viktigt att kommersialisera ledningar med medel- och lågspänningsnivå i kraftnätet så att nätinfrastrukturen också kan byggas med deltagande av privata investerare. Spridningen av småskalig solcellsenergi visar på samhällets och företagarnas stora investeringspotential. Lämplig lagstiftning på detta område skulle lösa både finansieringsproblem och problem med att rikta sådana investeringar till elsystemet. |
| --- | --- |

5.2.3

5.3   Energifattigdom

| 5.3.1 | Att säkerställa lika tillgång till energi och trygg energiförsörjning till överkomliga priser måste vara en absolut prioritering för EU och dess medlemsstater. Med de snabbt stigande energipriserna drabbas allt fler av EU:s medborgare och konsumenter av energifattigdom runt om i Europa. Situationen för dem som redan tidigare levde i energifattigdom förvärras ytterligare, och konsumenter som tidigare inte hade problem med att betala sina energiräkningar riskerar att hamna i fattigdom. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Med tanke på frågans betydelse uppmanar kommittén EU att främja en gemensam strategi för energifattigdom. För närvarande kan varje medlemsstat definiera begreppet energifattigdom enligt sina egna kriterier. Avsaknaden av en gemensam strategi skulle kunna leda till en situation där kommissionen inte kan bedöma situationen på ett tillfredsställande sätt och medlemsstaterna har olika tolkningar och därmed reagerar på olika sätt. Definitionen i förslaget till omarbetning av energieffektivitetsdirektivet och de indikatorer som tidigare fastställts av observationsgruppen för energifattigdom är en bra början. Med tanke på att problemet är akut anser EESK att kommissionen och medlemsstaterna måste främja en gemensam strategi som omfattar en specifik samsyn kring energifattigdom och möjliggör insamling av statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | EESK betonar vikten av att investera i rättvis och effektiv energiförsörjning för att minska energifattigdomen på lång sikt. För att uppnå detta är det viktigt att säkerställa att investeringar i förnybar energi och energieffektivitet samt omfattande byggnadsrenoveringar stöder de befolkningsgrupper som har lägst inkomst. Det är endast genom att se till att ekonomiskt svagare hushåll har möjlighet att göra nödvändiga investeringar som prosumenterna kan uppnå ”strategiskt oberoende” för sig själva eller som en del av en gemenskap med andra, vilket i slutändan är det mest hållbara sättet att övervinna energifattigdomen. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | I detta sammanhang står EESK fast vid sin tidigare ståndpunkt att ett tudelat energisamhälle bör undvikas till varje pris. Vi kan inte ha en situation där endast välmående och tekniskt välutrustade hushåll gynnas av energiomställningen medan alla andra måste bära kostnaderna. Därför stöder kommittén incitamenten och verktygen för genomförandet av direktivet om energieffektivitet för att hjälpa utsatta kunder och hushåll, och påpekar att ambitiösa mål för fjärrvärme/fjärrkyla kan komma att försämra villkoren för subventionerade bostäder. Kommittén välkomnar därför förslaget om att upprätta en social klimatfond, och uppmanar till efterlevnad av principen om en rättvis omställning för att ta hänsyn till medlemsstaternas olika situationer. |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.5 | Eftersom energifattigdom har sin grund i allmän fattigdom är det också mycket viktigt att kommissionen och medlemsstaterna behåller sitt fokus på att minska fattigdom generellt. Denna kris belyser behovet av att kontinuerligt förbättra tillgången till sysselsättning och social integration, säkerställa en tillräcklig levnadsstandard och främja ekonomisk tillväxt i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.3.5

5.4   Landsbygdsområden

| 5.4.1 | EESK anser att en kombinerad strategi för energiomställningen och digitaliseringen i landsbygdsområdena inte har fått den grad av uppmärksamhet och stöd som man hade kunnat förvänta sig. Kommittén efterfrågar ett snabbt genomförande av kommissionens långsiktiga vision för EU:s landsbygdsområden och mobilisering av berörda parter genom EU:s landsbygdspakt. |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | EESK har upprepade gånger påpekat att energiomställningen (övergången från stora centraliserade produktionsanläggningar till mer decentraliserade strukturer) erbjuder verkliga möjligheter till nya inkomstkällor och nya arbetstillfällen i landsbygdsområdena (14). Även i detta avseende är kommittén mycket besviken över de idéer som kommissionen och medlemsstaterna hittills har lagt fram. |
| --- | --- |

5.4.2

| 5.4.3 | Den roll som lokala och regionala energigemenskaper spelar måste därför erkännas och utnyttjas för att en rättvis energiomställning ska kunna uppnås i kombination med en samhällsutveckling där medborgarenergigemenskaper inrättas och byggs ut och medborgare, lokala myndigheter, mikroföretag samt små och medelstora företag frivilligt går samman för att göra framsteg på det sociala och ekonomiska planet. |
| --- | --- |

5.4.3

| 5.4.4 | EESK drar slutsatsen att en utbyggnad av digital teknik i landsbygdsområdena är ett nödvändigt stöd för energiomställningen. Energisystemet på landsbygden måste decentraliseras, vilket innebär att det finns ett mycket stort behov av fler och bättre sammanlänkningar, vilket i sig kräver användning av digital teknik för att matcha tillgång och efterfrågan samt säkerställa effektiva energiflöden. |
| --- | --- |

5.4.4

6.   Särskilda kommentarer

| 6.1 | Att upprätthålla en sund industriell bas inom EU borgar för välstånd, arbetstillfällen av hög kvalitet och ett åtagande att bekämpa klimatförändringarna, det europeiska samhället till fromma. Industrin i EU måste investera i unionen, såväl i FoU och innovation som i anläggningar och utrustning, för att upprätthålla konkurrenskraften. Detta kräver ett ändamålsenligt regelverk.
  Energiindustrin utgör en mycket stor ekonomisk sektor med särdraget att den fungerar som en viktig hävstång för andra sektorer i ekonomin. Energisektorn är dock genomgående mycket stereotypisk när det gäller kön. Män innehar höga positioner, vilket skapar en stor obalans mellan mäns och kvinnors yrkesmässiga utveckling. Detta gäller både den privata och den offentliga energisektorn (15).
  EESK rekommenderar att man






  — | stärker och genomför den befintliga jämställdhetslagstiftningen, såväl på europeisk som på nationell nivå, |
| --- | --- | --- |

6.1

Energiindustrin utgör en mycket stor ekonomisk sektor med särdraget att den fungerar som en viktig hävstång för andra sektorer i ekonomin. Energisektorn är dock genomgående mycket stereotypisk när det gäller kön. Män innehar höga positioner, vilket skapar en stor obalans mellan mäns och kvinnors yrkesmässiga utveckling. Detta gäller både den privata och den offentliga energisektorn (15).

EESK rekommenderar att man

—

stärker och genomför den befintliga jämställdhetslagstiftningen, såväl på europeisk som på nationell nivå,

| — | skapar lika villkor för utbildningar som rör yrken på energiområdet i medlemsstaterna och på europeisk nivå, och inrättar en europeisk högskola för naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, |
| --- | --- |

—

skapar lika villkor för utbildningar som rör yrken på energiområdet i medlemsstaterna och på europeisk nivå, och inrättar en europeisk högskola för naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik,

| — | säkerställer jämställdhet på arbetsmarknaden inom energisektorn genom att utforska möjligheter för kvinnor, samtidigt som man förhindrar att energiomställningen och den digitala omställningen blir fällor för kvinnors karriärer och löner, och genom att utveckla den sociala dialogen och kollektivavtalen om jämställdhet i energiföretag i hela Europa. |
| --- | --- |

—

säkerställer jämställdhet på arbetsmarknaden inom energisektorn genom att utforska möjligheter för kvinnor, samtidigt som man förhindrar att energiomställningen och den digitala omställningen blir fällor för kvinnors karriärer och löner, och genom att utveckla den sociala dialogen och kollektivavtalen om jämställdhet i energiföretag i hela Europa.

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 486, 21.12.2022, s. 67; EUT C 486, 21.12.2022, s. 88; EUT C 486, 21.12.2022, s. 53; EUT C 486, 21.12. 2022, s. 1; EUT C 486, 21.12.2022, s. 59; EUT C 486, 21.12.2022, s. 23; EUT C 486, 21.12.2022, s. 198.

1

(2)  EUT C 486, 21.12. 2022, s. 1.

2

(3)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 1.

3

(4)  EUT C 152, 6.4.2022, s. 158.

4

(5)  Se EUT C 429, 11.12.2020, s. 85.

5

(6)  Enligt elbranschorganisationen Eurelectric.

6

(7)  EUT C 275, 18.7.2022, s. 50.

7

(8)  Kostnaderna för skadorna i Tyskland 2021 uppgår till hisnande 80 miljarder euro.

8

(9)  TRL (”Technology Readiness Levels”, på svenska ”tekniska mognadsgrader”) uttrycks i form av punkter på en skala när man mäter en tekniks utvecklings- eller mognadsgrad.

9

(10)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 30.

10

(11)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 22.

11

(12)  EUT C 486, 21.12.2022, s. 1.

12

(13)  Se EUT C 47, 11.2.2020, s. 30 och EUT C 62, 15.2.2019, s. 269.

13

(14)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 1.

14

(15)  FN:s mål för hållbar utveckling, nr 5, 7 och 8; Joy Clancy, universitetet i Twente, ”Give women a chance: engendering the energy supply chain”.

15

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av de avgivna rösterna:

Punkt 2.6

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den rådande energi(pris)krisen och bristen på säkerhet, stabilitet och förutsägbarhet i försörjningen innebär en enorm belastning för EU. Krisen vore mindre allvarlig om mer riktade åtgärder hade vidtagits tidigare och t.ex. om EU:s egna mål (bl.a. målen för den europeiska energiunionen) hade tagits på större allvar. EESK välkomnar de åtgärder som föreslås dels i meddelandet om REPowerEU, dels i planen REPowerEU, som syftar till att öka produktionen av grön energi, diversifiera utbudet och minska efterfrågan på rysk gas, eftersom de lösningar som föreslås ligger i linje med målen i den gröna given och den europeiska energiunionen. Detta bör
  inte
  i första hand vara en fråga om
  diversifiering av beroendeförhållanden, utan snarare
  och i möjligaste mån
  om
  strategiskt oberoende och självförsörjning på energiområdet. När det gäller resurser som ska ersätta rysk gas signalerar EESK att EU måste iaktta särskild försiktighet med hänsyn till såväl dessa resursers inverkan på miljön som nya beroenden av tredjeländer som inte delar EU:s värden. | Den rådande energi(pris)krisen och bristen på säkerhet, stabilitet och förutsägbarhet i försörjningen innebär en enorm belastning för EU. Krisen vore mindre allvarlig om mer riktade åtgärder hade vidtagits tidigare och t.ex. om EU:s egna mål (bl.a. målen för den europeiska energiunionen) hade tagits på större allvar. EESK välkomnar de åtgärder som föreslås dels i meddelandet om REPowerEU, dels i planen REPowerEU, som syftar till att öka produktionen av grön energi, diversifiera utbudet och minska efterfrågan på rysk gas, eftersom de lösningar som föreslås ligger i linje med målen i den gröna given och den europeiska energiunionen. Detta bör i första hand vara en fråga om
  att diversifiera resurserna
  och i möjligaste mån
  säkerställa öppet
  strategiskt oberoende och självförsörjning på energiområdet. När det gäller resurser som ska ersätta rysk gas signalerar EESK att EU måste iaktta särskild försiktighet med hänsyn till såväl dessa resursers inverkan på miljön som nya beroenden av tredjeländer som inte delar EU:s värden.
  Samtidigt måste vi i den rådande situationen behålla alla våra energikällor, eftersom faran för oss just nu inte är ersättningskällornas möjliga miljöpåverkan, utan energibrist och strömavbrott. Energiproduktionskapacitet som för närvarande försörjer den europeiska energimarknaden får inte gå förlorad. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Den rådande energi(pris)krisen och bristen på säkerhet, stabilitet och förutsägbarhet i försörjningen innebär en enorm belastning för EU. Krisen vore mindre allvarlig om mer riktade åtgärder hade vidtagits tidigare och t.ex. om EU:s egna mål (bl.a. målen för den europeiska energiunionen) hade tagits på större allvar. EESK välkomnar de åtgärder som föreslås dels i meddelandet om REPowerEU, dels i planen REPowerEU, som syftar till att öka produktionen av grön energi, diversifiera utbudet och minska efterfrågan på rysk gas, eftersom de lösningar som föreslås ligger i linje med målen i den gröna given och den europeiska energiunionen. Detta bör
  inte
  i första hand vara en fråga om
  diversifiering av beroendeförhållanden, utan snarare
  och i möjligaste mån
  om
  strategiskt oberoende och självförsörjning på energiområdet. När det gäller resurser som ska ersätta rysk gas signalerar EESK att EU måste iaktta särskild försiktighet med hänsyn till såväl dessa resursers inverkan på miljön som nya beroenden av tredjeländer som inte delar EU:s värden.

Den rådande energi(pris)krisen och bristen på säkerhet, stabilitet och förutsägbarhet i försörjningen innebär en enorm belastning för EU. Krisen vore mindre allvarlig om mer riktade åtgärder hade vidtagits tidigare och t.ex. om EU:s egna mål (bl.a. målen för den europeiska energiunionen) hade tagits på större allvar. EESK välkomnar de åtgärder som föreslås dels i meddelandet om REPowerEU, dels i planen REPowerEU, som syftar till att öka produktionen av grön energi, diversifiera utbudet och minska efterfrågan på rysk gas, eftersom de lösningar som föreslås ligger i linje med målen i den gröna given och den europeiska energiunionen. Detta bör i första hand vara en fråga om
  att diversifiera resurserna
  och i möjligaste mån
  säkerställa öppet
  strategiskt oberoende och självförsörjning på energiområdet. När det gäller resurser som ska ersätta rysk gas signalerar EESK att EU måste iaktta särskild försiktighet med hänsyn till såväl dessa resursers inverkan på miljön som nya beroenden av tredjeländer som inte delar EU:s värden.
  Samtidigt måste vi i den rådande situationen behålla alla våra energikällor, eftersom faran för oss just nu inte är ersättningskällornas möjliga miljöpåverkan, utan energibrist och strömavbrott. Energiproduktionskapacitet som för närvarande försörjer den europeiska energimarknaden får inte gå förlorad.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 77 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 113 |
| Nedlagda röster: | 14 |

Röster för:

77

Röster emot:

113

Nedlagda röster:

14

Punkt 4.3.1

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den gröna omställningen inom tillverkningsindustrin är beroende av en basförsörjning av tillräcklig, stabil mängd och lämplig mix av förnybar energi för elektrifiering och för att produktionen av
  förnybar
  vätgas ska lyckas. Lagringsteknik håller på att utvecklas och de möjligheter som digitaliseringen erbjuder är på väg att utnyttjas fullt ut. Det finns därför fortfarande ett stort behov av forskning och utveckling. | Den gröna omställningen inom tillverkningsindustrin är beroende av en basförsörjning av tillräcklig, stabil mängd och lämplig mix av förnybar energi för elektrifiering och för att produktionen av vätgas ska lyckas. Lagringsteknik håller på att utvecklas och de möjligheter som digitaliseringen erbjuder är på väg att utnyttjas fullt ut. Det finns därför fortfarande ett stort behov av forskning och utveckling. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Den gröna omställningen inom tillverkningsindustrin är beroende av en basförsörjning av tillräcklig, stabil mängd och lämplig mix av förnybar energi för elektrifiering och för att produktionen av
  förnybar
  vätgas ska lyckas. Lagringsteknik håller på att utvecklas och de möjligheter som digitaliseringen erbjuder är på väg att utnyttjas fullt ut. Det finns därför fortfarande ett stort behov av forskning och utveckling.

Den gröna omställningen inom tillverkningsindustrin är beroende av en basförsörjning av tillräcklig, stabil mängd och lämplig mix av förnybar energi för elektrifiering och för att produktionen av vätgas ska lyckas. Lagringsteknik håller på att utvecklas och de möjligheter som digitaliseringen erbjuder är på väg att utnyttjas fullt ut. Det finns därför fortfarande ett stort behov av forskning och utveckling.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 92 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 112 |
| Nedlagda röster: | 9 |

Röster för:

92

Röster emot:

112

Nedlagda röster:

9

Punkt 4.3.4

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Det råder ingen som helst tvekan om att
  grön
  vätgas i framtiden kommer att bidra till ett säkert europeiskt energisystem. EESK hänvisar till sina yttranden ”Vätgasstrategin” (1) och ”EU-strategi för integrering av energisystemet” (2). | Det råder ingen som helst tvekan om att vätgas i framtiden kommer att bidra till ett säkert europeiskt energisystem. EESK hänvisar till sina yttranden ”Vätgasstrategin” (1) och ”EU-strategi för integrering av energisystemet” (2). |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Det råder ingen som helst tvekan om att
  grön
  vätgas i framtiden kommer att bidra till ett säkert europeiskt energisystem. EESK hänvisar till sina yttranden ”Vätgasstrategin” (1) och ”EU-strategi för integrering av energisystemet” (2).

Det råder ingen som helst tvekan om att vätgas i framtiden kommer att bidra till ett säkert europeiskt energisystem. EESK hänvisar till sina yttranden ”Vätgasstrategin” (1) och ”EU-strategi för integrering av energisystemet” (2).

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 92 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 112 |
| Nedlagda röster: | 9 |

Röster för:

92

Röster emot:

112

Nedlagda röster:

9

Punkt 1.4

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den potential som EU har på området förnybar energi måste definieras så exakt som möjligt och göras känd på bred front i syfte att främja en samsyn om i vilken utsträckning oberoende av importerad energi kan uppnås. I synnerhet måste man beakta elektrifieringen av värme- och transportsektorerna och behovet av inhemskt producerad
  grön
  vätgas. | Den potential som EU har på området förnybar energi måste definieras så exakt som möjligt och göras känd på bred front i syfte att främja en samsyn om i vilken utsträckning oberoende av importerad energi kan uppnås. I synnerhet måste man beakta elektrifieringen av värme- och transportsektorerna och behovet av inhemskt producerad vätgas. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Den potential som EU har på området förnybar energi måste definieras så exakt som möjligt och göras känd på bred front i syfte att främja en samsyn om i vilken utsträckning oberoende av importerad energi kan uppnås. I synnerhet måste man beakta elektrifieringen av värme- och transportsektorerna och behovet av inhemskt producerad
  grön
  vätgas.

Den potential som EU har på området förnybar energi måste definieras så exakt som möjligt och göras känd på bred front i syfte att främja en samsyn om i vilken utsträckning oberoende av importerad energi kan uppnås. I synnerhet måste man beakta elektrifieringen av värme- och transportsektorerna och behovet av inhemskt producerad vätgas.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 92 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 112 |
| Nedlagda röster: | 9 |

Röster för:

92

Röster emot:

112

Nedlagda röster:

9

Punkt 1.6

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Samtidigt kommer åtgärder på kort och eventuellt även medellång sikt att krävas för att kompensera för uteblivna energileveranser från Ryssland. Import av flytande naturgas är en sådan åtgärd. EESK anser dock att det är viktigt att detta inte skapar något nytt långsiktigt beroende av fossila bränslen. Detta måste beaktas i förväg i investeringscykeln. På det hela taget är målet
  inte
  att diversifiera
  beroenden, utan
  att i så hög grad som möjligt uppnå strategiskt oberoende. | Samtidigt kommer åtgärder på kort och eventuellt även medellång sikt att krävas för att kompensera för uteblivna energileveranser från Ryssland. Import av flytande naturgas är en sådan åtgärd. EESK anser dock att det är viktigt att detta inte skapar något nytt långsiktigt beroende av fossila bränslen. Detta måste beaktas i förväg i investeringscykeln. På det hela taget är målet att diversifiera
  källorna och samtidigt minska det stora beroendet av en enda importör i syfte
  att i så hög grad som möjligt uppnå
  öppet
  strategiskt oberoende. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

Samtidigt kommer åtgärder på kort och eventuellt även medellång sikt att krävas för att kompensera för uteblivna energileveranser från Ryssland. Import av flytande naturgas är en sådan åtgärd. EESK anser dock att det är viktigt att detta inte skapar något nytt långsiktigt beroende av fossila bränslen. Detta måste beaktas i förväg i investeringscykeln. På det hela taget är målet
  inte
  att diversifiera
  beroenden, utan
  att i så hög grad som möjligt uppnå strategiskt oberoende.

Samtidigt kommer åtgärder på kort och eventuellt även medellång sikt att krävas för att kompensera för uteblivna energileveranser från Ryssland. Import av flytande naturgas är en sådan åtgärd. EESK anser dock att det är viktigt att detta inte skapar något nytt långsiktigt beroende av fossila bränslen. Detta måste beaktas i förväg i investeringscykeln. På det hela taget är målet att diversifiera
  källorna och samtidigt minska det stora beroendet av en enda importör i syfte
  att i så hög grad som möjligt uppnå
  öppet
  strategiskt oberoende.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 77 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 113 |
| Nedlagda röster: | 14 |

Röster för:

77

Röster emot:

113

Nedlagda röster:

14

---

(1)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 30.

(2)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 22.

(1)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 30.

(2)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 22.

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/115 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/115

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kollektivtrafikens betydelse för Europas gröna återhämtning

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/16)

| Föredragande: | Kristina KRUPAVIČIENĖ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Dovilė JUODKAITĖ |

Föredragande:

Kristina KRUPAVIČIENĖ

Medföredragande:

Dovilė JUODKAITĖ

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 4.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 173/1/2 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

4.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

173/1/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är medveten om att kollektivtrafiken har en nyckelroll att spela i Europas gröna återhämtning efter pandemin. Pandemin har fungerat som en katalysator och visat att kollektivtrafiken både tillhandahåller en tjänst av allmänt intresse och ger yrkesverksamma i första ledet och utsatta grupper tillgång till arbete och tjänster. EESK anser att mobilitet bör erkännas som en individuell rättighet och som en kollektiv nyttighet som måste vara tillgänglig för alla, eftersom den garanterar tillgång till det ekonomiska, sociala och kulturella livet. Att tillhandahålla tillräckligt bemannade, tillgängliga, ekonomiskt överkomliga, säkra och högkvalitativa kollektivtrafiktjänster för alla måste vara ett prioriterat mål för EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Med tanke på kollektivtrafikens betydelse för enskilda individer, användare och arbetstagare upprepar kommittén sin efterlysning av en deltagandebaserad strategi för planeringen av kollektivtrafik på regional, nationell och europeisk nivå (1). Det är det enda sättet att se till att strategierna och åtgärderna för återhämtning tillgodoser behoven och förväntningarna hos alla som driver och använder kollektivtrafik. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK noterar att utvecklingen av tjänster av hög kvalitet är avgörande för kollektivtrafikens återhämtning efter pandemin. Goda arbetsvillkor samt motiverad och välutbildad personal är avgörande för att denna servicenivå ska kunna tillhandahållas. EESK uppmanar de lokala, regionala och nationella beslutsfattarna att utveckla – och beslutsfattarna på EU-nivå att fullt ut stödja – affärsmodeller som leder till bättre, innovativa och attraktiva transportsystem som tryggar både tjänster av hög kvalitet och lämpliga villkor och socialt skydd för de anställda. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kollektivtrafiken är en arbetsintensiv tjänst med gröna arbetstillfällen som inte kan utlokaliseras. Kollektivtrafikoperatörerna hör till de största arbetsgivarna i stadsområden, erbjuder sysselsättning för många olika människor och bidrar till att integrera migrerande arbetstagare på arbetsmarknaden. För att bevara sektorns sociala karaktär uppmanar EESK beslutsfattarna att inkludera obligatoriska tjänstekvalitetskriterier och sociala kriterier i avtalen om allmän trafik, såsom tillämpning av kollektivavtal och lämplig hantering av personalens situation efter ett byte av operatör. EESK uppmanar också beslutsfattarna att se till att det finns starka mekanismer för social dialog för att göra sektorn ekonomiskt och socialt hållbar. Vi efterlyser också fullständig efterlevnad av förfarandena för offentlig upphandling (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (2) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (3)). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att uppnåendet av hållbar mobilitet förutsätter ett starkt politiskt engagemang från alla aktörer och på alla nivåer. EU-institutionerna måste spela en stark roll för politiskt ledarskap och politisk vägledning genom att fastställa tydliga mål och syften samt ställa nödvändiga medel till förfogande. EESK uppmanar därför kommissionen att fastställa mätbara och ambitiösa mål för övergången från användning av egen bil till kollektivtrafik och aktiv mobilitet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Löpande investeringar är avgörande för att se till att politiken för hållbar kollektivtrafik, och därmed den gröna återhämtningen, blir framgångsrik. Betydande ekonomiska medel ställdes till EU-medlemsstaternas förfogande via faciliteten för återhämtning och resiliens, och många av dem åtog sig att investera i sina kollektivtrafiksystem. EESK uppmanar kommissionen att övervaka och rapportera om hur dessa åtaganden fullgörs och att se till att den gröna återhämtningen går hand i hand med bevarande och förbättring av arbetstillfällen, tjänstekvalitet och social delaktighet. EESK uppmanar medlemsstaterna att inrätta deltagandemekanismer för att samråda med användarna och arbetsmarknadens parter om hur dessa medel, som är avgörande för kollektivtrafikens återhämtning, används. Kommittén påpekar att alla EU-medel och offentliga medel som anslås till att utveckla transportlösningar bör omfatta kriterier för inkludering, tillgänglighet och hållbarhet när det gäller transporter. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK uppmanar därför beslutsfattarna att genomföra de digitala omställningsprocesser som syftar till att uppnå hållbara och rättvisa transporter för alla på ett inkluderande och deltagandebaserat sätt. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK uppmanar EU och medlemsstaterna att bidra till övergången till grönare transportslag genom att göra dessa transportslag allmänt attraktivare. Att öka medvetenheten kring transporternas och de personliga mobilitetsvalens miljöpåverkan är också ett viktigt led i att främja övergången till kollektiva och hållbara transporter. EESK uppmanar därför kommissionen att tillägna 2024 kollektivtrafiken, dess användare och dess arbetstagare. |
| --- | --- |

1.8

2.   Bakgrund

| 2.1 | Transport och mobilitet utgör en väsentlig del av européernas dagliga liv och gör att människor i alla delar av samhället och över hela Europa kan förflytta sig. För att uppnå klimatneutralitet har man i den europeiska gröna given samtidigt satt upp ett mål om att minska utsläppen från transporter med 90 % fram till 2050. Alla transportsektorer måste bidra till denna minskning. I den gröna given står det att ”de multimodala transporterna behöver starkt stöd”, eftersom det skulle öka transportsystemets effektivitet. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I sin strategi för hållbar och smart mobilitet gör kommissionen hållbar mobilitet mellan och i städer till ett flaggskeppsprojekt, och betonar behovet av att se till att ”mobiliteten är rättvis för alla” och öka kollektivtrafikens trafikandel genom att förbättra sömlös multimodalitet i stads- och förortsområden. I strategin pekar man också på den ökande efterfrågan på nya och innovativa lösningar, inbegripet tjänster som är tillgängliga på begäran och samverkansinriktad mobilitet. I strategin prioriteras behovet av att förbättra ramvillkoren för mobilitet i städer.






  — | I sin ram för mobilitet i städer (4) påpekar kommissionen att mobilitet i städer bidrar med 23 % till transporternas växande andel av EU:s energianvändning och växthusgasutsläpp. Städerna möter de största utmaningarna i fråga luftkvalitet, med koncentrationer av kvävedioxid och PM10 som överskrider EU-gränsvärdena. Trafikträngseln i EU:s städer har stagnerat eller förvärrats sedan 2013, med betydande kostnader för samhället och negativa konsekvenser för pendlingen. Stadsområdena står för 38 % av alla döda och allvarligt skadade i vägtrafiken i EU. Mer än 70 % av européerna bor i städer och förväntar sig lösningar för bättre och säkrare mobilitet samt mindre trafikträngsel, luftföroreningar och buller. 30 % bor i byar, småstäder och stadsnära områden och är ofta beroende av egen bil för att ta sig till närbelägna urbana knutpunkter. |
| --- | --- | --- |

2.2

—

I sin ram för mobilitet i städer (4) påpekar kommissionen att mobilitet i städer bidrar med 23 % till transporternas växande andel av EU:s energianvändning och växthusgasutsläpp. Städerna möter de största utmaningarna i fråga luftkvalitet, med koncentrationer av kvävedioxid och PM10 som överskrider EU-gränsvärdena. Trafikträngseln i EU:s städer har stagnerat eller förvärrats sedan 2013, med betydande kostnader för samhället och negativa konsekvenser för pendlingen. Stadsområdena står för 38 % av alla döda och allvarligt skadade i vägtrafiken i EU. Mer än 70 % av européerna bor i städer och förväntar sig lösningar för bättre och säkrare mobilitet samt mindre trafikträngsel, luftföroreningar och buller. 30 % bor i byar, småstäder och stadsnära områden och är ofta beroende av egen bil för att ta sig till närbelägna urbana knutpunkter.

| — | Infrastrukturen och tjänsterna för kollektivtrafik i städer måste anpassas för att säkerställa bättre tillgänglighet, bl.a. för att bättre betjäna en åldrande befolkning i många städer samt personer med funktionsnedsättning eller nedsatt rörlighet. |
| --- | --- |

—

Infrastrukturen och tjänsterna för kollektivtrafik i städer måste anpassas för att säkerställa bättre tillgänglighet, bl.a. för att bättre betjäna en åldrande befolkning i många städer samt personer med funktionsnedsättning eller nedsatt rörlighet.

| 2.3 | Kommissionen betonar också att det är brådskande att ta itu med klimatförändringarna och den roll som kollektivtrafiken spelar för social delaktighet och människors välbefinnande, särskilt för missgynnade grupper. Kommissionen har därför gjort att bygga ett bättre kollektivtrafiknät till ett av målen i ramen för mobilitet i städer. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | De senaste åren har pandemin utgjort en avgörande vändpunkt för den ekonomiska tillväxten och de regler och mekanismer som stöder den. Pandemin har avslöjat fallgropar och gjort att värden satts i fokus för utvecklingen av EU:s inre marknad. Den har dock också skapat möjligheter till ett snabbare genomförande av politiska åtgärder såsom den gröna given, visat på vikten av att sätta människor i centrum för återhämtningsprocessen, vilket avspeglas i tanken på en rättvis omställning, och föranlett kommissionen att anta sitt största program för ekonomiskt stöd, som syftar till att lindra den sociala och ekonomiska inverkan av covid-19, faciliteten för återhämtning och resiliens, med grön omställning och digital omställning som två av dess sex pelare. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Inom kollektivtrafiken har pandemin påverkat arbetstillfällen, användare av kollektivtrafik, operatörer och offentliga myndigheter. I sina slutsatser om strategin för hållbar och smart mobilitet påpekade rådet att kollektivtrafiken har påverkats allvarligt av covid-19-krisen och att det politiska svaret på krisen bör ha syftet att återupprätta förtroendet för kollektivtrafiken och att förbättra dess motståndskraft, påskynda dess hållbara omvandling och modernisering och samtidigt säkerställa transport till överkomligt pris med tanke på kollektivtrafikens väsentliga betydelse för den sociala och territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kommittén betonar det oerhört viktiga faktum att kollektivtrafiken visade sitt värde under hela pandemin genom att tillhandahålla välbehövlig mobilitet till yrkesverksamma i första ledet och missgynnade grupper. Migrerande arbetstagare och kvinnor utgör en stor andel av dessa grupper och är starkt beroende av kollektivtrafik för att kunna ta sig till arbetet och få tillgång till grundläggande tjänster. Eurobarometeruppgifter för 2020 visar att betydligt fler kvinnor än män använder kollektivtrafik. I Europaparlamentets studie ”Women and transport” påpekas visserligen bristen på könsuppdelade uppgifter om könsrelaterade mobilitetsmönster, men den ger intressanta insikter i denna typ av val (5). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kommittén är också medveten om de ökade kostnader och minskade resurser som leverantörer av transporttjänster och offentliga myndigheter står inför på grund av pandemin. Trots att åtgärderna för att förebygga covid-19 ledde till ökade kostnader och den stora minskningen av antalet användare ledde till kraftigt minskade intäkter för företagen, förstod de lokala, offentliga och statliga myndigheterna att det var deras samhälleliga plikt att hålla kollektivtrafiken igång, framför allt för dem som arbetar med att hjälpa andra. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Detta yttrande på eget initiativ syftar till att lägga fram viktiga rekommendationer om återhämtningen och den framtida utvecklingen av en hållbar, stabil, inkluderande, tillgänglig och resilient kollektivtrafik efter covid-19-krisen som är redo att tjäna framtida generationer med tanke på EU:s åldrande befolkning (6). Yttrandet kommer att inriktas på finansiering, attraktionskraft och kollektivtrafikens roll i EU:s gröna återhämtning, med fokus på de sociala villkoren för dem som arbetar inom kollektivtrafiken. Personalbristen inom alla transportsektorer visar tydligt att detta tillvägagångssätt är nödvändigt. |
| --- | --- |

2.8

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Kommittén är medveten om att kollektivtrafiken utgör en betydande del av svaret på Europas gröna återhämtning efter pandemin. Den ger inte bara ett svar på klimatproblemen utan bidrar också till livskvaliteten genom att motverka trafikträngsel. Fram till 2020 reste nästan 60 miljarder passagerare med kollektivtrafik per år i Europas städer, och antalet ökade. Trängsel kostar redan Europas ekonomi 1 % av dess BNP, 100 miljarder euro per år (7). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK noterar att pandemin har förändrat människors beteende och fått offentliga och lokala myndigheter att se kollektivtrafikens samhällsvärde i ett nytt ljus. Kollektivtrafiken var dock en av de sektorer som drabbades hårdast genom en drastisk minskning av antalet användare, och har tagit längst tid att återhämta sig. Detta hände medan folk övergick till aktiv mobilitet och resor med egen bil för att undvika infektion. Medan ökad aktiv mobilitet är en hälsosam tendens som måste uppmuntras, måste frågan om ökad användning av egen bil på allvar övervägas av EU:s beslutsfattare samt de nationella, regionala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK konstaterar att kollektivtrafiken visserligen har upprätthållits under pandemin, men att sysselsättningen inom sektorn har drabbats hårt. Före den första nedstängningen erbjöd sektorn två miljoner människor direkta arbetstillfällen i Europa (8). Det är viktigt att påpeka att kollektivtrafiken erbjuder många olika typer av trygga lokala arbetstillfällen, från mindre kvalificerade till högkvalificerade profiler, och sysselsätter personal med mycket olika bakgrund (9). En betydande andel måste dock placeras i statliga program för tillfällig arbetslöshet, och många valde att inte återvända till sitt arbete. Detta gäller särskilt i medlemsstater med låga socialförsäkringsförmåner och låg kollektivavtalstäckning. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Följaktligen varnar EESK för att det råder kritisk personalbrist inom alla transportsektorer i Europa, även kollektivtrafiken. Arbetskvalitet och anställningstrygghet har blivit de viktigaste kriterierna för arbetssökande, och social trygghet och kollektivavtalstäckning är centrala garantier i detta avseende. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK välkomnar de offentliga, regionala och statliga myndigheternas insatser för att upprätthålla den nödvändiga nivån på kollektivtrafiken under hela pandemin under komplexa omständigheter som krävde ekonomiskt stöd och investeringar i covid-säkerhetsprotokoll. Vi är medvetna om att de berörda myndigheterna var tvungna att göra drastiska begränsningar av fordonskapaciteten (10), införa digitala lösningar för att minska direktkontakten mellan användare och anställda, öka utgifterna för hälso- och hygienutrustning samt kompensera för de minskade intäkterna till följd av den plötsliga och ihållande minskningen av antalet kollektivtrafikanvändare. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Samtidigt beklagar EESK att covid-säkerhetsprotokollen i transportsektorn inte alltid antogs på ett inkluderande sätt, med beaktande av alla berörda personer. I vissa fall blev till exempel kollektivtrafiken otillgänglig för personer med funktionsnedsättning samt äldre personer, på grund av att assistansen för passagerare med nedsatt rörlighet minskades eller inte längre var tillgänglig (11). Dessutom tog man i de digitala lösningarna inte hänsyn till personer med lägre digital kompetens eller dem som inte hade råd med digitala enheter eller elektroniska kommunikationstjänster. Dessa tjänster utvecklades inte heller i enlighet med EU:s tillgänglighetspolitik och stödstandarder. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK menar att det nu behövs strategier för tiden efter pandemin för att göra kollektivtrafiken attraktiv och ge fler människor möjlighet att utnyttja den. I EESK:s yttrande INT/909 framhålls att vi nu har ”möjlighet att säkra en rättvis återhämtning och snabbt återuppbygga våra ekonomier för att göra dem grönare, rättvisare och mer motståndskraftiga mot framtida chocker” (12). Detta upprepas i EESK:s yttrande TEN/728, där det står att ”en grön omställning både måste vara socialt rättvis och bevara den europeiska transportsektorns konkurrenskraft, bland annat genom ett fullständigt genomförande av det europeiska transportområdet, med ett fullständigt genomförande av den inre marknaden” (13). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Mot bakgrund av ovanstående resonemang är följande viktiga beståndsdelar nödvändiga för att göra kollektivtrafiken attraktivare:






  — | Tillgång, dvs. att kollektivtrafikslagen ska ha tillräcklig kapacitet för att kunna hantera ökad efterfrågan, särskilt i lantliga randområden, där befolkningen ofta har färre alternativ. |
| --- | --- | --- |

3.8

—

Tillgång, dvs. att kollektivtrafikslagen ska ha tillräcklig kapacitet för att kunna hantera ökad efterfrågan, särskilt i lantliga randområden, där befolkningen ofta har färre alternativ.

| — | Tillräckligt med personal med lämpliga villkor och ordentlig utbildning, stabila arbeten av hög kvalitet och alla tillgängliga rättigheter och förmåner. |
| --- | --- |

—

Tillräckligt med personal med lämpliga villkor och ordentlig utbildning, stabila arbeten av hög kvalitet och alla tillgängliga rättigheter och förmåner.

| — | Konnektivitet – ökad och faktisk – med olika transportslag, inom och mellan stadsområden och andra områden, så att alla resenärer har möjlighet till sömlösa intermodala resor, även mellan olika geografiska regioner. |
| --- | --- |

—

Konnektivitet – ökad och faktisk – med olika transportslag, inom och mellan stadsområden och andra områden, så att alla resenärer har möjlighet till sömlösa intermodala resor, även mellan olika geografiska regioner.

| — | Överkomliga priser för alla i samhället. För att säkerställa detta bör man i kostnadsberäkningarna för kollektivtrafik ta hänsyn till huruvida priserna är överkomliga för de som drabbats av socioekonomisk fattigdom och utestängning. Riktade program för att stödja de mest socioekonomiskt missgynnade grupperna bör undersökas i nära samråd med berörda grupper. |
| --- | --- |

—

Överkomliga priser för alla i samhället. För att säkerställa detta bör man i kostnadsberäkningarna för kollektivtrafik ta hänsyn till huruvida priserna är överkomliga för de som drabbats av socioekonomisk fattigdom och utestängning. Riktade program för att stödja de mest socioekonomiskt missgynnade grupperna bör undersökas i nära samråd med berörda grupper.

| — | Tillgänglighet, så att alla, även personer med funktionsnedsättning, äldre personer och människor med (tillfälligt) nedsatt rörlighet, kan utnyttja kollektivtrafiken på ett smidigt och självständigt sätt. |
| --- | --- |

—

Tillgänglighet, så att alla, även personer med funktionsnedsättning, äldre personer och människor med (tillfälligt) nedsatt rörlighet, kan utnyttja kollektivtrafiken på ett smidigt och självständigt sätt.

| — | Användarnas och arbetstagarnas säkerhet, med fokus på könsrelaterade och intersektionella aspekter. Inkluderande folkhälsoåtgärder är också relevanta för säkra resor, såsom framgått under de senaste åren. De som arbetar inom kollektivtrafiken måste ha en säker arbetsmiljö, fri från våld och trakasserier. |
| --- | --- |

—

Användarnas och arbetstagarnas säkerhet, med fokus på könsrelaterade och intersektionella aspekter. Inkluderande folkhälsoåtgärder är också relevanta för säkra resor, såsom framgått under de senaste åren. De som arbetar inom kollektivtrafiken måste ha en säker arbetsmiljö, fri från våld och trakasserier.

| — | Kvalitet i fråga om bekvämlighet, restider, assistans från tillräckligt många anställda, tillgängliga digitala lösningar, information om transportalternativ och tidtabeller. |
| --- | --- |

—

Kvalitet i fråga om bekvämlighet, restider, assistans från tillräckligt många anställda, tillgängliga digitala lösningar, information om transportalternativ och tidtabeller.

| 3.9 | EESK påpekar att före pandemin infördes genom kollektivtrafikförordningen (EG) nr 1370/2007 möjligheter att öppna upp kollektivtrafikstjänster för privata aktörer genom konkurrensutsatta anbudsförfaranden och avtal om allmän trafik som ingås enligt EU:s allmänna regler för offentlig upphandling. Eftersom pandemin har visat på kollektivtrafikens strategiska roll för samhället och mobiliteten och då kollektivtrafiken står inför en aldrig tidigare skådad personalbrist, betonar EESK att avtal om allmän trafik måste erbjuda skydd i form av sociala villkor och anställningsvillkor för att kompetensen ska kunna behållas inom sektorn. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kollektivtrafiken är en tjänst som samhället som helhet, i all sin mångfald, måste ha nytta av. Med detta i åtanke är det mycket viktigt att hålla upphandlingsprocesserna öppna och se till att både arbetstagare och användare deltar i upphandlingsbeslut. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK uppskattar att kommissionen har lanserat faciliteten för återhämtning och resiliens för att lindra de sociala och ekonomiska konsekvenserna av covid-19. I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (14) fastställs på vilka villkor medlemsstaterna kan få tillgång till EU-bidrag från faciliteten. De måste lämna in nationella planer och åta sig att lägga 37 % av EU-bidragen på klimatinvesteringar och reformer samt 20 % på digital omställning. Ren mobilitet står fortfarande i centrum för dessa planer. EESK påpekar dock att dessa åtgärder kommer att påverka både samhället och arbetstagarna och därför inte får genomföras bakom stängda dörrar. Alla sociala aktörer bör involveras i utarbetandet av en politik för en grönare och mer hållbar kollektivtrafik (15). På samma sätt bör offentliga aktörer faktiskt kunna övervaka genomförandet av offentlig politik och användningen av berörda offentliga medel. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Inkluderande deltagande i lösningar för att utveckla kollektivtrafiken bör främjas så att alla aktörer, bl.a. offentliga myndigheter, tjänsteleverantörer, kollektivtrafikanvändare och experter på tillgänglighet och stadsplanering, kan spela en roll (16). Bästa praxis för att gemensamt skapa lösningar för kollektivtrafiken bör främjas (17). Ett förhållningssätt med ”universell utformning” (18) i enlighet med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning för att utforma tjänster bör göra att så många olika typer av användare som möjligt, inklusive personer med funktionsnedsättning, äldre personer och personer med nedsatt rörlighet, kan använda sig av dessa tjänster. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | I kommissionens meddelande om 55 %-paketet står det att ”[m]ånga i allmänheten, särskilt ungdomarna, är beredda att ändra sina konsumtions- och rörlighetsmönster när de får tillgång till relevant information för att begränsa sin koldioxidförbrukning och leva i en grönare och sundare miljö” (19). Att göra dessa transportslag mer attraktiva för alla kommer att bidra till övergången till grönare och mer hållbara transportslag. Det är viktigt att öka medvetenheten kring transporternas och de personliga mobilitetsvalens miljöpåverkan. Enbart åtgärder för att främja användandet kommer dock inte att ha den effekt som krävs om inte dessa utmaningar för en kollektivtrafik som står till förfogande, erbjuds till överkomligt pris samt är tillgänglig och säker hanteras på rätt sätt. Många människor är visserligen medvetna om det akuta behovet ur miljösynpunkt av att använda grönare transporter, men de kommer inte att kunna ge ett värdefullt bidrag till den gröna omställningen om de helt enkelt inte har råd med eller inte har tillgång till grönare transporter. Detta kommer att bli en enorm förlorad möjlighet för EU. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESK vill betona att covid-19 utlöste en snabbare integrering av digital teknik i kollektivtrafiken. Det är mer än sannolikt att dessa trender kommer att bibehållas och uppmuntras genom genomförandet av EU:s facilitet för återhämtning och resiliens samt de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. Samtidigt som digitaliseringen kan bidra till en effektiv och hållbar kollektivtrafik och vara till nytta för transportanvändarna (t.ex. digitala reseplanerare och trafikinformation i realtid), bör man se till att den digitala omställningen inte sker på bekostnad av arbetsmöjligheter för transportpersonalen och personliga stödtjänster för användarna, eller ökar mobilitetsklyftan mellan transportanvändare som kan respektive inte kan dra nytta av digitaliseringen på grund av de digitala tjänsternas bristande tillgänglighet och alltför höga priser samt lägre digital kompetens. EESK uppmanar därför beslutsfattarna att genomföra de digitala omställningsprocesser som syftar till att uppnå hållbara och rättvisa transporter för alla på ett inkluderande och deltagandebaserat sätt. |
| --- | --- |

3.14

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande om EU:s nya ram för mobilitet i städer (EUT C 323, 26.8.2022, s. 107).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

3

(4)  EU:s nya ram för mobilitet i städer (COM(2021) 811 final).

4

(5)  ”Women and transport”, Europaparlamentet, FEMM-utskottet, december 2021 https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/701004/IPOL_STU(2021)701004_EN.pdf, s. 34: Beläggen bör betraktas mot bakgrund av kvinnors mobilitetsbehov. Såsom nämns i föregående avsnitt arbetar kvinnor oftare deltid, tar hand om barn och släktingar, lever längre, har mindre ofta körkort och äger mer sällan bil samt använder kollektivtrafik och går oftare än män. De har mer komplexa dagliga mobilitetsmönster än män. Samtidigt utövar kvinnor ofta begränsad kontroll över hushållets finanser eftersom de oftare är hushållets andraförsörjare (Borgato et al., 2021; Rastrigina och Verashchagina, 2015). Generellt sett löper kvinnor större risk att drabbas av fattigdom och social utestängning (EIGE, 2020) eftersom de i högre grad tillhör utsatta grupper och överkomliga priser är en avgörande faktor för deras mobilitet.

5

(6)  ”Ageing Europe – statistics on population developments” – Eurostat.

6

(7)  Gemensamt uttalande från ETF och UITP inför COP 26: ”Tackling climate action with public transport is one of the EU’s largest economic opportunities of the 21st century”.

7

(8)  ”Relaunching transport and tourism in the EU after COVID-19”, maj 2021, undersökning på uppdrag av Europaparlamentets utskott för transport och turism utförd av utredningsavdelningen för struktur- och sammanhållningspolitik, generaldirektoratet för unionens interna politik.

8

(9)  Gemensamt uttalande från ETF och UITP inför COP 26: ”Tackling climate action with public transport is one of the EU’s largest economic opportunities of the 21st century”.

9

(10)  Under den första nedstängningen 2020 sänkte Milano och Barcelona beläggningen i fordonen till 25 % respektive 50 %, Irland sänkte den till 20 % och Portugal till två tredjedelar. ”COVID-19 and urban mobility: impacts and perspectives”, september 2020, undersökning på uppdrag av Europaparlamentets utskott för transport och turism utförd av utredningsavdelningen för struktur- och sammanhållningspolitik, generaldirektoratet för unionens interna politik, PE 652.213.

10

(11)  ”EDF Recommendations on exit measures for transport services in light of covid-19”.

11

(12)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 219.

12

(13)  EUT C 341, 24.8.2021, s. 100.

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17)

14

(15)  I FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning föreskrivs följande: ”I utformning och genomförande av lagstiftning och riktlinjer för att genomföra denna konvention och i andra beslutsfattande processer angående frågor som berör personer med funktionsnedsättning ska konventionsstaterna nära samråda med och aktivt involvera personer med funktionsnedsättning, däribland barn med funktionsnedsättning, genom de organisationer som företräder dem.” – Artikel 4.3 i konventionen. Dessutom står följande i EESK:s yttrande om Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Evaluation of the White Paper Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system: ”Såsom anges i dess yttrande från 2012 vill EESK uppmuntra till ett öppet, kontinuerligt och transparent åsiktsutbyte om genomförandet av vitboken mellan det civila samhället (företag, arbetsgivare, arbetstagare, användare, icke-statliga organisationer och den akademiska världen osv.), kommissionen och andra berörda aktörer, såsom nationella myndigheter på olika nivåer. På så sätt kommer det civila samhällets acceptans och förståelse att förbättras, liksom den användbara återkopplingen till beslutsfattare och ansvariga för genomförandet.” (EUT C 341, 24.8.2021, s. 100).

15

(16)  I linje med rekommendationerna i EESK:s yttrande om samhällsutmaningarna med grönare transporter till sjöss och på inre vattenvägar anser EESK att ”det är nödvändigt att involvera alla berörda parter, däribland arbetsmarknadens parter, för att finna lösningar som är både betydande och genomförbara i samband med miljöanpassningen av sjötransporten.” (EUT C 275, 18.7.2022, s. 18).

16

(17)  Se t.ex. projektet TRIPS ”TRansport Innovation for Persons with disabilities needs Satisfaction”.

17

(18)  Artikel 2 i konventionen.

18

(19)  55 %-paketet (Fit for 55) (COM(2021) 550 final).

19

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/122 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/122

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kulturdiplomati som en drivkraft för EU:s yttre förbindelser: nya partnerskap och civilsamhällesorganisationernas roll

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/17)

| Föredragande: | Luca JAHIER |
| --- | --- |

Föredragande:

Luca JAHIER

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Yttre förbindelser |
| Antagande av sektionen | 14.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 178/1/1 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Yttre förbindelser

Antagande av sektionen

14.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

27.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

178/1/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kultur är inkluderande. Kultur är ett slags kapital som hjälper oss att kasta ljus över både den väg vi tar i Europa och den bild som vi förmedlar runt om i världen. I en tid då krig åter rasar på den europeiska kontinenten, och lämnar förödande förstörelse samt raserade människoliv och platser efter sig, måste kulturella förbindelser mer än någonsin utgöra ett verktyg för dialog, fred och framtid. Att göra dem till ett centralt och strategiskt verktyg i Europeiska unionens utrikespolitik, såsom flera gånger efterlysts i många dokument och viktiga initiativ under de senaste 17 åren, måste nu bli en verklig prioritering. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | På grundval av kommissionens meddelande från 2016, rådets många beslut och riktlinjer och Europaparlamentets rekommendationer är det nu dags att anta en fullfjädrad flerårig strategisk handlingsplan som, under samordning av Europeiska utrikestjänsten, skapar verklig synergi med kommissionens och medlemsstaternas olika politiska åtgärder och strukturer och utgör en plattform för en effektiv sammankoppling med ett bredare spektrum av aktörer, både berörda lokala och regionala myndigheter och de många privata och institutionella aktörer som redan deltar på ett värdefullt sätt. En plan som åtföljs av nödvändiga anslag. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Under tiden måste man omedelbart intensifiera åtgärderna för att skydda, återställa och återuppbygga kulturarvet i områden som drabbats av naturkatastrofer, kriser och konflikter, och förbättra utbildningen av lokala aktörer och kapacitetsuppbyggnaden hos lokala institutioner och det civila samhällets organisationer. Man bör vidta mer ambitiösa åtgärder när det gäller de kreativa näringarna. Man bör inleda betydande pilotprojekt i områden såsom västra Balkan, Medelhavsområdet och Mellanöstern, Afrika och Ukraina. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Dessutom måste man kartlägga de många olika befintliga åtgärder och initiativ som redan genomförs under ledning av europeiska institutioner och organisationer, enskilda länder och de många organisationerna i det civila samhället i medlemsstaterna samt dem som inrättats inom ramen för olika internationella partnerskap, i syfte att skapa en EU-plattform för internationella kulturella förbindelser. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Det behövs en betydande särskild struktur inom utrikestjänsten, uppbyggd kring ”EU:s särskilda sändebud för kulturella förbindelser”, som skulle utveckla en övergripande politisk inriktning, förfoga över nödvändiga anslag och kunna samarbeta med medlemsstaterna och olika organisationer samt tillhandahålla instrument och små finansiella anslag till EU:s delegationer för att utveckla åtgärder i respektive länder. |
| --- | --- |

1.5

2.   Allmän bakgrund

| 2.1 | Kultur som ett instrument för EU:s utrikespolitik i syfte att stärka samspelet mellan kulturell mångfald, mänskliga rättigheter och social och ekonomisk sammanhållning, på grundval av de kreativa och kulturella näringarna som en drivkraft för tillväxt, har länge stått på EU-institutionernas dagordning. Den särskilda sorts kulturdiplomati som EU har fastställt som ett utrikespolitiskt instrument bygger på att inte ställa villkor för kulturellt samarbete och på en strategi som går utöver att enbart främja medlemsstaternas kulturella produktioner och prioriterar ett gemensamt utrymme för kulturell samproduktion med partnerländerna på civilsamhällesnivå. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Redan 2007 antog kommissionen ett meddelande om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (1), som bl.a. syftade till att ge kultur en mer framträdande roll i EU:s yttre förbindelser. Detta tillvägagångssätt fick starkt stöd i Europaparlamentets resolutioner från 2008 och 2011, med en särskild budget på 500 000 euro som efterföljande år ställdes till förfogande för att genomföra förberedande åtgärder för att utnyttja kultur i internationella förbindelser, som resulterade i en viktig ramstudie (2) 2014. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Europeiska rådet har upprepade gånger framhållit de kulturella förbindelsernas diplomatiska potential, särskilt i sina slutsatser från 2007, 2008, 2014 och 2015, ett synsätt som även har tagit sig uttryck i kommissionens handlingsplaner sedan 2014. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Det förberedande arbetet under det årtiondet låg till grund för det gemensamma meddelandet (3)”Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser”, som kommissionen och den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik utfärdade i juni 2016. I meddelandet fastställdes tre insatsområden för utvecklingen av denna strategi:






  — | Socioekonomisk utveckling genom kulturpolitik; de lokala myndigheternas roll i kulturinitiativ samt rollen för de kulturella och kreativa näringarna i partnerländerna. |
| --- | --- | --- |

2.4

—

Socioekonomisk utveckling genom kulturpolitik; de lokala myndigheternas roll i kulturinitiativ samt rollen för de kulturella och kreativa näringarna i partnerländerna.

| — | Interkulturell dialog för fred och stabilitet. |
| --- | --- |

—

Interkulturell dialog för fred och stabilitet.

| — | Skydd av kulturarvet mot naturkatastrofer, väpnade konflikter och olaglig handel med konstföremål, som kan vara en källa till finansiering av terroristverksamhet. |
| --- | --- |

—

Skydd av kulturarvet mot naturkatastrofer, väpnade konflikter och olaglig handel med konstföremål, som kan vara en källa till finansiering av terroristverksamhet.

| 2.5 | I meddelandet framhölls också behovet av att verka för samordning av medlemsstaternas insatser i syfte att komma till rätta med den för närvarande stora splittringen, ge EU-delegationer i tredjeländer en starkare roll som nav, stärka samarbetet med Eunic (Europeiska unionens nationella kulturinstitut) som garant för medlemsstaternas befogenheter på kulturområdet samt utnyttja befintliga instrument och budgetposter på de olika områdena. Det inrättades också en kulturdiplomatisk plattform (4) för att underlätta fastställandet av lämpliga program och resurser samt samordningen av de olika berörda parterna. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK uttalade sig om detta meddelande i maj 2017 (5) och uttryckte sitt starka stöd, men noterade också behovet av ett kliv framåt, från ett dokument med titeln ”Mot en EU-strategi” till antagandet och sedan genomförandet av en fullfjädrad strategi och handlingsplan. I yttrandet förespråkades att handlingsplanen bör tillgodose fyra strukturella behov: ge klarhet åt styrningen på EU-nivå, sträva efter att samordna och tillhandahålla extra stöd på medlemsstatsnivå, förtydliga de finansiella aspekterna och främja nätverk av sammanlänkade aktörer inom kultursektorn, som företräder ett kulturellt blomstrande civilt samhälle. EESK ansåg också att kultur borde bli den fjärde pelaren i strategin för hållbar utveckling och att lämpliga nätverk borde utvecklas för att involvera det organiserade civila samhället och andra organisationer på olika nivåer som redan är verksamma på detta område. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Europaparlamentet betonade i sitt initiativbetänkande (6) från juli 2017 att meddelandet inte var tillräckligt strukturerat för att ge möjlighet att utveckla en verklig EU-strategi för kulturdiplomati med lämpliga medel. Även ReK avgav ett kraftfullt yttrande (7) i juni 2017, där man framhöll den viktiga roll som städerna och de lokala förvaltningsnivåerna kan spela i utvecklingen av nätverk för kulturellt samarbete på grannskapsnivå. Denna fråga behandlades utförligt i en omfattande studie från Europaparlamentet från 2020 (8), som innehöll en strategi på flera nivåer för internationella kulturella förbindelser. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | I sina slutsatser från maj 2017 anammade rådet kommissionens förslag och blåste nytt liv i dem, och rekommenderade också inrättandet av gruppen Ordförandeskapets vänner som en övergripande plattform för att underlätta genomförandet av strategin. Rådet tog sedan åter upp frågan om kulturdiplomati i sina viktiga slutsatser från juni 2019 om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser och en ram för insatser (9), sina slutsatser från september 2019 om den hållbara utvecklingens kulturella dimension (10), sina slutsatser från maj 2020 om riskhantering på kulturarvsområdet (11) och slutligen sina slutsatser från juni 2021 om EU:s strategi för kulturarv vid konflikter och kriser (12). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | I den europeiska ramen för åtgärder (13), som offentliggjordes med anledning av Europaåret för kulturarv (2018), identifierade kommissionen slutligen ”Kulturarv för starkare globala partnerskap: stärka det internationella samarbetet” som en av de fem pelarna i EU:s åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

2.9

3.   Kommentarer och förslag

| 3.1 | Den bild som ges ovan visar således på den politiska utvecklingens omfattning och de många olika riktlinjerna, förslagen och besluten under årens lopp, samt på ett nu väletablerat samförstånd där kultur erkänns som ett verktyg för skapande av identitet och sammanhållning, en drivkraft för socioekonomisk utveckling och en betydande faktor för fredsbyggande, inbegripet samarbete mellan människor (med deltagande av organisationer i det civila samhället samt universitet, kulturcentrum, museer, kommuner och andra förmedlande organisationer).
  Dessutom finns det ett växande samförstånd om att denna betoning av den kulturella dimensionen är av betydelse när det gäller att genomföra Agenda 2030 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

3.1

Dessutom finns det ett växande samförstånd om att denna betoning av den kulturella dimensionen är av betydelse när det gäller att genomföra Agenda 2030 för hållbar utveckling.

| 3.2 | Vidare ingår kultur nu i EU:s viktigaste samarbetsinstrument och i dess bilaterala avtal med tredjeländer, och sedan många år har ett stort antal kulturprojekt genomförts inom ramen för EU:s tekniska och ekonomiska stöd.
  Dessa åtgärder syftar till att bevara och återställa kulturarvsplatser, framställa och sprida konstverk, skapa eller restaurera museer, stärka kapaciteten hos kulturaktörer och konstnärer på lokal nivå, främja deras fria rörlighet mellan länder, anordna större kulturevenemang, öka allmänhetens medvetenhet om skyddet av kulturarvet samt utveckla en ny modell för hållbar turism. Kommissionen stöder också framväxten och stärkandet av de kulturella näringarna, särskilt filmbranschen och den audiovisuella sektorn, i partnerländerna samt främjandet av lokal tillgång till kultur. |
| --- | --- |

3.2

Dessa åtgärder syftar till att bevara och återställa kulturarvsplatser, framställa och sprida konstverk, skapa eller restaurera museer, stärka kapaciteten hos kulturaktörer och konstnärer på lokal nivå, främja deras fria rörlighet mellan länder, anordna större kulturevenemang, öka allmänhetens medvetenhet om skyddet av kulturarvet samt utveckla en ny modell för hållbar turism. Kommissionen stöder också framväxten och stärkandet av de kulturella näringarna, särskilt filmbranschen och den audiovisuella sektorn, i partnerländerna samt främjandet av lokal tillgång till kultur.

| 3.3 | Dessa åtgärder är dock mycket fragmenterade och saknar övergripande synlighet och en tydlig strategisk vision
  . De har därför ingen verklig möjlighet att förverkliga sin verkliga potential som en allt viktigare ”drivkraft” för EU:s utrikespolitik och ett verktyg för partnerskap i många delar av världen. Det enorma kapitalet i form av pågående och möjliga initiativ på medlemsstatsnivå samt en mycket lång lista med lokala aktörer och institutioner och organisationer i det civila samhället utgör en verklig dold skatt och en kritisk massa som måste frigöras. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Man bör även betänka att EU:s kulturdiplomati, för att vara ändamålsenlig, måste utformas och utvecklas som ett instrument för unionens utrikespolitik, och därmed ha den nödvändiga inflytelsesfären, som för EU:s del konkretiseras i främjandet i världen av dess modell med fredlig samexistens och integration av folken, med respekt för de grundläggande rättigheterna och den konstnärliga yttrandefriheten i enlighet med de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kultur är dessutom resultatet av arbete, som utgör den grund som Europa bygger på. Arbetet har gjort det möjligt att utveckla industrin, har satt Europa i centrum för handeln, har format de europeiska städernas historia och har gett dess befolkning möjlighet att frigöra sig, samtidigt som det har befäst de sociala rättigheterna och den europeiska sociala modellen. Arbetskulturen måste även i fortsättningen stå i centrum för EU:s insatser. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kulturarvet i dess materiella och immateriella dimensioner är till sin natur politiskt känsligt och mycket komplext och har en stor symbolisk och känslomässig betydelse. Det medför därför en stor risk för politisk manipulation när det gäller dess historia, huruvida det tillhör en viss samhällsgrupp och dess användning, särskilt i förhållande till minoriteter och i händelse av konflikt. Kulturarvet kan därför bli ett verktyg för konflikter men också en drivkraft för fred, försoning och gemensam utveckling. Detta visar tydligt att det är ett kraftfullt och kompletterande diplomatiskt inslag i EU:s strategi för fred, säkerhet och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | I rådets slutsatser av den 21 juni 2021, som främst är inriktade på att skydda kulturarvet vid konflikter och kriser, upprepas ambitionen att göra ”kulturdiplomati” till ett viktigt verktyg för fred och utveckling inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. I slutsatserna uppmanas utrikestjänsten, kommissionen och alla relevanta EU-byråer och EU-organ att utarbeta konkreta åtgärder i detta syfte, bl.a. genom att inrätta en särskild arbetsgrupp under ledning av utrikestjänsten, och rådet begär att få en årlig lägesrapport. I punkt 8 i slutsatserna betonas vikten av att stärka alla nödvändiga partnerskap med relevanta internationella och regionala organisationer samt mellanstatliga och icke-statliga organisationer (organisationer i det civila samhället). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Vi måste därför med kraft upprepa efterlysningen i vårt yttrande från 2017 och i Europaparlamentets resolution från 2017 av en fullfjädrad handlingsplan, liknande dem som nyligen antagits på ett antal andra EU-politikområden, samt en flexibel styrningsstruktur och nödvändiga anslag, både särskilt anslagna medel och medel inom andra befintliga program som kan användas.
  Denna plan bör i synnerhet inriktas på följande aspekter: stärkt samstämmighet mellan EU:s utrikespolitiska åtgärder och instrument; komplementaritet mellan materiellt och immateriellt arv; koppling till klimatförändringarna som en källa till kriser; lokala aktörers, kvinnors och ungdomars delaktighet och egenmakt; utbildning och kunskapsutbyte; inrättande av nätverk och koppling till befintliga nätverk såsom Erasmus+; olika möjligheter att utveckla ett konkret samarbete och partnerskap mellan kulturinstitutionerna i EU och aktörerna inom civilsamhällesorganisationerna på detta område samt deras motsvarigheter i tredjeländer; stärkt samarbete med befintliga regionala och internationella organ, på ett sådant sätt att kultur blir ett betydande inslag i dessa synergier.
  Framför allt bör kopplingarna mellan följande områden utvecklas:






  — | Kulturella förbindelser och hållbar utveckling. |
| --- | --- | --- |

3.8

Denna plan bör i synnerhet inriktas på följande aspekter: stärkt samstämmighet mellan EU:s utrikespolitiska åtgärder och instrument; komplementaritet mellan materiellt och immateriellt arv; koppling till klimatförändringarna som en källa till kriser; lokala aktörers, kvinnors och ungdomars delaktighet och egenmakt; utbildning och kunskapsutbyte; inrättande av nätverk och koppling till befintliga nätverk såsom Erasmus+; olika möjligheter att utveckla ett konkret samarbete och partnerskap mellan kulturinstitutionerna i EU och aktörerna inom civilsamhällesorganisationerna på detta område samt deras motsvarigheter i tredjeländer; stärkt samarbete med befintliga regionala och internationella organ, på ett sådant sätt att kultur blir ett betydande inslag i dessa synergier.

Framför allt bör kopplingarna mellan följande områden utvecklas:

—

Kulturella förbindelser och hållbar utveckling.

| — | Kulturella förbindelser och cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

—

Kulturella förbindelser och cirkulär ekonomi.

| — | Kulturella förbindelser och digital omställning. |
| --- | --- |

—

Kulturella förbindelser och digital omställning.

| — | Kulturella förbindelser, fred och stabilitet. |
| --- | --- |

—

Kulturella förbindelser, fred och stabilitet.

| — | Kulturella förbindelser och främjande av grundläggande rättigheter och yttrandefrihet. |
| --- | --- |

—

Kulturella förbindelser och främjande av grundläggande rättigheter och yttrandefrihet.

| — | Kulturella förbindelser och minoriteter; skydd och främjande av minoritetskulturer och minoritetsspråk. |
| --- | --- |

—

Kulturella förbindelser och minoriteter; skydd och främjande av minoritetskulturer och minoritetsspråk.

| — | Kulturella förbindelser och främjande av jämställdhet. |
| --- | --- |

—

Kulturella förbindelser och främjande av jämställdhet.

| 3.9 | Samtidigt som denna plan utarbetas, med bredast möjliga deltagande såsom nu är brukligt, och med samma tonvikt och betydelse som getts flera planer på senare tid, är det också nödvändigt att omedelbart vidta en rad konkreta åtgärder för att äntligen konkretisera rådets mandat och de många rekommendationer och förslag från övriga institutioner som nämns ovan och se till att denna process hamnar i fokus. Nedan nämns några åtgärder som exempel. |
| --- | --- |

3.9

| 3.9.1 | Skydda, återställa och återuppbygga kulturarvet i områden som drabbats av naturkatastrofer, kriser och konflikter, med utgångspunkt i befintliga GSFP-uppdrag – Afghanistan, Ukraina, Georgien, Kosovo, Libyen, de palestinska områdena (Ramallah och Rafah), Niger, Mali och Afrikas horn (Somalia och Somaliland) – och genom att vid behov anpassa deras mandat. I detta syfte: investera i dialog inom befolkningsgrupper och mellan etniska grupper (och i förekommande fall mellan religioner), göra återuppbyggnad och bevarande av kulturarvet till ett verktyg för återuppbyggnad av det kollektiva minnet och försoning, men även till en möjlighet till skapande av arbetstillfällen, hållbar ekonomisk verksamhet och turism, utveckla lokal kapacitetsuppbyggnad och nödvändig utbildningsverksamhet samt öka användningen av satellitkartläggning och digitala bilder för att utveckla förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

3.9.1

| 3.9.2 | Intensifiera kampen mot olaglig handel med kulturföremål – som också används för att finansiera internationell terrorism och är mycket betydande i konfliktområden – i samordning med Europol och Interpol, och förbättra utbildningen av gränspolisen. |
| --- | --- |

3.9.2

| 3.9.3 | Utveckla ett särskilt initiativ för de kreativa näringarna, framför allt med avseende på samtida konst och ny teknik, med särskilt fokus på de yngre generationerna. Detta område, där vissa viktiga initiativ tidigare redan har tagits fram i samarbete med WTO, är utan tvekan ett av de mest lovande sätten att skapa en hållbar utveckling, och har redan fastställts vara viktigt inom ramen för det nya partnerskapsavtalet med AKS-länderna. Det förväntade inrättandet av en AKS-kulturstiftelse och förslaget om ett första möte mellan kulturministrarna i AKS-länderna och EU öppnar upp för en mycket intressant politisk ram som måste ges den prioritet som den förtjänar. I detta sammanhang uppmärksammar vi Creative Forum (14) 2021 i Ljubljana, som sammanför kreativa företag från hela Medelhavsområdet, i syfte att bidra till den gröna omställningen, social innovation och ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

3.9.3

| 3.9.4 | Systematiskt kartlägga mångfalden och bredden av befintliga initiativ på alla nivåer, bl.a. genom att skapa en interaktiv webbplats som är öppen för utbyte av bästa praxis och utveckling av nya synergier mellan aktörer på olika nivåer och över gränserna. Syftet är att skapa en EU-plattform för internationella kulturella förbindelser, med andra framgångsrika initiativ på andra områden som förebild (se t.ex. plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin och Bauhausfestivalen). På detta område kan EESK, i samarbete med de viktigaste berörda europeiska kulturorganisationerna, säkerligen utgöra ett värdefullt och stabilt institutionellt forum. |
| --- | --- |

3.9.4

| 3.9.5 | Lansera pilotprojekt inom vissa specifika områden, kopplade till de politiska prioriteringar som redan fastställts inom respektive område. Några exempel där samordnade EU-åtgärder kan göra skillnad. |
| --- | --- |

3.9.5

| 3.9.5.1 | Västra Balkan är, inte minst med tanke på dess utsikter till EU-integration, ett område där den kulturella dimensionen förtjänar en stark utveckling, t.ex. genom att man ger stöd till ett regionalt nätverk av organisationer i det civila samhället i alla länder på västra Balkan som ägnar sig åt att bevara kultur- och naturarvet som ett gemensamt arv. Inom ramen för dialogen mellan Belgrad och Pristina för att normalisera förbindelserna mellan Serbien och Kosovo bör således frågan om det kulturella och religiösa arvet ges mycket högre prioritet, med tanke på dess mycket stora betydelse för de olika befolkningsgruppernas identitet. Stöd bör också ges till regionala samarbetsprojekt som omfattar historiker och konsthistoriker i den bredare sydösteuropeiska regionen för att bidra till att övervinna de ökande tendenserna till att revidera eller skriva om historien, med den tillhörande förvrängningen av historiska monuments och kulturarvsplatsers (mångfasetterade) karaktär. Detta bör också omfatta uppbyggnad av civilsamhällesorganisationernas och de lokala institutionernas kapacitet, t.ex. genom program för partnersamverkan med museer, stiftelser osv. i EU:s medlemsstater, lansering av ett EU–västra Balkan-program för kulturarvsförkämpar, med inspiration i metoden i det befintliga ILUCIDARE Champions-programmet, som gör det möjligt för specialister på kulturarvet i EU och på västra Balkan att utbyta erfarenheter och bästa praxis, samt användning av Europeiska solidaritetskåren för att uppmuntra ungdomar att delta i projekt för att återställa kulturarvet. Dessutom skulle ett särskilt volontärprogram för kulturarv på regional nivå (öppet för både EU- och tredjelandsmedborgare) kunna ge ett stort bidrag till att skapa en förnyad anda av solidaritet i området. |
| --- | --- |

3.9.5.1

| 3.9.5.2 | Medelhavsområdet och Mellanöstern. Detta är utan tvekan ett prioriterat område, där det finns många pågående konfliktsituationer och där det inte råder någon brist på kulturarvsplatser och kulturarvsskatter som är ovärderliga och kan spela en viktig roll för att främja försoning, fred, återuppbyggnad och rent av hållbar utveckling, liksom för att förebygga nya kriser genom att på nytt sprida den värdefulla energin från lokalsamhällen och traditioner. Man bör absolut återuppta och stärka det projekt som GD Internationellt samarbete och utveckling tidigare främjade
  i området runt Mosul
  för att återställa de allvarligt skadade identiteterna och ett kulturarv som riskerar att skingras, genom att utbilda lokala kulturaktörer och yrkesverksamma och utveckla relaterad ekonomisk verksamhet. Ett liknande projekt bör också genomföras
  i Syrien för att återuppbygga Palmyra
  . Inom ramen för den komplexa processen i
  Libyen
  kan det enorma värdet av landets kulturarv inte underskattas. Man har sedan länge framhållit att platserna Sabratha, Leptis Magna, Kyrene, Apollonia och Ghadames
  hör till de mest utsatta sedan konflikten inleddes, med oerhört värdefulla tillgångar som löper stor risk att skingras i nätverk för olaglig handel.
  Sedan 2015 har unionen för Medelhavsområdet främjat ett
  oberoende nätverk av experter på klimatförändringar i Medelhavsområdet
   (15), vars slutsatser är viktiga, vilket även den
  strategiska handlingsplanen för stadsutveckling för 2040
   (16) är. Ett särskilt projekt tillsammans med unionen för Medelhavsområdet för en gemensam strategi för att säkra de olika materiella kulturarvsplatserna skulle vara av stort politiskt värde och även bidra till att upprätthålla all relaterad turism och ekonomisk verksamhet.
  Den viktigaste referensen är nu slutförklaringen från konferensen för kulturministrarna i Medelhavsområdet, som hölls i Neapel den 16–17 juni 2022, i syfte att ta fram gemensamma strategier och åtgärder för att skydda och stärka kulturen som en kollektiv nyttighet i regionen och att inleda en ”Neapelprocess” för kulturellt samarbete i Medelhavsområdet (17). |
| --- | --- |

3.9.5.2

Sedan 2015 har unionen för Medelhavsområdet främjat ett
  oberoende nätverk av experter på klimatförändringar i Medelhavsområdet
   (15), vars slutsatser är viktiga, vilket även den
  strategiska handlingsplanen för stadsutveckling för 2040
   (16) är. Ett särskilt projekt tillsammans med unionen för Medelhavsområdet för en gemensam strategi för att säkra de olika materiella kulturarvsplatserna skulle vara av stort politiskt värde och även bidra till att upprätthålla all relaterad turism och ekonomisk verksamhet.

Den viktigaste referensen är nu slutförklaringen från konferensen för kulturministrarna i Medelhavsområdet, som hölls i Neapel den 16–17 juni 2022, i syfte att ta fram gemensamma strategier och åtgärder för att skydda och stärka kulturen som en kollektiv nyttighet i regionen och att inleda en ”Neapelprocess” för kulturellt samarbete i Medelhavsområdet (17).

| 3.9.5.3 | Att kulturen är viktig på den afrikanska kontinenten är absolut inte någon nyhet, men den har ofta i hög grad hamnat i skymundan, både i de politiska förbindelserna och i de konkreta projekten och investeringarna. Det saknas dock inte exempel på god praxis, kulturen ges större betydelse i AKS-gemenskapen och det finns betydande potential i förbindelserna med Afrikanska unionen. En brännpunkt är Musée des Civilisations noires i Dakar – ett projekt som Senegals första president, Léopold Sédar Senghor, tog initiativ till – som invigdes i slutet av 2018 och är det främsta navet för kulturellt utbyte på hela kontinenten, med koppling till utsikterna till en afrikansk renässans. Här bör man även inkludera Tigray, som i dag är ett konfliktområde där det råder en extrem humanitär nödsituation, och som hyser ett enormt kulturarv i egenskap av den koptiska religionens vagga, med viktiga kloster och kyrkor.
  Afrika är också den kontinent där det finns flest flyktingar och fördrivna personer i världen. Man måste investera i dessa stora befolkningsgruppers kulturella dimension, bl.a. för att främja förmågan att bevara traditioner och göra dem till en grund för nystart och återuppbyggnad. På samma sätt är en annan fråga den kulturella dimensionen i förbindelserna med respektive diasporagrupper, som är talrika och kan utgöra en hävstång för utveckling.
  Slutligen håller modebranschen, särskilt hantverksföretag och små och medelstora företag, verkligen på att explodera på kontinenten och tillhandahåller inte bara ekonomiskt välstånd och arbete, utan skapar också en identitet och stolthet över kontinentens kreativitet. Specifika projekt, både för utbildning och för partnerskap mellan ekonomiska aktörer från de båda kontinenterna, måste stärkas avsevärt. |
| --- | --- |

3.9.5.3

Afrika är också den kontinent där det finns flest flyktingar och fördrivna personer i världen. Man måste investera i dessa stora befolkningsgruppers kulturella dimension, bl.a. för att främja förmågan att bevara traditioner och göra dem till en grund för nystart och återuppbyggnad. På samma sätt är en annan fråga den kulturella dimensionen i förbindelserna med respektive diasporagrupper, som är talrika och kan utgöra en hävstång för utveckling.

Slutligen håller modebranschen, särskilt hantverksföretag och små och medelstora företag, verkligen på att explodera på kontinenten och tillhandahåller inte bara ekonomiskt välstånd och arbete, utan skapar också en identitet och stolthet över kontinentens kreativitet. Specifika projekt, både för utbildning och för partnerskap mellan ekonomiska aktörer från de båda kontinenterna, måste stärkas avsevärt.

| 3.9.5.4 | Ett särskilt initiativ ska utvecklas för Ukraina, med tanke på den enorma förstörelse av kulturarvet i många regioner i landet som redan rapporterats. Europeiska museer skulle kunna samla in medel till stöd för det ukrainska kulturarvet, och medlemsstaterna skulle kunna uppmuntra offentlig-privata partnerskap för att finansiera restaureringsprojekt. Europaparlamentets pilotprojekt ”European spaces of culture” skulle kunna inriktas på Ukraina genom inrättandet i Kiev av ett europeiskt kulturhus i form av ett bibliotek eller ett annat kulturrum som anordnas av Eunic i samarbete med utrikestjänsten. |
| --- | --- |

3.9.5.4

| 3.9.5.5 | Särskilda åtgärder ska också vidtas för att framföra ett positivt budskap om fred och respekt från västvärlden till den ryska och den belarusiska befolkningen samt den ryska kulturen i syfte att undergräva Putins propaganda. |
| --- | --- |

3.9.5.5

| 3.9.6 | Samordna med Europarådet, som redan bedriver kulturpolitik på europeisk nivå, såsom programmet för kulturarvsvägar, Unesco, ICCROM och ICOM, för att stärka det multilaterala samarbetet inför Unescos världskonferens om kulturpolitik och hållbar utveckling – MONDIACULT 2022, som planeras äga rum i Mexiko den 28–30 september 2022. |
| --- | --- |

3.9.6

| 3.9.7 | Utarbeta riktlinjer för en politik för återlämnande av stulna konstverk och utveckling av stödkapacitet för de länder och museer som hyser dessa verk, i syfte att återuppbygga de kulturer som drabbats av plundring och bedrägerier. Behovet av återlämnande är ännu större när det gäller antikviteter av särskild betydelse för mänskligheten som har avlägsnats från en stats territorium på ett sätt som inverkar negativt på monumentet eller den bredare arkeologiska miljön, på grundval av såväl kulturarvslagstiftningens grundläggande principer som behovet av att göra monumentet fullständigt igen i dess historiska, kulturella och naturliga sammanhang. Denna princip kommer också till uttryck i Unescos konvention om kulturegendom från 1970, som underlättar internationellt återlämnande genom att arkeologisk plundring, olaglig handel med antikviteter och smuggling av konstskatter motverkas. Några exempel är den amerikanska ursprungsbefolkningens gravar, beninbronserna, Zhang Gong-statyn och Parthenonskulpturerna. |
| --- | --- |

3.9.7

| 3.9.8 | Stärka kapacitetsuppbyggnaden hos det civila samhället inom kultursektorn och de internationella kulturella förbindelserna i varje land genom att stödja utvecklingen av oberoende organisationer, särskilt gräsrotsorganisationer. |
| --- | --- |

3.9.8

| 3.10 | Ett sådant initiativ kan inte lanseras utan en betydande särskild struktur inom utrikestjänsten, som ingår i ett nätverk med övriga berörda generaldirektorat inom kommissionen. Denna struktur skulle vara uppbyggd kring ”EU:s särskilda sändebud för kulturella förbindelser”, som skulle utveckla en övergripande, erkänd och kraftfull politisk inriktning, bygga upp nätverk och ha det övergripande ansvaret för att styra ovannämnda handlingsplan.
  De medel som skulle anslås till denna struktur måste framför allt garantera denna funktion.
  Detta måste åtföljas av ett nätverk av kontaktpunkter för kultur i de olika EU-delegationerna, på grundval av de olika politiska prioriteringarna, men alltid med en identifierbar grundpelare: ett fredsskapande Europa. EU-delegationerna bör sedan tilldelas särskilda medel för kulturåtgärder på fältet. |
| --- | --- |

3.10

De medel som skulle anslås till denna struktur måste framför allt garantera denna funktion.

Detta måste åtföljas av ett nätverk av kontaktpunkter för kultur i de olika EU-delegationerna, på grundval av de olika politiska prioriteringarna, men alltid med en identifierbar grundpelare: ett fredsskapande Europa. EU-delegationerna bör sedan tilldelas särskilda medel för kulturåtgärder på fältet.

| 3.11 | För att koppla den kulturella dimensionen av EU:s internationella förbindelser till den digitala och den hållbara omställningen måste man slutligen integrera tydliga kvalitetsprinciper för kulturella investeringar i alla åtgärder som utvecklas i partnerländerna. När det gäller investeringar i materiellt kulturarv måste de t.ex. omfatta Bauhausinitiativets principer (hållbarhet, estetik och inkludering) och kvalitetssystemet Davos Baukultur. |
| --- | --- |

3.11

Bryssel den 27 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  KOM(2007) 242 slutlig.

1

(2)  Engaging the World: Towards Global Cultural Citizenship (europa.eu).

2

(3)  JOIN(2016) 29 final.

3

(4)  Cultural Relations Platform (cultureinexternalrelations.eu).

4

(5)  Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (EUT C 288, 31.8.2017, s. 120).

5

(6)  Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2017 om en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (2016/2240(INI)) (EUT C 334, 19.9.2018, s. 112).

6

(7)  Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (EUT C 207, 30.6.2017, s. 95).

7

(8)  Towards a multi-level strategy for EU external cultural relations, Europeiska unionens publikationsbyrå (op.europa.eu).

8

Towards a multi-level strategy for EU external cultural relations

(9)  Rådets slutsatser om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser och en ram för insatser (EUT C 192, 7.6.2019, s. 6).

9

(10)  Rådets resolution om den hållbara utvecklingens kulturella dimension (EUT C 410, 6.12.2019, s. 1).

10

(11)  Rådets slutsatser om riskhantering på kulturarvsområdet (EUT C 186, 5.6.2020, s. 1).

11

(12)  Rådets slutsatser om EU:s strategi för kulturarv vid konflikter och kriser (21.6.2021).

12

(13)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, ”European Framework of Action for Cultural Heritage” (SWD(2018) 491 final, 5.12.2018), s. 29.

13

(14)  Future Unlocked! – Cultural and Creative Sectors as Agents of Change (creativeforum.si).

14

(15)  https://www.medecc.org/

15

(16)  Towards a new UfM Strategic Urban Development Action Plan 2040 – Union for the Mediterranean – UfM (ufmsecretariat.org).

16

(17)  https://cultura.gov.it/medculture

17

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/130

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Multilateral domstol för skiljeförfaranden mellan investerare och stat: bedömning av Uncitral-processen och resultaten av denna i ljuset av det civila samhällets rekommendationer

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 75/18)

| Föredragande: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |

Föredragande:

Christophe QUAREZ

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sektionen för yttre förbindelser |
| Antagande av sektionen | 14.9.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 176/0/0 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sektionen för yttre förbindelser

Antagande av sektionen

14.9.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

176/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) har intre sse av ett ändamålsenligt och fungerande internationellt system för investeringsskydd som innefattar tvistlösning. Kommittén har dock stått bakom kritiken mot det förfarande för tvistlösning mellan investerare och stat som föreskrivs i handels- och investeringsavtalen. Denna kritik, som framförts av det civila samhället, rör främst frågor om legitimiteten, konsekvensen och transparensen i detta skiljedomssystem. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK noterar att kommissionen har mandat att, inom ramen för arbetet i Förenta nationernas kommission för internationell handelsrätt (Uncitral), förhandla om det eventuella inrättandet av en multilateral investeringsdomstol. Kommittén beklagar dock att de pågående förhandlingarna handlar mer om procedurfrågor än om materiella frågor. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sedan denna första multilaterala process för att reformera tvistlösningen mellan investerare och stat inleddes för fem år sedan har få konkreta framsteg gjorts, förutom när det gäller att utarbeta en uppförandekod för skiljemän, vars detaljer kvarstår att fastställa. Inom ramen för diskussionerna om den strukturella reformen av systemet för tvistlösning mellan investerare och stat, som det föreslås att inrättandet av en permanent domstol ska vara en central del av, har man svårt att hitta en lösning som alla Uncitrals medlemsstater kan enas om. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Eftersom det inte finns något samförstånd mellan medlemsstaterna i de berörda internationella organisationerna planeras det i nuläget inte för någon översyn av den materiella rätten. EESK uppmanar därför kommissionen att fortsätta att verka för en reform som omfattar materialrättsliga frågor, parallellt med förfarandereglerna. Till de materiella frågorna hör att vaga eller alltför långtgående bestämmelser om rättvis och skälig behandling bör begränsas till icke-diskriminering och direkt expropriation, som är viktiga aspekter av investeringsskyddet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser också att vissa av de mer övergripande frågorna bör ligga kvar på förhandlingsbordet. Det handlar bland annat om den hämmande verkan som tvistlösningen mellan investerare och stat har, liksom om uttömmandet av lokala rättsmedel och tillgången för tredje part, såsom lokalsamhällen som påverkas av investeringar. Resultaten av denna process måste vara konkreta och göra skillnad. Processen får inte begränsas till finjusteringar av det nuvarande systemet för tvistlösning mellan investerare och stat, som lyfts fram som framgångar. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK konstaterar att översynen av förfarandereglerna (särskilt i fråga om transparens, etik samt tillgång till och kostnader för skiljeförfaranden) hur som helst banar väg för en debatt om en översyn av de materiella reglerna. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK vill att modellen för amicus curiae (1) ska omfatta inlagor från alla berörda parter som är tredje part (såsom lokalbor, arbetstagare, fackföreningar, miljögrupper eller konsumenter) och säkerställa att domarna tar vederbörlig hänsyn till dessa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK ser positivt på arbetet i Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) med att beakta utmaningarna i fråga om hållbar utveckling i investeringsavtalen, men uppmanar organisationen att komplettera detta arbete genom att beakta sociala frågor, särskilt den om att göra tillbörlig aktsamhet till ett behörighetskriterium för utländska investerare. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK har konsekvent (särskilt i yttrandet REX/501 ”Multilaterala investeringsdomstolen” (2)) påpekat att den multilaterala investeringsdomstolen inte på något sätt får påverka EU:s och medlemsstaternas förmåga att fullgöra sina åtaganden enligt internationella avtal på områdena miljö, mänskliga rättigheter, arbetsrätt och givetvis konsumentskydd. Det måste också fastställas rättssäkerhetsgarantier mot käromål riktade mot inhemsk lagstiftning i allmänhetens intresse. Kommittén menar att detta kan åstadkommas genom att en hierarkiklausul (3) och en undantagsbestämmelse om allmänintresset införs. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK konstaterar att arbetet i Uncitrals arbetsgrupp III, även om det är inriktat på proceduraspekter, kan få positiva effekter i framtiden i form av tydligare och mer beständig rättspraxis, vilket även skulle underlätta en reform av den tillämpliga materiella rätten avseende investeringsavtal. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK betonar att enskilda personer enligt både internationell sedvanerätt och internationell människorättslagstiftning är skyldiga att söka gottgörelse inför nationella domstolar innan de inleder internationella förfaranden mot en stat. Kommittén beklagar att internationell investeringsrätt däremot vanligtvis inte kräver att inhemska rättsmedel är uttömda. Detta system är diskriminerande mot små och medelstora företag med tanke på deras begränsade ekonomiska resurser. Kommittén uppmanar därför kommissionen att i Uncitral-processen driva frågan om att lokala rättsmedel bör uttömmas innan ett ärende anhängiggörs på internationell nivå. Tvistlösningen mellan investerare och stat bör betraktas som ett extraordinärt rättsmedel. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK påminner kommissionen om sin önskan om att bli mer delaktig i dess arbete med Uncitral. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK erinrar om behovet av att skapa samstämmighet mellan EU:s ambitiösa mål för hållbar utveckling och ramen för reformen av modellen för tvistlösning mellan investerare och stat. Illa utformade investeringsavtal kan utgöra hinder för framsteg, medan väl utformade investeringsavtal kan hjälpa samhällena att möta rådande utmaningar. Vi måste ta fram en ny modell för internationell styrning på investeringsområdet, som kan överbrygga den stora klyftan mellan investeringssystemet å ena sidan och de mänskliga rättigheterna, arbetstagarnas rättigheter och miljön å andra sidan. |
| --- | --- |

1.13

2.   Inledning

| 2.1 | Tvistlösning mellan investerare och stat är en mekanism som finns i många frihandelsavtal och internationella investeringsavtal och som gör det möjligt att lösa tvister som rör genomförandet av avtal om investeringsskydd. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Det handlar om ett prövningsförfarande inför en privat skiljedomstol som inleds av en utländsk investerare från en avtalsslutande stat mot en stat som har överträtt bestämmelserna i avtalet i fråga. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vad gäller skiljemännen utses en av företaget, en av staten och en av Permanenta skiljedomstolens generalsekreterare. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK har redan, vid upprepade tillfällen (4), tagit upp problemen med tvistlösningen mellan investerare och stat. Syftet med det här yttrandet är således inte att analysera alla brister i förfarandet eller alla utmaningar som det innebär, utan att undersöka och ta ställning till processen med att reformera och modernisera denna tvistlösningsmetod, som för närvarande diskuteras i Uncitral, och där kommissionen spelar en central roll. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Under de senaste åren har modellen för tvistlösning mellan investerare och stat ofta kritiserats, och intresset för en omarbetning av investeringsavtalen blir allt större. Det har anförts att staternas rätt att lagstifta inskränks, att den demokratiska legitimiteten äventyras och att europeiska lagstadgade normer (t.ex. hälsorelaterade, fytosanitära, sociala eller miljömässiga normer) överskrids. Det handlar också om skiljemännens neutralitet och oberoende. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | De vanligaste problem som påpekas handlar om bristen på transparens i investeringstvister, bristen på samstämmighet och förutsägbarhet i skiljedomarna, skiljemännens roll och oberoende, tvivel angående deras legitimitet och domarnas avskräckande effekt på statens regleringsmakt. Den avskräckande effekten innebär framför allt att stater kan avskräckas från att anta lagstiftning, som per definition är av allmänt intresse, av rädsla för att utkrävas ansvar som följer av ett investeringsavtal och för att eventuellt behöva betala stora belopp till utländska investerare i händelse av en tvist, vilket skulle vara till nackdel för deras medborgare och skattebetalare. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ofta gäller kritiken även bestämmelser om tvistlösning mellan investerare och stat som innehåller vaga och alltför långtgående begrepp såsom ”rättvis och skälig behandling” och ”indirekt expropriation”, vilka kan skapa rättsosäkerhet och eventuellt missbrukas. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Likaså påverkar principen om ingen möjlighet till överklagande, upphävande eller omprövning, om inte annat avtalats, rätten till ett effektivt rättsmedel. På senare år har investerare utnyttjat bristerna i dessa traditionella system för tvistlösning mellan investerare och stat, vilket har lett till en ökning utan motstycke av antalet tvister mellan investerare och stat, liksom till en betydande ökning av investeraranspråken och högre förfarandekostnader. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Mekanismerna för tvistlösning mellan investerare och stat måste reformeras i grunden med tanke på att det endast är med hjälp av nationella och internationella investeringar som det går att ta itu med rådande utmaningar, såsom klimatförändringarna (som kräver en rättvis omställning för arbetstagare till en koldioxidsnål ekonomi), insatserna mot covid-19, den digitala omställningen och uppnåendet av målen för hållbar utveckling (som inbegriper begreppet anständigt arbete). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK erinrar om behovet av ett modernt, ändamålsenligt och fungerande internationellt system för investeringsskydd som innefattar tvistlösning, men också om behovet av att skapa samstämmighet mellan EU:s ambitiösa mål för hållbar utveckling och ramen för reformen av modellen för tvistlösning mellan investerare och stat. Illa utformade investeringsavtal kan utgöra hinder för framsteg, medan väl utformade investeringsavtal kan hjälpa samhällena att möta rådande utmaningar. |
| --- | --- |

3.6

4.   Frågor som diskuteras i EU

| 4.1 | Som en följd av kritiken mot modellen för tvistlösning mellan investerare och stat ersatte kommissionen den 2015 med ett permanent organ för tvistlösning på investeringsområdet, som särskilt utformats för att ta itu med ovannämnda problem. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Det bör förtydligas att kommissionen genom inrättandet av en multilateral investeringsdomstol endast avser att ta itu med procedurfrågor i samband med tvistlösning, och inte fullt ut bemöter den kritik som framförts mot tvistlösningen mellan investerare och stat i sak. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Den aktuella reformstrategin innebär att materiella frågor, såsom frågor om tillämplig rätt eller tolkningsregler, inbegripet säkerställandet av förenlighet med andra internationella skyldigheter (t.ex. de som härrör från Internationella arbetsorganisationen och FN-konventioner), endast kan behandlas inom ramen för de underliggande investeringsavtal som omfattas av den multilaterala investeringsdomstolens jurisdiktion. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Även om ett nytt tvistlösningssystem skulle inrättas på multilateral nivå befarar EESK därför att det inte skulle lösa problemet med innehållet i de bilaterala investeringsskyddsavtalen, som omfattar vaga eller alltför långtgående bestämmelser som ger utrymme för missbruk (såsom de om rättvis och skälig behandling, inbegripet indirekt expropriation, som nämns ovan). EESK förordar således att bestämmelserna om rättvis och skälig behandling begränsas till enbart icke-diskriminering och direkt expropriation, och kommissionen uppmanas att inte bara ägna sig åt procedurfrågor, utan att även beakta dessa frågor om tillämplig materiell rätt. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Detaljerna kring den multilaterala investeringsdomstolens utformning (sammansättning, budget, möjligheten att få stöd av ett sekretariat osv.) kommer att bero på utfallet av de kommande förhandlingarna mellan de länder som ansluter sig till det nya systemet. |
| --- | --- |

4.5

5.   Behovet av en strategi som ligger i linje med målen för hållbar utveckling och social rättvisa

| 5.1 | I dag är uppfattningen hos allmänheten och till och med bland sakkunniga att det finns stora skillnader mellan skyddet av investeringar, som är rättsligt bindande och som åtföljs av bindande rättsliga instrument för att säkerställa efterlevnaden, och skyddet av mänskliga, sociala, miljömässiga och hälsorelaterade rättigheter, där de internationella ordningarna bara delvis eller inte alls är bindande – och om de är bindande saknas instrument för korrekt efterlevnad. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | I debatten om reformen av tvistlösningen mellan investerare och stat måste hänsyn även tas till kommissionens nya strategi för tillämpningen och efterlevnaden av kapitlen om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal, som består i att se över handlingsplanen med 15 punkter (5) från 2018. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK gläds åt att OECD har inlett ett initiativ (6) som handlar om investeringsavtalens framtid, inom vilket man undersöker hur ovannämnda utmaningar kan hanteras med hjälp av framtida avtal och diskuterar reformidéer. Det avgörande behovet av att ta itu med klimatkrisen står i centrum för detta initiativ. Kommittén uppmanar dock organisationen att komplettera arbetet genom att beakta sociala frågor, särskilt den om att göra tillbörlig aktsamhet till ett behörighetskriterium för utländska investerare. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | OECD:s arbete omfattar viktiga milstolpar som fastställts i en rekommendation från OECD:s råd (7) om kvaliteten på utländska direktinvesteringar med avseende på hållbar utveckling, som antogs på ministernivå i juni 2022. Det handlar om det första multilaterala instrument som hjälper beslutsfattare att öka de internationella investeringarnas positiva bidrag till målen för hållbar utveckling. Instrumentet kompletteras med en uppsättning politiska verktyg för kvaliteten på utländska direktinvesteringar (8) och indikatorer för kvaliteten på utländska direktinvesteringar för 2022 (9). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | I likhet med Europaparlamentet (10) menar EESK att EU:s investeringspolitik måste svara mot investerarnas och mottagarstaternas förväntningar men även EU:s bredare ekonomiska intressen, utrikespolitiska mål och prioriteringar, i synnerhet vad gäller miljöskydd och skyddet av mänskliga och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESK betonar att enskilda personer enligt både internationell sedvanerätt och internationell människorättslagstiftning är skyldiga att söka gottgörelse inför nationella domstolar innan de inleder internationella förfaranden mot en stat. Kommittén beklagar att internationell investeringsrätt däremot vanligtvis inte kräver att inhemska rättsmedel är uttömda innan ett ärende anhängiggörs på internationell nivå. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kommissionen uppmanas således att ytterligare undersöka frågan om uttömmande av lokala rättsmedel. |
| --- | --- |

5.7

6.   Rollen för Uncitrals arbetsgrupp III

| 6.1 | På grundval av mandatet från rådet har kommissionen inlett förhandlingar med FN:s medlemsstater inom ramen för Uncitral, närmare bestämt arbetsgrupp III. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESK påminner kommissionen om sin önskan om att bli mer delaktig i Uncitrals arbete. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Uncitral gav i november 2017 arbetsgrupp III ett brett mandat att arbeta med den eventuella reformen av tvistlösningen mellan investerare och stat. Under den första överläggningsfasen kartlade arbetsgrupp III ett flertal problem.
  Följande punkter rör längden på och de totala kostnaderna för tvistlösningsförfarandet (11):






  — | Arbetsgruppen tog del av analyser som baserats på den begränsade information som fanns tillgänglig, enligt vilka 80–90 % av kostnaderna för tvistlösning mellan investerare och stat var kostnader för juridiska ombud och sakkunniga. Kostnaderna uppgick till i genomsnitt 8 miljoner US-dollar per förfarande. |
| --- | --- | --- |

6.3

Följande punkter rör längden på och de totala kostnaderna för tvistlösningsförfarandet (11):

—

Arbetsgruppen tog del av analyser som baserats på den begränsade information som fanns tillgänglig, enligt vilka 80–90 % av kostnaderna för tvistlösning mellan investerare och stat var kostnader för juridiska ombud och sakkunniga. Kostnaderna uppgick till i genomsnitt 8 miljoner US-dollar per förfarande.

| — | Särskild uppmärksamhet ägnades åt att de höga kostnaderna för offentligt finansierad tvistlösning mellan investerare och stat var svåra att motivera för utvecklingsländer, vars ekonomiska resurser var begränsade. |
| --- | --- |

—

Särskild uppmärksamhet ägnades åt att de höga kostnaderna för offentligt finansierad tvistlösning mellan investerare och stat var svåra att motivera för utvecklingsländer, vars ekonomiska resurser var begränsade.

| — | Det påpekades att problemen med längden på och kostnaderna för förfarandena också berodde på att systemet för tvistlösning mellan investerare och stat inte följde regeln att domstolarna är bundna av tidigare avgöranden, vilket ledde till bristande förutsägbarhet. |
| --- | --- |

—

Det påpekades att problemen med längden på och kostnaderna för förfarandena också berodde på att systemet för tvistlösning mellan investerare och stat inte följde regeln att domstolarna är bundna av tidigare avgöranden, vilket ledde till bristande förutsägbarhet.

| — | Det angavs dessutom att de höga kostnaderna för förfarandena inom vissa system kunde begränsa de små och medelstora företagens tillgång till mekanismen för tvistlösning mellan investerare och stat, och därmed beröva dem det skydd som investeringsavtalen gör gällande. |
| --- | --- |

—

Det angavs dessutom att de höga kostnaderna för förfarandena inom vissa system kunde begränsa de små och medelstora företagens tillgång till mekanismen för tvistlösning mellan investerare och stat, och därmed beröva dem det skydd som investeringsavtalen gör gällande.

| — | Det konstaterades dock även att de alltför höga kostnaderna i vissa system delvis kunde bero på otillbörliga metoder, förekomsten av parallella förfaranden, avsaknaden av tydliga förfaranderegler samt avsaknaden av en mekanism som gör det möjligt att tidigt avvisa en grundlös talan. |
| --- | --- |

—

Det konstaterades dock även att de alltför höga kostnaderna i vissa system delvis kunde bero på otillbörliga metoder, förekomsten av parallella förfaranden, avsaknaden av tydliga förfaranderegler samt avsaknaden av en mekanism som gör det möjligt att tidigt avvisa en grundlös talan.

| — | Det betonades vidare att de högre kostnaderna var kopplade till systemproblem och till strukturen hos systemet för tvistlösning mellan investerare och stat, eller till och med till avsaknaden av ett system. Det tillades att dessa problem hade lett till en brist på konsekvens och förutsägbarhet i utfallen, vilket särskilt påverkade svarandestaterna. |
| --- | --- |

—

Det betonades vidare att de högre kostnaderna var kopplade till systemproblem och till strukturen hos systemet för tvistlösning mellan investerare och stat, eller till och med till avsaknaden av ett system. Det tillades att dessa problem hade lett till en brist på konsekvens och förutsägbarhet i utfallen, vilket särskilt påverkade svarandestaterna.

Följande punkter rör befintliga materiella problem, med vederbörlig hänsyn tagen till förhållandet till underliggande materiella normer (12):

| — | Andra medel än skiljeförfaranden för att lösa investeringstvister samt metoder för att förebygga tvister. |
| --- | --- |

—

Andra medel än skiljeförfaranden för att lösa investeringstvister samt metoder för att förebygga tvister.

| — | Uttömmande av lokala rättsmedel. |
| --- | --- |

—

Uttömmande av lokala rättsmedel.

| — | Deltagande av tredje part. |
| --- | --- |

—

Deltagande av tredje part.

| — | Genkäromål. |
| --- | --- |

—

Genkäromål.

| — | Hämmande av lagstiftningsarbetet. |
| --- | --- |

—

Hämmande av lagstiftningsarbetet.

| — | Beräkning av skadestånd. |
| --- | --- |

—

Beräkning av skadestånd.

| 6.4 | Sedan arbetsgrupp III inledde sitt arbete har det haft två huvudsakliga inriktningar. Den första handlar om en eventuell strukturreform som omfattar inrättandet av en permanent domstol och ett system för överklaganden, utnämningen av domare samt överklagandenas omfattning. Den andra, parallella, inriktningen omfattar icke-strukturella, stegvisa reforminslag, såsom inrättandet av en uppförandekod för skiljemän och domare (för att öka transparensen och undvika intressekonflikter), en metod för att bedöma skadestånd samt sätt att främja medling mellan parterna. Inga större framsteg har dock gjorts i fråga om strukturreformen och de övergripande frågorna. I delegationerna diskuteras exempelvis fortfarande den permanenta domstolens behörighet, dess sammansättning och förfarandet för utnämning av dess ledamöter. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Kommissionen bidrar å sin sida till debatten med tydliga krav avseende etik och opartiskhet, utnämningar som inte kan förnyas, heltidsanställning för skiljemän och mekanismer för utnämning av oberoende domare. EESK stöder denna ståndpunkt eftersom det behövs strikta regler för att undvika intressekonflikter. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Mer övergripande frågor som togs upp i början, såsom den hämmande verkan som tvistlösningen mellan investerare och stat har, uttömmandet av lokala rättsmedel och tillgången för tredje part, t.ex. lokalsamhällen som påverkas av investeringar, har fått mindre uppmärksamhet, vilket har skapat frustration bland många civilsamhällesgrupper som följt debatten. Helt i linje med de egna rekommendationerna i REX/501 uppmanar EESK kommissionen att se till att dessa grundläggande frågor ligger kvar på förhandlingsbordet och behandlas på ett fullgott sätt. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EESK beklagar att webbplatsen och sammanträdesprotokollen för arbetsgrupp III är svårbegripliga, vilket gör att berörda parter har svårt att hålla sig väl informerade om hur arbetet fortskrider. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | EESK konstaterar att arbetet i arbetsgrupp III, även om det är inriktat på proceduraspekter, kan få positiva effekter i framtiden i form av tydligare och mer beständig rättspraxis, vilket även skulle underlätta en reform av den tillämpliga materiella rätten avseende investeringsavtal. För att åstadkomma en multilateral reform av tvistlösningen mellan investerare och stat som resulterar i verkliga förändringar menar EESK dock att det är avgörande att man i den institutionella reformen överger ad hoc-skiljeförfaranden och tar ett mer helhetsomfattande grepp om den internationella styrningen på investeringsområdet – och inte bara ersätter tvistlösningen mellan investerare och stat genom skiljeförfaranden med en domstol för tvistlösning mellan investerare och stat. |
| --- | --- |

6.8

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Med amicus curiae (”domstolens vän”) avses en icke-tvistande enhet eller person som önskar framföra rättsliga argument till domstolen. Bidrag från amicus curiae tillåts på grundval av strikta villkor för att jämvikten mellan de tvistande parternas rättigheter ska upprätthållas under förfarandet. Samtidigt ger amicus curiae större legitimitet till skiljeförfarandet om investeringar. https://www.iisd.org/itn/fr/2019/04/23/protecting-social-rights-using-the-amicus-curiae-procedure-in-investment-arbitration-a-smokescreen-against-third-parties-maxime-somda/

1

amicus curiae

amicus curiae

amicus curiae

(2)  EUT C 110, 22.3.2019, s. 145.

2

(3)  När stater som deltagit i förhandlingar vill fastställa hierarkin för avtal som följer på varandra och berör samma fråga slår de i slutbestämmelserna fast förhållandet mellan det nya avtalet och befintliga, eller framtida, avtal som berör samma fråga.

3

(4)  EUT C 110, 22.3.2019, s. 145, EUT C 487, 28.12.2016, s. 30, EUT C 332, 8.10.2015, s. 45.

4

(5)  EESK tog upp denna fråga i sitt yttrande ”Nästa generations handel och hållbar utveckling – översyn av handlingsplanen med 15 punkter” (EUT C 105, 4.3.2022, s. 40).

5

(6)  https://www.oecd.org/investment/investment-policy/investment-treaties.htm

6

(7)  https://legalinstruments.oecd.org/en/instruments/OECD-LEGAL-0476

7

(8)  https://www.oecd-ilibrary.org/finance-and-investment/fdi-qualities-policy-toolkit_7ba74100-en

8

(9)  https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=1144_1144750-u5ks4jvtnl&title=FDI-Qualities-Indicators-2022

9

(10)  Europaparlamentets resoultion av den 23 juni 2022 om framtiden för EU:s politik för internationella investeringar (2021/2176 (INI)).

10

(11)  ”Report of Working Group III (Investor-State Dispute Settlement Reform) on the work of its thirty-fourth session (Vienna, 27 November–1 December 2017)”.

11

(12)  ”Report of Working Group III (Investor-State Dispute Settlement Reform) on the work of its thirty-seventh session (New York, 1–5 April 2019)”.

12

---

III Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 573:e plenarsession, 26.10.2022–27.10.2022

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/136

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om — Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning

(COM(2022) 650 final)

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat

(COM(2022) 655 final)

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Att locka kompetens och talang till EU

(COM(2022) 657 final)

(2023/C 75/19)

| Föredragande: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Milena ANGELOVA |

Föredragande:

José Antonio MORENO DÍAZ

Medföredragande:

Milena ANGELOVA

| Remiss | Europeiska kommissionen, 26.7.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 29.9.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 179/0/6 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 26.7.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

29.9.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

179/0/6

1.   Inledning

| 1.1 | Kommissionen lade i april 2022 fram kompetens- och talangpaketet i enlighet med arbetsprogrammet för den nya migrations- och asylpakten, som antogs i september 2020. Syftet med det nya paketet är att främja en ordnad migration till unionen och bidra till att locka talang och kompetens på ett sätt som gynnar såväl ursprungs- som destinationsländerna. Dessutom syftar översynerna till att främja ett mer effektivt och enhetligt system för rättigheter och sysselsättningsmöjligheter för tredjelandsmedborgare som är bosatta i unionen, samt till att göra unionen till en attraktivare destination för kvalificerade tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar detta paket, som bygger på en konstruktiv och konsekvent strategi för migration och tillgodoser behovet att förbättra unionens instrument för en ordnad migration. Mot bakgrund av att den digitala och den gröna omställningen tar fart, och i en tid då bristen på arbetskraft och kompetens är påtaglig inom alla ekonomiska sektorer, betonar EESK den lagliga migrationens roll i att bidra till att avhjälpa brist på arbetskraft och kompetens på områden där det föreligger ett påvisat behov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK har tidigare uttryckt oro över att den nya migrations- och asylpakten fokuserar på gränsförvaltning och migrationskontroll, och anser därför att de framsteg som gjorts gällande hanteringen av en ordnad och reguljär migration är positiva. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén uppskattar kommissionens erkännande av den avgörande roll som migranter redan nu spelar i EU:s ekonomi och samhällsliv, i och med att de bidrar till att tillgodose behoven på den föränderliga arbetsmarknaden och, när så krävs, avhjälpa arbetskrafts- och kompetensbrist. Det är oerhört viktigt att vi skiftar perspektiv till en normaliserande och en positiv diskurs. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vi välkomnar därför att tillströmningen av talang från tredjeländer främjas i syfte att tillgodose dessa växande behov, i synnerhet inom sektorer där det råder strukturell brist. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK bestrider inte att det finns ett samband mellan ankomsten av arbetstagare från tredjeländer och behoven på medlemsstaternas arbetsmarknader, men vi föreslår att detta samband undersöks i syfte att förhindra undersysselsättning av och dåliga arbetsvillkor för nyanlända arbetstagare från tredjeländer. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Vi måste utveckla nya kanaler för att locka talang till unionen men påpekar samtidigt att det finns andra behov på medlemsstaternas arbetsmarknader. Dessa behov måste tillgodoses genom specifika åtgärder, utöver vad som planeras inom ramen för det föreslagna paketet. Det är av särskilt stor vikt att vi med hjälp av riktade stödåtgärder stärker insatserna för att integrera arbetslösa och icke yrkesverksamma på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommissionen bör vara mer ambitiös i sin strävan att utveckla lagliga och organiserade kanaler för arbetskraftsmigration som även tar hänsyn till personer i behov av internationellt skydd. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK välkomnar meddelandet om att locka kompetens och talang till EU och ser det som ett steg framåt på arbetskraftsmigrationsområdet, för vilket lämpliga, realistiska och verkningsfulla instrument behövs med tanke på de nya omständigheterna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Vi måste göra framsteg när det gäller talangreserven (1), med början i det inledande pilotprojektet och den fullt utvecklade version som ska sjösättas nästa år, och påpekar att talangreservens framgång och genomslagskraft hänger på att tillräckliga resurser sätts in så att den blir tillgänglig och funktionsduglig. Vi välkomnar även talangpartnerskapen och anser att de måste vidareutvecklas i samarbete med tredjeländer. EESK efterlyser lämpliga utvärderingsmekanismer som kan säkerställa synlighet och transparens i genomförandet av talangpartnerskapen, inte bara för själva instrumenten utan även för att identifiera vilka länder vi ska samarbeta med. Respekt för rättsstatens principer och mänskliga rättigheter måste genomsyra de yttre förbindelserna inom ramen för unionens migrations- och asylpolitik. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Samtidigt som kvinnor utgör en betydande del av vissa viktiga sektorer, har ofta rörliga och migrerande kvinnor otrygga anställningsförhållanden eller arbetar i den informella ekonomin, och är ofta särskilt utsatta för diskriminering, social utestängning och brist på arbetstillfällen och fortbildningsmöjligheter, samt utsätts för övergrepp, våld och trakasserier. Skyddet av kvinnors rättigheter och genusperspektivet måste beaktas i större utsträckning. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK välkomnar den föreslagna översynen av direktivet om varaktig bosättning i EU. Kommittén gläder sig åt att förslaget gör processen att förvärva denna ställning enklare, eftersom det blir möjligt att ackumulera kvalifikationsår från bosättningsperioder i olika medlemsstater, att det främjar rörligheten inom EU och syftar till att utvidga principen om lika tillgång till socialt skydd till att omfatta även EU-medborgare som är varaktigt bosatta i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK välkomnar översynen av direktivet om ett kombinerat tillstånd, inbegripet dess mål att underlätta och förenkla ansökningsförfarandet och se till att det kombinerade tillståndet inte är knutet till en viss arbetsgivare, även om kommittén anser att man hade kunnat försöka utöka uppsättningen rättigheter i linje med innehållet i det första förslaget till direktiv, som lades fram 2011. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | För EESK är det mycket viktigt att man i översynen lägger tyngdpunkten på behovet att förbättra likabehandling av arbetstagare som är tredjelandsmedborgare, i synnerhet när det gäller arbetsvillkor, föreningsfrihet och friheten att tillhöra en arbetstagarorganisation samt sociala trygghetsförmåner. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK understryker också vikten av att göra arbetsmarknadens parter och andra berörda parter delaktiga i diskussionen om hur hanteringen av arbetskraftsmigrationen kan förbättras på EU-nivå. Mot bakgrund av detta välkomnar vi inrättandet av den föreslagna plattformen för dialog på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.15

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Kommissionen lade i april 2022 fram kompetens- och talangpaketet i enlighet med arbetsprogrammet för den nya migrations- och asylpakten, som antogs i september 2020. Paketet omfattar översynen av direktiv 2003/109/EG om varaktig bosättning (2), direktiv 2011/98/EU om ett kombinerat tillstånd (3) och meddelandet från kommissionen om att locka kompetens och talang till unionen (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Syftet med det nya paketet är att främja en ordnad migration till unionen och bidra till att locka talang och kompetens på ett sätt som gynnar såväl ursprungs- som destinationsländerna. Dessutom syftar översynerna till att främja ett mer effektivt och enhetligt system för rättigheter och sysselsättningsmöjligheter för tredjelandsmedborgare som är bosatta i unionen, samt till att göra unionen till en attraktivare destination för kvalificerade tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Meddelandet om att locka talang och kompetens syftar till att bringa ordning i de principer som ligger till grund för laglig migration till EU av ekonomiska skäl. I meddelandet återspeglas viljan att med de två förslagen till översyn förbättra lagstiftningen, utveckla talangpartnerskap och en unionsomfattande talangreserv samt ta ett steg framåt gällande politiken för laglig migration på områdena omsorg, ungdom och innovation. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK påpekar att det i förslaget inte görs någon analys eller utvärdering av anledningarna till att de nuvarande direktiven om kombinerade tillstånd eller varaktig bosättning inte har varit ändamålsenliga. Kommissionen bör analysera och meddela vad som ligger bakom dessa brister och slå fast huruvida de uppstått på grund av till exempel bristande vilja från medlemsstaternas sida att genomföra direktiven eller överdriven byråkrati. Detta för att förhindra att liknande problem uppstår i framtiden. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Genom förslaget till översyn av direktivet om ett kombinerat tillstånd ökar möjligheten att utvidga tillgången till detta instrument. Det blir lättare för arbetstagare från tredjeländer att delta på arbetsmarknaden, samtidigt som tillhörande rättigheter befästs och framsteg görs med att harmonisera direktivets tillämpning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Den föreslagna översynen av EU-direktivet om varaktig bosättning syftar också till att förbättra tillämpningen av direktivet i de enskilda medlemsstaterna, samtidigt som rörligheten inom EU underlättas genom förenklade förfaranden och minskade tidskrav för att förvärva uppehållstillstånd för varaktig bosättning. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | På det stora hela välkomnar EESK detta paket, som bygger på en konstruktiv och konsekvent strategi för migration, tillgodoser behovet att förbättra unionens instrument för en ordnad migration och betonar den lagliga migrationens roll för att avhjälpa arbetskrafts- och kompetensbrist på de områden där det finns ett påvisat behov. Kommittén har tidigare uttryckt oro över att den nya migrations- och asylpakten fokuserar på gränsförvaltning och migrationskontroll, och välkomnar därför de framsteg som gjorts gällande hanteringen av en ordnad och reguljär migration. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Vi uppskattar den avgörande roll som migranter redan nu spelar i EU:s ekonomi och samhällsliv, i och med att de bidrar till att tillgodose arbetsmarknadens behov och, när så krävs, avhjälpa arbetskrafts- och kompetensbrist. EESK välkomnar därför att tillströmningen av talang från tredjeländer främjas i syfte att tillgodose dessa växande behov, i synnerhet inom sektorer där det råder strukturell brist. Vi välkomnar även alla åtgärder i syfte att locka innovativa och skalbara företag, vilka tillför ett betydande mervärde till EU:s ekonomi och samhällsliv. Internationella forskningsprojekt förblir ytterligare ett verkningsfullt sätt att främja, locka till sig och behålla talanger i världsklass. Mot bakgrund av detta är det nödvändigt att påskynda och förenkla tillträdet till EU:s arbetsmarknad för yrkesverksamma från tredjeländer i efterfrågade yrkesgrupper så att unionens attraktionskraft gentemot andra delar av världen ökar. EESK uppmuntrar och välkomnar också det faktum att praktiska verktyg tas fram och genomförs i syfte att lättare koppla samman och matcha talanger från tredjeländer med potentiella arbetsgivare i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Vi behöver fundera över sambandet mellan tillströmningen av utländsk arbetskraft och behoven på medlemsstaternas arbetsmarknader. I en del EU-länder råder strukturell arbetslöshet inom vissa sysselsättningssektorer och yrken, vilket kan härledas till kompetensglapp, att vissa sektorer/yrken framstår som föga attraktiva samt farhågor rörande arbetsvillkor. I de länderna är det viktigt att försöka göra sådana sektorer och yrken mer attraktiva för arbetstagare på den inhemska marknaden (medborgare i landet i fråga, arbetstagare från EU och arbetstagare från tredjeländer med arbetstillstånd) för att förhindra undersysselsättning och dåliga arbetsvillkor för nyanlända arbetstagare från tredjeländer. Parallellt med detta kan EU:s talangreserv bidra till att underlätta en riktad matchning mellan arbetstagare från tredjeländer och arbetstillfällen i EU för att undvika undersysselsättning bland dessa arbetstagare. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESK anser att vi måste utveckla nya kanaler för att locka talanger till unionen men påpekar samtidigt att det finns andra behov på medlemsstaternas arbetsmarknader. Dessa behov måste tillgodoses genom specifika åtgärder utöver vad som planeras inom ramen för det föreslagna paketet. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Därför hoppas EESK att framsteg kan göras (i enlighet med planerna i uppföljningsrapporterna) när det gäller att förbättra direktivet om säsongsarbetare och direktivet om företagsintern förflyttning av personal, som planeras till 2023. Mot bakgrund av detta betonar vi, i linje med Europaparlamentets och våra egna resolutioner, att vi måste eftersträva att säkerställa skyddet av säsongsarbetare och, i synnerhet, bekämpa arbetskraftsexploatering när den uppdagas genom att i linje med Europeiska arbetsmyndighetens arbete förstärka och utöka arbetsplatsinspektionerna för detta ändamål. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Med tanke på antagandet av den europeiska kompetensagendan (5) den 1 juli 2020 anser EESK att migranter, flyktingar och personer som söker internationellt skydd bör behandlas lika, utan hänsyn till kompetens och kvalifikationer. Därför bör alla arbetstagare kunna tillgodoräkna sig sin kompetens, få tillgång till en ändamålsenlig praktikplats av god kvalitet, omskolning och fortbildning. Detta så att de kan integreras på arbetsmarknaden på grundval av flexibla utbildningsvägar som motsvarar deras specifika behov och med vederbörlig hänsyn tagen till deras åldersgrupp. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Kommissionen bör vara mer ambitiös i sin strävan att utveckla lagliga och organiserade kanaler för arbetskraftsmigration som även tar hänsyn till personer i behov av internationellt skydd. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Vad gäller studenter från tredjeland som kommer till EU för att studera, bör man titta på hur de smidigt kan integreras på EU:s arbetsmarknad samtidigt som kompetensflykt motverkas. Förebyggande åtgärder såsom klausuler om etisk rekrytering skulle kunna ha en positiv effekt (6), liksom mekanismer för stöd till återvändande till och återintegration i deras ursprungsland men specifika klausuler om detta kan även tas upp i bilaterala avtal om arbetskraftsmigration |
| --- | --- |

2.14

3.   Om meddelandet ”Att locka kompetens och talang till EU”

| 3.1 | Meddelandet lades fram i april 2022 och knyter an till rekommendationerna om laglig migration i 2020 års migrations- och asylpakt, med målsättningen att främja lagstiftningsinitiativ och operativa initiativ på området. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK välkomnar detta meddelande och ser det som ett steg framåt på arbetskraftsmigrationsområdet, för vilket lämpliga instrument behövs med tanke på de nya omständigheterna. Mot bakgrund av detta anser EESK att det är lägligt att inkludera en rad specifika åtgärder för ukrainska flyktingar, och beklagar också att dessa åtgärder inte har genomförts tidigare rent generellt för personer i behov av internationellt skydd, särskilt under krisen till följd av kriget i Syrien 2015. Kommittén är övertygad om att de åtgärder och initiativ som vidtas gentemot människor som flyr från Ukraina utgör en vändpunkt och bör vara normen för EU:s åtgärder i liknande situationer i framtiden. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK anser att vi måste göra framsteg i fråga om talangpartnerskap i samarbete med tredjeländer. Vi efterlyser dock lämpliga utvärderingsmekanismer, inte bara för själva instrumenten utan även för att identifiera vilka länder vi ska samarbeta med. Respekt för rättsstatens principer och mänskliga rättigheter måste genomsyra de yttre förbindelserna i anslutning till unionens migrations- och asylpolitik. EESK finner det även nödvändigt att kontrollera och utvärdera förfarandena för samt resultaten av redan avslutade pilotprojekt, så att de kan ligga till grund för och användas i nya projekt. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | I sitt arbete med att ta fram ett förslag om EU:s talangreserv är det viktigt att kommissionen samarbetar med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter för att utforma reserven på ett sätt som minimerar byråkrati och undviker onödig komplexitet. Därmed kan den komma på plats och vara i gång så snabbt som möjligt. Syftet med talangreserven bör vara att svara mot aktuella och framtida behov av kompetens – den bör utnyttja potentialen i AI och annan avancerad teknik så att den fullt ut drar nytta av tredjelandsmedborgares talang och kompetens och kompletterar såväl den roll som medlemsstaternas medborgare har som arbetskraftsrörligheten inom unionen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Med tanke på den akuta brist arbetsgivare upplever vad gäller arbetskraft och kompetens, och som ofta är av strukturell art, kan en bra utgångspunkt för den slutgiltiga versionen av reserven vara att låta en riktad matchningsstrategi stödja sig på förteckningar över bristyrken. Mot bakgrund av hur viktigt det är att se till att de nationella förteckningarna över bristyrken är uppdaterade bör kommissionen identifiera möjligheter till ömsesidigt lärande och inbördes utvärdering på detta område. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vid sidan av att utarbeta själva talangreserven är det nödvändigt att tillsammans med arbetsgivare och fackföreningar vidareutveckla realtidsinformation om arbetsmarknaden och kompetens, vilket kommer att göra det möjligt för reserven att fungera effektivt. Samtidigt är det viktigt att förbättra unionens förmåga att samla in och tolka jämförbara och trovärdiga uppgifter om behovet av migration från tredjeländer. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK välkomnar att ett matchningsverktyg införs så att man bättre kan koppla samman utbud och efterfrågan. Kommittén anser att dessa åtgärder krävs för att rekrytera talanger, men upprepar att det föreligger ett stort behov av att parallellt med detta även ta itu med andra sektorer av medlemsstaternas arbetsmarknader. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK håller med kommissionen om att de sociala och ekonomiska aktörerna måste samarbeta och delta för att dessa initiativ ska kunna röna framgångar och anser att framsteg krävs när det gäller att skapa möjligheter till dialog mellan dem på EU-nivå. EESK är ett mycket lämpligt forum för diskussioner om operativa och praktiska frågor med koppling till arbetskraftsmigration. Av denna anledning bör EESK delta i den högnivåkonferens som kommissionen har planerat till slutet av 2022 om den nya plattformen för arbetskraftsmigration. EESK understryker också vikten av att göra arbetsmarknadens parter och andra berörda parter delaktiga i diskussionen om hur hanteringen av arbetskraftsmigrationen kan förbättras på EU-nivå. Mot bakgrund av detta välkomnar vi inrättandet av den föreslagna plattformen för dialog på EU-nivå. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Att utforska framtida vägar för arbetskraftsmigration inom en sektor som vårdsektorn är ett steg framåt, men vi beklagar att framstegen på dessa områden bygger på specifika förfaranden som splittrar sammanhållningen i den gemensamma europeiska migrations- och asylpolitiken och därmed försvårar en helhetssyn. Under alla omständigheter håller EESK med om att framsteg på dessa områden behövs och kan uppnås genom att man tar upp frågor som etisk rekrytering och normer för skydd av arbetstagares rättigheter. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Samtidigt som kvinnor utgör en betydande del av vissa viktiga sektorer, har ofta rörliga och migrerande kvinnor otrygga anställningsförhållanden eller arbetar i den informella ekonomin, och är ofta särskilt utsatta för diskriminering, social utestängning och brist på arbetstillfällen och fortbildningsmöjligheter, samt utsätts för övergrepp, våld och trakasserier. Skyddet av kvinnors rättigheter och genusperspektivet måste beaktas i större utsträckning. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK välkomnar att rörlighetsprogram främjas för unga, men vill återigen framhålla att vi behöver säkerställa en rörlighet och integration på arbetsmarknaden som värnar yngre arbetstagares rättigheter, eftersom de ibland har sämre arbetsvillkor (tillfälliga anställningar, låga löner osv.). I samma anda bör särskilda åtgärder fastställas så att arbetstagare med funktionsnedsättning lättare kan integreras. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK välkomnar initiativet om att överväga system för inresa för innovativa entreprenörer från tredjeland. I detta avseende anser kommittén att det är positivt att systemen för inresa utforskas mot bakgrund av den digitala och hållbara ekonomin, men anser att de, om de har rätt struktur, även kan ha en bred räckvidd och därmed underlätta inresa för andra yrkesgrupper till EU-länderna. |
| --- | --- |

3.12

4.   Om översynen av direktivet om ställning om varaktig bosättning i unionen

| 4.1 | EESK välkomnar detta förslag till direktiv och dess syfte att stärka ställningen för varaktigt bosatta i unionen genom att förbättra villkoren för förvärv av ställning som varaktigt bosatt, särskilt när det gäller bosättning i en annan medlemsstat. Kommittén välkomnar också att man genom förslaget avser att utvidga lika tillgång till socialt skydd till att omfatta även EU-medborgare som är varaktigt bosatta i en annan medlemsstat. EESK välkomnar även försöken att säkerställa likabehandling och underlätta tillgång till information om familjeåterförening i samband med detta direktiv. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Ställning som varaktigt bosatt i unionen är ett av den europeiska migrations- och asylpolitikens viktigaste instrument. Förfarandena för att förvärva ställning som varaktigt bosatt i unionen antogs 2003 och har utvecklats olikartat i unionen. Kommissionens föreslagna översyn syftar till att skapa ett mer enhetligt system. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EU-medborgare kan ansöka om ställning som varaktigt bosatt efter fem års bosättning i en annan medlemsstat, en bestämmelse som behålls i det föreslagna reviderade direktivet. Förslaget syftar till att underlätta rörligheten inom unionen för personer med denna typ av bosättning genom att minska kravet på bosättning till tre år. Dessutom beaktas i förslaget kumulativa bosättningsperioder i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Att låta sökande ackumulera bosättningsperioder i olika medlemsstater för att uppnå tidskraven för ställning som varaktigt bosatt i unionen är ett steg framåt, men mekanismerna för att övervaka och samordna denna bestämmelse i de olika medlemsstaterna måste förbättras. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK välkomnar att olika former av bosättning inkluderas, såsom bosättning för studier, internationellt skydd och tillfällig bosättning. Viseringar för kortare vistelser undantas, även om de skulle kunna omfattas av bestämmelsen i de fall då den sökande kan bevisa ett återkommande anställningsförhållande eller liknande. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK välkomnar också att rättigheterna för varaktigt bosatta i unionen och för familjemedlemmar stärks, inbegripet rätten att arbeta i och flytta till en annan medlemsstat, eller att byta jobb och flytta till en annan medlemsstat. Kommittén noterar med intresse att den nationella arbetsmarknadssituationen, enligt den föreslagna nya artikeln, inte behöver beaktas vid ansökningar om att förvärva ställning som varaktigt bosatt i en annan medlemsstat (dvs. när varaktig bosättning i unionen redan har erhållits) gällande både anställda och egenföretagare. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Vi välkomnar förenklingen det innebär att det blir möjligt att arbeta och studera senast 30 dagar efter det att en ansökan om varaktig bosättning i en annan medlemsstat lämnats in. Kommittén välkomnar också erkännandet av rätten att utöva ett reglerat yrke (för varaktigt bosatta i en annan medlemsstat) på samma villkor som EU-medborgare. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK erkänner vikten av att medlemsstaterna garanterar samma friheter och rättigheter för varaktigt bosatta i unionen (och deras familjemedlemmar) som för personer med permanent uppehållstillstånd. Det är dessutom positivt att medlemsstaterna även ser till att personer som ansöker om ställning som varaktigt bosatt i unionen inte behöver betala högre avgifter för handläggningen av sin ansökan än de som ansöker om nationella uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK menar att rätten att leva i familj är en grundläggande rättighet som främjar social integration, och välkomnar därför att man undanröjer administrativa och byråkratiska hinder, i synnerhet gällande integrationsvillkoren för varaktigt bosatta. Kommittén välkomnar också att barn till varaktigt bosatta, som är födda (eller adopterade) i EU, automatiskt förvärvar ställning som varaktigt bosatt. |
| --- | --- |

4.9

5.   Om översynen av direktivet om ett kombinerat tillstånd

| 5.1 | EESK välkomnar översynen av direktivet om ett kombinerat tillstånd, vilket medför förbättringar av det nuvarande direktivet på flera områden:






  — | Tidsfristen för ansökningsförfarandet kortas ner till fyra månader. |
| --- | --- | --- |

5.1

—

Tidsfristen för ansökningsförfarandet kortas ner till fyra månader.

| — | Förfarandet kan inledas antingen från ursprungslandet eller från mottagande medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Förfarandet kan inledas antingen från ursprungslandet eller från mottagande medlemsstat.

| — | Direktivet omfattar även tredjelandsmedborgare som är sysselsatta via bemanningsföretag. |
| --- | --- |

—

Direktivet omfattar även tredjelandsmedborgare som är sysselsatta via bemanningsföretag.

| — | Möjligheten att byta arbetsgivare under tillståndets giltighetstid, även om medlemsstaterna bibehåller möjligheten till avslag. |
| --- | --- |

—

Möjligheten att byta arbetsgivare under tillståndets giltighetstid, även om medlemsstaterna bibehåller möjligheten till avslag.

| — | Det kombinerade tillståndet kan inte återkallas under en period om minst tre månader som följer på att innehavaren har förlorat sitt jobb, vilket leder till stabilitet och förbättrar sysselsättningens kvalitet samt migrerande arbetstagares arbetsvillkor. |
| --- | --- |

—

Det kombinerade tillståndet kan inte återkallas under en period om minst tre månader som följer på att innehavaren har förlorat sitt jobb, vilket leder till stabilitet och förbättrar sysselsättningens kvalitet samt migrerande arbetstagares arbetsvillkor.

| — | Räckvidden för direktivet om ett kombinerat tillstånd utökas till personer under tillfälligt skydd. |
| --- | --- |

—

Räckvidden för direktivet om ett kombinerat tillstånd utökas till personer under tillfälligt skydd.

| — | Olika alternativ utforskas om hur information om rättigheterna kopplade till det kombinerade tillståndets rättigheter kan tillhandahållas. |
| --- | --- |

—

Olika alternativ utforskas om hur information om rättigheterna kopplade till det kombinerade tillståndets rättigheter kan tillhandahållas.

| 5.2 | EESK anser trots detta att vi försitter ett tillfälle om vi inte utökar uppsättningen rättigheter i linje med innehållet i det första förslaget till direktiv från 2011. Detta gäller frågor som arbetslöshetsförmåner, även om EESK fortsatt betonar vikten av att ge medlemsstaterna en viss flexibilitet på området, så som avses i det föreliggande direktivet. Kommittén beklagar därtill att man inte har tittat på möjligheten att utöka direktivets räckvidd till migranter med tillfälliga arbeten. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | För EESK är det mycket viktigt att man i översynen betonar att likabehandlingen av arbetstagare som är tredjelandsmedborgare behöver förbättras, i synnerhet när det gäller rådgivning om sociala rättigheter och arbetsvillkor, föreningsfrihet och friheten att tillhöra en arbetstagarorganisation samt sociala trygghetsförmåner. Detta för att underlätta arbetsmarknadsintegration på lika villkor. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESK stöder uppmaningen om att medlemsstaterna bör utveckla lämpliga mekanismer för riskbedömning, inspektioner och sanktioner samt för övervakning av arbetsgivare. Kommittén noterar dock att eftersom arbetsplatsinspektioner är en nationell behörighet bör de budskap och övervakningsverktyg som kan utvecklas på EU-nivå stärkas i enlighet med Europeiska arbetsmyndighetens mandat (7). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESK anser att ytterligare framsteg bör göras när det gäller att skydda de migrerande arbetstagare som använder de mekanismer för klagomål som arbetsinspektionen erbjuder. Utan mekanismer som förhindrar att arbetstagares klagomål gällande arbete används för migrationskontrollsändamål finns det en risk för att arbetsgivare straffar dem som rapporterar exploaterande arbetsförhållanden, med negativa konsekvenser för de klagandes uppehållsstatus. I detta avseende måste åtgärder för att bekämpa arbetskraftsexploatering vidareutvecklas och efterlevas bättre. |
| --- | --- |

5.5

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EU:s talangreserv kommer att vara en EU-omfattande reserv med kandidater från tredjeländer som väljs ut på grundval av särskilda kompetensnivåer, kriterier och migrationsvillkor efter det att kandidaternas meriter har granskats. Det blir den första EU-omfattande plattformen och EU-omfattande matchningsverktyget för detta ändamål (COM(2022) 657 final).

1

(2)  COM(2022) 650 final.

2

(3)  COM(2022) 655 final.

3

(4)  COM(2022) 657 final.

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sv&catId=89&furtherNews=yes&newsId=9723

5

(6)  General principles and operational guidelines for fair recruitment and definition of recruitment fees and related costs.

6

(7)  https://www.ela.europa.eu/en/what-we-do

7

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/143

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för personer som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk (strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt)

COM(2022) 177 final – 2022/0117(COD)

(2023/C 75/20)

| Föredragande: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Christian MOOS |

Föredragande:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

Medföredragande:

Christian MOOS

| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 29.9.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 143/2/6 |

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

29.9.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

143/2/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens initiativ. Det är ett steg i rätt riktning i kampen mot munkavleprocesser, som har ökat i antal sedan 2015 (1). Att strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt (s.k. munkavleprocesser) – som är helt eller delvis ogrundade rättsprocesser som inleds i anslutning till deltagande i den offentliga debatten och vars huvudsakliga syfte är att förhindra, begränsa eller bestraffa deltagande i den offentliga debatten – motverkas är avgörande för uppbyggnaden av ett välinformerat civilt samhälle och öppenhet i det offentliga livet. Eftersom munkavleprocesser också inleds av parter från länder utanför EU bidrar åtgärder mot sådana processer till att skydda den europeiska demokratin mot yttre hot. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Det råder ofta en betydande obalans i maktförhållandet i munkavleprocesser – kärandena har större ekonomiska eller institutionella resurser, vilket gör det relativt enkelt för dem att inleda processer. I detta sammanhang är det viktigt att se till att svarandena ges rätt verktyg för att försvara sig i denna för närvarande ojämna kamp. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Det bör betonas att munkavleprocesser utgör missbruk av lagen och inte kan accepteras i demokratiska stater som styrs av rättsstatsprincipen. Journalister, särskilt oberoende journalister, är de mest utsatta för detta hot, men problemet kan också påverka alla andra deltagare i den offentliga debatten. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Det är också viktigt att skilja mellan munkavleprocesser och skyddet av personliga rättigheter och möjligheten att försvara sitt anseende i händelse av förtal. Munkavleprocesser är ogrundade och syftar till att undertrycka den offentliga debatten och tysta deltagarna. Genkäromål vid munkavleprocesser äventyrar således inte utövandet av rätten till domstolsprövning och skyddar inte dem som sprider falskt eller ärekränkande innehåll. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK välkomnar de föreslagna mekanismerna, men under lagstiftningsarbetet bör man överväga att utöka förteckningen. Bland förslagen skulle man kunna framhålla införande av ett förhandsavgörande som avslutar förfaranden som befunnits inte uppfylla kraven, förening av mål på begäran av svaranden i dennes utsedda jurisdiktion, fastställande av en tidsfrist för förfarandet eller införande av ett påskyndat förfarande eller uteslutande av möjligheten för en annan person än käranden att finansiera talan. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Utöver att införa ny lagstiftning, vilket med hela lagstiftningsprocessen kan ta flera år, är det värt att se över den nationella lagstiftningen för att kartlägga mekanismer som redan nu skulle kunna användas för att motverka munkavleprocesser. Att fastställa orsakerna till att befintliga mekanismer inte används som sig bör kan bidra till ett bättre skydd för deltagarna i den offentliga debatten. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Övervakning av munkavleprocesser och de genomförda lösningarnas effektivitet är också en viktig fråga. Man bör överväga vem som bör göra sådana bedömningar, särskilt med tanke på att munkavleprocesser också kan inledas av offentliga institutioner. Om denna befogenhet delegeras till medlemsstaterna kan det således hända att de avsedda målen inte uppnås på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | För att säkerställa att direktivets mål uppnås på bästa möjliga sätt bör samtidigt dess tillämpning utvärderas efter så kort tid som möjligt. EESK anser att det är lämpligare med en kortare period än den nu föreslagna femårsperioden. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Med tanke på att det planerade direktivet bara ska tillämpas på gränsöverskridande förfaranden är det också viktigt att verka för att de enskilda medlemsstaterna ska införa liknande initiativ för nationella förfaranden. Begränsningen till gränsöverskridande förfaranden kommer bara att ge skydd för utvalda deltagare i den offentliga debatten, och i synnerhet lokala journalister, aktivister eller visselblåsare förbises. Heltäckande åtgärder mot munkavleprocesser förutsätter en enhetlig metod i både gränsöverskridande och nationella fall. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Medlemsstaterna bör också uppmanas att se över sin nationella lagstiftning i syfte att avkriminalisera förtal. Alla förfaranden som rör personliga rättigheter bör vara civilrättsliga. Eventuellt straffrättsligt ansvar leder till en situation där deltagarna i den offentliga debatten kan vara mer rädda för att redogöra för sina åsikter eller anmäla missförhållanden. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK betonar att det utöver rättsliga bestämmelser är ytterst viktigt att lämplig utbildning genomförs, för såväl rättstillämpare (särskilt domare och parternas advokater) som deltagare i den offentliga debatten: journalister, samhällsaktivister, människorättsförsvarare, visselblåsare eller vanliga medborgare. |
| --- | --- |

1.11

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Yttrandefriheten och den mediefrihet som följer av den är ett av de grundläggande värden som demokratiska stater bör garantera enligt rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Den rätt till yttrandefrihet som fastställs i artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna innefattar åsiktsfrihet samt frihet att sprida uppgifter och tankar utan offentliga myndigheters inblandning och oberoende av territoriella gränser. Samtidigt betonas respekten för mediernas frihet och mångfald. Liknande garantier ingår i många andra rättsakter, såsom den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, Europaparlamentets och rådets direktiv 2019/1937/EU (2) om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (”visselblåsardirektivet”) samt lagar som de enskilda medlemsstaterna antagit, vilket visar på deras universella karaktär och viktiga roll. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Under de senaste årtiondena har den tekniska utvecklingen dramatiskt förändrat formen för offentlig debatt. Fram till nyligen var de viktigaste medierna för att föra denna debatt tv, radio och tidningar, som främst professionella journalister och visselblåsare låg bakom. I dag har en viktig roll övertagits av onlinemedier, som ger vem som helst möjlighet att presentera sina åsikter och rikta dem till en bred publik, även anonymt. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I samband med medieutvecklingen och de tekniska förändringarna är det mycket viktigt att man inför mekanismer som säkerställer ett verkligt skydd av yttrandefriheten för alla deltagare i den offentliga debatten, inte bara professionella journalister utan även miljö (3)- och samhällsaktivister, människorättsförsvarare, icke-statliga organisationer, visselblåsare (4) i vid bemärkelse, engagerade medborgare, fackföreningar och alla andra personer och organisationer som uttalar sig offentligt i socialt betydelsefulla frågor. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Det är viktigt att betona inte bara vikten av mediefrihet utan också behovet av att säkerställa mediepluralism. EESK upprepar sina slutsatser om att ”trygga mediernas frihet och mångfald i Europa” (5). En öppen debatt, som inte begränsas på något sätt, är grunden för ett deltagandebaserat samhälle, något som demokratin inte kan fungera ordentligt utan (6). Om någon röst utesluts från den offentliga debatten kan det leda till – och har det tidigare lett till – sociala spänningar och våld. Medierna bör inte tolkas snävt som en specialiserad grupp av enheter som yrkesmässigt ägnar sig åt medieverksamhet, utan även som ett aktivt deltagande av personer som delar åsikter eller gör sina ståndpunkter tillgängliga, oavsett källa: internet, forum, bloggar eller poddsändningar. Detta är särskilt viktigt i länder där de offentliga medierna kontrolleras av de styrande politiska partierna eller länder där de privata medierna kontrolleras av ett fåtal ägare, som försöker dominera budskapet och begränsa mångfalden i de offentliga debatterna. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | I EU undergräver det krympande medborgerliga utrymmet civilsamhällesorganisationernas förmåga att spela en avgörande roll för en fungerande demokrati och rättsstat och när det gäller att skydda dem. Strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt (s.k. munkavleprocesser) är ett instrument som används för att tysta ett kritiskt civilt samhälle. EESK välkomnar Europaparlamentets resolution om åtgärder för att komma till rätta med det krympande medborgerliga utrymmet (7), och anser att det föreslagna direktivet inte bara är en åtgärd i EU:s verktygslåda utan också utgör ett avgörande steg för att sätta stopp för dessa metoder. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Större möjligheter att offentliggöra uttalanden och varningar samt ökad samhällsaktivism gör det möjligt att inte bara bredda den offentliga debatten utan också övervinna socialt oroväckande företeelser genom att avslöja statliga eller privata institutioners maktmissbruk, inbegripet korruption eller förskingring av offentliga medel. EESK påpekar att medierna (i vid bemärkelse, inklusive professionell verksamhet och amatörverksamhet som bedrivs av deltagare i offentliga debatter), i egenskap av den ”tredje statsmakten”, inte bara har till uppgift att bilda opinion utan även ska övervaka de offentliga myndigheternas och de privata aktörernas verksamhet. Det är därför ytterst viktigt att den ”tredje statsmakten” skyddas för att trygga de demokratiska normerna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Rättegångsmissbruk för att kväva den offentliga debatten är en allt vanligare företeelse i medlemsstaterna. Inflytelserika personer, institutioner och företag med omfattande ekonomiska och organisatoriska resurser använder sin makt för att tysta kritiker genom att använda innovativa metoder såsom missbruk av den allmänna dataskyddsförordningen eller att begära att journalister ska röja sina informationskällor, medan dessa kritiker, bl.a. enskilda journalister och aktörer i det civila samhället som agerar som visselblåsare, ofta saknar de ekonomiska eller organisatoriska resurser som krävs för att försvara sig mot ogrundade rättsprocesser. Vissa av de fysiska och juridiska personer som använder munkavleprocesser mot medborgare och aktörer i det civila samhället i EU kommer från länder utanför unionen. I tider av ökande geopolitiska spänningar måste EU förses med en verktygslåda med åtgärder för att skydda sin demokrati mot yttre hot, inbegripet åtgärder mot munkavleprocesser. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Munkavleprocesser omfattas inte av rätten till domstolsprövning. De syftar inte till att hävda kärandens rättigheter utan till att skrämma och försvaga oppositionen och uttömma svarandens tillgångar. Processer inleds ofta utan grund, på ett upprepat sätt, och deras faktiska verkan är att skrämma och tysta de anklagade organisationerna eller enskilda personerna eller t.o.m. deras anhöriga i den offentliga debatten och avskräcka från fortsatt verksamhet. Om man inte motverkar sådan avskräckande inverkan på verksamheten kan det leda till en monopolisering eller oligopolisering av medierna, vilket är oförenligt med den demokratiska rättsstatens ideal. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Med tanke på mediernas, icke-statliga organisationers, andra enheters och visselblåsares viktiga roll när det gäller att bygga upp det civila samhället och agera i allmänhetens intresse är det ytterst viktigt att se till att de är tillräckligt skyddade i händelse av kränkningar eller försök till kränkningar av yttrandefriheten, särskilt i en situation med en uppenbar obalans i fråga om makt och resurser. Det sistnämnda kan få negativa effekter genom svarandens vägran att fortsätta att delta i den offentliga debatten och att fördöma missbruk, korruption eller kränkningar av de mänskliga rättigheterna. De höga kostnaderna för rättsprocesser, som ökar ytterligare genom strategier för att förlänga förfarandena, utgör ett stort problem för dem som är uppenbara mål för munkavleprocesser. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Ibland åtföljs strategiska processer som syftar till att kväva den offentliga debatten av annan klandervärd verksamhet, såsom skrämseltaktik, trakasserier och hot mot svaranden. Även dessa åtgärder påverkar det civila samhället och allmänintresset negativt och bör bemötas med kraftfulla och omedelbara insatser, oberoende av de berörda aktörernas ekonomiska resurser eller privilegier. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Samtidigt får vi inte bortse från problemet med falsk information eller uppenbar hatpropaganda, som bör verifieras och, om överträdelser konstateras, avlägsnas från det offentliga rummet. EESK efterlyser dock en strikt och korrekt användning av de befintliga protokollen, som härrör från tillämpningen av Europaparlamentsts och rådets direktiv 2012/29/EU (8), eftersom åtgärderna i samband med detta inte får leda till begränsningar av yttrandefriheten i en situation där den information och de åsikter som förmedlas inte utgör falska nyheter och inte uppviglar till hat (9). Under alla omständigheter får dessa metoder inte tjäna som ursäkt för att begränsa rätten till yttrandefrihet. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EESK välkomnar kommissionens förslag till direktiv om skydd för personer som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk (10) och kommissionens rekommendation 2000/758/EU (11) om skydd för journalister och människorättsförsvarare som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | EESK uppmanar Europaparlamentet och rådet att anta direktivet utan dröjsmål, eftersom det brådskar att genomföra åtgärder för att skydda journalister, aktörer i det civila samhället och andra personer som deltar i den offentliga debatten. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | EESK välkomnar den irländska regeringens beslut att delta i antagandet och tillämpningen av det föreslagna direktivet. I enlighet med artiklarna 3 och 4a.1 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, kan Irland meddela sin önskan om att delta i antagandet och tillämpningen av detta direktiv. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Utöver rekommendationerna i kommissionens lagstiftning om munkavleprocesser uppmuntrar kommittén Danmarks regering att anta nationell lagstiftning som säkerställer samma skyddsnivå för personer som deltar i den offentliga debatten mot strategiska processer som den som fastställs i det föreslagna direktivet. I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, kommer Danmark inte att delta i antagandet av detta direktiv, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | EESK anser att de antagna åtgärderna inte i onödan får begränsa rätten till rättslig prövning och enbart bör användas i fall av missbruk. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | EESK anser att rättsliga åtgärder som hindrar användningen av ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk bör kompletteras med utbildningsåtgärder och ett nätverk av organisationer som tillhandahåller rättsligt stöd till personer och institutioner mot vilka talan väckts. Särskilt rättstillämpare – både domare och jurister som fungerar som försvarare i förfaranden – behöver lämplig utbildning för sin viktiga roll, eftersom deras beslut och åtgärder är avgörande för att målet ska kunna uppnås och yttrandefriheten garanteras. |
| --- | --- |

2.18

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Spridningen av den negativa företeelsen med strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt (s.k. munkavleprocesser) är ett allvarligt problem, och därför är kommissionens och Europaparlamentets åtgärder för att bekämpa denna företeelse av stor vikt och avgörande för att ge lämpligt skydd för deltagare i offentliga debatter där rätten till rättslig prövning har missbrukats för att uppnå en avskräckande inverkan som tystar svarandena och gör att de inte vågar fortsätta med sin verksamhet. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Alla deltagare i den offentliga debatten bör ges skydd mot munkavleprocesser, oberoende av om processerna är inhemska eller gränsöverskridande. EESK håller med om att rättsprocesser som inleds i en medlemsstats jurisdiktion mot en person med hemvist i en annan medlemsstat i regel är mer komplicerade och kostsamma för svaranden. Samma problem kan dock även gälla stämning i en annan stad eller användning av förfarandetaktik för att göra förfaranden i samma land längre och mer kostsamma. Om lagstiftningen begränsas till enbart fall med gränsöverskridande följder kan det leda till en omotiverad differentiering i rättigheterna för enskilda personer och organisationer vars verksamhet har lokal inverkan, vilket innebär att de vanligtvis har begränsade ekonomiska, personella och organisatoriska resurser. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | För att direktivet ska fungera väl är det nödvändigt att fastställa en lämplig och otvetydig rättslig grund för de åtgärder som ska vidtas. Det bör noteras att huvudsyftet med mekanismerna mot munkavleprocesser inte är att säkerställa ett korrekt genomförande av förfarandet (vilket kan ske på ett korrekt sätt i enlighet med nationella förfaranden), utan att skydda rättigheterna för svarande som kanske inte har tillräckliga rättsliga och finansiella medel. EESK anser att svarandena, som vanligtvis befinner sig i en svagare ställning än kärandena, bör tillhandahållas mekanismer som ger dem möjlighet att försvara sig mot ogrundade anspråk som utgör missbruk av rätten till domstolsprövning. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK påpekar att införandet av ett gränsöverskridande villkor gör det nödvändigt att från fall till fall undersöka 1) om båda parterna i förfarandet har hemvist eller är etablerade i den andra medlemsstaten, 2) om deltagandet i en offentlig debatt om en fråga av allmänt intresse är relevant för mer än en stat, eller 3) om parallella eller tidigare rättsliga förfaranden har inletts av käranden eller närstående enheter mot samma eller närstående svarande i en annan medlemsstat. I synnerhet det andra villkoret kan leda till en skönsmässig bedömning och begränsning av det skydd som svaranden åtnjuter. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK delar uppfattningen att skyddet mot munkavleprocesser inte enbart bör inriktas på civilrättsliga frågor. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de ståndpunkter som internationella organisationer (FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, Europarådet) har intagit när det gäller att stryka förtal från straffrätten. De åtgärder som hittills vidtagits har inte gett de förväntade resultaten, eftersom förtal i vissa medlemsstater fortfarande är ett brott som kan bestraffas med både böter och fängelse. Det är omöjligt att fritt delta i den offentliga debatten om man riskerar lagföring. Kommittén rekommenderar att ändamålsenliga och effektiva åtgärder vidtas för att se till att medlemsstaterna stryker brottet förtal, som en kvarleva från ett skamligt förflutet som hotar yttrande- och åsiktsfriheten. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Straffrättsliga påföljder har, oberoende av om de i slutändan tillämpas, ett avskräckande syfte. Det är därför ännu mer sannolikt att de bromsar den offentliga debatten än att civilrättsliga förfaranden gör det. Om skyddet enligt det straffrättsliga systemet överges kan detta leda till en avsiktlig övergång från civilrättslig till straffrättslig talan i avsaknad av ytterligare skydd för svaranden i det sistnämnda fallet. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK påpekar att munkavleprocesser kan inledas inte bara av privaträttsliga organ eller institutioner utan även av statliga organ, såsom åklagarmyndigheten, och att direktivets tillämpningsområde följaktligen måste gälla alla dessa institutioner. Kommittén anser att skyddet för fysiska och juridiska personer som deltar i den offentliga debatten och deras källor bör tillämpas även i sådana fall. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt övervakningen av munkavleprocesser. Att denna uppgift delegeras till medlemsstaterna, när offentliga myndigheter också kan vara kärande i munkavleprocesser, väcker berättigade frågor. Man bör överväga att involvera oberoende organisationer i denna verksamhet eller att införa ett övervakningsförfarande på överstatlig nivå. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Det är viktigt att de personer som anses löpa risk för munkavleprocesser inte bara kan omfatta journalister eller människorättsförsvarare, även om dessa yrken bör anses vara särskilt utsatta för sådana processer. Målgruppen bör definieras funktionellt (på grundval av den verksamhet som bedrivs) snarare än efter utbildning eller yrke. På så sätt blir det också möjligt att skydda inte bara personer som är direkt involverade i medieverksamhet utan även, till exempel, engagerade medborgare som offentliggör missförhållanden i sina lokalsamhällen eller andra typer av visselblåsare i ett bredare sammanhang. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | De rättssäkerhetsgarantier som föreslås i förslaget till direktiv – skyddsåtgärder, avvisande i ett tidigt skede av uppenbart ogrundade anspråk i rättsprocesser, rättsmedel mot rättegångsmissbruk och skydd mot domar avkunnade i tredjeland – välkomnas. Man bör dock överväga möjligheten att införa ytterligare åtgärder som skulle komplettera och underlätta domstolsväsendets arbete, t.ex. att underlätta eller beordra förening av olika mål mot samma svarande om talan väckts av samma eller närstående kärande. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK anser att det också skulle vara nyttigt att införa en viss automatik, i form av ett ”förhandsavgörande”, där domstolsärenden befinns inte uppfylla kraven om det är uppenbart att de uppfyller kriterierna för munkavleprocesser. Detta skulle till och med göra det möjligt att inte inleda rättsliga förfaranden i uppenbara fall. Det skulle leda till sänkta kostnader (inte bara privata utan även offentliga) och begränsa antalet ärenden som skulle kunna tas vidare. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Det är också värt att överväga ytterligare lösningar som bygger på befintliga mekanismer, såsom






  — | förening av mål på begäran av svaranden i dennes utsedda jurisdiktion, |
| --- | --- | --- |

3.11

—

förening av mål på begäran av svaranden i dennes utsedda jurisdiktion,

| — | fastställande av en tidsfrist för förfarandet eller införande av ett påskyndat förfarande (i linje med valförfarandena), |
| --- | --- |

—

fastställande av en tidsfrist för förfarandet eller införande av ett påskyndat förfarande (i linje med valförfarandena),

| — | uteslutande av möjligheten för en annan person än käranden att finansiera talan (finansiering från tredje part). |
| --- | --- |

—

uteslutande av möjligheten för en annan person än käranden att finansiera talan (finansiering från tredje part).

| 3.12 | Med tanke på det ökande antalet munkavleprocesser rekommenderar EESK att medlemsstaterna ska fastställa att de nya reglerna mot munkavleprocesser i direktivet är tillämpliga på mål som pågår eller är inledda när de nya reglerna träder i kraft. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Samtidigt är det nödvändigt att se över den nationella lagstiftningen om befintliga åtgärder för att motverka munkavleprocesser. De befintliga mekanismernas effektivitet kan göra det möjligt att förbättra de planerade åtgärderna och faktiskt skydda dem som befinner sig i riskzonen. Om det redan finns verktyg i nationell lagstiftning som åtminstone delvis skulle kunna lösa problemet i fråga, skulle det vara nödvändigt att kartlägga skälen till att de inte tillämpas som sig bör. En sådan analys skulle dels, oberoende av det planerade direktivet, kunna förbättra situationen för de deltagare i samhällsdebatten som hotas av munkavleprocesser, dels kunna vara intressant att studera vid utarbetandet och införandet av ny lagstiftning. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Eftersom det föreslagna direktivet inte omfattar inhemska mål välkomnar EESK rekommendation 2022/758/EU om skydd för journalister och människorättsförsvarare som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk, och uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla samma skyddsnivå som den i det föreslagna direktivet. EU:s insatser bör dock inte begränsas till rekommendationer, utan man bör kräva att medlemsstaterna harmoniserar sin lagstiftning på detta område för att åstadkomma ett likvärdigt skydd mot munkavleprocesser i alla medlemsstater. Detta gäller i synnerhet rättsliga definitioner och skyddets omfattning när det gäller munkavleprocesser, för att undvika olika tolkningar och olika skyddsnivåer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Med tanke på dynamiken i problemet med strategiska processer som syftar till att kväva den offentliga debatten rekommenderar EESK att tillämpningen av direktivet ses över efter högst tre år, i stället för de fem år som för närvarande föreskrivs. Medlemsstaterna bör därmed tillhandahålla kommissionen information om tillämpningen av direktivet två år efter dess införlivande. Kommissionen bör lägga fram rapporten om tillämpningen av direktivet ett år efter det, det vill säga tre år efter dess införlivande. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESK uppmanar kommissionen att samråda med journalister samt alla berörda parter, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer vid utarbetandet av översynen för att komplettera den information som tillhandahålls av medlemsstaterna med oberoende bedömningar av tillämpningen av direktivet. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Det är mycket viktigt att de utbildningsåtgärder som anges i rekommendation (EU) 2022/758 genomförs. Det finns i synnerhet ett behov av lämplig utbildning för rättstillämpare (både domare och jurister som fungerar som försvarare i förfaranden) samt bredare utbildningsverksamhet riktad till allmänheten i medlemsstaterna, eftersom alla medborgare kan bli en deltagare i den offentliga debatten som hotas av en munkavleprocess. I dessa utbildningsåtgärder bör tillräcklig uppmärksamhet ägnas åt munkavleprocesser med en gränsöverskridande dimension, som omfattas av det föreslagna direktivet. Dessutom måste allmänna kampanjer anordnas i alla medlemsstater för att sprida och främja rätten och friheten att yttra sig, som ett komplement till och en förstärkning av direktivet. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Ett viktigt inslag i systemet för att motverka strategiska processer som syftar till att kväva den offentliga debatten bör också vara att tillhandahålla kostnadsfritt rättsligt bistånd till personer och organisationer i riskzonen. EESK stöder inrättandet och utvecklingen av rättsliga organ vid universitet och av rättstillämparnas yrkesorganisationer samt andra enheter som kan tillhandahålla sådant stöd. Man måste dock se till att de organ som medlemsstaterna rekommenderar för denna verksamhet är trovärdiga, oberoende och professionella och att deras verksamhet är föremål för lämplig oberoende kontroll av myndigheterna i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

3.18

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  CASE Report. https://www.the-case.eu/slapps-in-europe

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1936 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

2

(3)  NAT/824 – informationsrapport från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – ”Miljöskydd som en förutsättning för respekt för de grundläggande rättigheterna”.

3

(4)  SOC/593 – yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – ”Stärkt skydd för visselblåsare på EU-nivå” (EUT C 62, 15.2.2019, s. 155).

4

(5)  SOC/635 – yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – ”Att trygga mediernas frihet och mångfald i Europa” (yttrande på eget initiativ), EESC 2021/01539 (EUT C 517, 22.12.2021, s. 9).

5

(6)  REX/545 – informationsrapport från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – ”Stöd till den oberoende mediesektorn i Belarus”.

6

(7)  Europaparlamentets resolution om det krympande utrymmet för det civila samhället i Europa – 2021/2103(INI).(EUT C 347, 9.9.2022 s. 2)

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (EUT L 315, 14.11.2012, s. 57).

8

(9)  SOC/712 – yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Ett mer inkluderande och skyddande Europa: att utöka förteckningen över EU-brott till att omfatta hatpropaganda och hatbrott”, EESC 2022/00299 – (EUT C 323, 26.8.2022, s. 83).

9

(10)  COM(2022) 177.

10

(11)  Kommissionens rekommendation (EU) 2022/758 av den 27 april 2022 om skydd för journalister och människorättsförsvarare som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk (strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt) (EUT L 138, 17.5.2022, s. 30.

11

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/150

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EG) nr 810/2009 och (EU) 2017/2226, rådets förordningar (EG) nr 1683/95, (EG) nr 333/2002, (EG) nr 693/2003 och (EG) nr 694/2003 och konventionen om tillämpning av Schengenavtalet vad gäller digitaliseringen av viseringsförfarandet

[COM(2022) 658 final]

(2023/C 75/21)

| Föredragande: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Föredragande:

Ionuț SIBIAN

| Remiss | Europeiska kommissionen, 28/06/2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 29.9.2022 |
| Antagande vid plenarsession | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 187/0/0 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 28/06/2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

29.9.2022

Antagande vid plenarsession

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

187/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder helhjärtat förslaget om att införa ett helt digitaliserat viseringsförfarande. En lättillgänglig, snabb och tillförlitlig digital visering, och ett mindre pappersbaserat immigrationssystem i allmänhet, skulle avsevärt minska den administrativa bördan kopplad till immigration. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK välkomnar digitaliseringsinitiativet eftersom det stämmer överens med EU:s allmänna vilja att uppmuntra modernisering och digitalisering av offentliga tjänster och med kommissionens meddelande Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Det föreliggande förslaget utgör en möjlighet att faktiskt förbättra viseringsansökningsprocessen genom att minska kostnaderna och bördan för såväl medlemsstaterna som de sökande, säkerställa rättssäkerhet samt också öka säkerheten i Schengenområdet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK ser positivt på att den föreslagna digitaliseringen av ansökningsförfarandet kommer att minimera resebegränsningarna för tredjelandsmedborgare som ansöker om visering (eftersom de inte längre kommer att behöva infinna sig personligen för att lämna in sin resehandling). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | All (oavsiktlig) diskriminering måste undvikas i samband med digitaliseringen av viseringsansökningsförfarandet: rättigheter för personer med funktionsnedsättning måste respekteras, liksom för personer som saknar it-kompetens eller digital kompetens eller som saknar internetåtkomst. Digitaliseringen av viseringsförfarandet måste uppfylla de tillgänglighetskrav som fastställs i direktivet om webbtillgänglighet i EU (1) och den europeiska rättsakten om tillgänglighet (2). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén rekommenderar starkt att de it-lösningar som används inom ramen för EU:s ansökningsplattform omfattar verktyg/metoder för att trygga barns rättigheter och förhindra människohandel. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EU:s plattform för digitala viseringsansökningar bör vara fullt sammankopplad med de nationella viseringssystem som förvaltas av de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att det borde finnas en ”digital EU-ambassad” på EU-nivå som skulle fastställa harmoniserade EU-krav på styrkande handlingar och ge information och vägledning om ansökningsprocessen till resenärer. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | En digitalisering av viseringsförfarandet kommer att öka EU:s attraktionskraft som resmål och uppmuntra resor till unionen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK konstaterar att digitaliseringen av viseringsförfarandet skulle kunna ha en positiv miljöeffekt och att den centraliserade ansökningsplattformen är en energieffektiv lösning. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK rekommenderar kommissionen att göra ett mer konkret åtagande om att samarbeta med tredjeländers regeringar, medlemsstaternas ambassader och konsulat samt det organiserade civila samhället så att de kan informera, förbereda och bistå de sökande under hela viseringsansökningsförfarandet. |
| --- | --- |

1.11

2.   Allmänna kommentarer

2.1   Bakgrund till yttrandet, inklusive det aktuella lagstiftningsförslaget

| 2.1.1 | Idén om en digitaliserad Schengenvisering föddes 2018. Det året lade kommissionen fram ett förslag om att ändra viseringskodexen och underströk att digitala viseringar var rätt väg att gå på längre sikt. Europaparlamentet och rådet började sedan revidera EU:s viseringskodex under 2019. De förklarade att målet var att med fullt utnyttjande av den senaste rättsliga och tekniska utvecklingen utveckla en gemensam lösning som gör det möjligt att lämna in Schengenviseringsansökningar online. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Covid-19-pandemin 2020 ledde till att Schengenviseringsförfarandena i hela världen saktades in på grund av svårigheten att ta emot viseringsansökningar vid ambassader och konsulat. Det föranledde medlemsstaterna att på nytt uppmana till digitalisering av processen. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | I 2021 års arbetsprogram aviserade kommissionen ett lagstiftningsförslag om digitalisering av viseringsförfaranden, som planerades till det fjärde kvartalet 2021. I den nya migrations- och asylpakt som presenterades i september 2020 fastställdes målet att göra viseringsförfarandet helt digitaliserat senast 2025, med en digital visering och möjlighet att göra viseringsansökningar online. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Den 27 april 2022 lade kommissionen fram ett förslag om digitalisering av EU-viseringar. Förslaget syftar till att






  — | modernisera, förenkla och harmonisera förfarandet för viseringsansökningar genom att digitalisera viseringsförfarandet; och |
| --- | --- | --- |

2.1.4

—

modernisera, förenkla och harmonisera förfarandet för viseringsansökningar genom att digitalisera viseringsförfarandet; och

| — | minska riskerna för (identitets)bedrägeri och förfalskning och underlätta verifieringsprocessen vid gränsen genom digitalisering. |
| --- | --- |

—

minska riskerna för (identitets)bedrägeri och förfalskning och underlätta verifieringsprocessen vid gränsen genom digitalisering.

| 2.1.5 | Genom förslaget inrättas en gemensam onlineplattform och systemet kommer att medföra följande fördelar:






  — | Viseringssökande kommer att kunna ansöka om visering online, och även betala viseringsavgiften via en och samma EU-plattform, oavsett vilket Schengenland de vill besöka. |
| --- | --- | --- |

2.1.5

—

Viseringssökande kommer att kunna ansöka om visering online, och även betala viseringsavgiften via en och samma EU-plattform, oavsett vilket Schengenland de vill besöka.

| — | Plattformen kommer automatiskt avgöra vilket Schengenland som är behörigt att pröva en ansökan, särskilt om sökanden har för avsikt att besöka flera Schengenländer. |
| --- | --- |

—

Plattformen kommer automatiskt avgöra vilket Schengenland som är behörigt att pröva en ansökan, särskilt om sökanden har för avsikt att besöka flera Schengenländer.

| — | Plattformen kommer att ge sökande aktuell information om Schengenviseringar för kortare vistelse samt all nödvändig information om krav och förfaranden (t.ex. styrkande handlingar, viseringsavgifter, krav på tidsbokning för att lämna biometriska uppgifter). |
| --- | --- |

—

Plattformen kommer att ge sökande aktuell information om Schengenviseringar för kortare vistelse samt all nödvändig information om krav och förfaranden (t.ex. styrkande handlingar, viseringsavgifter, krav på tidsbokning för att lämna biometriska uppgifter).

| — | Att infinna sig personligen vid konsulatet kommer endast att vara obligatoriskt för förstagångssökande, för att lämna biometriska kännetecken, för sökande vars biometriska uppgifter inte längre är giltiga samt för dem som har förnyat sin resehandling. |
| --- | --- |

—

Att infinna sig personligen vid konsulatet kommer endast att vara obligatoriskt för förstagångssökande, för att lämna biometriska kännetecken, för sökande vars biometriska uppgifter inte längre är giltiga samt för dem som har förnyat sin resehandling.

| — | Viseringen kommer att innehålla avancerade säkerhetsdetaljer som kommer att vara säkrare än det nuvarande viseringsmärket. |
| --- | --- |

—

Viseringen kommer att innehålla avancerade säkerhetsdetaljer som kommer att vara säkrare än det nuvarande viseringsmärket.

| 2.1.6 | I förslaget till förordning understryks det att det nya systemet kommer att sörja för att de grundläggande rättigheterna alltid är skyddade. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa) kommer som en del av VIS att ansvara för den tekniska utvecklingen och den operativa förvaltningen av EU-ansökningsplattformen och dess komponenter. |
| --- | --- |

2.1.7

| 2.1.8 | Alla utländska medborgare som behöver en visering för något av de 26 Schengenländerna kommer att kunna använda sig av den digitala plattformen för Schengenviseringar så snart den inrättats. Plattformen kommer inte att användas för övriga fem EU-länder utanför Schengenområdet, eftersom de ännu inte har befogenhet att utfärda Schengenviseringar. |
| --- | --- |

2.1.8

| 2.1.9 | Resenärer från länder som är undantagna från viseringskrav för Schengenområdet kommer inte att behöva använda sig av plattformen. Dessa resenärer kommer i stället att från och med november 2023 (3) behöva lämna in en ansökan om Etias-tillstånd före inresa till Europa. |
| --- | --- |

2.1.9

2.2   Allmänna kommentarer

| 2.2.1 | EESK stöder helhjärtat förslaget om att införa ett helt digitaliserat viseringsförfarande. En lättillgänglig, snabb och tillförlitlig digital visering, och ett mer pappersfritt immigrationssystem i allmänhet, skulle avsevärt minska den administrativa bördan kopplad till immigration. Att hantera, handlägga och arkivera (och även förstöra) pappersdokument är en utdragen och kostsam process för konsulaten, och både medlemsstaterna och de tredjelandsmedborgare som ansöker om visering skulle i hög grad gynnas av digitaliseringen av viseringsförfarandet. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Det föreslagna onlinesystemet måste utformas för att vara snabbt, användarvänligt och säkert (ge tillräckliga garantier för att de uppgifter som förs in är säkra) och förutsägbart (i enlighet med principen om rättssäkerhet). Systemet måste fungera tillförlitligt och sökande måste kunna räkna med att ansökningsprocessen inte tar mer än ett par dagar. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Att harmonisera och förenhetliga viseringsansökningsförfarandet inom Schengenområdet kommer att bidra till att förhindra så kallad viseringsshopping från de sökandes sida. Sökande kan frestas att ansöka om visering hos ett Schengenland som erbjuder snabbare och bekvämare viseringsansökningsprocesser än det land som är deras egentliga resmål (till exempel viseringsshopping bland ryska medborgare, om en allmän överenskommelse om upphävande av EU:s avtal om förenklade viseringsförfaranden inte nås). Digitaliseringen av viseringsprocessen kommer även att minska de säkerhetsrisker i form förfalskning, bedrägeri och stöld som det fysiska viseringsmärket alltjämt är behäftat med. Förslaget stämmer också överens med EU:s allmänna vilja att uppmuntra modernisering och digitalisering av offentliga tjänster. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Det föreliggande förslaget utgör en möjlighet att faktiskt förbättra viseringsansökningsprocessen genom att minska kostnaderna och bördan för såväl medlemsstaterna som de sökande samt också öka säkerheten i Schengenområdet. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | EESK ser positivt på att den föreslagna digitaliseringen av ansökningsförfarandet kommer att minimera resebegränsningarna för tredjelandsmedborgare som ansöker om visering. Eftersom den sökande inte längre måste visa upp sin resehandling hos konsulatet eller centrumet för viseringsansökningar kan sökanden fritt resa utomlands under tiden som personens viseringsansökan behandlas. EESK anser att detta kommer att gynna människor som regelbundet (4) reser i arbetet samt aktivister och människor som tillhör minoritetsgrupper (t.ex. hbtqi+, romer), för vilka det öppnas upp nya möjligheter att vid behov finna sig en trygg plats. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Plattformen för digitala viseringsansökningar bör vara fullt sammankopplad med de nationella viseringssystem som förvaltas av de enskilda medlemsstaterna. Detta skulle säkerställa att det nya digitala viseringssystemet, inklusive själva den digitala viseringen, redan från början integreras i medlemsstaternas digitala viseringssystem och är fullt interoperabelt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Det borde dock finnas en ”digital EU-ambassad” på EU-nivå som skulle fastställa harmoniserade EU-krav på styrkande handlingar och ge information och vägledning om ansökningsprocessen till resenärer. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | EESK håller med om att digitaliseringen av viseringsförfarandet kommer att öka EU:s attraktionskraft som resmål och uppmuntra resor till unionen. |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | EESK rekommenderar också kommissionen att göra ett mer konkret åtagande om att samarbeta med tredjeländers regeringar och organiserade civila samhälle så att de kan informera, förbereda och bistå sina medborgare under hela viseringsansökningsförfarandet. |
| --- | --- |

2.2.9

2.3   Särskilda kommentarer

| 2.3.1 | Digitaliseringen av viseringsansökningsförfaranden kommer att minska medlemsstaternas beroende av externa tjänsteleverantörer, och därmed minska risken för exponering av personuppgifter gentemot tredje part. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | En digital visering kommer att försvåra förfalskning av viseringsmärken (eftersom viseringen inte kommer att vara ”fysisk”). Dessutom skulle de höga driftskostnaderna för viseringsmärket försvinna. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | En fördel med den digitala viseringen är att om en resehandling har stulits eller förkommit kan den nya resehandlingen enkelt kopplas till den befintliga viseringen så att man inte som i dag måste ansöka om ny visering (på grund av den fysiska kopplingen mellan viseringsmärket och resehandlingen). Medlemsstaternas extra kostnader för utfärdanden av nya viseringar och extra kostnader för sökanden elimineras således i det nya digitala system som föreslås. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Digitaliseringen av viseringsförfarandet måste säkerställa att särskilda behov tillgodoses och ske med respekt för personer med funktionsnedsättning, så att de inte diskrimineras i samband med ansökan. Bland annat måste de tillgänglighetskrav som fastställs i direktivet om webbtillgänglighet i EU (direktivet om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer) och den europeiska rättsakten om tillgänglighet vara uppfyllda. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Kommittén rekommenderar starkt att de it-lösningar som används inom ramen för EU:s ansökningsplattform omfattar verktyg/metoder för att trygga barns rättigheter och förhindra människohandel. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | Digitalisering får inte vara det samma som automatisering och enbart användning av artificiell intelligens. Personalmängden får således inte minska endast på grund av att viseringsförfarandet digitaliseras. |
| --- | --- |

2.3.6

| 2.3.7 | Viseringshandläggare behöver också lämplig utbildning så att de kan utnyttja fördelarna med digitaliseringen av förfarandet och undvika misstag. |
| --- | --- |

2.3.7

| 2.3.8 | Ytterligare stöd måste tillhandahållas EU-medlemsstaternas ambassader (konsulat) och civila samhälle för att övervinna eventuella utmaningar i anslutning till internetåtkomst och it-kompetens hos sökande i tredjeländer, så att de inte diskrimineras i samband med tillgången till viseringsansökningssystemet. |
| --- | --- |

2.3.8

| 2.3.9 | EESK anser att digitaliseringen av viseringsförfarandet skulle kunna ha en positiv miljöeffekt på grund av minskad pappersanvändning och minskat pappersavfall i samband med viseringsansökningssystemet och utfärdandet av viseringsmärket och på grund av att viseringssökande inte längre måste resa för att lämna in ansökan och för att hämta ut resehandlingar efter det att ansöknings- och prövningsförfarandet har slutförts. Kommittén är medveten om att digitalisering (lagring och hantering av data) kräver energi som genererar koldioxidutsläpp, men anser att en centraliserad ansökningsplattform är en mer energieffektiv lösning än att ha en separat ansökningsplattform för varje medlemsstat. |
| --- | --- |

2.3.9

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (EUT L 327, 2.12.2016, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (EUT L 151, 7.6.2019, s. 70).

2

(3)  https://www.etiasvisa.com/etias-form-application

3

(4)  T.ex. företrädare för företag, fackföreningar eller det organiserade civila samhället.

4

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/154 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/154

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kvalitets- och säkerhetsstandarder för ämnen av mänskligt ursprung avsedda för användning på människor och om upphävande av direktiven 2002/98/EG och 2004/23/EG

(COM(2022) 0338 – 2022/0216 (COD))

(2023/C 75/22)

| Huvudföredragande: | Tymoteusz Adam ZYCH |
| --- | --- |

Huvudföredragande:

Tymoteusz Adam ZYCH

| Remiss | Europaparlamentet, 12.9.2022
  Europeiska unionens råd, 22.7.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 168.4 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 151/0/0 |

Remiss

Europaparlamentet, 12.9.2022

Europeiska unionens råd, 22.7.2022

Rättslig grund

Artiklarna 168.4 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande vid plenarsessionen

27.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

151/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kvalitets- och säkerhetsstandarder för ämnen av mänskligt ursprung avsedda för användning på människor och om upphävande av direktiven 2002/98/EG och 2004/23/EG (1), med tanke på dess centrala betydelse för skyddet av folkhälsan, patienternas välbefinnande i Europeiska unionens länder och EU:s innovationspotential. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Det är meningsfullt att fastställa gemensamma grundläggande kvalitets- och säkerhetsstandarder för ämnen av mänskligt ursprung (SoHO eller humanmaterial) i enlighet med den medicinska vetenskapens nuvarande utveckling, och EESK håller med om att det behövs nya enhetliga regler på detta område. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Förordningens tillämpningsområde bör fastställas så att den inte bara beaktar humanmaterial som ännu inte regleras på EU-nivå (t.ex. bröstmjölk), utan även eventuella humanmaterial som kan komma att användas i framtiden. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén stöder rättsliga ändringar som sänker kostnaderna för EU-institutionerna, medlemsstaterna och EU-medborgarna, särskilt genom att föråldrade tester och systematiska screeningtester stryks från lagstiftningen. Ändamålsenligheten i förordningens bestämmelser bör kontinuerligt övervakas, med beaktande av behovet av att bevara humanmaterialets säkerhet och kvalitet och iaktta de normer som följer av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vi välkomnar införandet av enhetliga grundläggande standarder för att föra register över SoHO-enheter. De kommer att förstärkas genom inrättandet av en EU-plattform för humanmaterial, som kommer att bidra till att öka säkerheten på folkhälsoområdet i EU genom ett kontinuerligt och snabbt informationsutbyte. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén stöder antagandet av lösningar som stärker SoHO-donatorers rättigheter och åtgärdar brister i de befintliga reglerna. I detta hänseende betonar EESK att det faktum att förslaget bekräftar principen om kostnadsfri SoHO-donation är av avgörande betydelse för att undanröja missbruk och för en säker anskaffning av humanmaterial. Kommittén påpekar att strikt efterlevnad av denna princip är ett krav enligt artikel 3.2 c i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, enligt vilken det inom medicin och biologi är förbjudet att ”låta människokroppen och dess delar i sig utgöra en källa till ekonomisk vinning”. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt behovet av en tillförlitlig och systematisk övervakning av SOHO-enheterna i fråga om säkerhet, kvalitet och hur humanmaterialet anskaffas. Särskilt viktig är kontinuerlig övervakning och kontroll av att enheter som importerar humanmaterial bedriver sin verksamhet på ett korrekt sätt. Humanmaterial som importeras från länder utanför Europeiska unionen bör uppfylla samma kvalitets- och säkerhetsstandarder som det som erhålls i EU. |
| --- | --- |

1.7

2.   Inledning

| 2.1 | Detta yttrande avser kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kvalitets- och säkerhetsstandarder för ämnen av mänskligt ursprung avsedda för användning på människor och om upphävande av direktiven 2002/98/EG och 2004/23/EG (nedan kallad ”SoHO-förordningen”). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Såsom anges i motiveringen syftar SoHO-förordningen till att ge följande garantier och fördelar: 1) garantera säkerhet och kvalitet för patienter som behandlas med humanmaterial och ge dem ett fullgott skydd mot risker som kan undvikas i samband med humanmaterial, 2) garantera säkerhet och kvalitet för SoHO-donatorer och barn som föds med hjälp av donerade ägg, spermier och embryon, 3) stärka den nuvarande harmoniseringen och möjliggöra ytterligare harmonisering av medlemsstaternas tillsynspraxis, 4) underlätta utvecklingen av säkra och ändamålsenliga innovativa behandlingar med humanmaterial samt 5) förbättra sektorns motståndskraft och begränsa riskerna för brist på humanmaterial. De föreslagna lösningarna är en reaktion på det faktum att patienter, donatorer av blod, vävnader och celler samt avkomma som fötts av donerade celler eller embryon har ett ofullständigt skydd mot risker som kan undvikas och som har samband med föråldrade tekniska regler, skillnader mellan medlemsstaterna i tillsynsstrategier, som hämmar gränsöverskridande utbyte av blod, vävnader och celler, patienternas utsatthet för störningar i tillgången på blod, vävnader och celler samt ett ofullständigt utnyttjande av potentialen hos blod, vävnader och celler som bearbetas eller används på ett nytt sätt. |
| --- | --- |

2.2

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Kommittén är medveten om de nya kraven till följd av utvecklingen inom den medicinska vetenskapen, särskilt inom bioteknik, som ger nya möjligheter att använda humanmaterial i många former av patientbehandling runtom i EU. Samtidigt noterar EESK att vissa befintliga standarder inte längre är giltiga på grund av utvecklingen av nya behandlingar. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK välkomnar därför kommissionens förslag till SoHO-förordning, eftersom begreppet humanmaterial i den har den övergripande betydelsen ”blod, vävnader och celler”. Detta är en lämplig och framåtblickande strategi, eftersom ämnen som vi för närvarande saknar kunskap om och som kan användas terapeutiskt i framtiden enligt lagstiftningen kommer att omfattas av gällande säkerhets- och kvalitetsbestämmelser. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK välkomnar att den rättsliga ramen anpassas till den princip om finansiell neutralitet som rekommenderats av Europarådets kommitté för bioetik. Förslaget innebär också en harmonisering av den nuvarande rättsliga ramen och, i synnerhet, en förstärkning av bestämmelserna om skydd och övervakning av donatorer samt rapportering av genetiska defekter hos barn som föds till följd av medicinskt assisterad befruktning. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommittén stöder förslaget till en enhetlig rättslig strategi som ska tillämpas i alla medlemsstater och anser att det är lämpligt. Detta kommer direkt att bidra till att säkerställa att kvalitets- och säkerhetsstandarderna för ämnen av mänskligt ursprung respekteras i alla EU-länder. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK välkomnar de förväntade effekterna av förordningens ikraftträdande, bl.a. att det fastställs gemensamma allmänna säkerhets- och kvalitetsstandarder, att allt humanmaterial som för närvarande inte är reglerat inbegrips i förordningens tillämpningsområde, att utbyte av humanmaterial mellan medlemsstaterna underlättas, att det införs skyldigheter att säkerställa krisberedskapsåtgärder på enhetsnivå och nationell nivå och att övervaka tillgången, samt att det inrättas ett innovationsvänligt och framtidssäkrat regelverk som förbättrar humanmaterialets säkerhet, tillgänglighet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK välkomnar särskilt att de tekniska riktlinjerna bygger på iakttagelser från europeiska expertorgan. Detta är det bästa sättet att se till att lagstiftningen förblir aktuell, i enlighet med en evidensbaserad medicinsk strategi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK välkomnar att principen om frivillig och kostnadsfri donation, som uttrycks tydligt i gällande standarder för blodgivning, utvidgats till att omfatta alla humanmaterial som nu används (t.ex. bröstmjölk) och humanmaterial som för närvarande inte kan definieras men som kan komma att användas i framtiden. Det bör noteras att förordningen tillåter kompensation för att säkerställa att donatorer inte missgynnas ekonomiskt på grund av donationen, samtidigt som det anges att denna kompensation aldrig får vara ett incitament som skulle kunna förmå potentiella givare att lämna oriktiga uppgifter eller donera oftare än vad som är tillåtet. I detta sammanhang bör det erinras om att principen om kostnadsfri donation av humanmaterial är avgörande för att undanröja missbruk och för säkerheten vid anskaffande av humanmaterial. Kommittén påpekar att strikt efterlevnad av denna princip är ett krav enligt artikel 3.2 c i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, enligt vilken det inom medicin och biologi är förbjudet att ”låta människokroppen och dess delar i sig utgöra en källa till ekonomisk vinning”. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till detta när de fastställer reglerna för beviljande av sådana förmåner i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK stöder införandet av enhetliga grundläggande standarder för medlemsstaternas förande av register över SoHO-enheter. De kommer att förstärkas genom inrättandet av en EU-plattform för humanmaterial, som kommer att bidra till att öka säkerheten på folkhälsoområdet i EU genom ett kontinuerligt och snabbt informationsutbyte. Inrättandet av en samordningsstyrelse för humanmaterial är också välkommet, eftersom detta kan vara ett effektivt verktyg för att på ett ändamålsenligt sätt genomföra de kvalitets- och säkerhetsstandarder som följer av förordningen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Enligt förslaget ligger ansvaret för etiska och organisatoriska beslut hos medlemsstaterna. Denna ståndpunkt måste anses vara korrekt med tanke på den fördragsbaserade räckvidden hos EU:s och medlemsstaternas befogenheter, och logisk mot bakgrund av tillämpningsområdet för den föreslagna förordningen, som är av organisatorisk och teknisk karaktär. SoHO-förordningen syftar till att garantera humanmaterialets kvalitet, säkerhet och tillgänglighet och att kontrollera tillverknings- och transportprocesserna. EESK vill dock påpeka att bioteknikens utveckling, liksom säkerhets- och kvalitetskontrollerna, måste bedömas mot bakgrund av normerna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | I förslaget till förordning fastställs befogenheterna för de behöriga myndigheternas personal och de personer som genomför tillsyn. I förordningen hänvisas till lämplig yrkesmässig bakgrund och regelbunden utbildning, inbegripet på EU-nivå. Förordningen innehåller dock inga närmare uppgifter om personalens utbildning och erfarenhet (med undantag för artikel 51, som fastställer kvalifikationerna för läkare som utses av SoHO-inrättningar). Den särskilda karaktären hos arbete med humanmaterial kräver dock att många specialister samarbetar inom ett team. I vissa fall är det en biotekniker som har den relevanta kompetensen, i andra fall en läkare med lämplig specialisering och ibland kan det krävas stöd av en etikspecialist eller en jurist. EESK föreslår därför att de behöriga myndigheterna i sin organisation ska vara skyldiga att ha ett tvärvetenskapligt team med specialister. |
| --- | --- |

3.10

4.   Förordningens nivå och tillämpningsområde

| 4.1 | EESK välkomnar att förordningen respekterar subsidiaritetsprincipen. Antingen skulle det vara mycket svårare för medlemsstaterna att själva uppnå de mål som fastställs i förordningen eller så skulle de inte kunna uppnå dem på ett lika effektivt sätt. Förordningen tillför därför ett tydligt mervärde. Till fördelarna hör i synnerhet att genomförandet av standarder och riktlinjer baseras på det arbete som utförts av expertorgan som ECDC eller EDQM och att data delas genom EU-plattformen för humanmaterial. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Den föreslagna definitionen av ”medicinskt assisterad befruktning” är ”underlättande av befruktning genom intrauterin insemination av spermier, in vitro-befruktning eller andra laboratoriemetoder eller medicinska åtgärder som främjar befruktning”. EESK anser att detta skulle kunna förtydligas. Det förefaller logiskt att förordningens tillämpningsområde bör omfatta förfaranden där humanmaterial används eller under vilka humanmaterial skapas. Användningen av formuleringen ”andra [...] medicinska åtgärder som främjar befruktning” i ovannämnda definition leder dock till att tillämpningsområdet omfattar andra metoder som inte har samband med användning av humanmaterial och inte är knutna till förordningens standarder. |
| --- | --- |

4.2

5.   Preparatens säkerhet och kontroll av SoHO-enheter

| 5.1 | EESK välkomnar förtydligandet av kvalitets- och säkerhetsstandarderna för ämnen av mänskligt ursprung och införandet av effektiva kontrollmekanismer för SoHO-enheter. De föreslagna lösningarna kommer att förbättra patienternas tillgång till behandlingar av god kvalitet och ha en positiv inverkan på folkhälsan i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | I detta sammanhang vill kommittén framhålla att kvalitets- och säkerhetsstandarderna bör gälla för allt humanmaterial som används i Europeiska unionen, även sådant som importeras från länder utanför EU. EESK vill fästa uppmärksamheten på behovet av en effektiv och systematisk tillämpning av de kontrollmekanismer som föreskrivs i förordningen för enheter som importerar humanmaterial, särskilt när det gäller preparatens kvalitet och säkerhet. Detta är särskilt viktigt när det gäller att underlätta import av humanmaterial från länder utanför EU. EESK uppmanar EU:s myndigheter att vidta alla åtgärder om krävs för att förhindra att det utvecklas en industri för betald cell- och vävnadsdonation, som den som håller på att växa fram i vissa delar av världen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Enligt bestämmelserna i utkastet till förordning ska, när en medlemsstat beslutar att godkänna en ny metod, metodens säkerhet och kvalitet regleras av de EU-regler om kvalitet och säkerhet som ingår i SoHO-förordningen. EESK påpekar att nya metoder som tillämpas utanför EU också bör vara föremål för en löpande bedömning av behöriga expertorgan på EU-nivå. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Enligt artikel 7 i förslaget till förordning ska de behöriga myndigheterna säkerställa att deras personal är opartisk i syfte att undvika intressekonflikter. För att detta mål ska kunna uppnås på ett ändamålsenligt sätt föreslår EESK att detta krav utvidgas till att omfatta perioden omedelbart innan personalen träder i tjänst. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | I artikel 29.7 i förslaget till förordning fastställs inspektörernas befogenheter att kontrollera att SoHO-enheterna uppfyller standarderna i fråga om skydd av donatorer och mottagare, tillhandahållande av information och donationens frivilliga och obetalda karaktär. EESK anser att man bör stärka inspektörernas befogenheter, som bör inbegripa ett omfattande inspektionsförfarande. |
| --- | --- |

5.5

6.   SOHO-donatorers rättigheter

| 6.1 | EESK rekommenderar att man i utkastet till SoHO-förordning inbegriper lösningar som systematiskt stärker SoHO-donatorernas rättigheter och fyller luckorna i den befintliga lagstiftningen. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | I artikel 53, som fastställer standarder för skydd av SoHO-donatorer, föreskrivs i punkt 1 b att den information som lämnas till donatorer eller personer som agerar för deras räkning ska förmedlas på ett sätt som är lämpligt med tanke på deras förmåga att förstå den. För att undvika eventuella tvivel om tolkningen anser EESK att den information som lämnas måste vara fullständig och förmedlas på ett tydligt sätt så att villkoret om informerat samtycke uppfylls, i enlighet med vad som är allmänt accepterat på det medicinska området. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | I artikel 55.3 c fastställs en skyldighet för enheterna att informera donatorer om deras rätt att dra tillbaka sitt samtycke och eventuella begränsningar av deras rätt att dra tillbaka sitt samtycke. EESK anser att rätten att dra tillbaka sitt samtycke endast kan begränsas av faktiska omständigheter, t.ex. om ett förfarande redan inletts. För att förhindra kränkningar av en av patienternas grundläggande rättigheter, nämligen rätten till oberoende, förefaller det rimligt att fastställa en uttömmande förteckning över situationer där rätten att dra tillbaka sitt samtycke kan begränsas. |
| --- | --- |

6.3

7.   Uppgiftsskydd

| 7.1 | EESK välkomnar att förordningen bekräftar behovet av att bibehålla de strikta konfidentialitetskrav som följer av den allmänna dataskyddsförordningen (2) i fråga om behandling av personuppgifter för donatorer och mottagare av humanmaterial, inbegripet när det gäller att begränsa syftet med behandlingen av personuppgifter och begränsa uppgifterna till ett minimum. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Kommittén anser att det är rimligt att skilja på det krav på fritt och informerat samtycke till donation som ingår i förslaget till förordning och det separata kravet på samtycke till behandling av personuppgifter som rör donatorns hälsa i den mening som avses i den allmänna dataskyddsförordningen. De två kraven är inte identiska. |
| --- | --- |

7.2

Bryssel den 27 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2022) 338.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

2

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/159

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter, om ändring av förordning (EU) 2019/1020 och om upphävande av förordning (EU) nr 305/2011

(COM(2022) 144 final)

(2023/C 75/23)

| Föredragande: | Manuel García SALGADO |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Domenico CAMPOGRANDE |

Föredragande:

Manuel García SALGADO

Medföredragande:

Domenico CAMPOGRANDE

| Remiss | Europaparlamentet, 18.5.2022 |
| --- | --- |
| | Europeiska unionens råd, 30.5.2022 |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI) |
| Antagande av sektionen | 13.9.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 139/0/0 |

Remiss

Europaparlamentet, 18.5.2022

Europeiska unionens råd, 30.5.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI)

Antagande av sektionen

13.9.2022

Antagande vid plenarsessionen

27.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

139/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att kommissionen inte erbjuder några kortsiktiga lösningar för att lösa den nuvarande förseningen med offentliggörandet av nya standarder i Europeiska unionens officiella tidning. Dess mål är att ändra förordningen om byggprodukter (1), vilket – även om man lyckas – kommer att ge resultat först om tio år. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK noterar med oro att den föreslagna övergångsperioden mellan den gällande förordningen och den reviderade förordningen är 20 år, vilket kan orsaka praktiska problem, eftersom det gradvisa införandet av harmoniserade tekniska specifikationer under en 20-årsperiod är för långt. För närvarande går standardiseringssystemet inte att använda, eftersom det inte erbjuder möjlighet att reagera på de problem som kommissionen tar upp eller att förhålla sig till de politiska prioriteringar som fastställts. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK noterar med oro att kommissionen, även om den har lagt fram flera politiska alternativ för medlemsstaterna, återgår till den gamla metoden där tekniska standarder utarbetas av regleringsmyndigheter på europeisk nivå, vilket är särskilt oroande eftersom en sådan centraliserad process skulle begränsa de mindre branschmedlemmarnas möjligheter att framföra sina åsikter och få sina perspektiv tillvaratagna. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | I samförstånd med byggsektorn stöder EESK utvecklingen av ett alternativ till det förslag som kommissionen har lagt fram, där standardisering förblir kärnan. Det kommer att vara nödvändigt att fortsätta diskussionerna och uppmana alla berörda parter (medlemsstaterna, CEN, kommissionen osv.) att samarbeta för att föreslå en genomförbar lösning där harmoniserade standarder spelar en grundläggande roll i systemet. Målet är att involvera alla berörda parter i en dialog som syftar till att finna ett lämpligt system som möjliggör fri rörlighet för byggprodukter. I denna process är den sociala dialogen med arbetsgivare och arbetstagare samt deltagande av samhällsintressenter inom standardisering ett viktigt verktyg. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK konstaterar att standardisering ofta ses som en industridriven nedifrån-och-upp-process, men det är av yttersta vikt att se till att alla berörda parter samarbetar på ett flexibelt sätt för att få till stånd uppdaterade standarder, något som är av avgörande betydelse för att möjliggöra hållbarhet och digitalisering och samtidigt underlätta innovation inom byggsektorn. Denna process bör också stödjas av social dialog och säkerställa deltagande av arbetsgivare, arbetstagare och samhällsintressenter inom standardisering. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK anser att ett välfungerande europeiskt regelverk för byggprodukter, som är integrerat i standardiseringssystemet, inte bara kommer att tillgodose industrins behov utan även gagna samhället i stort, vilket förklarar vikten av att arbetsmarknadens parter deltar. Det kommer att göra att EU kan förverkliga den digitala inre marknaden, den ekonomiska återhämtningen efter covid-19, de strategiska planerna i den europeiska gröna given samt målen för den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK noterar att man i den föreslagna nya förordningen om byggprodukter gör det obligatoriskt för alla aktörer inom byggsektorn att använda utvärderingsmetoder, klassificering och kriterier som utarbetats på EU-nivå. Detta påverkar mer än tre miljoner företag i EU, varav de flesta är små och medelstora företag. Kraven måste vara motiverade och proportionerliga och får inte medföra onödiga byråkratiska och administrativa bördor, särskilt om deras mervärde är begränsat. EESK anser att detta problem har underskattats i den föreslagna reviderade förordningen om byggprodukter. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att en fullständig prestandadeklaration skulle vara önskvärd, liksom en anpassning av artikel 6 och bilaga III till kraven i bilaga I, eftersom byggprodukter med CE-märkning inte garanterar överensstämmelse med de grundläggande kraven för byggnadsverk. Detta hindrar en gemensam europeisk inre marknad för byggprodukter, eftersom medlemsstaterna enligt artikel 8 kan vara skyldiga att förhindra saluföring och användning av sådana byggprodukter som kan äventyra säkerheten på byggarbetsplatser. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK betonar att de förfaranden som föranleds av förordningen om byggprodukter måste förbättras eller vidareutvecklas, särskilt när det gäller standardisering och fastställande av gränssnitt mot nationella genomförandestandarder. Man bör säkerställa att kommissionen inför alla provningskrav/prestanda/egenskaper som harmoniserade standarder. Om detta inte görs bör nationella krav för byggprodukter vara möjliga om det finns särskilda nationella farhågor vad gäller användningen av byggprodukter. Detta skulle innebära att nationella krav och bilagor måste godkännas för en viss tid. Om prestandadeklarationen görs mer fullständig måste nödvändiga åtgärder vidtas så att överensstämmelse uppnås på byggnadsverksnivå (utformning, installation osv.), vad gäller såväl informationens innehåll som dess trovärdighet. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK noterar problemet att mekanismen för att samla in information om de produkter som avses i specifikationerna för offentliga kontrakt inte specificeras i förslaget till reviderad förordning om byggprodukter, eftersom den ingår i den nya artikel 7. Det kommer att bli en enorm och ändlös uppgift att samla in information om de egenskaper som motsvarar alla offentliga upphandlares behov, för alla användningsområden. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK anser att det är mycket viktigt att undvika att byggföretagens ansträngningar för att genomföra cirkularitet försenas, hindras eller till och med stoppas på grund av bristen på rättslig klarhet i den nya förordningen om byggprodukter. Därför behövs förtydligande reglering för att förhindra att cirkulariteten stoppas. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK anser att den föreslagna reviderade förordningen om byggprodukter måste innehålla tydliga och proportionerliga bestämmelser där man beaktar att det för återanvända eller återtillverkade produkter – produkter som infördes för 20, 50 eller 150 år sedan – inte finns någon information, eftersom prestandainformationen för dessa CE-märkta produkter bara finns tillgänglig lokalt. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Kommittén är övertygad om att det är viktigt för sektorns konkurrenskraft att förslaget till reviderad förordning om byggprodukter utgör ett verktyg som inte bara gör det möjligt att släppa ut en innovativ produkt på marknaden utan också underlättar dess användning. En förutsättning för detta är att den europeiska tekniska bedömningen även innehåller information som minskar användarnas tvekan att börja använda innovationen. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK betonar att det måste stå klart att begreppet ”byggprodukt” fortfarande enbart motsvarar definitionen i artikel 2.1 i den gällande förordningen om byggprodukter och att definitionen inte utvidgats. Det är oklart vad som avses med ”tjänst” i förslaget till ny förordning om byggprodukter. Man måste säkerställa att specialtillverkade produkter fortfarande inte omfattas av förordningen om byggprodukter. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK instämmer i EU-Oshas positiva bedömning av kommissionens förslag när det gäller de kriterier som kompletterar funktions- och säkerhetskraven för byggprodukter, särskilt miljökriterierna och kriterierna för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, som ofta är kopplade till den cirkulära ekonomin och hållbarhet. Allt detta stärker beläggen för de positiva effekterna av en god hantering av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Kommittén uttrycker oro för att de nationella bestämmelserna i allmänhet tillåter användning av förorenat avfall under vägar (förorenat med gammal asfalt, PCB, PCP, asbest, gammal mineralull upp till en viss procentandel). Alternativt placeras de i särskilda deponier. Bygg- och rivningsavfall står för mer än en tredjedel av allt avfall som genereras i EU (2). Det finns vissa områden där det finns olika motstridiga farhågor, till exempel om undergrunden vid vägbyggen och annan infrastruktur inte används som en stor slutförvaring för byggavfall. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESK uttrycker oro över att förberedelse för återanvändning, återtillverkning och återvinning förutsätter en utformning som underlättar separering av komponenter och material i återvinningsfasen och undviker blandade eller invecklade material, och att allt detta i hög grad kommer att utsätta arbetstagarna för dessa ämnen. EU-Osha uppmuntrar företag som har föreslagit innovativa lösningar på sådana problem, såsom att avlägsna farliga lösningsmedel från analysen av återvunnet material inom vägbyggnads- och vägreparationssektorn. EESK anser därför att dessa grundläggande aspekter på hälsa och säkerhet på arbetsplatsen måste beaktas i den nya förordningen. Man måste säkerställa inte bara arbetstillfällen och ekonomiska framsteg, utan även socioekonomiska och miljömässiga förbättringar på grundval av principerna om företagens sociala ansvar och relevant lagstiftning. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESK anser att förslaget måste ses över i grunden för att dess huvudsakliga mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

1.18

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | I kommissionens rapport om genomförandet av förordningen om byggprodukter från 2016 konstaterades vissa brister i genomförandet. I utvärderingen av förordningen om byggprodukter, Refit-plattformens yttranden och återkopplingen från medlemsstaterna och de berörda parterna framhölls tydligt bristerna i ramen, som gör att funktionssättet hos den inre marknaden för byggprodukter hämmas och förordningens mål därför inte uppnås. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I meddelandet om den europeiska gröna given (3), handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (4) och meddelandet om renoveringsvågen betonades den roll som förordningen om byggprodukter spelar som en del av insatserna för energi- och resurseffektiva byggnader och renoveringar och för att ta itu med hållbarheten hos byggprodukter och omställningen till en cirkulär ekonomi. I förslaget till reviderat direktiv om byggnaders energiprestanda (5) betonades den vikt som växthusgasutsläppen under hela livscykeln för byggnader och byggnadsmaterial har för att beräkna faktorn för global uppvärmningspotential för nya byggnader efter 2030. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I samband med översynen av förordningen om byggprodukter tillkännagavs i EU:s skogsstrategi och meddelandet om hållbara kretslopp för kol (6) att en metod och en robust och transparent standard skulle utarbetas för att kvantifiera klimatfördelarna när det gäller byggprodukter och avskiljning och användning av koldioxid. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Både Europaparlamentet och rådet har efterlyst åtgärder för att främja byggprodukternas cirkularitet, ta itu med hinder på den inre marknaden för byggprodukter och bidra till målen i den europeiska gröna given och handlingsplanen för den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | De två allmänna målen för översynen av förordningen om byggprodukter är 1) att uppnå en väl fungerande inre marknad för byggprodukter och 2) att bidra till målen för den gröna och den digitala omställningen, särskilt den moderna, resurseffektiva och konkurrenskraftiga ekonomin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Förordningen om byggprodukter begränsar avsevärt sektorns möjligheter att på ett konsekvent och harmoniserat sätt redovisa sina produkters prestanda och att differentiera produkterna när det gäller klimat-, miljö- och hållbarhetsprestanda. Den begränsar även avsevärt medlemsstaternas möjligheter att fastställa nationella krav för byggnader eller att inkludera kriterier beträffande hållbarhetsmål i offentliga upphandlingar utan att äventyra den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | I meddelandet ”En ny industristrategi för EU” (7) från mars 2020 fastställs en plan för att EU:s industri ska kunna leda den dubbla gröna och digitala omställningen. I meddelandet ”Uppdatering av industristrategin 2020” identifierades byggbranschen som ett av de prioriterade ekosystem som står inför de största utmaningarna när det gäller att uppnå klimat- och hållbarhetsmålen och ta till sig den digitala omvandlingen, och dess konkurrenskraft är beroende av detta. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Förslaget till förordning, som upphäver den gällande förordningen om byggprodukter, syftar till att ta itu med de brister som konstaterats i förordningen samt målen i den europeiska gröna given och handlingsplanen för den cirkulära ekonomin för vad som avser byggprodukter. Det är absolut nödvändigt att förbättra det grundläggande funktionssättet hos ramen för förordningen om byggprodukter, särskilt standardiseringsprocessen, för att de politiska målen ska kunna uppnås. Man tar dock inte hänsyn till de nödvändiga aspekter som rör hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och andra rekommendationer från EU-Osha. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESK anser att det är ytterst viktigt med utbildning, fortbildning, omskolning, livslångt lärande och certifiering och att det är viktigt för industrins framtid att detta genomförs genom social dialog. EESK noterar också att det krävs tid och finansiering för att nödvändiga färdigheter ska kunna förvärvas. |
| --- | --- |

2.9

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Standardisering spelar en avgörande roll för den europeiska byggsektorn. Den är den inre marknadens huvudpelare, den underlättar den fria rörligheten för byggprodukter i EU och stimulerar byggverksamhet. Denna viktiga roll erkänns i EU-lagstiftningen, särskilt förordningen om byggprodukter och förordningen om europeisk standardisering (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Målet med standardiseringsarbetet när det gäller byggnadsverkens hållbarhet bör inbegripa en likvärdig bedömning av de miljömässiga, ekonomiska och sociala aspekterna av produkters, byggnaders och tjänsters hållbarhet samt kommunikation om denna till konsumenterna (helst genom märkning). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Utan aktuella standarder skulle den inre marknaden för byggprodukter varken kunna uppnås eller upprätthållas. Under de senaste åren har dock integreringen av standarder i regleringssystemet ofta misslyckats, vilket har lett till lägre effektivitet inom byggsektorn och åsamkat den inre marknaden skada, bl.a. ökade direkta eller indirekta kostnader för företagen (särskilt för små och medelstora företag). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommissionen kan fastställa standarder för utveckling av harmoniserade standarder med hjälp av standardiseringstillämpningar. Kommissionen har dock varit passiv genom att inte utnyttja detta tillvägagångssätt, och följaktligen har Europeiska standardiseringskommittén (CEN) tvingats fortsätta att arbeta med föråldrade mandat, vilket har avskräckt experter från att arbeta med standarder, som ofta blockeras av skäl som ligger utanför deras kontroll. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommissionen noterar problem i det nuvarande standardiseringsförfarandet genom CEN (som sannerligen skulle kunna förbättras), som lett till att kommissionen blockerat många standarder. EESK anser att den lösning som kommissionen föreslår, dvs. att använda alltfler ”delegerade akter”, inte kan vara tillfredsställande eftersom den utestänger arbetsgivare, arbetstagare och samhällsintressenter inom standardisering från standardiseringsprocessen. Det finns också många standarder som blockeras av kommissionen, och därför måste man hitta en kortsiktig lösning så att blockeringen kan hävas. EESK ifrågasätter kritiskt om denna form av utvidgning i slutändan inte leder till överlappande befogenheter med medlemsstaterna. Vi anser att denna metod enbart bör tillämpas i vederbörligen motiverade undantagsfall, och att en tydlig uppsättning möjliggörande villkor bör fastställas. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | I kommissionens förslag till ny förordning hänvisas till hur styrningen av leveranskedjan och metoderna för offentlig upphandling påverkar miljö samt säkerhet och hälsa på arbetsplatsen, i syfte att stimulera användning och saluföring av kvalitetsprodukter och kvalitetsmaterial. EU-Osha har också identifierat detta som en viktig påverkande faktor som kan leda till ökad användning av produkter som respekterar miljön och är säkrare för arbetstagarna. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Det nya EU-Osha-projektet Lift-OSH (för att mobilisera instrument för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen) stärker beläggen för de positiva effekterna av en god hantering av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK uttrycker oro över att förberedelse för återanvändning, återtillverkning och återvinning förutsätter en utformning som underlättar separering av komponenter och material i återvinningsfasen och undviker blandade eller invecklade material, och att allt detta i hög grad kommer att utsätta arbetstagarna för dessa ämnen. EU-Osha uppmuntrar företag som har föreslagit innovativa lösningar på sådana problem, såsom att avlägsna farliga lösningsmedel från analysen av återvunnet material inom vägbyggnads- och vägreparationssektorn. EESK anser därför att dessa grundläggande aspekter på hälsa och säkerhet på arbetsplatsen måste beaktas i den nya förordningen. Man måste säkerställa inte bara arbetstillfällen och ekonomiska framsteg, utan även socioekonomiska och miljömässiga förbättringar på grundval av principerna om företagens sociala ansvar och relevant lagstiftning. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | I den föreslagna reviderade förordningen om byggprodukter står det att för att säkerställa säkerhet och miljöskydd och täppa till ett eventuellt kryphål i lagstiftningen skulle ”byggprodukter” som tillverkas på byggarbetsplatsen för omedelbar infogning i byggnadsverket omfattas av samma regler som andra byggprodukter, som tillverkarna släpper ut på marknaden. Kommittén anser inte att det finns något sådant kryphål i lagstiftningen när dessa produkter inte släpps ut på marknaden. Entreprenörer som tillverkar ”produkter” på plats för omedelbar infogning i byggnadsverket (betongöverstycken, sprutat polyuretanskum, fönster, dörrkarmar osv.) omfattas av de lagstadgade krav som är tillämpliga på (delarna av) byggnadsverket, och dessa grundas oftast, om inte alltid, på exakt samma tekniska krav som dem som gäller för tillverkare, dvs. att de ska ha ett system för tillverkningskontroll i fabriken, upprätta teknisk dokumentation, utvärdera ”produkterna”, deklarera prestanda och överensstämmelse samt anbringa CE-märkning. Denna onödiga bestämmelse skulle vara särskilt skadlig för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Genom artikel 7 i den föreslagna reviderade förordningen om byggprodukter utvidgas tillämpningsområdet till att omfatta alla produktkrav som det hänvisas till i specifikationer för offentlig upphandling. Man beskriver dock inte närmare den mekanism som ska användas för att samla in sådan information, som kan avse många olika slags byggnadsverk, såsom inhägnader för polishundar, myndighetsbyggnader, motorvägar och kärntekniska anläggningar. Kommittén är bekymrad över hur genomförbart det är att samla in all information om egenskaper samt över hur man ska kunna fastställa lämpliga utvärderingsmetoder som motsvarar alla offentliga upphandlares behov, för alla användningsområden. Beroende på den avsedda användningen kommer dessutom den trovärdighet som offentliga upphandlare eftersträvar också att skilja sig avsevärt åt (trovärdigheten i prestandan hos de vattentäta membran som ska användas i ett hundhägn skiljer sig från motsvarande produkt som används på ett konstmuseums tak), och den överensstämmer kanske inte med de bedömnings- och kontrollsystem som anges i den föreslagna reviderade förordningen om byggprodukter. EESK ifrågasätter om detta tillvägagångssätt är realistiskt. |
| --- | --- |

3.10

Bryssel den 27 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av den 9 mars 2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv 89/106/EG (EUT L 88, 4.4.2011, s. 5).

1

(2)  https://ec.europa.eu/environment/topics/waste-and-recycling/construction-and-demolition-waste_en

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2020) 662 final.

4

(5)  COM(2021) 802 final.

5

(6)  COM(2021) 800 final.

6

(7)  COM(2020) 102 final.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (EUT L 316, 14.11.2012, s. 12).

8

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/164 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/164

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Omvandling till ett informationssystem för jordbruksföretagens hållbarhet (ISJH)

(COM(2022) 296 final – 2022/0192(COD))

(2023/C 75/24)

| Föredragande: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Föredragande:

Florian MARIN

| Remiss | Europaparlamentet, 4.7.2022
  Rådet, 11.7.2022 |
| --- | --- |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 17.5.2022 |
| Rättslig grund | Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 5.10.2022 |
| Antagande vid plenarsession | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 188/0/1 |

Remiss

Europaparlamentet, 4.7.2022

Rådet, 11.7.2022

Beslut av EESK:s plenarförsamling

17.5.2022

Rättslig grund

Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

5.10.2022

Antagande vid plenarsession

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

188/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar och stöder omvandlingen av informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) till ett informationssystem för jordbruksföretagens hållbarhet (ISJH). Detta görs mot bakgrund av från jord till bord-strategin och syftar till att samla in hållbarhetsdata, förbättra rådgivningstjänster och ge återkoppling till jordbrukarna. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att ISJH är ett viktigt verktyg till grund för evidensbaserad politik och rekommenderar följande:






  — | Uppgifter om klimatförändringar, jordens beskaffenhet och koldioxidbindning, de bekämpningsmedel som används, vatten- och luftkvalitet, energi samt biologisk mångfald bör behandlas som miljörelaterade uppgifter och ska samlas in av jordbrukare eller genom andra instrument som är kompatibla med ISJH. De insamlade uppgifterna bör delas upp enligt produkttyp (ekologisk osv.). Hållbarhetsvariabler som ska ingå i systemet måste utvärderas grundligt med avseende på giltighet, kvalitet och jämförbarhet om de ska kunna användas som ett verktyg för politik. |
| --- | --- | --- |

1.2

—

Uppgifter om klimatförändringar, jordens beskaffenhet och koldioxidbindning, de bekämpningsmedel som används, vatten- och luftkvalitet, energi samt biologisk mångfald bör behandlas som miljörelaterade uppgifter och ska samlas in av jordbrukare eller genom andra instrument som är kompatibla med ISJH. De insamlade uppgifterna bör delas upp enligt produkttyp (ekologisk osv.). Hållbarhetsvariabler som ska ingå i systemet måste utvärderas grundligt med avseende på giltighet, kvalitet och jämförbarhet om de ska kunna användas som ett verktyg för politik.

| — | Uppgifter beträffande arbetsvillkor, avtalstyper, hälsa och säkerhet (befintlig plan för hälsa och säkerhet på gårdsnivå, antalet tillbud inklusive bland egenföretagare), färdigheter och löner, sociala grundvillkor i förhållande till den gemensamma jordbrukspolitiken, antalet egenföretagare och antalet tillfälligt anställda/säsongsarbetare bör behandlas som sociala uppgifter och ska samlas in av jordbrukare eller genom andra instrument som är kompatibla med ISJH. Man bör i synnerhet fokusera på kvinnor och ungdomar. |
| --- | --- |

—

Uppgifter beträffande arbetsvillkor, avtalstyper, hälsa och säkerhet (befintlig plan för hälsa och säkerhet på gårdsnivå, antalet tillbud inklusive bland egenföretagare), färdigheter och löner, sociala grundvillkor i förhållande till den gemensamma jordbrukspolitiken, antalet egenföretagare och antalet tillfälligt anställda/säsongsarbetare bör behandlas som sociala uppgifter och ska samlas in av jordbrukare eller genom andra instrument som är kompatibla med ISJH. Man bör i synnerhet fokusera på kvinnor och ungdomar.

| — | Miljörelaterade och sociala uppgifter bör tillmätas samma betydelse som ekonomiska uppgifter. Med tanke på att ISJH under de senaste årtiondena främst har syftat till att bedöma jordbrukarnas ekonomiska situation är den ekonomiska dimensionen central, jämte miljörelaterade och sociala utmaningar. |
| --- | --- |

—

Miljörelaterade och sociala uppgifter bör tillmätas samma betydelse som ekonomiska uppgifter. Med tanke på att ISJH under de senaste årtiondena främst har syftat till att bedöma jordbrukarnas ekonomiska situation är den ekonomiska dimensionen central, jämte miljörelaterade och sociala utmaningar.

| — | Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) bör kopplas samman med uppgifter som härrör från genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) samt Eurostat, i synnerhet när det gäller miljörelaterade och sociala uppgifter. |
| --- | --- |

—

Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) bör kopplas samman med uppgifter som härrör från genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) samt Eurostat, i synnerhet när det gäller miljörelaterade och sociala uppgifter.

| — | Alla jordbrukare bör i den mån de vill och kan få möjlighet att bidra till ISJH på grundval av en specifik metod och med beaktande av representativitet samt budgetbegränsningar, och jordbrukare som ingår i urvalsgruppen men inte vill delta bör inte drabbas av påföljder. Det måste fortsätta att vara frivilligt för jordbrukare att tillhandahålla uppgifter. Medlemsstaterna bör dock hitta lämpliga sätt och incitament för att uppmuntra dem att delta i ISJH. |
| --- | --- |

—

Alla jordbrukare bör i den mån de vill och kan få möjlighet att bidra till ISJH på grundval av en specifik metod och med beaktande av representativitet samt budgetbegränsningar, och jordbrukare som ingår i urvalsgruppen men inte vill delta bör inte drabbas av påföljder. Det måste fortsätta att vara frivilligt för jordbrukare att tillhandahålla uppgifter. Medlemsstaterna bör dock hitta lämpliga sätt och incitament för att uppmuntra dem att delta i ISJH.

| — | Minskad byråkrati står i ständigt fokus: modern datateknik såsom AI, sakernas internet, automatisk validering eller infrastruktur för fjärrinsamling skulle även kunna användas. |
| --- | --- |

—

Minskad byråkrati står i ständigt fokus: modern datateknik såsom AI, sakernas internet, automatisk validering eller infrastruktur för fjärrinsamling skulle även kunna användas.

| — | ISJH bör bidra till att öka insynen i hela jordbruksföretagets ekosystem och bör därför vara kompatibelt med andra databaser. Det bör även vara möjligt att göra en gemensam analys av separata dataset från olika delar av leveranskedjan. |
| --- | --- |

—

ISJH bör bidra till att öka insynen i hela jordbruksföretagets ekosystem och bör därför vara kompatibelt med andra databaser. Det bör även vara möjligt att göra en gemensam analys av separata dataset från olika delar av leveranskedjan.

| — | Självhushållsjordbruk och delvis självhushållande jordbruk ska kunna ingå i ISJH-urvalet. |
| --- | --- |

—

Självhushållsjordbruk och delvis självhushållande jordbruk ska kunna ingå i ISJH-urvalet.

| — | Olika kännetecken, källor, format, dimensioner och detaljnivåer för uppgifter bör beaktas eftersom situationen skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Olika kännetecken, källor, format, dimensioner och detaljnivåer för uppgifter bör beaktas eftersom situationen skiljer sig åt mellan medlemsstaterna.

| — | Ett löpande utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna och jordbrukarna bör möjliggöras och särskilda instrument bör tas fram för detta ändamål. |
| --- | --- |

—

Ett löpande utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna och jordbrukarna bör möjliggöras och särskilda instrument bör tas fram för detta ändamål.

| — | Mer bör göras för att konsolidera i synnerhet små jordbruksföretags kapacitet att samla in, dela, förvalta och använda uppgifter i syfte att förbättra effektiviteten och beslutsprocesserna på gårdsnivå. |
| --- | --- |

—

Mer bör göras för att konsolidera i synnerhet små jordbruksföretags kapacitet att samla in, dela, förvalta och använda uppgifter i syfte att förbättra effektiviteten och beslutsprocesserna på gårdsnivå.

| — | ISJH bör bidra till att förbättra jordbruksföretagens förvaltning, och skräddarsydda rådgivningstjänster bör även tillhandahållas genom att en tydlig koppling skapas till uppgifter om exogena variabler i jordbruksproduktionsprocessen, såsom väderprognoser osv. |
| --- | --- |

—

ISJH bör bidra till att förbättra jordbruksföretagens förvaltning, och skräddarsydda rådgivningstjänster bör även tillhandahållas genom att en tydlig koppling skapas till uppgifter om exogena variabler i jordbruksproduktionsprocessen, såsom väderprognoser osv.

| — | Särskilda kriterier för hållbarhet i de processer som krävs enligt ISJH och kriterier för uppgiftsinsamlares arbetsvillkor bör fastställas. |
| --- | --- |

—

Särskilda kriterier för hållbarhet i de processer som krävs enligt ISJH och kriterier för uppgiftsinsamlares arbetsvillkor bör fastställas.

| 1.3 | EESK anser att dataskydd, ägandeskap samt integritet och sekretess alltid bör säkerställas (garanti för fullständig anonymisering) samt att jordbrukarna alltid bör ha kontroll över sina uppgifter. Dessutom bör jordbrukarnas intressen värnas samt jordbrukarnas samtycke inhämtas när deras uppgifter ska delas, oavsett var och hur uppgifterna ska användas. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK rekommenderar att jordbrukarna ges incitament att bidra och att de erfar tydliga och direkta fördelar, utöver rådgivningstjänster, med att dela sina uppgifter, såsom ekonomiska fördelar eller tillgång till riktade ansökningsomgångar finansierade av EU-medel. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Uppgifter som samlas in för ISJH får under inga omständigheter användas för att kontrollera och bestraffa jordbrukare. Om denna princip äventyras bör jordbrukarna ha möjlighet att avstå från att tillhandahålla uppgifter, även om detta i hög grad kommer att hämma användningen av ISJH som ett politiskt verktyg. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Den allmänna strategin i ISJH består i att utnyttja digital teknik. Av detta skäl rekommenderar EESK att mer görs för att bygga upp ett gemensamt dataområde för jordbruket i syfte att främja samägande av data och datakooperativ. EESK anser att det saknas en gemensam metod för att säkerställa jämförbarhet samt en gemensam användning av uppgifter inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK föreslår att ett särskilt, integrerat program tas fram för digitalisering av den jordbruksbaserade livsmedelssektorn, eftersom en del jordbrukare redan är skyldiga att samla in miljörelaterade uppgifter för att kunna sälja sina produkter och för att uppgifter genereras i autonoma och smarta apparater eller sensorer. Digital delaktighet och kompetens samt underlättad tillgång till uppgifter, hårdvara och programvaruteknik bör tas i beaktande. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK föreslår att mer bör göras för att tillhandahålla telefoni- och bredbandstäckning i landsbygdsområden och minska antalet områden med dålig täckning. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Slutligen rekommenderar EESK att kommissionen och medlemsstaterna säkrar finansieringen för genomförandet av ISJH och att de insamlade uppgifterna bör beakta prisvolatilitet och olika kriser i den jordbruksbaserade livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

1.9

2.   Inledning

| 2.1 | Mot bakgrund av strategin från jord till bord (1) planerar kommissionen att omvandla informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) till ett informationssystem för jordbruksföretagens hållbarhet (ISJH) i syfte att samla in hållbarhetsdata, förbättra rådgivningstjänster och ge återkoppling till jordbrukarna. Uppgifterna kommer att samlas in på gårdsnivå enligt särskilda kriterier och en viss periodicitet i alla medlemsstater. ISJR kommer att anpassas för att säkerställa en effektiv uppgiftsinsamlingsprocess i ISJH. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Varje medlemsstat kommer att upprätta en särskild plan för att säkerställa att de rapporterande företag som väljs ut står för ett representativt urval av uppgifter. Jordbruksföretag kommer att klassificeras på ett enhetligt sätt och uppgiftsinsamlare, såsom bokföringsbyråer, kommer att delta i processen, vilken samordnas på medlemsstatsnivå av ett sambandskontor. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | De uppgifter som lämnas av jordbruksföretagen kommer att användas för att karakterisera det rapporterande företaget, för att bedöma företagets inkomster och ekonomiska, miljömässiga och sociala hållbarhet samt för att genom kontroller på plats kontrollera riktigheten i uppgifterna. |
| --- | --- |

2.3

3.   ISJH:s funktionalitet

| 3.1 | EESK stöder omvandlingen av ISJR till ISJH och är av åsikten att samma uppgifter inte bör samlas in flera gånger, eftersom vissa medlemsstater redan samlar in en del sociala och miljörelaterade uppgifter, och att man bör säkerställa att det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) kopplas samman med uppgifter som härrör från genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) samt Eurostat, i synnerhet när det gäller miljörelaterade och sociala uppgifter. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Datadelning mellan ISJH och diverse aktörer, såsom förvaltningar, statistikmyndigheter och privata organ, bör ske på ett kontrollerat och anpassat sätt. Främjande av digital teknik som redan har utvecklats och finansierats av EU (FAIRshare (2), Horisont-projekten osv.) kan bidra till att förbättra jordbruksföretagens förvaltning och användningen av digital teknik på gårdsnivå. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Eftersläpningen mellan uppgiftsinsamlingen och uppgiftsbehandlingen får inte påverka kvaliteten på ISJH-nätverket och de rådgivningstjänster som tillhandahålls jordbrukarna. Jordbrukarna bör få kännedom om de fall då deras uppgifter används för ytterligare ändamål med anknytning till ISJH, såsom forskning, innovation, utbildning osv., och ge sitt samtycke till detta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Jordbrukarnas intressen bör beaktas när det kommer till dataskydd, respektive regler i den allmänna dataskyddsförordningen (3) och uppgifter från sensorer, förtroende för användningen av uppgifterna, förfaranden för kontroller och motvikter, ägarförhållanden, integritet och produktionsrättigheter eller öppenhet, och jordbrukarna bör gagnas av uppgiftsinsamlingen. Minskad byråkrati borde vara en ständig prioritet. Det behövs tydliga metoder på EU-nivå för att uppmuntra jordbrukare i detta avseende. Man bör överväga att involvera jordbrukarorganisationerna. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK anser att man bör ta hänsyn till hållbarheten i genomförandet av systemet och arbetsvillkoren för de personer som deltar i genomförandet av ISJH på områdena insamling, hantering, lagring och databehandling. EESK hänvisar till sitt yttrande om digitalisering och hållbarhet (4): de mest energieffektiva datacentralerna måste vara normen och nya datacentraler måste drivas till 100 % på förnybar energi. Särskilda kriterier för hållbarhet i processen och arbetsvillkor för uppgiftsinsamlare bör fastställas av kommissionen och beaktas i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ISJH bör inte vara ett instrument enbart ämnat för offentliga myndigheter vid utarbetandet av offentlig politik, utan bör även ta hänsyn till behoven hos arbetsmarknadens parter, forskningsenheter, universitet, jordbrukare och icke-statliga organisationer. ISJH skulle kunna bidra till att jordbrukare i större utsträckning tar del av det finansiella systemet (krediter osv.). ISJH bör regelbundet tillhandahålla översikter över europeiskt, nationellt och regionalt jordbruk samt över de olika typerna av jordbruk. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Alla EU:s jordbrukare bör i den mån de vill ha möjlighet att bidra till ISJH, med beaktande av representativitet, budgetbegränsningar och ISJH:s mål. Det bör vara möjligt för jordbruksföretag som inte ingår i urvalet att på frivillig basis bidra till ISJH, på grundval av anpassade, specifika kriterier och metoder. Jordbrukarna bör inte vara skyldiga att lämna uppgifter till ISJH och inga påföljder får förekomma. Självhushållsjordbruk och delvis självhushållande jordbruk bör också beaktas. De insamlade uppgifterna bör delas upp enligt produkttyp (ekologisk osv.). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | En modern och innovativ insamling och behandling av uppgifter baserad på artificiell intelligens, sakernas internet, automatisk validering, OCR-program eller infrastruktur för fjärrinsamling av data bör övervägas i syfte att göra ISJH effektivare, jämte geospatiala data som genereras genom det europeiska rymdprogrammet. En tydlig koppling bör upprättas mellan ISJH, GJP och det europeiska öppna forskningsmolnet. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ISJH bör vara utformad på så vis att medlemsstaternas olika lagstiftningar beaktas, särskilt när det gäller miljörelaterade och sociala aspekter. Den bör även vara tillräckligt flexibel för att kunna införliva nya indikatorer. Sambandskontor, medlemsstaternas kontor och kommissionens generaldirektorat för jordbruk måste samarbeta effektivt för att ISJH ska lyckas. Miljörelaterade och sociala uppgifter bör tillmätas samma betydelse som ekonomiska uppgifter, och detsamma gäller små och stora jordbrukare samt olika regioner. Öppenheten och viljan att bidra till ISJH varierar mellan medlemsstaterna, och känslighetsnivå samt en del aspekters exakta värde bör tas i beaktande. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK föreslår att man gör en tydlig åtskillnad mellan de uppgifter som måste samlas in årligen och de som behövs med några års mellanrum. Olika kännetecken, källor, format, dimensioner och detaljnivåer för uppgifter är en utmaning för ISJH, eftersom samma uppgifter inte bör samlas in flera gånger. Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller kostnadsstrukturer för insamling av uppgifter och därför behövs en större flexibilitet. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Uppgiftsinsamlingen bör ta hänsyn till de olika kriserna och den ökade prisvolatilitet som håller på att bli en konstant variabel i den jordbruksbaserade livsmedelskedjan. Kriget i Ukraina späder på denna volatilitet, och livsmedelsspekulationen sätter press på leveranskedjorna. De finansiella medel som tilldelas ISJH bör garanteras av kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK föreslår att man inrättar ett europeiskt rådgivande organ, med det civila samhällets deltagande. Det bör tillsättas på grundval av transparenta kriterier i syfte att övervaka insamlingen av uppgifter och besluta om uppgiftsanvändning samt strategiska förändringar av datakrav, med beaktande av samhällsutmaningarna och dynamiken i dataefterfrågan. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK föreslår vidare att man i ISJH bör integrera uppgifter om jordbruksmetoder, närmare bestämt när det gäller markförvaltning, växtskydd, växtnäring, djurhälsa och djurskydd. ISJH bör resultera i att bästa praxis för jordbruket samlas in och sprids i synnerhet på miljöområdet och det sociala området (utbildning, exempel på bra verktyg, god praxis, utbyte mellan rådgivare osv.). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Uppgifter om klimatförändringar, jordens beskaffenhet och koldioxidbindning, de bekämpningsmedel som används, vatten- och luftkvalitet, energi samt biologisk mångfald bör behandlas som miljörelaterade uppgifter och ska samlas in av jordbrukare eller genom andra instrument som är kompatibla med ISJH. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Arbetsvillkor, avtalstyper, hälsa och säkerhet (befintlig plan för hälsa och säkerhet på gårdsnivå, antalet tillbud inklusive bland egenföretagare), sociala grundvillkor i förhållande till den gemensamma jordbrukspolitiken, antalet egenföretagare samt antalet tillfälligt anställda/säsongsarbetare samt färdigheter och löner bör behandlas som sociala uppgifter och ska samlas in av jordbrukare eller genom andra instrument som är kompatibla med ISJH. Man bör även alltid se till att de insamlade uppgifterna används på så vis att de bidrar till att övervaka hur vi närmar oss uppnåendet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESK föreslår att man fäster särskild uppmärksamhet vid kvinnor och ungdomar med tanke på att de är avgörande för den framtida landsbygdsutvecklingen. Bättre tillgång till möjligheter, stabila anställningsavtal, anpassade offentliga tjänster och hög livskvalitet är aspekter som ISJH indirekt kan bidra till. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt uppgifter från gårdar med internationell verksamhet eftersom gårdarnas förvaltning blir alltmer komplex och för att en del av dem också har produktion i tredjeland. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | När det gäller genomförandet av ISJH-lagstiftningen bekymrar sig EESK över förslaget att kommissionen ska ges befogenhet att anta ett stort antal delegerade akter (t.ex. om datahantering, jordbruksföretagens identifikationsnummer, användning av data eller tillgång till och överföring av primärdata). Detta bör begränsas så mycket som möjligt och snarare ske genom genomförandeakter. |
| --- | --- |

3.17

4.   ISJH:s bidrag till att förbättra jordbruksföretagens miljömässiga, ekonomiska och sociala resultat samt öppenhet och rättvisa i leveranskedjan för den jordbruksbaserade livsmedelssektorn

| 4.1 | ISJH skulle kunna vara ett instrument som bidrar till att förbättra jordbruksförvaltningen genom att man i den utvecklar verktyg för beslutsstöd i syfte att förbättra jordbruksföretagens resultat (bland annat genom att främja precisionsjordbruk) genom insamling och analys av uppgifter om jordbruksföretag. Medlemsstaterna bör vägledas i denna riktning. De rådgivningstjänster som härrör från ISJH skulle kunna gynnas av en förbättrad integrering av dataset i syfte att tillhandahålla väl underbyggda råd gällande olika hållbarhetsaspekter (ekonomiska, miljömässiga, sociala). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Uppgifter som samlas in på gårdsnivå används delvis för att förbättra jordbruksföretagens potential och hållbara resultat. Jordbrukarna måste ha kontroll över sina uppgifter och de bör få hjälp och råd att använda sina uppgifter för att kunna arbeta mer exakt, effektivt och hållbart i syfte att främja hållbara jordbruksmetoder. Uppgifterna bör användas för det specifika ändamål som de har samlats in för. Medlemsstaterna bör åta sig att stå fast vid detta och kommissionen bör utfärda tydliga rekommendationer samt ta fram öppna programvarulösningar som är anpassade till jordbruksföretagens ekosystem. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK föreslår att man utarbetar ett gemensamt dataområde, baserat på en förtroendemärkning för offentliga uppgifter om jordbruksbaserade livsmedel i EU, för en bättre och effektivare strategi för leveranskedjorna. Konkreta mål bör fastslås i varje medlemsstat. Samägande av data, datakooperativ för jordbruket och utveckling av partnerskap för ett uppgiftsbaserat jordbruk förutsätter särskilda finansiella resurser och en särskild strategi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Det saknas en gemensam metod för att säkerställa jämförbarhet och en gemensam användning av uppgifter inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn. Konkreta åtgärder bör vidtas med deltagande av medlemsstaterna i detta avseende, eftersom vissa jordbrukare är skyldiga att samla in uppgifter för att kunna sälja sina produkter till detaljhandlare. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK föreslår att ISJH skulle kunna bidra till att öka insynen i hela jordbruksföretagets ekosystem och därför bör vara kompatibelt med andra databaser, som omfattar uppgifter om leveranskedjan eller analyserar separata dataset tillsammans. Detta för att kunna övervaka fördelningen av mervärdet och säkerställa en rättvis behandling av alla aktörer i livsmedelskedjan. ISJH bör tillhandahålla grundläggande nyckelprestationsindikatorer, som är kopplade till jordbruksföretagens resultat men även till den regionala situationen och produktsituationen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ISJH bör bidra till en smart, innovativ och hållbar jordbruksförvaltning, förbättra jordbruksförvaltningen och jordbruksproduktionen och upprätta kopplingar till exogena variabler i jordbruksproduktionen (väder osv.). Jordbrukare och kooperativ bör involveras mer i forskningsprojekten, och EU-medel skulle kunna avsättas specifikt till digitaliseringen av den jordbruksbaserade livsmedelssektorn. På grund av sektorns särskilda art bör en riktad ansökningsomgång utlysas med deltagande av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.6

5.   ISJH:s bidrag till digitaliseringen av jordbruket och den jordbruksbaserade livsmedelssektorn

| 5.1 | Jordbrukets anammande av digital teknik går långsamt – det är en av de minst digitaliserade sektorerna och det finns betydande skillnader mellan länder, regioner och jordbruksföretag i detta avseende. Digital delaktighet är ett enormt problem, och bör hamna i fokus så att ojämlikheten kan minska. I en mer digitaliserad jordbruksbaserad livsmedelssektor ökar insynen i leveranskedjan samt minimeras risken för livsmedelsspekulation. EESK föreslår att ett särskilt, integrerat program för digitalisering av den jordbruksbaserade livsmedelssektorn inrättas med hjälp av ett samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna och det civila samhället. Särskilda program bör underlätta tillgången till maskin- och programvaruteknik för medlemsstaterna, och i synnerhet för småbrukare, eftersom den digitala omställningen är en prioritet. Förnyade programvarulicenser för program som används för att samla in och dela uppgifter bör regelbundet täckas. Även om EU-medel kan användas till detta är medlemsstaternas deltagande en viktig faktor. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Autonoma och smarta apparater eller sensorer genererar uppgifter och kan bidra till beslutsprocessen på gårdsnivå samt konsolidera datahanteringen inom leveranskedjan. Sammankoppling och interoperabilitet mellan aktörer i leveranskedjan jämte geospatiala data bör bidra till att småbrukare deltar på marknaden och att leveranskedjorna konsolideras. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Det är viktigt att i synnerhet små jordbruksföretags kapacitet att samla in, dela, förvalta och använda uppgifter konsolideras i syfte att bättre integrera jordbrukare i leveranskedjorna och för att förbättra jordbruksföretagens effektivitet. Dessa kostnader bör täckas av GJP, och särskilda åtgärder bör inkluderas i medlemsstaternas strategiska planer. Bristande kunskaper om digitala processer i små jordbruksföretag måste hanteras varsamt, och GJP och andra relevanta politikområden bör ständigt satsa på att förbättra de digitala kunskaperna. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Insamling av sociala och miljörelaterade uppgifter bör inte vara en isolerad process eller en extra uppgift, utan en pågående verksamhet på gårdsnivå, oavsett storlek eller typ, och medlemsstaterna bör stödja denna kontinuerliga verksamhet. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESK är oroad över att efterfrågan på uppgifter och digitaliseringen inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn skulle kunna orsaka prisdiskriminering och spekulation på råvarumarknaderna. Datamarknadens koncentration till ett litet antal företag måste hanteras på så vis att datasuveränitet garanteras. Dessutom måste datadelning mellan aktörer i leveranskedjan ske på ett rättvist, transparent och icke-diskriminerande sätt, så att ISJH kan bidra till att leveranskedjan blir mer rättvis och att de indirekta utsläppen minskar. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Att skapa en ram för datademokrati och en balanserad förhandlingsposition när det gäller fördelarna med data inom de jordbruksbaserade livsmedelssektorerna bör alltid stå i fokus. EESK välkomnar att ett identifikationsnummer för jordbruksföretag införs och pekar på behovet av större tydlighet när det gäller dataskydd, ägande, ansvar och portabilitet inom jordbruket. Man bör säkerställa att fördelarna kopplade till uppgifterna fördelas rättvist, på grundval av ömsesidighet, mellan de som bidrar med uppgifter och de som sammanställer dem och att ISJH-uppgifterna har en god upptäckbarhet. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Informationskampanjer som belyser vikten av uppgifter för jordbruksföretagens ekonomiska, sociala och miljömässiga resultat, särskilt för små jordbruksföretag, behövs för att stärka förtroendet och öka förståelsen för hur uppgifter bidrar till framtida offentlig politiks relevans och effektivitet. Aktörerna inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorns leveranskedjor bör ha tillgång till plattformar för öppna data för att säkerställa jämförbarhet och transparens inom produktleveranskedjan. ISJH skulle kunna leda till att jordbrukare motiveras att använda digitala plattformar i syfte att lättare delta i leveranskedjorna och för att överföra bästa praxis. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Digital kompetens bör ständigt främjas, särskilt när det gäller små jordbruksföretag och äldre jordbrukare, parallellt med fortbildning riktad till uppgiftsinsamlare. Utbildning, praxis och kampanjer på cybersäkerhetsområdet bör ständigt vidareutvecklas. Även om framsteg har gjorts inom digitaliserings- och datasektorn behövs mer användarvänliga system. EESK betonar behovet av att säkerställa bredbandstäckning och digitalisering, som en förutsättning för precisionsjordbruk och robotteknik, och av att stödja investeringar i hållbar teknik. Man bör överväga att upprätta en tydlig koppling mellan ISJH och Fonden för ett sammanlänkat Europa, men också till bredbandsfonden för ett sammanlänkat Europa. |
| --- | --- |

5.8

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande ”Från jord till bord: en strategi för hållbara livsmedel” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 268).

1

(2)  https://www.h2020fairshare.eu/

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1)

3

(4)  EESK:s förberedande yttrande ”Digitalisering och hållbarhet – status quo och behovet av åtgärder ur det civila samhällets perspektiv” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 187).

4

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/171

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En handlingsplan för solidaritetskorridorer mellan EU och Ukraina för att underlätta Ukrainas jordbruksexport och bilaterala handel med EU

(COM(2022) 217 final)

(2023/C 75/25)

| Föredragande: | Marcin NOWACKI |
| --- | --- |

Föredragande:

Marcin NOWACKI

| Remiss | Europeiska kommissionen, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 4.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 156/12/17 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 28.6.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

4.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

156/12/17

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) framhåller att Ryska federationens oprovocerade militära aggression mot Ukraina har lett till att en betydande del av infrastrukturen har förstörts och till en blockad av kusthamnar och farleder, vilket har medfört att Ukrainas utrikeshandel kollapsat. Det är därför nödvändigt att undersöka alternativa handelsvägar med användning av väg- och järnvägstransporter mellan EU och Ukraina. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och rådet att vidta åtgärder för att förbättra tullklareringen vid gränsövergångsställena genom att öka antalet tjänstemän och stärka samarbetet mellan tjänstemän från EU och Ukraina. Dessa åtgärder bör vara en fortsättning på den trend som redan utvecklas i vissa EU-länder. Polen har till exempel öppnat särskilda körfält för godstrafik vid gränsövergångsställena Korczowa-Krakowiec och Dorohusk-Jagodzin. Det bör också framhållas att EU-länderna och Ukraina måste samarbeta för att förbättra tullklareringen, bland annat genom att alla berörda myndigheter genomför tullklareringen samtidigt och följer samtliga förfaranden i både EU:s medlemsstater och Ukraina. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Det är värt att notera att en av de senaste viktiga insatserna för att öka handeln landvägen är undertecknandet av två avtal mellan EU, Ukraina och Moldavien om att liberalisera de vägtransporterna av ukrainska varor till EU via Moldavien. Avtalen om vägtransporter kommer att bidra till denna insats genom att underlätta godstransporter på väg mellan EU och Ukraina och Moldavien, vilket kommer att göra det möjligt för transportföretag från Ukraina, Moldavien och EU att transitera genom och bedriva trafik mellan sina territorier utan att behöva erhålla tillstånd för denna trafik. Avtalet mellan EU och Ukraina innehåller också bestämmelser om erkännande av ukrainska körkort och certifikat om yrkeskvalifikationer (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Det finns ett brådskande behov av investeringar i infrastruktur för att öka antalet gränsövergångsställen och möjliggöra handel via järnväg. Dessa investeringar kan endast göras med stöd av EU-medel. För att öka transportvolymen krävs det stöd till investeringsprocessen, betalningsgarantier och försäkringar för företagare som är involverade i godstransporter mellan EU och Ukraina. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK framhåller behovet av ett nära samarbete med ukrainska partner, inte bara kring att genomföra investeringsprocessen och förbättra förfarandena för godstransporter, utan även kring att göra det möjligt för ukrainska arbetstagare att arbeta i EU. Detta gäller både partner på myndighetsnivå och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK konstaterar att kommissionen i sitt meddelande gör en korrekt bedömning av de betydande påfrestningarna i handeln mellan EU och Ukraina och orsakerna till dessa. Den pågående väpnade konflikten på ukrainskt territorium till följd av Rysslands fullständigt orättfärdiga invasion har gett upphov till omfattande förstörelse av Ukrainas infrastruktur och en blockad av dess kusthamnar vid Svarta havet, vilket lett till att landet skurits av från sina möjligheter till internationell handel. |
| --- | --- |

1.6

2.   Bakgrund

| 2.1 | Detta yttrande är ett svar på meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”En handlingsplan för solidaritetskorridorer mellan EU och Ukraina för att underlätta Ukrainas jordbruksexport och bilaterala handel med EU” (2) av den 12 maj 2022. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | En av de viktigaste varor som Ukraina producerar och exporterar till EU och många länder i Afrika och Asien är livsmedel, framför allt spannmål. Ukraina är en av de största livsmedelsproducenterna. Blockaden av dess utrikeshandel innebär en betydande minskning av utbudet av många livsmedelsprodukter i EU och runt om i världen. Sammantaget producerar Ukraina och Ryssland 10 % av världens vete och står för 30 % av världshandeln med vete. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK välkomnar kommissionens förslag om att inrätta alternativa och optimerade logistikvägar – nya ”solidaritetskorridorer mellan EU och Ukraina” – för att möjliggöra handel med jordbruksprodukter från Ukraina och bilateral utrikeshandel. Korridorerna kommer också att ge Ukraina tillträde till europeiska handelsvägar via kusthamnar, vilket kommer att göra det möjligt för vårt östra grannland att delta i den globala handeln. Det råder dock allmän enighet om att export över land endast kan kompensera för mellan en tredjedel och hälften av vad Ukraina normalt sett exporterar via Svarta havet. Dessutom är kostnaderna för landtransporter till Europa mycket högre än för export med fartyg via Svarta havet. Ukrainas export är dessutom begränsad inom EU:s inre marknad. Detta innebär dels förlorade möjligheter för jordbrukarna och dels att många länder i Afrika och Asien inte får hjälp med livsmedelsförsörjningen, vilket det finns ett akut behov av. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Öppnandet av en säker korridor för spannmål i Svarta havet kan vara en god nyhet för länder som importerar livsmedel och för ukrainska jordbrukare. Huruvida detta kommer att bli verklighet är dock ännu oklart eftersom förtroendet för Ryssland är lågt. Dessutom står vi inför en period med höga bränsle- och gödselpriser. En stor del av Ukrainas jordbruksmark kontrolleras av Ryssland eller riskerar att utsättas för ryska attacker. Om jordbrukarna inte längre kan bedriva jordbruk på grund av höga kostnader och dålig säkerhet kan det hända att de slutar med sin verksamhet, vilket innebär ytterligare påfrestningar för den internationella livsmedelstryggheten och förlust av arbetstillfällen. Det finns ett brådskande behov av lösningar och ingen tid att förlora. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESK noterar att kommissionen korrekt identifierar ”flaskhalsarna”, dvs. de mest problematiska områdena som försvårar handeln mellan EU och Ukraina, och föreslår flera åtgärder för att lösa de problem som identifieras. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | De största svårigheterna när det gäller möjligheterna att utveckla handeln mellan EU och Ukraina rör infrastrukturfrågor. Därför måste snabbt investeringar göras för att hålla gränsövergångarna öppna och underlätta järnvägstransporter mellan Ukraina och EU:s medlemsstater. Det är nödvändigt att inrätta ett samarbete mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna samt Ukraina och Moldavien – som kan spela en aktiv roll i godstransporten – samt att stärka detta samarbete. |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Det är svårt att uppskatta de skador som orsakats av Rysslands invasion av Ukraina, i synnerhet som vi inte vet hur länge kriget kommer att pågå. Man bör dock redan nu börja planera för Ukrainas återuppbyggnad, och landets ekonomiska utveckling och integrering i EU:s ekonomiska ekosystem. Ett viktigt steg mot Ukrainas återuppbyggnad var Luganokonferensen, som hölls den 4–5 juli 2022. Detta är desto viktigare eftersom stats- och regeringscheferna i EU-medlemsstater den 23 juni 2022 beslutade att bevilja Ukraina status som kandidatland. Den av kommissionen föreslagna planen att inrätta ”solidaritetskorridorer” för att öka handeln mellan EU och Ukraina är utan tvekan ett mycket viktigt steg mot detta mål. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ukraina har 18 hamnar från vilka varor kan exporteras till europeiska länder och andra delar av världen. Enligt färsk information från Ukraina har 15 av dem blockerats. Endast tre hamnar är i drift: Reni, Izmajil och Ust-Dunajsk. Ryssland har också hindrat nästan 80 utländska fartyg med besättning från att avgå. Ukrainska källor uppger att endast 400 000 ton gods lämnade hamnarna i mars. I maj ökade godstransporterna genom hamnarna och nådde 1,3 miljoner ton (3). Detta är dock bara en droppe i havet jämfört med vad som behövs. Ett avtal enligt vilket Ryssland ska tillåta handelsfartyg att lämna ukrainska hamnar har skapat förhoppningar om ökad handel till havs. De första fartygen med ukrainsk spannmål har redan lämnat hamnen i Odessa. Det bör betonas att avtalet med Ryssland är bräckligt och att hamnarna när som helst åter kan blockeras helt och hållet. (4) |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ukraina är när allt kommer omkring en av världens största livsmedelsproducenter. Omkring hälften av den globala exporten av solrosolja, 16 % av majsen och 10 % av vetet kommer från Ukraina. Landet är också en viktig producent och exportör av andra spannmåls- och livsmedelsprodukter (5). Livsmedelsexporten är en viktig inkomstkälla för Ukraina och genererade år 2021 27,7 miljarder US-dollar (6). Ukrainska jordbruksprodukter säljs i Sydostasien, Mellanöstern och Afrika. Till de största importörerna av dessa varor hör också EU-länder såsom Spanien, Nederländerna och Italien. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Före Rysslands invasion av Ukraina gick omkring två tredjedelar av Ukrainas export sjövägen. Spannmål exporterades då nästan uteslutande sjövägen och vegetabiliska oljor till mer än 90 % (7). Blockaden av kommersiella kusthamnar vid Svarta havet påverkar direkt den internationella livsmedelstryggheten och den ekonomiska situationen i många länder runt om i världen. De begränsade livsmedelsleveranserna från Ukraina är och kommer utan tvekan att fortsätta vara en viktig faktor i prisinflationen i hela EU. Skörden har försvårats av kriget eftersom ryska trupper har stulit grödor i de ockuperade områdena. Dessutom har de minerat området och bränt åkrar. Mot bakgrund av detta är Ukrainas skörd betydligt lägre än under tidigare år. I kombination med svårigheterna att exportera kan detta leda till svält i många regioner i världen. Dessutom uppskattas det att omkring 30 % av de områden i Ukraina som producerar vete nu kontrolleras av Ryssland (augusti 2022). Produktionsstatusen i de ockuperade områdena är oklar: vem kontrollerar dessa leveranser och kan de fortfarande nå världsmarknaderna? När kriget bröt ut uppskattades det vidare att 20–25 miljoner ton spannmål från skörden 2021 hade kvarhållits i Ukraina. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Dessa problem rättfärdigar till fullo kommissionens förslag att inrätta ”solidaritetskorridorer”. EESK påpekar dock att kommissionens förslag bör omfatta åtgärder för att öka investeringssäkerheten, utöver åtgärder för att utöka kapaciteten för gränspassage. |
| --- | --- |

3.5

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Samordning av det arbete som utförs av tullmyndigheterna i EU:s medlemsstater och Ukraina

| 4.1.1 | Gemensamma tullkontroller vid EU:s gräns till Ukraina är inget nytt. En liknande mekanism användes under EM i fotboll 2012. Mer än en miljon människor passerade gränsen mellan Polen och Ukraina under mästerskapet. De särskilda förfarandena omfattade då emellertid endast rörlighet för personer, inte varor. Samordningen mellan tullmyndigheterna har dock gjort det möjligt att öka gränsövergångsställenas kapacitet. De särskilda omständigheter som orsakats av Rysslands invasion av Ukraina motiverar utan tvekan att liknande åtgärder övervägs när det gäller rörlighet för varor. Det råder inget tvivel om att tullkontroller vid gränsövergångsställena till Ukraina är nödvändiga. EESK rekommenderar dock att de genomförs på ett och samma ställe och samtidigt av tjänstemän från EU:s medlemsstater och Ukraina som samarbetar fullt ut på ett helt samordnat sätt. |
| --- | --- |

4.1.1

4.2   Ökning av gränsövergångsställenas kapacitet. Vägtransportlösningar. Öppnande av nya gränsövergångsställen och körfält för klarering av varor, i synnerhet jordbruksbaserade livsmedelsprodukter

| 4.2.1 | Att öppna gränsövergångsställen och öka deras kapacitet är avgörande för att möjliggöra ett fritt varuutbyte mellan EU:s medlemsstater och Ukraina. Denna trend framträder i de länder som gränsar till Ukraina och bör stödjas, även ekonomiskt, genom investeringar i nödvändig infrastruktur. Det är nödvändigt både att öka de befintliga gränsövergångsställenas kapacitet, t.ex. genom att öka antalet tulltjänstemän, och att öppna nya gränsövergångsställen på platser där detta är möjligt, i synnerhet för klarering av varor. Ett exempel som bör nämnas är Polen, som har ökat kapaciteten för varuutbyte vid gränsövergångarna Korczowa-Krakowiec och Dorohusk-Jagodzin. Tack vare utbyggnaden och användningen av befintlig infrastruktur har Polen på kort tid minskat väntetiden för klarering av varor vid andra gränsövergångsställen. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Det är värt att notera att det finns möjlighet att använda kusthamnar inte bara i Polen utan även i de baltiska länderna för handeln med ukrainskt spannmål. Det är nödvändigt att använda järnvägsnätet i Polen på ett effektivt sätt och göra det möjligt för ukrainska myndigheter och företag att använda hamnar i Polen, Litauen, Lettland och Estland. Det är viktigt att nämna att en betydande mängd ukrainskt spannmål lagras i magasin vid gränsen mellan Polen och Ukraina. Det finns således fortfarande hinder för handelslogistiken som måste undanröjas. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Det bör noteras att kommissionen också föreslår att förhandlingar inleds om att ingå ett avtal mellan Europeiska unionen och Ukraina om godstransporter på väg. Efter dess inledande giltighetstid skulle det kunna fortsätta att gälla så länge som Rysslands militära angrepp på Ukraina fortsätter att ha allvarliga konsekvenser för transportinfrastrukturen och transportverksamheten. Det bör dock betonas att företagsklimatet i Ukraina och EU skiljer sig avsevärt åt. Det är därför mycket viktigt att ett eventuellt avtal mellan EU och Ukraina innehåller en färdplan för ändringar av regelverket i Ukraina så att konvergens uppnås mellan bestämmelserna i landet och europeiska standarder, inbegripet rörlighetspaketet. Annars kan ukrainska transportföretag få en betydande konkurrensfördel jämfört med sina europeiska konkurrenter, vilket kan få allvarliga ekonomiska konsekvenser för den europeiska transportindustrin. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | I åtgärd 4 efterlyser kommissionen att man prioriterar transporter av Ukrainas export av jordbruksprodukter till godskorridorer med bästa tillgängliga kapacitet. Denna åtgärd är viktig ur administrativ synvinkel. Det bör dock betonas att privata transportaktörer utan extra ekonomiska incitament och lämplig försäkring kanske inte är villiga att ta de risker som är förknippade med transport av jordbruksprodukter. Privata företag kommer att vägledas av principen om vinstmaximering och riskminimering och kan i stället för att transportera jordbruksprodukter från Ukraina välja andra varor eller en helt annan verksamhet. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | EESK välkomnar att kommissionen med rätta framhåller att de många hindren för att ukrainska chaufförer ska kunna arbeta i EU måste undanröjas. Gemensamma åtgärder bör vidtas med de ukrainska partnerna för att göra det möjligt för ukrainska medborgare att arbeta i europeiska transportföretag och fritt passera gränserna. De europeiska transportföretag som är verksamma i regionen lider nämligen av en betydande brist på arbetskraft. Många ukrainska medborgare arbetade före kriget i EU-länder, men tvingades efter krigsutbrottet återvända till sitt hemland. De kan för närvarande inte lämna Ukraina för att arbeta i EU, vilket påverkar de europeiska företagens situation. |
| --- | --- |

4.2.5

4.3   Järnvägsförbindelser mellan EU och Ukraina

| 4.3.1 | Kommissionen framhåller med rätta problemen när det gäller godstransport på järnväg. I EU används en spårvidd på 1 435 mm och i Ukraina 1 520 mm. Därför kan man inte köra europeiska godståg på ukrainska spår och vice versa. Kommissionen pekar dock på praxisen att byta ut vagnars boggier, vilket kanske inte alltid är tillräckligt. Det bör understrykas att ukrainska vagnar ibland är bredare än de som används i Europa, vilket kan medföra att de inte kan färdas på europeiska spår. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | I åtgärd 5 åtar sig kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna och industrin för att identifiera de viktigaste omlastningscentralerna/platserna för ändrade spårvidder vid och bortom gränserna mellan EU och Ukraina för att fastställa de volymer som kan omlastas dagligen för bulktransporter och genom containertransporter. Det bör påpekas att EU:s samordningsstöd bör omfatta mer än transporterna och även bör inbegripa spedition. Ukrainska företag har för närvarande stora problem med att bygga upp nya logistikkedjor (bokning av gränsterminaler och organisering av järnvägstransporter, bokning av hamnterminaler, avtal med rederier). De levererar ofta spannmål endast till gränsen, vilket skapar flaskhalsar. Problemet skulle kunna lösas genom storskaliga evenemang och mekanismer för matchning (även online), t.ex. att koppla samman ukrainska exportörer med europeiska speditörer och logistikföretag. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Genomförandet av solidaritetskorridorer kräver flera investeringar i infrastruktur, särskilt järnvägar. Ett anmärkningsvärt exempel är utbyggnaden av den europeiska järnvägsinfrastrukturen inom den föreslagna korridoren Polen–Ukraina–Rumänien på linjen Gdańsk–Lublin/Przemyśl–Lviv–Tjernivtsi–Suceava–Constanța. Projektet skulle kunna vara en östlig gren av den nya TEN-T-korridoren mellan Östersjön, Svarta havet och Egeiska havet, som diskuteras som en del av den regelbundna översynen av TEN-T-nätet. När de nödvändiga investeringarna i Polen har gjorts, t.ex. Polens centrala transportknutpunkt och anpassningen av höghastighetsjärnvägarna till godstransport, kommer detta sannolikt att vara den snabbaste vägen för att transportera gods från Ukraina till de baltiska kusthamnarna. Genom att järnvägsinvesteringar görs som en del av TEN-T-nätet kommer Moldavien att kunna få en bättre anslutning till EU och fler vägar att öppnas för godstransport till Odessa och Chișinău. |
| --- | --- |

4.3.3

4.4   Ekonomiskt stöd och riskminskning för företagare

| 4.4.1 | Återuppbyggnaden av Ukraina kräver mycket stora investeringar. En betydande del av landets infrastruktur och jordbruk har förstörts till följd av kriget. Dessa investeringar kräver finansieringskällor och betalningsgarantier för att skapa säkerhet i fall där investeraren inte kan betala uppdragstagaren. Därför måste EU-medel inbegripas för att stödja entreprenörer som gör investeringar i Ukraina. Med höga kostnader för bränsle, gödsel och försäkringar kommer många jordbrukare inte att riskera investeringar. Många jordbruk i ockuperade områden kommer att överges, vilket innebär att det inte kommer att finnas någon sysselsättning för befolkningen och ingen livsmedelsproduktion. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Kommissionen påpekar med rätta att ägare av godsvagnar i EU är tveksamma till att låta sin rullande materiel och sina fordon komma in i Ukraina. Ukrainas svar på dessa problem är ett regeringsdekret där landet åtar sig att täcka kostnaderna i samband med förlust av vagnar eller pråmar. Dekretet innebär dock inte att försäkringsriskerna kompenseras och gäller inte för vägtransporter. En del europeisk rullande materiel kommer för närvarande in i Ukraina, men mängden är alltjämt begränsad. Det är rimligt att stödja EU i samarbete med Ukraina och anslå särskilda medel till detta instrument. Riskerna till följd av krigföringen på ukrainskt territorium har en mycket betydande inverkan på företagens vilja att bedriva godstrafik mellan EU och Ukraina (även när det gäller vägtransport). |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Kommissionen hänvisar på ett antal ställen till behovet av betydande investeringar, t.ex. i anläggning av järnvägsförbindelser eller i infrastruktur för godsomlastning eller lagringsinfrastruktur. Det bör dock noteras att en stor utmaning när det gäller privata investeringar i spannmålsinfrastruktur (terminaler, silor, inköp av vagnar och rullande materiel, uppbyggnad av hamnkajer) är osäkerheten under kriget och således risken för alltför stora investeringar. Med tanke på problemets globala dimension finns det goda grunder för uppmaningarna till stater och internationella organisationer att stödja inrättandet av finansieringsinstrument som täcker privata företags risk vid viktiga investeringar i infrastruktur för transport och lagring av spannmål. Möjliga intressenter är Europeiska investeringsbanken eller andra utvecklingsbanker i länderna i regionen. |
| --- | --- |

4.4.3

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Supporting Ukrainian exports and improving connections to the EU: EU strengthens cooperation with Ukraine and Moldova (europa.eu)

1

(2)  COM (2022) 217 final.

2

(3)  https://ubn.news/russian-invaders-have-seized-and-blocked-15-ukrainian-ports/

3

(4)  https://www.business-standard.com/article/international/ukraine-russia-sign-un-deal-to-export-grain-and-fertiliser-on-black-sea-122072201213_1.html

4

(5)  https://www.bbc.com/news/world-europe-61583492; https://www.apk-inform.com/en/news/1526701 – se också ”The importance of Ukraine and the Russian Federation for global agricultural markets and the risks associated with the war in Ukraine”, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation.

5

(6)  https://www.weforum.org/agenda/2022/07/ukraine-s-food-exports-by-the-numbers/

6

(7)  https://www.bbc.com/news/world-europe-61583492

7

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av de avgivna rösterna:

ÄNDRINGSFÖRSLAG 1

Från:

CAÑO AGUILAR Isabel

HAJNOŠ Miroslav

QUAREZ Christophe

SZYMAŃSKI Mateusz

TEN/781 – Solidaritetskorridorer mellan EU och Ukraina

Punkt 4.5

Lägg till en ny punkt efter punkt 4.4.3

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 4.5 | Skyddet av arbetstagarnas rättigheter i det nya förslaget till arbetslag |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

4.5

Det ukrainska parlamentet har nyligen övergett den sedan länge rådande principen om samråd med fackföreningar och arbetsgivarorganisationer om politik som rör ändringar i arbetslagstiftningen. Till följd av detta har Ukrainas parlament antagit lag 2434-IX, som trädde i kraft i augusti 2022, och som diskriminerar arbetstagare i organisationer med färre än 250 anställda och med en lön som är högre än åtta gånger minimilönen genom att göra det möjligt för deras arbetsgivare att föreslå att de undertecknar individuella anställningsavtal som, om de godtas, kan ålägga de berörda arbetstagarna ytterligare uppgifter och skyldigheter som inte föreskrivs i arbetslagstiftningen eller i kollektivavtal. Lagen antogs med anledning av undantagstillståndet, men den ingår uppenbarligen i en bredare strävan efter att avreglera och begränsa arbetstagarnas rättigheter. Att anta lagen och införliva dess bestämmelser i den nya arbetslagstiftningen i fredstid skulle strida mot EU:s regelverk, inbegripet friheten att tillhandahålla tjänster, arbetstagarnas arbets- och levnadsvillkor, hållbara anställningsvillkor och principen om icke-diskriminering, men också mot skyldigheterna enligt konventioner som ratificerats inom ramen för Internationella arbetsorganisationen och den europeiska pelaren för sociala rättigheter om trygg och anpassningsbar sysselsättning, tillräckliga minimilöner och minimiinkomst.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 81 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 97 |
| Nedlagda röster: | 17 |

Röster för:

81

Röster emot:

97

Nedlagda röster:

17

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/178 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/178

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En EU-strategi för solenergi

(COM(2022) 221 final)

och

Kommissionens rekommendation om påskyndande av tillståndsförfaranden för projekt för förnybar energi och underlättande av energiköpsavtal

(C(2022) 3219 final)

(2023/C 75/26)

| Föredragande: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Alena MASTANTUONO |

Föredragande:

Kęstutis KUPŠYS

Medföredragande:

Alena MASTANTUONO

| Remiss | Europeiska kommissionen, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 4.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 171/1/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 28.6.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

4.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

171/1/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) framhåller att det av flera skäl är brådskande att EU främjar solenergi och ytterligare utökar den europeiska kapaciteten på detta område, närmare bestämt för att uppnå klimatmålen, öka EU:s strategiska energioberoende, främja offentliga och privata investeringar och skapandet av anständiga arbetstillfällen, stärka den industriella basen och öppna upp affärsmöjligheter samt bidra till hushållens tillgång till energi till överkomliga priser. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Samtidigt framhåller EESK man måste ta hänsyn till skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om energimixen, vilken återspeglar deras geografiska förutsättningar och klimatförhållanden samt tillgänglighet till olika förnybara energikällor. Solenergins utbyggnad måste vara förenlig med tekniska villkor och miljömässig hållbarhet. För att kunna utnyttja solenergins fulla potential i Europa krävs ett ökat samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar EU-strategin för solenergi (1) (nedan kallad strategin), men beklagar att det kommer att dröja så länge innan den ger resultat. Kommittén uppmanar medlemsstaterna att inte invänta antagandet av de nya EU-reglerna och att redan nu börja förenkla administrativa förfaranden och förkorta tillståndsförfarandet. Vi uppmanar medlemsstaterna att stärka upp gemensamma kontaktpunkter med integrerade och enhetliga tillståndsförfaranden samt att omedelbart påskynda fastställandet av fokusområden, så att hela genomförandeprocessen begränsas till högst två år. Solenergistrategin kräver också en kraftig utbyggnad av lagringskapaciteten och att överförings- och distributionsnäten är redo. |
| --- | --- |

1.3

Beslutsfattarna bör uppmuntra, stödja och göra det möjligt för människor att bli prosumenter av solenergi och bygga upp energigemenskaper. EESK rekommenderar att de lokala myndigheterna inleder projekt för att ta itu med energifattigdomen i områden där människor inte har råd att investera via energigemenskaper. Vi efterlyser ett starkare fokus på agrivoltaiska solcellssystem för att erbjuda jordbrukarna nya möjligheter och fördelar.

| 1.4 | Den ökade användningen av värmepumpar bör betraktas parallellt med den ökade installationen av solceller, eftersom en kombination av solceller (på tak) och en värmepump är den mest energieffektiva och ekonomiskt tillgängliga lösningen för kylning om klimatförhållandena tillåter det. EESK ser också ett behov av att främja allmännyttiga solvärmesystem. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | För att säkra en storskalig utbyggnad av solceller är det nödvändigt att stärka den europeiska industriella basen och säkerställa smidiga och tillförlitliga leveranskedjor på solenergiområdet. EESK anser därför att det är absolut nödvändigt för EU att hitta sätt att producera solceller i Europa, förbättra miljön för offentliga och privata investeringar och införa företagsvänliga villkor, inbegripet lämplig tillgång till finansiering och ett starkt fokus på forskning och innovation. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Utbyggnaden av solenergi stoppas upp av den enorma bristen på kvalificerad arbetskraft, men också av lagstiftningsmässiga och till och med tekniska hinder. EESK uppmanar till en stark satsning på utbildning och kompetensutveckling i samarbete mellan berörda parter. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén understryker att det är viktigt att bygga upp en inhemsk industrikapacitet i EU för hållbara och rimligt prissatta solenergiprodukter och vill se ett starkt stöd till alliansen för solenergiindustrin. Det finns ett uppenbart behov av att mobilisera alla berörda parter, med stöd av offentliga myndigheter och arbetsmarknadens parter, för att säkerställa nödvändig praktisk kunskap och expertis samt ett brett stöd för utbyggnaden av solceller. |
| --- | --- |

1.7

2.   Bakgrund

| 2.1 | Mot bakgrund av kriget i Ukraina, införandet av EU-sanktioner mot Ryssland och ansträngningarna för att ta itu med frågan om energisuveränitet, lade Europeiska kommissionen den 18 maj 2022 fram ett förslag om REPowerEU-planen (2), vilken syftar till att ”snabbt minska vårt beroende av ryska fossila bränslen genom att gå vidare med den rena omställningen och samarbeta för ett mer resilient energisystem och en verklig energiunion”. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | När det gäller produktionen av ren energi innehåller REPowerEU förslag på hur EU kan påskynda den gröna omställningen och sporra till massiva investeringar i förnybar energi (3). Som en del av REPowerEU-planen har kommissionen antagit en EU-strategi för solenergi (nedan kallad strategin). Strategin bygger på följande fyra initiativ:






  a) | Ett EU-initiativ för solenergi på tak. |
| --- | --- | --- |

2.2

a)

Ett EU-initiativ för solenergi på tak.

| b) | Ett paket för tillståndsförfaranden. |
| --- | --- |

b)

Ett paket för tillståndsförfaranden.

| c) | Ett storskaligt EU-partnerskap för kompetens. |
| --- | --- |

c)

Ett storskaligt EU-partnerskap för kompetens.

| d) | En EU-allians för solenergiindustrin. |
| --- | --- |

d)

En EU-allians för solenergiindustrin.

| 2.3 | Strategin bygger på de föreslagna EU-initiativen beträffande förnybara energikällor, byggnaders energiprestanda och energieffektivitet (COM(2022) 222 final (4)). Enligt det förslaget ska en längsta tillåten tid för tillståndsförfarandet för anläggningar för förnybar energi antas. Kommissionen har lagt fram ett initiativ för att höja de mål som fastställts i tidigare förslag till översyner av direktivet om förnybar energi (5) och energieffektivitetsdirektivet (6). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Detta yttrande är ett av flera EESK-yttranden på energiområdet och måste betraktas i denna helhetskontext, bland annat yttrandena om REPowerEU-planen (7), energimarknader, energitrygghet och energipriser. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar den föreslagna strategin, särskilt det faktum att man tar itu med behovet av att vidta åtgärder på hela solenergiområdet: investeringar, innovation, energiproduktion, elektricitet, marknadsutformning, incitament, infrastruktur, kvalificerad arbetskraft, medvetandehöjande åtgärder, hållbarhet och värdekedjor. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Att öka utnyttjandet av solenergi och främja den europeiska kapaciteten på detta område är brådskande av flera skäl. Det är nödvändigt både för att uppnå klimatmålen och för att öka EU:s strategiska oberoende på energiområdet. Det stärker också offentliga och privata investeringar och skapandet av anständiga arbetstillfällen, öppnar upp affärsmöjligheter och bidrar till hushållens tillgång till energi till överkomliga priser. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | För att få till stånd en enhetlig och hållbar EU-strategi för solenergi måste EU säkerställa följande:






  1) | Lämpliga tids- och kostnadsbesparande regelverk. |
| --- | --- | --- |

3.3

1)

Lämpliga tids- och kostnadsbesparande regelverk.

| 2) | Konsumenternas aktiva medverkan i solenergiproduktionen. |
| --- | --- |

2)

Konsumenternas aktiva medverkan i solenergiproduktionen.

| 3) | Utnyttjande av stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

3)

Utnyttjande av stordriftsfördelar.

| 4) | Robusta offentliga och privata investeringar i infrastruktur. |
| --- | --- |

4)

Robusta offentliga och privata investeringar i infrastruktur.

| 5) | Incitament för forskning, utveckling och innovation. |
| --- | --- |

5)

Incitament för forskning, utveckling och innovation.

| 6) | Kvalificerad arbetskraft och arbetstillfällen av god kvalitet för att locka till sig denna arbetskraft. |
| --- | --- |

6)

Kvalificerad arbetskraft och arbetstillfällen av god kvalitet för att locka till sig denna arbetskraft.

| 7) | God råvaruförsörjning. |
| --- | --- |

7)

God råvaruförsörjning.

| 8) | Cirkularitet och energieffektivitet inom hela solcellssektorn. |
| --- | --- |

8)

Cirkularitet och energieffektivitet inom hela solcellssektorn.

| 9) | Tillräcklig finansiering. |
| --- | --- |

9)

Tillräcklig finansiering.

| 3.4 | EESK påpekar också att man i strategin måste ta hänsyn till skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om energimixen, vilken återspeglar deras geografiska förutsättningar och klimatförhållanden samt tillgänglighet till olika förnybara energikällor. Solenergins utbyggnad måste dessutom vara förenlig med tekniska villkor och miljöramen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommittén hoppas att solenergistrategin blir en hörnsten i omställningen till ett klimatneutralt energisystem där förnybar energi spelar en central roll. För att åstadkomma detta måste man lägga stor vikt vid utvecklingen av lagringsteknik, efterfrågestyrning och integreringen i det övergripande energisystemet. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK vill fästa uppmärksamheten på det brådskande behovet av att skapa gynnsamma villkor för forskning, produktutveckling och skapande av industrikapacitet i EU med sikte på tillverkning av hållbar solenergiutrustning till konkurrenskraftiga priser. Vi ställer oss därför helhjärtat bakom alliansen för solenergiindustrin, som förväntas komma med lösningar på det ihållande problemet med sjunkande industrikapacitet i EU. Här bör man dra nytta av erfarenheterna från andra allianser, såsom den europeiska batterialliansen, och eventuella synergier med dessa. Det civila samhällets aktörer bör involveras redan från början, eftersom de spelar en avgörande roll när det handlar om att tillhandahålla praktisk kunskap och expertis, nå ut till en bredare allmänhet och säkerställa stöd från och samråd med samhället. |
| --- | --- |

3.6

Förbättra utnyttjandet av solenergi

| 3.7 | För att få fler att börja utnyttja solenergi behöver vi en politik som uppmuntrar konsumenterna och alla berörda parter i energisystemet att anamma denna ambition i sin energiförsörjning. Samtidigt måste de uppmuntras att bli energieffektiva och vidta energibesparingsåtgärder. Detta skulle kunna ske genom att man informerar dem om de förväntade fördelarna, t.ex. lägre energiräkningar, förbättring av det dagliga välbefinnandet och ökning av fastighetens värde, och genom att man utformar lämpliga finansiella instrument. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Beslutsfattarna bör uppmuntra, stödja och göra det möjligt för människor att bli medvetna energikonsumenter, och därtill också energiprosumenter, och att bygga upp lokala energigemenskaper. På så sätt skulle de bli mer medvetna om och mindre beroende av priserna på den gemensamma marknaden. EESK rekommenderar att de lokala myndigheterna inleder kollektiva solenergiprojekt för att dra nytta av offentliga byggnader såsom kontor, skolor och sjukhus, i syfte att få bukt med energifattigdomen i områden där människor inte har råd att investera via energigemenskaper. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Med tanke på att energieffektivitet och energibesparingar är en prioriterad fråga bör medlemsstaterna underlätta införandet av smarta mätare som ger energianvändarna en tydligare bild av hur mycket de förbrukar och en bättre insikt i hur de kan hantera förbrukningen. Det är viktigt att beakta sambandet mellan förbättrad energieffektivitet och en större roll för solenergi i samband med renovering av byggnader. Medlemsstaterna uppmanas att tipsa energianvändarna om hur de kan sprida ut sina energibehov på ett klokt sätt över dygnet för att undvika höglastperioder. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kommittén noterar att ökningen av solcellsinstallationer bör betraktas parallellt med den ökade användningen av värmepumpar, med tanke på att produktionstopparna för solenergi sammanfaller med den ökade efterfrågan på el för att kyla byggnader. Ett solcellssystem (på tak) och en värmepump i kombination är därför den energieffektivaste och billigaste lösningen för kylning (under vissa tider på dygnet) där klimatförhållandena tillåter det. Återstoden av tiden är produktionen kopplad till volatiliteten i solintensiteten, vilket innebär att en annan energikälla måste användas för att tillgodose efterfrågan på energi. Volatiliteten kan delvis mildras genom utbyggnad av en kraftig lagringskapacitet, något som vi ännu inte har tillgång till i tillräcklig utsträckning i dag, samt bättre överföringsförbindelser, vilket kräver bättre samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Solvärmeenergi har i hög grad undervärderats i de flesta medlemsstater. EESK efterlyser ökad användning av allmännyttiga solvärmesystem, där så är möjligt, i planerna för energiomställning på medlemsstatsnivå och regional och kommunal nivå. I och med den rådande gasförsörjningskrisen och behovet av att ersätta naturgas, som huvudsakligen används för uppvärmning och inom industrin, kommer solvärmeenergi att vara en viktig faktor i energisystemet. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Det finns ett behov av att ytterligare bedöma och öka potentialen för utbyggnad av solceller på tak genom att inrätta permanenta samråds- och samarbetsmekanismer som inbegriper ett brett spektrum av berörda parter. Detta skulle kräva att lokala och regionala organ och enheter för förnybar energi inrättas, och ges ordentlig finansiering, i syfte att stödja medborgare, små och medelstora företag och lokala myndigheter, samtidigt som man tar fram utbildningsinitiativ och främjar nya, anständiga arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Byggnadsintegrerade solceller (BIPV) spelar en viktig roll för att maximera produktionen av solenergi. Om inte bara taket utan även delar av byggnadens fasad täcks av solenergiproducerande ytor har användaren möjlighet att dra nytta av solen under en mycket större del av dagen. Denna modell gynnar hela energisystemet, eftersom det innebär att topparna i solenergiproduktionen kan utjämnas. Kommittén rekommenderar att man uppmuntrar till ytterligare forskning om BIPV-system och lägger till ytterligare en aspekt till initiativet för solcellsanläggningar på hustak, med extra tonvikt på stöd till installationer av solceller i öst-västlig riktning. |
| --- | --- |

3.13

Snabbare tillståndsförfaranden och säkerställande av finansiering

| 3.14 | EESK betonar att det kommer att finnas ett överhängande behov av att påskynda tillståndsförfarandena i syfte att underlätta utbyggnaden av förnybar energi, inbegripet produktion, lagring, distribution och överföring av energi. Även om beviljande av tillstånd är en fråga för medlemsstaterna stöder EESK de allmänna riktlinjerna i COM(2022) 222 final och kommissionens rekommendation C(2022) 3219 final (8), och uppmuntrar medlemsstaterna att inrikta sina insatser på att utveckla sina förfaranden. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Enligt industrins analys (9) varierar väntetiden för beviljande av tillstånd för solcellsinstallationer mellan 12 månader i Litauen och 48 månader i Kroatien. Av de tolv länderna med tillgänglig information hade endast tre väntetider som underskred EU:s gräns på 24 månader. EESK uppmanar därför medlemsstaterna att fastställa precisa och kortare tidsfrister för administrativa förfaranden och tillståndsförfaranden och att förenkla förfarandena genom att stärka upp gemensamma kontaktpunkter med integrerade och enhetliga tillståndsförfaranden. Kommittén anser att medlemsstaterna inte bör invänta antagandet av förslaget utan redan nu kan börja förkorta förfarandena. Kommittén betonar dessutom behovet av att digitalisera så många förfaranden som möjligt under de olika etapperna av tillståndsförfarandet. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESK stöder helhjärtat avsnittet ”Underlättat deltagande av medborgare och gemenskaper” i kommissionens rekommendation (10). Att medborgare och energigemenskaper deltar i projekt för förnybar energi är väsentligt för medborgarnas engagemang och stöd för energiomställningen. Kommittén betonar att utbyggnaden av solenergi inte får vara ett privilegium för vissa konsumenter, och att utsatta konsumenter som lever i energifattigdom måste ha tillgång till solenergi, t.ex. genom anläggningar i subventionerade bostäder, energigemenskaper eller ekonomiskt stöd till enskilda anläggningar. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Enligt COM(2022) 222 final bör medlemsstaterna anta en eller flera planer för att utse ”fokusområden” för en eller flera typer av förnybara energikällor inom två år efter det att ändringarna av direktivet har trätt i kraft. Kommittén understryker att det är brådskande att få dessa planer på plats så snart det går, så att hela genomförandeprocessen begränsas till högst två år. Tak utgör ett homogent område, givetvis med undantag för kulturskyddsområden. EESK förespråkar kortare tidsfrister för att snabbt komma igång med initiativ när det handlar om tekniska lösningar som är allmänt kända, såsom i fallet med solcellsanläggningar på tak. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EESK noterar också att solcellsmoduler som flyter på sjöar och vattenytor ger upphov till mindre vattenförlust genom avdunstning samtidigt som solcellernas omvandlingsverkningsgrad förbättras på grund av vattnets inneboende kylning. När det gäller dammar kan el under dagtid tillhandahållas av flytande solceller och nattetid genom att vatten släpps ut från dammen, allt med användning av den befintliga nätanslutningen. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Ett försiktigt tillvägagångssätt är dock nödvändigt i fall där de tekniska lösningarna är mindre avancerade och där effekterna på den biologiska mångfalden inte har undersökts fullt ut. Ett exempel på detta skulle kunna vara flytande solcellsprojekt, särskilt i icke-konstgjorda vattenförekomster. En av få brister i det ovannämnda förslaget är just denna brist på detaljerade tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Vi efterlyser ett starkare fokus på agrivoltaiska solcellssystem, eventuellt i form av ytterligare en rekommendation från kommissionen. Medlemsstaternas åtgärder på detta område får inte äventyra användningen av produktiv jordbruksmark eller livsmedelsproduktionen (därav behovet av att stimulera produktion av solenergi på mindre värdefull mark). Samtidigt bör de möjligheter som är förknippade med extrainkomster från energiproduktion för jordbrukare och bättre skydd av grödor och djur (skugg- och kylningseffekter, minskad värmestress, skydd mot hagel och frost) betonas inom jordbrukspolitiken. Den sistnämnda faktorn bör också betraktas i ljuset av en förbättrad anpassning till klimatförändringarna. Anläggning av storskaliga solfångarparker bör prioriteras på marginalmarker och tidigare exploaterad mark. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Att öka utnyttjandet av solenergi är en brådskande fråga och det är därför nödvändigt att respektive projekt som ingår i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna prioriteras. Eftersom kapaciteten att producera grön energi, och i synnerhet solenergi, varierar kraftigt mellan regioner kan och bör sammanhållningspolitiken på ett betydande sätt bidra till EU:s övergripande energiförsörjning. InvestEU eller ett liknande program bör också spela en viktig roll. EESK välkomnar strategins fokus på återanvändning av tidigare industri- eller gruvmark, eftersom sådan mark kan utnyttjas i samband med utbyggnaden av solenergisystem. Vi stöder därför användningen av moderniseringsfonden och Fonden för en rättvis omställning i fokusområden. |
| --- | --- |

3.21

Förstärkning av produktions- och installationskapaciteten

| 3.22 | EU:s nuvarande solcellsmål om en produktion på 320 GW senast 2025 och 600 GW senast 2030 (enbart Tyskland vill uppnå 215 GW) är mycket ambitiöst, men nödvändigt för att uppnå EU:s klimatmål. Enligt REPowerEU-planen måste kapaciteten byggas ut med 42 GW varje år fram till 2025, med en takt på upp till 53 GW per år efter 2025. Enligt denna plan måste EU fördubbla den installationstakt för solcellspaneler som uppnåddes 2021: ett språng från 21 GW per år till 42 GW per år krävs omedelbart. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | På grund av bristande tillverkningskapacitet klarar den europeiska ekonomin i dag inte att tillhandahålla de komponenter som krävs för en sådan massiv utbyggnad av solcellsanläggningar. Utbyggnaden stoppas också upp av den enorma bristen på kvalificerad arbetskraft, men också av lagstiftningsmässiga och till och med tekniska hinder. Som jämförelse, och i skarp kontrast till EU, förväntas Kina installera ytterligare 100 GW solcellskapacitet under 2022, och därmed nästan fördubbla installationstakten (11), samtidigt som landet täcker hela värdekedjan för sin solcellsindustri. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Kommittén betonar därför behovet av att stärka den europeiska industriella basen och ekonomin, värna det strategiska oberoendet (särskilt en oberoende energiförsörjning) och säkerställa smidiga och tillförlitliga leveranskedjor. EU kan endast spela en ledande roll inom solenergiindustrin om det finns förutsättningar för affärsnytta, och EESK framhåller det uppenbara behovet av att mobilisera alla berörda aktörer med stöd av offentliga myndigheter och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa alla förutsättningar som krävs för kommersialisering av europeiska innovativa solcellslösningar genom viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse längs hela värdekedjan för solenergi. En sådan ram skulle säkerställa långsiktigt hållbara konkurrensvillkor för den europeiska solcellstillverkningen, inbegripet ett ledarskap för EU inom solcellsteknik, hållbarhet, återvinning och integrerade solcellslösningar. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | EESK anser att det är absolut nödvändigt att EU ökar de offentliga och privata investeringarna och skapar gynnsamma villkor för solenergisektorn, till exempel genom att främja utbildning på detta område och genom att säkerställa ordentlig tillgång till finansiering, bland annat genom verktygen i EU-taxonomin för hållbar verksamhet. I linje med den förmodade omvandlingen av Europeiska investeringsbanken till Europas klimatbank efterfrågar vi en tonvikt på stöd till solcellstillverkning i de finansieringsprogram som denna bank tillhandahåller. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | EESK efterlyser incitament till forskning om ny solcellsteknik, t.ex. teknik som bygger på alternativa material. För att komma till rätta med problemet med brist på kvalificerad arbetskraft är det mycket viktigt att främja utbildning och kompetensutveckling i samverkan med berörda parter. EESK uppmanar därför de behöriga institutionerna att hitta sätt att få fram en arbetskraft som har de kunskaper, färdigheter och kompetenser som krävs för att alla tillgängliga möjligheter till energieffektivitet och förnybar teknik ska kunna tas i drift. |
| --- | --- |

3.27

4.   Särskilda kommentarer om produktionskedjorna

| 4.1 | Det finns betydande strategiska beroenden i tillverkningssegmenten i tidigare led, vilket skulle kunna lägga hinder i vägen för en snabb utbyggnad av solenergi. Det största hindret är alltjämt den begränsade kapaciteten att leverera de material som krävs för att uppnå strategins ambitiösa mål. I nästan alla delar av solcellsvärdekedjan spelar Europa – som tidigare var ledande inom solcellsproduktion – ingen synlig roll, trots att Europa fortfarande är ledande inom solcellsforskningen, med viktiga forskningsanläggningar. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | I industrins värdekedja har EU begränsad kapacitet att anskaffa den underliggande råvaran polykisel. Problemen med att anskaffa denna råvara förvärras av det faktum att de fyra största fabrikerna för polykisel för solceller, som står för nästan hälften av världsproduktionen, är belägna i Xinjiang-regionen i Kina. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK välkomnar kommissionens lagstiftningsinitiativ (12) om att förbjuda produkter som framställs genom tvångsarbete på den inre marknaden. Detta är en åtgärd som liknar Förenta staterna:s Uyghur Forced Labor Prevention Act, som hade en direkt inverkan på marknadsdistributionen av polykisel, eftersom priset på denna råvara, som huvudsakligen framställs i Kina, förväntas öka för hela solcellsindustrin. EESK noterar dock att en sådan åtgärd, som genomförs på global nivå, bidrar till uppnåendet av mål nr 8 (anständigt arbete) för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ett möjligt, om än förenklat, svar på utmaningen är att bygga upp kapacitet i Europa. Den nuvarande tekniken för produktion av ”rå” polykisel och göt från detta är dock paradoxalt nog mycket energiintensiv. Det är dock faktiskt genomförbart och kan göras på platser med billig och pålitlig energiförsörjning, inklusive energi från förnybara energikällor (t.ex. via hybridkraftverk som kombinerar vindkraft, solenergi och lagring). På det hela taget gör bristen på råvaror och komponenter och de strikta EU-reglerna kring bland annat energieffektivitet att industrin i EU, som även har svårt att få tillgång till finansiering, betraktar affärsnyttan med den som mindre attraktiv. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kommittén är fast övertygad om att europeiskt samarbete inom innovation som syftar till att ta fram helt återvinningsbara solcellssystem är nödvändigt för att bygga upp en blomstrande europeisk solenergiindustri på hemmaplan. Ansträngningar måste till för att undersöka användningen av råvaror som är mer lovande än kisel för, bland annat, användning av solceller på folie eller solceller som kan göras genomskinliga, t.ex. i elproducerande fönster. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | När det gäller de senare faserna i värdekedjan, dvs. kiselskivor och kiselceller, befinner sig Europeiska unionen i en ännu sämre position. Endast 1 % av kiselskivorna och 0,4 % av cellerna tillverkas i Europa. Enligt branschorganisationen SolarPower Europe står vi inför en kritisk kapacitetsbrist i fråga om tillverkning av göt och skivor. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Enligt uppgifter från European Solar Manufacturing Council (ESMC) tillverkas endast 3 % av solcellsmodulerna i Europa, av 29 olika företag. Detta innebär att endast en av cirka 30 moduler som monteras i Europa har europeiskt ursprung. År 2020 uppgick handelsunderskottet inom solenergiprodukter till 8,7 miljarder US-dollar. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Andra insatsvaror för solcellsanläggningar är också knappa, men de kritiska brister som vi står inför där är mindre allvarliga. Monteringsstrukturer är enkla produkter och kan importeras med färre kritiska beroendeförhållanden eller produceras lokalt om efterfrågan är hög. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Solfångarglas, som är en viktig komponent för lokalt tillverkade solcellspaneler, är ett paradexempel på kortsiktigheten i EU:s handelspolitik, där de defensiva handelstullarna för färdiga produkter (solcellspaneler) som kom till EU från Kina hävdes, vilket gjorde att de europeiska tillverkarna utsattes för hård konkurrens från utlandet, samtidigt som liknande defensiva åtgärder för mellanprodukterna, såsom solfångarglas, kvarstod. Det ledde till att europeiska solcellsproducenter tvingades betala ett oproportionerligt högt pris för solfångarglas som anskaffats i Europa, jämfört med jämförbara producenter i andra delar av världen. Detta ledde i sin tur också till ett pristryck på importerat solfångarglas. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Solpaneler kan på ett verkningsfullt sätt bidra till hållbarhet om cykeln i sin helhet inte är alltför krävande i fråga om energi, inklusive återvinning och återanvändning. Tillverkning, transport och bortskaffande av all slags teknik genererar utsläpp. Hur en panel tillverkas och återvinns hjälper till att avgöra hur användbar den verkligen är för att minska utsläppen överlag. EESK anser dessutom att det är viktigt att målen för hållbar utveckling följs längs med hela försörjningskedjan. |
| --- | --- |

4.10

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Förslag COM(2022) 221.

1

(2)  COM(2022) 230 final.

2

(3)  EESK:s yttrande ”REPowerEU: Gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och hållbarare energi till ett mer överkomligt pris” (EUT C 323, 26.8.2022, s. 123) och EESK:s yttrande ”Planen REPowerEU” (EUT C 486, 21.12.2022, s. 185).

3

(4)  COM(2022) 222 final.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

6

(7)  EESK:s yttrande ”Planen REPowerEU” (EUT C 486, 21.12.2022, s. 185).

7

(8)  Kommissionens rekommendation av den 18 maj 2022 om påskyndande av tillståndsförfaranden för projekt för förnybar energi och underlättande av energiköpsavtal (C(2022) 3219 final).

8

(9)  https://ember-climate.org/insights/research/europes-race-for-wind-and-solar/

9

(10)  C(2022) 3219 final.

10

(11)  https://www.pv-magazine.com/2022/05/31/chinese-pv-industry-brief-chinas-nea-predicts-108-gw-of-solar-in-2022/

11

(12)  COM(2022) 71, COM(2022) 66 och COM(2022) 453.

12

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/185 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/185

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kortsiktiga interventioner på energimarknaden och långsiktiga förbättringar av elmarknadens utformning – en handlingslinje

(COM(2022) 236 final)

(2023/C 75/27)

| Föredragande: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Föredragande:

Alena MASTANTUONO

| Remiss | Europeiska kommissionen, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 4.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 179/3/1 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 28.6.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

4.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

179/3/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är mycket oroad över utvecklingen på energimarknaderna och välkomnar därför att kommissionen i sitt meddelande överväger kortsiktiga interventioner på energimarknaden och långsiktiga förbättringar av elmarknadens utformning. EESK understryker därför kommissionens slutsats att ”[d]et finns [...] områden där EU:s elmarknad måste anpassas för att ta hänsyn till det framtida energilandskapet och produktionsmixen, ny framväxande teknik, den geopolitiska utvecklingen samt lärdomarna av den nuvarande krisen. Sådana anpassningar bör bidra till att optimera elmarknaden och göra den bättre lämpad att driva på en kostnadseffektiv utfasning av fossila bränslen inom elsektorn, ge konsumenterna överkomliga priser och öka dess förmåga att stå emot prisvolatilitet.” |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Eftersom välfungerande energimarknader spelar en avgörande roll när det gäller att uppnå samtliga grundläggande mål för ett hållbart energisystem, dvs. försörjningstrygghet, rimliga kostnader och priser samt klimatneutralitet, anser EESK också att det är viktigt att främja och upprätthålla rätt förutsättningar för framtiden. Eventuella framtida åtgärder får inte undergräva dessa förutsättningar och bör möjliggöra klimatinsatser på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK påpekar dock samtidigt att den nuvarande energipriskrisen påverkar europeiska hushåll och företag negativt. Extrema energipriser driver på inflationen och bidrar till ekonomisk osäkerhet. Därför stöder EESK kommissionens strategi att vidta åtgärder på kort sikt för att säkerställa överkomliga priser och sänka kostnaderna för privatpersoner och företag i Europa, inbegripet ekonomiskt direktstöd till utsatta konsumenter samt till de små och medelstora företag och energiintensiva branscher som drabbas hårdast. EESK anser dock att de tillfälliga interventionerna bör följas av en anpassning av marknadsutformningen på de områden där EU:s elmarknad måste anpassas, såsom kommissionen påpekar.
  I stället för att förlita sig på ständiga kompensationer uppmanar EESK beslutsfattarna att uppmuntra, stödja och skapa möjligheter för människor så att de kan bli energiprosumenter och bygga upp lokala energigemenskaper, för att hjälpa dem att bli mer oberoende av gemensamma marknadspriser. EESK uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att hjälpa utsatta konsumenter att bli prosumenter genom särskilda program. |
| --- | --- |

1.3

I stället för att förlita sig på ständiga kompensationer uppmanar EESK beslutsfattarna att uppmuntra, stödja och skapa möjligheter för människor så att de kan bli energiprosumenter och bygga upp lokala energigemenskaper, för att hjälpa dem att bli mer oberoende av gemensamma marknadspriser. EESK uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att hjälpa utsatta konsumenter att bli prosumenter genom särskilda program.

| 1.4 | EESK anser att det främsta problemet är det höga priset på naturgas, och att alla åtgärder på såväl europeisk som nationell nivå därför bör syfta till att undanröja denna grundorsak till de stigande elpriserna och främja en ökad produktion och användning av icke-fossil energi i en utsträckning som tillgodoser efterfrågan på energi. Kommittén välkomnar därför de åtgärder på efterfrågesidan som kommissionen föreslog den 14 september 2022, och efterlyser gemensamma ansträngningar av hushållen, den offentliga sektorn och företagen. Att minska efterfrågan är det enklaste sättet att kunna betala energiräkningarna och minska utsläppen. EESK efterlyser också större investeringar i en snabbare omställning till ett fossilfritt och klimatneutralt energisystem. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK framhåller att eventuella uppföljningsåtgärder måste föregås av en ordentlig debatt och konsekvensbedömning, och vill delta i denna debatt. Kommissionen och medlemsstaterna bör undvika kortsiktiga förslag som skulle äventyra de grundläggande målen för ett hållbart energisystem. |
| --- | --- |

1.5

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Kommissionens meddelande om kortsiktiga interventioner på energimarknaden och långsiktiga förbättringar av elmarknadens utformning bygger på flera aktuella dokument som tar upp den snabba ökningen av energipriserna och den oro över en trygg energiförsörjning som den ryska invasionen av Ukraina har skapat. Det är också nära kopplat till initiativen om energiomställningen till klimatneutralitet. EESK betonar att meddelandet måste beaktas i denna övergripande kontext, och hänvisar till sina tidigare yttranden om dessa frågor (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Välfungerande energimarknader spelar en avgörande roll när det gäller att uppnå samtliga grundläggande mål för ett hållbart energisystem, dvs. försörjningstrygghet, överkomliga kostnader och priser samt klimatneutralitet. Med tanke på att alla dessa mål just nu står på spel bör EU fokusera på åtgärder som ger fördelar i fråga om samtliga mål samt beakta den europeiska ekonomiska och sociala modellens behov. EESK anser därför att det är viktigt att återgå till det väsentliga och fokusera på att skapa effektiva förutsättningar för bättre integrerade energimarknader. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Genom sektorsintegration blir energimarknaderna alltmer sammanlänkade. Detta bidrar till en kostnadseffektiv utfasning av fossila bränslen i energisystemet och till att hantera energisystemets ökade volatilitet. Den nuvarande marknadsutformningen syftar till att motivera aktörerna att fasa ut fossila bränslen, vilket är nödvändigt för att styra Europa i riktning mot klimatneutralitet. Samtidigt lider den nuvarande marknadsutformningen, där elpriserna fastställs på grundval av prioritetsordningen, för närvarande extremt av de mycket höga gaspriserna. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Den inre marknaden är avgörande för att EU ska kunna säkerställa en effektiv resursfördelning, och detta gäller även på energiområdet. Samtidigt har de internationella marknaderna också en markant inverkan på EU:s energisystem, i synnerhet via bränslemarknaderna. Den geopolitiska utvecklingen har visat att EU måste sträva efter ett större strategiskt oberoende inom energi och energirelaterade råvaror. Om EU ska kunna uppnå målet att bli mindre beroende av otillförlitliga tredjeländer krävs ett närmare samarbete, och detta belyser medlemsstaternas beroende av varandra. Samtidigt som det är viktigt att EU på bästa sätt utnyttjar sina egna tillgängliga resurser och sin befintliga kapacitet är det varken realistiskt eller lämpligt att agera isolerat från de internationella marknaderna. I stället bör man eftersträva värdefullt samarbete med tillförlitliga partner. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Välfungerande marknader kan bara uppnås om grunderna är under kontroll. EESK betonar att lämplig energiinfrastruktur är en förutsättning för alla energisystem och bidrar till energimarknadernas övergripande funktionssätt, inbegripet energitillgång och överkomliga energipriser. Att undanröja hinder för energiflödet är därför en mycket viktig åtgärd för bättre fungerande marknader. Lämpliga marknadsregler är en annan grundläggande faktor för att marknaden ska fungera. Bland annat bör konkurrensreglerna fastställas så att insynen ökar och lika villkor skapas och befästs. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Det går inte att undvika investeringar i energiinfrastruktur om energisystemen och marknaden ska kunna utvecklas och svara effektivt på aktuella tendenser, såsom elektrifiering, lokalisering, digitalisering samt ökad produktion och användning av förnybar energi. För att underlätta dessa investeringar måste beslutsfattare och behöriga myndigheter påskynda tillstånds- och förvaltningsförfarandena och samtidigt säkerställa lämpliga samråd med berörda parter. Utöver förbindelser för överföring och distribution måste modern och framtidssäkrad infrastruktur även omfatta lagringskapacitet för el samt de digitala system som behövs för att göra energisystemen ”smarta”. Samtidigt måste inlåsningar som leder till strandade tillgångar undvikas. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESK anser att det är rimligt att skilja mellan åtgärder på kort och lång sikt när man försöker lösa och förbättra den nuvarande situationen. Man måste vara medveten om att många åtgärder, särskilt stora investeringar, tar längre tid att förverkliga. I fråga om vissa åtgärder behövs mer tid för att de ska kunna planeras ordentligt och för att säkerställa att de är genomförbara och förenliga med de grundläggande energimålen, samt för att undvika kortsiktiga lösningar som kan visa sig kontraproduktiva på längre sikt. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Behovet av långsiktigt tänkande inbegriper också att säkerställa en trygg energiförsörjning och beredskap för exceptionella situationer och störningar på marknaderna. Detta belyser den roll som framsynsverksamhet spelar när det gäller att identifiera risker och bana väg för att förbättra motståndskraften och hantera risker, bland annat genom beredskapsplaner. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Vidare anser EESK att någon form av kapacitetsmekanismer skulle kunna bidra till att säkerställa försörjningstryggheten, särskilt i situationer med hög förbrukning, samtidigt som onödig snedvridning av marknaden undviks, i linje med principerna för utformning i förordningen om den inre marknaden för el. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESK uppmanar beslutsfattarna att ständigt och konsekvent hålla fast vid alla grundläggande mål för ett hållbart energisystem, men efterlyser samtidigt fokus på grundorsakerna till problemen. Utan ett sådant synsätt är risken stor att man avhjälper de akuta symtomen med åtgärder som antingen är ineffektiva eller i värsta fall motverkar de grundläggande målen. I detta fall bör beslutsfattarna tydligt ange tidsramen för detta slags krisscenario. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESK betonar att alla åtgärder, såväl på medlemsstatsnivå som på EU-nivå, bör baseras på sunda vetenskapliga rön, tillförlitliga bevis och noggranna konsekvensbedömningar. Beträffande politik och åtgärder bör man genomföra ett ingående samråd med berörda parter, inbegripet det civila samhället. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Sammantaget bör utvecklingen av energimarknaderna efter krisen i allt högre grad förlita sig på innovation och konkurrens snarare än på subventioner och handelshinder. När det gäller EU:s energimarknad är det dessutom viktigt att inse att intervention på ett ställe kan få konsekvenser för resten av marknaden. Därför måste åtgärder i medlemsstaterna vara rätt riktade och tillfälliga, med minsta möjliga snedvridande effekt på EU-marknaden. |
| --- | --- |

2.12

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Alla eventuella interventioner på energimarknaderna bör bedömas mot de grundläggande målen, så att det säkerställs att de inte undergräver den inre marknadens integritet och de lika villkoren eller orsakar osäkerheter som försämrar investeringsklimatet. De får inte heller äventyra insatserna för utfasning av fossila bränslen och energieffektivisering. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Detta är ett strängt krav, eftersom interventioner på energimarknaden kan få negativa konsekvenser. I många fall kan det röra sig om marknadssnedvridningar, skattekostnader, försörjningsavbrott eller en negativ inverkan på investeringar eller på konsumenternas beteende. EESK betonar därför att alla interventioner måste bygga på en noggrann analys av deras ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK anser att ekonomiskt direktstöd till behövande för att mildra effekterna av ökade energipriser tveklöst är det mest realistiska alternativet som en nödåtgärd i en krissituation. Eventuella stödåtgärder som syftar till att mildra krisen bör dock vara tillfälliga och inriktade på de hårdast drabbade, om det så är medborgare, små och medelstora företag eller energiintensiva branscher. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | I stället för att förlita sig på ständiga kompensationer uppmanar EESK beslutsfattarna att uppmuntra, stödja och skapa möjligheter för människor så att de kan bli energiprosumenter och bygga upp lokala energigemenskaper, för att hjälpa dem att bli mer oberoende av gemensamma marknadspriser. Ökade insatser bör även inriktas på att vägleda och stödja medborgare och småföretag i deras energisparande och energieffektivisering, och på att bemöta varierande produktion genom flexibel efterfrågan. Såsom EESK ingående har analyserat har särskilt utsatta konsumenter, som drabbas hårdast av höga energipriser, de sämsta förutsättningarna, och i många fall inga alls, att bli prosumenter. Både kommissionen och medlemsstaterna, på nationell, regional och lokal nivå, måste ta initiativ till program för att hjälpa dessa konsumenter att övervinna de olika hinder som de möter (informations- och aktiveringskampanjer, ekonomiska medel, tillgång till kapital, tillgång till mark och tak för installation av solenergi- och vindkraftsanläggningar osv.). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | I ett tidigare yttrande (2) instämde EESK i slutsatserna i Acers nyligen offentliggjorda rapport (3) om att elmarknaden har visat sig fungera väl under kriserna och att man har lyckats undvika inskränkningar i elförsörjningen eller t.o.m. strömavbrott i vissa områden. Acers bedömning visar också att prisvolatiliteten skulle ha varit mycket värre i varje enskilt land som agerat på egen hand. Kommittén är dock väl medveten om att gaspriserna pressar upp energipriserna, med tanke på den nuvarande marknadsutformningen, där prioritetsordningen avgör priset. EESK framhäver unionens gemensamma värden när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), vilka fastställs i protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse, som fogas till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) (4). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Mer generellt måste det också konstateras att mycket har uppnåtts genom integrationen av EU:s energimarknader under de senaste årtiondena. Den har medfört påfallande fördelar vad gäller tillgång och överkomliga priser på energi, vilka ofta tas för givet. Utan samarbetet och integrationen av marknaderna skulle kostnaderna för att trygga energiförsörjningen och miljöanpassa energisystemet vara mycket högre. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Denna positiva utveckling av energimarknadsintegrationen bör fortsätta. Intresset för och fördelarna med att sammanlänka elmarknaderna över nationsgränserna framträder allt tydligare i och med det ökade beroendet av förnybar energi. Det ökade antalet förbindelser inom och mellan länder bidrar till försörjningstryggheten, men jämnar också ut priserna. På kort sikt kan det vara en nackdel för dem med priser i den nedre delen av prisintervallet, men på längre sikt bidrar det till att sänka och stabilisera priserna. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Enligt Acers bedömning är den nuvarande marknadsutformningen värd att behålla. EESK håller dock med kommissionen om att det finns områden där EU:s elmarknad måste anpassas för att uppnå EU:s mål om utfasning av fossila bränslen till lägre kostnad och för att säkerställa försörjningstryggheten, särskilt mot bakgrund av den ökade produktionen och användningen av förnybar energi, samt för att säkerställa stabila och ekonomiskt överkomliga priser. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK föreslår att man till exempel undersöker om den rådande marknadsutformningen, inbegripet dess regelverk, erbjuder tillräckliga incitament för att investera i flexibilitetsalternativ (såsom lagring, belastningsskifte och grön vätgas). Utan att anbudsförfarandet ändras, vilket skulle medföra betydande risker, finns det många möjligheter som kan ge incitament till systemvänlig teknik, bland annat ett system med nätavgifter som belönar produktion och förbrukning av el som motsvarar belastningen. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK anser också att det är nödvändigt att utan dröjsmål inleda den politiska diskussionen om hur man i en framtida marknadsutformning kan säkerställa investeringar i och refinansiering av kapacitet för förnybar energi i en avlägsen framtid där normen skulle vara att all efterfrågan på el täcks med förnybara energikällor och marknadspriset regelbundet kan vara noll eller till och med negativt. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | I debatten om höga elpriser har det mycket tydligt framförts att den nuvarande marginalprissättningen måste ersättas med ett annat slags system, eftersom gas ofta befinner sig i marginalpositionen och därmed avgör elpriset som helhet. I detta sammanhang hänvisar kommittén till uttalandet av den 8 september 2022 från EESK:s ordförande och ordföranden för EESK:s TEN-sektion, där EESK efterlyser gemensamma europeiska åtgärder för att säkerställa stabila elpriser och omgående reformera energimarknaden och samtidigt efterlyser ett snabbare fullbordande av den inre marknaden samt förbättrad infrastruktur. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Prisökningarna har i grund och botten framkallats av oväntade externa faktorer såsom kriget, som i kombination med prioritetsordningen har drivit upp elpriserna på marknaden till nuvarande rekordnivåer. Med tanke på att grundorsaken till dagens höga energipriser är gasen skulle den idealiska lösningen på problemet vara att minimera användningen av gas och öka produktionen och användningen av icke-fossil energi i en utsträckning som tillgodoser efterfrågan på energi. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Fossil energi påverkar också elpriserna genom utsläppsrätterna. Dessa har stigit betydligt i pris, även om detta fortfarande har en begränsad inverkan jämfört med gaspriserna. Dessutom utgörs en stor andel av elpriset för konsumenterna fortfarande av olika skatter. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Man bör skilja mellan prischocker som orsakats av exceptionella situationer, såsom kriget, och mer regelbundna prissvängningar. Svängningar beror på många faktorer som rör tillgång och efterfrågan på energi. Produktionen av förnybar intermittent el har ökat kraftigt, vilket gör att prisvolatiliteten i elsystemet troligtvis kommer att öka. Marknaden måste därför skicka lämpliga prissignaler för att tillgodose behovet av flexibilitet. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK betonar att pristak eller andra interventioner på grossistmarknaderna för energi ofta är nödvändiga på den för närvarande överansträngda energimarknaden men kan påverka försörjningstryggheten, investeringsklimatet och energibesparingarna. Samtidigt är kommittén medveten om att marknadsbaserade prissignaler behövs för att uppmuntra till investeringar i energiproduktion och att priset också är ett incitament till energibesparingar och energieffektivitet. Det behövs dock tillfällig välriktad kompensation för dem som drabbas hårdast av energipriserna, oavsett om det rör sig om hushåll eller företag, för att mildra effekterna av de stigande energipriserna. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESK välkomnar förslaget om att se över Remit-ramen för att minska riskerna för marknadsmissbruk genom större öppenhet på marknaden och marknadsdata av högre kvalitet. I syfte att undvika negativa konsekvenser för företag, hushåll och samhället anser EESK också att man bör överväga åtgärder för att ta itu med de snedvridande effekterna på prissättningen för gas till följd av eventuellt marknadsmissbruk och spekulation. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESK vill fästa uppmärksamheten på att de nationella klimat- och energiplanerna måste ses över under de förändrade förhållandena i syfte att ge ett samordnat svar för att täcka långsiktiga elbehov. |
| --- | --- |

3.17

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 275, 18.7.2022, s. 80, EUT C 323, 26.8.2022, s. 123, EUT C 443, 22.11.2022, s. 140.

1

(2)  EUT C 443, 22.11.2022, s. 140.

2

(3)  ”ACER’s Final Assessment of the EU Wholesale Electricity Market Design”.

3

(4)  EUT C 275, 18.7.2022, s. 80.

4

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/190 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/190

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, om ändring av förordning (EU) 2021/1153 och förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordning (EU) nr 1315/2013

(COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420(COD))

(2023/C 75/28)

| Huvudföredragande: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Huvudföredragande:

Stefan BACK

| Remiss | Europaparlamentet, 3.10.2022
  Europeiska unionens råd, 6.10.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 172 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 155/0/0 |

Remiss

Europaparlamentet, 3.10.2022

Europeiska unionens råd, 6.10.2022

Rättslig grund

Artiklarna 172 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande vid plenarsessionen

27.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

155/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) påpekar att den i sitt yttrande om förslaget till översyn av förordningen om det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) och förordningen om godskorridorer för järnväg (1) (nedan kallat TEN-T-förslaget (2)) välkomnade den ökade tonvikten på förbindelser med grannländer, inbegripet partnerländer och anslutningsländer. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | TEN-T-förslaget offentliggjordes i december 2021, varpå det ryska angreppet mot Ukraina inleddes i februari 2022. EESK instämmer i bedömningen i det ändrade förslaget att detta har omdefinierat det geopolitiska landskapet, har visat på EU:s sårbarhet för oförutsedda omvälvande händelser utanför unionens gränser och har visat att EU:s inre marknad och dess transportnät inte kan betraktas isolerat när EU:s politik utformas. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Denna situation har med rätta riktat uppmärksamhet mot hur brådskande det är att bistå Ukraina, bland annat genom att förbättra transportförbindelserna med EU för att upprätthålla och förbättra mobiliteten och godsflödena mellan Ukraina och EU. Det finns framför allt ett akut behov av hjälp med att transportera spannmål från Ukraina på grund av att hamnar vid Svarta havet blivit otillgängliga, då de blockeras av Ryssland. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK håller med om att ett snabbt inrättande av alternativa logistikvägar mellan EU och Ukraina, som innefattar alla transportsätt, är av avgörande betydelse för Ukrainas ekonomi och ekonomiska återhämtning och när det gäller att skapa stabilitet med avseende på livsmedelsmarknaderna och livsmedelstryggheten i världen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK stöder också handlingsplanen i meddelandet om solidaritetskorridorer, som består i att förbättra de gränsöverskridande förbindelserna (väg–väg, järnväg–väg och järnväg–järnväg) mellan EU och Ukraina, vilket inbegriper fler gränsövergångsställen, och i att bedöma utvidgningen av TEN-T:s stomnätskorridorer i Ukraina. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén ställer sig också positiv till att handlingsplanen även omfattar ”ansökningsomgångar för FSE”, genom vilka det blir möjligt att rikta stödet mot framför allt projekt som syftar till att förbättra EU:s transportnät med Ukraina i fråga om driftskompatibilitet och anslutningar. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK uttrycker därmed sitt fulla stöd för utvidgningen av TEN-T till Ukraina och Moldavien, på grundval av de vägledande kartorna i bilaga IV till det ändrade förslaget. Detta förslag kommer lägligt, och skulle med tiden kunna tillföra mervärde, särskilt genom att förbättra möjligheterna att skapa smidiga och sammanhängande transportflöden mellan Ukraina och EU. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK ställer sig helt och fullt bakom den starka politiska signal som man sänder genom att inkludera förbindelserna i Ukraina bland de högst prioriterade förbindelserna inom TEN-T, dvs. de europeiska transportkorridorerna, med deras gedigna genomförandesystem i form av samordnare, arbetsplaner, olika arbetsgrupper och, enligt TEN-T-förslaget, skyldigheten att ge arbetsplanerna rättslig verkan genom en genomförandeakt. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK beklagar dock att varken de allmänna bestämmelserna om samarbete med tredjeländer eller bestämmelserna om genomförandet av instrumentet i form av europeiska transportkorridorer och övergripande prioriteringar verkar utgöra en rättslig grund för att utöka tillämpningen av korridorprioriteringarna eller deras genomförandesystem, inbegripet samordnare, styrning, den europeiska samordnarens arbetsplan eller genomförandeakten, till att omfatta tredjeländer. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK efterlyser således ett stabilt och trovärdigt genomförandesystem för de förbindelser som ska betraktas som en del av de europeiska transportkorridorerna, möjligen genom att arbetsgrupperna för samarbete med tredjeländer stärks och fler sådana grupper inrättas. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Med tanke på det rådande politiska läget förefaller det också lämpligt att avlägsna de vägledande TEN-T-förbindelserna i Ryssland och Belarus, i linje med de sanktioner som införts. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK förvånas över att det ändrade förslaget omfattar ett uttryckligt åtagande om att överväga att återupprätta förbindelserna i Belarus och mellan Belarus och EU:s medlemsstater om landet demokratiseras, medan inget sådant åtagande görs med avseende på Ryssland. Kommittén anser att åtaganden för framtiden av detta slag bör undvikas. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK noterar att avlägsnandet av medlemsstaternas förbindelser med Ryssland tycks ha inneburit problem för vissa medlemsstater, eftersom en del av dessa förbindelser förblir viktiga för konnektiviteten i de berörda medlemsstaterna. Kommittén rekommenderar att vederbörlig uppmärksamhet ägnas åt den eventuella betydelsen av sådana förbindelser inom EU. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK instämmer i att man givetvis också måste ta itu med frågan om de olika järnvägsspårvidderna i EU respektive Ukraina, även om förändringar på detta område kan ta tid att införa och därmed sannolikt inte löser de omedelbara och akuta effektivitetsproblemen. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK föreslår att kravet på konvertering till EU:s standardspårvidd på 1 435 mm endast ska gälla de europeiska transportkorridorerna, så att en konsekvent och väl samordnad konvertering kan säkerställas, givet att medlemsstaternas skyldighet att utarbeta konverteringsplaner enbart gäller dessa korridorer. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK befarar att förslaget att all ny järnvägsinfrastruktur i TEN-T:s stomnät eller övergripande nät ska anläggas enligt EU:s standardspårvidd på 1 435 mm skulle kunna skapa oerhört komplicerade problem i fråga om intern enhetlighet i medlemsstater med andra spårvidder. |
| --- | --- |

1.16

2.   Allmänna kommentarer – bakgrund

2.1   Förbindelser med Ukraina och Moldavien samt avlägsnande/nedgradering av förbindelser i och med Ryssland och Belarus

| 2.1.1 | Förslaget av den 27 juli 2022 (nedan kallat det ändrade förslaget) om att ändra TEN-T-förslaget, som kommissionen lade fram i december 2021 (3), föranleddes av det krig som Ryssland för mot Ukraina och dess effekter på leveranskedjorna, vilka har belyst vikten av TEN-T-förbindelser med angränsande partnerländer. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | I artikel 9 i kommissionens förslag från december (dvs. TEN-T-förslaget) föreskrivs möjligheten att samarbeta med tredjeländer för att koppla ihop TEN-T med deras infrastruktur och för att öka den hållbara ekonomiska tillväxten och konkurrenskraften. Några punkter som framhålls är en utvidgning av TEN-T till tredjeländer, gränskontroll- och gränsövervakningsförfaranden som möjliggör smidiga trafikflöden, komplettering av relevanta infrastrukturlänkar, driftskompatibilitet, underlättande av vattenvägstransporter och utveckling av IKT-system. De åtföljande kartorna visar en indelning i stomnät och övergripande nät i enlighet med kriterierna i TEN-T-förordningen (4). |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Särskilda kriterier har fastställts för de europeiska transportkorridorerna, som skiljer sig från dem som gäller för stomnätet och det övergripande nätet. Korridorerna är de strategiskt viktigaste delarna av TEN-T (artikel 7 i TEN-T-förslaget), och omfattas av särskilda allmänna prioriteringar som skiljer sig från dem för stomnätet och det övergripande nätet (artiklarna 12 och 13) och av särskilda genomförandebestämmelser (kapitel V, artiklarna 50–54). |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | I kommissionens meddelande om solidaritetskorridorer mellan EU och Ukraina (5) tas en rad infrastrukturutmaningar upp som EU och dess grannländer måste ta itu med för att stödja Ukrainas ekonomi och återhämtning samt avhjälpa problemen med förbindelser och leveranser mellan EU, Ukraina och världsmarknaderna. Kommissionen föreslår att en bedömning ska göras av utvidgningen av de europeiska transportkorridorerna till Ukraina och Moldavien för att skydda import och export, inbegripet export av grödor från Ukraina. En överenskommelse på hög nivå om vägledande kartor över TEN-T i Ukraina undertecknades i maj 2022. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Den 14 juli 2022 antog kommissionen en delegerad förordning med vägledande kartor för TEN-T-nätet i Ukraina och Moldavien, med syftet att TEN-T-standarderna även ska tillämpas på grannländer för att möjliggöra sammanhängande förbindelser. Dessa kartor ingår nu i det ändrade förslaget, som även omfattar kartor som innebär en utvidgning av flera TEN-T-korridorer till Ukraina och Moldavien. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | I det ändrade förslaget utesluts också de vägledande TEN-T-förbindelserna i Ryssland och Belarus. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Dessutom nedgraderas förbindelserna mellan medlemsstaternas nät och de vägledande TEN-T-förbindelserna i Ryssland och Belarus till det övergripande nätet. |
| --- | --- |

2.1.7

2.2   Spårvidd

| 2.2.1 | I meddelandet om solidaritetskorridorer mellan EU och Ukraina uppmärksammas också flaskhalsar som beror på skillnaden mellan Ukrainas spårvidd på 1 520 mm och EU:s spårvidd på 1 435 mm. Den orsakar problem på grund av den nuvarande otillräckliga omlastningskapaciteten. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Det ändrade förslaget syftar till att harmonisera spårvidden i stomnätet och det övergripande nätet i EU för att så småningom få till stånd en gemensam spårvidd på 1 435 mm. Ny järnvägsinfrastruktur måste anläggas med denna spårvidd, och medlemsstater som har ett järnvägsnät eller en del av ett järnvägsnät med en annan spårvidd ska inom två år efter förordningens ikraftträdande upprätta en plan för att konvertera befintliga järnvägslinjer i de europeiska transportkorridorerna till spårvidden 1 435 mm. Planerna ska samordnas med berörda angränsande medlemsstater. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | I konverteringsplanerna ska det anges vilka järnvägslinjer som inte kommer att konverteras, och de ska innehålla en kostnads-nyttoanalys som motiverar detta beslut, inbegripet konsekvenserna för driftskompatibiliteten. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Prioriteringarna för infrastruktur- och investeringsplanering i samband med konverteringsplanerna ska ingå i den första arbetsplanen för de europeiska samordnarna för de europeiska transportkorridorer där järnvägslinjer för godstrafik med en spårvidd som inte är enligt europeisk standard ingår. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Irland undantas från skyldigheten att harmonisera spårvidden (artiklarna 15 och 16 i TEN-T-förslaget). |
| --- | --- |

2.2.5

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Kommittén påpekar att den i sitt yttrande om TEN-T-förslaget välkomnade den ökade tonvikten på förbindelser med grannländer, inbegripet partnerländer och anslutningsländer. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | TEN-T-förslaget offentliggjordes i december 2021, varpå det ryska angreppet mot Ukraina inleddes i februari 2022. EESK instämmer i bedömningen i det ändrade förslaget att detta har omdefinierat det geopolitiska landskapet, har visat på EU:s sårbarhet för oförutsedda omvälvande händelser utanför unionens gränser och har visat att EU:s inre marknad och dess transportnät inte kan betraktas isolerat när EU:s politik utformas. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Denna situation har med rätta riktat uppmärksamhet mot hur brådskande det är att bistå Ukraina, bland annat genom att förbättra transportförbindelserna med EU för att upprätthålla och förbättra mobiliteten och godsflödena mellan Ukraina och EU. Det finns framför allt ett akut behov av hjälp med att transportera spannmål från Ukraina på grund av att hamnar vid Svarta havet blivit otillgängliga, då de blockeras av Ryssland. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Behovet av att vidta åtgärder för att säkerställa tillräckliga mobilitets- och transportflöden mellan EU och Ukraina togs först upp i det ovannämnda meddelandet om solidaritetskorridorer mellan EU och Ukraina, och har sedan dess mötts genom en rad åtgärder, bland annat främjandet av lämplig infrastrukturutveckling inom och vägledande utvidgningar av TEN-T-förbindelser till Ukraina, i enlighet med bestämmelserna i TEN-T-förslaget om samarbete med tredjeländer. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK håller med om att ett snabbt inrättande av alternativa logistikvägar mellan EU och Ukraina, som innefattar alla transportsätt, är av avgörande betydelse för Ukrainas ekonomi och ekonomiska återhämtning och när det gäller att skapa stabilitet med avseende på livsmedelsmarknaderna och livsmedelstryggheten i världen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK konstaterar också att kapaciteten hos relevanta terminaler och gränsövergångsställen, till exempel platser med dubbla spårvidder, snarast måste förbättras, vilket påpekas i meddelandet om solidaritetskorridorer. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK stöder också handlingsplanen i meddelandet om solidaritetskorridorer, som består i att förbättra de gränsöverskridande förbindelserna (väg–väg, järnväg–väg och järnväg–järnväg) mellan EU och Ukraina, vilket inbegriper fler gränsövergångsställen, bedöma utvidgningen av TEN-T:s stomnätskorridorer i Ukraina för att kunna erbjuda ökade förbindelser genom utveckling av järnvägslinjer med EU-standardspårvidd i både Ukraina och Moldavien samt förbättra förbindelserna och farbarheten i Rhen–Donau-korridoren för att säkerställa effektivare trafik. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kommittén ställer sig också positiv till att handlingsplanen även omfattar ”ansökningsomgångar för FSE”, genom vilka det blir möjligt att rikta stödet mot framför allt projekt som syftar till att förbättra EU:s transportnät med Ukraina i fråga om driftskompatibilitet och anslutningar. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK uttrycker därmed sitt fulla stöd för utvidgningen av TEN-T till Ukraina och Moldavien, på grundval av de vägledande kartorna i bilaga IV till det ändrade förslaget. Detta förslag kommer lägligt, och skulle med tiden kunna tillföra mervärde, särskilt genom att förbättra möjligheterna att skapa smidiga och sammanhängande transportflöden mellan Ukraina och EU. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK noterar att de vägledande kartorna över Ukrainas TEN-T-infrastruktur i bilaga IV till det ändrade förslaget delar in förbindelser, terminaler, hamnar och flygplatser i dem som ingår i stomnätet respektive det övergripande nätet, i enlighet med artikel 9.2 i TEN-T-förslaget. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | De vägledande förbindelserna i Ukraina införlivas också i de europeiska transportkorridorerna, vilket innebär en förlängning av korridoren Nordsjön–Östersjön, korridoren Skandinavien–Medelhavet, korridoren Östersjön–Adriatiska havet, korridoren Rhen–Donau och korridoren Östersjön–Svarta havet till Ukraina, på grundval av kartorna i bilaga III till det ändrade förslaget. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK ställer sig helt och fullt bakom den starka politiska signal som man sänder genom att inkludera förbindelserna i Ukraina bland de högst prioriterade förbindelserna inom TEN-T, dvs. de europeiska transportkorridorerna, med deras gedigna genomförandesystem i form av samordnare, arbetsplaner, olika arbetsgrupper och, enligt TEN-T-förslaget, skyldigheten att ge arbetsplanerna rättslig verkan genom en genomförandeakt. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK beklagar dock att varken de allmänna bestämmelserna om samarbete med tredjeländer eller bestämmelserna om genomförandet av instrumentet i form av europeiska transportkorridorer och övergripande prioriteringar verkar utgöra en rättslig grund för att utöka tillämpningen av korridorprioriteringarna eller deras genomförandesystem, inbegripet samordnare, styrning, den europeiska samordnarens arbetsplan eller genomförandeakten, till att omfatta tredjeländer. Endast artikel 52.3 f om styrningen av korridorerna möjliggör arbetsgrupper för samarbete med tredjeländer, men detta verkar inte innebära att tillämpningsområdet för bestämmelserna om de transeuropeiska korridorerna ändras. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESK efterlyser således ett stabilt och trovärdigt genomförandesystem för de förbindelser som ska betraktas som en förlängning av de europeiska transportkorridorerna, möjligen genom att arbetsgrupperna för samarbete med tredjeländer stärks och fler sådana grupper inrättas. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Med tanke på det rådande politiska läget förefaller det också lämpligt att avlägsna de vägledande TEN-T-förbindelserna i Ryssland och Belarus, i linje med de sanktioner som införts. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESK förvånas dock över att det ändrade förslaget omfattar ett uttryckligt åtagande om att överväga att återupprätta förbindelserna i Belarus och mellan Belarus och EU:s medlemsstater om landet demokratiseras i linje med EU:s plan för detta, medan inga sådana utsikter anges med avseende på Ryssland. Även om det kanske inte finns någon särskild EU-plan för demokrati i Ryssland är de skilda förhållningssätten svåra att förstå. Kommittén rekommenderar därför att åtaganden för framtiden av detta slag ska undvikas. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESK noterar att avlägsnandet av medlemsstaternas förbindelser med Ryssland tycks ha inneburit problem för vissa medlemsstater. Finlands transportminister har till exempel kritiserat den allmänna karaktären hos dessa åtgärder, eftersom en del av förbindelserna förblir viktiga för konnektiviteten i de berörda medlemsstaterna. Kommittén rekommenderar att vederbörlig uppmärksamhet ägnas åt den eventuella betydelsen av sådana förbindelser inom EU. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EESK instämmer i att man givetvis också måste ta itu med frågan om de olika järnvägsspårvidderna i EU respektive Ukraina, även om förändringar på detta område kan ta tid att införa och därmed sannolikt inte löser de omedelbara och akuta effektivitetsproblemen. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | EESK noterar att kravet på att konvertera till spårvidden 1 435 mm har utökats och att möjligheten att behålla andra spårvidder har begränsats genom de föreslagna ändringarna av artiklarna 15 och 16 och den nya artikel 16a. Med tanke på att genomförandet av konverteringen till spårvidden 1 435 mm är inriktat på de europeiska transportkorridorerna – då de konverteringsplaner som alla medlemsstater ska utarbeta endast gäller dessa korridorer – förefaller en allmän skyldighet att anlägga alla nya linjer med spårvidden 1 435 mm oförenlig med själva syftet med artikel 16a, nämligen att säkerställa enhetlighet och sammanhängande järnvägstransporter inom de transeuropeiska korridorerna. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | EESK föreslår därför att konverteringskravet endast ska gälla de europeiska transportkorridorerna, så att en konsekvent och väl samordnad konvertering kan säkerställas. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Kommittén är förvånad över den allmänna skyldigheten i den föreslagna artikel 16a.1, som består i att all ny järnvägsinfrastruktur ska anläggas med nominell spårvidd enligt europeisk standard på 1 435 mm, till synes oberoende av det omgivande nätets konfiguration, eftersom denna skyldighet skulle kunna skapa oerhört komplicerade problem i fråga om intern enhetlighet och flaskhalsar i medlemsstater med andra spårvidder. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Det är värt att notera att begränsningen av möjligheterna till undantag för avvikande spårvidder är en orosfråga i bland annat Finland, där förslagets proportionalitet i detta avseende har ifrågasatts. |
| --- | --- |

3.22

Bryssel den 27 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 290, 29.7.2022, s. 120.

1

(2)  COM(2021) 812 final.

2

(3)  COM(2022) 384 final/2.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348, 20.12.2013, s. 1).

4

(5)  COM(2022) 217 final.

5

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/195 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/195

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande

(COM(2022) 362 final – 2022/227(COD))

(2023/C 75/29)

| Huvudföredragande: | Andris GOBIŅŠ |
| --- | --- |

Huvudföredragande:

Andris GOBIŅŠ

| Remiss | Europaparlamentet, 27.9.2022
  Europeiska unionens råd, 17.8.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Yttre förbindelser |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 117/1/3 |

Remiss

Europaparlamentet, 27.9.2022

Europeiska unionens råd, 17.8.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Yttre förbindelser

Antagande vid plenarsessionen

27.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

117/1/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens, Europaparlamentets och rådets strategi att göra allt som krävs för att den föreslagna förordningen ska godkännas så snart som möjligt, och anser att den bör träda i kraft senast i början av november 2022. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Eftersom det på grund av behovet av ett snabbt godkännande är sannolikt att förordningen i ett första steg antas utan ändringar, föreslår EESK att man överväger en översyn i ett andra steg med nedanstående föreslagna förbättringar. De föreslagna ändringarna bör också bidra till debatten om och förberedelserna inför ändringar i uppföljningsförordningarna och programmen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar EU-institutionernas snabba åtgärder och den flexibilitet som krävs när det gäller att driva projekt direkt efter Rysslands oprovocerade och oberättigade krig mot Ukraina. Snabba åtgärder var det enda sättet att stå fast vid EU:s värden och principer. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK stöder målet att skapa flexibilitet vad gäller att ändra syftet med pågående projekt för att återspegla de framväxande behoven genom att ge förvaltningsmyndigheterna den flexibilitet som krävs och ge dem rättslig säkerhet om att projekten drivs och följs upp i enlighet med reglerna och att det inte kommer att finnas något större antal begränsningar när det gäller revisionen. Detta är särskilt viktigt eftersom förordningen kommer att tillämpas retroaktivt från och med det fullskaliga krigets utbrott. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK påminner om den nya verkligheten under de senaste månaderna av kriget mot Ukraina. Med tanke på Ukrainas status som EU-kandidatland och det växande behovet av återuppbyggnad och förberedelser inför vintern i Ukraina bör ännu mer flexibilitet i fråga om stödberättigande verksamhet och en bredare definition av gränsöverskridande/regional samarbetsverksamhet för pågående och planerade projekt medges i enlighet med de föreslagna ändringarna av förordningen (se förslagen nedan). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Med tanke på att finansieringen till myndigheter i Ryssland och Belarus har upphävts och att det gränsöverskridande samarbetet med Ryssland och Belarus därmed har avbrutits, lägger EESK fram idén om att göra allt för att överföra medel som ursprungligen var avsedda för dessa samarbetsprogram till samarbete med Ukraina. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Eftersom det civila samhället befinner sig i främsta ledet i återuppbyggnaden av Ukraina och landets förberedelser inför en EU-anslutning bör särskild uppmärksamhet ägnas åt att anslå medel till civilsamhällesorganisationernas arbete, inbegripet förnyat beviljande av medel. |
| --- | --- |

1.7

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK stöder förslagets mål och välkomnar avsikten att tillhandahålla en flexibel strategi i samarbetsprogrammen inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet i ljuset av de behov som uppstått till följd av Rysslands oprovocerade och oberättigade militära aggression mot Ukraina och de konsekvenser som detta får för Europeiska unionen (EU) och flera av dess östra regioner i synnerhet samt covid-19-pandemins omfattande inverkan på EU. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommittén är medveten om de enorma insatser som gjorts av de nationella regeringarna, de lokala myndigheterna och det civila samhället i de angränsade EU-medlemsstaterna, Moldavien och Ukraina för att ta emot de många ukrainska fördrivna personer som flytt från den ryska invasionen, och välkomnar stödet till en skräddarsydd användning av program för gränsöverskridande samarbete för att täcka respektive behov av humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kommittén är medveten om de särskilda utmaningarna för de ukrainska myndigheterna på alla nivåer, som samtidigt måste säkerställa landets militära försvar och upprätthålla ekonomin, då Ukraina drabbats av ett stort antal dödsoffer, förstörelse av bostäder och infrastruktur, fördrivning av en betydande del av landets befolkning, störningar i produktion och transporter, ett aldrig tidigare skådat tryck på budgeten och många andra problem som orsakats av Rysslands aggression. Programmen för gränsöverskridande samarbete med Ukraina bör bidra till att minska denna börda och ge stödmottagarna möjlighet att tillgodose krigstidsbehoven. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK välkomnar att Ukraina och Moldavien nyligen beviljats status som EU-kandidatland, och betonar att EU måste ge omfattande stöd till dessa länders EU-integrationsreformer, som genomförs samtidigt som länderna bär bördan av det fullskaliga kriget i Ukraina. Programmen för gränsöverskridande samarbete bör, i förekommande fall, integrera Ukrainas och Moldaviens stärkta EU-integrationsmål i programverksamheten, bland annat genom att relevanta erfarenheter av reformer i de angränsade EU-länderna överförs. Detta bör inbegripa förberedelser på lokal och regional nivå och en stark roll för det civila samhällets organisationer, inbegripet arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Med tanke på att finansieringen till myndigheter i Ryssland och Belarus har upphävts och att det gränsöverskridande samarbetet med Ryssland och Belarus därmed har avbrutits, lägger EESK fram idén om att göra allt för att överföra medel som ursprungligen var avsedda för dessa samarbetsprogram till samarbete med Ukraina. På grund av det stora symbolvärdet och de ökade behoven är det värt att investera tid och kompetens för att hitta och förbereda en rättslig grund för detta. De starka känslomässiga och värdebaserade banden kan ses som ett slags ”grannskap” med Ukraina, och man kan tolka dem som fullt förenliga med programmets mål i dessa extraordinära tider. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK betonar den extraordinära ekonomiska bördan för de grannsamhällen som tar emot ett stort antal ukrainska fördrivna personer, och välkomnar därför avsikten att avskaffa kravet på nationell medfinansiering för fem gränsöverskridande program med Moldavien och Ukraina inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESK betonar att Rysslands aggression och den efterföljande tillströmningen av fördrivna personer än en gång har visat på det civila samhällets nyckelroll och avsevärt har ökat det civila samhällets aktivism i både Ukraina och angränsande EU-länder, med hundratals frivilliginitiativ på nationell nivå men även på gräsrotsnivå för att tillhandahålla mat och husrum och tillgodose andra humanitära behov. Därför bör stöd till det civila samhällets arbete stå i särskilt fokus i de gränsöverskridande programmen. Det organiserade civila samhället kommer att spela en viktig roll även under återuppbyggnaden av Ukraina och dess regioner och förberedelserna inför en EU-anslutning. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Mot bakgrund av den rådande energikrisen påminner EESK om behovet av att påskynda omställningen till grön energi och ytterligare stärka energieffektiviteten. Programmen för gränsöverskridande samarbete bör ge stödmottagarna möjlighet att mildra de utmaningar som väntar under vintersäsongen, samtidigt som de kan fortsätta på vägen mot hållbarhet. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESK beklagar att inga samråd med berörda parter ägde rum när de föreslagna ändringarna utarbetades. Om de genomförs på rätt sätt kommer de inte att leda till att tid går förlorad, utan i de flesta fall till att kvaliteten på det utarbetade beslutet förbättras. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Att använda bästa praxis från den europeiska uppförandekoden för partnerskapsprincipen kan bidra till att de projekt som genomförs inom ramen för den ändrade förordningen blir framgångsrika. |
| --- | --- |

2.10

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | EESK betonar att EU vidtar omfattande åtgärder för att stödja fördrivna personer från Ukraina genom t.ex. Care, Fast-Care och ändringar i sammanhållningspolitiken. Risken för dubbel finansiering bör minskas. Det europeiska grannskapsinitiativets särskilda karaktär bör fortsatt ligga i linje med dess huvudsyfte, dvs. samarbete mellan EU och de östliga partnerländerna. Med tanke på de förväntade längre avbrotten i de program som involverar Ryssland och Belarus och det växande behovet av och intresset för samarbete i Ukraina och Moldavien bör den rättsliga grunden för förändringar och samarbete med dessa stater förberedas, t.ex. i artikel 9, men även i artiklarna 5, 6 och 8. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK vill fästa uppmärksamheten på att den ryska invasionen i Ukraina, utöver ankomsten av fördrivna personer, har haft andra djupgående konsekvenser för samarbetet mellan EU, Ukraina och dess grannländer. På grund av den ryska sjöblockaden av ukrainska kusthamnar och störningarna på transportvägarna i östra Ukraina har en stor del av den ukrainska handeln, inklusive spannmål, omdirigerats genom landets gränser med EU, vilket har skapat ett betydande tryck på den gränsöverskridande infrastrukturen. Med tanke på att Ukrainas export av spannmål och andra produkter är avgörande för att förebygga en global livsmedelskris bör man i de gränsöverskridande programmen ta itu med de framväxande logistikproblemen i syfte att säkerställa maximal kapacitet för varuflödet, bland annat genom förbättrad gränsöverskridande förvaltning, byggande av lagringsanläggningar nära gränsen och andra relevanta åtgärder. Dessa projekt kan kräva större flexibilitet i fråga om tidsfrister än vad som för närvarande planeras i artikel 6.2. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | De högre kostnaderna på grund av den extraordinära inflationen, som förstärkts av Rysslands krig, bör vara stödberättigande i alla projekt, inte bara i dem som nämns i artikel 6.3. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK stöder förslaget om att underlätta förvaltningen av de gränsöverskridande programmen, inbegripet ändringar i programverksamheten, med tanke på de extraordinära omständigheterna. Kommittén betonar dock att det behövs skyddsåtgärder mot eventuellt missbruk av medel, och föreslår att man stärker det civila samhällets (inklusive arbetsmarknadsparternas) deltagande i beslutsfattandet om och övervakningen av verksamheten inom gränsöverskridande program. Dessa aspekter skulle kunna betonas i artikel 7 och/eller 15. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Det ensidiga avbrytandet enligt artikel 10.2 bör åtföljas av en motivering där man hänvisar till denna förordning. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Såsom anges i punkterna 1.7 och 2.5 föreslår EESK att man ska tillåta att nya partner från det civila samhället (med möjlighet till förnyat beviljande) och från Ukraina inkluderas i stället för partner vars deltagande avbrutits. Artikel 10.3 bör ändras i enlighet med detta. Dessutom skulle den prodemokratiska belarusiska eller ryska diasporan i undantagsfall kunna betraktas som partner. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ytterligare åtgärder måste övervägas för att förebygga bedrägerier eller hantera oriktigheter som kan uppstå under genomförandet. Det civila samhället och arbetsmarknadens parter bör ha en starkare roll även i samband med dessa processer och i övervakningskommittéerna (artikel 14.3). |
| --- | --- |

3.7

Bryssel den 27 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/198 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/198

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upphävande av rådets direktiv 89/629/EEG

(COM(2022) 465 final – 2022/0282 (COD))

(2023/C 75/30)

| Remiss | Europaparlamentet, 3.10.2022
  Europeiska unionens råd, 26.9.2022
  Europeiska kommissionen, 16.9.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 100.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 26.10.2022 |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 169/0/03 |

Remiss

Europaparlamentet, 3.10.2022

Europeiska unionens råd, 26.9.2022

Europeiska kommissionen, 16.9.2022

Rättslig grund

Artiklarna 100.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Beslut av EESK:s plenarförsamling

26.10.2022

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

169/0/03

Eftersom kommittén stöder förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/199 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/199

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om fastställande av regler om ett avdrag i syfte att minska skattefördelen för finansiering med lån jämfört med finansiering med eget kapital och om begränsning av ränteavdragen i samband med bolagsbeskattning

(COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS))

(2023/C 75/31)

| Föredragande: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Krister ANDERSSON |

Föredragande:

Petru Sorin DANDEA

Medföredragande:

Krister ANDERSSON

| Remiss | Europeiska unionens råd, 8.6.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 6.10.2022 |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 187/0/0 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 8.6.2022

Rättslig grund

Artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

6.10.2022

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

187/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommissionens förslag om ett avdrag i syfte att minska skattefördelen för finansiering med lån jämfört med finansiering med eget kapital (Debra) syftar till att ta itu med skattefördelen för lånefinansiering för företag i EU genom att tillämpa regler om möjlighet till skatteavdrag för fiktiv ränta på ökningar av eget kapital och införa särskilda begränsningar av möjligheten att göra skatteavdrag för nettolånekostnader. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommissionen har i detta syfte tagit fram riktade regler om både ett avdrag för eget kapital och en begränsning av ränteavdrag. Finansiella företag är undantagna från åtgärderna, eftersom de omfattas av lagstadgade krav på eget kapital som förhindrar underkapitalisering. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Det avdrag för eget kapital som kommissionen utformat beräknas som avdragsunderlag x fiktiv ränta. Avdragsunderlaget motsvarar skillnaden mellan eget kapital vid utgången av beskattningsåret och eget kapital vid utgången av föregående beskattningsår, dvs. den årliga kapitalförändringen. På lånesidan kommer en proportionell begränsning att innebära att avdragsrätten för ränta begränsas till 85 % av nettolånekostnaderna, dvs. betalda räntor minus erhållna räntor. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK stöder de mål som kommissionen eftersträvar i den mån de syftar till att ta itu med en relevant och länge omdebatterad fråga när det gäller företagsbeskattning, nämligen skatteincitament till förmån för lån framför eget kapital. Förslagets faktiska struktur och innehåll är dock avgörande för att dessa mål ska kunna uppnås i praktiken. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | I detta avseende anser EESK att kommissionens beslut att främja eget kapital framför lån inte bara genom att bevilja ett avdrag för det egna kapital som företagen ökar med tiden, utan även genom att minska möjligheten att dra av lånekostnader som tynger företag med 15 %, kan skada europeiska företag, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén är oroad över att kommissionens förslag skulle kunna göra små och medelstora företag och mikroföretag, som utgör ryggraden i den europeiska ekonomin, finansiellt svagare. Sådana företag kan inte enkelt få tillgång till kapitalmarknaderna, och därför skulle en begränsning av avdragsrätten för deras räntekostnader kunna hämma investeringar, tillväxt och skapande av arbetstillfällen i hela Europa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | När det gäller små företag och mikroföretag anser EESK att incitament för att använda eget kapital huvudsakligen, om inte enbart, bör skapas genom skattelättnader på eget kapital, utan att minska avdragsrätten för ränta på lån. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att den riskpremie på 1–1,5 % som anges i kommissionens förslag varken stämmer överens med verkligheten på marknaden eller är tillräcklig för att kompensera för att avdragsmöjligheter för räntekostnader försvinner. Marknadsriskpremien uppgick under 2021 till över 5 % i samtliga medlemsstater och ligger för närvarande kvar på dessa nivåer. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Att inte tillåta avdrag för legitima kostnader för att bedriva verksamhet i form av räntekostnader befarar EESK skulle kunna innebära en konkurrensnackdel för europeiska företag jämfört med företag i andra stora handelsblock. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK konstaterar att man genom att ta bort europeiska företags möjlighet att dra av ränteutgifter skulle skapa incitament för dem att använda leasingavtal i stället för att investera direkt i maskiner och utrustning. Dessutom skulle koncernintern finansiering inom stora koncerner med centraliserad finansförvaltning försvåras och undergrävas, vilket skulle göra finansieringen av investeringar dyrare och leda till färre investeringar. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | I syfte att ge ett konstruktivt bidrag och ge fullt uttryck för kommitténs farhågor föreslår EESK därför att kommissionen i grunden omprövar sitt förslag, inbegripet ett fullständigt eller partiellt undantag från begränsningarna av avdragsrätten avseende räntor för lån, särskilt när det gäller små och medelstora företag och mikroföretag. |
| --- | --- |

1.11

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | Kommissionens förslag till direktiv (1) om Debra syftar till att ta itu med skattefördelen för lånefinansiering för företag i EU genom att skapa regler om möjlighet till skatteavdrag för fiktiv ränta på ökningar av eget kapital och införa särskilda begränsningar av möjligheten att göra skatteavdrag för nettolånekostnader. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Förslaget ligger i linje med kommissionens meddelande ”Företagsbeskattning för 2000-talet” (2), i vilket det framhålls att skattefördelen för lånefinansiering är en relevant fråga som EU-institutionerna bör ta itu med för att uppnå ett rättvist och effektivt skattesystem. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I sitt meddelande påpekar kommissionen att ett företag för närvarande ”kan dra av ränta som är knuten till lånefinansiering men inte kostnader i samband med finansiering med eget kapital, såsom utbetalning av utdelningar, vilket uppmuntrar företaget att finansiera investeringar genom lån snarare än genom eget kapital. Detta kan bidra till en alltför stor skuldackumulering, med eventuella negativa spridningseffekter för EU som helhet om vissa länder skulle ha stora mängder företag som drabbas av insolvens. Snedvridningen till förmån för skuldfinansiering straffar också finansieringen av innovation genom eget kapital”. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommissionens förslag är också ett svar på en särskild begäran från Europaparlamentet om att ta itu med skattefördelen för finansiering med lån jämfört med finansiering med eget kapital och samtidigt säkerställa att ändamålsenliga bestämmelser mot skatteflykt införs för att förhindra att avdrag för eget kapital används som ett nytt verktyg för urholkning av skattebasen (3). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kommissionens förslag har föregåtts av ett omfattande samråd med deltagande av berörda parter, från akademiker till offentliga myndigheter, icke-statliga organisationer, näringslivsorganisationer och företag. Samrådet visade att en överväldigande majoritet av de berörda parterna vidhöll att ett initiativ för att minska skattefördelen för finansiering med lån jämfört med finansiering med eget kapital är nödvändigt. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kommissionen har också arbetat med de sex medlemsstater som redan har infört regler avseende skattefördelen för lånefinansiering i syfte att samla in specifik sakkunskap om hur sådana regler fungerar på grundval av deras direkta erfarenhet (4). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Vid utarbetandet av förslaget har kommissionen övervägt fem möjliga lagstiftningsalternativ: i) alternativ 1: införa ett avdrag för eget kapital utan begränsning i tid, ii) alternativ 2: införa ett avdrag men endast för nytt eget kapital och för tio år, iii) alternativ 3: införa ett avdrag för bolagets kapital, samtidigt som nuvarande avdragsrätt för räntebetalningar inte tillåts, iv) alternativ 4: helt utesluta möjligheten att dra av ränteutgifter, v) alternativ 5: införa ett avdrag för fiktiv ränta på nytt eget kapital för tio år med en partiell begränsning av skatteavdragsrätten för lån för alla företag. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Alternativ 5 har valts ut som det bästa alternativet, och därför har man i kommissionens förslag specifikt tagit fram riktade regler om både ett avdrag för eget kapital och en begränsning av ränteavdragen för lån. Finansiella företag är uttryckligen undantagna från åtgärderna, eftersom de redan omfattas av lagstadgade krav på eget kapital som förhindrar underkapitalisering. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Mer specifikt beräknas det avdrag för eget kapital som kommissionen utformat enligt följande: avdragsunderlag x fiktiv ränta. Avdragsunderlaget motsvarar i sin tur skillnaden mellan eget kapital vid utgången av beskattningsåret och eget kapital vid utgången av föregående beskattningsår, dvs. den årliga kapitalökningen. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Om en skattskyldig som redan har kunnat göra avdrag för eget kapital har ett negativt avdragsunderlag under en viss beskattningsperiod (minskning av eget kapital) blir ett proportionellt belopp skattepliktigt för tio på varandra följande beskattningsperioder och upp till den totala nettokapitalökning för vilken ett sådant avdrag har gjorts, såvida inte den skattskyldige lägger fram bevis för att detta beror på förluster som uppkommit under beskattningsperioden eller på grund av en rättslig skyldighet. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | I förslaget fastställs särskilda regler för relevant fiktiv ränta som ska tillämpas och, med tanke på deras svårigheter att få tillgång till finansiering, föreskrivs att den högre räntesatsen ska tillämpas till förmån för små och medelstora företag, utan möjlighet för medlemsstaterna att göra undantag. För att förhindra missbruk är avdragsrätten redan, genom BEPS-projektet och EU:s genomförande genom direktivet mot skatteflykt (5), begränsat till högst 30 % av den skattskyldiges EBITDA (6) för varje beskattningsår. Samordning av de två begränsningarna föreslås. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | På lånesidan kommer en proportionell begränsning att innebära att avdragsrätten för ränta begränsas till 85 % av nettolånekostnaderna, dvs. betalda räntor minus erhållna räntor. Enligt kommissionen gör detta tillvägagångssätt det möjligt att ta itu med skattefördelen för lånefinansiering på ett sätt som samtidigt inriktas både på eget kapital och på lån. Inga ökningar av eget kapital på grund av transaktioner mellan företag eller omvärderingar av tillgångar ingår dock. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Den rättsliga grunden för förslaget är artikel 115 i EUF-fördraget om åtgärder för tillnärmning i form av ett direktiv, och kommissionen anser att förslaget till direktiv är förenligt med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. Tidsfristen för införlivande har fastställts till början av 2024, medan medlemsstater som redan har infört regler avseende skattefördelar för lånefinansiering kommer att få behålla de avdrag som införts så länge dessa gäller enligt nationella regler och med en maximal tillåten period på tio år. |
| --- | --- |

2.13

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK stöder de mål som kommissionen eftersträvar i förslaget, eftersom de syftar till att ta itu med en relevant och länge omdebatterad fråga när det gäller företagsbeskattning, nämligen skatteincitament till förmån för lån framför eget kapital. EESK anser att europeiska företag av alla storlekar skulle kunna dra stor nytta av lämpliga och väl utformade regler i detta avseende, vilket skulle öka konkurrenskraften på den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK påminner om sitt yttrande ”Bolagsskatternas roll när det gäller bolagsstyrning” (7), där kommittén efterlyste en lösning på skattefördelen för lånefinansiering, underströk riskerna med otillbörlig hävstång och påpekade att ”skattefördelen för lånefinansiering i bolagsskattesystemen påverkar såväl de samhällsekonomiska kostnaderna som företagens hävstång och styrning” (8).
  EESK har också betonat att man genom att ta itu med skattefördelen för lånefinansiering skulle kunna bidra till kommissionens ambitiösa agenda för att göra den europeiska ekonomin mer hållbar och digitaliserad (9), och noterat att ”ett alltför stort beroende av lånefinansiering kan undergräva uppnåendet av kommissionens mål eftersom företagen blir ekonomiskt sårbara, och möjligheten att genomföra nya och riskfyllda gröna investeringsprojekt påverkas negativt”. De regler som ska tillämpas måste dock leda till att Debra-frågan hanteras på ett korrekt sätt. Kommittén anser i synnerhet att de förslag som kommissionen lagt fram skulle skada små och medelstora företag, särskilt mikroföretag, och göra dem ekonomiskt svagare. |
| --- | --- |

3.2

EESK har också betonat att man genom att ta itu med skattefördelen för lånefinansiering skulle kunna bidra till kommissionens ambitiösa agenda för att göra den europeiska ekonomin mer hållbar och digitaliserad (9), och noterat att ”ett alltför stort beroende av lånefinansiering kan undergräva uppnåendet av kommissionens mål eftersom företagen blir ekonomiskt sårbara, och möjligheten att genomföra nya och riskfyllda gröna investeringsprojekt påverkas negativt”. De regler som ska tillämpas måste dock leda till att Debra-frågan hanteras på ett korrekt sätt. Kommittén anser i synnerhet att de förslag som kommissionen lagt fram skulle skada små och medelstora företag, särskilt mikroföretag, och göra dem ekonomiskt svagare.

| 3.3 | En begränsning av avdragsrätten för räntekostnader hämmar investeringar, tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Sådana negativa effekter är ännu mer sannolika i den nuvarande ekonomiska situationen med räntehöjningar. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK noterar att en EU-åtgärd är att föredra framför flera osamordnade initiativ från medlemsstaternas sida. Eftersom sex medlemsstater redan tillämpar nationella regler om avdrag för finansiering av eget kapital är det dock värt att notera att nettoeffekten av avdragen för eget kapital och borttagande av möjligheten att dra av ränteutgifter inte kommer att leda till en fullständig harmonisering av investeringskostnaderna runt om i EU, inte ens om detta direktiv godkänns. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK uppskattar det breda och detaljerade samråd som kommissionen inlett om Debra-förslaget och som har gett många olika intressenter – näringslivsorganisationer, företag, offentliga myndigheter och akademiker – möjlighet att framföra sina ståndpunkter i en fråga som är avgörande för bolagsbeskattningen och bolagsstyrningen i EU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK uppskattar också det riktade samråd som kommissionen har genomfört tillsammans med de sex medlemsstater som redan har godkänt regler om skattefördelen för lånefinansiering, eftersom det gör det möjligt för lagstiftarna att beakta de erfarenheter som de nationella lagstiftarna och skattemyndigheterna redan har gjort på området. |
| --- | --- |

3.6

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK anser att kommissionens beslut att främja eget kapital framför lån inte bara genom att bevilja ett avdrag för eget kapital som företagen ökar med tiden, utan även genom att minska möjligheten att dra av lånekostnader som tynger företag med 15 %, kommer att skada europeiska företag, särskilt små och medelstora företag och mikroföretag. För sådana företag bör incitamentet att använda eget kapital huvudsakligen, om inte enbart, skapas genom skattelättnader på eget kapital, utan att man minskar avdragsrätten för ränta på lån. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK anser att det är riskabelt att begränsa avdragsrätten för ränta på lån, särskilt för små och medelstora företag och mikroföretag, i den rådande ekonomiska situationen, som kännetecknas av den dubbla negativa inverkan av en ihållande inflation i kombination med stigande räntor som tillämpas av centralbankerna för att hålla inflationen i schack. Skuldnivåerna har dessutom ökat i många företag under pandemin. En begränsning av skatteavdragsrätten skulle kunna göra det svårare för små företag och mikroföretag att hantera sina skulder. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK konstaterar att proportionalitetsprincipen, såsom den utvecklats av domstolen, kräver att EU-institutionerna utarbetar regler som är lämpliga för att uppnå de regleringsmål som eftersträvas med minsta möjliga uppoffring för de reglerade områdena. När det gäller denna fråga påpekar EESK att en betydande minskning av avdragsrätten för lånefinansiering skulle kunna få oavsiktliga konsekvenser för små och medelstora företag, särskilt mikroföretag, såsom en mindre hållbar skuldsättning från företagens sida, uppsägningar och en generell förlust av finansiell stabilitet på hela den inre marknaden. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK konstaterar att man genom att utesluta möjligheten att dra av ränteutgifter skulle skapa incitament för företagen att använda leasingavtal i stället för att själva investera i maskiner och utrustning. Detta är inte något lämpligt incitament att införa, åtminstone inte utan en grundlig analys. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Många företag använder koncernintern finansiering och centraliserad finansförvaltning för att finansiera investeringar på ett kostnadseffektivt sätt. De föreslagna reglerna skulle i princip kräva att varje företag i koncernen finansierar sina egna investeringar. Detta kommer på ett olyckligt sätt att öka finansieringskostnaderna och därmed minska investeringarna. EESK anser att det är nödvändigt att ta itu med denna fråga och möjliggöra fortsatt effektiv finansiering av investeringar. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK rekommenderar att man begränsar efterlevnadskostnaderna för de europeiska företag som är intresserade av att dra nytta av det nya avdraget för eget kapital genom att skapa en tillräcklig nivå av rättssäkerhet och förutsägbarhet i de nya reglerna för att förhindra osäkerhet och tolkningsproblem, som eventuellt skulle kunna leda till utdragna förhandlingar eller till och med tvister mellan skattemyndigheter och företag. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Mot bakgrund av de tidigare argumenten och för att lägga fram ett konstruktivt bidrag föreslår EESK därför en omfattande omprövning av kommissionens förslag, inbegripet ett fullständigt eller åtminstone partiellt undantag från Debra-reglerna för små och medelstora företag och mikroföretag. |
| --- | --- |

4.7

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  ”Förslag till rådets direktiv om fastställande av regler om ett avdrag i syfte att minska skattefördelen för finansiering med lån jämfört med finansiering med eget kapital och om begränsning av ränteavdragen i samband med bolagsbeskattning” (COM(2022) 216 final).

1

(2)  ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Företagsbeskattning för 2000-talet” (COM(2021) 251 final.

2

(3)  Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2022 om effekterna av nationella skattereformer för EU:s ekonomi”, (2021/2074(INI)) (EUT C 342, 6.9.2022, s. 14).

3

(4)  Medlemsstater som redan har infört regler om avdrag för ökningar av eget kapital får skjuta upp tillämpningen av bestämmelserna i detta direktiv så länge som de rättigheter som redan fastställts enligt nationella regler gäller (undantag för gammal hävd). Skattebetalare som den [1 januari 2024] har rätt till ett avdrag för eget kapital enligt nationell lagstiftning (i Belgien, Cypern, Italien, Malta, Polen och Portugal) kommer att kunna fortsätta att göra sådana avdrag enligt nationell lagstiftning under en period på upp till 10 år.

4

(5)  Rådets direktiv (EU) 2016/1164 av den 12 juli 2016 om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion (EUT L 193, 19.7.2016, s. 1).

5

(6)  EBITDA: earnings before interests, taxes, depreciation and amortisation (vinst före räntor, skatt, av- och nedskrivningar).

6

(7)  EUT C 152, 6.4.2022, s. 13.

7

(8)  EUT C 152, 6.4.2022, s. 13, punkt 4.1–4.7.

8

(9)  EUT C 152, 6.4.2022, s. 13.

9

---

| 28.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/204 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/204

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1108/70 om införande av ett redovisningssystem för infrastrukturkostnader för transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar, och av kommissionens förordning (EG) nr 851/2006 om vilka uppgifter som skall tas upp under de olika rubrikerna i blanketterna för redovisning i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 1108/70

(COM(2022) 381 final)

(2023/C 75/32)

| Remiss | Europaparlamentet, 12.9.2022
  Europeiska unionens råd, 12.8.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 91 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande vid plenarsessionen | 26.10.2022 |
| Plenarsession nr | 573 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 170/0/0 |

Remiss

Europaparlamentet, 12.9.2022

Europeiska unionens råd, 12.8.2022

Rättslig grund

Artiklarna 91 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande vid plenarsessionen

26.10.2022

Plenarsession nr

573

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

170/0/0

Eftersom kommittén till fullo stöder förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 26 oktober 2022.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---