# Euroopan unionin C 79/2. m

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 79 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta2. maaliskuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 79

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta2. maaliskuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 152. täysistunto, 30.11.2022–1.12.2022 |
| 2023/C 79/01 | Euroopan alueiden komitean päätöslauselma Euroopan komission työohjelmasta 2023 ja AK:n vuoden 2023 poliittisista painopisteistä | 1 |
| 2023/C 79/02 | Euroopan alueiden komitean päätöslauselma Euroopan osaamisen teemavuodesta 2023 | 8 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 152. täysistunto, 30.11.2022–1.12.2022 |
| 2023/C 79/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset | 12 |
| 2023/C 79/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskeva EU:n strategia | 17 |
| 2023/C 79/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Elintarviketurvan varmistaminen ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistaminen | 23 |
| 2023/C 79/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n nuorisopolitiikan tulevaisuus – Nuorisopolitiikkaa ja nuorisoasioiden valtavirtaistamista koskeva pohdinta Euroopan nuorison teemavuoden 2022 puitteissa | 30 |
| 2023/C 79/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Koheesiopolitiikan tuen lisääminen maantieteellisistä ja väestöön liittyvistä haitoista kärsiville alueille (SEUT-sopimuksen 174 artikla) | 36 |
| 2023/C 79/08 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Pienet kaupunkialueet keskeisinä toimijoina oikeudenmukaisen siirtymän hallinnassa | 44 |
| 2023/C 79/09 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Uusi eurooppalainen innovaatio-ohjelma | 51 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

AK:n 152. täysistunto, 30.11.2022–1.12.2022

2023/C 79/01

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma Euroopan komission työohjelmasta 2023 ja AK:n vuoden 2023 poliittisista painopisteistä

1

2023/C 79/02

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma Euroopan osaamisen teemavuodesta 2023

8

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

AK:n 152. täysistunto, 30.11.2022–1.12.2022

2023/C 79/03

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset

12

2023/C 79/04

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskeva EU:n strategia

17

2023/C 79/05

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Elintarviketurvan varmistaminen ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistaminen

23

2023/C 79/06

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n nuorisopolitiikan tulevaisuus – Nuorisopolitiikkaa ja nuorisoasioiden valtavirtaistamista koskeva pohdinta Euroopan nuorison teemavuoden 2022 puitteissa

30

2023/C 79/07

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Koheesiopolitiikan tuen lisääminen maantieteellisistä ja väestöön liittyvistä haitoista kärsiville alueille (SEUT-sopimuksen 174 artikla)

36

2023/C 79/08

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Pienet kaupunkialueet keskeisinä toimijoina oikeudenmukaisen siirtymän hallinnassa

44

2023/C 79/09

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Uusi eurooppalainen innovaatio-ohjelma

51

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 152. täysistunto, 30.11.2022–1.12.2022 |
| 2023/C 79/10 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Laillinen muuttoliike – Osaajien houkutteleminen EU:hun | 59 |
| 2023/C 79/11 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Maantieteellisten merkintöjen järjestelmän uudistus | 74 |
| 2023/C 79/12 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n talousarvion uudet omat varat | 99 |

III   Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

AK:n 152. täysistunto, 30.11.2022–1.12.2022

2023/C 79/10

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Laillinen muuttoliike – Osaajien houkutteleminen EU:hun

59

2023/C 79/11

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Maantieteellisten merkintöjen järjestelmän uudistus

74

2023/C 79/12

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n talousarvion uudet omat varat

99

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

AK:n 152. täysistunto, 30.11.2022–1.12.2022

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 79/1

---

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma Euroopan komission työohjelmasta 2023 ja AK:n vuoden 2023 poliittisista painopisteistä

(2023/C 79/01)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK),

ottaen huomioon

| — | Euroopan komission työohjelman 2023 (1) |
| --- | --- |

—

Euroopan komission työohjelman 2023 (1)

| — | helmikuussa 2012 Euroopan komission kanssa tehdyn yhteistyöpöytäkirjan |
| --- | --- |

—

helmikuussa 2012 Euroopan komission kanssa tehdyn yhteistyöpöytäkirjan

| — | päätöslauselmansa Euroopan alueiden komitean painopisteistä vuosina 2020–2025 (2) |
| --- | --- |

—

päätöslauselmansa Euroopan alueiden komitean painopisteistä vuosina 2020–2025 (2)

| — | päätöslauselmansa Euroopan alueiden komitean ehdotuksista Euroopan komission vuoden 2023 työohjelmaa silmällä pitäen (3) |
| --- | --- |

—

päätöslauselmansa Euroopan alueiden komitean ehdotuksista Euroopan komission vuoden 2023 työohjelmaa silmällä pitäen (3)

| — | alueiden ja kuntien tilaa EU:ssa käsittelevän vuosikertomuksensa (4), |
| --- | --- |

—

alueiden ja kuntien tilaa EU:ssa käsittelevän vuosikertomuksensa (4),

| 1. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komission työohjelma perustuu suurelta osin Euroopan tulevaisuuskonferenssin ehdotuksiin. Koska joidenkin ehdotusten täytäntöönpano edellyttäisi perussopimusten muuttamista, AK yhtyy Euroopan parlamentin ja Euroopan komission puheenjohtajan kehotukseen perustaa valmistelukunta SEU-sopimuksen 48 artiklan nojalla. AK pitää kuitenkin valitettavana, että komission työohjelmassa ei ole Euroopan tulevaisuuskonferenssin päätelmiin liittyviä viittauksia eikä konkreettisia ehdotuksia, joissa pyrkimyksenä olisi tunnustaa nykyistä paremmin alue- ja paikallisviranomaisten lisäarvo eurooppalaiselle demokratialle. |
| --- | --- |

1.

| 2. | on tyytyväinen siihen, että komissio on uudelleen sitoutunut käyttämään kestävän kehityksen tavoitteita yleisenä ohjaavana tavoitteenaan, erityisesti sisällyttämällä ne talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon ja paremman sääntelyn välineisiin. AK kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen kestävän kehityksen tavoitteiden paikallistasolle siirtämisen koko potentiaalia, myös odotettavissa olevassa EU:n vapaaehtoisessa uudelleentarkastelussa, jotta voidaan saada aikaan kestävä elpyminen ja toteuttaa kestävän kehityksen tavoitteet vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että meneillään oleva ilmastohätätila, covid-19-pandemia, Venäjän Ukrainaa vastaan käymä sota ja elintarvikkeiden ja energian hintojen nousun aiheuttamat nykyiset ennätykselliset inflaatioasteet sekä rakenteellinen muuttoliike- ja humanitaarinen kriisi EU:n rajoilla, erityisesti Välimeren ja Atlantin alueella, vahvistavat entistä selvemmin yhteenkuuluvuuden roolin Euroopan unionin perusarvona. Koheesiopolitiikka on EU:n tärkein investointipolitiikka ja keskeinen väline alueellisen yhteistyön tukemisessa sekä yhteisvastuullisuuden ja yhdentymisen edistämisessä. Tästä syystä AK keskittyy yhdessä #CohesionAlliance-ryhmittymän (5) kumppaniensa kanssa vuonna 2023 koheesiopolitiikan vahvistamiseen entisestään ja sen toteuttamisen mahdollistamiseen erityisesti monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | sitoutuu jatkamaan täyttä tukeaan Ukrainalle, sen alueille ja kunnille ja kantamaan vastuunsa Ukrainan jälleenrakentamisessa erityisesti Ukrainan jälleenrakentamisen edistämiseksi perustetun kuntien ja alueiden eurooppalaisen yhteenliittymän kautta, joka olisi tunnustettava kumppaniksi Ukrainan jälleenrakennusfoorumin puitteissa. AK ilmaisee huolensa siitä, ettei foorumin keskeistä ajatusta, rahoitusjärjestelyjä ja hallintotapaa ole vielä esitelty. AK painottaa, että jälleenrakennusprosessissa on varmistettava kestävät, vihreät ja digitaaliset lähestymistavat yhdennettyyn alueelliseen kehitykseen, ja prosessin yhteydessä on edistettävä paikallisdemokratiaa, joka perustuu vahvoihin kumppanuuksiin Euroopan unionin paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, avoimuuteen ja korruption torjuntaan. AK katsoo myös, että EU:n panos Ukrainan jälleenrakentamiseen edellyttäisi nykyistä monivuotista rahoituskehystä pidemmälle menevää rahoitustukea. Eniten pakolaisia vastaanottavat alueet ja kunnat tarvitsevat lisää taloudellista tukea EU:lta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | sitoutuu jatkamaan Ukrainan, Moldovan ja Georgian valtiotasoa alempien hallintotasojen edustajien tukemista kahden- ja monenvälisissä yhteyksissä – esimerkkinä Ukrainan jälleenrakentamisen edistämiseksi perustettu kuntien ja alueiden eurooppalainen yhteenliittymä – järjestettävien säännöllisten kokousten kautta sekä helpottamalla vertaisyhteistyötä ja edistämällä lomaleirien järjestämistä lapsille, joiden elämää sota on ravistellut. |
| --- | --- |

5.

Tuodaan unioni lähemmäs kansalaisia

| 6. | suhtautuu myönteisesti eurooppalaisten kansalaispaneelien perustamiseen ja paikkalähtöisten osallistavien mekanismien asteittaiseen käyttöönottoon EU:n päätöksenteon uutena piirteenä, myös paikallis- ja aluetasolla ja asianmukaisella EU:n tuella rahoituksen ja valmiuksien kehittämisen osalta. Komitea katsoo, että tämä prosessi edellyttää paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen tarkistamista ja että siihen on sisällytettävä alueellinen ja paikallinen ulottuvuus paikallis- ja alueviranomaisten osallistavista käytännöistä saamien kokemusten pohjalta. AK myös korostaa avoimuuden tarvetta sekä sitä, että kansalaisille on annettava selkeää palautetta heidän ehdotuksistaan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | on tyytyväinen siihen, että komission työohjelmassa korostetaan näyttöön perustuvaan tietoon, paremman sääntelyn periaatteisiin ja strategiseen ennakointiin nojautuvan päätöksenteon tarvetta. AK muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ja AK antavat jatkotoimena tulevaisuuskonferenssin ehdotuksille panoksensa EU:n lainsäädännön näyttöpohjan vahvistamiseen muun muassa toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurannan, alueellisten vaikutusten arviointien, RegHub-verkoston suorittaman maaseutuvaikutusten arvioinnin soveltamisen uudelleentarkastelun sekä Fit4Future-foorumin avulla. |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia eurooppalaisten arvojen puolustamisessa ja demokratiaan kohdistuvien haasteiden, kuten disinformaation ja pahantahtoisen sekaantumisen, torjunnassa. AK on valmis antamaan panoksensa demokratian puolustuspakettiin ja korruption torjuntaa koskevan lainsäädäntökehyksen päivittämiseen. AK myös korostaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia oikeusvaltioperiaatteen ylläpitämisessä ja odottaa, että Euroopan tulevaisuuskonferenssin suosittelema vuotuinen oikeusvaltiotapahtuma perustuisi joukkoon alueellisella ja valtakunnallisella tasolla pidettäviä kokouksia. |
| --- | --- |

8.

| 9. | tukee voimakkaasti komission pyrkimyksiä tasa-arvon unionin luomiseksi, muun muassa sen ehdotusta luoda eurooppalainen vammaiskortti, jotta varmistetaan vammaisaseman vastavuoroinen tunnustaminen kaikissa jäsenvaltioissa, ja kehottaa painokkaasti komissiota toteuttamaan suunnitelman sähköisten palvelujen yleisen ja kattavan saatavuuden varmistamiseksi. AK pitää tervetulleina myös ilmoitettuja lainsäädäntöaloitteita, jotka koskevat naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjuntaa, palkkauksen avoimuutta sekä EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelman 2020–2025 täytäntöönpanon varmistamista. AK myös muistuttaa tarpeesta panna täytäntöön hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025. |
| --- | --- |

9.

| 10. | sitoutuu seuraamaan Euroopan nuorison teemavuoden tuloksia ja lisäämään nuorten osallistumista demokraattiseen toimintaan paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta käsin nuorisoa ja demokratiaa koskevan eurooppalaisen peruskirjan pohjalta ja jatkamalla AK:n nuorten päättäjien ohjelmaa (Young Elected Politicians, YEPs) sekä liittämällä nuoret tiiviisti Euroopan osaamisen teemavuoteen 2023. AK suhtautuu niin ikään myönteisesti komission uusiin aloitteisiin, kuten Youth Idea Lab- ja HealthyLifestyle4All-aloitteisiin. |
| --- | --- |

10.

| 11. | odottaa innolla komission säädösehdotusta talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelusta. Ohjausjärjestelmää on mukautettava ilmastohätätilan, covid-19-pandemian ja Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan johdosta. Siitä on myös tehtävä nykyistä avoimempi ja demokraattisempi, ja talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon on sisällytettävä alueellinen ja paikallinen ulottuvuus. AK toistaa kehotuksensa erotella menot ja investoinnit pyrittäessä velan yleiseen vähentämiseen ja odottaa, että laaditaan uusia sääntöjä, joilla tuetaan kestävää kasvua heikentämättä paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksia investoida julkisiin palveluihin ja infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

11.

Luodaan selviytymiskykyisiä alue- ja paikallisyhteisöjä

| 12. | odottaa vuonna 2023 uusia keskeisiä toimia eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamiseksi suunnitellulla tavalla ja ilmaisee tukensa EU:n nykyisen oppimiseen liittyvän liikkuvuuden kehyksen päivittämiselle, jotta opiskelijat voisivat siirtyä helpommin koulutusjärjestelmästä toiseen osallistavan lähestymistavan avulla. |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti pysyvän ”Kulttuuri liikuttaa Eurooppaa” -liikkuvuusohjelman käynnistämiseen, mutta pitää valitettavana erityisten uusien aloitteiden puuttumista kulttuurin ja kulttuuriperinnön alalla vuonna 2023 ja kehottaa edistämään EU:n uudessa kulttuurialan työsuunnitelmassa vuosiksi 2023–2026 näiden politiikkojen valtavirtaistamista muilla aloilla. |
| --- | --- |

13.

| 14. | kannattaa komission ehdotusta nimetä vuosi 2023 Euroopan osaamisen teemavuodeksi, jonka puitteissa alueilla ja kunnilla on aktiivinen rooli, edistämällä parempaa, tehokkaampaa ja osallistavampaa koulutusta sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusta vihreää ja digitaalista siirtymää ja talouden elpymistä varten. Komitea korostaa tarvetta ottaa rajatylittäviä ja monikielisiä ratkaisuja aktiivisesti käyttöön koulutusalalla. AK tukee jatkossakin aktiivisesti komission asiaan liittyviä aloitteita, kuten osaamissopimusta, ja toimia, joilla puututaan naisten huomattavaan vähäisyyteen luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineet) alan työurilla ja koulutuksessa. AK kannattaa niin ikään sitä, että komissio kiinnittää erityistä huomiota aktiivisen työmarkkinoille osallistumisen tehostamiseen ennen kaikkea kun kyse on työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista (NEET) naisista ja nuorista. |
| --- | --- |

14.

| 15. | odottaa innokkaasti komission aloitetta sosiaaliturvajärjestelmien ja sosiaalisten turvaverkkojen digitalisoimiseksi työvoiman liikkuvuuden tukemiseksi osana eurooppalaiseen sosiaaliturvapassiin (ESSPASS) liittyvää käynnissä olevaa työtä. |
| --- | --- |

15.

| 16. | sitoutuu edistämään komission ehdotusta neuvoston suositukseksi yhteisötalouden perusedellytysten kehittämisestä. |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota tukemaan jatkossakin Euroopan kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen liittyvää työtä sekä sellaisia aloitteita kuin uusi eurooppalainen Bauhaus ja ilmastoneutraaleja ja älykkäitä kaupunkeja koskeva EU:n missio, jotka ovat keskeisiä välineitä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanemiseksi kunnissa ja alueilla kaikkialla EU:ssa ja paikallis- ja alueviranomaisten auttamiseksi saavuttamaan sopeutumista koskevat tavoitteet erityisesti saarilla ja muilla maantieteellisistä ja väestöön liittyvistä haitoista kärsivillä alueilla sekä syrjäisimmillä alueilla. |
| --- | --- |

17.

| 18. | huomauttaa, että liikennejärjestelmän hiilestä irtautuminen ja siirtyminen kestävämpiin ja ympäristöystävällisempiin liikennemuotoihin ovat Euroopan vihreän kehityksen ohjelman keskeinen pilari. AK pitääkin tervetulleina komission tulevia aloitteita liikenteen kestävyyden parantamiseksi, erityisesti tavaraliikenteen viherryttämispakettia. Komitea kehottaa tässä yhteydessä kehittämään edelleen rajatylittävää tavaraliikennettä ja julkista liikennettä raja-alueiden välisten yhteyksien parantamiseksi sekä yksinkertaistamaan rajatylittävien lippujen hinnoittelua ja ostamista. Lisäksi AK kehottaa komissiota painottamaan julkisen palvelun velvoitetta koskevien suuntaviivojen tarkistuksessa EU:n vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden täytäntöönpanoa. AK:n mielestä uusilla suuntaviivoilla, jotka on määrä julkaista vuonna 2023, ei pidä rajoittaa liikaa julkisesta paikallisliikenteestä vastaavien viranomaisten toimivaltaa eikä niissä tule ottaa käyttöön uusia oikeudellisia käsitteitä, jotka uhkaavat luoda oikeudellista epävarmuutta ja estää julkisen liikenteen palveluihin tehtäviä tulevia investointeja ja niiden kehittämistä. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kannattaa REPowerEU-suunnitelman yleistavoitetta ja suhtautuu myönteisesti siihen, että suunnitelmassa tunnustetaan paikallis- ja alueviranomaisten merkitys. Paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksia suojella kansalaisia on tuettava taloudellisella ja teknisellä avulla, myös suoralla rahoituksella. |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää myönteisenä ilmoitusta EU:n sähkömarkkinoiden kattavasta uudistamisesta ja Euroopan vetypankin perustamisesta, jotta EU:ta voidaan valmistella paremmin vähähiiliseen tulevaisuuteen. Komitea kehottaa tässä yhteydessä komissiota laatimaan energiaköyhyyttä koskevan kattavan lainsäädäntöehdotuksen, jotta jäsenvaltioille voidaan tarjota selkeää ohjeistusta sellaisten toimenpiteiden kehittämiseksi, joilla puututaan ongelman perimmäisiin syihin. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan valtiotasoa alempien hallintotasojen digitaalisen häiriönsietokyvyn parantamiseksi EU:n kriittisen infrastruktuurin suojelemiseksi fyysisiltä ja kyberhyökkäyksiltä erityisesti Ukrainan sodan yhteydessä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa Euroopan komissiota tekemään yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa Glasgow’n ilmastosopimukseen ja UNFCCC:n COP27-kokouksen päätelmiin perustuvien aloitteiden täytäntöönpanossa ja tukemaan monitasoista yhteistyötä sekä alueellisesti ja paikallisesti määriteltyjä panoksia. On lisättävä toimia, joilla edistetään paikallisesti johdettua sopeutumista ilmastonmuutokseen, jotta voidaan saavuttaa ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan EU:n strategian kunnianhimoiset tavoitteet ja minimoida kotitalouksille ja yrityksille koituvat kustannukset. |
| --- | --- |

22.

| 23. | on valmis vastaamaan haasteeseen, joka liittyy vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen toteuttamiseen, ja kehottaa komissiota varmistamaan alue- ja paikallishallinnon keskeisen roolin sen täytäntöönpanossa. Biologista monimuotoisuutta koskevat tavoitteet olisi valtavirtaistettava EU:n päätöksenteossa, jotta voidaan varmistaa, että vuoteen 2050 mennessä saavutetaan yhteinen visio ”elämisestä sopusoinnussa luonnon kanssa”. On tehostettava pyrkimyksiä käsitellä biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä kiireellisenä kriisinä ja etsiä synergioita ilmastonmuutoksen, fossiilisten polttoaineiden ja saastumisen torjumiseen tähtäävien toimenpiteiden kanssa. Tätä taustaa vasten AK pitää valitettavana, että komission työohjelmaan ei sisälly minkäänlaista EU:n metsästrategiassa ilmoitetun mukaista oikeudellisesti sitovaa ehdotusta metsien seurannan sekä niitä koskevan raportoinnin ja tiedonkeruun tehostamisesta EU:ssa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | sitoutuu jatkamaan yhteistyötä saasteettomuutta käsittelevässä sidosryhmäfoorumissa ja edistämään monitasoisen hallinnon lähestymistapaa saasteettomuustoimintasuunnitelman yhteydessä, seuranta mukaan luettuna, sekä laatimaan myöhemmässä vaiheessa EU:n alueiden ympäristötehokkuutta koskevan tulostaulun. AK kehottaa tarkistamaan ja vahvistamaan REACH- ja CLP-asetuksia. AK toistaa kehotuksensa, että laaditaan valtamerilaki samassa hengessä kuin ilmastolaki. AK suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen uudesta aloitteesta, joka koskee EU:n maaperän suojelua, kestävää hoitoa ja ennallistamista. |
| --- | --- |

24.

| 25. | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat ratkaisevan tärkeitä toimijoita kiertotalouteen siirtymisessä, jätepolitiikassa sekä riippuvuuden vähentämisessä kolmansista osapuolista ja käyttämättömistä raaka-aineista. AK pitää valitettavana, että komission työohjelmassa ei viitata aloitteeseen ”Tavaroiden kestävä kuluttaminen – edistetään korjaamista ja uudelleenkäyttöä”. |
| --- | --- |

25.

| 26. | suhtautuu myönteisesti pk-yritysten tukemiseen ja kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan sellaisten uusien toimintapoliittisten välineiden kehittämiseen ja nykyisten parantamiseen, joilla voidaan arvioida uuden lainsäädännön vaikutuksia pk-yrityksiin. |
| --- | --- |

26.

| 27. | odottaa mielenkiinnolla sisämarkkinoiden 30:tä vuotta koskevaa tiedonantoa ja kehottaa hyödyntämään edelleen EU:n maailmanlaajuista johtoasemaa ilmastoneutraalien, kiertotalouteen perustuvien, teknisten ja demokraattisten standardien ja normien käyttöönottamisen edistämiseksi myös EU:n ulkopuolella. |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää valitettavana, että komissio ei puutu riittävästi paikallis- ja aluetalouksille vahingollisiin kilpailun vääristymiin, jotka johtuvat EU:n ja jäsenvaltioiden tukijärjestelmistä pandemian ja energiakriisin yhteydessä sekä ulkomaisten yritysten maittensa hallituksilta saamasta tuesta. |
| --- | --- |

28.

| 29. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimykseen jatkaa digitaalisen vuosikymmenen tavoitteiden saavuttamista ja EU:n häiriönsietokyvyn vahvistamista esittämällä kriittisiä raaka-aineita koskevan EU:n säädöksen, jolla on tarkoitus täydentää EU:n hiljattaista sirusäädöstä ja luoda perusta keskeisten tuotteiden, kuten puolijohteiden, tuotannolle EU:ssa. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kannattaa laillista muuttoliikettä koskevaa strategista lähestymistapaa ja lisätoimenpiteitä, joilla pyritään houkuttelemaan sekä matalan että korkean osaamistason omaavia kolmansien maiden kansalaisia EU:hun tutkintojen yhdenmukaisella tunnustamisella ja työmarkkinoille pääsyn helpottamisella. |
| --- | --- |

30.

| 31. | toteaa jälleen, että muuttovirrat kohdistuvat edelleen ensimmäisenä EU:n ulkorajoilla sijaitseviin kuntiin ja alueisiin, jotka tarvitsevat vahvaa EU:n tason tukea. Komitea muistuttaa komissiota siitä, ettei se saa unohtaa AK:n muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta antamassaan lausunnossa esitettyjä suosituksia pantaessa täytäntöön sopimusta koskevaa yhteistä etenemissuunnitelmaa, johon paikallis- ja aluetasot osallistuvat. |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa tarvetta parantaa Euroopan ulkoista turvallisuutta tarjoamalla jäsenvaltioille enemmän tukea EU:n ulkorajojen suojelemiseksi. |
| --- | --- |

32.

| 33. | palauttaa mieliin Schengen-alueen hallinnoinnin uudelleentarkastelusta antamaansa lausuntoon sisältyvät suositukset ja korostaa, että sisärajavalvonta olisi sallittava vasta viimesijaisena keinona ja vasta sen jälkeen, kun on harkittu mahdollisia vaihtoehtoisia toimenpiteitä. Komitea tukee Bulgarian, Kroatian ja Romanian liittymistä Schengen-alueeseen ansioiden perusteella. |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää valitettavana, ettei komission työohjelmassa mainita elpymis- ja palautumistukivälinettä, vaikka elpymis- ja palautumistukiväline on keskeinen EU:n väline, jolla tuetaan covid-19-pandemian jälkeistä kestävää elpymistä EU:ssa. |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää valitettavana, että komissio ei ehdota EU:n pelastuspalvelun osalta selkeää pitkän aikavälin sitoutumista koskevaa suunnitelmaa tai muita toimia kuin palontorjuntavalmiuksien kaksinkertaistamista ennen vuoden 2023 metsäpalokautta. Paikallis- ja alueviranomaisia olisi kuultava riittävästi, ja ne olisi otettava mukaan näiden valmiuksien hankintaan, ylläpitoon, koordinointiin ja käyttöönottoon. |
| --- | --- |

35.

| 36. | peräänkuuluttaa useampia EU:n tason aloitteita, mukaan lukien nykyistä jäsennellympää mekanismia katastrofien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimien tukemiseksi, jotta voidaan vahvistaa EU:n alueiden ja kuntien yleistä selviytymiskykyä. Tässä yhteydessä AK toistaa olevansa valmis osallistumaan eurooppalaisen haavoittuvuuden tulostaulun laatimiseen alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n maaseutuagenda pannaan täytäntöön nykyisillä ja tulevilla rahoituskausilla kaikilla politiikanaloilla ja että sillä on kunnianhimoisia tavoitteita, joilla vahvistetaan maaseutualueiden innovatiivista dynamiikkaa ja niiden selviytymiskykyä, organisoidaan älykästä alueiden välistä yhteistyötä ja edistetään kansalaisten toimintaa paikallisissa kehittämisstrategioissa. Käsite ”älykäs” on nähtävä yhdennettynä ja kokonaisvaltaisena välineenä, joka yhdistää älykkäiden kylien, älykkäiden kaupunkien ja älykkäiden alueiden käsitteet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää valitettavana, ettei komissio ota vuoden 2023 työohjelmassa mainittujen, sukupolvien ajan jatkuneiden haasteiden yhteydessä erikseen esille monien Euroopan alueiden kohtaamaa väestökehityksen haastetta, vaikka se on yksi suurimmista haasteista, joka Euroopan unionin on otettava huomioon kaikissa toimintapolitiikoissaan, jotta olisi todella mahdollista vähentää alueiden välisiä eroja, mikä on yksi Euroopan unionin koheesiopolitiikan keskeisistä tavoitteista. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kannustaa komissiota hyödyntämään maailmanperintöasemaa Euroopan maaseutualueiden taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden vahvistamiseen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että on tärkeää hyödyntää kestävää EU:n elintarvikejärjestelmää koskevan tulevan puitesäädöksen tarjoama mahdollisuus perusteelliseen ja rakenteelliseen elintarvikejärjestelmän tarkistamiseen, jolla torjutaan keinottelua kansainvälisillä markkinoilla ja suojellaan maataloustuottajien tuloja. Julkisia varastoja, jotka ovat tärkeimpiä markkinasääntelyvälineitä, olisi käytettävä sekä markkinoiden vakauttamiseen että strategisten varastojen kokoamiseen elintarvikekriisien estämiseksi. |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa Euroopan komissiota maksimoimaan elintarvikealan julkisten hankintojen tarjoamat mahdollisuudet ehdottamalla paikallis- ja alueviranomaisille kestäväpohjaisia elintarvikehankintoja koskevia mahdollisia vaatimuksia, jotta voidaan edistää terveellisiä ja kestäviä ruokavalioita kouluissa ja julkisissa laitoksissa ja siten tukea elintarvikejärjestelmien systeemistä muutosta. AK myös korostaa järjestelmällisten toimien merkitystä ruokahävikin vähentämiseksi ja kehottaa komissiota antamaan ohjeita ja varmistamaan seurannan ruokahävikkiä ja ruokajätettä käsittelevän EU:n foorumin tekemän työn pohjalta. |
| --- | --- |

41.

| 42. | vaatii, että siemeniä koskevassa uudessa unionin lainsäädännössä vapautetaan maatiaissiementen käyttö ja kaupan pitäminen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ehdottaa, että EU panee täytäntöön Euroopan parlamentin suositukset viljelysmaiden keskittymisestä EU:ssa sekä FAO:n hyväksymät vapaaehtoiset maa- ja luonnonvaraoikeuksien hyvää hallintaa koskevat ohjeistot. |
| --- | --- |

43.

| 44. | on valmis antamaan panoksensa tulevaan mielenterveyttä koskevaan aloitteeseen ja huomauttaa, että AK on määritellyt mielenterveyden covid-19-pandemian jälkeisen ajan keskeiseksi terveyshaasteeksi ja esittänyt kuntien ja alueiden tilaa käsittelevässä vuoden 2022 kertomuksessaan otoksen paikallisista ja alueellisista toimintatavoista. |
| --- | --- |

44.

| 45. | vahvistaa tukensa syövän torjunnalle ja odottaa, että savuttomia ympäristöjä ja rokotteilla ehkäistävissä olevia syöpiä koskevissa suositusluonnoksissa parannetaan eurooppalaisten suojelun tasoa. Komitea aikoo työskennellä paikallis- ja aluetasolla tietoisuuden lisäämiseksi ja parhaiden ennaltaehkäisy- ja seulontastrategioiden jakamiseksi. |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että yksi EU:n kansalaisten keskeisistä vaatimuksista, jotka on lueteltu tulevaisuuskonferenssin loppuraportissa, on EU:n digitaalinen terveyspassi. AK odottaa EU:n lainsäätäjien pääsevän nopeasti sopimukseen eurooppalaisesta terveysdata-avaruudesta ja ottamaan huomioon eurooppalaista terveysdata-avaruutta käsittelevän AK:n lausunnon suositukset sekä sen tosiasian, ettei Euroopan terveysunioni ole valmis ilman vankkaa kehystä terveystietojen siirtoa varten. |
| --- | --- |

46.

Yhteenkuuluvuuden perusarvo

| 47. | toteaa jälleen kerran tukevansa voimakkaasti nykyisten koheesio-ohjelmien tehokasta, joustavaa ja kestäväpohjaista täytäntöönpanoa, joka auttaisi varmistamaan vahvan koheesiopolitiikan tulevaisuudessa. AK painottaa, että kahdeksannessa koheesiokertomuksessa esitetyllä koheesioon kohdistuvien haittavaikutusten välttämisen periaatteella tähdennetään sitä, että yhteenkuuluvuus on EU:n yleinen arvo. AK pitää tässä yhteydessä valitettavana, ettei komission vuoden 2023 työohjelmaan sisälly viittausta nykyisten kriisien epäsymmetrisiin alueellisiin vaikutuksiin eikä viittausta tarpeeseen tutkia EU:n toimintapolitiikkojen mahdollisia alueellisia vaikutuksia. Tältä osin jäädään näin ollen jälkeen vuoden 2022 työohjelmassa jo tehdystä sitoumuksesta vahvistaa alueellisten vaikutusten arviointia ja maaseutuvaikutusten arviointia. AK muistuttaa myös Euroopan parlamentin kehotuksesta ottaa Euroopan alueiden komitea mukaan koheesioon kohdistuvien haittavaikutusten välttämisen periaatteen määrittelyyn ja vahvistaa olevansa tässä yhteydessä valmis yhteistyöhön Euroopan komission kanssa. AK toistaa painokkaasti komissiolle esittämänsä kehotuksen varmistaa, että vaikutustenarviointeihin sisältyy kunkin lainsäädäntöaloitteen mahdollisten alueellisesti eriytyneiden vaikutusten arviointi. |
| --- | --- |

47.

| 48. | on tyytyväinen komission aikomukseen ehdottaa monivuotisen rahoituskehyksen oikea-aikaista uudelleentarkastelua. Uudelleentarkasteluun olisi sisällyttävä laaja-alainen keskustelu seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen rakenteesta ja välineistä, ja siinä olisi keskityttävä edelleen yksinkertaistamiseen, välineiden temaattiseen kohdentamiseen ja mahdollisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) täytäntöönpanojärjestelmään. |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa Euroopan komissiota arvioimaan osallistumismalleja ja yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin malleja Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin (ERI-rahastot) liittyvässä neuvonpidossa, ohjelmasuunnittelussa ja täytäntöönpanossa, jotta voidaan kartoittaa erilaiset mallit koko EU:ssa ja optimoida alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen ERI-rahastojen käyttöönoton kaikkiin vaiheisiin. |
| --- | --- |

49.

| 50. | pitää valitettavana, ettei komission työohjelmassa ehdoteta uusia aloitteita, joilla pyrittäisiin puuttumaan eurooppalaista rajanylistä mekanismia koskevan asetuksen jumiutumiseen neuvostossa. Komitea korostaa, että yhteenkuuluvuuden parantamiseksi on tärkeää kehittää ja yksinkertaistaa edelleen rajatylittävää yhteistyötä ja ottaa se huomioon lainsäädäntöaloitteissa. AK suhtautuu kuitenkin myönteisesti ilmoitukseen lainsäädäntöaloitteesta eurooppalaisten rajatylittävien yhdistysten säännöistä, jotta nämä voivat hyötyä täysimääräisesti sisämarkkinoista ilman yhteistyön esteitä. |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota ryhtymään jatkotoimiin ottaen huomioon AK:n ja Euroopan parlamentin yhteisen suosituksen saaria koskevan sopimuksen ja saaria koskevan Euroopan unionin toimintaohjelman luomiseksi. Sopimukseen ja toimintaohjelmaan osallistuvat kaupunkialueita koskevan sopimuksen ja tulevan maaseutusopimuksen tavoin tärkeimmät sidosryhmät, kuten kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, taloudelliset ja sosiaaliset toimijat, kansalaisyhteiskunta, tiedeyhteisö ja valtiosta riippumattomat järjestöt. Komitea muistuttaa Euroopan komissiota tarpeesta tehdä tutkimus Euroopan unionin saarialueiden erilaisista tilanteista. |
| --- | --- |

51.

| 52. | pitää tärkeänä syrjäisimpiä alueita koskevan päivitetyn strategian jatkamista niiden ja koko EU:n eduksi. |
| --- | --- |

52.

| 53. | osallistuu edelleen suoraan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon paikallis- ja aluetasolla sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelman arviointiin ruohonjuuritasolla. Komitea toteaa tässä yhteydessä jälleen, että tarvitaan bkt:ta laajempia täydentäviä tunnuslukuja, jotta voidaan mitata taloudellista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvää edistystä ja helpottaa siirtymistä kestävään hyvinvointitalouteen, sekä tehokkaita sosiaali- ja työllisyyspolitiikkojen seuranta- ja tiedonkeruumekanismeja, koska alueiden välillä on edelleen merkittäviä eroja. |
| --- | --- |

53.

| 54. | katsoo, että vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon edistämiseksi laaditun vihreän luokitusjärjestelmän lisäksi komission olisi kiireellisesti esitettävä ehdotus sosiaalisen luokitusjärjestelmän käyttöönotosta. Ilman sosiaalista luokitusjärjestelmää sijoittajilla ja yrityksillä ei ole selkeitä ohjeita siitä, mitä voidaan pitää sosiaalisina investointeina. Tämä vaikeuttaa sosiaalisin perustein toteutettavien toimien rahoittamista muun muassa terveydenhuollon, sosiaalisen asuntotarjonnan ja sosiaalipalvelujen aloilla. |
| --- | --- |

54.

| 55. | toistaa kehotuksensa laatia EU:n asuntopoliittinen strategia, jolla edistetään kohtuuhintaista, kestäväpohjaista ja sosiaalista asuntotarjontaa ja tilapäismajoitusta. Strategia olisi sisällytettävä talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja sen olisi sisällettävä määrällisiä kansallisia julkisia investointeja koskevia tavoitteita. |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota vahvistamaan selkeän sitoutumisensa vuoden 2027 jälkeiseen oikeudenmukaisen ja kestäväpohjaisen siirtymän rahastoon 2.0. Komitea tähdentää, ettei autoteollisuusalueita varten ole tällä hetkellä erityisiä rahoitusmahdollisuuksia huolimatta siitä, että myös niillä on suuria haasteita siirtymäprosessissa. Komitea toistaakin kehotuksensa laatia EU:n ohjelma, jonka temaattinen ja alueellinen soveltamisala kattaa autoteollisuusalueet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | on tyytyväinen komission sitoumukseen antaa uutta pontta Länsi-Balkanin ehdokasmaiden sekä Ukrainan, Moldovan ja Georgian liittymisprosessille. AK ottaa kahden uuden ehdokasmaan, Ukrainan ja Moldovan, paikallis- ja alueviranomaiset mukaan laajentumistyöhönsä ja pyrkii perustamaan niiden kanssa kahdenvälisiä rakenteita. AK toistaa olevansa valmis perustamaan vuonna 2023 neuvoa-antavan sekakomitean Albanian kanssa. AK tukee jatkossakin vuoropuhelua ja käytännön yhteistyötä Turkin kanssa. AK esittää näkemyksensä itäisen kumppanuuden tulevaisuudesta paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta vuoden 2023 alussa EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Tšekin pyynnön mukaisesti. |
| --- | --- |

57.

| 58. | sitoutuu vahvistamaan paikallis- ja aluetason siteitä EU:n eteläisiin naapureihin ja kolmansiin maihin erityisesti keskustelujen ja yhteistyömahdollisuuksien avulla ”Kaupungit ja alueet kansainvälisten kumppanuuksien puolesta” -foorumissa, joka on määrä järjestää yhdessä Euroopan komission kanssa vuonna 2023. |
| --- | --- |

58.

| 59. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen ryhtyä toimiin ottaen huomioon AK:n pyynnön, jonka mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n välistä suhdetta olisi syvennettävä alueellisesti. AK edistää osaltaan alueellisen yhteistyön helpottamista ja kehittämistä Yhdistyneen kuningaskunnan osien ja paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, myös kauppa- ja yhteistyösopimuksen institutionaalisen kehyksen ulkopuolella. |
| --- | --- |

59.

| 60. | antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioille Tšekille, Ruotsille ja Espanjalle sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

60.

Bryssel 1. joulukuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 548 final.

1

(2)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

2

(3)  COR-2022-02657-00-00-RES-TRA.

3

(4)  https://cor.europa.eu/fi/our-work/Pages/State-of-Regions-and-Cities-2022.aspx?origin=spotlight

4

(5)  https://cor.europa.eu/fi/engage/Pages/cohesion-alliance.aspx

5

---

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 79/8

---

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma Euroopan osaamisen teemavuodesta 2023

(2023/C 79/02)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK), joka

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan osaamisen teemavuodesta 2023 (1),

| 1. | on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen nimetä vuosi 2023 Euroopan osaamisen teemavuodeksi. Komitea kannattaa ehdotuksen yleisiä tavoitteita ja pitää niitä oikea-aikaisena ja arvokkaana panoksena pyrittäessä vahvistamaan sosiaalista, taloudellista ja alueellista selviytymis- ja palautumiskykyä myös covid-19-kriisin jälkimainingeissa ja Ukrainan sodan valossa ja täyttämään uusia, erityisesti vihreään ja digitaaliseen siirtymään liittyviä osaamisvaatimuksia. |
| --- | --- |

1.

| 2. | suosittaa, että nuoret ja nuorisojärjestöt otetaan tiiviisti mukaan Euroopan osaamisen teemavuoden suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin Euroopan nuorison teemavuoden jatkotoimena ja nuorisoasioiden valtavirtaistamisen hengessä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että koska työmarkkinoiden tulevia suuntauksia ja niiden vuoksi koulutuksessa vaadittavien muutosten tahtia on vaikea ennustaa, on erittäin tärkeää saada aikaan perusteellinen muutos kaikkien sidosryhmien ajattelu- ja menettelytavoissa. Komitea odottaa Euroopan osaamisen teemavuoden tarjoavan tilaisuuden luoda yhteistyössä kaikkien hallintotasojen kanssa elinvoimainen ja luova ekosysteemi, jossa ihmiset ja erityisesti nuoret voivat keskustella ja suunnitella yhdessä koulutustoimia kyseisen siirtymän edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | tähdentää, että Euroopan osaamisen teemavuoden pitäisi olla tilaisuus investoida tulevaisuuden vaatimukset täyttävään osaamispolitiikkaan. Tämä sekä työelämän lisääntyvä digitalisoituminen edellyttävät osaamiseen liittyvää ajattelutavan muutosta. Vihreän ja digitaalisen siirtymän toteuttamiseksi tarvittavaa asianmukaista osaamista on tuettava ja edistettävä, samalla kun vaalitaan perinteistä osaamista ja taitotietoa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | odottaa, että Euroopan osaamisen teemavuosi tehostaa vuonna 2021 käynnistetyn Euroopan osaamisohjelman täytäntöönpanoa ja että siitä tulee virstanpylväs pyrittäessä saavuttamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa asetetut EU:n yleistavoitteet, joiden mukaan vähintään 60 prosenttia aikuisista osallistuu koulutukseen vuosittain ja työllisyysaste on vähintään 78 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, sekä pyrittäessä edistämään ja tukemaan naisten ja nuorten (uudelleen)integroitumista työmarkkinoille. Komitea toivoo myös, että kannustamalla ihmisiä parantamaan osaamistaan ja näin ollen työllistyvyyttään Euroopan osaamisen teemavuosi edistää myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman kolmannen yleistavoitteen saavuttamista eli köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrän vähentämistä vähintään 15 miljoonalla. |
| --- | --- |

5.

| 6. | odottaa, että Euroopan osaamisen teemavuoden täytäntöönpano edistää osaltaan YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen 17 kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

6.

| 7. | odottaa, että Euroopan osaamisen teemavuosi tarjoaa tilaisuuden arvioida edistystä, jota EU:n eri alueilla on NextGenerationEU-välineen erityissäännösten osalta saavutettu täydennys- ja uudelleenkoulutusta koskevassa lippulaivahankkeessa, sekä koulutusjärjestelmien mukauttamista digitaalisten taitojen ja ammatillisen koulutuksen tukemiseksi kaikissa ikäryhmissä. |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa, että covid-19-kriisi ja Ukrainassa käynnissä olevan sodan seuraukset ovat heikentäneet huomattavasti koulutus-, työllisyys- ja mielenterveystilannetta sekä vähentäneet käytettävissä olevia tuloja. Komitea kehottaakin edistämään Euroopan osaamisen teemavuoden aikana toimia, joiden avulla voidaan torjua työttömyyttä, myös pitkäaikaistyöttömyyttä ja vajaatyöllisyyttä, ja tarttua niin työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria kuin tulevaisuuden vaatimukset täyttävää osaamista koskeviin keskeisiin kysymyksiin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että mentorointi voi olla arvokas keino vähentää koulutus- ja osaamisvajeita, alentaa työttömyysastetta ja viime kädessä torjua sosiaalista eriarvoisuutta sekä samalla edistää sukupolvien välistä solidaarisuutta. Komitea kehottaakin laatimaan eurooppalaisen mentorointikehyksen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että osaamisvajeen ongelmaan myös syrjäisissä tai harvaan asutuissa yhteisöissä olisi puututtava täydennys- ja uudelleenkoulutuksen, elinikäisen oppimisen, digitaalisen koulutuksen ja uuteen teknologiaan tehtävien investointien avulla. Komitea on sitä mieltä, että monialaisten ja vihreitä taitoja ja muita elämäntaitoja täydentävien perustaitojen sisällyttäminen kaikkiin yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin parantaa sosiaalista sopeutumiskykyä ja elinikäistä työllistettävyyttä sekä edistää työvoiman voimaantumista, jotta se voi antaa merkittävän panoksen vihreään siirtymään. |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että vihreän ja digitaalisen siirtymän toteuttaminen edellyttää investointeja julkisen sektorin työntekijöiden valmiuksien parantamiseen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja monitasoisen hallinnon näkökulmasta paikallis- ja alueviranomaisilla on useimmissa jäsenvaltioissa päävastuu koulutuspolitiikasta sekä strateginen rooli työllisyyspolitiikan aloilla. Komitea korostaakin, että kunnat ja alueet ovat se hallintotaso, jolla oppilaitosten ja työmarkkinoiden väliset toiminnalliset yhteydet ovat vahvimmat ja jolla olisi siis huolehdittava niiden rahoituksesta, toteutuksesta ja seurannasta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | tähdentää paikallis- ja alueviranomaisten avainroolin ohella muidenkin toimijoiden, kuten yksityissektorin ja kolmannen sektorin toimijoiden, osallistamista sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseen, joilla voidaan varmistaa ihmisten (uudelleen)integroituminen työmarkkinoille. Osaamis- ja koulutusjärjestelmissä olisi saatettava kaikkien eri sukupolvien osaaminen vastaamaan paremmin työmarkkinoiden nopeasti muuttuvia tarpeita. |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin epävirallisen ja arkioppimisen kautta hankitun osaamisen tunnustamiseksi entistä laajemmin sekä varmistamaan, että tämä osaaminen voidaan validoida siirryttäessä tai palattaessa virallisille koulutuspoluille tai työelämään. Lisäksi on edistettävä monialaista osaamista, joka vastaa työn muuttuvaa luonnetta, sekä kielitaitoa. |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että osaamisen hankinnan ja uudelleenkoulutuksen laajuus vaihtelee unionissa huomattavasti, mikä johtaa osaamisvajeisiin ja osaamisen kohtaanto-ongelmiin Euroopan eri alueilla. Komitea kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota osallistamaan paikallis- ja alueviranomaiset ja kaikki asiaankuuluvat toimijat nykyistä enemmän, koska yleispätevä lähestymistapa ei ole tehokas. |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että tarvitaan eurooppalaisten, kansallisten, alueellisten ja paikallisten kumppanien jatkuvaa vuoropuhelua, jotta voidaan määrittää osaamiseen liittyviä paikallisia ja alueellisia erityistarpeita. Komitea toistaa vaatimuksensa alueellisen painotuksen lisäämisestä seurattaessa ja arvioitaessa Euroopan osaamisen teemavuoden täytäntöönpanon edistymistä. |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että EU:n koheesiopolitiikalla voi olla nykyistä merkittävämpi vaikutus osaamiseen erityisesti Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) kautta. Sen avulla voidaan yksilöidä ja vahvistaa strategisia toiminta-aloja, edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta, auttaa kaikkia kansalaisia saavuttamaan potentiaalinsa ja vastata heidän ammatillisiin odotuksiinsa sekä ylipäätään varmistaa pitkäjänteinen myönteinen vaikutus EU:n kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että Euroopan osaamisen teemavuoden pitkäkestoisen vaikutuksen varmistamiseksi ja osaamispolitiikan monialaisen luonteen huomioon ottamiseksi teemavuoden lisätavoitteena olisi alueellisen koheesion edistämiseksi oltava aivoviennin minimoiminen ja aivotuonnin optimoiminen. Komitea muistuttaa myös tarpeesta kehittää lisäkeinoja, jotta saadaan houkutettua kolmansista maista työvoimaa työntekijäpulasta kärsivien alojen, kuten hoito- ja terveydenhuoltoalan, avoimiin työpaikkoihin sekä osaajia ja kipeästi kaivattua osaamista, joita tarvitaan Euroopan kilpailukyvyn säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | suhtautuu myönteisesti osallisuudelle annettuun painoarvoon ja tiedostaa, että Euroopan osaamisen teemavuoden tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan ottamalla huomioon kaikkien ihmisten tarpeet ja toiveet heidän kaikessa moninaisuudessaan. Tämä pätee myös maaseutualueisiin, syrjäisiin alueisiin ja vähemmän kehittyneisiin alueisiin, jotta voidaan varmistaa, ettei ketään jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen kutsua koolle kansallisten koordinaattorien kokouksia Euroopan osaamisen teemavuoden toiminnan järjestämiseksi. Samalla on varmistettava, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat vaikuttaa teemavuoden suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin. Komitea ehdottaa, että se kutsutaan tarkkailijana mukaan kansallisten koordinaattorien kokouksiin. |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla olisi oltava mahdollisuus saada paikallisten ja alueellisten osaamisaloitteiden tukemiseen tarkoitettua EU-rahoitusta vuoden 2023 aikana ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa ottamaan yrittäjät ja itsenäiset ammatinharjoittajat mukaan täydennys- ja uudelleenkoulutusaloitteisiin, koska heillä on merkittävä rooli innovoinnin tehostamisessa, työpaikkojen luomisessa ja kestävän kasvun edistämisessä. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tekemään tiivistä yhteistyötä oppilaitosten ja elinkeinoelämän kanssa, jotta voidaan paremmin yksilöidä paikallisia ja alueellisia työmarkkinatarpeita ja vastata niihin ja näin vahvistaa nuorten mahdollisuuksia hankkia osaamista, joka avaa ovet ihmisarvoisiin ja tulevaisuuden vaatimukset täyttäviin työpaikkoihin. |
| --- | --- |

23.

| 24. | painottaa, että pandemiasta sekä digitaalisesta ja vihreästä siirtymästä johtuvat työelämän muutokset ovat vaikuttaneet erityisesti naisiin. Näin ollen sukupuolten tasa-arvoulottuvuuden sisällyttämisen vihreään ja digitaaliseen siirtymään, tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavan osaamisen edistämisen ja digitaalisten taitojen hankkimismahdollisuuksien olisi oltava erottamaton osa kaikkia elinikäiseen oppimiseen liittyviä toimia. Koulutusohjelmia suunniteltaessa ja toteutettaessa on myös otettava huomioon sukupuoliulottuvuus ja torjuttava sukupuolittuneita käytäntöjä. |
| --- | --- |

24.

| 25. | odottaa, että Euroopan osaamisen teemavuosi auttaa vauhdittamaan eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista, jotta voidaan taata laadukas koulutus kaikille. EU:n olisi vahvistettava koulutusjärjestelmien ja erilaisten opetussuunnitelmien vuorovaikutusta kansalaisten tarpeiden ja työmarkkinoiden vaatimusten pohjalta. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa kiinnittämään Euroopan osaamisen teemavuoden yhteydessä asiaankuuluvaa huomiota kansalaistaitoihin huolehtimalla asianmukaisesta kansalaiskasvatuksesta, jotta voidaan vahvistaa kaikenikäisten ihmisten mahdollisuuksia ja kykyä toimia aktiivisina kansalaisina tai tulla aktiivisiksi kansalaisiksi, osallistua täysimääräisesti demokraattiseen toimintaan ja suhtautua varauksella mediamanipulointiin, disinformaatioon ja vihapuheeseen, myös verkossa. |
| --- | --- |

26.

| 27. | painottaa, että on kiireellisesti ryhdyttävä uudistuksiin, jotta ammatillinen koulutus ja oppisopimuskoulutus voidaan mukauttaa tuleviin haasteisiin, kuten Euroopan osaamisen teemavuotta koskevassa ehdotuksessa todetaan. Alueellisia ekosysteemejä ja nykyisiä keskitettyjä asiointipisteitä on edistettävä laadukkaan ammatillisen koulutuksen saatavuuden parantamiseksi. Kyseisiä ekosysteemejä vahvistamalla voidaan varmistaa onnistuneiden toimintapoliittisten aloitteiden tarvittava jatkuvuus ja luoda paremmat yhteydet Euroopan sosiaalirahasto plus -ohjelman kautta saatavilla olevaan rahoitustukeen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että yleissivistävää ja ammatillista koulutusta tulisi jatkuvasti päivittää ja tarkastella tulevaisuuteen suuntautuvasta osaamisnäkökulmasta. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat auttaa luomaan seurantajärjestelmiä, osaamistarpeiden ennakointijärjestelmiä sekä osaamisen kysynnän ja tarjonnan yhteensovittamismekanismeja paikallis- ja aluetasolla. Komitea katsoo tässä yhteydessä, että jatkuvasta koulutuksesta ja ammatillisesta koulutuksesta voidaan tehdä häiriönsietokykyistä integroimalla ne talous-, teollisuus- ja innovointistrategioihin, mukaan luettuina kestävään elpymiseen, vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä älykkääseen erikoistumiseen liittyvät strategiat. |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että kun otetaan huomioon tarve parantaa pikaisesti rakennusten energiatehokkuutta vihreän siirtymän ja kehittyvän energiakriisin yhteydessä, on kiireellisesti keskityttävä rakennusalan nykyisen työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutukseen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | tähdentää, että siirtyminen päästöttömiin ja digitalisoituihin ajoneuvoihin tulee vaikuttamaan voimakkaasti alueellisiin autoteollisuusekosysteemeihin ja sosioekonomisiin rakenteisiin. Komitea korostaa myös, että tieliikenteen hiilestä irtautuminen tulee vaikuttamaan syvällisesti autoteollisuuden ja sen alihankintateollisuuden erikoistuneeseen työvoimaan ja edellyttää 2,4 miljoonan työntekijän kiireellistä täydennys- ja uudelleenkoulutusta vuoteen 2030 mennessä. Onkin laadittava eurooppalaiset puitteet alan muutosten ennakoimiseksi ja hallitsemiseksi, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen ja tasapuolinen siirtymä alueilla, missä on auto- ja alihankintateollisuutta. Alueelliset muutossuunnitelmat on laadittava tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | toteaa, että rautatiealan digitalisaation ja automatisoinnin yleistyminen tulee lisäämään tieto- ja viestintätekniikan ja kyberturvallisuuden ammattilaisten kysyntää mutta myös nykyiseen merkittävään osaamisvajeeseen ja muuttuviin osaamisvaatimuksiin on puututtava tehokkaasti muun muassa toteuttamalla rautatiealan järjestelmällisiä harjoitteluohjelmia ja edistämällä rautatiealan ammatteihin valmistavaa koulutusta. |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa, että ammatillisen koulutuksen huippuyksiköt toimivat paikallisten yritysinvestointien vauhdittajina luomalla osaamisekosysteemejä. Ne tukevat kestävää elpymistä, vihreää ja digitaalista siirtymää, alueellista innovointia ja pk-yrityksiä palvelevaa teknologista innovointia. Komitea painottaa tähän liittyen, että paikallis- ja alueviranomaisten on tärkeää olla mukana ammatillisen koulutuksen huippuyksiköissä edellä mainittujen ekosysteemien kerrannaisvaikuttajina. |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa tarvetta parantaa ammatillisen koulutuksen joustavuutta, jotta voidaan vastata nopeisiin yhteiskunnallisiin ja työelämän muutoksiin. On syytä nopeuttaa ammatillisen koulutuksen digitalisaatiota, omaksua ajanmukaisia ja innovatiivisia oppimistapoja sekä lisätä investointeja opettajien ja kouluttajien osaamiseen ja valmiuksiin. Komitea painottaa, että myös yleisen EU-tason osaamispolitiikan valossa on tärkeää investoida enemmän täydennys- ja uudelleenkoulutukseen erityisesti covid-19-kriisin jälkeen: kriisi on vauhdittanut eksponentiaalisesti paitsi digitaalista siirtymää koulutusalalla myös työskentelymallien muutoksia. |
| --- | --- |

33.

| 34. | toivoo, että päätös Euroopan osaamisen teemavuodesta 2023 hyväksytään nopeasti, jotta toimet voidaan käynnistää jo vuoden 2023 alussa. |
| --- | --- |

34.

| 35. | sitoutuu tätä taustaa vasten edistämään Euroopan osaamisen teemavuoden tavoitteiden saavuttamista muun muassa panemalla täytäntöön teemavuotta koskevan toimintasuunnitelmansa. |
| --- | --- |

35.

| 36. | antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioille Ruotsille ja Espanjalle sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

36.

Bryssel 1. joulukuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 526 final.

1

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

AK:n 152. täysistunto, 30.11.2022–1.12.2022

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 79/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 79/12

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset”

(2023/C 79/03)

| Esittelijä: | Aleksandra DULKIEWICZ (PL, EPP), Gdańskin kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Osallistavampi ja suojelevampi Eurooppa: EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset
  COM(2021) 777 final |

Esittelijä:

Aleksandra DULKIEWICZ (PL, EPP), Gdańskin kaupunginjohtaja

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Osallistavampi ja suojelevampi Eurooppa: EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset

COM(2021) 777 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK),

| 1. | toteaa, että vihapuheen ja viharikosten kriminalisointi EU:n tasolla perustuu tällä hetkellä vuonna 2008 tehtyyn neuvoston puitepäätökseen rasismin ja muukalaisvihan torjumisesta (neuvoston puitepäätös 2008/913/YOS (1)). EU:n laajuisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien viharikosten luettelo rajoittuu rotuun, ihonväriin, uskontoon sekä kansalliseen tai etniseen alkuperään liittyviin syihin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että muiden vihapuheen ja viharikosten muotojen ja erityisesti sukupuoleen, seksuaaliseen suuntautumiseen, ikään ja vammaisuuteen, perustuvan vihapuheen ja viharikosten kriminalisointi vaihtelee EU:n jäsenvaltioissa. Koska tällä hetkellä ei ole olemassa perussopimusperustaa yhteiselle rikosoikeudelliselle ratkaisulle, jolla torjuttaisiin kaikenlaista vihapuhetta ja viharikoksia unionin laajuisesti, AK kehottaa neuvostoa laajentamaan pikaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen EU:n rikollisuuden alojen luetteloa vahvistamalla yhteiset vähimmäisvaatimukset asiaankuuluville kansallisille rikosoikeudellisille säännöksille toissijaisuusperiaatetta tinkimättä noudattaen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | on erittäin tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen neuvoston päätökseksi vihapuheen ja viharikosten lisäämisestä SEUT-sopimuksen 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin rikollisuuden aloihin. Ehdotus on liitetty joulukuussa 2021 annettuun tiedonantoon ”Osallistavampi ja suojelevampi Eurooppa: EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset”. |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää vihapuhetta, viharikoksia, valeuutisia, disinformaatiota ja salaliittoteorioita ilmiöinä, joihin on puututtava päättäväisesti. On myös korostettava, että vihapuheen ja viharikosten torjunta on samalla ennakkoluulojen, rasismin, kansalliskiihkon, homofobian ja antisemitismin torjumista. Paitsi että vihapuhe ja viharikokset vaikuttavat yksittäisiin uhreihin aiheuttaen heille kärsimystä ja rajoittaen vakavasti heidän perusoikeuksiaan ja -vapauksiaan, ne vaikuttavat myös koko yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | on huolissaan tästä valtavasta ilmiöstä ja välinpitämättömyydestä sitä kohtaan, jonka vuoksi vaarana on, että vihapuhe ja viharikokset arkipäiväistyvät ja ovat jatkuvasti läsnä päivittäisessä elämässämme. |
| --- | --- |

5.

Poliittiset suositukset

| 6. | tuomitsee tilanteen, jossa vihapuheesta on tulossa osa poliittisten konfliktien kieltä. Komitea on huolissaan äärimmäisten näkemysten valtavirtaistumisesta ja karkean kielenkäytön yleistymisestä julkisessa keskustelussa. On olemassa vaara, että populistien hyökkäävä kielenkäyttö poliittisissa kiistoissa luo ilmapiirin, jossa radikalismi, valeuutiset ja disinformaatio pääsevät valloille, mikä saattaa johtaa viharikoksiin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | on tietoinen siitä, että vihapuhe ja viharikokset vaikuttavat kaikkiin ikäryhmiin: vain tilanteet, joissa sitä kohdataan, ovat erilaisia. Komitea kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota nuoriin, jotka ovat toisaalta erityisen alttiita virtuaaliselle ja kasvokkain tapahtuvalle vihapuheelle ja viharikoksiin yllyttämiselle mutta jotka voivat toisaalta myös olla vahvoja liittolaisia tämän ilmiön torjunnassa. Vaikka vihapuheen kohteena ovat useimmiten pakolaiset, ei-heteronormatiiviset ihmiset sekä kansalliset ja uskonnolliset vähemmistöt, myös vihapuhetta tiedotusvälineissä, sosiaalisessa mediassa ja päivittäisissä tilanteissa kohtaavien ihmisten määrä on kasvanut jyrkästi viime vuosina. |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että sanallinen ja fyysinen väkivalta, joka perustuu vihaan, ei ole ainoastaan vähemmistöyhteisöjen huolenaihe. Vihapuheen ja viharikosten uhreiksi joutuvat yhä useammin ”valtaapitävät” eli vaaleilla valitut luottamushenkilöt tai henkilöt, joilla on julkisia velvollisuuksia, ja instituutiot. Tämä koskee erityisesti alue- ja paikallispoliitikkoja esimerkiksi silloin, kun he puolustavat pakolaisten, muuttajien tai hlbtiq+-henkilöiden oikeuksia, tai viime aikoina, kun heidän tehtävänään on ollut torjua maailmanlaajuisia uhkia, kuten Venäjän tunkeutumista Ukrainaan tai covid-19-pandemiaa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että poliitikot ja viranomaiset pystyvät vaikuttamaan yleiseen mielipiteeseen ja keskusteluun erityisen vahvasti, ja kehottaa siksi poliittisia johtajia kaikilla tasoilla pidättymään käyttämästä kieltä, joka voi synnyttää vihapuhetta tai aiheuttaa viharikoksia tiettyjä väestöryhmiä kohtaan. |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee huolestuneena merkille myös sen, että kolmannet maat käyttävät tietoisesti vihapuhetta ja sallivat viharikosten käyttämisen järjestelmällisiin kampanjoihin, joiden seurauksena on polarisoituminen ja jakolinjojen muodostuminen EU:n sisälle. Vihapuhe ja viharikokset ruokkivat osaltaan aseellisia konflikteja. Kyse ei ole enää paikallisesta ilmiöstä, vaan siitä on tulossa maailmanlaajuinen tuhoisa uhka. Esimerkkejä tällaisesta vihapuheesta ovat presidentti Putinin hallinnon nykyinen viesti Ukrainaan kohdistuneen hyökkäyksen syistä sekä sodassa harjoitetun väkivallan ja viharikosten laajuus. |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiinnittää huomiota vihapuheen ja viharikosten maailmanlaajuiseen ulottuvuuteen, joka johtuu muun muassa siitä, että ne leviävät helposti erilaisten digitaalisten palvelujen ja kanavien kautta. Niistä olisikin jouduttava syytteeseen rajat ylittävästi, jotta syytteeseenpano olisi tehokasta. Komitea on täysin samaa mieltä Euroopan komission arviosta, jonka mukaan tällaisten rikosten vakavuuteen ja rajat ylittävään luonteeseen voidaan puuttua vain EU:n tasolla toteutettavilla yhteisillä toimilla, jotka johtavat unionin yhteisiin rikosoikeudellisiin toimiin ja tehostettuun oikeudelliseen yhteistyöhön jäsenvaltioiden välillä. Tällainen toiminta ei olisi toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen vastaista. |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa kielteisiä sivuvaikutuksia, joita verkossa levitetyllä vihapuheella voi olla paikallisyhteisöihin: se voi näin aiheuttaa jakoja ihmisryhmien välille ja häiritä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden prosessia. Komitea toteaa, että viharikosten ja vihapuheen seuraukset tuntuvat eniten paikallisyhteisöissä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee huolestuneena merkille, että vihaan perustuvat rikokset levittävät pelkoa ja leimaamista ja tuhoisia vaikutuksia laajemmin kuin vain tietyn kaupungin tai kunnan rajojen sisälle ja voivat kärjistyä ja muuttua laajoiksi konflikteiksi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa alue- ja paikallisviranomaisten suurta vastuuta viharikosten ja vihapuheen aktiivisesta torjunnasta sekä syrjinnän ja syrjäytymisen, myös poliittisesti ja ideologisesti motivoidun väkivallan, ehkäisemisestä. Komitea toteaa, että toiminnan laiminlyönti ja piittaamattomuus voivat johtaa tilanteen kärjistymiseen ja pahenemiseen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että kaupungin- ja kunnanjohtajat ja muut alue- ja paikallispäättäjät ovat ratkaisevassa asemassa ja että näillä voi olla merkittävä rooli tällaisten välikohtauksien varhaisten merkkien havaitsemisessa yhteisöissään. Komitea kehottaa laatimaan alue- ja paikallisviranomaisille erityissuosituksia siitä, miten tätä ilmiötä voidaan tehokkaasti ehkäistä paikallisyhteisöissä. Paikallis- ja alueviranomaisia olisi kannustettava toimimaan ennaltaehkäisevästi paikallisten olosuhteiden pohjalta. Komitea toivoo sopusointuista yhteistyötä lainvalvontaviranomaisten kanssa, joiden odotetaan torjuvan vihapuhetta ja viharikoksia johdonmukaisesti ja tehokkaasti. |
| --- | --- |

15.

| 16. | suosittaa, että otetaan käyttöön lainsäädäntö, jolla torjutaan vihapuhetta digitaalisissa palveluissa, jotta sosiaalinen media ei edistäisi vihapuheen ja viharikosten leviämistä ja niiden vaikutusten vahvistumista. Tällä hetkellä voimassa olevat säännöt eivät riitä varmistamaan, että internetpalveluntarjoajat auttavat torjumaan ja ehkäisemään vihapuhetta tehokkaasti palveluissaan. Tutkimukset (2) osoittavat, että digitaalisten palvelujen tarjoajat ja alustat eivät useinkaan noudata yhteisönsä suuntaviivoja tai niillä ei ole valmiuksia siihen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että digipalvelusäädös, joka on parhaillaan lainsäädäntävaiheessa, tarjoaa mahdollisuuden asettaa avoimuutta koskevat vähimmäisvaatimukset resursseille, jotka alustojen on otettava käyttöön, jotta voidaan varmistaa sekä disinformaatiota koskevien oikeussääntöjen että niiden oman yhteisön suuntaviivojen noudattaminen. Säädös voisi kannustaa parantamaan välityspalvelujen tarjoajien, kansalaisten ja valtion välistä suhdetta. Suurten alustojen sosioekonominen potentiaali edellyttää koordinoituja toimia Euroopan laajuisesti ja Euroopan sisämarkkinoiden vahvuuden käyttämistä argumenttina. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa hyväksymään digipalvelusäädöksen EU:n tasolla ja panemaan sen täytäntöön jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioiden olisi sitouduttava tekemään enemmän työtä ja edistämään digipalvelusäädöstä EU:ssa. Digipalvelusäädöstä olisi edistettävä EU:n lainsäädäntönä, joka ei kilpaile yksittäisten jäsenvaltioiden hyväksymien erillisten ja riippumattomien digitaalisia palveluja ja sananvapautta verkossa koskevien säännösten kanssa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiinnittää huomiota lainvalvontaviranomaisten rooliin ennaltaehkäisyä, havaitsemista ja lopulta syytteeseenpanoa koskevassa prosessissa. Komitea toivoo, että rikollisuuden aloja koskevan EU:n laajuisen luettelon laajentaminen viharikoksiin edistää johdonmukaisia vastatoimia viharikoksiin nähden ja korostaa vihapuhetta ja viharikoksia koskevien syytteiden nostamisen merkitystä menettelyn kaikissa vaiheissa (poliisi, syyttäjänvirasto, tuomioistuimet). Komitea painottaa riippumattomien tuomioistuinten roolia tässä prosessissa, sillä ne asettavat oikeuskäytännössään rajat sille, mikä on sallittua, mikä ei ylitä oikeutta harjoittaa sananvapautta ja mikä voidaan jo luokitella vihapuheeksi. Komitea suosittaa, että tähän ilmiöön reagoidaan samalla tavalla kaikkialla Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa harkitsemaan sellaisen mallin luomista, jossa vihapuheesta nostaa syytteen yleinen syyttäjä sen sijaan, että syyte tai kantelu on yksityishenkilön tekemä. On yleisen edun mukaista hillitä tätä ilmiötä. Rikoksentekijöiden olisi oltava tietoisia seuraamuksen väistämättömyydestä. On myös tarpeen poistaa viharikoksiin syyllistyneiden anonyymiyden aiheuttama este. Tämä edellyttää lainvalvontaviranomaisten toimia sekä internetpalveluntarjoajien yhteistyöhalukkuutta. |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että edistyminen tasa-arvon ja ihmisoikeuksien alalla, mukaan lukien lainvalvontaviranomaisten harjoittaman viharikosten ja vihapuheen torjunnan tehokkuus, riippuu suurelta osin alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyöstä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | huomauttaa, että viharikosten ilmoittamatta jättäminen on merkittävin este lainvalvontaviranomaisten tehokkaalle toiminnalle. Komitea toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisten ja paikallishallinnon virkamiesten olisi hyödynnettävä läheisyyttään kansalaisiin ja edistettävä politiikkaa, jolla lisätään tietoisuutta ongelmasta (myös virkamieskunnan keskuudessa) ja kannustetaan uhreja ilmoittamaan vihapuheesta ja viharikoksista. |
| --- | --- |

22.

| 23. | huomauttaa erityisesti, että paikallis- ja alueviranomaisilla olisi oltava rooli viharikoksista ilmoittamisen esteiden poistamisessa esimerkiksi parantamalla tietoisuutta uhrien oikeuksista, jakamalla tietoa laillisista mahdollisuuksista tehdä ilmoitus, vakuuttamalla muuttajille, että he voivat tehdä ilmoituksen oikeudellisesta asemastaan riippumatta, sekä edistämällä ilmoitusten tekemistä nimettömästi tai kolmannen osapuolen kautta. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi myös edistettävä hyviä käytäntöjä ja uhrien hyväksi tehtävää yhteistyötä, johon osallistuvat poliisi, paikalliset tasa-arvo- ja syrjinnän vastaiset elimet, sosiaalialan kansalaisjärjestöt ja muut uhrien tukipalvelut. |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että edes parhaista oikeudellisista ratkaisuista ei ole apua, jos lainvalvontaviranomaiset eivät pane niitä täytäntöön nostamalla syytteitä rikoksentekijöitä vastaan. Vastaavasti lainvalvontaviranomaisten toimintamahdollisuudet ovat rajalliset, jos verkkopalvelujen tarjoajat (jotka tarjoavat palveluja sähköisesti) eivät jaa viharikoksia tekevien ja siten lakia selvästi rikkovien henkilöiden tietoja. |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo edelle mainittuun liittyen, että koska vihapuhe liittyy usein julkisen ja poliittisen keskustelun kielenkäyttöön, on sitäkin tärkeämpää, että lainvalvontaviranomaiset (ja erityisesti syyttäjänvirasto) noudattavat riippumattomuuden periaatetta toiminnassaan eivätkä aliarvioi tätä ilmiötä. Instituutioiden vakauden säilyttäminen on erittäin tärkeää riippumatta kansallisista eroista vihapuheen sääntelyssä, torjumisessa ja ehkäisemisessä sekä erityisin perustein tapahtuvassa suojelussa. Tämä tarkoittaa ensinnäkin riippumattomia tuomioistuimia ja toiseksi painostuksesta vapaita syyttäjänvirastoja, jotka voivat tehdä riippumattomia päätöksiä syytteen nostamisesta tällaisista rikoksista yleisen syyttäjän toimesta. |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että useissa EU:n jäsenvaltioissa tasa-arvoelinten toimeksiantoon kuuluvat myös vihapuhe ja viharikokset (3), joten ne ovat tärkeässä roolissa tässä prosessissa. Komitea kannattaakin Euroopan komission jäsenvaltioille antamia suosituksia, joiden tarkoituksena on auttaa niitä lisäämään tasa-arvoelinten riippumattomuutta ja parantamaan niiden tehokkuutta. (4) Komitea odottaa mielenkiinnolla tulossa olevaksi ilmoitettua lainsäädäntöehdotusta niiden roolin ja riippumattomuuden vahvistamisesta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | painottaa tarvetta tehdä yhteistyötä sellaisten kansalaisjärjestöjen kanssa, jotka edistävät tietoisuuden lisäämistä ja vihapuheen ja vihaan perustuvan väkivallan torjuntaa. Näiden keskeisten sidosryhmien, paikallisviranomaiset mukaan luettuina, kokemuksia on hyödynnettävä vihailmiön torjumiseksi ja ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että kaikkien koulujen olisi toteutettava syrjinnän vastaisia koulutusohjelmia ja opetettava selviytymään ja elämään monikulttuurisessa, kansallisesti, rodullisesti, ideologisesti ja uskonnollisesti monenkirjavassa yhteiskunnassa. Vihapuheen torjunnan olisi oltava keskeinen osa tätä koulutusta. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ehdottaa vihapuheen sisällyttämistä yleiseen koulutusohjelmaan ja kannustaa tällä alalla toimivaltaisia alueita ryhtymään tämänsuuntaisiin toimiin. |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että nykypäivän Euroopan kansalaisille on annettava tarvittavaa koulutusta ja opetettava ihmissuhdetaitoja, jotta he eivät ylitä sanan- ja ilmaisunvapauden rajoja verkossa tai julkisissa tiloissa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | kannustaa toteuttamaan tasa-arvoa ja syrjinnän ehkäisemistä käsitteleviä laaja-alaisia julkisia kampanjoita, myös EU:n laajuisesti, esimerkiksi Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin jatkotoimena. |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa tukemaan sellaisia alueellisia ja paikallisia järjestöjä ja työmarkkinaosapuolia, joiden tehtäväkenttään kuuluu sanallisten ja fyysisten vihanilmausten torjuminen monikulttuurisen koulutuksen avulla. Komitea toteaa, että yksi tällainen myönteinen esimerkki on Paweł Adamowicz -palkinto, jonka rahoittavat alueiden komitea, ICORN ja Gdańskin kaupunki. |
| --- | --- |

32.

Päätelmät

| 33. | katsoo, että Euroopan unionin tehtävänä on taata lainsäädännön laatiminen ja täytäntöönpano julkisten vihanilmausten torjumiseksi. |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että vihapuheen ja viharikosten vaikutuksilla on rajatylittävä ulottuvuus, minkä vuoksi niihin on puututtava EU-tason yhteisillä toimilla. Komitea kehottaakin puuttumaan tehokkaasti vihapuheeseen ja viharikoksiin, jotka perustuvat puitepäätöksen 2008/913/YOS kattamien seikkojen lisäksi myös muun muassa sukupuoli-identiteettiin, seksuaaliseen suuntautumiseen, ikään ja vammaisuuteen, kuten Euroopan komission esittämissä tasa-arvounionia koskevissa ehdotuksissa todetaan. On tärkeää, että neuvosto laajentaa pikaisesti rikollisuuden alojen luettelon (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohta) kattamaan viharikokset, jotta lainvalvontaviranomaiset voivat toimia tehokkaasti sekä EU:n tasolla että kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

34.

| 35. | huomauttaa, että ainoa keino vastata vihapuheeseen ja viharikoksiin on luoda kattava oikeudellinen strategia torjuntatoimia, ilmoittamista ja johdonmukaista syytteeseenpanoa varten. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa vahvistamaan EU:n tasolla vihapuheesta ja viharikoksista määrättäviä seuraamuksia koskevat vähimmäissäännöt, jotka mahdollistaisivat kansallisten lainsäädännön muuttamisen mihin tahansa syyhyn perustuvaa vihaa edistävien tai siihen yllyttävien järjestöjen jäsenyyden ja tällaiseen toimintaan osallistumisen kriminalisoimiseksi. Demokratian vastaisten näkemysten ja toisiin ihmisiin kohdistuvan vihapuheen ja vihamielisyyden hyväksyminen ei saisi olla mahdollista missään päin maailmaa tai Eurooppaa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | suosittelee viharikoksia koskevien tietojen kirjaamis- ja keruumenetelmien parantamista ja suosittaa, että jäsenvaltioiden kanssa käydään asiantuntijakeskusteluja EU:n perusoikeusviraston puitteissa, jotta voidaan auttaa kansallisia viranomaisia puuttumaan lainsäädännön käytännön soveltamiseen liittyviin ongelmiin ja varmistamaan viharikosten ja vihapuheen tehokas tutkinta, syytteeseenpano ja tuomitseminen. Komitea katsoo myös, että vihapuhetta ja viharikoksia käsittelevillä sosiaalisilla instituutioilla ja organisaatioilla on tässä tärkeä rooli. |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että vihapuheen ja viharikosten uhrien suojelemiseksi tarvitaan organisatorisia ja oikeudellisia ratkaisuja, joita EU:n toimielinten ja organisaatioiden, jäsenvaltioiden ja Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan on tuettava ja edistettävä. |
| --- | --- |

38.

| 39. | toteaa, että raja vihapuheen torjunnan ja sensuurin välillä on ohut. Oikeus sananvapauteen on taattava laadittaessa oikeudellisia ratkaisuja vihapuheen ja viharikosten torjumiseksi. |
| --- | --- |

39.

| 40. | toteaa, että kansainvälisellä tasolla ei ole olemassa yhtenäistä viharikoksen määritelmää. Komitea kehottaa siksi kehittämään oikeuskäytäntöä sen vahvistamiseksi ja siten tehostamaan vihapuhetta ja viharikoksia koskevia syytetoimia. Tässä voitaisiin käyttää lähtökohtana Euroopan neuvoston ministerikomitean suositusta CM/Rec(2022)16 (5) tai määritelmää, joka sisältyy puitepäätökseen 2008/913/YOS. |
| --- | --- |

40.

| 41. | on tietoinen siitä, että tarkoitus ei ole säännellä ääriliikkeiden poliittista puhetta. Jäsenvaltiot päättävät edelleen sananvapauden rajojen määrittelystä. Komitea katsoo kuitenkin, että sanallisen ja fyysisen vihan torjumiseksi on asetettava EU:n oikeusnormit. Tätä varten EU:n rikosluetteloa on laajennettava kattamaan vihapuhe ja viharikokset. |
| --- | --- |

41.

Bryssel 1. joulukuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Neuvoston puitepäätös 2008/913/YOS, tehty 28 päivänä marraskuuta 2008, rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 328, 6.12.2008, s. 55).

1

(2)  Asiaa koskeva raportti on saatavilla osoitteessa 210831_Reset_Facebook_Bundestagswahl_EN.pdf (hateaid.org).

2

(3)  Tästä on esimerkkinä Puolan oikeusasiamiehen toimisto.

3

(4)  Tasa-arvoelimiä koskevista normeista 22 päivänä kesäkuuta 2018 annettu komission suositus (C(2018) 3850 final).

4

(5)  Recommendation CM/Rec(2022)16 of the Committee of Ministers to Member States on combating hate speech: https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680a67955.

5

---

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 79/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 79/17

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskeva EU:n strategia”

(2023/C 79/04)

| Esittelijä: | Luca MENESINI (IT, PES), Luccan maakunnanvaltuuston puheenjohtaja (Toscana) |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskeva EU:n strategia
  COM(2022) 141 final |

Esittelijä:

Luca MENESINI (IT, PES), Luccan maakunnanvaltuuston puheenjohtaja (Toscana)

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskeva EU:n strategia

COM(2022) 141 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK),

| 1. | suhtautuu myönteisesti kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskevan EU:n strategian monialaiseen lähestymistapaan, jossa pyrkimyksenä on luoda johdonmukainen kehys ja visio tekstiilialan siirtymälle Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, kiertotalouden toimintasuunnitelman ja Euroopan teollisuusstrategian tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | odottaa tekstiilialan koko ekosysteemin vihreän ja digitaalisen siirtymän etenemissuunnitelman loppuunsaattamista ja julkaisemista. |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että EU:n markkinoille on saatettava pikaisesti kestäviä ja kierrätettäviä, suurelta osin kierrätyskuiduista valmistettuja tekstiilituotteita, jotka eivät sisällä vaarallisia aineita ja jotka on tuotettu sosiaalisia oikeuksia noudattaen ja ympäristöä kunnioittaen. Komitea peräänkuuluttaa muutosta muotialalle niin, että voidaan tehdä loppu vaatteiden ylituotannosta ja ylikulutuksesta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiinnittää huomiota Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) esittämiin tietoihin (1), joiden mukaan kulutuksen kannalta tarkasteltuna tekstiilituotteilla on elinkaarensa aikana ruoan, asumisen ja liikkumisen jälkeen keskimääräisesti neljänneksi suurin kielteinen vaikutus ilmastoon ja ympäristöön. Tekstiileillä oli vuonna 2020 kolmanneksi suurin vaikutus veden ja maaperän käyttöön ja viidenneksi suurin vaikutus raaka-aineiden käyttöön ja kasvihuonekaasupäästöihin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan merkitystä Euroopan teollisuudessa, sillä se työllistää yli kaksi miljoonaa työntekijää ja edistää työllisyyttä, talouskehitystä ja innovointia niissä alueellisissa ekosysteemeissä, joissa on alan toimintaa. Komitea pitää ensisijaisen tärkeänä siirtymistä lineaarisesta tuotantojärjestelmästä kiertotalouspohjaiseen uusintavaan malliin. Komitea katsoo, että tässä siirtymässä paikallis- ja alueviranomaisilla on oleellinen rooli. Tämä koskee erityisesti a) kuntien ja paikallisten toimijoiden, kuten yhteiskunnallisten yritysten, kerääjien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, roolia keräys-, hyödyntämis- ja uudelleenkäyttöjärjestelmässä, b) alueiden roolia niiden tukiessa kuntia tehtävien hoitamisessa sekä c) julkisen ja yksityisen sektorin roolia tutkimus- ja innovointiprosessien edistäjinä. |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että laajennettu tuottajavastuu on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi parantaa jätteen erilliskeräystä ja käsittelyä jätehierarkian mukaisesti. Komitea kehottaa lainsäätäjiä määrittämään EU:n tasolla, mitkä tekstiilituotteet kuuluvat direktiivin ja siihen sisältyvän laajennetun tuottajavastuun järjestelmän soveltamisalaan, ja keskittymään nimenomaan pikamuotituotteiden hävittämisen korkeisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisenä sitä, että tekstiilien erilliskeräyksestä tulee kaikille jätteen tuottajille pakollista tammikuuhun 2025 mennessä. Komitea odottaa, että vuonna 2024 toteutettavassa jätepuitedirektiivin tarkistuksessa otetaan huomioon myös tekstiilijätteen syntymisen ehkäisemistä, uudelleenkäyttöä ja kierrätystä koskevat erityiset määrälliset tavoitteet sekä paikallis- ja alueviranomaisten keskeinen rooli. |
| --- | --- |

7.

Kulutusmallien uudelleenmäärittely

| 8. | huomauttaa, että vuosina 2000–2015 tekstiilituotanto lähes kaksinkertaistui maailmassa. Koska vaatteet muodostavat suurimman osuuden (81 prosenttia) EU:n tekstiilien kulutuksesta, kulutustrendi, jossa vaatteita käytetään entistä lyhyemmän aikaa ennen kuin ne heitetään pois, aiheuttaa eniten kestämätöntä ylituotantoa ja ylikulutusta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | toivoo, että toimintamalleista, joilla edistetään tekstiilimateriaalien tiedostavaa ja kestävää käyttöä, tulee entistä yleisempiä. Tämä koskee erityisesti tietyntyyppisiä vaatteita, kuten päällystakkeja tai lastenvaatteita, joita kuluttajat todennäköisimmin heittävät pois ennen niiden käyttöiän päättymistä. Tällaiset toimet, kuten vaihtojärjestelmät, vaatelainaamot ja valistuskampanjat, kohtaavat erilaisia esteitä, jotka liittyvät käytettyjen vaatteiden laatua, hygieniaa tai valikoiman monipuolisuutta koskeviin ennakkoluuloihin. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa tarvetta tehostaa innovatiivisten ratkaisujen etsimistä (koneet, laitteistot, digitaaliset alustat) kerätyn tekstiilijätteen lajittelua, uudelleenkäyttöä ja kierrätystä varten sekä materiaalien käyttäytymisen optimoimiseksi. |
| --- | --- |

10.

| 11. | huomauttaa, että kiertotalouteen perustuvien tuotteiden ja palvelujen markkinakysyntä on edelleen riittämätön, mikä on merkittävä este kiertotalouteen perustuvien liiketoimintamallien toteuttamiselle. Komitea kannustaa jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason viranomaisia vauhdittamaan sellaisten välineiden käyttöönottoa, joilla tuetaan ennemmin käyttöön kuin kulutukseen perustuvia liiketoimintamalleja, sääntelemällä tekstiilituotteiden kuljetusta ja kauppaa (myös jätevirtoja), edistämällä sääntelykannustimia (esimerkiksi alv-alennukset tai laajennetun tuottajavastuun periaatteen soveltaminen), jotta voidaan tukea vuokrausta ostamisen sijaan, jakoalustoja, takaisinottoa ja uudelleenmyyntiä sekä käytettyjen vaatteiden kauppoja, ja nostamalla korjaamisen, uusiojalostuksen ja huoltamisen arvostusta. Komitea toteaa lisäksi, että tällaiset liiketoimintamallit voivat vaikuttaa myönteisesti ympäristökestävyyteen liittyvään suorituskykyyn terveydenhuolto-, matkailu- ja rakennusalalla sekä muiden julkisten peruspalvelujen alalla. |
| --- | --- |

11.

| 12. | suhtautuu myönteisesti aloitteeseen kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä vihreässä siirtymässä (2) ja siihen liittyviin EU:n sääntöihin, joilla varmistetaan, että kuluttajat saavat myyjältä tietoa tekstiilituotteiden kestävyyden kaupallisesta takuusta sekä tarvittavaa tietoa niiden korjattavuudesta. Komitea kannustaa komissiota jatkamaan kaikentyyppisiä ympäristöväittämiä koskevien vähimmäisvaatimusten laatimista ympäristöväittämiä koskevan aloitteen (3) yhteydessä. |
| --- | --- |

12.

Kiertotalouden mukaisesta suunnittelusta todellisuutta

| 13. | toteaa, että kestävyyteen keskittyvä suunnittelu voi lisätä tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan tuotteiden elinikää ja vähentää siten jätettä sekä ensiömateriaalien ja kemikaalien kokonaiskäyttöä. Komitea suhtautuu myönteisesti komission työhön tuotekohtaisten ekologista suunnittelua koskevien pakollisten vaatimusten laatimiseksi, jotta voidaan parantaa tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan tuotteiden ominaisuuksia kestävyyden, uudelleenkäytettävyyden, korjattavuuden ja kuitukierrätykseen soveltuvuuden kannalta ja kasvattaa pakollisia kierrätyskuidun osuuksia. |
| --- | --- |

13.

| 14. | on vakaasti sitä mieltä, että tarvitaan yhteisiä kestävyysstandardeja, jotka ovat välttämättömiä, jotta merkkituotteiden valmistajat saadaan mukaan tuotteidensa ympäristövaikutusten arviointiin. |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti strategian osiin tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan tuotteita koskevien tietojen selkeyttämisestä kiertotalouden periaatteiden noudattamisen osalta ja digitaalisesta tuotepassista, joka perustuu vaatimuksiin kiertotaloutta ja muita ympäristönäkökohtia koskevista pakollisista tiedoista. Komitea kehottaa komissiota asettamaan digitaalisen tuotepassin kaikkien sidosryhmien ja kuluttajien saataville sekä sisällyttämään siihen tietoja työoloista ja tuotteiden korjaus- ja uudelleenkäyttömahdollisuuksista. |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan tuotteita koskevien vähimmäisvaatimusten määrittelyssä olisi noudatettava seuraavia periaatteita, joiden tarkoituksena on pyrkiä parantamaan koko elinkaaren aikaista yleistä ympäristötehokkuutta:






  a) | takeet tuotteen vähimmäiskäyttöiästä ja sitä koskevien vaatimusten noudattamisesta sekä selkeät, kunnianhimoiset ja velvoittavat tavoitteet uudelleenkäytölle ja uudelleenkäytön valmistelulle |
| --- | --- | --- |

16.

a)

takeet tuotteen vähimmäiskäyttöiästä ja sitä koskevien vaatimusten noudattamisesta sekä selkeät, kunnianhimoiset ja velvoittavat tavoitteet uudelleenkäytölle ja uudelleenkäytön valmistelulle

| b) | takeet korjattavuudesta ja modulaarisuudesta, myös mittarit, joiden avulla voidaan arvioida, miten helposti tuote voidaan purkaa osiin tuhoamatta sitä, ja varmistaa, että tuotteiden olennaiset osat on helppo korvata ja korjata |
| --- | --- |

b)

takeet korjattavuudesta ja modulaarisuudesta, myös mittarit, joiden avulla voidaan arvioida, miten helposti tuote voidaan purkaa osiin tuhoamatta sitä, ja varmistaa, että tuotteiden olennaiset osat on helppo korvata ja korjata

| c) | takeet kierrätettävyydestä, myös rajoitukset, jotka koskevat kierrätykseen soveltumattomien eri materiaalien, kemikaalien, väriaineiden ja viimeistelyaineiden yhdistelmiä, sekä mahdollisuus edistää sellaisia tuotteita, joita varten on olemassa kehittynyttä kierrätysteknologiaa |
| --- | --- |

c)

takeet kierrätettävyydestä, myös rajoitukset, jotka koskevat kierrätykseen soveltumattomien eri materiaalien, kemikaalien, väriaineiden ja viimeistelyaineiden yhdistelmiä, sekä mahdollisuus edistää sellaisia tuotteita, joita varten on olemassa kehittynyttä kierrätysteknologiaa

| d) | takeet kestävistä ja eettisistä lähteistä peräisin olevista materiaaleista edellyttäen, että niillä on pidempi käyttöikä ja että ne ovat kierrätettäviä, jotta voidaan vähentää fossiilisista polttoaineista tuotettujen synteettisten ensiökuitujen määrää |
| --- | --- |

d)

takeet kestävistä ja eettisistä lähteistä peräisin olevista materiaaleista edellyttäen, että niillä on pidempi käyttöikä ja että ne ovat kierrätettäviä, jotta voidaan vähentää fossiilisista polttoaineista tuotettujen synteettisten ensiökuitujen määrää

| e) | takeet mikromuovipäästöjen enimmäismääristä tuotannon ja käytön aikana sekä käyttöiän lopussa |
| --- | --- |

e)

takeet mikromuovipäästöjen enimmäismääristä tuotannon ja käytön aikana sekä käyttöiän lopussa

| f) | takeet siitä, että tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan uusien tuotteiden valmistuksessa käytetään tietty prosenttiosuus post-consumer-tekstiilejä. |
| --- | --- |

f)

takeet siitä, että tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan uusien tuotteiden valmistuksessa käytetään tietty prosenttiosuus post-consumer-tekstiilejä.

| 17. | kehottaa yhdenmukaistamaan REACH-asetusta (4) niin, että otetaan huomioon tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan erityispiirteisiin liittyvät kiertotalouden periaatteet, jotta voidaan asettaa etusijalle toimet, jotka koskevat vaarallisten kemikaalien käytön vähentämistä, tietojen antamista lopputuotteissa käytetyistä kemikaaleista ja jäljitettävyyden varmistamista. |
| --- | --- |

17.

Paikallisviranomaisten roolin vahvistaminen kiertotalouteen siirtymisessä

| 18. | katsoo, että alueilla ja kunnilla on keskeinen rooli alan tutkimuksen ja innovoinnin edistämisessä sekä synergioiden ja yhteyksien luomisessa muiden samoja haasteita kohtaavien alojen ja alueiden kanssa. Komitea kehottaa komissiota edistämään kiertotalouteen perustuvien tekstiilien alalla toimivien alueellisten innovaatioklustereiden luomista, laajentumista ja keskinäistä verkottumista kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | suhtautuu myönteisesti eräillä Euroopan alueilla ja teollisuusalueilla kehitettyihin aloitteisiin, kuten paikallisiin vihreän kehityksen ohjelmiin tai muotialan kiertotaloussopimuksiin, jotka perustuvat useiden sidosryhmien välisiin vapaaehtoisiin sopimuksiin, joilla tuetaan tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan siirtymistä kiertotalousmalliin. Näissä malleissa vahvistetaan alan yleiset tavoitteet ja kunkin arvoketjun osan erityistavoitteet, joilla vastataan alan kohtaamiin ekologisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin, ja asetetaan erityisiä velvoitteita tuottajille, jätehuollon toimijoille, paikallishallinnolle, keräyksestä vastaaville organisaatioille, kansalaisjärjestöille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille sekä tutkimus- ja teknologiakeskuksille. |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että uudelleenkäytön alalla toimivien yhteiskunnallisten yritysten edistäminen on erityisen tärkeää paikallisten, kestävien ja osallistavien työpaikkojen luomisen kannalta (5), sillä ne kehittävät paikallisia uudelleenkäytön käytäntöjä ja luovat samalla konkreettisia sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä ympärillään oleville yhteisöille. Komitea korostaa, että yhteiskunnallisten yritysten on kuitenkin voitettava monia haasteita, jotta ne voisivat olla kilpailukykyisiä ja tarjota palveluja jatkuvasti. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota antamaan suuntaviivat, joissa käsitellään kiertotalouden käyttöönoton sekä yhteiskunnallisten yritysten ja muiden toimijoiden, myös palvelu- ja kauppayritysten, kumppanuuksien tukemista ja selvitellään erityisesti tekstiilituotteiden uudelleenkäytön ja korjaamisen tarjoamia mahdollisuuksia äskettäin hyväksytyn EU:n yhteisötalouden toimintasuunnitelman (6) puitteissa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan jätteen paikallisten keräysjärjestelmien tehokkuus on edelleen keskeinen haaste, ja muistuttaa, että sen keräämisen, erottelun ja kierrätyksen kokonaiskustannusten olisi oltava pienemmät kuin kotitalousjätteen käsittelykustannukset, jotta voidaan edistää alan todellista siirtymää kiertotalouteen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota laatimaan malleja ohjaamaan tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan jätteen paikallisten keräys- ja käsittelyjärjestelmien kehittämistä niin, että niihin sisältyy






  a) | kansalaisten kuuleminen ennen kuin suunnitellaan toimenpiteitä tavoitteiden saavuttamiseksi |
| --- | --- | --- |

23.

a)

kansalaisten kuuleminen ennen kuin suunnitellaan toimenpiteitä tavoitteiden saavuttamiseksi

| b) | välineet, joilla edistetään eri toimijoiden välistä yhteistyötä, jolla voidaan vahvistaa keräystä, käsittelyä ja myyntiä |
| --- | --- |

b)

välineet, joilla edistetään eri toimijoiden välistä yhteistyötä, jolla voidaan vahvistaa keräystä, käsittelyä ja myyntiä

| c) | mekanismit, joilla edistetään keräyksen ja käsittelyn taloudellista kestävyyttä arvoketjun kaikkien toimijoiden kannalta (mukaan lukien laajennetun tuottajavastuun periaatteet) |
| --- | --- |

c)

mekanismit, joilla edistetään keräyksen ja käsittelyn taloudellista kestävyyttä arvoketjun kaikkien toimijoiden kannalta (mukaan lukien laajennetun tuottajavastuun periaatteet)

| d) | mekanismit, joilla turvataan paikallisten toimijoiden jo tarjoamat uudelleenkäytön ja korjauksen käytännöt ja edistetään niitä. |
| --- | --- |

d)

mekanismit, joilla turvataan paikallisten toimijoiden jo tarjoamat uudelleenkäytön ja korjauksen käytännöt ja edistetään niitä.

Kestävän tuotannon mallien tukeminen

| 24. | kehottaa komissiota sisällyttämään kestäviä tuotteita koskevaan EU:n aloitteeseen toimenpiteitä, jotta voitaisiin kieltää myymättä jääneiden tuotteiden (eli liiallisten ja kaupaksi käymättömien varastojen ja erityisesti verkkokaupassa palautettujen tuotteiden) hävittäminen sekä asettaa tuotantovaiheessa tavoitteita, jotka auttavat ehkäisemään jätteen syntymistä ja vähentämään ylituotantoa. |
| --- | --- |

24.

| 25. | toivoo, että otetaan käyttöön ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja (7) koskevat pakolliset vähimmäisvaatimukset, joiden soveltamisala määritellään vaikutustenarvioinnin perusteella, sekä ehdot tekstiilituotteille tarkoitetuille jäsenvaltioiden tarjoamille kannustimille. Lisäksi AK esittää, että komissio laatii ohjeistuksen kannustimista ja kriteeristöstä, jotka ohjaavat kestävää kehitystä edistäviä julkisia ja muita hankintoja. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita antamaan ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat säännöt kansallisten toimintasuunnitelmien tai strategioiden muodossa ja yhdenmukaistamaan kansallisella tasolla sovellettavat kriteerit EU-tason ohjaavien periaatteiden kanssa (8). Komitea katsoo myös, että on vaihdettava paikallis- ja aluetason tietämystä ja hyviä käytäntöjä niiden kattavamman ja laajemman täytäntöönpanon edistämiseksi ja helpottamiseksi. |
| --- | --- |

26.

| 27. | toivoo, että unionista, joka on merkittävä tuoja ja viejä (9) tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan globaalissa arvoketjussa, tulee kestävien ja kiertotalouteen perustuvien tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan arvoketjujen ja innovatiivisten teknologisten ratkaisujen ja liiketoimintamallien maailmanlaajuinen edelläkävijä. Tässä yhteydessä tulee varmistaa vihreä ja digitaalinen siirtymä, puuttua sosiaalisiin haasteisiin ja varmistaa kestävyysvaatimusten noudattaminen sekä taata valmistusteollisuuden pk-yrityksille edellytykset olla maailmanlaajuisesti kilpailukykyisiä. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota valmistelemaan uutta lainsäädäntöaloitetta, jolla kielletään tosiasiallisesti pakkotyöllä, myös lasten pakkotyöllä, valmistettujen tuotteiden saattaminen EU:n markkinoille, ja sisällyttämään tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan tuotteet lainsäädäntöön yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta. Kestävyyttä koskevaa sääntelykehystä ei tule soveltaa ainoastaan EU:ssa toimiviin valmistajiin vaan kaikkiin kyseisiä tuotteita unionin markkinoille saattaviin yrityksiin tuotteiden valmistuspaikasta riippumatta. |
| --- | --- |

28.

| 29. | katsoo, että on tärkeää tiedostaa tarve ottaa luonnonmateriaaleja (kuten villaa) tuottavat pienet ja suuret maatilat, joilla on merkittävä rooli kierrätettävien tekstiilien tuottamisessa, mukaan tuotanto-, valmistus- ja uudelleenkäyttöprosesseihin ja tukea niitä näiden prosessien yhteydessä. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota antamaan erityistukea arvoketjuun tehtäville teknologisille investoinneille ja erityisille tutkimus-, kehitys- ja innovointitoimille, joita tarvitaan, jotta tekstiili-, nahka- ja jalkinealalla aikaansaadaan todellinen siirtymä lineaarisesta tuotantomallista kiertotaloutta paremmin hyödyntävään malliin. Komitea kannustaa niin ikään tutkimaan ja tuottamaan uusia materiaaleja, joita voidaan saada yhdistämällä eri tuotanto- ja kierrätysaloja. |
| --- | --- |

30.

| 31. | suosittaa, että EU:n tasolla otetaan käyttöön tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan laajennetun tuottajavastuun selkeä määritelmä ja soveltamisala ympäristönäkökohtien perusteella mukautettuine maksuineen, jotta yritykset voivat tunnistaa omassa toiminnassaan ja globaaleissa arvoketjuissaan toteutuneet ja mahdolliset haitalliset vaikutukset ihmisoikeuksiin – myös työntekijöiden oikeuksiin – ja ympäristöön sekä ehkäistä, lieventää ja poistaa niitä ja ottaa niistä vastuun. |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan ekosysteemissä tarvitaan erittäin ammattitaitoista työvoimaa, jotta digitaalisen ja vihreän siirtymän tarjoamia työllistymismahdollisuuksia voidaan hyödyntää. Nyt vain 13 prosentilla työvoimasta on korkea-asteen tutkinto (10). Pk-yritysten kilpailukykyä olisi parannettava, jotta voidaan varmistaa osaajien pysyminen yrityksissä ja houkutella uusia osaajia sekä parantaa teollisuutemme työoloja ja tuottavuutta kestävien raaka-aineiden tuotannossa ja tekstiilituotteiden valmistuksessa. Jotta voitaisiin houkutella päteviä ja lahjakkaita nuoria ja parantaa pk-yritysten osaamista, komitea kannustaa perustamaan laaja-alaisen osaamiskumppanuuden tekstiilialan ekosysteemiä varten. Tavoitteena on edistää täydennys- ja uudelleenkoulutusta sekä vihreiden ja digitaalisten taitojen omaksumista ja siirtoa, kuten elinkaariarviointiin ja arvoketjujen arviointiin liittyvää osaamista. Komitea kehottaa komissiota ottamaan huomioon jätteiden pakollisesta erilliskeräyksestä johtuvan tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan tuotteiden keräysmäärien odotettavissa olevan kasvun laatiessaan tukivälineitä post-consumer-tekstiilien käsittelyn työpaikkoja varten. |
| --- | --- |

32.

| 33. | pitää valitettavana, että naiset muodostavat suurimman osan matalapalkkaisesta ja kouluttamattomasta tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan työvoimasta, ja on vakuuttunut siitä, että toimitusketjun kestävyyden parantamisella on merkitystä myös sukupuolten tasa-arvolle. Komitea kehottaa sopimaan toimista, joilla parannetaan merkittävästi naisten pääsyä johtotehtäviin. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kannustaa myös käyttämään Erasmus+-ohjelman resursseja kohdennetusti sellaisten ammatillisen koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen pilotti- ja kokeiluhankkeiden toteuttamiseen, joilla edistetään tekstiili-, muoti-, nahka- ja jalkinealalla tarvittavien vihreiden ja digitaalisten taitojen hankkimista, lisätään alan houkuttelevuutta nuorten keskuudessa ja edistetään työntekijöiden liikkuvuutta. |
| --- | --- |

34.

| 35. | panee tyytyväisenä merkille Euroopan unionin osaamissopimuksen (11), jolla pyritään maksimoimaan tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan – myös muoti- ja vähittäiskauppa-alan – koko ekosysteemin henkilöstön osaamiseen ja täydennys- ja uudelleenkoulutukseen tehtävien investointien vaikutus. |
| --- | --- |

35.

Jätteestä arvoksi

| 36. | huomauttaa, että kun tekstiilijätteen erilliskeräyksestä annettu EU:n asetus pannaan täytäntöön vuoteen 2025 mennessä ja kun otetaan huomioon jäsenvaltioihin perustettujen tuottajavastuujärjestöjen myönteiset vaikutukset jätteiden keräykseen ja jätehuoltoon, on odotettavissa, että todennäköisesti pienempi osuus kerätyistä tuotteista soveltuu jälleenmyyntiin Euroopassa ja että kierrätettäväksi tulevan kuluttajien tuottaman tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan kotitalousjätteen osuus kasvaa merkittävästi (12). Koska EU:n kierrätyskapasiteetti on noussut, komitea ehdottaa, että investointisuunnittelussa otetaan huomioon vaikutus yleensä työvoimavaltaisempiin uusiojalostus- ja uudelleenkäyttöaloihin sekä tästä seuraavat työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden dynamiikat. |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että kierrätyskuitujen paikallisella tuotannolla voi olla keskeinen rooli tekstiilien eurooppalaisen arvoketjun vahvistamisessa. Vaikka tekstiilien kierrätysteollisuudesta voi tulla kehittyessään ja laajentuessaan itsenäinen ja kannattava, lyhyellä aikavälillä siirtymälle tarvitaan rahoitusta, mahdollisesti myös laajennetun tuottajavastuun ohjelmien kautta ja muunlaisten tukien muodossa, jotta nykyistä teollisuutta voidaan mukauttaa kierrätystuotteiden hyödyntämiskapasiteetin lisäämiseksi eri aloilla: muoti, autoteollisuus, kodintekstiilit, tekniset kankaat jne. |
| --- | --- |

37.

| 38. | suhtautuu myönteisesti a) erikseen kerättyjen ja uudelleenkäyttöä varten valmisteltujen vaatteiden ja muiden tekstiilien, b) tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan jätteestä talteenotettujen tai kierrätettyjen selluloosakuitujen ja c) tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan jätteestä talteenotettujen tai kierrätettyjen sekoitekuitujen sisällyttämiseen ensisijaisten jätevirtojen luetteloon, jotta voidaan kehittää jätteeksi luokittelun päättymistä koskevia kriteereitä EU:ssa kannustimena alan kierrätysteollisuuden kapasiteetin lisäämiselle. |
| --- | --- |

38.

Bryssel 30. marraskuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Textiles and the environment: the role of design in Europe’s circular economy, EEA, 2022.

1

(2)  Ehdotus direktiiviksi kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä vihreässä siirtymässä parantamalla suojaa sopimattomilta menettelyiltä ja tiedottamista (COM(2022) 143 final).

2

(3)  Initiative on substantiating green claims – Environment, Euroopan komissio (europa.eu).

3

(4)  Kemikaalien rekisteröinti, arviointi, lupamenettelyt ja rajoitukset.

4

(5)  Yhteiskunnallinen yritys luo keskimäärin 20–35 työpaikkaa 1 000:ta tonnia uudelleenkäyttöä varten kerättyä tekstiiliä kohti. Lähde: Policy brief on making the most of the social economy’s contribution to the circular economy, OECD ja Euroopan komissio, 2022 ja Job creation in the re-use sector: Data insights from social enterprises, RREUSE, 2021.

5

(6)  COM(2021) 778 final.

6

(7)  Ympäristöä säästävillä julkisilla hankinnoilla ei ainoastaan puututa tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan tuotteiden kulutuksen vaikutuksiin julkisella sektorilla, vaan niillä voidaan myös antaa markkinoille vahvoja signaaleja, joilla pyritään vaikuttamaan sellaisten innovatiivisten, kestävien ja paremmin kiertotalouteen perustuvien ratkaisujen kehittämiseen ja lisäämiseen tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealan tuotannossa ja palvelutarjonnassa, joita yksityinen sektori voi ottaa käyttöön.

7

(8)  Yhteisen tutkimuskeskuksen tekninen raportti EU Green Public Procurement (GPP) Criteria for Textile Products and Services Guidance Document, 2020.

8

EU Green Public Procurement (GPP) Criteria for Textile Products and Services Guidance Document

(9)  Vuonna 2020 EU27:ään tuotiin 8,7 miljoonaa tonnia valmiita tekstiilituotteita, joiden arvo oli yhteensä 125 miljardia euroa. Vaatteiden osuus tuonnin määrästä on 45 prosenttia, seuraavina tulevat kodintekstiilit, muut kankaat ja jalkineet. (Lähde: Eurostat, 2021.)

9

Lähde:

(10)  Eurostatin työvoimatutkimus, 2019.

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1517&langId=fi

11

(12)  Jopa noin 1,7 miljoonaan tonniin vuoteen 2030 mennessä. Lähteenä Scaling textile recycling in Europe – turning waste into value, McKinsey, 2021.

12

Scaling textile recycling in Europe – turning waste into value

---

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 79/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 79/23

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Elintarviketurvan varmistaminen ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistaminen”

(2023/C 79/05)

| Esittelijä: | Piotr CAŁBECKI (PL, EPP), Kujavia-Pommerin voivodikunnan aluejohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle
  COM(2022) 133 final |

Esittelijä:

Piotr CAŁBECKI (PL, EPP), Kujavia-Pommerin voivodikunnan aluejohtaja

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle

COM(2022) 133 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK), joka

| 1. | tuomitsee Venäjän provosoimattoman hyökkäyksen Ukrainaan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | tukee voimakkaasti Ukrainan pyrkimyksiä liittyä Euroopan unioniin ja toteaa käsillä olevan lausunnon aiheeseen liittyen, että tämä tulee vaikuttamaan erittäin merkittävästi EU:n elintarviketurvan vahvistamiseen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission tiedonantoon elintarviketurvan varmistamisesta ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamisesta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | painottaa kiireellistä tarvetta puuttua EU-maiden elintarvikejärjestelmien heikkouksiin tekemällä syvällisiä ja rakenteellisia muutoksia ja varautumalla tuleviin kriiseihin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että Euroopan unioni on määrissä, kaloreissa ja pinta-alassa mitattuna elintarvikkeiden nettotuoja ja vain arvossa mitattuna nettoviejä pääasiassa maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien sekä alkoholijuomien ansiosta. Olisi aiheellista kannustaa jäsenvaltioita vähentämään biopolttoaineiden tuotantoa lyhyellä aikavälillä, sillä se parantaisi omavaraisuutta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | kannattaa voimakkaasti pyrkimystä lisätä EU:n elintarvikeomavaraisuutta ja riippumattomuutta tukemalla paikallista ja alueellista monipuolista elintarviketuotantoa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että käynnissä on kolmas maailmanlaajuinen elintarvikkeiden hintakriisi viidentoista vuoden aikana maissa, jotka ovat suoraan riippuvaisia kansainvälisen kaupan hinnoista Euroopan unionin tapaan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa AK:n keskeistä roolia Euroopan kuntien ja alueiden institutionaalisena edustajana ukrainalaisten kumppaneiden tukiprosessissa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että elintarviketurvan alalla toteutettavia toimia, joihin meneillään oleva sota on EU:n yhtäkkiä pakottanut, olisi käytettävä paitsi tämän ongelman ratkaisemiseen myös rakenteellisempien muutosten tekemiseen yhteisen maatalouspolitiikan alalla niin, että elämänlaatu ja EU:n talouden kilpailukyky paranevat ja saavutetaan merkittäviä ympäristöhyötyjä elintarvikehuoltoon liittyvillä aloilla. Maataloustuottajien ja maataloustuotteiden jalostajien, viljelijäjärjestöjen ja erityisesti pienten ja keskisuurten maatilojen edustajien vaatimukset olisi otettava huomioon, sillä nämä ovat kärsineet kannattavuuden laskusta tai jopa romahduksesta Euroopan unionissa jo vuosien ajan. Tämän seurauksia ovat olleet tilojen ja maataloustyöntekijöiden lukumäärän jyrkkä lasku, kielteiset sosiaaliset ja kulttuuriset muutokset maaseutualueilla, elintarvikkeiden laadun heikkeneminen sekä maataloustuotteiden ja erityisesti sellaisten tuotteiden hintojen nousu, joissa pidetään kiinni mahdollisimman korkeasta laadusta ihmisten terveyden, ravitsemuksellisten arvojen ja makuarvojen kannalta ja pyritään pitämään ympäristövaikutukset mahdollisimman pieninä. |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa harkitsemaan uudelleen kysymystä elintarvikevarastoista ja pohtimaan tarkemmin yhteisen maatalouspolitiikan markkinasuuntautuneisuutta käytäessä keskusteluja Euroopan sähkömarkkinoiden uudistamisesta. Esimerkkinä voidaan käyttää öljyä, jonka osalta jäsenvaltioilla on 90 päivän kulutusta vastaavat varmuusvarastot. |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuomitsee sen, että Ukrainan sodan varjolla ei haluta keskustella YMP:n puutteista tai ryhtyä toimiin niiden korjaamiseksi eikä panna alulle elintarvikkeiden tuotantojärjestelmään kohdistuvia kauaskantoisia kehityssuuntauksia ja muutoksia muun muassa Pellolta pöytään -strategian täytäntöönpanon kautta, sillä Euroopan elintarvikejärjestelmä oli haavoittuva jo ennestään: sääntelyn purkaminen YMP:n markkinavälineiden lakkauttamisen seurauksena heikensi Euroopan maatalouden tuotantopotentiaalia, kun tuotannontekijöistä maksettava palkkio laski liian alhaiseksi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | kannattaa Pellolta pöytään -strategian täytäntöönpanoa ja sen tavoitteita vähentää torjunta-aineiden, kemiallisten lannoitteiden ja mikrobilääkkeiden käyttöä ja lisätä luonnonmukaisen maatalouden osuutta, kuten aiemmassa AK:n lausunnossa on todettu (1), mutta korostaa, että torjunta-aineiden käytön vähentämistavoitteet eivät saisi ainakaan Ukrainan sodan jatkuessa vaarantaa yleistä elintarviketurvaa. Komitea kehottaa myös tekemään läpikotaisen arvion Pellolta pöytään -strategian määrällisten tavoitteiden täytäntöönpanon edistymisestä ja seuraamaan edistymistä niissä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että lannoitteiden ja niiden raaka-aineiden sekä kasvinsuojeluaineiden maailmanlaajuinen tuotanto on viime vuosina keskittynyt valtaosin Venäjälle, Ukrainaan ja Valko-Venäjälle. Euroopan elintarvikejärjestelmän häiriönsietokykyä voidaan parantaa vähentämällä riippuvuutta ulkomailta tuotavista tuotantopanoksista, kuten lannoitteista ja torjunta-aineista. Innovointia ja parhaiden käytäntöjen soveltamista on lisättävä satojen ylläpitämiseksi ja pitkällä aikavälillä kasvattamiseksi (erityisesti ympäristötavoitteiden mukaisten käytäntöjen ja innovaatioiden avulla). |
| --- | --- |

13.

| 14. | toivoo, että Euroopan komissio ei luovu viherryttämisohjelmasta, kun otetaan huomioon muut tehokkaammat toimenpiteet, kuten biopolttoaineiden tuotannon keskeyttäminen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa maaseutualueiden strategista roolia ilmaston ja elintarviketurvan kannalta. Paikalliset elintarvikkeiden arvoketjut tuovat vakaampia tuloja ja mahdollistavat pienten (maatalous)yritysten osallistumisen. Komitea vaatii maaseuturahaston hallinnoinnin hajauttamista kaikissa jäsenvaltioissa paikallisten ja alueellisten maatalouspoliittisten ratkaisujen täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | toistaa suosituksensa, että kuluttajien käyttäytymistä olisi ohjattava kohti ruokavalioita, joihin kuuluu paljon hedelmiä ja vihanneksia, sekä kestäväpohjaisesti tuotettujen paikallisten tai alueellisten, tuoreiden ja sesongin mukaisten tuotteiden ostamista sekä yleisesti lihan, rasvan ja sokerin kulutuksen vähentämistä. On toteutettava kattavia toimia, jotta näistä vaihtoehdoista tulee helppoja ja kohtuuhintaisia kaikille (2). Komitea ehdottaakin, että laajennetaan merkittävällä tavalla olemassa olevia Euroopan komission ohjelmia, joilla tuetaan terveellisiä ja kestäväpohjaisia ruokavalioita (kuten ESR+:n yhteydessä toteutettava unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnattu elintarvikkeiden jakeluohjelma). |
| --- | --- |

16.

| 17. | painottaa myös, että laadukkaiden paikallisten elintarvikejärjestelmien kehittäminen on paras tapa taata maataloustuottajille vakaat ja kunnolliset tulot. Komitea onkin tyytyväinen siihen, että yhteiseen maatalouspolitiikkaan on sisällytetty sosiaalinen ehto. Komitea katsoo, että Euroopassa tällä alalla voimassa olevia vaatimuksia olisi sovellettava yhtä lailla myös tuojiin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa tarvetta antaa paikallisille elintarvikkeiden sekä lannoitteiden ja energian toimittajille suurempi rooli varmuusvarastojen ja maailmanlaajuisten varastojen muodostamisessa. Komitea ehdottaa perushyödykejärjestelyjen palauttamista kansainväliseen kauppaan. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kannattaa Euroopan komission ehdotusta kehittää Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan politiikan yhteydessä paremmat rautatieyhteydet Ukrainaan muun muassa välttämättömyysraaka-aineiden kuljetusten helpottamiseksi. Verkkojen Eurooppa -välineen määrärahojen suunniteltu korotus tähän tarkoitukseen on tervetullut. |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että tarvitaan kiireellisiä ja laajamittaisia toimia elintarviketalouden mukauttamiseksi ilmastonmuutokseen. Komitea kehottaa myös kehittämään maataloustuotannon vakuutusjärjestelmää ja parantamaan valmiuksia selvitä ilmastonmuutoksen kielteisistä vaikutuksista. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kannustaa tutkimaan uusia sadeveden hallintajärjestelmiä, rakentamaan uusia altaita ja kunnostamaan kastelujärjestelmiä ja juomavesiverkostoa, jotta voidaan edistää maataloustuotantoa, elintarviketeollisuutta ja innovatiivisia investointeja elintarviketuotantoon. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa Euroopan komissiota saattamaan valmiiksi työnsä elintarviketurvaan liittyvien valmiussuunnitelmien suhteen, jotta voidaan laatia ja toteuttaa pitkän aikavälin strategia peruselintarviketurvan varmistamiseksi alueellisella tasolla. Tällä tarkoitetaan kykyä täyttää alueyhteisön perustarpeet tietyn aikaa sen omalla ja naapurialueiden elintarviketuotannolla. Komitea ehdottaa, että useissa Euroopan maissa kehitetyt paikalliset ruokahuoltosuunnitelmat omaksutaan yleisesti. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kannustaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan maatalouden tuotanto ensisijaisesti elintarvikekäyttöön joustavoittamalla maataloudesta peräisin olevien biopolttoaineiden ja metaanin edistämispolitiikkaa niin, että maatalousmarkkinat ja energiamarkkinat irrotetaan toisistaan, kun hinnat nousevat jyrkästi. Tämä tärkeä markkina-alue olisi kuitenkin säilytettävä liikatuotannon varalta. |
| --- | --- |

23.

| 24. | pyytää Euroopan komissiota kehittämään varsinkin yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa pidemmälle niiden maatalousmarkkinoiden sääntelyä, joiden on todettu voivan muuttua erittäin epävakaiksi ja tehottomiksi pula-aikoina. Ennen kaikkea olisi helpotettava kriisinhallintatoimenpiteiden aktivoimista ja mahdollistettava – myös Maailman kauppajärjestössä käytävien neuvottelujen kautta – eurooppalaisten elintarvike- ja maataloustuotevarastojen muodostaminen, jotta voidaan estää taloudellinen keinottelu maataloustuotteiden kansainvälisillä hinnoilla. Yhteisen maatalouspolitiikan yhteyteen palautettavalla markkinasääntelypolitiikalla olisi myös pyrittävä säilyttämään maataloustuottajien näkökulmasta kannattava hintataso tämänhetkisen jännitekauden päätyttyä, sillä mahdollisuus hankkia kohtuullinen toimeentulo maataloustuottajana on paras kannustin maataloustoiminnan vahvistamiselle ja maataloustyöpaikoille sekä uusien maataloustuottajien toiminnan aloittamiselle. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa Euroopan komissiota harjoittamaan maataloustuottajille annettavan suoran tuen politiikkaa, joka tasaa suhdanteita nykyistä paremmin (maatilan koon ja tyypin mukaan), niin että tuki voidaan kohdistaa tehokkaammin niille aloille, jotka kärsivät vaikutuksista eniten, eikä makseta turhia tukia aloille, jotka ovat erittäin voitollisia. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa Euroopan komissiota edistämään elintarviketuotannon kehitystä painokkaammin rahoittamalla tutkimusta ja täytäntöönpanotoimia, joiden tarkoituksena on mukauttaa tuotantoa ilmastonmuutokseen, vähentää riippuvuutta EU:n ulkopuolisista toimittajista, parantaa tuotetun ruoan terveysarvoja ja pidentää luonnonmukaisesti tuotettujen elintarvikkeiden käyttöikää. |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa Euroopan komissiota edistämään maataloustuotannon kehittämistä painokkaammin alentamalla sen energiaintensiteettiä. Näin voidaan vähentää merkittävästi maataloustuotannon tehokkuuden ja siten viime kädessä elintarvikkeiden hintojen riippuvuutta energian hintojen vaihteluista. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa Euroopan komissiota pyrkimään tehokkaammin turvaamaan maataloustuotannolle suotuisat taloudelliset olosuhteet tilanteessa, jossa tuotantokustannukset nousevat, antamalla maataloustuottajille tuotannon luonteeseen ja tuottajan potentiaaliin (volyymiin) soveltuvaa tukea. |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa Euroopan komissiota asettamaan sitovan tavoitteen ruokajätteen puolittamiseksi vuoteen 2030 mennessä jätteistä annetun puitedirektiivin tarkistamisen yhteydessä EU:n ruokahävikki- ja ruokajätefoorumin tekemän työn pohjalta (3). |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen ja toiminta täydentää ja tukee työtä, jota tehdään kansainvälisen toiminnan yhteydessä ja kansallisella tasolla yksittäisissä EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa AK:n roolia instituutiona, jonka jäsenet tekevät yhteistyötä suoraan Ukrainan kuntien ja alueiden kanssa. |
| --- | --- |

31.

Elintarviketurvaan kohdistuva uhka

| 32. | korostaa, että Ukrainan sodan aiheuttama todellinen nälänhätä Euroopassa ei näytä vielä tällä hetkellä todennäköiseltä, mutta konflikti on jo aiheuttanut ongelmia joidenkin tuotteiden toimituksessa, johtanut vuoden aikana elintarvikkeiden hintojen inflaatioon, joka oli Euroopan laajuisesti 13,2 prosenttia elokuussa 2022, sekä herättänyt varsin laajan ennakoimattomuuden tunteen (keinolannoitteiden, suojatuotteiden ja muiden tuotantopanosten sekä energian hintojen jyrkkä nousu voi aiheuttaa kestämättömiä seurauksia syys- ja kevätkylvöön ja johtaa elintarvikkeiden hintojen lisänousuun, joka ei ole sosiaalisesti hyväksyttävissä), joka horjuttaa myös alueellisten sosioekonomisten järjestelmien vakautta. |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että meneillään oleva konflikti poistaa kansainvälisiltä markkinoilta maataloustuotteet ja lannoitteet, jotka ovat peräisin kahdesta hyvin suuresta viejämaasta: Ukrainasta, missä sota johtaa maatalouden riittämättömyyteen ja sodan päätyttyä pitkän aikavälin prosessiin sen potentiaalin palauttamiseksi, sekä Venäjältä, joka hyökkääjänä olisi suljettava kansainvälisen kaupan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että sodan jatkuminen Ukrainassa ja hyökkäyssotaa käyvän Venäjän talouden eristäminen voivat muodostaa todellisen uhan elintarvikehuollon vakaudelle erityisesti Euroopan ulkopuolisilla alueilla, mikä puolestaan johtaa suurempiin EU:n humanitaarisiin sitoumuksiin nälänhätäalueita kohtaan ja kasvattaa poismuuttopaineita kyseisillä alueilla. |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa, että yksi elintarviketoimitusten vakauden suurimmista uhista on elintarviketuotannon keskittyminen, jota on torjuttava suosimalla elintarvikkeiden hankkimista paikallisilta tuottajilta. Pitkälle kehittyneet maat ovat vuosikymmenten ajan tehneet sopusointuista yhteistyötä elintarvikkeiden tuotannossa ja jakelussa, mutta viime vuodet ovat osoittaneet, että poliittinen tilanne sekä vähitellen etenevä ilmastonmuutos, luonnonkatastrofit ja pandemiat voivat yhtäkkiä ja hyvin tehokkaasti katkaista nämä ketjut ja jättää laajoja alueita toimitusten ulkopuolelle. Näiden alueiden ruokahuollon häiriönsietokykyä on siksi syytä parantaa palauttamalla tuotantoa paikallistasolle ja muodostamalla yksityisiä ja julkisia varmuusvarastoja. |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaakin tarvetta kehittää pitkän aikavälin strategia Euroopan elintarviketurvan varmistamiseksi. Strategian on johdettava elintarvikkeiden tuotannon palauttamiseen Eurooppaan muun muassa Euroopan komission allekirjoittamiin vapaakauppasopimuksiin sisällytettävien peililausekkeiden kautta, jotta eurooppalainen tuotanto ei joudu epäreiluun kilpailuun tuontituotteiden kanssa. Komitea sitoutuu tukemaan vastaavia elintarvikeomavaraisuuteen tähtääviä toimia muissa maailman maissa ja eritoten Afrikassa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että elintarvikkeiden saatavuutta voidaan parantaa vastuullisemmalla elintarvikkeiden käsittelyllä, mikä vähentää tuhlaamista. Tähän voidaan päästä monin tavoin: esimerkiksi vähentämällä ylituotantoa, parantamalla sadonkorjuu-, kuljetus-, varastointi- ja jalostustekniikoita, sopeuttamalla vähittäiskaupan ja ateriapalvelujen tarjonta todelliseen kysyntään ja muovaamalla kuluttajien tietoisuutta. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ilmaisee valmiutensa toteuttaa toimia aluekehityksen suunnittelun tasolla maatalous- ja elintarvikepolitiikan kytkemiseksi takaisin alue- ja paikallistasoon, jotta voidaan vahvistaa kestävää elintarviketurvaa, parantaa elintarvikkeiden laatua ja vähentää elintarviketuotannon kielteisiä vaikutuksia tekemällä systeemisiä muutoksia elintarviketuotannon ja elintarvikkeiden hallinnan tekniikoihin, vähentämällä elintarviketuotannon ympäristövaikutuksia, minimoimalla EU:n riippuvuus ulkoisista elintarviketoimittajista ja rakentamalla eurooppalainen solidaarisuusjärjestelmä elintarvikkeiden saatavuuden turvaamiseksi. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa takaamaan kaikkien Euroopan unionin maantieteellisillä merkinnöillä (suojatut alkuperänimitykset (SAN), suojatut maantieteelliset merkinnät (SMM) ja maantieteelliset merkinnät) varustettujen tuotteiden ehdottoman suojan. |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään enemmän huomiota sellaisten hankkeiden rahoittamiseen, joilla pyritään parantamaan elintarviketurvaa alueellisella tasolla paikallisyhteisöjen tilanteen turvaamiseksi ainakin sen aikaa, minkä kumppanimaat tarvitsevat avun organisoimiseen. Tämä tavoite olisi saavutettava monipuolistamalla elintarviketuotantoa, lisäämällä elintarvikkeiden tuotantoalueita, sopeuttamalla maatalousalueita ilmastonmuutokseen, rahoittamalla tutkimusta ja täytäntöönpanotoimia, jotta tuotetun ruoan säilyvyysaika olisi pidempi, ja perustamalla EU:n tason varastomekanismeja niitä alueita varten, jotka eivät fyysisistä ja maantieteellisistä syistä pysty saavuttamaan samaa omavaraisuutta, sekä luomalla EU-tason takeet elintarviketurvasta. |
| --- | --- |

40.

Luonnonmukainen maatalous elintarviketurvan vahvistajana ja maatalouden kielteisten ympäristövaikutusten vähentäjänä

| 41. | suosittaa elintarviketuotannon yhä pidemmälle menevän erikoistumissuuntauksen ja siten myös elintarvikkeiden tuotantoalueiden keskittymissuuntauksen kääntämistä elintarviketurvan varmistamiseksi. Mainitut suuntaukset ovat tyypillisiä taloudellisen tehokkuuden maksimoimiseen pyrkivälle maataloushyödykkeiden suurtuotannolle. |
| --- | --- |

41.

| 42. | katsoo, että tämä tavoite voidaan saavuttaa lisäämällä merkittävästi luonnonmukaisen maatalouden periaatteiden mukaisen maatalouden osuutta sekä edistämällä monivuotisten kasvien viljelyn kehittämistä. Tämä auttaa myös vähentämään kivennäislannoitteiden ja kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja parantaa samalla merkittävästi maaperän vedenpidätyskapasiteettia, mikä on tärkeää sekä veden niukkuuden että liiallisen vedentulon aikana. |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa tästä saatavia kahta tärkeintä etua: tehomaatalouden ympäristöhaittojen merkittävää vähenemistä ja alueellisen elintarvikehuollon parempaa riippumattomuutta, kun paikalliseen maataloustuotantoon perustuva elintarvikkeiden tuotantokapasiteetti kasvaa (toimitusketjut lyhenevät ja riippuvuus elintarviketuotannossa vähenee). |
| --- | --- |

43.

| 44. | kannattaa pengerrettyjen viljelyalojen ja terassiviljelmien tukemista ja suojelua, sillä niiden avulla voidaan lieventää ilmastonmuutosta parantamalla sadeveden imeytymistä, vähentämällä maaperän eroosiota, vähentämällä tulvien ja metsäpalojen riskiä ja lisäämällä orgaanisen hiilen sitomista maaperään. |
| --- | --- |

44.

| 45. | huomauttaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tinkimätön täytäntöönpano maataloudessa tuo kiistattomia ympäristöhyötyjä mutta edellyttää jatkuvaa seurantaa sen varmistamiseksi, ettei maataloustuotannon supistuminen uhkaa toimitusvarmuutta etenkään maailmanlaajuisesti tarkasteltuna. Olisi pohdittava, pitäisikö EU-maiden lyhyellä aikavälillä korvata tuotannon lasku tilanteessa, jossa Ukrainan maataloustuotanto supistuu sodan seurauksena ja elintarvikkeiden tuonti Ukrainasta vähenee, mikä johtaa nälänhätään Afrikan ja Lähi-idän maissa. Tällöin odotettavissa olisi maataloustuotannon lisäys, joka merkitsisi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yleisten tavoitteiden tarkistamista. |
| --- | --- |

45.

| 46. | muistuttaa, että NPK-lannoitteiden maailmanlaajuinen käyttö kasvoi 40 prosenttia vuosina 2000–2019 (FAOn mukaan). Luku on nykyisin yli 200 miljoonaa tonnia vuodessa, ja käytettävissä olevien tietojen mukaan lannoitteiden liikakäyttö on erittäin suurta. Arvioiden mukaan yli puolet käytetyistä typpilannoitteista ja noin kolme neljäsosaa fosfaattilannoitteista ei imeydy kasveihin, vaan joko jää maaperään tai vuotaa vesistöihin ja vaikuttaa merkittävällä tavalla niiden ekologiseen ja kemialliseen tilaan. Komitea myös huomauttaa, että vesipuitedirektiivin tavoitteena on, että vesistöjen ekologinen tila on vähintään hyvä. Kivennäislannoitteiden liiallinen käyttö elintarviketuotannossa on nykyisin merkittävä syy vesiympäristön tilan heikentymiseen, ja myös tästä olisi päästävä eroon hyväksytyn yhteisön vesipolitiikan puitteissa. |
| --- | --- |

46.

| 47. | toteaa, että Kiinan ja Intian osuus lannoitteiden liikakulutuksesta on yli puolet, mikä on jälleen yksi esimerkki näiden maiden nopeasta talouskehityksestä ympäristön pilaantumisen kustannuksella. Tällä tavoin saadut kilpailuedut eivät ole reilua kilpailua. Näistä maista tuotujen tavaroiden kuluttajat olisi saatava tietoisemmiksi tästä. |
| --- | --- |

47.

| 48. | myöntää, ettei luonnonmukaista maataloutta ole mahdollista ryhtyä harjoittamaan yleismaailmallisesti. EU:n pitäisi silti asettaa johdonmukaiseksi tavoitteeksi luonnonmukaista maataloutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano ja Pellolta pöytään -strategian päämäärä, jotta 25 prosenttia maatalousmaasta olisi luonnonmukaisesti viljeltyä vuoteen 2030 mennessä. Nämä tavoitteet eivät kuitenkaan saa heikentää Euroopan maaseudun jo ennestään vaikeaa taloudellista ja sosiaalista tilannetta, vaan niiden pitäisi kääntää kielteiset suuntaukset. Komitea pyytääkin EU:n toimielimiä tekemään analyysin menetelmistä, joiden avulla maataloustuotannon ympäristötavoitteet voidaan saavuttaa. Asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi on tuettava ympäristöystävällistä maataloutta, myös luonnonmukaista maataloutta (luonnonmukaista maataloutta koskevien kriteerien täysimääräinen noudattaminen) ja luontotyypin mukaista maataloutta (tuet tiloille, jotka toimivat alueilla, joilla on luonnonarvoltaan arvokkaita ominaisuuksia) sekä ekologista tai integroitua maataloutta (tuki tiloille, jotka toteuttavat valittuja ekologisia toimenpiteitä, joihin kuuluvat esimerkiksi kestävää maataloutta sekä maaperän ja vesien suojelua koskevat nykyisen maatalouden ympäristöohjelman paketit sekä puskurivyöhykkeet). On suositeltavaa, että EU:n maataloustuet kytketään tiiviisti sekä ympäristö- että elintarviketurvatavoitteisiin. EU:n pitkän aikavälin ympäristötavoitteena olisi oltava, että sen alueella tuotetuilla elintarvikkeilla on mahdollisimman vähän kielteisiä vaikutuksia ympäristöön. Näin tuotetuilla elintarvikkeilla on myös suurempi ravintoarvo, ja ne ovat terveellisempiä. |
| --- | --- |

48.

Hinnankorotukset

| 49. | katsoo, että elinkustannusten jyrkkä nousu, mihin sisältyy elintarvikkeiden hintojen merkittävä nousu, ei ole tähän mennessä johtanut elintarvikkeiden kulutuksen laskuun tai vähenemiseen tasolle, joka olisi hengenvaarallinen tai terveyttä uhkaava, mutta se on osaltaan heikentänyt elämänlaatua, koska tietyistä tuotteista on jouduttu luopumaan. |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa tarvetta toteuttaa köyhimpiin asukkaisiin kohdennettuja suojatoimenpiteitä, jotta voidaan hyvittää elintarvikkeiden saantiin liittyviä vaikeuksia, joilla voi olla kielteisiä terveysvaikutuksia pitkällä aikavälillä, erityisesti tukemalla ruoka-apujärjestöjä, kouluja ja lastentarhoja syrjäytyneillä alueilla ja tarjoamalla apua asunnottomille. |
| --- | --- |

50.

| 51. | muistuttaa, että kilpailukyvyn heikkeneminen johtuu useimmiten epäreilusta kilpailusta unionin ulkopuolelta tuotujen maataloustuotteiden kanssa. Komitea pyytääkin Euroopan komissiota sisällyttämään vapaakauppasopimuksiin peililausekkeita, joilla varmistetaan, että maatalousalan tuontituotteet noudattavat samoja ympäristö- ja sosiaalinormeja kuin eurooppalaiset tuotteet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | toteaa, että tavaroiden ja palvelujen hintojen asteittainen nousu heikentää merkittävästi maataloustuotannon kannattavuutta. Tuotantokustannukset nousevat ja samalla Euroopasta peräisin olevat kalliimmat elintarvikkeet menettävät kilpailukykyään markkinoilla. |
| --- | --- |

52.

| 53. | katsoo, että suurimmat riskit maataloustoiminnalle ja elintarviketuotannolle aiheutuvat tällä hetkellä kivennäislannoitteiden, polttoaineiden (erityisesti dieselin), sähkön ja kasvinsuojeluaineiden erittäin korkeista ja viime aikoina huomattavasti kohonneista hinnoista. Tätä pahentavat vuosien varrella yleistynyt maatalouden vesihuolto-ongelma sekä huonontuneet ilmasto-olot ja äkilliset sääilmiöt. |
| --- | --- |

53.

| 54. | varoittaa, että maatalouden kannattavuuden heikkeneminen voi olla todellinen ja merkittävä uhka elintarviketurvalle, koska maataloustoiminta on syklistä eikä sitä voida muuttaa yhdessä yössä. Karjan uusiminen tai kylvöalueiden ennallistaminen voi kestää useita kuukausia. |
| --- | --- |

54.

| 55. | katsoo, että nopeasti nousevat elinkustannukset, mukaan lukien elintarvikkeiden hinnat, ovat alueellisesta näkökulmasta katsottuna erittäin suuri uhka paikallisten ja alueellisten sosioekonomisten järjestelmien vakaudelle. Tämä vaikuttaa kielteisesti työmarkkinoihin sekä ihmisten ja paikallishallinnon tuloihin, mikä viime kädessä lisää köyhyyttä ja pakottaa paikallis- ja alueviranomaiset puuttumaan osaltaan ongelman seurausten ratkaisemiseen. Elintarvikemarkkinoiden epävakaudella on näin ollen paljon laajemmat seuraukset, ja se voi vaikuttaa yksittäisten paikallis- ja alueviranomaisten tehtävien asianmukaiseen toteuttamiseen ja kaventaa alueellisen talouskasvun perustaa. |
| --- | --- |

55.

| 56. | muistuttaa, että elinkeinoelämän näkökulmasta tarve turvata yritystoiminnan perusasiat johtaa kehittämismenojen supistumiseen ja vaikuttaa siten talouden innovatiivisuuteen. |
| --- | --- |

56.

Tehokkaiden ja monialaisten sopeutumistoimien tehostaminen sekä menetysten ja vahinkojen käsitteleminen

| 57. | kiinnittää huomiota monimutkaiseen elintarvikkeiden hävikkiongelmaan. Hävikin vähentäminen toisi monenlaisia hyötyjä eri tasoilla, ja ennen kaikkea näin voitaisiin vähentää elintarvikkeiden tuotannossa, kuljetuksessa ja jakelussa tarvittavien arvokkaiden resurssien – energian, veden, työvoimakustannusten, tuotantoon käytetyn pinta-alan – käyttöä ja myös kasvihuonekaasujen tuotantoa. |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa järjestelmällisten toimien merkitystä elintarvikehävikin vähentämisessä, sillä vastuullisempi elintarvikkeiden käsittely vähentää ostojen määrää, mikä vaikuttaa tuotantoon, jalostukseen, kuljetukseen, kauppaan ja työmarkkinoihin. Sen vuoksi tarvitaan suunniteltu siirtymä, jossa otetaan huomioon turvaverkkotoimenpiteet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa kiireellistä tarvetta luoda ja edistää lyhyitä ja nopeita toimitusketjuja maataloustuottajalta kuluttajalle (mikä merkitsee alhaisempia hintoja, korkeaa laatua ja nopeaa toimitusta). Elintarvikkeiden toimitusketjujen lyhentämisellä on myös merkittävä ilmastovaikutus, koska se vähentää liikenteen päästöjä. |
| --- | --- |

59.

| 60. | huomauttaa, että kansalaisten kannustamiseksi käyttämään paikallisesti tuotettuja elintarvikkeita on syytä korostaa niiden tuotantopaikkaa (alueellisten tuotemerkkien luominen, asianmukaiset tuotemerkinnät ja paikallinen taloudellinen isänmaallisuus voivat helpottaa elintarvikkeiden korkeampien hintojen hyväksymistä, jos hintojen korottaminen on välttämätöntä elintarvikkeiden tuotantokustannusten vuoksi). |
| --- | --- |

60.

| 61. | muistuttaa, että viljelykasvien tuotantomäärien ennakoidaan vähenevän merkittävästi vihreän kehityksen ohjelman seurauksena ja että elintarvikkeiden hintojen nousu aiheuttaa sosiaalista vastahakoisuutta energiasiirtymää kohtaan. Siksi tarvitaan turvaverkkotoimenpiteitä, jotta voidaan luoda vihreän kehityksen ohjelmalle myönteinen ja ymmärtävä ilmapiiri. |
| --- | --- |

61.

| 62. | katsoo, että maataloustuottajien, yritysten, viranomaisten ja tiedeyhteisön on tehtävä monialaista yhteistyötä, jotta voidaan kehittää lähestymistapoja maatalouden mukauttamiseksi ilmastonmuutokseen: hillitsemis- ja sopeutumistoimia vesipulan ja luonnonkatastrofien yhteydessä, jotta voidaan vähentää vuosittaisen maataloustuotannon dynamiikan vaihtelua ja minimoida elintarviketuotannon mahdolliset epäonnistumiset ja menetykset. Näihin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä julkisia investointeja sekä teknologista ja agroekologista innovointia, ja niitä olisi toteutettava rinnakkain vihreän kehityksen ohjelman kanssa ympäristöresursseja kunnioittaen. |
| --- | --- |

62.

| 63. | toteaa, että maataloustuotannon teollistuminen lisää myös maiden välistä riippuvuutta. Tämä on erityisen ilmeistä kemianteollisuudessa. Venäjä on maailman suurin NPK-lannoitteiden viejä. Tuotannon keskittyminen aiheuttaa myös erittäin suuren hiilijalanjäljen, kun valtavia määriä lannoitteita kuljetetaan ympäri maailmaa (maanosien välillä kuljetetaan vuosittain yli 20 miljoonaa tonnia lannoitteita). Lannoitteiden tuotantoon tarvitaan erittäin suuria määriä kaasua, ja koska viisi maata toimittaa kaksi kolmasosaa kaasusta maailmanlaajuisesti, vaarana on, että kaasun hintojen sääntely voi vaikuttaa lannoitteiden ja viime kädessä elintarvikkeiden hintoihin. Olisikin pyrittävä monipuolistamaan maatalouden tuotantopanosten tuotantoa ja hankintaa. |
| --- | --- |

63.

EU:n elintarviketalouden tiedotuspolitiikkaan liittyviä ongelmia

| 64. | korostaa, että elintarvikkeiden saatavuutta koskeva disinformaatio on yksi tehokkaimmista tavoista horjuttaa yhteiskuntarauhaa ja kannustaa ihmisiä epärationaaliseen käyttäytymiseen. Näitä uhkia onkin syytä torjua päättäväisesti. Jäsenvaltioiden olisi tulevaisuudessa voitava vakuuttaa väestö elintarviketurvaa koskevilla riittävän kunnianhimoisilla valmiussuunnitelmilla komission 12. marraskuuta 2021 antaman tiedonannon jatkotoimina. |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa, että elintarviketuotannon rakenteelliset muutokset, joilla vähennetään riippuvuutta ulkoisista toimittajista ja lisätään alueellisesti tuotettujen elintarvikkeiden merkitystä, voivat johtaa elintarvikkeiden hintojen nousuun, minkä vuoksi tarvitaan avointa ja luotettavaa tiedotuspolitiikkaa, jossa olisi kiinnitettävä huomiota paitsi toimitusvarmuuteen myös elintarvikkeiden tuotannon ympäristökustannusten vähentämiseen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | kannustaa pitämään jatkossakin arvossa korkealaatuisia elintarvikkeita, jotka on tuotettu lähellä ihmisten asuinpaikkoja. |
| --- | --- |

66.

Bryssel 30. marraskuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  EUVL C 37, 2.2.2021, s. 22.

1

(2)  EUVL C 272, 17.8.2017, s. 14.

2

(3)  Food waste reduction targets (europa.eu).

3

---

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 79/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 79/30

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n nuorisopolitiikan tulevaisuus – Nuorisopolitiikkaa ja nuorisoasioiden valtavirtaistamista koskeva pohdinta Euroopan nuorison teemavuoden 2022 puitteissa”

(2023/C 79/06)

| Esittelijä: | Tine RADINJA (SI, Vihreät), Škofja Lokan pormestari |
| --- | --- |

Esittelijä:

Tine RADINJA (SI, Vihreät), Škofja Lokan pormestari

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK),

Alustavat huomiot

| 1. | pyrkii tässä asiakirjassa esittämään uuden ja kattavan pohdinnan nuorisopolitiikasta, nuorisoasioiden valtavirtaistamisesta kaikilla politiikan aloilla ja nuorten aktiivisesta osallistumisesta Euroopan tulevaisuuden rakentamiseen Euroopan nuorison teemavuoden 2022 yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2021/2316 (1) ja Euroopan tulevaisuuskonferenssin suosituksen mukaisesti. AK esittää lisäksi vahvan suosituksen nuorisoasioiden valtavirtaistamisesta, joka on yksi Euroopan nuorisovuoden 2022 päätavoitteista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että covid-19-pandemian vuoksi monet nuoret menettivät lähes kaksi vuotta, mitä tulee koulutusmahdollisuuksiin, työskentelyyn, mielenterveyteen ja sosiaaliseen elämään. Sen vuoksi Euroopan nuorison teemavuoden pitäisi paitsi tunnustaa uhraukset, joita nuoremmat sukupolvet ovat joutuneet tekemään pandemian aikana, myös saada aikaan pysyviä muutoksia, jotka ulottuvat Euroopan nuorison teemavuotta pidemmälle. Yhteiskunnan toipuessa pandemian vaikutuksista on ratkaisevan tärkeää ottaa nuoret mukaan toimintaan ja ymmärtää heidän huolensa, jotta kriisistä voidaan siirtyä eteenpäin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | huomauttaa, että alueellisilla ja sosiaalisilla näkökohdilla on erityinen vaikutus nuorisopolitiikkaan ja nuorisoasioiden valtavirtaistamiseen, sillä peruspalvelujen, koulutuksen, työpaikkojen ja asuntojen saatavuudessa ja sosiaalisen liikkuvuuden mahdollisuuksissa on merkittäviä eroja EU:n eri alueilla ja ne vaikuttavat nuoriin eri tavoin. Paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävää toimivaltaa monilla nuorisopolitiikan kannalta merkityksellisillä aloilla, kuten asuminen, koulutus, työllisyys, köyhyyden ja syrjinnän torjunta, opiskelijoiden tukeminen, nuorisojärjestöt, nuorisotyö sekä kulttuuri- ja vapaa-ajan toiminta, minkä vuoksi paikallis- ja aluetaso on otettava entistä paremmin huomioon EU:n nuorisostrategian koordinoinnin ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

3.

Nuorisoasioiden valtavirtaistaminen

| 4. | kehottaa liittämään nuorisokysymykset ja nuorten oikeuksiin perustuvan näkökulman osaksi päätöksentekoa paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla ja varmistamaan järjestelmällisesti, että nuorten näkökulma ja nuorisonäkökulma otetaan huomioon kaikilla politiikan aloilla. Lisäksi nuoria ja nuorisojärjestöjä olisi kuultava kaikissa poliittisissa keskusteluissa, jotta nuorisoasioiden valtavirtaistamista koskevaa lähestymistapaa sovellettaisiin johdonmukaisesti, myös Next Generation EU -välineen rahoituksen ja elpymispakettien käyttöönottoa koskevien kansallisten suunnitelmien toteuttamisessa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Euroopan komissiota ottamaan käyttöön EU-tason nuorisotestin, jonka avulla voitaisiin arvioida toimintapolitiikkojen vaikutuksia nuoriin. Ennen kaikkien uusien toimintapolitiikkojen hyväksymistä olisi toteutettava ainakin seuraavat kolme vaihetta: merkityksellinen yhteistyö asiaankuuluvien nuorisoalan sidosryhmien kanssa, mukaan lukien nuorisoalalla työskentelevät asiantuntijat ja merkittävien aiheiden parissa työskentelevät edustukselliset nuorisojärjestöt, vaikutustenarviointi siitä, millainen vaikutus politiikoilla on nuoriin, ja toimenpiteiden ehdottaminen mahdollisten kielteisten vaikutusten lievittämiseksi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa EU:n toimielimiä sekä kansallisia ja paikallisia hallintotahoja keräämään kaikilta politiikanaloilta nuorten kannalta merkityksellisiä tietoja johdonmukaisesti iän mukaan eriteltyinä. Tietojen keruu olisi toteutettava yhteistyössä nuorisojärjestöjen kanssa, ja olisi otettava käyttöön toimintapolitiikkoja niiden informaatiolukutaidon parantamiseksi ja sen mahdollistamiseksi, että ne voivat käyttää, analysoida ja tulkita tietoja suunnitellakseen näyttöön perustuvia vaikuttamistoimia ja -hankkeita muutoksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | painottaa, että nuorisopolitiikka on sisällytettävä kaikkiin EU:n toimintapolitiikkoihin soveltamalla horisontaalista lähestymistapaa ja edistämällä monialaista, alueidenvälistä ja rajatylittävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla vahvistetaan nuorisojärjestöjä ja lisätään niiden vaikutusmahdollisuuksia, sillä vahvat eurooppalaiset nuorisojärjestöt edistävät osaltaan kansalaiskasvatusta, tietämyksen lisäämistä demokratiasta ja kansalaisten aktiivisuutta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää valitettavana, että nuorisojärjestöjen toimintamahdollisuudet ovat kaventuneet viime vuosina, ja kehottaa osoittamaan niille riittävämmät ja kestävämmät resurssit sekä toimintarahoitusta, joka vastaa nuorisojärjestöjen rakenteellisia tarpeita. Rahoitus on jaettava avoimesti, mikä tukee vahvaa nuorisoalaa, jonka avulla varmistetaan, että taustoiltaan erilaisilla nuorilla on pääsy turvalliseen tilaan osallistuakseen, sitoutuakseen ja kasvaakseen aktiivisina kansalaisina. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa Euroopan alueiden ja kuntien merkitystä EU:n nuorisostrategian onnistumiselle sekä panosta, jonka ne voivat antaa koulutuksen ja kulttuurin kautta edistääkseen nuoria osallistavaa yhteiskuntaa, ja kannustaa vahvistamaan nuorisoasioita koskevan EU:n vuoropuhelun alueellista ja paikallista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia asettamaan nuorisokysymykset aina etusijalle poliittisessa päätöksenteossa ja ehdottaa paikallisen nuorisostrategian hyväksymistä kaikissa paikallis- ja alueyhteisöissä. |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Euroopan komissiota vahvistamaan nuorisoulottuvuutta Erasmus+-ohjelmassa ja Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevassa ohjelmassa ja toteuttamaan lisätoimia sen varmistamiseksi, että kaikki nuorisoryhmät voivat osallistua ohjelmiin ja että nuorille annetaan vaikutusmahdollisuuksia ja että heitä tuetaan asianmukaisesti myös ohjelmiin osallistumisessa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia tukemaan tiedotuskampanjoita, joissa esitellään nuorille näiden ohjelmien tarjoamia henkilökohtaisia ja ammatillisia hyötyjä ja kehittymismahdollisuuksia, ja kannustamaan kouluissa ja yliopistoissa nuoria osallistumaan näihin molempiin. |
| --- | --- |

12.

Työllisyys ja sosiaalinen suojelu

| 13. | kehottaa toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan nuorten oikeus vakaaseen ja merkitykselliseen työhön säällisine työoloineen ja -ehtoineen kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa yrittäjyyskasvatuksen, yhteiskunnallisen yrittäjyyden ja yhteisötalouden myönteistä roolia nuorisotyöttömyyden vähentämisessä ja kehottaa EU- ja jäsenvaltiotason päätöksentekijöitä pyrkimään siihen, että poistetaan nuorten yrittäjien tiellä olevat esteet, myös esteet yrittäjäksi ryhtymiselle opintojen ohessa. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia herättämään nuorten kiinnostusta EU:n toimielimiä kohtaan ja edistämään kouluissa ja yliopistoissa nuorten liikkumista EU:n jäsenvaltioissa tuomalla esiin liikkuvuuden tarjoamia ammatillisia ja henkilökohtaisia kehittymismahdollisuuksia sekä myönteisiä kokemuksia, joita liikkuvuus voi tuoda nuorten eurooppalaisten kehitykselle. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ehdottaa, että Euroopan komissio ryhtyy tukemaan, täydentämään ja koordinoimaan toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään nuorten työsuhteiden epävarmuutta, helpottamaan sosiaalisen suojelun saatavuutta siten, että poistetaan kaikenlaiset ikään perustuvat syrjintäperusteet ja kohdellaan nuoria tasapuolisesti vanhempien ikäryhmien kanssa, sekä lakkauttamaan nuorten vähimmäispalkat. |
| --- | --- |

16.

| 17. | suosittaa nuorten työllisyyspolitiikan koordinoinnin tehostamista erityisesti, kun on kyse vahvistetun nuorisotakuun täytäntöönpanosta paikallisten ja alueellisten julkisten työvoimapalvelujen toimesta. |
| --- | --- |

17.

| 18. | peräänkuuluttaa palkattomien harjoitteluiden tosiasiallista kieltämistä kaikissa jäsenvaltioissa osana harjoittelun laatupuitteiden tarkistamista, jonka Euroopan komissio aikoo suorittaa, sekä toimenpiteitä, muun muassa EU:n direktiivin antamista, sen varmistamiseksi, että harjoittelu-, oppisopimus- ja työharjoittelujaksot tarjoavat työoloihin ja -ehtoihin, erityisesti lakisääteisen vähimmäispalkan ja sosiaaliturvan saatavuuteen, liittyvät vähimmäisoikeudet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa kunnollisten ja kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen merkitystä, jotta myös nuoret vanhemmat voivat päästä (uudelleen) työmarkkinoille. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ehdottamaan konkreettisia toimenpiteitä, joilla parannetaan taustoiltaan erilaisten nuorten osallisuutta työmarkkinoilla, torjutaan syrjintää ja varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet. Tältä osin tarvitaan lisäkoordinointia, jotta voidaan paremmin tavoittaa haavoittuvassa asemassa olevat nuoret, jotka kohtaavat monenlaisia esteitä, jotka johtuvat erityisesti köyhyydestä, sukupuolesta, seksuaalisesta suuntautumisesta, sukupuoli-identiteetistä, vammaisuudesta, alhaisesta koulutustasosta, etniseen vähemmistöön kuulumisesta tai maahanmuuttajataustasta. |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa jälleen tarpeen tunnustaa, että ”hlbtiq-nuoret ovat Euroopassa erityisen haavoittuvassa asemassa, sillä he ovat alttiina syrjinnälle, uhriksi ja leimatuksi joutumiselle sekä hyväksikäytölle nuoresta iästä lähtien. Lisäksi tällaisille nuorille aiheuttavat vaikeuksia seksuaalisesta suuntautumisesta kertominen perheelle ja yhteisölle, ammatillisten palvelujen tarjoajien ja laajemman yhteiskunnan vähäinen ymmärrys hlbtiq-kysymyksistä sekä psyykkisen, fyysisen ja seksuaaliterveyden haasteet” (2). Komitea kehottaa näin ollen toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä Euroopan tasolla, jotta voidaan lisätä kattavasti hlbtiq-nuorten mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa sitä, että asuntojen vaikea saatavuus ja korkeat asumiskustannukset haittaavat merkittävästi nuorten itsenäistymistä, mikä hankaloittaa kouluttautumista ja ammatillista liikkuvuutta sekä heikentää nuorempien sukupolvien ostovoimaa. Komitea katsookin, että olisi pidettävä ensisijaisen tärkeänä toteuttaa tukitoimia, myös ottamalla käyttöön EU:n varoja, joilla pyritään varmistamaan asianmukaiset ja kohtuuhintaiset asumisolot kaikille nuorille Euroopassa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että monilla nuorilla eurooppalaisilla on covid-19-pandemian vuoksi kasvanut köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski, ja peräänkuuluttaa EU:n tukitoimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan, että nuoret saavat aina riittävästi tukea kriisiaikoina. |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että koordinaatiota on tarpeen lisätä, jotta voidaan jakaa köyhyyden torjuntaan, sosiaalisen syrjäytymisen riskiin ja nuorten epävarmaan sosiaaliseen tilanteeseen liittyviä hyviä käytäntöjä, tavoitteita ja indikaattoreja. |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa nuorten pakolaisten ja erityisesti ilman huoltajaa olevien alaikäisten kriittistä tilannetta ja kehottaa hyväksymään tukitoimenpiteitä, joilla pyritään mahdollistamaan kaikkien nuorten pakolaisten ja heidän perheidensä pääsy koulutuksen, asumisen ja terveydenhuollon kaltaisten peruspalvelujen piiriin sekä turvaamaan heidän ihmisoikeutensa. |
| --- | --- |

25.

Nuorten fyysinen terveys, mielenterveys ja hyvinvointi

| 26. | korostaa yleisten, kohtuuhintaisten ja laadukkaiden – sekä ennaltaehkäisevien että hoitavien – terveyspalveluiden saatavuuden merkitystä. Komitea painottaa tämän vuoksi tarvetta puuttua esteisiin, joita ilman sosiaaliturvaa olevat nuoret kohtaavat. |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa suurta tarvetta torjua leimautuminen ja tunnustaa mielenterveyteen liittyvät haasteet ja esteet, joita nuoret kohtaavat pandemian seurauksena, sekä sitä, että olisi ryhdyttävä välittömiin toimiin nuorten mielenterveystarpeisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ehdottaa mielenterveyteen sovellettavaksi kokonaisvaltaista lähestymistapaa edistämällä sosiaalisia oikeuksia ja taloudellista suojelua koskevia paketteja, joilla puututaan mielenterveyteen vaikuttaviin sosioekonomisiin tekijöihin, ja tukemalla kohdennetusti syrjäytymisestä, syrjinnästä ja marginalisoitumisesta kärsiviä nuoria sekä varmistamalla heille peruspalvelut ja -oikeudet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | peräänkuuluttaa toimenpiteitä, jotta mielenterveystuki olisi kohtuuhintaista ja kaikkien nuorten, myös kaikkein heikoimmassa asemassa olevien, ulottuvilla. Komitea kehottaa lisäksi lisäämään mielenterveyspalvelujen saatavuutta ja rahoitusta ja varmistamaan, että kaikki voivat saada tarvitsemaansa apua. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa investoimaan enemmän jo olemassa oleviin alhaalta ylöspäin suuntautuviin yhteisöllisyyttä edistäviin aloitteisiin, kuten nuorisokeskuksiin, maksuttomaan ja esteettömään kulttuuri- ja urheilutoimintaan sekä mielenterveyden alalla toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukemiseen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa laatimaan EU:n mielenterveysstrategian, johon sisältyy toimenpiteitä, joilla varmistetaan mielenterveysongelmien ehkäiseminen, eurooppalaisten nuorten merkityksellinen voimaannuttaminen ja aktiivinen osallistuminen heidän mielenterveyttään koskeviin päätöksiin sekä kohdennettu mielenterveystuki kaikissa elämänvaiheissa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa tarvetta varmistaa, että nuorten seksuaali- ja lisääntymisterveysoikeuksia suojellaan kattavasti ja että heidän saatavillaan on kohtuuhintaisia ehkäisy- ja kuukautistuotteita. |
| --- | --- |

32.

| 33. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on perustanut terveyden edistämisen, sairauksien ehkäisyn ja ei-tarttuvien tautien hallinnan ohjausryhmän. Komitea kehottaa kuitenkin kiinnittämään ohjausryhmässä enemmän huomiota nuorten tilanteeseen. |
| --- | --- |

33.

Merkityksellinen osallistuminen

| 34. | toistaa kannattavansa sitä, että ”vammaiset henkilöt ja erityisesti lapset ja nuoret voivat kehittää itseään taide-, kulttuuri-, virkistys-, vapaa-ajan- ja urheilutoiminnan kautta ja matkailemalla kuten kuka tahansa muukin” (3), mikä on keskeinen osatekijä vammaisten ihmisten hyvinvoinnille. Sen vuoksi komitea korostaa erityisesti urheilun roolia vammaisten henkilöiden osallisuuden edistämisessä ja ”kehottaa jäsenvaltioita edistämään ohjelmia, joilla helpotetaan vammaisten lasten, nuorten ja muiden suuremmista rajoituksista kärsivien henkilöiden osallistumista” (4). |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että Euroopan nuorison teemavuosi 2022 tarjoaa erinomaisen tilaisuuden kannustaa nuoria osallistumaan merkityksellisellä tavalla demokraattiseen toimintaan ja että sen perintönä olisi pyrittävä demokratian rakenteelliseen vahvistamiseen nuorten kannalta painottaen edustuksellisten nuorisojärjestöjen roolia. |
| --- | --- |

35.

| 36. | suosittaa, että nuoret otetaan mukaan sellaisten toimintapolitiikkojen suunnitteluun, johtamiseen, täytäntöönpanoon ja arviointiin EU-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla, joilla on vaikutusta nuoriin, sekä niihin liittyviin virallisiin kuulemismekanismeihin. Tämän lisäksi olisi seurattava näiden aloitteiden onnistumista ja täytäntöönpanoa sen varmistamiseksi, että nuorten osallistuminen tuottaa konkreettisia tuloksia, tai selitettävä selkeästi, miksi ideoita tai aloitteita ei voitu toteuttaa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | kannustaa kaikkia toimivaltaisia paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja EU-tason viranomaisia perustamaan nuorisovaltuustoja, jotta voidaan vahvistaa nuorten luottamusta instituutioiden toimintaan ja edistää asioiden pohdintaa, sananvapautta, päätöksentekoa sekä demokratian periaatteiden, yksilönvapauksien ja kollektiivisten vapauksien tuntemusta. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa hyödyntämään jo olemassa olevien osallistumismekanismien tuloksia, esimerkkinä nuorisoasioita koskeva EU:n vuoropuhelu, joka tarjoaa kaikille EU:n nuorille mahdollisuuden ilmaista mielipiteensä merkittävistä aiheista ja vaikuttaa lainsäädäntömenettelyihin yhdessä päätöksentekijöiden kanssa suoraan työskennellen. Tätä prosessia olisi kehitettävä edelleen, ja siihen olisi otettava mukaan muut EU:n toimielimet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla tuetaan ja voimaannutetaan nuoria, jotta he sitoutuvat kestävään kehitykseen ja ilmastonmuutoksen torjuntaan, ja joilla hyödynnetään heidän potentiaaliaan merkityksellisen muutoksen aikaansaamiseksi yhteiskunnissa. |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan vakavasti äänestysiän alentamista 16 ikävuoteen kaikissa Euroopan paikallis- ja aluevaaleissa ja kehottaa tuottamaan tietoa ja toteuttamaan tiedonvaihtoa institutionaalisten järjestelyjen vaikutuksista nuorten poliittiseen osallistumiseen, kun kyse on esimerkiksi äänestämisen ja vaalikelpoisuuden alaikärajasta tai poliittisten mandaattien lukumäärän rajoituksista. |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa tukemaan ja koordinoimaan toimenpiteitä, joilla pyritään kehittämään nuorten kansalaistietämystä, jotta varmistetaan, että nuoret ymmärtävät päätöksentekoa paikallisyhteisöissään ja ovat tietoisia demokraattisista prosesseista sekä ihmis- ja kansalaisoikeuksistaan. |
| --- | --- |

41.

| 42. | painottaa tarvetta varmistaa, että kaikilla nuorilla on mahdollisuus saada laadukasta tietoa osallistumismahdollisuuksista, ja edistää tietoon perustuvaa osallistumista erityisesti demokraattisten prosessien osalta. |
| --- | --- |

42.

Osallistava yhteiskunta

| 43. | kannattaa sukupuolikysymyksiin koulutus- ja työllistymispoluilla liittyvien hyvien käytäntöjen koordinointia ja vaihtoa, jotta voidaan kartoittaa esteitä sekä parantaa naisten ja tyttöjen mahdollisuuksia hyödyntää kaikenlaisia koulutus- ja uravaihtoehtoja. |
| --- | --- |

43.

| 44. | kannattaa sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista julkisessa politiikassa kaikilla tasoilla. Samalla komitea myös kehottaa jälleen ”ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan sukupuolistereotypioiden torjumiseksi toteutettavan EU:n laajuisen tiedotuskampanjan suunnitteluun ja toteutukseen ja korostaa tarvetta keskittyä erityisesti nuoriin, jotka ovat yksi keskeisistä muutosvoimista” (5). |
| --- | --- |

44.

| 45. | katsoo, että maahanmuuttajataustaisten nuorten integroiminen koulutukseen ja sosiaaliseen elämään on ensisijainen tavoite, ja kehottaa siksi koordinoimaan ja vaihtamaan edelleen taitotietoa ja hyviä käytäntöjä tehokkaista politiikoista tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

45.

| 46. | katsoo, että on tarpeen vahvistaa tukitoimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan, että nuorilla romaneilla on mahdollisuus saada peruspalveluja kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Komitea toistaa vakaan näkemyksensä siitä, että ”komission tavoitteiden määrittelyn yhteydessä [romaneja käsittelevässä EU:n strategiakehyksessä] yksilöimillä neljällä keskeisellä aihealueella – koulutus, työllisyys, asuminen ja terveydenhuolto – on tärkeä rooli romanien integraatioprosessissa, kuten myös sosiaalipalveluilla, erityisesti paikallis- ja aluetasolla” (6). Lisäksi komitea kehottaa antamaan merkittävää tukea romanilapsille, jotta voitaisiin puuttua tehokkaasti romanien alhaiseen koulutustasoon. |
| --- | --- |

46.

| 47. | katsoo, että syrjinnän, rasismin ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen torjunta on ratkaisevan tärkeää väkivaltaisen radikalisoitumisen ennaltaehkäisemiseksi ja jotta voidaan estää nuoria joutumasta poliittisen tai uskonnollisen ääriliikehdinnän uhreiksi. Komitea katsookin, että koulutus- ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla tulisi olla keskeinen rooli demokraattisten ja humanististen arvojen välittämisessä ja että koordinoinnin tehostaminen tällä alalla EU:n tasolla voisi hyödyttää kaikkia jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

47.

Nuorisotyö

| 48. | peräänkuuluttaa toimenpiteitä, joilla tuetaan laadukkaan nuorisotyön kehittämistä paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitasolla, myös koordinoinnin lisäämistä ja tukitoimia, joilla pyritään varmistamaan palkattujen ja vapaaehtoisten nuorisotyöntekijöiden korkeatasoinen koulutus ja riittävien resurssien osoittaminen nuorisotyöjärjestöille. |
| --- | --- |

48.

| 49. | katsoo, että nuorisotyön laadun, innovatiivisuuden ja sille annettavan tunnustuksen vahvistamiseen tähtäävän eurooppalaisen nuorisotyöohjelman onnistuminen edellyttää, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan tiiviisti mukaan toimintaan. Komitea pitää tämän lisäksi tarpeellisena varmistaa, että aloitteen tehokasta seurantaa varten on saatavilla riittävästi tietoa ja yhteisiä indikaattoreita, myös paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

49.

| 50. | kannattaa nuorisotyön käsitettä koskevan oikeudellisen kehyksen luomista, jotta voidaan määritellä nuorisotyö paremmin, tuoda selkeästi esiin sen käsittämät tehtävät ja sen edellyttämä pätevyys sekä antaa nuorisotyöntekijöille erityinen tunnustus heidän työstään. |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa antamaan enemmän tunnustusta vapaaehtoistyölle ja tukemaan sitä edelleen. |
| --- | --- |

51.

Koulutus

| 52. | kehottaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia varmistamaan laadukkaan koulutuksen yleisen saatavuuden varhaislapsuudesta alkaen (kiinnittäen erityistä huomiota kielenoppimiseen). Komitea ehdottaa sellaisten hyvien käytäntöjen koordinoinnin ja vaihdon lisäämistä, jotka koskevat nuorten ja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien nuorten sosiaalista osallisuutta koulutusjärjestelmässä kaikilla tasoilla sekä koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemistä. |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, jotta edistetään edelleen osaamisen hankkimista ja tunnustetaan epävirallisen ja arkioppimisen kautta hankittu osaaminen varhaislapsuudesta alkaen, sekä varmistamaan, että nämä taidot voidaan validoida siirryttäessä tai palattaessa virallisille koulutuspoluille, työelämään jne. Komitea kehottaa myös edistämään monialaisia taitoja, jotka on mukautettu vastaamaan työn muuttuvaa luonnetta, sekä kielitaitoa ensisijaisena tavoitteena, jotta voidaan parantaa nuorten mahdollisuuksia integroitua työmarkkinoille. |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa tukemaan palkallisia ja vapaaehtoisia nuorisotyöntekijöitä ja nuorisojärjestöjä, jotka ovat keskeisiä koulutuksen tarjoajia epävirallisen ja arkioppimisen kautta. |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa toteuttamaan tukitoimia, joilla pyritään varmistamaan, että kaikilla opettajilla on mahdollisuus hankkia ja pitää ajan tasalla tarvittavat pedagogiset tiedot sekä korkea ammattitaito, ja kiinnittämään tässä yhteydessä erityistä huomiota digitaalisiin taitoihin sekä varmistamaan, että heidän ammattinsa saa tunnustusta ja arvostusta yhteiskunnassa, mukaan lukien se, miten sitä arvostetaan taloudellisesti työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

55.

| 56. | kannattaa sitä, että luodaan Euroopan laajuisia foorumeita ja hyödynnetään laajemmin jo olemassa olevia foorumeita, joiden kautta opetussisältöä ja -välineitä voidaan levittää laajalti, osallistavasti ja monikielisesti alueelliset kielet huomioon ottaen. |
| --- | --- |

56.

Digitalisaatio

| 57. | korostaa olevan tärkeää, että kaikilla nuorilla on mahdollisuus käyttää uusia teknologioita ja asianmukaisia laitteita, jotta he kaikki saavat yhtäläiset mahdollisuudet. |
| --- | --- |

57.

| 58. | suosittaa, että määritellään tarvittavat taidot ja osaaminen sekä normit, jotka ovat tarpeen siirryttäessä koulutuksessa digitaaliseen muotoon, sekä tutkitaan opettajien/kouluttajien ja nuorten mahdollisia uusia syrjäytymistekijöitä ja poistetaan ne. |
| --- | --- |

58.

| 59. | kannustaa kattavien digitaalisten taitojen kehittämiseen nuorten koulutusjärjestelmissä, teknologian mielekästä käyttöä koskeva osaaminen mukaan luettuna. |
| --- | --- |

59.

Bryssel 1. joulukuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2021/2316, annettu 22 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan nuorison teemavuodesta (2022) (EUVL L 462, 28.12.2021, s. 1).

1

(2)  Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025 (COR-2020-05861).

2

(3)  Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia (COR-2021-01679).

3

(4)  Ks. edellinen alaviite.

4

(5)  Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025 (COR-2020-02016).

5

(6)  Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys (COR-2020-05625).

6

---

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 79/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 79/36

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Koheesiopolitiikan tuen lisääminen maantieteellisistä ja väestöön liittyvistä haitoista kärsiville alueille (SEUT-sopimuksen 174 artikla)”

(2023/C 79/07)

| Esittelijä: | Marie-Antoinette MAUPERTUIS (FR, EA), Korsikan alueparlamentin puheenjohtaja |
| --- | --- |

Esittelijä:

Marie-Antoinette MAUPERTUIS (FR, EA), Korsikan alueparlamentin puheenjohtaja

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

| 1. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174 artiklan mukaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden on varmistettava taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan EU:n tavoitteen (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohta) toteuttaminen erityisesti maaseudulla, teollisuuden muutosprosessissa olevilla alueilla sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivillä alueilla, kuten pohjoisimmilla alueilla, erittäin harvaan asutuilla alueilla ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueilla. Huomioon olisi otettava myös alueet, joiden väestö on hyvin ikääntynyttä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että vaikka EU:n koheesiopolitiikalla on keskeinen rooli SEUT-sopimuksen 174 artiklan täytäntöönpanossa, sillä on sitova asema kaikissa muissakin EU:n politiikoissa (erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja digitaalistrategiassa), eivätkä EU:n muut politiikat saa aiheuttaa haittaa alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteelle. |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että koheesiopolitiikan yhteisen hallinnoinnin periaatteiden ja toissijaisuusperiaatteen (SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohta) noudattamista ei saa koskaan käyttää perusteena sille, että SEUT-sopimuksen 174 artiklan soveltaminen vesitettäisiin kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää tervetulleena sitä, että uudella koheesiopolitiikan kaudella otetaan käyttöön uusi toimintapoliittinen tavoite (toimintapoliittinen tavoite 5) ”Lähempänä EU:n kansalaisia oleva Eurooppa”, jota jäsenvaltiot voivat käyttää kohdentaakseen tuen paremmin 174 artiklassa tarkoitetuille alueille. |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille, että vuosien 2021–2027 kumppanuussopimuksia ja ohjelmia ollaan tällä hetkellä vihdoin viimeistelemässä. |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että uusi alueellinen toimintasuunnitelma 2030, maaseutualueita koskeva uusi pitkän aikavälin visio, maaseutusopimus ja äskettäin ehdotettu saaria koskeva sopimus (1) yhdessä antavat 174 artiklassa tarkoitetuille alueille uutta vahvaa poliittista nostetta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että monien uusien EU:n rahastojen, joilla on suoraan tai välillisesti alueellinen ulottuvuus (EU:n rakenne- ja investointirahastot, mukaan lukien oikeudenmukaisen siirtymän rahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto sekä elpymis- ja palautumistukiväline), ohjelmasuunnittelu tehdään pääosin toisistaan erillään. Todellisuudessa kaikki SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tarkoitetut alueet – samoista rakenteellisista haitoista kärsivät alueet sekä jäsenvaltion sisällä että jäsenvaltioiden välillä – tarvitsevat aidosti yhdennettyä lähestymistapaa, jota sovelletaan kaikkiin näihin toimiin. |
| --- | --- |

7.

| 8. | on kuitenkin huolissaan siitä, että tämä ei ole riitä, sillä äskettäin julkaistun kahdeksannen koheesiokertomuksen mukaan erot erityisesti jäsenvaltioiden sisällä ovat kasvaneet, mikä vaikuttaa suhteettomasti 174 artiklassa tarkoitettuihin alueisiin, koska niiden rakenteelliset haitat aiheuttavat lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että EU:n muissa politiikoissa, erityisesti liikenne-, energia-, sisämarkkina- ja kilpailupolitiikassa, on arvioitava uudelleen sitä, miten ne vaikuttavat 174 artiklassa tarkoitettujen alueiden suojeluun ja tukemiseen. Näiden alueiden tarpeet otetaan hyvin usein huomioon vasta politiikan suunnitteluprosessin loppuvaiheessa, esimerkiksi laadittaessa aluetukikarttoja, eikä heti alussa, esimerkiksi laadittaessa aluetuen suuntaviivoja. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on noudatettava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin I luvun 3 kohtaa ja III luvun 20 kohtaa sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 34 artiklan 3 kohtaa (toimeentuloturva ja asumisen tuki), 35 artiklaa (terveyden suojelu) ja 36 artiklaa (mahdollisuus käyttää yleistä taloudellista etua koskevia palveluja) pyrkiessään varmistamaan perustason sosiaalisen suojelun ja hyvinvoinnin tarjoamalla julkisia peruspalveluja erityisesti 174 artiklassa tarkoitetuilla alueilla. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ehdottaa, että kukin jäsenvaltio huolehtii Euroopan sosiaalisen pilarin ja perusoikeuskirjan mukaisesti siitä, että 174 artiklassa tarkoitetuilla alueilla on saatavilla julkisia peruspalveluja. Tässä yhteydessä on otettava erityisesti huomioon myös yleistä etua koskevista palveluista tehdyn pöytäkirjan (2) määräykset: muun muassa kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten laaja harkintavalta palvelujen järjestämisessä ja palvelujen yleisen saatavuuden edistäminen. Tehokkaiden ja kestäväpohjaisten rajatylittävien julkisten palvelujen tarjoamista olisi tutkittava järjestelmällisesti (3). Komission on puolestaan varmistettava tarkistaessaan kansallisia uudistusohjelmia, kumppanuussopimusta, YMP:n strategiasuunnitelmia, kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia ja vastaavien EU:n varojen käyttöä jäsenvaltioissa, että näillä tuetaan tällaisten peruspalvelujen ylläpitämistä ja kehittämistä. Lisäksi EU:n ja kansallisen tason tuki 174 artiklassa tarkoitetuille alueille on otettava erikseen huomioon koheesiokertomuksessa (SEUT-sopimuksen 175 artikla). |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että uuden alueidenvälisen innovoinnin investointivälineen (I3), jonka kehittämisessä AK:lla oli yhdessä alueellisten verkostojen, muun muassa Vanguard-aloitteen, Euroopan tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden liiton (EARTO), Euroopan alueiden tutkimus- ja innovaatioverkoston (ERRIN) ja Euroopan perifeeristen merellisten alueiden liiton (CPMR), kanssa keskeinen rooli (4), olisi toimittava mallina, jonka avulla REPowerEU-aloitteen ja elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisten kansallisten suunnitelmien varoja käytetään yhdistämään alueet, joilla on samoja tai samankaltaisia haittoja, jotta voidaan testata uusia innovatiivisia ratkaisuja, jotka voidaan sitten toistaa EU:n laajuisesti. |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että maaseutuvaikutusten arvioinnin, saarivaikutusten arvioinnin ja laajemmin alueellisten vaikutusten arvioinnin (rajatylittävien vaikutusten arviointi mukaan luettuna) ei pidä olla vain vaihtoehto, kuten vuoden 2021 paremman sääntelyn paketissa todettiin, vaan keskeinen osa EU:n politiikan muotoilua, jotta voidaan noudattaa periaatetta koheesioon kohdistuvien haittavaikutusten välttämisestä. Näin varmistetaan, että EU:n uudet politiikat lisäävät alueellista yhteenkuuluvuutta kaikilla politiikan aloilla. Komission pääsihteeristön onkin koordinoitava näitä arviointeja ja hyödynnettävä kattavasti Fit for Future -foorumia, RegHubia ja AK:ta, jotta voidaan varmistaa, että komissiolla on yksityiskohtaista näyttöä mahdollisista käytännön vaikutuksista. |
| --- | --- |

13.

| 14. | suhtautuukin myönteisesti juuri laadittuun maaseutuvaikutusten arviointia koskevaan ensimmäiseen EU:n oppaaseen (5) ja alueellisen toimintasuunnitelman pilottitoimiin (6) muun muassa alueellisten vaikutusten arvioinnin ja väestökadon aloilla. AK on osallistunut näihin molempiin aktiivisesti (7). Komitea sitoutuu edistämään näiden keskeisten välineiden omaksumista ja käyttöä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että SEUT-sopimuksen 174 artiklan nykyisen rajallisen käytännön soveltamisen kehittäminen ei saa vaikuttaa millään tavoin perussopimuksen 349 artiklaan, jossa säädetään syrjäisimpien alueiden erityisestä suojelusta, eikä niiden pohjoisimpien harvaan asuttujen alueiden erityiskohteluun, joita suojellaan liittymissopimusten nojalla. |
| --- | --- |

15.

EU:n rahoitus niiden alueiden tukemiseksi, joilla on alueellisia erityispiirteitä

| 16. | pitää valitettavana, että neljästä muusta toimintapoliittisesta tavoitteesta poiketen tavoitteeseen 5 ei sisälly minkäänlaista aluekohtaista kohdentamista lukuun ottamatta EAKR:ssa kaupunkien kestävään kehitykseen varattua 8 prosentin osuutta (jota voidaan käyttää yhdennettyihin alueellisiin investointeihin ja paikallisyhteisöjen omiin kehittämishankkeisiin). Tämä suosii temaattista lähestymistapaa, mutta on epäedullista SEUT-sopimuksen 174 artiklan nojalla suojeltaville alueille, joilla on erityisiä haittoja. |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että kaikkiin asiaankuuluviin EU:n ohjelmiin ja toimintapolitiikkoihin, erityisesti kaikkiin rakennerahastoihin, on budjetoitava monialaisesti kattava vastaus väestökehityksen haasteeseen ja myönnettävä lisämäärärahoja, jotta voidaan torjua paremmin väestökadosta kärsivien Euroopan alueiden sosiaalista, taloudellista ja alueellista kuilua. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota, joka juuri tällä hetkellä neuvottelee jäsenvaltioiden kanssa kumppanuussopimuksista, YMP:n strategiasuunnitelmista ja ohjelmista, haastamaan asianomaiset jäsenvaltiot osoittamaan, että ne antavat rakennerahastoista ja maaseudun kehittämisrahastosta erityistä tukea näille 174 artiklassa tarkoitetuille alueille. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kannustaa asianomaisia jäsenvaltioita korvamerkitsemään kansallisissa suunnitelmissaan rahoitusta 174 artiklassa tarkoitetuille alueille, jotta hallintoviranomaisille voidaan antaa vahva signaali siitä, että niiden tulisi ottaa nämä alueet paremmin huomioon ohjelmissaan. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kannustaa erityisesti jäsenvaltioita perustamaan alueellisella tai sitä alemmalla tasolla keskitettyjä asiointipisteitä EU:n koheesiopolitiikan rahastoja (EAKR, ESR+, oikeudenmukaisen siirtymän rahasto jne.) ja maaseuturahastoa varten, jotta edunsaajat SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tarkoitetuilla alueilla ymmärtäisivät paremmin, mistä näissä varoissa on kyse, ja saisivat niitä käyttöönsä. |
| --- | --- |

20.

| 21. | suosittaa, että alueellisia välineitä, kuten yhdennettyjä alueellisia investointeja ja paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita, hyödynnetään entistä enemmän, jotta EU:n ja jäsenvaltioiden varoja voidaan investoida alueellisten haittojen voittamiseksi yhdennetyllä tavalla alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan pohjalta. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota korottamaan 174 artiklassa tarkoitetuilla maantieteellisistä ja väestöön liittyvistä haitoista kärsivillä alueilla käytettävien aluesuunnitteluvälineiden yhteisrahoitusosuutta ja laatimaan tuotos- ja tulosindikaattoreita, jotka soveltuvat paremmin näillä alueilla toteutettavien toimenpiteiden luonteeseen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että rakennerahastojen täytäntöönpanoa on tärkeää joustavoittaa maaseutualueilla, jotka kärsivät eniten väestökadosta, jotta voitaisiin mahdollistaa rahastojen yhteiskäyttö samassa hankkeessa, ennakkomaksut ja täydentävyys rahoitusvälineiden kanssa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo, että elpymis- ja palautumistukivälineellä on yhtä tärkeä rooli 174 artiklassa tarkoitetuilla alueilla, sillä useimmilla kansallisilla elpymis- ja palautumissuunnitelmilla tuetaan rakenneuudistuksia, julkisten palvelujen nykyaikaistamista, vihreää siirtymää ja pk-yrityksiä. Sen vuoksi jäsenvaltioiden tehtävänä on varmistaa ja komission valvoa, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien investoinneissa otetaan huomioon kyseisten alueiden erityiset tarpeet ja haitat. |
| --- | --- |

23.

| 24. | pyytää Euroopan komissiota kehittämään uusia indikaattoreita, jotta voidaan paremmin arvioida ja mitata maantieteellisten ja väestöön liittyvien haittojen vakavuutta SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tarkoitetuilla alueilla. Komitea katsoo, että kun tällaiset vankat indikaattorit ovat saatavilla, niitä olisi käytettävä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen varojen jaon mukauttamiseen seuraavalla kaudella, niin että huomioon otetaan BKT:n lisäksi muitakin indikaattoreita, jotta voidaan kompensoida SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tarkoitettujen alueiden yleisiä kasvuvaikeuksia. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa sisällyttämään vuoden 2027 jälkeiseen koheesiopolitiikkaan EU:n tason alueellisen kohdentamisen ja varojen erityisen korvamerkitsemisen alueille, joihin kuuluu 174 artiklassa tarkoitettuja seutuja, ja tuki-intensiteetin on oltava vähintään kumppanussopimuksissa vahvistetulla vähimmäistasolla. Tämän olisi mahdollisesti koskettava myös muita EU:n talousarvioon sisältyviä politiikkoja, joilla on alueellinen ulottuvuus, mukaan lukien mahdolliset NextGenerationEU -välineen seuraajat. |
| --- | --- |

25.

Maaseutualueet

| 26. | painottaa, että EU:n politiikoilla olisi edistettävä maaseutualueiden houkuttelevuutta ja suojeltava elämänlaatua ja maaseutuväestöä varmistamalla peruspalvelujen ja mahdollisuuksien yhtäläinen saatavuus. Tämä koskee paitsi koheesiopolitiikkaa myös EU:n maatalous-, sisämarkkina-, kilpailu-, ympäristö- ja energiapolitiikkaa. |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että rakennerahastojen ja NextGenerationEU -välineen olisi elpymissuunnitelmina tuettava sosioekonomisesti maaseutualueita, jotka kärsivät väestökadosta, sillä pandemian kielteiset vaikutukset voivat lisätä alueellista epätasapainoa. Digitalisaation yhteydessä niiden avulla on varmistettava laadukkaat digitaaliset yhteydet koko väestölle. Vihreän siirtymän yhteydessä niiden avulla on varmistettava, että näistä maaseutualueista tulee investointi- ja innovointikohteita vihreän talouden, uusiutuvan energian, kestävän matkailun ja kiertotalouden alalla. |
| --- | --- |

27.

| 28. | painottaa komissiolle, että maaseutualueita koskevan pitkän aikavälin vision ja uuden alueellisen toimintasuunnitelman 2030 jatkoksi on luotava viipymättä uusi EU:n maaseutuagenda, johon voidaan sisällyttää erityisiä indikaattoreita rakennerahastojen varojen käytön seuraamiseksi 174 artiklassa tarkoitetuilla alueilla käyttämällä kohdennettuja tietoja muun muassa vuoristo-, saari- ja maaseutualueista, väestöön liittyvistä haitoista kärsivistä alueista ja taantuvista teollisuusalueista. Tällaiset indikaattorit olisi määriteltävä aluetasoa alemmilla tasoilla (kuten NUTS 3 ja LAU), joilla kehityserot ovat suurimmat, ja niitä olisi hyödynnettävä maaseutuvaikutusten arvioinnin tekemiseen kaikissa EU:n politiikoissa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että maaseudun asukkaiden on matkustettava kaupunkien asukkaita kauemmas voidakseen käyttää monia julkisia ja yksityisiä palveluja, ja useimpien palvelujen käyttämiseksi matka on tehtävä autolla tai linja-autolla. Komitea korostaa kahdeksannen koheesiokertomuksen tapaan pienempien kaupunkien ja erityisesti kuntien ja kylien roolia, sillä ne toimivat ”alueellisina keskuksina” ympäröivillä maaseutualueilla asuville ihmisille, jotka hankkivat niistä palveluja. |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää kuitenkin valitettavana, että monissa osissa Eurooppaa pienet ja keskikokoiset kaupungit kärsivät rakenteellisesta taantumasta, joka hyödyttää suuria metropolialueita, mikä puolestaan vaikuttaa kaksinkertaisesti maaseutualueisiin ja alueisiin, joilla maaseudun ja kaupunkien välisiä yhteyksiä ei ole ratkaistu riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että vuoteen 2040 ulottuvassa uudessa EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisiossa sekä maaseutusopimuksessa ja maaseutua koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa on esitettävä yhdessä jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa selkeästi määriteltyjä ehdotuksia välittömistä toimista, erityisistä tavoitteista ja investoinneista, jotta maaseutualueista ja -yhteisöistä tulisi vahvempia, yhteyksiltään parempia, selviytymiskykyisempiä ja vauraampia. |
| --- | --- |

31.

| 32. | on huolissaan siitä, että tämä maaseudun ja kaupunkien välinen kasvava kuilu edistää osaltaan poliittista polarisoitumista, demokraattisten oikeuksien menettämisen tunnetta ja luottamuksen puutetta kansallisiin instituutioihin ja erityisesti EU:hun, kuten tieteelliset tutkimukset yhä useammin osoittavat. |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita varaamaan rakennerahastovaroja maaseutualueiden paikallisyhteisöjen omiin kehittämishankkeisiin ja yhdennettyihin alueellisiin investointeihin ja varmistamaan maaseuturahastosta ja rakennerahastoista samoilla alueilla rahoitettavien investointien johdonmukaisuuden. |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että maaseudun elävöittämisalustan olisi toimittava keskitettynä asiointipisteenä, joka mahdollistaa maaseutuyhteisöjen, hankkeiden toteuttajien ja viranomaisten yhteistyön, myös teknisellä ja poliittisella tasolla maaseutu- ja kaupunkialueiden viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

34.

| 35. | on vahvasti sitä mieltä, että maaseutuvaikutusten arviointi ei saa olla symbolinen eikä teknokraattinen toimenpide, vaan sen on oltava olennainen osa kaiken alueisiin vaikuttavan EU:n lainsäädännön kehittämistä ja sen on oltava osallistavaa, jotta voidaan ottaa huomioon mahdolliset vaikutukset ja seuraukset maaseutualueille. |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että maaseutualueita koskevassa pitkän aikavälin visiossa olisi tuettava maaseudun ja kaupunkien EU-tason kumppanuuksia koskevaa laajempaa tietojen keruuta, seurantaa ja ennakointia uuden maaseudun seurantakeskuksen tai ESPONin tarjoaman tuen avulla. Seurantakeskuksen olisi kerättävä maaseutualueita koskevia tietoja ja analyyseja poliittisen päätöksenteon tueksi. |
| --- | --- |

36.

Teollisuuden muutosprosessissa olevat alueet

| 37. | toteaa EU:n teollisuusstrategian ja covid-19-pandemian osoittaneen, että teollisuus ja teollisuusyhteisöt on asetettava korkealle sijalle EU:n poliittisessa agendassa, jotta teollisuuden osuus BKT:stä voi kasvaa merkittävästi tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

37.

| 38. | huomauttaa, että saarialueiden maaseutumainen luonne, joka johtuu niiden alueellisesta rikkonaisuudesta, monimutkaisesta väestörakenteesta, pienestä koosta ja hajanaisuudesta, merkitsee sitä, että niillä on tiettyjä erityispiirteitä ja haasteita, jotka on otettava huomioon ja joita on käsiteltävä pitkän aikavälin maaseutuvisiossa. |
| --- | --- |

38.

| 39. | katsoo, että oikeudenmukaisen siirtymän rahaston toimenpiteet on sisällytettävä asianmukaisesti koheesiopolitiikkaan kuuluviin älykkään erikoistumisen strategioihin, mutta vielä tärkeämpää on, että Euroopan taantuvien teollisuusalueiden elvyttämisessä mennään koheesiotoimia pidemmälle niin, että ne saavat keskeisen aseman elpymis- ja palautumistukivälineessä ja sitä seuraavissa ohjelmissa. Nämä ohjelmat olisi myös sisällytettävä koheesiopolitiikkaan tai niitä olisi ainakin toteutettava paremmin synergiassa koheesiopolitiikan kanssa. |
| --- | --- |

39.

| 40. | on vakuuttunut siitä, että tämä tarjoaa mahdollisuuden teollisuuden muutosprosessissa oleville alueille, sillä painopisteenä ei pidä enää olla pelkästään aiempien rakennemuutosten kompensointi vaan näiden alueiden aliarvostetun taitotiedon ja vahvuuksien hyödyntäminen Euroopan teollisuuspohjan nopeaa elvyttämistä varten. |
| --- | --- |

40.

| 41. | katsoo, että näiden vanhojen ja uusien EU:n rahastojen painopisteenä on oltava kilpailukyvyn tukeminen, osaamisen parantaminen, ympäristön ennallistaminen, pk-yritysten aseman parantaminen, tieteestä teollisuuteen ja korkeakouluista markkinoille tapahtuvan siirtymän vauhdittaminen (eli ideoiden tuominen markkinoille) sekä teollisen kulttuurin edistäminen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että teollisuuden muutosprosessissa olevien alueiden elvyttäminen voisi olla erinomainen tapa torjua kaupunkirakenteen hajautumista, suojella maaseutumaata, säilyttää biologinen monimuotoisuus ja saavuttaa ekologinen siirtymä. |
| --- | --- |

42.

| 43. | on vakuuttunut siitä, että nämä rahastot ja toimet eivät saa olla erillään vaan niiden on oltava osa selkeästi määriteltyjä yhdennettyjä alueellisia suunnitelmia, jotka puolestaan mahdollistavat yhteistyön saman jäsenvaltion ja muiden jäsenvaltioiden vastaavien alueiden kanssa esimerkiksi äskettäin käynnistetyn ilmastoneutraaleja ja älykkäitä kaupunkeja koskevan EU:n mission (8) mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

43.

Vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivät alueet

| 44. | on huolissaan kahdeksannen koheesiokertomuksen havainnosta, jonka mukaan taantuvilla alueilla asuvan EU:n väestön osuuden ennustetaan nousevan 50 prosenttiin vuoteen 2040 mennessä, mikä vaikuttaa julkisten palvelujen saatavuuteen, työllistymismahdollisuuksiin sekä jäsenvaltioiden ja EU:n instituutioiden demokraattiseen legitimiteettiin. |
| --- | --- |

44.

| 45. | pitää myönteisenä, että komissio antaa kahdeksannessa koheesiokertomuksessa, kertomuksessa väestörakenteen muutoksen vaikutuksista Euroopassa ja siihen perustuvissa kartoituksissa aiempaa suuremman painoarvon väestöön liittyville kysymyksille. |
| --- | --- |

45.

| 46. | katsoo, että aivovuotoa koskevissa ehdotuksissa (9), joita AK on pyytänyt (10) ja joita valmistellaan parhaillaan väestön vähenemisen ongelmaan puuttumiseksi, on paitsi käsiteltävä tätä asiaa inhimilliseen pääomaan liittyvänä kysymyksenä muihin jäsenvaltioihin suuntautuvan muuttoliikkeen yhteydessä myös keskityttävä ensisijaisesti väestökadon alueellisiin seurauksiin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että EU:n rakenne- ja investointirahastoja varten annettua, AK:n alun perin esittämää (11) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston EAKR-asetukseen (EU) 2021/1058 (12) sisällytettyä väestön vähenemisestä kärsivien alueiden ensimmäistä EU:n laajuista määritelmää olisi käytettävä, jotta asiaankuuluvia, muita kuin koheesiopolitiikan puitteisiin kuuluvia rahastoja voitaisiin kohdentaa paremmin alueittain, sillä kaikilla niillä edistetään yhdennettyjä ja paikkalähtöisiä toimia. Tämä koskee erityisesti oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia. |
| --- | --- |

47.

| 48. | on myös sitä mieltä, että määritelmää olisi tarkistettava säännöllisesti, jotta voidaan ottaa huomioon näiden alueiden ongelmat ja puuttua niihin tehokkaasti. Komitea kehottaakin tutkimaan mahdollisuutta käyttää kunkin alueen todellisiin ongelmiin paremmin soveltuvia alueellisia luokitusjärjestelmiä, olipa kyse sitten NUTS 3 -tasosta tai sitä alemmalla tasolla paikallisista hallinnollisista yksiköistä, jotka ovat tietyissä tapauksissa niiden viereisiä alueita. |
| --- | --- |

48.

| 49. | on huolissaan siitä, että vain pieni vähemmistö jäsenvaltioita, alueita ja alueryhmiä laatii väestökadon torjumiseksi yhdennettyjä strategioita, jotka tarjoavat yhdennettyjä ratkaisuja ongelmaan, muun muassa alueellisesti kohdennettuja valtion ja EU:n varoja, vero- ja valtiontukikannustimia ja peruspalveluja. |
| --- | --- |

49.

| 50. | huomauttaa kuitenkin, että tiheään asutuilla alueilla tai alueilla, joiden väestö on hyvin ikääntynyttä, voi olla myös väestöön liittyviä haittoja, erityisesti jos niihin vaikuttavat myös muut 174 artiklassa mainitut tekijät, kuten saaristoasema, kausiluonteinen taloudellinen toiminta ja tarve varmistaa peruspalvelut koko vuoden ajan, minkä vuoksi tarvitaan parempia tietoja aluetasoa alemmilta tasoilta (NUTS 3 ja LAU). |
| --- | --- |

50.

| 51. | katsoo, että komission olisi mentävä hallintoviranomaisille laatimaansa ohjeistusta pidemmälle ja otettava tämä keskeiseksi seikaksi maakohtaisissa suosituksissaan erityisesti sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot käyttävät EU:n varoja tavalla, joka auttaa vastaamaan tähän haasteeseen sen sijaan, että vahvistetaan nykyistä dynamiikkaa. |
| --- | --- |

51.

Saaret

| 52. | toteaa, että saaristoasema on pysyvä ja muuttumaton maantieteellinen piirre, josta aiheutuu lisäkustannuksia (liikenne, energia, jätehuolto, julkiset palvelut, välttämättömät tavarat ja palvelut), jotka haittaavat näiden alueiden kehitystä ja kilpailukykyä. Se altistaa ne myös biologisen monimuotoisuuden köyhtymiselle ja ilmastonmuutokselle. |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää siksi valitettavana, että kahdeksannessa koheesiokertomuksessa ei ole varsinaisesti otettu huomioon EU:n saarten erityistilannetta. |
| --- | --- |

53.

| 54. | yhtyy varauksettomasti EU:n puheenjohtajavaltion Ranskan esittämiin neuvoston päätelmiin, joiden mukaan ”saariin, reuna-alueisiin ja kaukaisiin alueisiin, kuten syrjäisimpiin alueisiin, kohdistuu erityisen vakavia haasteita muun muassa kasvavien kuljetuskustannusten vuoksi” ja ”niihin on suhtauduttava osallistavasti ja aivan erityisellä tavalla niiden tukemiseksi siirtymien aikana”. |
| --- | --- |

54.

| 55. | suhtautuu erittäin myönteisesti Euroopan parlamentin ehdotukseen pyytää Euroopan komissiota laatimaan saaria koskeva EU:n strategia, johon sisältyy toimintasuunnitelma kasvun ja innovoinnin edistämiseksi kestävällä tavalla, jotta voidaan suojella ympäristöä ja saarilla asuvia ihmisiä, sekä saaria koskeva sopimus, jotta kaikki toimijat voidaan ottaa mukaan monitasoisen ja monialaisen lähestymistavan avulla. |
| --- | --- |

55.

| 56. | katsoo, että Amsterdamin julkilausumasta ja makroaluestrategioista poiketen saaria koskevan sopimuksen ja myös kehitteillä olevan maaseutusopimuksen on tuotava mukanaan näitä nimenomaisia alueita varten uutta lainsäädäntöä, uusia varoja ja uusia poliittisia lähestymistapoja. Kolmen kiellon sääntöä olisi myös joustavoitettava makroaluestrategioiden kohdalla. |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa määräämään tässä sopimuksessa saarille myönnettävästä erityisestä verotuksellisesta ja valtiontukiasemasta, jotta voidaan auttaa niitä selviytymään ”saariverosta” eli saaristoasemasta aiheutuvista yleisistä kustannuksista. |
| --- | --- |

57.

| 58. | painottaa, että energiasiirtymä voi aiheuttaa tahattomasti haittaa saarten asukkaille, sillä heillä on vähemmän joustovaraa mukautua nopeasti EU:n kunnianhimoiseen siirtymiseen kohti ilmastoneutraaliutta ja vaihtoehtoisiin energialähteisiin investoimiseen saarilla, minkä vuoksi sopimukseen on sisällyttävä räätälöityä tukea EU:lta ja kansalliselta tasolta. |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa sisällyttämään sopimuksessa Euroopan saarialueet Verkkojen Eurooppa -välineeseen ja Euroopan laajuisiin liikenne-, energia- ja digitaaliverkkoihin. |
| --- | --- |

59.

| 60. | toistaa, että digitaalinen alueellinen jatkuvuus ja digitaalinen yhteenkuuluvuus ovat keskeisiä välineitä pyrkimyksissä päästä ylitse saarten fyysisestä eristyneisyydestä ja puuttua yhteen saarten suurimmista haasteista eli väestökehityksen haasteeseen. |
| --- | --- |

60.

| 61. | ehdottaa, että komissio määrittelee saarille ja syrjäisimmille alueille lisästrategioita ja erityisiä taloudellisia tukitoimenpiteitä, erityisesti kun otetaan huomioon pandemian kohtuuton vaikutus saarten matkailutoimintaan. |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön digitaalista häiriönsietokykyä koskevia toimintapolitiikkoja EU:n saarilla, jotta varmistetaan, että saarille asettautuneet kansalaiset ja yrittäjät voivat toimia EU:n markkinoilla. |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä AK:n ja alue- ja paikallispaikallisviranomaisten kanssa saaria koskevaan eurooppalaiseen teemavuoteen 2024 liittyen, jotta voidaan tehdä tunnetuksi saarten ainutlaatuista sosioekonomista pääomaa sekä luonnon- ja kulttuuripääomaa. |
| --- | --- |

63.

Raja-alueet

| 64. | pitää valitettavana, että Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmiin on tehty huomattavia leikkauksia ohjelmakaudella 2021–2027. Tämä on ristiriidassa sen kanssa, että kolmasosa EU:n kansalaisista asuu raja-alueilla ja Interreg on todistetusti tuonut todellista EU:n tason lisäarvoa edistettäessä rajatylittävää yhteistyötä EU:n raja-alueiden kehittämiseen soveltuvana välineenä. |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa hallinnollisten, oikeudellisten ja kielellisten esteiden yleisyyttä (rajatylittävä terveydenhuolto, työntekijöiden liikkuvuus ja palvelujen saatavuus, kuten covid-19-pandemia osoitti) jäsenvaltioiden välillä (maa- ja merirajat) ja niiden sisällä, mikä haittaa kasvua, sosioekonomista kehitystä ja yhteenkuuluvuutta raja-alueiden välillä ja sisällä. |
| --- | --- |

65.

| 66. | tähdentää, että Interreg-aloitteen lisäarvo ei ilmene ainoastaan (usein syrjäisten) raja-alueiden kehittämisessä vaan myös luottamuksen lisäämisessä rajan eri puolilla olevien ihmisten kesken. Ihmisten välisten hankkeiden rooli on keskeinen, ja sitä olisi tuettava edelleen (13). |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa neuvostoa jatkamaan oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismin käsittelyä, sillä se on EAYY:tä paljon tehokkaampi väline ja poistaisi 50 prosenttia esteistä, jotka haittaavat raja-alueiden kehitystä, erityisesti rajatylittävän terveydenhuollon alalla. Näin estettäisiin vastaava tilanne kuin se, joka aiheutui ”covid-esteistä”, jotka haittasivat merkittävästi EU:n neljää vapautta pandemian pahimmassa vaiheessa. |
| --- | --- |

67.

| 68. | peräänkuuluttaa rajatyöntekijöille tarkoitettua unionin kehystä, joka tehostaisi rajatylittäviä työmarkkinoita kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

68.

| 69. | yhtyy komission tilaamaan tutkimukseen (14), jonka mukaan raja-alueiden BKT kasvaisi 2 prosenttia, jos edes 20 prosenttia nykyisistä rajoihin liittyvistä esteistä poistettaisiin. |
| --- | --- |

69.

Vuoristoalueet

| 70. | toteaa, että vuoristoalueilla (jotka kattavat 29 prosenttia EU:n pinta-alasta ja 13 prosenttia EU:n väestöstä) on pysyviä ja rakenteellisia haittoja. Näitä ovat muun muassa erityinen alttius ilmastonmuutokselle, kaltevuudesta johtuvat vaikutukset, syrjäinen sijainti ja saavutettavuusongelmat, digitalisaation puute (25 prosentilla maaseutualueista ei ole vielä internetyhteyttä), lähtömuutto (etenkin nuorten poismuutto) ja harva asutus sekä yritysten häviäminen. |
| --- | --- |

70.

| 71. | katsoo, että maaseutualueita koskevassa pitkän aikavälin visiossa tarvitaan vuoristoalueita varten paikkalähtöinen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon niiden erityispiirteet ja -tarpeet. |
| --- | --- |

71.

| 72. | ehdottaa, että oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismin (ECBM) kiistattomia periaatteita harkittaisiin uudelleen ja ryhdyttäisiin suunnittelemaan välinettä rajatylittävien esteiden poistamiseksi järjestelmällisesti, sillä se on tarpeen, jotta voidaan parantaa elämänlaatua raja-alueilla. |
| --- | --- |

72.

| 73. | katsoo, että koheesiopolitiikka ja erityisesti Interreg-ohjelmat tarjoavat erinomaisen tilaisuuden vastata vuoristoalueiden haasteisiin sekä parantaa innovointia, ilmastotoimia, matkailua, nuorison asemaa, työllisyyttä ja liikkumista vuoristoalueilla. |
| --- | --- |

73.

| 74. | muistuttaa suosituksistaan, jotka koskevat rajatylittävien julkisten palvelujen kehittämistä Euroopassa (15) ja joissa käsitellään muun muassa EU:n oikeudellista kehystä, EU:n direktiivien täytäntöönpanon parempaa koordinointia, kansallisten yhteyspisteiden perustamista ja rajatylittävien julkisten palvelujen parempaa tunnetuksi tekemistä. |
| --- | --- |

74.

| 75. | on kuitenkin huolissaan siitä, että EU:n rahoittamiin investointeihin ja julkisten hyödykkeiden tarjoamiseen jäsenvaltioiden vuoristoalueilla ei kiinnitetä riittävästi huomiota etenkään, jos ne ylittävät alueelliset rajat. |
| --- | --- |

75.

| 76. | toistaa, että makroaluestrategiat auttavat vastaamaan yksittäisten alueiden yhteisiin haasteisiin, tehostavat erilaisten toimintapoliittisten strategioiden täydentävyyttä ja edistävät merkittävällä tavalla alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamista valtioiden ja alueiden välillä, mutta toteaa, että niiden sisällyttämistä EU:n politiikkoihin on tehostettava entisestään ja että erilaisten kansallisten ja alueellisten politiikkojen välillä on noudatettava johdonmukaisempaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

76.

| 77. | muistuttaa, että Alppien aluetta koskeva strategia on tällä hetkellä viimeisin makroaluestrategia, mutta vuoristoalueita koskevia muita strategioita, etenkin Karpaattien strategia, saatetaan ottaa käyttöön myöhemmin. Alppien aluetta koskeva strategia nojautuu tiheään institutionaaliseen kehykseen ja sisältää useita aloitteita, ja sitä voitaisiin käyttää esimerkkinä vuoristoalueita koskevien uusien strategioiden kehittämisessä. |
| --- | --- |

77.

| 78. | toteaa komission rahoittaman tutkimuksen osoittavan, että koheesiopolitiikan ohjelmasuunnittelu ja sen täytäntöönpano eivät edelleenkään vastaa toisiaan ja ettei vuoristoalueiden erityispiirteitä oteta riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

78.

| 79. | katsoo, että toimintapoliittinen tavoite 5 ”Lähempänä EU:n kansalaisia oleva Eurooppa” soveltuu uudella ohjelmakaudella erityisesti aluetasoa alempien tasojen strategioihin, joilla pyritään vastaamaan erityisiin alueellisiin tarpeisiin, esimerkiksi vuoristoalueiden tarpeisiin. Se, että toimintapoliittiseen tavoitteeseen 5 ei ole osoitettu edes alustavasti EU:n määrärahoja, aiheuttaa joka tapauksessa suhteetonta haittaa vuoristoalueille muiden SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tarkoitettujen alueiden tapaan. Vuoristoalueita ei kuitenkaan pitäisi sulkea toimintapoliittisten tavoitteiden 1 ja 2 ulkopuolelle, sillä niihin on varattu vähintään 60 prosenttia koheesiopolitiikan varoista. Tämä on kuitenkin täysin keskus- ja aluehallinnon poliittisen tahdon varassa. |
| --- | --- |

79.

| 80. | toteaa, että hallintoviranomaisilla on mahdollisuus tukea aluetasoa alempia tasoja, joilla on maantieteellisiä erityispiirteitä – kuten vuoristoalueita – joko toimenpideohjelmien ”alueidenvälisten osioiden” tai näitä alueita koskevien erityisten ehdotuspyyntöjen kautta laajemmissa toimenpideohjelmissa tai ainakin antamalla lisäpisteitä vuoristoalueilla toteutettaville hankkeille. |
| --- | --- |

80.

Bryssel 1. joulukuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 2021/2079(INI).

1

(2)  EUVL C 306, 17.12.2007, s. 158.

2

(3)  https://cor.europa.eu/fi/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2615-2020

3

(4)  CDR 3595/2018.

4

(5)  enrd_report_tg_rp_a_framework_of_rural_proofing_actions.pdf.

5

(6)  https://territorialagenda.eu/pilot-actions/

6

(7)  Rural proofing – a foresight framework for resilient rural communities.

7

(8)  Ilmastoneutraaleja ja älykkäitä kaupunkeja koskeva EU:n missio | Euroopan komissio.

8

(9)  Aivovuoto – väestön vähenemiseen liittyvien haasteiden lieventäminen (tiedonanto).

9

(10)  CDR 4645/2019.

10

(11)  CDR 3594/2018.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1058, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60).

12

(13)  https://cor.europa.eu/fi/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1527-2017

13

(14)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/reports/KN-08-22-344-EN-N.pdf

14

(15)  https://cor.europa.eu/fi/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2615-2020

15

---

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 79/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 79/44

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Pienet kaupunkialueet keskeisinä toimijoina oikeudenmukaisen siirtymän hallinnassa”

(2023/C 79/08)

| Esittelijä: | Kieran McCARTHY (IE, EA), Corkin kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Esittelijä:

Kieran McCARTHY (IE, EA), Corkin kaupunginvaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK), joka

| 1. | toteaa, että älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun luominen kaikkialla Euroopassa edellyttää toimia maaseutualueiden, kaupunkien kehysalueiden ja kaupunkialueiden kaikilla eri tasoilla. Pienillä kaupunkialueilla asuu 43 prosenttia EU:n väestöstä, ja noin 66 prosenttia Euroopan kaupunkiväestöstä asuu alueilla, joilla on alle 500 000 asukasta. EU:ssa on noin 14 000 pientä kaupunkialuetta, joiden väkiluku vaihtelee 5 000:sta 50 000:een. |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että Euroopan pienet kaupunkialueet ovat lähtökohtaisesti heterogeenisiä: niillä on sijainnistaan, alueellisesta ympäristöstään sekä talous- ja työmarkkinarakenteestaan riippuen täysin toisistaan poikkeavia ominaispiirteitä (ja haasteita) (1). On kuitenkin yleistä, että pienemmillä kunnilla on alhaisemman väestötiheyden vuoksi ennemminkin maaseutualueille tyypillisiä haasteita. |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että vihreä ja digitaalinen siirtymä, elpyminen pandemiasta sekä erityisesti Ukrainan sodasta johtuva maahanmuuttajien kotouttaminen tuovat pienille kaupunkialueille ylimääräisiä haasteita kaikenkokoisten kaupunkien yleisten kehityshaasteiden (kohtuuhintainen asuminen, kestävä liikenne, palvelujen tarjoaminen, väestörakenteen muutos, aivovuoto, terveys ja siihen vaikuttavat tekijät kaupunkiympäristössä, sosiaalinen eriytyminen, ympäristöjalanjälki, ilmastotoimet jne.) lisäksi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | esittää, että älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun todellinen avain kaikkialla Euroopassa on yksityisyrittäjyyden edistäminen maaseutualueilla (maatalousaloilla tai muilla aloilla). Komitea korostaa, että julkisten palvelujen (kuten koulutuksen, terveydenhuollon, yhteyksien tai liikenteen) puuttuminen maaseutualueilla johtaa maaltapakoon. Komitea korostaa siksi, että tällaisia palveluja on tarjottava maaseutualueilla perustarpeina, koska ilman niitä kaikki muut alakohtaiset politiikat tulevat osoittautumaan tehottomiksi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että uuden Leipzigin peruskirjan mukaan kaupunkien on pystyttävä täyttämään yhteisen edun edistämiseen liittyvät velvoitteensa ja että taloudellinen liikkumavara, monimuotoiset tehtäväprofiilit, poliittinen legitimiteetti, yleinen paikallinen hyvinvointi ja alueen elinvoimaisuus ovat olennaisen tärkeitä, jotta ne voivat hoitaa julkisen palvelun tehtävänsä. Yksi peruskirjan päätavoitteista on kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärän vähentäminen, ja kaupunkien on edistettävä asiaankuuluvien kansallisten ja EU-tason tavoitteiden saavuttamista sopivimmaksi katsomallaan tavalla. |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille ”pienelle kaupunkialueelle” kaavaillun määritelmän (2), jossa käytetään yhdenmukaistettuja menetelmiä ja indikaattoreita käsitteen rajaamiseen ja pyritään siten mahdollistamaan kansainvälinen vertailu, kuten useiden eurooppalaisten ja maailmanlaajuisten ohjelmien ja suunnitelmien yhteydessä (YK:n Habitat-ohjelman puitteissa käynnistetty uusi kaupunkikehitysohjelma, kestävän kehityksen toimintaohjelma 2030, Leipzigin peruskirja, alueellinen toimintasuunnitelma 2030 jne.) on jo kehotettu tekemään. Jos määritelmää käytetään rahoituksen jakamisen perusteena, pienet alle 5 000 asukkaan kunnat voivat joutua epäedulliseen asemaan. |
| --- | --- |

6.

Väestön vähenemiseen liittyvät haasteet

| 7. | korostaa, että vuonna 2020 EU:n väestöstä 34 prosenttia asui alueilla, joiden väkiluku pienenee, ja vuonna 2040 vastaavan väestöosuuden odotetaan ennusteiden mukaan olevan 51 prosenttia. Väestön nopea väheneminen on todennäköisempää maaseutualueilla (11 prosenttia) kuin kaupunkialueilla (1 prosentti). |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että monia pieniä kaupunkialueita uhkaa väestön supistuminen ja ne ovat vaarassa jäädä kehityksestä jälkeen ja menettää mahdollisuutensa hyötyä Euroopan vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä. |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee pahoitellen merkille, että ottaessaan käyttöön ”kaupunkialueiden” määritelmän ns. Tercet-asetuksessa komissio ei pitänyt tarpeellisena toteuttaa vaikutustenarviointia, vaikka määritelmän käyttöönotolla oli kauaskantoinen vaikutus rahoituksen jakamiseen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa kahdeksannen koheesiokertomuksen osoittavan, että väestön vähenemisellä on suora vaikutus julkisten palvelujen tarjontaan. Pienillä ja keskikokoisilla kaupungeilla ja maaseutukunnilla sekä niiden alueille sijoittautuneilla yrityksillä on edessään suuria haasteita. |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa siksi komissiota toteuttamaan ennen lisämääritelmien käyttöönottoa vaikutustenarvioinnin erityisesti SEUT-sopimuksen 174 artiklan tavoitteiden ja rahoituksen jakamisen osalta. |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastojen määrärahoja olisi myönnettävä sellaisten kriteerien pohjalta, jotka ulottuvat väestölukuja tai BKT:tä pidemmälle, ja että kentällä vallitsevat haasteet olisi otettava huomioon. Rahoitusta ei tulisi yksinkertaisesti jakaa kaupunki- ja maaseutualueiden kesken pelkästään tilastollisen luokituksen perusteella. |
| --- | --- |

12.

| 13. | tähdentää, että väestön supistumisesta kärsivien paikkakuntien, kuten pienten kaupunkialueiden, tilannetta kärjistävät lukuisat eri tekijät, muun muassa väestön ikääntyminen, heikko paikallishallinto ja valmiuksien puutteellinen kehittäminen, omavaraisuuskehityksen pysähtyminen, yksittäisten ihmisten hyvinvointia ja elämänlaatua kuvaavien tunnuslukujen huononeminen, alueellinen, EU:n sisäinen ja maailmanlaajuinen muuttoliike, ns. älykäs supistuminen (smart shrinkage) ja digitaalisiin ekosysteemeihin tehtävien investointien puute, aivovuoto, maankäytöstä luopuminen, sosiaalisen eriarvoisuuden lisääntyminen, elämänlaadun heikkeneminen, teollisuuden muutokset ja epävarma talouskasvu sekä suurten alueellisten keskusten entistä voimakkaampi kaupungistuminen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että maaseudun asukkaiden on monia julkisia ja yksityisiä palveluja saadakseen kuljettava usein pidempiä matkoja kuin kaupunkilaisten ja turvauduttava tässä henkilö- tai linja-autoon. Alueelliset keskukset tarjoavat enemmän palveluja lähialueidensa asukkaille. Liikkumis- ja liikennepolitiikkaa onkin toteutettava laajemmalla alueellisella tasolla, ja kaupunkialueilla, maaseutualueilla ja kaupunkien kehysalueilla tarvitaan yhteistä lähestymistapaa asiaan. Mitä pienemmästä asutusalueesta on kyse, sitä suurempi vaikutus alueellisella keskuksella on. |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että kaupungeilla ja kylillä on keskeinen merkitys paikalliselle taloudelle, koska ne hoitavat tärkeitä hallinnollisia, sosiaalisia, yhteisöllisiä ja virkistystoimintaan liittyviä tehtäviä. Ne tukevat paikallisten palvelujen verkostoja, merkittävä osuus kodeista ja työpaikoista on niiden alueella, ja ne toimivat liikenteen solmukohtina (3). |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa jälleen kerran, että monet syrjäiset alueet, myös pienet kaupunkialueet, ovat tällä hetkellä epäedullisessa kilpailuasemassa digitaalisten yhteyksien puutteen vuoksi, mikä vaikeuttaa kehitysmahdollisuuksien hyödyntämistä, nykyisten työpaikkojen turvaamista tai uusien luomista ja muuttoliikkeen vähentämistä. |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että markkinoita muokattaessa olisi kiinnitettävä huomiota siihen, miten julkisen sektorin elimet voisivat tukea sellaisia palveluja, jotka eivät muuten olisi taloudellisesti kannattavia mutta jotka ovat pienille kaupunkialueille välttämättömiä (4). |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että pienillä kaupunkialueilla ei monestikaan ole riittävästi valmiuksia tai osaamista, jotta ne pystyisivät vastaamaan kohtaamiinsa haasteisiin. Usein niiden taloudellinen ja hallinnollinen kapasiteetti on pieni, yhteistyössä on hankaluuksia ja päätösvalta sekä johtamis-, sopeutumis- ja selviytymisvalmiudet ovat rajalliset, mistä voi aiheutua akuutteja ongelmia. Lisäksi strateginen kaukonäköinen ajattelu ja innovatiiviset ratkaisut ovat ratkaisevan tärkeitä. |
| --- | --- |

18.

| 19. | on huolissaan ”poliittisen tyytymättömyyden maantieteestä”. Kaupunki- ja maaseutualueiden välinen kuilu ja kaupunki- ja maaseutupolitiikan epäsuhta voivat lisätä poliittista polarisoitumista. |
| --- | --- |

19.

Oikeudenmukaisen siirtymän aikaansaaminen

Vihreiden valmiuksien kehittäminen

| 20. | korostaa, että pienet kaupunkialueet edistävät vihreää, digitaalista ja oikeudenmukaista siirtymää, jota Eurooppa tarvitsee elpymistään varten. Ponnistelut ilmastoystävällisten toiminnallisten alueiden hyväksi ovat pitkälti sidoksissa kaupunkiviranomaisten kykyyn sopeutua jatkuvasti muuttuviin taloudellisiin olosuhteisiin ja saada kansalaisten luottamus palautettua. |
| --- | --- |

20.

| 21. | onkin sitä mieltä, että tarvitaan kohdennettua toimintamallia, jolla annetaan ihmisille kentällä myönteinen tulevaisuuden visio. Euroopan komission vuoteen 2040 ulottuva EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio voisi tässä yhteydessä olla hyödyllinen, ja myös maaseutusopimuksessa olisi kaikilta osin otettava huomioon pienet maaseutukaupungit. |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että puutteellinen valistus sekä vihreän siirtymän seurauksia tasapainottavan vahvan sosiaalisen tuen puute voivat aiheuttaa haasteita käynnissä oleville muutoksille. Vaikka vihreä siirtymä kulkee käsi kädessä oikeudenmukaisen siirtymän kanssa, molempien on oltava tasapainossa ja niitä on koordinoitava. |
| --- | --- |

22.

| 23. | tiedostaa, että kaupunkialueet, myös pienet alueet, edistävät ilmastonmuutoksen hillitsemistä merkittävästi investoimalla vihreää siirtymää koskeviin toimiin, kaupunkien uudistamiseen, perusparannusaaltoon ja kiertotalouteen liittyviin toimiin, liikenteeseen ja liikkumismahdollisuuksiin, energiatehokkaisiin rakennuksiin, jätehuollon parantamiseen, kansalaisten mobilisointiin ja ympäristöä säästäviä toimia koskevaan valveuttamiseen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa kuitenkin, että vihreän siirtymän onnistuminen pienillä kaupunkialueilla edellyttää täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja teknistä asiantuntemusta sekä tietämystä ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevista lähestymistavoista. Pienten kaupunkialueiden paikallisviranomaisilla on oltava erittäin pätevää henkilöstöä, jonka osaaminen ei rajoitu vain tavanomaiseen paikallishallintoon. Parhaiden käytäntöjen vaihto pienten kaupunkialueiden välillä voi auttaa siirtymäprosessissa. |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että jäsenvaltioiden ja EU:n ohjelmilla tuetaan osaamisen kehittämistä pienillä kaupunkialueilla, jotka tarvitsevat riittävästi ammattitaitoista ja koulutettua henkilöstöä myös uusia siirtymäprosesseja varten. Ne voivat hyötyä EU:n rahoitusohjelmien, kuten kaupunkialueiden innovatiivisten toimien, EU:n kaupunkiagendan kumppanuuksien, Interregin, URBACTin ja TAIEXin, kautta saadun tietämyksen levittämisestä, sillä näiden tuki ei tunnetusti jakaudu tasaisesti Euroopan pienille kaupunkialueille. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita vaatimaan tuntuvia muutoksia energianhuoltoinfrastruktuureihin ja rakennuksia koskeviin standardeihin, jotta uusiutuvan energian tuotanto pienissä ja keskikokoisissa kaupungeissa olisi mahdollista, koska näiden panos ilmastonmuutoksen hillitsemisessä tulee olemaan merkittävä. |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että on ratkaisevan tärkeää antaa alueille ja kunnille mahdollisuuksia vahvistaa valmiuksiaan selviytymiskykyisten yhteisöjen rakentamiseksi, jotta EU:n riippuvuutta fossiilisista polttoaineista voidaan vähentää. Hajautettua energiantuotantoa, energiatehokkuutta ja energiansäästöä koskevien paikallis- ja aluetason suunnitelmien avulla huolehditaan REPowerEU-suunnitelman toteutumisesta. |
| --- | --- |

27.

| 28. | toistaa, että kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön ja tukevat kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti käytettävissä olevia latausasemia, niiden on otettava huomioon SEUT-sopimuksen 174 artiklan tavoitteet ja varmistettava, että latausasemia on tarjolla myös harvaan asutuilla alueilla. |
| --- | --- |

28.

Oikeudenmukaisen siirtymän mekanismien kehittäminen

| 29. | pyytää kohdentamaan oikeudenmukaisen siirtymän rahaston täytäntöönpanon yhteydessä tukea jo ennalta määritellyillä alueilla sijaitseville pienille kaupunkialueille, jotta voidaan tukea kuntia, joihin ilmastoneutraaliuteen siirtyminen vaikuttaa eniten. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa antamaan oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta tukea pienille ja keskisuurille yrityksille, jotta ne voivat kehittää liiketoimintaansa ja tehdä paikkakunnista houkuttelevia ja elinvoimaisia. |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa niin ikään tukemaan sosiaalista osallisuutta edistäviä hankkeita sekä haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille tai avuntarpeessa oleville kansalaisille suunnattuja toimia, sillä heidän tarpeensa voivat olla pienillä kaupunkialueilla suurempia ja hajanaisempia kuin muualla. |
| --- | --- |

31.

Digitaalisen siirtymän toteuttaminen

| 32. | korostaa jälleen kerran, että kaupunkeja varten suunnitelluissa politiikkatoimissa (kuten Leipzigin peruskirjassa) olisi otettava huomioon digitaalinen siirtymä, sillä digitalisaatio on merkittävä ja monialainen tekijä, joka vaikuttaa kaupunkien kestävään kehitykseen kaupunkiliikenteen, energiatehokkuuden, etätyöskentelyn ja kestäväpohjaisen asumisen sekä vähittäiskaupan ja julkisten palvelujen osalta. |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että kaupunkien ja maaseudun välillä on huomattava digitaalinen kuilu kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, mikä johtuu pitkälti siitä, että digitaalisen infrastruktuurin käyttöönottoon harvaan rakennetuilla alueilla liittyy heikompia tulo-odotuksia laajakaistapalvelujen tarjoajille. Etätyön ja tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvan liikkuvan työn viimeaikainen lisääntyminen voi kuitenkin olla yksi niistä tekijöistä, joilla on ratkaiseva vaikutus maaseutualueiden tulevaan kehitykseen. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että hyvin nopeat yhteydet kaikille Euroopan unionissa, myös maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla, ovat edellytys sille, että kansalaiset voivat käyttää digitaalisia palveluja. |
| --- | --- |

33.

| 34. | suosittaa, että jäsenvaltiot investoivat kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) puitteissa älykkäitä kyliä koskeviin hankkeisiin ja ottavat käyttöön digitaalisia ratkaisuja yhteyksien, arkiaskareiden ja palvelujen optimoimiseksi pienillä kaupunkialueilla. |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa tarvetta vahvistaa kaupunki- ja maaseutualueiden yhteyksiä, jotka ovat välttämättömiä kaikentyyppisten kaupunkialueiden sopusointuisen kehityksen kannalta ja voivat toimia johdonmukaisemman aluekehityksen liikkeellepanevana voimana. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa tutkimaan mahdollisuuksia sovittaa julkiset palvelut yhteen kuntatasolla, tukea sähköistä viranomaisasiointia julkishallinnon supistamiseksi ja digitalisoida palveluja, jotta kansalaisten olisi helpompi käyttää niitä. |
| --- | --- |

36.

Asuntokapasiteetin lisääminen

| 37. | muistuttaa, että asianmukaisten asuntojen saantimahdollisuuksissa ja saannissa on kaupungeissa ja pienillä kaupunkialueilla tällä hetkellä huomattavia eroja ja eriarvoisessa asemassa ovat erityisesti nuoret, lapsiperheet (myös yksinhuoltajat), maahanmuuttajat ja vammaiset henkilöt. |
| --- | --- |

37.

| 38. | pyytää jäsenvaltioita edistämään tyhjillään oleviin asuntoihin liittyviä verokannustimia, jotta voidaan tukea kohtuuhintaisten asuntojen saantia ja houkutella ihmisiä asettumaan asumaan pienille paikkakunnille, joiden väestö on vähenemään päin. |
| --- | --- |

38.

Uusi eurooppalainen Bauhaus

| 39. | antaa tunnustusta Euroopan komission pyrkimyksille kiinnittää pieniin kaupunkialueisiin ja keskikokoisiin kaupunkeihin erityistä huomiota paikallisia uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteita koskevassa ehdotuspyynnössä. Lisäksi komitea muistuttaa ehdotuksesta ottaa eurooppalaisen kaupunkialoitteen tulevan ehdotuspyynnön yhteydessä käyttöön New European Bauhaus Lab -laboratorioihin liittyvä arvosetelijärjestelmä. |
| --- | --- |

39.

Pitkän aikavälin maaseutuvisio

| 40. | muistuttaa, että EU voi saada aluekehitystä tasapainotettua tukemalla ja helpottamalla kaupunki- ja maaseutualueiden välisen yhteistyön lisäämistä. Tässä yhteydessä on syytä jättää taakse aiemmat erot, jotka ovat pikemminkin loitontaneet kaupunki- ja maaseutualueita toisistaan kuin yhdistäneet niitä. |
| --- | --- |

40.

| 41. | pitää tärkeänä kehittää maaseutua koskevaa toimintaohjelmaa EU:n kaupunkiagendan mallin pohjalta noudattaen paremman rahoituksen, paremman sääntelyn ja paremman tietämyksen periaatteita ja panna sopimus täytäntöön temaattisten monitasoisten ja -alaisten kumppanuuksien keinoin. |
| --- | --- |

41.

| 42. | toteaa, että maaseutualueisiin, kaupunkien kehysalueisiin ja kaupunkeihin liittyvien politiikanalojen välistä koordinointia on selvästi parannettava. Paremmin koordinoidun lähestymistavan avulla olisi pyrittävä aktiivisesti hyödyntämään maaseutu- ja kaupunkialueiden toimijoiden välisestä yhteistyöstä ja koordinoinnista saatava synergia ja lisäarvo, sillä tämä on ratkaiseva tekijä paikkalähtöisen innovoinnin ja kokeilutoiminnan onnistuneessa tukemisessa. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ehdottaa, että Euroopan komissio sisällyttää maaseutuvaikutusten arviointeihin myös pienet kaupunkialueet, ja toistaa tarjouksensa tehdä asiassa yhteistyötä. Alueellisten vaikutusten ja maaseutuvaikutusten selvittämisestä olisi tultava pakollinen osa päätöksentekoprosessia. |
| --- | --- |

43.

| 44. | suosittaa, että pohditaan mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä EU:n nykyisten alueellisten strategioiden, kuten alueellisen toimintasuunnitelman 2030, uuden Leipzigin peruskirjan ja EU:n kaupunkiagendaan liittyvien uuden sukupolven kumppanuuksien täytäntöönpanon, puitteissa. Näin voidaan asettaa maaseutu- ja kaupunkiasiat toiminnan keskiöön. |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa edistämään maaseudun ja kaupunkien strategisia kumppanuuksia. Pienillä kaupunkialueilla on paremmat edellytykset edistää kumppanuuksia ja saavuttaa yhteisiä tavoitteita perinteisillä ja innovatiivisilla aloilla, jos ne yhdistävät voimavaransa, kehittävät strategioita ja tekevät sopimuksia suurkaupunkitasolla. |
| --- | --- |

45.

Rahoitus ja elpyminen

| 46. | muistuttaa, että paikallinen finanssipoliittinen autonomia ja taloudellinen kapasiteetti ovat keskeisiä tekijöitä tehokkaiden julkisten investointien varmistamisen ja aluekehityspolitiikan muotoilun kannalta. Ne lisäävät kaupunkialueiden mahdollisuuksia ohjata omaa kehitystään. Keskitetysti asetetut rajoitukset voivat viedä paikalliselta itsehallinnolta pohjan. |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että kunnan koko vaikuttaa monissa tapauksissa sen taloudelliseen kapasiteettiin. Pienempien paikkakuntien riskinä on usein se, että ne eivät pysty hankkimaan riittävästi varoja haluamiensa tehtävien suorittamiseen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että koheesiopolitiikkaa olisi pidettävä ruohonjuuritasolla keskeisenä investointivälineenä, jolla edistetään julkisten ja yksityisten varojen vipuvaikutusta. |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että myös pienillä kaupunkiyhteisöillä on mahdollisuus päästä hyödyntämään kansallisella tasolla kohdennettavien Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) varojen 8 prosentin osuutta, joka on varattu kestävää ja yhdennettyä kaupunkikehitystä edistävien hankkeiden rahoittamiseen, ja välttämään ylimääräisten väestömääriin liittyvien kynnysarvojen asettamista. |
| --- | --- |

49.

| 50. | kannattaa esimerkiksi koheesiopolitiikan varoin ja muin EU-varoin rahoitettavien yhdennettyjen alueellisten välineiden käyttöä paikallisten hallinnollisten yksiköiden (LAU) tasolla, jotta investointeja saadaan keskitettyä ja ne vastaisivat todellisia tarpeita. |
| --- | --- |

50.

| 51. | toistaa pettymyksensä siihen, että paikallis- ja aluetason puutteellinen osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun kostautuu täytäntöönpanovaiheessa. Komitea korostaa tässä yhteydessä olevansa eri mieltä Euroopan komission ehdotuksesta siirtää Euroopan rakenne- ja investointirahastoista varoja elpymis- ja palautumistukivälineeseen REPowerEU-välineen rahoittamiseksi. Komitea vastustaa kaikkia yrityksiä ottaa varoja alueilta ja antaa niitä ehdoitta kansalliselle tasolle, sillä tämä on vastoin EU:n periaatteita ja yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia koskevia sopimuksia. |
| --- | --- |

51.

| 52. | ehdottaa, että kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia hyödynnetään sellaisten tietojen keräämiseen, joita voitaisiin käyttää julkisten toimintapolitiikkojen täytäntöönpanossa ja alemmilla hallintotasoilla. |
| --- | --- |

52.

Alueellisten valmiuksien kehittäminen

| 53. | kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään (väestön vähenemisestä ja väestörakenteen muutoksesta kärsivien) alueiden uuden määritelmän Euroopan parlamentin ja neuvoston EAKR-asetukseen (EU) 2021/1058 (5), sillä kyse on julkisiin toimintapolitiikkoihin liittyvästä monialaisesta kysymyksestä, joka edellyttää yhdennettyjä ja paikkalähtöisiä toimia. |
| --- | --- |

53.

| 54. | ehdottaa, että Euroopan komissio edistää yhdennettyjä alueellisia investointeja ja yhteisölähtöistä paikallista kehittämistä monien eurooppalaisen kaupunkialoitteen puitteissa toteutettavien vertaistoimien avulla, sillä ne ovat sopivia välineitä pienten ja keskikokoisten kaupunkiyhteisöjen auttamiseksi vastaamaan väestökadon kaltaisiin alueellisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään tiedotuskampanjan, jonka avulla voidaan tuoda esiin, mitä EU on tehnyt pienten (kaupunki- ja maaseutu)paikkakuntien asukkaiden hyväksi, jotta voidaan torjua EU:ta kohtaan tunnettua, maantieteellisesti epätasaisesti jakautuvaa tyytymättömyyttä. |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa tekemään EU:n eri rahastoista rahoitettaviin hankkeisiin osallistumisesta ja niiden hallinnoinnista pienille kaupunkialueille mahdollisimman yksinkertaista ja edistämään mallia, jossa yhdistellään eri EU-rahastoista saatavia varoja. Yhteistyössä hallinnoitavien ohjelmien olisi oltava tätä ajatellen aidosti hajautettuja, ja aluetason hallintoviranomaisten roolia tulee vahvistaa, jotta varmistetaan, että ne voivat edistää pienistä kunnista ja maaseutualueilta lähtevää alhaalta ylöspäin suuntautuvaa toimintamallia rahoitusasioissa. |
| --- | --- |

56.

| 57. | pyytää Euroopan komissiota auttamaan kaikkia pienten kaupunkialueiden julkishallintotahoja hankkimaan tietoa siitä, miten vihreään ja digitaaliseen siirtymään tai väestörakenteen muutokseen liittyviin haasteisiin voidaan vastata. Myös Euroopan komission suoraa tukea jäsenvaltioissa toimiville paikallistason yläpuolisille rakenteille (kuten départements, Landkreise, powiaty, județe) olisi lisättävä, jotta ne voivat kehittää toissijaisuusperiaatteen mukaisesti valmiuksiaan tarjota neuvontaa pienille kunnille. Kaikilla paikallisviranomaisilla olisikin oltava palveluksessaan EU-asioista ja -rahoituksesta vastaava henkilö, joka voi tukea tätä työtä. |
| --- | --- |

57.

| 58. | pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että kunnille on tarjolla teknistä tukea hankkeiden koko elinkaaren ajan. |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa Euroopan komissiota harkitsemaan uuden eurooppalaisen kaupunkialoitteen puitteissa mahdollisuutta tarjota pienille kaupunkialueille valmennusta paikan päällä. Lisäksi komitea ehdottaa, että eurooppalaisen kaupunkialoitteen tulevat kansalliset yhteyspisteet toimivat pienille kaupunkialueille annettavan tuen välittäjinä. |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa, että osallistuminen strategiseen päätöksentekoon voi olla pienille kaupunkialueille haasteellista hallinnollisten resurssien niukkuuden ja EU-rahoituksen kaltaisten monimutkaisten monitasoisen hallinnon prosessien vaikeaselkoisuuden takia. |
| --- | --- |

60.

| 61. | toteaa, että yhteistyö on pienille kaupunkialueille välttämätöntä. Tähän kuuluu muun muassa yhteistyö naapurialueiden kanssa toisiinsa kytkeytyvien kysymysten ratkaisemiseksi tai voimien yhdistäminen ”alueellisen kriittisen massan” luomiseksi. |
| --- | --- |

61.

| 62. | painottaa, että pienet kaupunkialueet ovat usein riippuvaisia asukkaidensa ja alueella toimivien yritysten tuesta voidakseen selviytyä suurista yhteiskunnallisista muutoksista, kuten vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä, sillä niillä ei ole riittäviä resursseja tällaisten sosiaalisten innovointiprosessien toteuttamiseen ja rahoittamiseen. |
| --- | --- |

62.

| 63. | muistuttaa, että asialleen omistautuneet paikallisyhteisöt paitsi vahvistavat paikallista identiteettiä, sosiaalista innovointia ja yhteenkuuluvuutta myös edistävät yhteistyötä taloudellisen taantuman tai siirtymän aikana. |
| --- | --- |

63.

Päätelmät

| 64. | toteaa, että pienille kaupunkialueille tarvitaan selkeä, yleisesti hyväksytty ja tunnustettu määritelmä. Pienillä kaupunkialueilla on oltava tarvittavat hallinnolliset valmiudet muokata moniulotteisia siirtymiään ja kehittää pitkän aikavälin visioita. Ne tarvitsevat myös osaamista, toimintapolitiikan koordinointia ja parempia vaikutusmahdollisuuksia voidakseen mobilisoida ihmisiä ja resursseja ja pystyäkseen hyödyntämään EU:n rahoitusohjelmia. |
| --- | --- |

64.

Bryssel 1. joulukuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Pienten ja keskikokoisten kaupunkialueiden tarkka määritelmä perustuu ESPON-ohjelman puitteissa (vuonna 2014) toteutetun TOWN -tutkimushankkeen tuloksiin sekä OECD:n ja Euroopan komission laatimaan kaupungistumisasteluokitukseen (joka pohjautuu asukastiheyteen ja kaupunkitaajaman kokoon). Pienet ja keskikokoiset kaupunkialueet määritellään yhtenäisiksi kaupunkiklustereiksi, joiden väkiluku on 5 000–50 000 ja asukastiheys yli 300 asukasta/km2 ja joita ei pidetä paikallisten hallinnollisten yksiköiden kaupungistumisasteluokituksen (DEGURBA) mukaisina erittäin tiheästi asuttuina kaupunkiklustereina (HDUC) (ESPON, 2014).

1

2

(2)  YK:n tilastotoimikunta ilmaisi 5. maaliskuuta 2020 tukensa menetelmälle, joka esitetään asiakirjassa A recommendation on the method to delineate cities, urban and rural areas for international statistical comparisons. Asiakirjan ovat laatineet Euroopan komissio (Eurostat ja alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto), ILO, FAO, OECD, YK:n Habitat-ohjelma ja Maailmanpankki.

2

(3)  OECD:n raportti Access and Cost of Education and Health Services: Preparing regions for demographic change.

3

(4)  Ks. Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa toteutettu ROBUST-hanke, www.rural-urban.eu.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1058, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60).

5

---

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 79/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 79/51

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Uusi eurooppalainen innovaatio-ohjelma”

(2023/C 79/09)

| Esittelijä: | Markku MARKKULA (FI, EPP), Uudenmaan maakuntahallituksen puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi eurooppalainen innovaatio-ohjelma
  COM(2022) 332 final |

Esittelijä:

Markku MARKKULA (FI, EPP), Uudenmaan maakuntahallituksen puheenjohtaja

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi eurooppalainen innovaatio-ohjelma

COM(2022) 332 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK),

Miksi innovaatio-ohjelma on olennaisen tärkeä? Ohjelmalla voidaan vauhdittaa siirtymää

| 1. | suhtautuu myönteisesti uuteen eurooppalaiseen innovaatio-ohjelmaan, jolla pyritään edistämään innovatiivista ajattelua ja innovointitoimia, jotta Eurooppa voisi toimia tieteen, teollisen perustan, elinvoimaisten startup-ekosysteemien, innovointiedellytysten ja osaamispohjan tiennäyttäjänä. AK korostaa, että EU:n kunnianhimoiset innovaatiopoliittiset tavoitteet voidaan saavuttaa välttämällä hajanaisuutta ja orkestroimalla vaikuttavia toimia teollisuuden, tiedeyhteisön, sosiaalisten aloitteiden sekä alue- ja paikallishallinnon välisen tehokkaan yhteistyön avulla niin paikallis- ja aluetasolla kuin alueidenvälisellä tasolla, samalla kun vastataan muun muassa ilmastonmuutoksen mukanaan tuomiin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja tarpeeseen parantaa kykyä selviytyä terveysuhkista ja edistää digitalisaatiota. |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo kuitenkin, että tiedonannossa olisi pitänyt ehdottaa uusia innovaatioaloja sekä uutta ja perinpohjaista lähestymistapaa innovaatioon EU:n toimintapolitiikoissa. Monien haasteiden (globalisaatio, ympäristö, terveys, väestön ikääntyminen, laajojen maaseutualueiden autioituminen ja rauha/sota) leimaamassa tilanteessa komission olisi hyödynnettävä näistä kriiseistä saatuja kokemuksia, ajateltava luovasti ja muun muassa käynnistettävä keskustelu siitä, minkä tyyppisiä innovaatioita selviytymiskykyinen eurooppalainen yhteiskunta edellyttäisi. Tarve kiinnittää enemmän huomiota yhteiskunnallisiin ja sosiaalisiin innovaatioihin, jotka voivat liittyä edellä mainittuihin tai muihin haasteisiin, kuten työllisyyteen ja erityisesti nuorten työllisyyteen, on erityisen merkittävä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ehdottaa, että Euroopan komissio lisää viipymättä uuteen eurooppalaiseen innovaatio-ohjelmaan täydentäviä toimenpiteitä, joissa keskitytään yhteiskunnallisiin, sosiaalisiin ja energiakysymyksiin, ja integroi nämä toimenpiteet kestävään kasvuun tähtäävien yhteiskunnallisten muutosten nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että politiikkatoimiin on sisällytettävä selkeät tavoitteet kahdenlaisten innovaatiokuilujen umpeen kuromiseksi: Eurooppa on useilla innovaatiopolitiikan aloilla huomattavasti globaaleja johtajia – Yhdysvaltoja ja Aasian maita – jäljessä, ja EU:n sisällä innovatiivisuuden ratkaisevaa merkitystä ei oteta monilla alueilla riittävän vakavasti ja parhaiten menestyvät alueet ovat jopa yhdeksän kertaa heikoimmin menestyviä alueita innovatiivisempia. AK muistuttaa, että kaikilla alueilla ei ole samoja teknisiä, inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja innovatiivisuutensa parantamiseksi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että uuden innovaatio-ohjelman täytäntöönpano edellyttää radikaalimpia toimenpiteitä kuin mitä EU yleensä toteuttaa Euroopan laajuisissa toimintapoliittisissa aloitteissaan ja että innovaatioprosessien on oltava systeemisempiä ja niissä on otettava enemmän riskejä. Tavoitteen on oltava selkeä, realistinen, haastava ja mitattavissa, jotta vaikutukset saadaan kaksinkertaistettua ja toteutusaika puolitettua. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että innovaatio-ohjelman on toimittava koko EU:lle kriittisenä signaalina sellaisten vaikuttavien konkreettisten – sekä välittömien että pitkän aikavälin – toimien käynnistämiseksi, joilla voidaan kuroa umpeen innovaatiokuiluja ja edistää paikka- ja aluelähtöisiä innovaatioekosysteemejä. |
| --- | --- |

6.

| 7. | on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että uusi innovaatioaalto – syväteknologian innovaatio – perustuu huipputieteeseen, teknologiaan ja insinööritieteisiin, ja siinä yhdistyvät usein fysiikan, biologian ja digitaalialan edistysaskeleet. Syväteknologian innovaatiolla on potentiaalia tarjota muutosvoimaisia ratkaisuja globaaleihin haasteisiin. AK korostaa, että uuden innovaatioaallon tarkoituksena on oltava sellaisten monialaisten yhteiskehittämisprosessien vauhdittaminen, jotka lisäävät yhteiskunnallisia (1) ja sosiaalisia (2) innovaatioita ihmisten ja yhteisöjen hyvinvoinnin edistämiseksi, ja että näissä toimissa on otettava inhimilliset näkökohdat vahvasti huomioon, jotta Eurooppa pääsee hyötymään yhä enemmän yrittäjähenkisen johtajuuden universaalista kehityksestä. |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu myönteisesti alueellisen innovoinnin kumppanuuksia koskevan pilottitoimen tunnustamiseen ja erityisesti alueellisen innovoinnin kumppanuuksien roolin tunnustamiseen alueidenvälisesti toisiinsa linkitettyjen yhteenliitettävien alueellisten syväteknologian innovaatiolaaksojen ja alueiden välisten innovaatioinvestointien edistämisessä. |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää valitettavana, ettei Euroopan komissio ole käyttänyt hyväkseen tilaisuutta korostaa tarvetta luoda vahva yhteys paikallisten innovaatioekosysteemien ja eurooppalaisen tutkimusalueen (European Research Area, ERA) välille tutkimusalueen keskusten kautta (3). |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita vauhdittamaan ERA-keskusten perustamista ERA-toimintasuunnitelman puitteissa sen varmistamiseksi, että tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiokumppanuuksia ja -toimia nostetaan painopistealoiksi paikallis- ja aluetason poliittisten johtajien asialistalla. |
| --- | --- |

10.

Miksi EU:n innovaatiot ja johtoasema syväteknologian alalla ovat nyt tärkeämpiä kuin koskaan?

| 11. | korostaa Euroopan potentiaalia tulla maailmanlaajuiseksi innovaatiojohtajaksi seuraavilla aloilla: uusiutuvat energialähteet, vähähiilinen vety, akut, digitaaliteknologiat, droonit ja tekoäly, suurteholaskenta, puolijohteiden tuotanto ja suunnittelu, Industry Commons -lähestymistapa, terveys ja elintarvikeala, innovatiivisten ratkaisujen hankinnat sekä teollisuuden ja korkeakoulujen yhteistyö EU:n ohjelmien kautta. AK toteaa myös, että EU:n yritykset ovat maailman kärkeä arvokkaiden vihreiden patenttien ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen vihreiden patenttien alalla. Lisäksi viidennes huipputason tiedejulkaisuista maailmassa tuotetaan EU:ssa. Maailmanlaajuinen johtoasema yritys- ja teollisuustoiminnassa ja tutkimus-, kehittämis- ja innovaatioalalla edellyttää kuitenkin monien kunnianhimoisten politiikkavälineiden tinkimätöntä täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että menestykseen päästään vain toisiinsa liitettyjen paikallisten ja alueellisten toimien avulla. AK tähdentää, että Eurooppa on koko innovaatioprosessin rahoituksessa edelleen Yhdysvaltoja ja Kiinaa jäljessä. Yksityiset investoinnit lisääntyvät nopeammin kuin muualla, mutta Yhdysvaltoihin ja Kiinaan verrattuna eurooppalaiset pääomasijoittajat välttelevät vielä suhteellisen paljon riskejä tehdessään merkittäviä sijoituksia. |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa ottamaan opiksi viime vuosikymmeninä toteutetuista EU:n edellisistä kahdestatoista innovaatio-ohjelmasta, jotka eivät ole muuttaneet riittävästi innovaatiomallia seuraavien seikkojen osalta:






  — | siirtyminen tavoitteelliseen luovuuteen ja innovaatiokulttuuriin |
| --- | --- | --- |

13.

—

siirtyminen tavoitteelliseen luovuuteen ja innovaatiokulttuuriin

| — | siirtyminen suhteellisen umpinaisista klustereista aidosti avoimiin innovaatioekosysteemeihin |
| --- | --- |

—

siirtyminen suhteellisen umpinaisista klustereista aidosti avoimiin innovaatioekosysteemeihin

| — | yrittäjähenkisen johtajuuden kehittäminen |
| --- | --- |

—

yrittäjähenkisen johtajuuden kehittäminen

| — | sellaisten erityisohjelmien edistäminen kouluista alkaen, joissa kiinnitetään erityistä huomiota naisiin ja tyttöihin |
| --- | --- |

—

sellaisten erityisohjelmien edistäminen kouluista alkaen, joissa kiinnitetään erityistä huomiota naisiin ja tyttöihin

| — | jatkuva keskittyminen startup-yrityksiin toimintaansa laajentavien ja kasvuyritysten kustannuksella |
| --- | --- |

—

jatkuva keskittyminen startup-yrityksiin toimintaansa laajentavien ja kasvuyritysten kustannuksella

| — | tietämyksenhallinnan, orkestroinnin ja hankkeiden välisten synergioiden lisääminen |
| --- | --- |

—

tietämyksenhallinnan, orkestroinnin ja hankkeiden välisten synergioiden lisääminen

| — | yhteistyö paikallisten ja alueellisten, paikkalähtöisten ja temaattisten innovaatioekosysteemien kanssa |
| --- | --- |

—

yhteistyö paikallisten ja alueellisten, paikkalähtöisten ja temaattisten innovaatioekosysteemien kanssa

| — | vertailukehittämisen ja -oppimisen hyvät käytänteet ja systeemiset muutosmallit globaalilla tasolla |
| --- | --- |

—

vertailukehittämisen ja -oppimisen hyvät käytänteet ja systeemiset muutosmallit globaalilla tasolla

| — | synergioiden ja tietämyksen jakaminen EU:n ohjelmien ja muiden aloitteiden välillä innovaatiokuilun kaventamiseksi |
| --- | --- |

—

synergioiden ja tietämyksen jakaminen EU:n ohjelmien ja muiden aloitteiden välillä innovaatiokuilun kaventamiseksi

| — | eurooppalaisten kumppanuuksien luominen, monitasoinen hallinto ja systeeminen muutos. |
| --- | --- |

—

eurooppalaisten kumppanuuksien luominen, monitasoinen hallinto ja systeeminen muutos.

| 14. | kannustaa kuntia ja alueita tarttumaan kriittisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin missiovetoisesti ja laatimaan missioitaan, kuten vihreän kehityksen ohjelma paikallistasolla ja digitalisaatiota koskevat etenemis- ja toimintasuunnitelmat. Niissä olisi otettava huomioon alueelliset älykkään erikoistumisen strategiat ja hyödynnettävä sekä julkisia että yksityisiä EU-, valtio-, alue- ja paikallistason rahoitusvälineitä. EAKR:n, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja Horisontti-puiteohjelman välisten synergioiden vahvistaminen on välttämätöntä erityisesti pk-yritysten, yliopistojen, teknologiakeskusten ja tutkimus- ja innovaatio-organisaatioiden välisen yhteistyön vahvistamiseksi. Eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien verkoston edistäminen auttaa orkestroimaan alueellista innovaatioekosysteemiä ja mahdollistaa maailmanlaajuisille kärkipaikoille yltävien eurooppalaisten käytävien ja verkostojen luomisen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuo esiin kuntien ja alueiden menestyksekkäät aloitteet ja parhaat käytänteet, mukaan luettuina AK:n kanssa toteutetut EU:n kampanjat, kuten kansalaisvuoropuhelut, innovointileirit, Euroopan yrittäjyysalueet ja Tiede kohtaa alueet -aloite. Ne ovat osoittaneet, miten paikallinen integrointi auttaa käynnistämään haastekeskeisen vuoropuhelun erilaisten toimijoiden paikallisten verkostojen kanssa institutionaalisten ja ajattelumalliin perustuvien esteiden ylittämiseksi pyrittäessä vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että syväteknologian päämääränä on yhteiskunnallinen edistys ja että sosiaalinen hyväksyttävyys ja hyödyllisyys on otettava huomioon. Tämä edellyttää julkisten ja yksityisten tutkimus-, kehittämis- ja innovaatioinvestointien lisäämistä, jotta päästään teknologianeutraaliuteen ja vältetään riippuvuutta yhdestä tietystä teknologiasta. AK korostaa, että yhteiskunnalliseen innovointiin sisältyy ongelmanratkaisuvalmiuksia ja yrittäjyysnäkökohtia häiriöihin puuttumiseksi, jotta voidaan luoda lisäarvoa ja välttää takaiskuja ja yhteiskunnalle aiheutuvia kielteisiä kustannuksia. Sen vuoksi innovaatio-ohjelman täytäntöönpanossa on kiinnitettävä enemmän huomiota kaikkiin tutkimus-, kehittämis- ja innovaatioalan sidosryhmiin, myös kansalaisiin, ja laajemmin tieteen ja yhteiskunnan suhteisiin sekä vaadittaviin yhdessä rakentamisen prosesseihin. |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että maailmanlaajuiset osaamisverkostot ja yhteistoiminnallinen oppiminen ovat olennaisen tärkeitä, ja siksi kansainvälisiin verkostoihin osallistuvat paikalliset toimijat, kuten maailmanlaajuisesti verkottuneet tutkijat, yritykset ja valtiosta riippumattomat järjestöt, voivat ja niiden pitäisi tuoda asiaankuuluvaa osaamista ja mahdollisia ratkaisuja ulkopuolelta paikalliseen toimintaympäristöön. |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että älykkään erikoistumisen strategioilla on keskeinen rooli alueellisten innovaatioekosysteemien vahvistamisessa, jotta voidaan paremmin edistää kestävää talouskasvua ja ratkaista yhteiskunnallisia haasteita alhaalta ylöspäin suuntautuvalla, yhteistyöhön perustuvalla ja kontekstisidonnaisella tavalla parhaiten tutkittuja ratkaisuja hyödyntäen. Komitea on tyytyväinen Vanguard-aloitteen kaltaisiin pyrkimyksiin luoda eurooppalaisia teollisuuden arvoketjuja, jotka perustuvat täydentävyyteen älykkään erikoistumisen strategioissa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että innovoinnin hallinnoinnissa olisi käytettävä hyväksi johtamis- ja hallintamallien monimuotoisuutta sellaisten käyttäytymis- ja johtamiskäytäntöjen kehittämiseksi, joilla tuetaan siirtymistä yrittäjähenkisyyteen sekä kaikki sukupolvet kattavaan ja rajatylittävään oppimisyhteiskuntaan, joka on tehokas yhteisessä suunnittelussa, yhteistyössä, tietämyksen jakamisessa ja tietoon perustuvassa päätöksenteossa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että kun tiettyyn yhteiskunnalliseen haasteeseen liittyviä teknologisia ratkaisuja tuetaan laajasti ja ne osoitetaan toimiviksi, kuten vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä, EU-tasolla on keskeinen rooli luotaessa edellytykset tavoitteelliselle ja vaikutushakuiselle laajentamiselle, jakamiselle ja standardien luomiselle välttäen samalla sääntelyä, joka johtaisi teknologialukkiutumiin. Tällaista tukea voidaan kehittää lisäämällä kansalaisten osallistumista erilaisten viestintävälineiden avulla. |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa, että alueilla ja teollisuudenaloilla on yhä enemmän kysyntää kohdennettujen innovaatiopolitiikkojen yhteiskehittämiselle ja että tämä edellyttää nopeampaa edistymistä syväteknologian, vihreän ja digitaalisen siirtymän ja kestävän kehityksen tavoitteiden aloilla. |
| --- | --- |

21.

Innovoinnin luonne: paikkalähtöinen, rakenteellinen, muutosvoimainen, vaikutuskeskeinen

| 22. | vahvistaa, että EU:n innovaatiopolitiikalla on yhdessä EU:n tutkimuspolitiikan kanssa varmistettava huipputiede, jotta voidaan edistää innovointia ja auttaa yhteiskuntaa ja yrityksiä kohtaamaan kriisit ja haasteet, joita kaikilla EU:n kunnilla ja alueilla tällä hetkellä on, ja selviytymään niistä. AK korostaa Euroopan aluekehitysrahastosta ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta annettavan EU:n aluerahoituksen jatkossakin tärkeää roolia. AK kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia ja paikallis- ja alueviranomaisia ottamaan huomioon Euroopan komission lausunnon (4), jonka mukaan yhteistyössä hallinnoitavia koheesiopolitiikan rahastoja ja suoraan hallinnoitavia rahastoja koskeva sääntelykehys vuosiksi 2021–2027 mahdollistaa vahvemmat synergiat EAKR:n ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman välillä. |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että Euroopan komission ja AK:n yhteinen toimintasuunnitelma tutkimuksen, innovoinnin, koulutuksen ja niihin liittyvien toimintapolitiikkojen alalla Euroopan laajuisten tietovirtojen ja yhteistoiminnallisen oppimisen lisäämiseksi poliittisessa päätöksenteossa tarjoaa mahdollisuuksia voimaannuttaa tutkijoita, yrittäjiä ja kansalaisyhteiskuntaa vahvistamaan alueellisia tutkimus- ja innovaatioekosysteemejään ja tulemaan kiinteäksi osaksi yleiseurooppalaista huippuosaamisen verkostoa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineestä (joka on tarkoitettu ensisijassa covid-19-pandemian jälkeiseen elpymiseen ja talouden uudistamiseen) ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta (joka on tarkoitettu ensisijassa tukemaan hiilialueita ja muita alueita, joihin ilmastoneutraaliuteen siirtyminen vaikuttaa eniten) osoitetulla EU:n rahoituksella ei voida vielä saavuttaa innovointia edistävää täysimääräistä vaikutusta, ennen kaikkea siksi, että käytössä olevat prosessit varojen käyttöön saamiseksi ovat hyvin hitaita, ja niihin sovelletaan EU:n tiukkoja valtiontukisääntöjä. |
| --- | --- |

24.

| 25. | tähdentää paikallis- ja alueviranomaisten ja AK:n roolia, sillä niiden kautta kansalaiset ja heidän demokraattisesti valitut edustajansa voivat vaikuttaa innovoinnin suuntaan ja tarkoitukseen sekä kehittää ratkaisuja käyttäjän ominaisuudessa toimivina innovoijina. Tässä yhteydessä on tärkeää lisätä paikallis- ja alueviranomaisten vaikutusmahdollisuuksia ja tukea niitä kaikin tavoin sekä varmistaa, että ne ovat asianmukaisesti valmistautuneita, jotta ne kykenevät tukemaan innovointia paikallistasolla. |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että innovaatio-ohjelma ja paremman sääntelyn agenda on kytkettävä paremmin toisiinsa hyödyntämällä AK:n RegHub-verkoston tuoreita havaintoja julkisista hankinnoista (5) ja julkisten investointien esteiden poistamisesta (6) sekä nivomalla paikallis- ja aluekehityksen toimijat innovointia edistävien innovatiivisten sääntelyratkaisujen löytämiseen. Industry and Societal Commons -lähestymistapa on tässä yhteydessä olennaisen tärkeä molempien toimintaohjelmien integroimiseksi. |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa EU:n tutkimuspolitiikan, ERA:n toimintapoliittisen ohjelman ja ERA-foorumin osalta muuttamaan päätöksentekoa avoimemmaksi siten, että kansalaiset ovat mukana aktiivisina osallistujina ja toimijoina, sekä ottamaan kaikilta osin huomioon AK:n ja alueisiin kytköksissä olevien sidosryhmien panoksen. Tämä tarkoittaa, että tulee keskittyä enemmän tieteen ja innovaation julkiseen arvoon valittaessa haasteita, joihin EU:n on määrä vastata, ja että samalla tulee pyrkiä saamaan kehittämis- ja täytäntöönpanotoimille niiden edellyttämä suuren yleisön tuki. |
| --- | --- |

27.

Viiden lippulaiva-alan erityisnäkökohtia

Lippulaiva-ala: Syväteknologiaan keskittyvien scale-up-yritysten rahoittaminen

| 28. | panee merkille, että useimmilla Euroopan mailla on toimivat rahoitusmarkkinat, jotka perustuvat kansallisiin valtion tukemiin riskipääoma- ja pääomasijoitusmarkkinoihin, ja että ehdotetun Euroopan innovaationeuvoston (EIC) rahaston, joka asettaa käyttöön julkisia avustuksia ja pitkäjänteisiä pääomasijoituksia, olisi tuotava lisäarvoa markkinoille ja vältettävä nykyisten markkinoiden häiritseminen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että tarvitaan rahoitusta aloitteisiin, joilla luodaan suotuisat olosuhteet uusille ja innovatiivisille teknologiapohjaisille yrityksille, jotta ne voivat jatkaa toimintaansa alueellaan hyödyntäen synergioita ja kehittäen täydentävyyttä tutkimusorganisaatioiden ja muiden yritysten kaltaisten paikallisten sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että tutkimuksen ja innovoinnin yhteyksiä vahvistettaessa olisi myös levitettävä tehokkaasti tutkimuksen Horisontti-puiteohjelman puitteissa toteutettujen hankkeiden tuloksia keskittyen erityisesti niiden arvoon alueellisten innovaatioekosysteemien ja osaamiskolmion (tutkimus, koulutus ja innovointi) parantamisessa sekä kuntien, alueiden ja kansalaisten arjessa, etenkin työllisyyden ja hyvinvoinnin kannalta. AK korostaa tarvetta levittää Horisontti-puiteohjelman tutkimushankkeiden tuloksia tehokkaasti toimielinten avoimen datan portaaleissa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | vahvistaa, etteivät Euroopan innovaationeuvosto ja sen portfolio ole kovinkaan tunnettuja teollisuudenalojen ja startup-, scale-up- ja pk-yritysten keskuudessa koko Euroopassa. Innovaationeuvoston palvelujen tulisi olla yksinkertaisemmin ja helpommin saatavilla. |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että Euroopan innovaationeuvoston rahaston olisi toimittava katalysaattorina ja että sillä tulisi olla pitkä mutta rajallinen aikahorisontti, ja toteaa painokkaasti, että onnistuneisiin irtautumisiin päästään listautumisantien kautta. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ehdottaa painopisteen asettamista uusiin yrityksiin ja ekosysteemeihin, jotka edellyttävät hyvin suuria investointeja pitkällä aikavälillä, esimerkkeinä sähköautojen akut, vety ja puolijohteet, jotka eivät yleensä houkuttele suoraa yksityistä rahoitusta riittävän varhain. Muutosvoimaiset investoinnit edellyttävät julkisia investointeja, jotka ovat ”kärsivällisiä”, toisin kuin yksityiset investoinnit, joilla edistetään lähinnä markkinapohjaista innovointia. |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että luova jännite ja luova tuho ovat tehokkaita keinoja keksiä jotakin aivan uutta kehittämällä yhdessä mahdollisia läpimurtoaloitteita. Tämä edellyttää osittaista EU:n rahoituksen käyttöä osaajien ja resurssien pysyttämiseksi sekä houkuttelemiseksi ja uudelleenorganisoimiseksi sellaisista laadukkaista markkinatalouden aloitteista, joilla on vastattu samanlaisiin haasteisiin kokeneiden pitkäaikaisten yrityssuuntautuneiden ja/tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla. |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa, että Euroopassa on nopeutettava koko innovointiprosessia kentällä luovien ideoiden seulonnan, kokeilujen, testauksen, prototyyppien luomisen, vertailuoppimisen ja toiminnan laajentamisen pohjalta. Euroopan komission olisi osoitettava innovatiivisuutensa luomalla uusia rahoitusmuotoja sellaista paikallista toimintaa varten, jossa ilmenee jo alkuvaiheessa luontaista maailmanlaajuista potentiaalia. Tällaisilla EU:n rahoitusjärjestelmillä edistettäisiin kansallisen ja alueellisen toteutettavuuden rahoitusta, myös koheesiorahastoja aktiivisesti hyödyntäen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa Euroopan komissiota ottamaan johtoaseman ja puuttumaan osakemarkkinoiden merkittävimpään rakenteelliseen ongelmaan antamalla julkisesti noteeratuille yhtiöille mahdollisuuden laskea liikkeeseen uusia osakkeita ja myydä niitä markkinoille ilman vaivalloista osakkeiden liikkeeseenlaskuprosessia. |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että vaikka kaikenlaisten innovaatio-ohjelmien onnistuminen riippuu kyvystä korvata vanhoja tuotteita ja palveluja jatkuvasti uusilla, tästä aiheutuvia haittavaikutuksia olisi pyrittävä vähentämään suunnittelemalla ja rakentamalla tuotteita ja palveluja yhdessä myös paikallisten ja alueellisten toimijoiden kanssa, jotta niille saadaan pitkäaikainen hyväksyntä. |
| --- | --- |

37.

Lippulaiva-ala: Kokeilujärjestelyjen ja julkisten hankintojen avulla toteutettavat syväteknologian innovaatiot

| 38. | korostaa avoimen löytämisprosessin (Open Discovery Process) merkitystä ja viittaa tutkimuksiin ja hyviksi osoittautuneisiin menetelmiin monitasoisten yhteistyö- ja kokeiluprosessien orkestroimiseksi ja hallinnoimiseksi radikaalissa systeemisessä muutoksessa. AK toteaa, että ammatillisia valmiuksia ja työpaikkoja on parannettava, jotta niistä tulisi oppimisympäristöjä, joissa syntyy toteuttamiskelpoisia ideoita, koska on luotu suotuisat edellytykset luottamukselle ja kokeiluille yhteisissä hankkeissa, joissa on sovittu visiosta, tavoitteista, strategioista ja toimintasuunnitelmista. |
| --- | --- |

38.

| 39. | painottaa, että monitasoiseen yhteistyöhön perustuvassa toimintamallissa ratkaisuja paikallisiin ongelmiin tulisi useimmissa tapauksissa kehittää yhdessä kaikkien quadruple helix -sidosryhmien kanssa, yhteyksiä luoden ja tosielämän ympäristöissä. Tällainen kehittäminen johtaa nopeaan oppimiseen, laajentumiseen ja ripeisiin korjausliikkeisiin innovointipolulla, kun taas koordinointi ja seuranta toteutetaan osittain alueidenvälisissä verkoissa. Tarkoituksena on tunnistaa mahdollisuuksia ja laventaa oletuksia siitä, mikä on mahdollista, jotta mahdottomasta voisi tulla mahdollista, ja vertailla sen jälkeen vaihtoehtoisia käytäntöjä, jotta voidaan arvioida onnistuneita ja epäonnistuneita kokeilupolkuja ja oppia niistä sekä edistää innovaatioiden levittämistä ja käyttöönottoa niiden alkuperäisen kontekstin ulkopuolella. |
| --- | --- |

39.

| 40. | toistaa, että innovoinnin asianmukainen seuranta ja arviointi on olennaisen tärkeää politiikan tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. AK muistuttaa (7) alueellisen innovaatioiden tulostaulun käytöstä ja kehittämisestä alueiden paikkalähtöisissä toimintapolitiikoissa. Se on olennainen väline alueellisten innovointipolitiikkojen tuloksellisuuden muutosten vertailemiseen sekä alueiden välisten vertailuoppimisprosessien organisointiin, ja sen avulla voidaan näin parantaa alueellisia innovaatioekosysteemejä ja älykästä erikoistumista. |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että laajamittaiset kokeilut edellyttävät Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisia eurooppalaisia kumppanuuksia, innovatiivisten julkisten hankintojen käyttöä ja Euroopan innovaationeuvoston (EIC) tukea koko innovoinnin elinkaaren ajan tutkimuksen alkuvaiheista konseptin oikeaksi todistamiseen, teknologian siirtoon sekä kokeiden, yhtiöiden ja startup-yritysten rahoitukseen ja laajentamiseen, jotta voidaan onnistua esimerkiksi Euroopan yhteistä etua koskevissa tärkeissä hankkeissa ja vetylaaksoissa, jotka toimivat inspiraation lähteinä. |
| --- | --- |

41.

Lippulaiva-ala: Innovoinnin nopeuttaminen ja vahvistaminen Euroopan innovaatioekosysteemeissä kaikkialla EU:ssa ja innovaatiokuilujen poistaminen

| 42. | katsoo, että alueellisista innovaatiolaaksoista olisi yhdessä huippukorkeakoulujen kanssa tultava yhteiskunnallisten ja teollisten muutosten keskeisiä katalysaattoreita ja että niiden olisi mahdollistettava se, että samanlaisiin erikoisaloihin keskittyneet alueet voivat tehdä yhteistyötä ja edistää yhteisiä innovointihankkeita. Tässä yhteydessä tarvitaan kattavaa, koordinoitua ja hajautettua ohjelmien seuranta- ja arviointijärjestelmää. |
| --- | --- |

42.

| 43. | toteaa, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelma (100 miljoonaa euroa) ja EAKR:n alaiset alueiden väliset innovointi-investoinnit (I3) (70 miljoonaa euroa) tarjoavat riittävästi resursseja vain alustaviin puitteisiin ja että asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan huomattavasti laajempia toimia ja jälkirahoitusta. AK kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota kehittämään näiden rahoitusvirtojen välisiä tehokkaita synergioita alueellisen innovoinnin kumppanuuksien ja eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien verkoston kaltaisten aloitteiden pohjalta. |
| --- | --- |

43.

| 44. | on tyytyväinen siihen, että komissio on toiminut tehokkaasti lisätäkseen alueellista ulottuvuutta EU-politiikassa ja alueellisia innovaatioekosysteemejä, koska ne ovat ratkaisevan tärkeitä Euroopan kilpailukyvyn vahvistamiseksi ja EU:n strategisen riippumattomuuden saavuttamiseksi älykästä ja kestävää kasvua varten. Komitea huomauttaa, että korkeakoulut ovat keskeisen tärkeitä alueellisille innovaatioekosysteemeille, joilla on vahva startup- ja yrityskulttuuri. Kaikkien korkeakoulujen, erityisesti ammattikorkeakoulujen ja muiden vastaavien tosielämän käytäntöjä kehittävien korkeakoulujen, on vahvistettava rooliaan aktiivisina innovoinnin edistäjinä alueilla, varmistettava kipeästi kaivattujen ammattilaisten koulutus, houkuteltava kentältä uusia kykyjä ja mahdollistettava tärkeiden teknologisten innovaatioiden siirtäminen paikalliseen talouteen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | muistuttaa teknikkojen ja muiden käytännön työhön suuntautuneiden ammattilaisten kouluttamiseen keskittyvän ammatillisen koulutuksen merkityksestä innovaatio-ohjelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa syväteknologian innovaatiota koskevan eurooppalaisen ohjelman perushaastetta: ohjelmasta puuttuu riittävä määrä kannustimia, kokemusta ja resursseja sidosryhmien sitouttamiseksi systeemiseen siirtymään. Lisäksi tarvitaan kannustimia, jotta huippukorkeakouluissa voidaan keskittyä ”julkaise tai häviä” -periaatteen sijaan yhä enemmän siihen, miten voidaan vastata keskeisiin ja kiireellisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja tukea syväteknologian innovaatiota ja maailmanlaajuista teknologian siirtoa yhteistyössä teollisuuden kanssa. |
| --- | --- |

46.

| 47. | on sitä mieltä, että korkeakoulujen on kehitettävä yhdessä muiden quadruple helix -toimijoiden kanssa sellaisten paikallisten ekosysteemien ammattimaisten orkestroijien rooleja ja tehtäviä, joissa tutkijat, opiskelijat ja yritykset yhdessä kokeilevat ja pilotoivat uusia teknologioita uudessa yrittäjyys- ja innovointikulttuurissa. |
| --- | --- |

47.

| 48. | toistaa, että on tärkeää kohdentaa ja rahoittaa aloitteita kahden innovaatiokuilun umpeen kuromiseksi, jotta voidaan edistää globaalisti huipputason orkestroituja kumppanuuksia, joissa on mukana monia eri toimijoita ja jotka ovat avoimia myös heikon suorituskyvyn maista ja alueilta tuleville kumppaneille. Tällaiset kumppanuudet ovat ratkaisevan tärkeitä vakaamman ja yhtenäisemmän innovaatioekosysteemin luomiseksi EU:ssa. |
| --- | --- |

48.

| 49. | tähdentää, että päättäjiä ja TKI-toimijoita yhteen kokoavat ERA-keskukset ovat ihanteellinen väline sen huomioimiseksi, että paikkalähtöisestä tieteellisestä toiminnasta ja innovoinnista on etua kehitettäessä yhdessä uusia ratkaisuja nykyisiin kriiseihin alueellisen alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaisesti. |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa toteuttamaan toimia EU:n Yritys-Eurooppa-verkoston kautta teknologiansiirron ja teknologian tutkimus-, kehittämis- ja innovaatioyhteistyön alalla. |
| --- | --- |

50.

Lippulaiva-ala: Syväteknologian osaajien vaaliminen, houkutteleminen ja heidän pysyvyytensä varmistaminen

| 51. | kehottaa painokkaasti laatimaan erityisen toimintasuunnitelman, johon sisältyy kannustimia ja riittävä rahoitus, jotta korkeakouluja rohkaistaan osallistumaan aktiivisesti keskeisten yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseen, eurooppalaisen syväteknologian innovaation, teollisuuden yhteistyön ja integraation edistämiseen sekä Euroopassa tarvittavien osaajien kouluttamiseen. |
| --- | --- |

51.

| 52. | tähdentää korkeakoulujen ja erityisesti opiskelijoiden roolia startup-yritysten ja tieteellisen ajattelutavan sekä korkeakoulujen ja teollisuuden kumppanuuksien välisinä katalysaattoreina tuettaessa syväteknologian innovaatiota ja teknologian siirtoa. Korkeakoulut olisi valjastettava edistämään rakennemuutosta, jota tarvitaan vauhdittamaan syväteknologian innovaatiota osaamisen luomiseksi, säilyttämiseksi ja ylläpitämiseksi Euroopassa. Teknologiakeskuksilla voi olla tässä yhteydessä tärkeä rooli sovittelijoina ja avustajina. |
| --- | --- |

52.

| 53. | ehdottaa, että kuten Yhdysvalloissa huippukorkeakoulut toimivat esimerkkinä muille ajattelutavan muuttamisessa pyrittäessä yhteiskuntaan, jossa arvostetaan yrittäjyyttä, startup- ja kasvuyrityksiä, korkeakoulujen ja teollisuuden yhteistyötä, syväteknologiaa ja yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamista. |
| --- | --- |

53.

| 54. | toteaa, että Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT), siihen liittyvät osaamis- ja innovaatioyhteisöt ja niiden portfoliot eivät ole vielä kovinkaan tunnettuja kunnissa, alueilla, opiskelijoiden ja kansalaisten keskuudessa ja tiedeyhteisössä eri puolilla Eurooppaa. |
| --- | --- |

54.

Lippulaiva-ala: Poliittisen päätöksenteon välineiden parantaminen

| 55. | suosittaa, että syvennetään alueellisen innovaation kumppanuuksien sekä Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC), tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston, sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston, alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston sekä AK:n välisen yhteistyön avulla ymmärrystä innovaation muuttuvasta luonteesta paikallisessa ja alueellisessa politiikanteossa. Tämä olisi tehtävä yhteistyössä AK:n ja JRC:n alueellisen innovoinnin kumppanuuksia koskevaan pilottitoimeen osallistuvien alueiden kanssa ja hyödyntäen esimerkiksi sellaisia kokeneita Euroopan laajuisia innovointiin keskittyviä verkostoja kuin EARTO, ERRIN ja ENoLL. |
| --- | --- |

55.

| 56. | toteaa, että tähän lippulaiva-alaan sisältyy toimia, jotka ovat erittäin tärkeitä alueille ja kunnille. AK kannattaa Euroopan komission toteamuksia alueiden tukemisesta paremman innovaatiopolitiikan suunnittelussa ja toteuttamisessa ja ehdottaa neuvotteluja yhteisestä täytäntöönpanosuunnitelmasta, jossa otetaan huomioon innovaatio-ohjelman ja käsillä olevan lausunnon eri elementit. |
| --- | --- |

56.

| 57. | muistuttaa (kaikkia alueita) siitä, että uusi innovaatio-ohjelma on erittäin tärkeä ja laaja-alainen toimenpide, jonka avulla pyritään luomaan yhdessä uusia välineitä sellaisten polttavien yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi, jotka edellyttävät eurooppalaista yhteistyötä. Komitea suosittaa, että Euroopan komissio hyödyntää alueellisen innovoinnin kumppanuuksia ja muita välineitä tukeakseen kuntia ja alueita alueellisten innovaatio-ohjelmien valmistelussa ja innovointitoimien nopeuttamisessa sidosryhmiensä kanssa. |
| --- | --- |

57.

| 58. | on samaa mieltä siitä, että tietoon perustuvan päätöksenteon tueksi on määriteltävä keskeisiä käsitteitä, indikaattoreita, tietojen luokitusjärjestelmä ja vertailukelpoisia data-aineistoja ja käytettävä niitä. Ne on julkaistava toimielinten avoimen datan portaaleissa saatavuuden, käytön ja konsultoinnin edistämiseksi. |
| --- | --- |

58.

Seuraavat toimet

| 59. | ehdottaa, että Yhteinen tutkimuskeskus luo tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiopolitiikkaan ja -toimenpiteisiin liittyvien menetelmien, välineiden ja käytäntöjen jakamista, kokeilua ja testaamista varten eurooppalaisen virtuaalisen yhteistyöfoorumin, jota jäsenvaltiot, alueet ja kunnat voisivat käyttää innovaatiopolitiikan laatimiseksi ja toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa, että innovaatio-ohjelmaprosessi edellyttää säännöllisiä arviointeja ja mukautuksia yhdessä sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

60.

| 61. | tähdentää, että on ratkaisevan tärkeää lisätä EU:n tärkeimpien aloitteiden välistä synergiaa ja yhteistyötä ja havainnollistaa, miten ne toteutuvat käytännössä uuden eurooppalaisen innovaatio-ohjelman täytäntöönpanossa paikallis- ja aluetasolla. EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten olisi lisättävä tässä yhteydessä erilaisten eurooppalaisten ja kansallisten rahoituslähteiden synergistä käyttöä erityisesti kuntien ja alueiden innovaatioperustan vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

61.

| 62. | painottaa, että eurooppalaisten nopeasti kasvavien yritysten kehittämisen tehostaminen edellyttää, että poliittiset johtajat kaikilla tasoilla sitoutuvat rahoittamaan tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoimintaa paljon tähänastista enemmän ja että näin laajennetaan uusia kasvualustoja ja vaikutusvaltaisia paikkalähtöisiä avoimia innovaatioekosysteemejä kaikkialla Euroopassa. Kokeiluvaihe voidaan toteuttaa alueellisen innovoinnin kumppanuuksiin osallistuvien pilottialueiden ja -kuntien avulla. |
| --- | --- |

62.

| 63. | suosittaa, että menetelmien kehittämistä syvennetään, jotta kaikilla hallintotasoilla voidaan toteuttaa systeemisiä muutosprosesseja, joissa keskitytään ennen kaikkea muutosinnovaatioihin, joita tarvitaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi. Yhtenä tavoitteena on lisätä parhaan tieteeseen perustuvan tiedon käyttöä muutosprosesseissa. Toisena tavoitteena on kehittää yhdessä paikallistason käytäntöjä Euroopan johtoaseman pohjustamiseksi nykyisillä vahvuusaloilla, kuten vihreän kehityksen ohjelmassa, vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä ja strategisen häiriönsietokyvyn vahvistamisessa. |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa vastaamaan maailmanlaajuiseen kilpailuun osaajista ja johtoasemasta luonnontieteissä, teknologiassa, insinööritieteissä, matematiikassa ja innovointivalmiuksissa käyttäen vertailukohtana kahta yhdysvaltalaista aloitetta: Yhdysvaltain kansallisen tiedesäätiön (National Science Foundation, NSF) uutta rahoitusaloitetta Regional Innovation Engines, joka toimii katalysaattorina innovaatioekosysteemien edistämiseksi kaikkialla Yhdysvalloissa, ja MIT:n ohjelmaa Regional Entrepreneurship Acceleration Program (REAP), joka on maailmanlaajuinen aloite alueiden auttamiseksi vauhdittamaan talouskasvua ja sosiaalista edistystä innovaatiovetoisen yrittäjyyden avulla. |
| --- | --- |

64.

| 65. | painottaa, että innovaatio-ohjelma voi onnistua vain, jos vältetään hajanaisuus ja pannaan toimenpiteet tehokkaasti täytäntöön. Euroopasta tulee tieteen, teollisen perustan, elinvoimaisten startup-ekosysteemien, innovointiedellytysten ja osaamispohjan maailmanlaajuinen tiennäyttäjä, mikä luo suotuisat olosuhteet Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalle ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteille. |
| --- | --- |

65.

Bryssel 1. joulukuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  PRI Playbook – Yhteiskunnallisten muutosten tarve ja yhteiskunnallisen innovaation käyttö yhtenä välineenä.

1

(2)  OECD:n määritelmä sosiaalisesta innovoinnista (https://www.oecd.org/regional/leed/social-innovation.htm).

2

(3)  On syytä muistaa, että marraskuussa 2021 Eurooppa-neuvosto laati 20 ensisijaista toimenpidettä, joista yhdessä (”Alueellisten ja kansallisten tutkimus- ja innovaatioekosysteemien luominen alueellisen ja kansallisen huippuosaamisen ja kilpailukyvyn parantamiseksi”) korostettiin tarvetta määritellä ERA-keskukset ja soveltaa niihin pilottitoimia, jotta mahdollistettaisiin kilpailukykyisten tutkimus- ja innovaatioekosysteemien syntyminen kaikkialla EU:ssa, korjattaisiin alueelliset puutteet ja helpotettaisiin lahjakkuuksien ja investointien virtaamista.

3

(4)  Bryssel 5.7.2022, C(2022) 4747 final, liite asiakirjaan Communication to the Commission – Approval of the content of a draft Commission Notice on the synergies between ERDF programmes and Horizon Europe.

4

(5)  https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/report-consultation-01-public-procurement.pdf

5

(6)  https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/RegHub%20report%20on%2021%20century%20rules.pdf

6

(7)  CoR-517-2020.

7

---

III Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

AK:n 152. täysistunto, 30.11.2022–1.12.2022

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 79/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 79/59

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Laillinen muuttoliike – Osaajien houkutteleminen EU:hun”

(2023/C 79/10)

| Esittelijä: | Giuseppe VARACALLI (IT, Renew Europe), Geracen kunnanvaltuutettu |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta
  COM(2022) 650
  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista
  COM(2022) 655
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Osaajien houkutteleminen EU:hun
  COM(2022) 657 |

Esittelijä:

Giuseppe VARACALLI (IT, Renew Europe), Geracen kunnanvaltuutettu

Viiteasiakirjat:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta

COM(2022) 650

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista

COM(2022) 655

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Osaajien houkutteleminen EU:hun

COM(2022) 657

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Euroopan parlamentin ja neuvoston ehdotus direktiiviksi pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta

COM(2022) 650

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman vilpillisen hankkimisen riskin ehkäisemiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että laillisen ja yhtäjaksoisen oleskelun vaatimuksen täyttymistä valvotaan asianmukaisesti kaikkien kolmansien maiden kansalaisten ryhmien osalta. Tämä riski on erityisen merkityksellinen niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, joilla on jäsenvaltioon tehdyn sijoituksen perusteella myönnetty oleskelulupa, koska näiden oleskelulupien myöntämiseksi ei aina edellytetä jatkuvaa fyysistä läsnäoloa kyseisessä jäsenvaltiossa, vaan edellytyksenä on ainoastaan, että sijoittajat oleskelevat kyseisessä jäsenvaltiossa rajoitetun ajan. Tämän riskin ehkäisemiseksi jäsenvaltioiden olisi tiukennettava laillisen ja yhtäjaksoisen oleskelun vaatimuksen valvontaa erityisesti sellaisten kolmansien maiden kansalaisten tekemien EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asemaa koskevien hakemusten osalta, jotka oleskelevat jäsenvaltiossa vastineena sijoitukselle, kuten pääomasiirrolle, kiinteistön ostamiselle tai vuokraamiselle, valtion velkakirjoihin sijoittamiselle, yhteisöihin sijoittamiselle, lahjoitukselle yhteisen edun mukaiseen toimintaan ja maksujen suorittamiselle valtion talousarvioon. | EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman vilpillisen hankkimisen riskin ehkäisemiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että laillisen ja yhtäjaksoisen oleskelun vaatimuksen täyttymistä valvotaan asianmukaisesti kaikkien kolmansien maiden kansalaisten ryhmien osalta. Tämä riski on erityisen merkityksellinen niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, joilla on jäsenvaltioon tehdyn sijoituksen perusteella myönnetty oleskelulupa, koska näiden oleskelulupien myöntämiseksi ei aina edellytetä jatkuvaa fyysistä läsnäoloa kyseisessä jäsenvaltiossa, vaan edellytyksenä on ainoastaan, että sijoittajat oleskelevat kyseisessä jäsenvaltiossa rajoitetun ajan. Tämän riskin ehkäisemiseksi jäsenvaltioiden olisi tiukennettava laillisen ja yhtäjaksoisen oleskelun vaatimuksen valvontaa
  tiiviissä yhteistyössä toimivaltaisten paikallis- tai alueviranomaisten kanssa
  erityisesti sellaisten kolmansien maiden kansalaisten tekemien EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asemaa koskevien hakemusten osalta, jotka oleskelevat jäsenvaltiossa vastineena sijoitukselle, kuten pääomasiirrolle, kiinteistön ostamiselle tai vuokraamiselle, valtion velkakirjoihin sijoittamiselle, yhteisöihin sijoittamiselle, lahjoitukselle yhteisen edun mukaiseen toimintaan ja maksujen suorittamiselle valtion talousarvioon. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman vilpillisen hankkimisen riskin ehkäisemiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että laillisen ja yhtäjaksoisen oleskelun vaatimuksen täyttymistä valvotaan asianmukaisesti kaikkien kolmansien maiden kansalaisten ryhmien osalta. Tämä riski on erityisen merkityksellinen niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, joilla on jäsenvaltioon tehdyn sijoituksen perusteella myönnetty oleskelulupa, koska näiden oleskelulupien myöntämiseksi ei aina edellytetä jatkuvaa fyysistä läsnäoloa kyseisessä jäsenvaltiossa, vaan edellytyksenä on ainoastaan, että sijoittajat oleskelevat kyseisessä jäsenvaltiossa rajoitetun ajan. Tämän riskin ehkäisemiseksi jäsenvaltioiden olisi tiukennettava laillisen ja yhtäjaksoisen oleskelun vaatimuksen valvontaa erityisesti sellaisten kolmansien maiden kansalaisten tekemien EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asemaa koskevien hakemusten osalta, jotka oleskelevat jäsenvaltiossa vastineena sijoitukselle, kuten pääomasiirrolle, kiinteistön ostamiselle tai vuokraamiselle, valtion velkakirjoihin sijoittamiselle, yhteisöihin sijoittamiselle, lahjoitukselle yhteisen edun mukaiseen toimintaan ja maksujen suorittamiselle valtion talousarvioon.

EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman vilpillisen hankkimisen riskin ehkäisemiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että laillisen ja yhtäjaksoisen oleskelun vaatimuksen täyttymistä valvotaan asianmukaisesti kaikkien kolmansien maiden kansalaisten ryhmien osalta. Tämä riski on erityisen merkityksellinen niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, joilla on jäsenvaltioon tehdyn sijoituksen perusteella myönnetty oleskelulupa, koska näiden oleskelulupien myöntämiseksi ei aina edellytetä jatkuvaa fyysistä läsnäoloa kyseisessä jäsenvaltiossa, vaan edellytyksenä on ainoastaan, että sijoittajat oleskelevat kyseisessä jäsenvaltiossa rajoitetun ajan. Tämän riskin ehkäisemiseksi jäsenvaltioiden olisi tiukennettava laillisen ja yhtäjaksoisen oleskelun vaatimuksen valvontaa
  tiiviissä yhteistyössä toimivaltaisten paikallis- tai alueviranomaisten kanssa
  erityisesti sellaisten kolmansien maiden kansalaisten tekemien EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asemaa koskevien hakemusten osalta, jotka oleskelevat jäsenvaltiossa vastineena sijoitukselle, kuten pääomasiirrolle, kiinteistön ostamiselle tai vuokraamiselle, valtion velkakirjoihin sijoittamiselle, yhteisöihin sijoittamiselle, lahjoitukselle yhteisen edun mukaiseen toimintaan ja maksujen suorittamiselle valtion talousarvioon.

Perustelu

Koska laillista ja jatkuvaa oleskelua koskeva vaatimus on osa-alue, joka edellyttää paikallis- ja alueviranomaisten suorittamaa valvontaa ja seurantaa (esim. asuinpaikan rekisteröinnin kautta), menettelymuutoksia tai valvonnan ”tiukentamista” olisi kehiteltävä yhteistyössä kyseisten viranomaisten kanssa. Näin vältetään kohtuuton hallinnollinen taakka ja saadaan käyttöön ruohonjuuritason kokemusta.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ammattipätevyys, jonka kolmannen maan kansalainen on hankkinut toisessa jäsenvaltiossa, olisi tunnustettava samoin edellytyksin kuin unionin kansalaisen ammattipätevyys. Kolmannessa maassa hankittu pätevyys olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (*) mukaisesti. Tällä direktiivillä ei saisi rajoittaa säänneltyjen ammattien harjoittamiselle kansallisessa lainsäädännössä asetettuja ehtoja. | Ammattipätevyys, jonka kolmannen maan kansalainen on hankkinut toisessa jäsenvaltiossa, olisi tunnustettava samoin edellytyksin kuin unionin kansalaisen ammattipätevyys. Kolmannessa maassa hankittu pätevyys olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (*) mukaisesti
  , ja erityissäännöksillä voitaisiin sallia joustava harkinta, kun on kyse pakolaisista, sillä he eivät ehkä pysty toimittamaan tarvittavia asiakirjoja ja todisteita pätevyyksistä
  . Tällä direktiivillä ei saisi rajoittaa säänneltyjen ammattien harjoittamiselle kansallisessa lainsäädännössä asetettuja ehtoja.
  Jäsenvaltioilla on velvollisuus antaa alaikäisille muuttajille heidän oikeudellisesta asemastaan riippumatta mahdollisuus käydä koulua vastaavin edellytyksin kuin omille kansalaisilleen. Tässä yhteydessä tulee kiinnittää erityistä huomiota maahanmuuttajatyttöihin, jotka jäävät koulutusjärjestelmässä todennäköisemmin muita heikompaan asemaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ammattipätevyys, jonka kolmannen maan kansalainen on hankkinut toisessa jäsenvaltiossa, olisi tunnustettava samoin edellytyksin kuin unionin kansalaisen ammattipätevyys. Kolmannessa maassa hankittu pätevyys olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (*) mukaisesti. Tällä direktiivillä ei saisi rajoittaa säänneltyjen ammattien harjoittamiselle kansallisessa lainsäädännössä asetettuja ehtoja.

Ammattipätevyys, jonka kolmannen maan kansalainen on hankkinut toisessa jäsenvaltiossa, olisi tunnustettava samoin edellytyksin kuin unionin kansalaisen ammattipätevyys. Kolmannessa maassa hankittu pätevyys olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (*) mukaisesti
  , ja erityissäännöksillä voitaisiin sallia joustava harkinta, kun on kyse pakolaisista, sillä he eivät ehkä pysty toimittamaan tarvittavia asiakirjoja ja todisteita pätevyyksistä
  . Tällä direktiivillä ei saisi rajoittaa säänneltyjen ammattien harjoittamiselle kansallisessa lainsäädännössä asetettuja ehtoja.
  Jäsenvaltioilla on velvollisuus antaa alaikäisille muuttajille heidän oikeudellisesta asemastaan riippumatta mahdollisuus käydä koulua vastaavin edellytyksin kuin omille kansalaisilleen. Tässä yhteydessä tulee kiinnittää erityistä huomiota maahanmuuttajatyttöihin, jotka jäävät koulutusjärjestelmässä todennäköisemmin muita heikompaan asemaan.

Perustelu

Kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vaatimuksista 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/33/EU (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 96) mukaisesti jäsenvaltioiden on annettava hakijoiden alaikäisille lapsille ja alaikäisille hakijoille mahdollisuus käydä koulua vastaavin edellytyksin kuin omille kansalaisilleen. Tämä kohta ehdotetaan näin ollen säilytettäväksi, koska kuten useaan otteeseen on korostettu, asianmukaisen kotoutumisen varmistamisen ensimmäinen askel ovat jäsenvaltion kansalaisten oikeuksia vastaavat oikeudet, joihin on välttämättä sisällyttävä oikeus koulutukseen. On tärkeää muistaa esteet, joita tytöt kohtaavat erityisesti ollessaan epävarmoissa tilanteissa ja eristyksissä, mahdollisesti traumaattisten muuttoon liittyvien kokemusten takia.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Yhdenmukaistamalla EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman myöntämisedellytykset voidaan edistää jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta. Tällä direktiivillä ei kuitenkaan tulisi rajoittaa jäsenvaltioiden oikeutta myöntää muita pysyviä tai rajoittamattoman ajan voimassa olevia oleskelulupia kuin pitkäaikainen EU-oleskelulupa. Tällaisten kansallisten oleskelulupien ei tulisi antaa oikeutta oleskella muissa jäsenvaltioissa. | Yhdenmukaistamalla EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman myöntämisedellytykset voidaan edistää jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta. Tällä direktiivillä ei kuitenkaan tulisi rajoittaa jäsenvaltioiden oikeutta myöntää muita pysyviä tai rajoittamattoman ajan voimassa olevia oleskelulupia kuin pitkäaikainen EU-oleskelulupa. Tällaisten kansallisten oleskelulupien ei tulisi antaa oikeutta oleskella muissa jäsenvaltioissa.
  Kolmannen maan kansalaisella voi olla sekä EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema että kansallinen oleskelulupa tai muu pysyvä EU-oleskelulupa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Yhdenmukaistamalla EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman myöntämisedellytykset voidaan edistää jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta. Tällä direktiivillä ei kuitenkaan tulisi rajoittaa jäsenvaltioiden oikeutta myöntää muita pysyviä tai rajoittamattoman ajan voimassa olevia oleskelulupia kuin pitkäaikainen EU-oleskelulupa. Tällaisten kansallisten oleskelulupien ei tulisi antaa oikeutta oleskella muissa jäsenvaltioissa.

Yhdenmukaistamalla EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman myöntämisedellytykset voidaan edistää jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta. Tällä direktiivillä ei kuitenkaan tulisi rajoittaa jäsenvaltioiden oikeutta myöntää muita pysyviä tai rajoittamattoman ajan voimassa olevia oleskelulupia kuin pitkäaikainen EU-oleskelulupa. Tällaisten kansallisten oleskelulupien ei tulisi antaa oikeutta oleskella muissa jäsenvaltioissa.
  Kolmannen maan kansalaisella voi olla sekä EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema että kansallinen oleskelulupa tai muu pysyvä EU-oleskelulupa.

Perustelu

Olisi selvennettävä, että kolmannen maan kansalaisella, jolla on jo EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema, on oikeus kansalliseen sijoittautumislupaan, sikäli kuin tämä antaisi hänelle lisäoikeuksia. Sen paremmin nykyisessä 25 päivänä marraskuuta 2003 annetussa neuvoston direktiivissä 2003/109/EY pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta (EUVL L 16, 23.1.2004, s. 44) kuin uudelleenlaaditussakaan direktiivissä ei säädetä, että EU-aseman hakijan olisi luovuttava pysyvästä kansallisesta oleskeluluvastaan. Kolmansien maiden kansalaisilla voi sitä paitsi unionin oikeuden mukaan olla kaksi erilaista oleskelustatusta.

Muutosehdotus 4

4 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on perustettava asianmukaiset valvontamekanismit sen varmistamiseksi, että laillisen ja yhtäjaksoisen oleskelun vaatimusta valvotaan asianmukaisesti ottaen erityisesti huomioon sellaisten kolmansien maiden kansalaisten jättämät hakemukset, joilla on ja/tai on ollut jossakin jäsenvaltiossa tehdyn sijoituksen perusteella myönnetty oleskelulupa. | Jäsenvaltioiden on perustettava
  tiiviissä yhteistyössä toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  asianmukaiset valvontamekanismit sen varmistamiseksi, että laillisen ja yhtäjaksoisen oleskelun vaatimusta valvotaan asianmukaisesti ottaen erityisesti huomioon sellaisten kolmansien maiden kansalaisten jättämät hakemukset, joilla on ja/tai on ollut jossakin jäsenvaltiossa tehdyn sijoituksen perusteella myönnetty oleskelulupa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on perustettava asianmukaiset valvontamekanismit sen varmistamiseksi, että laillisen ja yhtäjaksoisen oleskelun vaatimusta valvotaan asianmukaisesti ottaen erityisesti huomioon sellaisten kolmansien maiden kansalaisten jättämät hakemukset, joilla on ja/tai on ollut jossakin jäsenvaltiossa tehdyn sijoituksen perusteella myönnetty oleskelulupa.

Jäsenvaltioiden on perustettava
  tiiviissä yhteistyössä toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  asianmukaiset valvontamekanismit sen varmistamiseksi, että laillisen ja yhtäjaksoisen oleskelun vaatimusta valvotaan asianmukaisesti ottaen erityisesti huomioon sellaisten kolmansien maiden kansalaisten jättämät hakemukset, joilla on ja/tai on ollut jossakin jäsenvaltiossa tehdyn sijoituksen perusteella myönnetty oleskelulupa.

Perustelu

Koska laillista ja jatkuvaa oleskelua koskeva vaatimus on osa-alue, joka edellyttää paikallis- ja alueviranomaisten suorittamaa valvontaa ja seurantaa (esim. asuinpaikan rekisteröinnin kautta), menettelymuutoksia tai valvonnan ”tiukentamista” olisi kehiteltävä yhteistyössä kyseisten viranomaisten kanssa. Näin vältetään kohtuuton hallinnollinen taakka ja saadaan käyttöön ruohonjuuritason kokemusta.

Muutosehdotus 5

4 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Unionin tai kansallisen lainsäädännön nojalla myönnetyn pitkäaikaisen viisumin tai oleskeluluvan haltijana vietetty oleskeluaika, mukaan lukien 3 artiklan 2 kohdan a, b, c ja e alakohdassa tarkoitetut tapaukset, otetaan huomioon laskettaessa 1 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa, jos asianomainen kolmannen maan kansalainen on saanut oleskeluoikeuden, jonka perusteella hänelle voidaan myöntää EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema.


  Laskettaessa 1 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa niiden henkilöiden osalta, joille on myönnetty kansainvälistä suojelua, huomioon otetaan vähintään puolet hakemuksen, jonka perusteella kansainvälistä suojelua myönnettiin, jättöpäivän ja direktiivin 2011/95/EU 24 artiklassa tarkoitetun oleskeluluvan myöntämispäivän välisestä ajanjaksosta, tai jos tämä ajanjakso ylittää 18 kuukautta, ajanjakso kokonaisuudessaan. | Unionin tai kansallisen lainsäädännön nojalla myönnetyn pitkäaikaisen viisumin tai oleskeluluvan haltijana vietetty oleskeluaika, mukaan lukien 3 artiklan 2 kohdan a, b, c
  , d
  ja e alakohdassa tarkoitetut tapaukset, otetaan huomioon laskettaessa 1 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa, jos asianomainen kolmannen maan kansalainen on saanut oleskeluoikeuden, jonka perusteella hänelle voidaan myöntää EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Unionin tai kansallisen lainsäädännön nojalla myönnetyn pitkäaikaisen viisumin tai oleskeluluvan haltijana vietetty oleskeluaika, mukaan lukien 3 artiklan 2 kohdan a, b, c ja e alakohdassa tarkoitetut tapaukset, otetaan huomioon laskettaessa 1 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa, jos asianomainen kolmannen maan kansalainen on saanut oleskeluoikeuden, jonka perusteella hänelle voidaan myöntää EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema.

Laskettaessa 1 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa niiden henkilöiden osalta, joille on myönnetty kansainvälistä suojelua, huomioon otetaan vähintään puolet hakemuksen, jonka perusteella kansainvälistä suojelua myönnettiin, jättöpäivän ja direktiivin 2011/95/EU 24 artiklassa tarkoitetun oleskeluluvan myöntämispäivän välisestä ajanjaksosta, tai jos tämä ajanjakso ylittää 18 kuukautta, ajanjakso kokonaisuudessaan.

Unionin tai kansallisen lainsäädännön nojalla myönnetyn pitkäaikaisen viisumin tai oleskeluluvan haltijana vietetty oleskeluaika, mukaan lukien 3 artiklan 2 kohdan a, b, c
  , d
  ja e alakohdassa tarkoitetut tapaukset, otetaan huomioon laskettaessa 1 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa, jos asianomainen kolmannen maan kansalainen on saanut oleskeluoikeuden, jonka perusteella hänelle voidaan myöntää EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema.

Perustelu

Ehdotetussa säännöksessä jätetään sen nykymuodossa soveltamisalan ulkopuolelle 3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetut tapaukset, mikä tekisi turvapaikanhakijoihin sovellettavista järjestelyistä epäjohdonmukaisia. Turvapaikanhakijoiden johdonmukaisen kohtelun varmistamiseksi ehdotetaan toisen tekstikappaleen poistamista.

Muutosehdotus 6

5 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat vaatia, että kolmansien maiden kansalaiset täyttävät kansallisen lainsäädännön mukaiset kotouttamisedellytykset. | Jäsenvaltiot voivat vaatia, että kolmansien maiden kansalaiset täyttävät kansallisen lainsäädännön mukaiset kotouttamisedellytykset.
  Tätä varten olisi vahvistettava monitoimijaista muuttoliikkeen hallintaa. Mahdollisia kotouttamisohjelmia järjestävien paikallis- ja/tai alueviranomaisten, paikallisten ja alueellisten verkostojen, toimialajärjestöjen ja valtuutettujen yksityisten toimijoiden olisi saatava jäsenvaltiolta riittävästi operatiivista ja taloudellista tukea, joka on oikeassa suhteessa tarjottuun palveluun. Kotouttamisohjelmat olisi valtavirtaistettava osaksi kaikkia koulutus-, työllisyys-, terveydenhuolto-, asumis- ja osallistamispolitiikkoja. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot voivat vaatia, että kolmansien maiden kansalaiset täyttävät kansallisen lainsäädännön mukaiset kotouttamisedellytykset.

Jäsenvaltiot voivat vaatia, että kolmansien maiden kansalaiset täyttävät kansallisen lainsäädännön mukaiset kotouttamisedellytykset.
  Tätä varten olisi vahvistettava monitoimijaista muuttoliikkeen hallintaa. Mahdollisia kotouttamisohjelmia järjestävien paikallis- ja/tai alueviranomaisten, paikallisten ja alueellisten verkostojen, toimialajärjestöjen ja valtuutettujen yksityisten toimijoiden olisi saatava jäsenvaltiolta riittävästi operatiivista ja taloudellista tukea, joka on oikeassa suhteessa tarjottuun palveluun. Kotouttamisohjelmat olisi valtavirtaistettava osaksi kaikkia koulutus-, työllisyys-, terveydenhuolto-, asumis- ja osallistamispolitiikkoja.

Perustelu

Koska kotouttamisohjelmiin liittyviä kieli- ja kansalaistaitokursseja ja/tai ammattikoulutuskursseja toteuttavat usein paikallis- ja alueviranomaiset mutta myös voittoa tavoittelemattomat järjestöt ja ammattiliitot sekä paikalliset ja alueelliset verkostot, on olennaisen tärkeää, että ne saavat valtiolta riittävästi tukea tähän tarkoitukseen. Kotouttamisen valtavirtaistaminen osaksi erilaisia asiaan liittyviä politiikkoja nopeuttaa kotouttamisprosessia ja on osoitus ihmisoikeuksien, solidaarisuuden ja tasa-arvon arvojen kunnioittamisesta. Lisäksi se edistää kokonaisvaltaista ja monimuotoisuuden etuja hyödyntävää lähestymistapaa maahanmuuttoon.

Muutosehdotus 7

7 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Voidakseen saada EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman kolmannen maan kansalaisen on esitettävä hakemus sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa hän asuu. Hakemukseen on liitettävä kansallisessa lainsäädännössä määritellyt asiakirjat, jotka osoittavat, että hakija täyttää 4 ja 5 artiklassa luetellut edellytykset, sekä tarvittaessa voimassa oleva matkustusasiakirja tai sen oikeaksi todistettu jäljennös. | 1.   Voidakseen saada EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman kolmannen maan kansalaisen on esitettävä hakemus sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa hän asuu. Hakemukseen on liitettävä kansallisessa lainsäädännössä määritellyt asiakirjat, jotka osoittavat, että hakija täyttää 4 ja 5 artiklassa luetellut edellytykset, sekä tarvittaessa voimassa oleva matkustusasiakirja tai sen oikeaksi todistettu jäljennös.
  Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset informoivat kolmannen maan kansalaista hakemusmenettelystä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hän on täyttänyt vaatimuksen laillisesta ja yhtäjaksoisesta oleskelusta jäsenvaltion alueella. |
| 2.   Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ilmoittavat hakijalle kirjallisesti tekemästään päätöksestä mahdollisimman pian ja kuitenkin viimeistään kuuden kuukauden kuluttua täydellisen hakemuksen jättämisestä. Päätös on annettava asianomaiselle kolmannen maan kansalaiselle tiedoksi kansallisessa lainsäädännössä määrättyjen tiedoksiantomenettelyjen mukaisesti. | 2.   Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ilmoittavat hakijalle kirjallisesti tekemästään päätöksestä mahdollisimman pian ja kuitenkin viimeistään kuuden kuukauden kuluttua täydellisen hakemuksen jättämisestä. Päätös on annettava asianomaiselle kolmannen maan kansalaiselle tiedoksi kansallisessa lainsäädännössä määrättyjen tiedoksiantomenettelyjen mukaisesti. |
| Jos hakemuksen liitteenä toimitetut asiakirjat tai esitetyt tiedot ovat riittämättömät tai puutteelliset, toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava hakijalle, mitä lisäasiakirjoja tai -tietoja vaaditaan, ja asetettava niiden esittämistä tai toimittamista varten kohtuullinen määräaika. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisäasiakirjat tai -tiedot. Jos vaadittuja lisäasiakirjoja tai -tietoja ei ole toimitettu kyseisessä määräajassa, hakemus voidaan hylätä. | Jos hakemuksen liitteenä toimitetut asiakirjat tai esitetyt tiedot ovat riittämättömät tai puutteelliset, toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava hakijalle, mitä lisäasiakirjoja tai -tietoja vaaditaan, ja asetettava niiden esittämistä tai toimittamista varten kohtuullinen määräaika. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisäasiakirjat tai -tiedot. Jos vaadittuja lisäasiakirjoja tai -tietoja ei ole toimitettu kyseisessä määräajassa, hakemus voidaan hylätä. |
| Asianomaiselle henkilölle tiedotetaan tämän direktiivin perusteella hänelle kuuluvista oikeuksista ja velvoitteista. | Asianomaiselle henkilölle tiedotetaan tämän direktiivin perusteella hänelle kuuluvista oikeuksista ja velvoitteista. |
| Jos päätöstä ei ole tehty tässä säännöksessä tarkoitetussa määräajassa, siitä aiheutuvat seuraukset määräytyvät asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. | Jos päätöstä ei ole tehty tässä säännöksessä tarkoitetussa määräajassa, siitä aiheutuvat seuraukset määräytyvät asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |
| 3.   Jos 4 ja 5 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät eikä henkilö muodosta 6 artiklassa tarkoitettua uhkaa, jäsenvaltion on myönnettävä kyseiselle kolmannen maan kansalaiselle EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema. | 3.   Jos 4 ja 5 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät eikä henkilö muodosta 6 artiklassa tarkoitettua uhkaa, jäsenvaltion on myönnettävä kyseiselle kolmannen maan kansalaiselle EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema. |
| 4.   Jos pitkäaikaista EU-oleskelulupaa koskeva hakemus koskee kolmannen maan kansalaista, jolla on saman jäsenvaltion 14 artiklan mukaisesti myöntämä kansallinen oleskelulupa, kyseinen jäsenvaltio ei saa vaatia hakijaa esittämään todisteita 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttymisestä, jos näiden edellytysten täyttyminen on jo tarkistettu kansallista oleskelulupaa koskevan hakemuksen yhteydessä. | 4.   Jos pitkäaikaista EU-oleskelulupaa koskeva hakemus koskee kolmannen maan kansalaista, jolla on saman jäsenvaltion 14 artiklan mukaisesti myöntämä kansallinen oleskelulupa, kyseinen jäsenvaltio ei saa vaatia hakijaa esittämään todisteita 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttymisestä, jos näiden edellytysten täyttyminen on jo tarkistettu kansallista oleskelulupaa koskevan hakemuksen yhteydessä. |
| | 5.
     
  Pitkäaikaista oleskelulupaa koskevan hakemuksen hylkäämisestä tehtävässä päätöksessä on otettava huomioon tapauksen olosuhteet ja noudatettava suhteellisuusperiaatetta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Voidakseen saada EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman kolmannen maan kansalaisen on esitettävä hakemus sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa hän asuu. Hakemukseen on liitettävä kansallisessa lainsäädännössä määritellyt asiakirjat, jotka osoittavat, että hakija täyttää 4 ja 5 artiklassa luetellut edellytykset, sekä tarvittaessa voimassa oleva matkustusasiakirja tai sen oikeaksi todistettu jäljennös.

1.   Voidakseen saada EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman kolmannen maan kansalaisen on esitettävä hakemus sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa hän asuu. Hakemukseen on liitettävä kansallisessa lainsäädännössä määritellyt asiakirjat, jotka osoittavat, että hakija täyttää 4 ja 5 artiklassa luetellut edellytykset, sekä tarvittaessa voimassa oleva matkustusasiakirja tai sen oikeaksi todistettu jäljennös.
  Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset informoivat kolmannen maan kansalaista hakemusmenettelystä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hän on täyttänyt vaatimuksen laillisesta ja yhtäjaksoisesta oleskelusta jäsenvaltion alueella.

2.   Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ilmoittavat hakijalle kirjallisesti tekemästään päätöksestä mahdollisimman pian ja kuitenkin viimeistään kuuden kuukauden kuluttua täydellisen hakemuksen jättämisestä. Päätös on annettava asianomaiselle kolmannen maan kansalaiselle tiedoksi kansallisessa lainsäädännössä määrättyjen tiedoksiantomenettelyjen mukaisesti.

2.   Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ilmoittavat hakijalle kirjallisesti tekemästään päätöksestä mahdollisimman pian ja kuitenkin viimeistään kuuden kuukauden kuluttua täydellisen hakemuksen jättämisestä. Päätös on annettava asianomaiselle kolmannen maan kansalaiselle tiedoksi kansallisessa lainsäädännössä määrättyjen tiedoksiantomenettelyjen mukaisesti.

Jos hakemuksen liitteenä toimitetut asiakirjat tai esitetyt tiedot ovat riittämättömät tai puutteelliset, toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava hakijalle, mitä lisäasiakirjoja tai -tietoja vaaditaan, ja asetettava niiden esittämistä tai toimittamista varten kohtuullinen määräaika. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisäasiakirjat tai -tiedot. Jos vaadittuja lisäasiakirjoja tai -tietoja ei ole toimitettu kyseisessä määräajassa, hakemus voidaan hylätä.

Jos hakemuksen liitteenä toimitetut asiakirjat tai esitetyt tiedot ovat riittämättömät tai puutteelliset, toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava hakijalle, mitä lisäasiakirjoja tai -tietoja vaaditaan, ja asetettava niiden esittämistä tai toimittamista varten kohtuullinen määräaika. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisäasiakirjat tai -tiedot. Jos vaadittuja lisäasiakirjoja tai -tietoja ei ole toimitettu kyseisessä määräajassa, hakemus voidaan hylätä.

Asianomaiselle henkilölle tiedotetaan tämän direktiivin perusteella hänelle kuuluvista oikeuksista ja velvoitteista.

Asianomaiselle henkilölle tiedotetaan tämän direktiivin perusteella hänelle kuuluvista oikeuksista ja velvoitteista.

Jos päätöstä ei ole tehty tässä säännöksessä tarkoitetussa määräajassa, siitä aiheutuvat seuraukset määräytyvät asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Jos päätöstä ei ole tehty tässä säännöksessä tarkoitetussa määräajassa, siitä aiheutuvat seuraukset määräytyvät asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

3.   Jos 4 ja 5 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät eikä henkilö muodosta 6 artiklassa tarkoitettua uhkaa, jäsenvaltion on myönnettävä kyseiselle kolmannen maan kansalaiselle EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema.

3.   Jos 4 ja 5 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät eikä henkilö muodosta 6 artiklassa tarkoitettua uhkaa, jäsenvaltion on myönnettävä kyseiselle kolmannen maan kansalaiselle EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema.

4.   Jos pitkäaikaista EU-oleskelulupaa koskeva hakemus koskee kolmannen maan kansalaista, jolla on saman jäsenvaltion 14 artiklan mukaisesti myöntämä kansallinen oleskelulupa, kyseinen jäsenvaltio ei saa vaatia hakijaa esittämään todisteita 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttymisestä, jos näiden edellytysten täyttyminen on jo tarkistettu kansallista oleskelulupaa koskevan hakemuksen yhteydessä.

4.   Jos pitkäaikaista EU-oleskelulupaa koskeva hakemus koskee kolmannen maan kansalaista, jolla on saman jäsenvaltion 14 artiklan mukaisesti myöntämä kansallinen oleskelulupa, kyseinen jäsenvaltio ei saa vaatia hakijaa esittämään todisteita 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttymisestä, jos näiden edellytysten täyttyminen on jo tarkistettu kansallista oleskelulupaa koskevan hakemuksen yhteydessä.

5.
     
  Pitkäaikaista oleskelulupaa koskevan hakemuksen hylkäämisestä tehtävässä päätöksessä on otettava huomioon tapauksen olosuhteet ja noudatettava suhteellisuusperiaatetta.

Perustelu

Perustelu

Toimivaltaisten viranomaisten on tärkeää informoida henkilöitä, jotka voivat hakea pitkäaikaista oleskelulupaa, asianmukaisesti tällaisesta mahdollisuudesta, sillä oleskeluluvan hakijoille tiedottamisessa on vakavia puutteita, mikä aiheuttaa hakijoiden keskuudessa hämmennystä, väärinkäsityksiä ja vääriä toiveita ja johtaa myös hallinnollisen menettelyn ylikuormittumiseen ja viivästyksiin. Lisäksi ehdotetaan, että direktiivin 7 artiklaan lisätään uudelleenlaaditun sinistä korttia koskevan direktiivin 7 artiklan 3 kohtaan perustuva uusi 5 kohta, jotta varmistettaisiin, että maahanmuuttoviranomaiset toimivat oikeasuhteisesti ja ottavat huomioon tapauksen olosuhteet.

Muutosehdotus 8

Muutosehdotus 8

9 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EU:n alueella pitkään oleskelleet henkilöt eivät ole oikeutettuja säilyttämään EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asemaa seuraavissa tapauksissa: | EU:n alueella pitkään oleskelleet henkilöt eivät ole oikeutettuja säilyttämään EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asemaa seuraavissa tapauksissa: |
| a) | todetaan, että EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema on hankittu vilpillisesti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EU:n alueella pitkään oleskelleet henkilöt eivät ole oikeutettuja säilyttämään EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asemaa seuraavissa tapauksissa:

EU:n alueella pitkään oleskelleet henkilöt eivät ole oikeutettuja säilyttämään EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asemaa seuraavissa tapauksissa:

a)

todetaan, että EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema on hankittu vilpillisesti;

| a) | todetaan, että EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema on hankittu vilpillisesti; |
| --- | --- |

a)

todetaan, että EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema on hankittu vilpillisesti;

| b) | annetaan laillisen oleskelun lopettamista koskeva päätös 13 artiklassa säädetyin edellytyksin; |
| --- | --- |

b)

annetaan laillisen oleskelun lopettamista koskeva päätös 13 artiklassa säädetyin edellytyksin;

| b) | annetaan laillisen oleskelun lopettamista koskeva päätös 13 artiklassa säädetyin edellytyksin; |
| --- | --- |

b)

annetaan laillisen oleskelun lopettamista koskeva päätös 13 artiklassa säädetyin edellytyksin;

| c) | henkilö on poissa unionin alueelta 24 kuukautta yhtäjaksoisesti. |
| --- | --- |

c)

henkilö on poissa unionin alueelta 24 kuukautta yhtäjaksoisesti.

| c) | henkilö on poissa unionin alueelta
  yli
  24 kuukautta yhtäjaksoisesti. |
| --- | --- |

c)

henkilö on poissa unionin alueelta
  yli
  24 kuukautta yhtäjaksoisesti.

yli

Perustelu

Perustelu

Sana ”yli” ehdotetaan lisättäväksi, jotta teksti vastaisi sitä, mitä direktiivissä todetaan jäljempänä.

Muutosehdotus 9

Muutosehdotus 9

14 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Pysyvät tai rajoittamattoman ajan voimassa olevat kansalliset oleskeluluvat | Pysyvät tai rajoittamattoman ajan voimassa olevat kansalliset oleskeluluvat |
| Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen myöntää muita pysyviä tai rajoittamattoman ajan voimassa olevia oleskelulupia kuin tämän direktiivin mukaisesti myönnetyt pitkäaikaiset EU-oleskeluluvat. Tällaiset oleskeluluvat eivät anna haltijalleen tämän direktiivin III luvun mukaista oikeutta oleskella toisissa jäsenvaltioissa. | Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen myöntää muita pysyviä tai rajoittamattoman ajan voimassa olevia oleskelulupia kuin tämän direktiivin mukaisesti myönnetyt pitkäaikaiset EU-oleskeluluvat. Tällaiset oleskeluluvat eivät anna haltijalleen tämän direktiivin III luvun mukaista oikeutta oleskella toisissa jäsenvaltioissa.
  Pysyviä kansallisia oleskelulupia myöntävien jäsenvaltioiden on annettava kolmansien maiden kansalaisille, joille ne ovat myöntäneet EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman, samat oikeudet ja edut kuin niiden kansallisissa järjestelmissä, jos tällaisten kansallisten järjestelmien mukaiset oikeudet ja edut ovat suotuisammat. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Pysyvät tai rajoittamattoman ajan voimassa olevat kansalliset oleskeluluvat

Pysyvät tai rajoittamattoman ajan voimassa olevat kansalliset oleskeluluvat

Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen myöntää muita pysyviä tai rajoittamattoman ajan voimassa olevia oleskelulupia kuin tämän direktiivin mukaisesti myönnetyt pitkäaikaiset EU-oleskeluluvat. Tällaiset oleskeluluvat eivät anna haltijalleen tämän direktiivin III luvun mukaista oikeutta oleskella toisissa jäsenvaltioissa.

Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen myöntää muita pysyviä tai rajoittamattoman ajan voimassa olevia oleskelulupia kuin tämän direktiivin mukaisesti myönnetyt pitkäaikaiset EU-oleskeluluvat. Tällaiset oleskeluluvat eivät anna haltijalleen tämän direktiivin III luvun mukaista oikeutta oleskella toisissa jäsenvaltioissa.
  Pysyviä kansallisia oleskelulupia myöntävien jäsenvaltioiden on annettava kolmansien maiden kansalaisille, joille ne ovat myöntäneet EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman, samat oikeudet ja edut kuin niiden kansallisissa järjestelmissä, jos tällaisten kansallisten järjestelmien mukaiset oikeudet ja edut ovat suotuisammat.

Pysyviä kansallisia oleskelulupia myöntävien jäsenvaltioiden on annettava kolmansien maiden kansalaisille, joille ne ovat myöntäneet EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman, samat oikeudet ja edut kuin niiden kansallisissa järjestelmissä, jos tällaisten kansallisten järjestelmien mukaiset oikeudet ja edut ovat suotuisammat.

Perustelu

Perustelu

Jotta pitkäaikaisen EU-oleskeluluvan ja pysyvän kansallisen oleskeluluvan tarjoamat edellytykset olisivat tasapuoliset, jäsenvaltioiden on myönnettävä kolmansien maiden kansalaisille, joilla on EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema, samat oikeudet ja edut kuin kansallisen statuksen yhteydessä. Ehdotettu muutos vastaa kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa osaamistasoa vaativaa työtä varten sekä neuvoston direktiivin 2009/50/EY kumoamisesta 20 päivänä lokakuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/1883 (uudelleenlaadittu) (EUVL L 382, 28.10.2021, s. 1) sinistä korttia koskevaa 11 artiklan 6 kohdassa olevaa lauseketta.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

21 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toisen jäsenvaltion on myönnettävä EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön perheenjäsenille oleskelulupa, joka voidaan uusia ja joka on voimassa yhtä kauan kuin EU:n alueella pitkään oleskelleelle henkilölle myönnetty oleskelulupa. | Toisen jäsenvaltion on myönnettävä EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön perheenjäsenille oleskelulupa, joka voidaan uusia ja joka on voimassa yhtä kauan kuin EU:n alueella pitkään oleskelleelle henkilölle myönnetty oleskelulupa.
  Oleskelulupa myönnetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1030/2002 säädettyjen sääntöjen ja vakiomallin mukaisesti. Jäsenvaltioiden on lisättävä kohtaan ”Huomautuksia” teksti ”haltijalla on samat III luvun mukaiset oikeudet kuin EU:n alueella pitkään oleskelleella henkilöllä”. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toisen jäsenvaltion on myönnettävä EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön perheenjäsenille oleskelulupa, joka voidaan uusia ja joka on voimassa yhtä kauan kuin EU:n alueella pitkään oleskelleelle henkilölle myönnetty oleskelulupa.

Toisen jäsenvaltion on myönnettävä EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön perheenjäsenille oleskelulupa, joka voidaan uusia ja joka on voimassa yhtä kauan kuin EU:n alueella pitkään oleskelleelle henkilölle myönnetty oleskelulupa.
  Oleskelulupa myönnetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1030/2002 säädettyjen sääntöjen ja vakiomallin mukaisesti. Jäsenvaltioiden on lisättävä kohtaan ”Huomautuksia” teksti ”haltijalla on samat III luvun mukaiset oikeudet kuin EU:n alueella pitkään oleskelleella henkilöllä”.

Oleskelulupa myönnetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1030/2002 säädettyjen sääntöjen ja vakiomallin mukaisesti. Jäsenvaltioiden on lisättävä kohtaan ”Huomautuksia” teksti ”haltijalla on samat III luvun mukaiset oikeudet kuin EU:n alueella pitkään oleskelleella henkilöllä”.

Perustelu

Perustelu

Oleskeluluvassa olisi mainittava erikseen, että se on myönnetty toisessa jäsenvaltiossa pitkään oleskelleelle henkilölle, sillä viranomaiset, yksityiset organisaatiot ja muut henkilöt eivät voi muuten tietää, että kolmansien maiden kansalaisilla on EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asema ja siihen liittyvät oikeudet, kuten oikeus yhdenvertaiseen kohteluun.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

24 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toisessa jäsenvaltiossa myönnetty kohtelu | Toisessa jäsenvaltiossa myönnetty kohtelu |
| 1.   Kun EU:n alueella pitkään oleskellut henkilö ja hänen perheenjäsenensä saavat 21 artiklassa säädetyn oleskeluluvan toisessa jäsenvaltiossa, heitä kohdellaan kyseisessä jäsenvaltiossa yhdenvertaisesti 12 artiklassa tarkoitetuilla aloilla ja 12 artiklassa tarkoitetuin ehdoin. | 1.   Kun EU:n alueella pitkään oleskellut henkilö ja hänen perheenjäsenensä saavat 21 artiklassa säädetyn oleskeluluvan toisessa jäsenvaltiossa, heitä kohdellaan kyseisessä jäsenvaltiossa yhdenvertaisesti 12 artiklassa tarkoitetuilla aloilla ja 12 artiklassa tarkoitetuin ehdoin. |
| 2.   EU:n alueella pitkään oleskelleella henkilöllä ja hänen perheenjäsenillään on pääsy työmarkkinoille 1 kohdan mukaisesti. | 2.   EU:n alueella pitkään oleskelleella henkilöllä ja hänen perheenjäsenillään on pääsy työmarkkinoille 1 kohdan mukaisesti. |
| Jäsenvaltiot voivat säätää, että EU:n alueella pitkään oleskelleet henkilöt ja heidän perheenjäsenensä, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, ilmoittavat toimivaltaisille viranomaisille kaikista työnantajan tai taloudellisen toiminnan muutoksista. Tällainen vaatimus ei vaikuta asianomaisten henkilöiden oikeuteen aloittaa ja harjoittaa uutta toimintaa. | Jäsenvaltiot voivat säätää, että EU:n alueella pitkään oleskelleet henkilöt ja heidän perheenjäsenensä, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, ilmoittavat toimivaltaisille viranomaisille kaikista työnantajan tai taloudellisen toiminnan muutoksista. Tällainen vaatimus ei vaikuta asianomaisten henkilöiden oikeuteen aloittaa ja harjoittaa uutta toimintaa. |
| Jäsenvaltiot voivat päättää kansallisen lainsäädännön mukaisesti edellytyksistä, joilla 16 artiklan 2 kohdan
  b tai
  c alakohdassa tarkoitettu henkilö ja hänen perheenjäsenensä voivat olla palkattuina työntekijöinä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina. | Jäsenvaltiot voivat päättää kansallisen lainsäädännön mukaisesti edellytyksistä, joilla 16 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu henkilö ja hänen perheenjäsenensä voivat olla palkattuina työntekijöinä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina. |
| | 3.
     
  Edellä 16 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuilla henkilöillä on opiskeluun käyttämänsä ajan ulkopuolella oikeus toimia palkattuina työntekijöinä ja mahdollisuus saada lupa harjoittaa taloudellista toimintaa itsenäisinä ammatinharjoittajina asianomaiseen toimintaan kyseisessä jäsenvaltiossa sovellettavien sääntöjen ja edellytysten mukaisesti. Kukin jäsenvaltio vahvistaa tällaisen toiminnan harjoittamiseen sallitun enimmäisajan joko tunteina viikossa taikka päivinä tai kuukausina vuodessa. Enimmäisajan on oltava vähintään 15 tuntia viikossa tai vastaava määrä päiviä tai kuukausia vuodessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toisessa jäsenvaltiossa myönnetty kohtelu

Toisessa jäsenvaltiossa myönnetty kohtelu

1.   Kun EU:n alueella pitkään oleskellut henkilö ja hänen perheenjäsenensä saavat 21 artiklassa säädetyn oleskeluluvan toisessa jäsenvaltiossa, heitä kohdellaan kyseisessä jäsenvaltiossa yhdenvertaisesti 12 artiklassa tarkoitetuilla aloilla ja 12 artiklassa tarkoitetuin ehdoin.

1.   Kun EU:n alueella pitkään oleskellut henkilö ja hänen perheenjäsenensä saavat 21 artiklassa säädetyn oleskeluluvan toisessa jäsenvaltiossa, heitä kohdellaan kyseisessä jäsenvaltiossa yhdenvertaisesti 12 artiklassa tarkoitetuilla aloilla ja 12 artiklassa tarkoitetuin ehdoin.

2.   EU:n alueella pitkään oleskelleella henkilöllä ja hänen perheenjäsenillään on pääsy työmarkkinoille 1 kohdan mukaisesti.

2.   EU:n alueella pitkään oleskelleella henkilöllä ja hänen perheenjäsenillään on pääsy työmarkkinoille 1 kohdan mukaisesti.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että EU:n alueella pitkään oleskelleet henkilöt ja heidän perheenjäsenensä, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, ilmoittavat toimivaltaisille viranomaisille kaikista työnantajan tai taloudellisen toiminnan muutoksista. Tällainen vaatimus ei vaikuta asianomaisten henkilöiden oikeuteen aloittaa ja harjoittaa uutta toimintaa.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että EU:n alueella pitkään oleskelleet henkilöt ja heidän perheenjäsenensä, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, ilmoittavat toimivaltaisille viranomaisille kaikista työnantajan tai taloudellisen toiminnan muutoksista. Tällainen vaatimus ei vaikuta asianomaisten henkilöiden oikeuteen aloittaa ja harjoittaa uutta toimintaa.

Jäsenvaltiot voivat päättää kansallisen lainsäädännön mukaisesti edellytyksistä, joilla 16 artiklan 2 kohdan
  b tai
  c alakohdassa tarkoitettu henkilö ja hänen perheenjäsenensä voivat olla palkattuina työntekijöinä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina.

b tai

Jäsenvaltiot voivat päättää kansallisen lainsäädännön mukaisesti edellytyksistä, joilla 16 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu henkilö ja hänen perheenjäsenensä voivat olla palkattuina työntekijöinä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina.

3.
     
  Edellä 16 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuilla henkilöillä on opiskeluun käyttämänsä ajan ulkopuolella oikeus toimia palkattuina työntekijöinä ja mahdollisuus saada lupa harjoittaa taloudellista toimintaa itsenäisinä ammatinharjoittajina asianomaiseen toimintaan kyseisessä jäsenvaltiossa sovellettavien sääntöjen ja edellytysten mukaisesti. Kukin jäsenvaltio vahvistaa tällaisen toiminnan harjoittamiseen sallitun enimmäisajan joko tunteina viikossa taikka päivinä tai kuukausina vuodessa. Enimmäisajan on oltava vähintään 15 tuntia viikossa tai vastaava määrä päiviä tai kuukausia vuodessa.

Perustelu

Perustelu

Jos direktiivin 24 artiklan 2 kohdan viimeinen virke muotoillaan ehdotuksen mukaisesti, pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen, joka muuttaa toiseen jäsenvaltioon opiskelemaan 16 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, mahdollisuus työskennellä riippuisi täysin asiaa koskevista kansallisista säännöistä. Sille, että vähintään viisi vuotta laillisesti EU:n alueella oleskelleella kolmannen maan kansalaisella pitäisi olla heikommat mahdollisuudet päästä työmarkkinoille kuin opiskelijoita ja tutkijoita koskevan 11 päivänä toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/801 tutkimusta, opiskelua, harjoittelua, vapaaehtoistyötä, oppilasvaihto-ohjelmaa tai koulutushanketta ja au pairina työskentelyä varten tapahtuvan kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä (EUVL L 132, 21.5.2016, s. 21) 24 artiklassa tarkoitetulla kolmannesta maasta tulleella opiskelijalla, ei ole mitään perustetta. Lisätty kohta vastaa kyseisen direktiivin 24 artiklaa.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

27 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tiedonsaanti | Tiedonsaanti |
| 1.   Jäsenvaltioiden on asetettava pitkäaikaisen EU-oleskeluluvan hakijoiden helposti saataville tiedot | 1.   Jäsenvaltioiden on asetettava pitkäaikaisen EU-oleskeluluvan hakijoiden helposti saataville tiedot |
| a) | hakemusta varten tarvittavista asiakirjatodisteista; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tiedonsaanti

Tiedonsaanti

Tiedonsaanti

Tiedonsaanti

1.   Jäsenvaltioiden on asetettava pitkäaikaisen EU-oleskeluluvan hakijoiden helposti saataville tiedot

1.   Jäsenvaltioiden on asetettava pitkäaikaisen EU-oleskeluluvan hakijoiden helposti saataville tiedot

a)

hakemusta varten tarvittavista asiakirjatodisteista;

| a) | hakemusta varten tarvittavista asiakirjatodisteista; |
| --- | --- |

a)

hakemusta varten tarvittavista asiakirjatodisteista;

| b) | kolmansien maiden kansalaisiin ja heidän perheenjäseniinsä sovellettavista aseman saamista ja oleskelua koskevista edellytyksistä, mukaan lukien heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan sekä menettelyyn liittyvistä takeista. |
| --- | --- |

b)

kolmansien maiden kansalaisiin ja heidän perheenjäseniinsä sovellettavista aseman saamista ja oleskelua koskevista edellytyksistä, mukaan lukien heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan sekä menettelyyn liittyvistä takeista.

| b) | kolmansien maiden kansalaisiin ja heidän perheenjäseniinsä sovellettavista aseman saamista ja oleskelua koskevista edellytyksistä, mukaan lukien heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan sekä menettelyyn liittyvistä takeista. |
| --- | --- |

b)

kolmansien maiden kansalaisiin ja heidän perheenjäseniinsä sovellettavista aseman saamista ja oleskelua koskevista edellytyksistä, mukaan lukien heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan sekä menettelyyn liittyvistä takeista.

2.   Jos jäsenvaltiot myöntävät kansallisia oleskelulupia 14 artiklan mukaisesti, niiden on varmistettava, että pitkäaikaista EU-oleskelulupaa koskevat tiedot ovat saatavilla yhtä hyvin kuin tällaisia kansallisia oleskelulupia koskevat tiedot.

2.   Jos jäsenvaltiot myöntävät kansallisia oleskelulupia 14 artiklan mukaisesti, niiden on varmistettava, että pitkäaikaista EU-oleskelulupaa koskevat tiedot ovat saatavilla yhtä hyvin kuin tällaisia kansallisia oleskelulupia koskevat tiedot.

3.
     
  Kun kolmannen maan kansalainen on oleskellut jäsenvaltion alueella laillisesti ja yhtäjaksoisesti viiden vuoden ajan, kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava kolmannen maan kansalaiselle, että tämä aikajakso on kulunut ja että hän voi hakea 7 artiklassa tarkoitettua asemaa, jos 3, 4 ja 5 artiklassa tai 26 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

Perustelu

Perustelu

Mahdollisuutta hakea EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön asemaa ei ole tähän mennessä käytetty riittävästi, mikä johtuu osittain siitä, että asemaan liittyviä oikeuksia ja etuja ei tunneta riittävän hyvin eikä niistä ole tarpeeksi tietoa. Olisikin suositeltavaa ilmoittaa jäsenvaltiossa laillisesti oleskelleille kolmansien maiden kansalaisille, että heillä saattaa olla oikeus kyseiseen asemaan ja millä tavoin he voivat hakea tällaista asemaa.

Euroopan parlamentin ja neuvoston ehdotus direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista

Euroopan parlamentin ja neuvoston ehdotus direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista

COM(2022) 655

COM(2022) 655

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Olisi annettava säännöt yhdistelmälupaa koskevien hakemusten tutkintamenettelyä varten. Tämän menettelyn olisi oltava tehokas ja helposti toteutettava
  jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten tavanomainen työtaakka huomioon ottaen
  , ja sen olisi oltava myös avoin ja oikeudenmukainen asianmukaisen oikeusvarmuuden tarjoamiseksi kyseessä oleville henkilöille. | Olisi annettava säännöt yhdistelmälupaa koskevien hakemusten tutkintamenettelyä varten. Tämän menettelyn olisi oltava tehokas ja helposti toteutettava, ja sen olisi oltava myös avoin ja oikeudenmukainen asianmukaisen oikeusvarmuuden
  ja nopean käsittelyn
  tarjoamiseksi kyseessä oleville henkilöille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Olisi annettava säännöt yhdistelmälupaa koskevien hakemusten tutkintamenettelyä varten. Tämän menettelyn olisi oltava tehokas ja helposti toteutettava
  jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten tavanomainen työtaakka huomioon ottaen
  , ja sen olisi oltava myös avoin ja oikeudenmukainen asianmukaisen oikeusvarmuuden tarjoamiseksi kyseessä oleville henkilöille.

jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten tavanomainen työtaakka huomioon ottaen

Olisi annettava säännöt yhdistelmälupaa koskevien hakemusten tutkintamenettelyä varten. Tämän menettelyn olisi oltava tehokas ja helposti toteutettava, ja sen olisi oltava myös avoin ja oikeudenmukainen asianmukaisen oikeusvarmuuden
  ja nopean käsittelyn
  tarjoamiseksi kyseessä oleville henkilöille.

ja nopean käsittelyn

Perustelu

Perustelu

Kun otetaan erityisesti huomioon, että muuttoliikkeet kasvavat nykymaailmassa jatkuvasti, yhdistelmälupahakemusten tutkintamenettelyä, jota varten tarvittaisiin omat resurssinsa, ei ole asianmukaista asettaa alisteiseen asemaan muun käytännön työn suhteen.

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tämän direktiivin säännökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden toimivaltaan säännellä maahanpääsyä, mukaan lukien maahan työntekoa varten päästettävien kolmansien maiden kansalaisten lukumäärää. | Tämän direktiivin säännökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden toimivaltaan säännellä maahanpääsyä, mukaan lukien maahan työntekoa varten päästettävien kolmansien maiden kansalaisten lukumäärää.
  Jäsenvaltioita kannustetaan kuulemaan asianomaisia paikallis- ja alueviranomaisia ja paikallistoimijoita, kun ne vahvistavat maahan päästettävien henkilöiden määriä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tämän direktiivin säännökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden toimivaltaan säännellä maahanpääsyä, mukaan lukien maahan työntekoa varten päästettävien kolmansien maiden kansalaisten lukumäärää.

Tämän direktiivin säännökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden toimivaltaan säännellä maahanpääsyä, mukaan lukien maahan työntekoa varten päästettävien kolmansien maiden kansalaisten lukumäärää.
  Jäsenvaltioita kannustetaan kuulemaan asianomaisia paikallis- ja alueviranomaisia ja paikallistoimijoita, kun ne vahvistavat maahan päästettävien henkilöiden määriä.

Jäsenvaltioita kannustetaan kuulemaan asianomaisia paikallis- ja alueviranomaisia ja paikallistoimijoita, kun ne vahvistavat maahan päästettävien henkilöiden määriä.

Perustelu

Perustelu

Vaikka maahanpääsykiintiöt kuuluvat kansalliseen toimivaltaan, jäsenvaltion työmarkkinatilanne voi vaihdella huomattavasti alueittain eivätkä kansalliset keskiarvotiedot välttämättä anna tarkkaa kuvaa työvoimatarpeista. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi sen vuoksi voitava tuoda esiin omat vaatimuksensa, jotta ne voidaan ottaa huomioon kansallisessa maahan päästettävien henkilöiden määrässä. Sellaiset paikalliset sidosryhmät kuin paikalliset ja alueelliset järjestöt, maahanmuuttajien kotouttamisen ja pakolaisten vastaanoton parissa työskentelevät valtioista riippumattomat organisaatiot, pakolaisneuvostot jne. voivat niin ikään antaa tarkkoja arvioita maahan tulleiden kolmannen maan kansalaisten määristä.

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tämän direktiivin mukainen toimivaltaisen viranomaisen nimeäminen ei saisi rajoittaa muiden viranomaisten ja soveltuvin osin työmarkkinaosapuolten tehtäviä ja vastuuta hakemuksen tutkimisen ja hakemuksen johdosta tehtävän päätöksen osalta. | Tämän direktiivin mukainen toimivaltaisen viranomaisen nimeäminen ei saisi rajoittaa muiden viranomaisten
  , myöskään paikallis- ja alueviranomaisten,
  ja soveltuvin osin työmarkkinaosapuolten tehtäviä ja vastuuta hakemuksen tutkimisen ja hakemuksen johdosta tehtävän päätöksen osalta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tämän direktiivin mukainen toimivaltaisen viranomaisen nimeäminen ei saisi rajoittaa muiden viranomaisten ja soveltuvin osin työmarkkinaosapuolten tehtäviä ja vastuuta hakemuksen tutkimisen ja hakemuksen johdosta tehtävän päätöksen osalta.

Tämän direktiivin mukainen toimivaltaisen viranomaisen nimeäminen ei saisi rajoittaa muiden viranomaisten
  , myöskään paikallis- ja alueviranomaisten,
  ja soveltuvin osin työmarkkinaosapuolten tehtäviä ja vastuuta hakemuksen tutkimisen ja hakemuksen johdosta tehtävän päätöksen osalta.

, myöskään paikallis- ja alueviranomaisten,

Perustelu

Perustelu

Muutosehdotuksen tarkoituksena on varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaiset säilyttävät tehtävänsä ja vastuunsa.

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ammattipätevyyden tunnustamisen vaatiman ajan ei kuitenkaan tulisi sisältyä hakemuksen johdosta tehtävälle päätökselle asetettuun määräaikaan
  . Tämä direktiivi ei
  saisi rajoittaa tutkintotodistusten tunnustamista koskevien kansallisten menettelyjen soveltamista. | Ammattipätevyyden
  ja tutkintojen
  tunnustamisen vaatiman ajan ei kuitenkaan tulisi sisältyä hakemuksen johdosta tehtävälle päätökselle asetettuun määräaikaan
  , eikä tämä määräaika
  saisi rajoittaa tutkintotodistusten tunnustamista koskevien kansallisten
  tai alueellisten
  menettelyjen soveltamista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ammattipätevyyden tunnustamisen vaatiman ajan ei kuitenkaan tulisi sisältyä hakemuksen johdosta tehtävälle päätökselle asetettuun määräaikaan
  . Tämä direktiivi ei
  saisi rajoittaa tutkintotodistusten tunnustamista koskevien kansallisten menettelyjen soveltamista.

. Tämä direktiivi ei

Ammattipätevyyden
  ja tutkintojen
  tunnustamisen vaatiman ajan ei kuitenkaan tulisi sisältyä hakemuksen johdosta tehtävälle päätökselle asetettuun määräaikaan
  , eikä tämä määräaika
  saisi rajoittaa tutkintotodistusten tunnustamista koskevien kansallisten
  tai alueellisten
  menettelyjen soveltamista.

ja tutkintojen

, eikä tämä määräaika

tai alueellisten

Perustelu

Perustelu

Pätevyyden tunnustamisesta vastaavat eri viranomaiset, ja se voi hidastaa yhdistelmälupahakemuksen käsittelyä. Eräissä jäsenvaltioissa monia ammatteja hallinnoidaan aluetasolla. Jotta nämä pätevyydet voidaan tunnustaa, alueiden on pantava täytäntöön säännöksiä.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tämän direktiivin asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että työnantajien seurantaa varten on käytössä asianmukaisia mekanismeja ja että tarvittaessa niiden alueella tehdään tehokkaita ja riittäviä tarkastuksia. Tarkastettavat työnantajat olisi valittava ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorittaman riskinarvioinnin perusteella ottaen huomioon muun muassa yrityksen toimiala ja mahdolliset aiemmat säännösten rikkomiset. | Tämän direktiivin asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi huolehdittava
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  siitä, että työnantajien seurantaa varten on käytössä asianmukaisia mekanismeja ja että tarvittaessa niiden alueella tehdään tehokkaita ja riittäviä tarkastuksia. Tarkastettavat työnantajat olisi valittava ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorittaman riskinarvioinnin perusteella ottaen huomioon muun muassa yrityksen toimiala ja mahdolliset aiemmat säännösten rikkomiset. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tämän direktiivin asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että työnantajien seurantaa varten on käytössä asianmukaisia mekanismeja ja että tarvittaessa niiden alueella tehdään tehokkaita ja riittäviä tarkastuksia. Tarkastettavat työnantajat olisi valittava ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorittaman riskinarvioinnin perusteella ottaen huomioon muun muassa yrityksen toimiala ja mahdolliset aiemmat säännösten rikkomiset.

Tämän direktiivin asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi huolehdittava
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  siitä, että työnantajien seurantaa varten on käytössä asianmukaisia mekanismeja ja että tarvittaessa niiden alueella tehdään tehokkaita ja riittäviä tarkastuksia. Tarkastettavat työnantajat olisi valittava ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorittaman riskinarvioinnin perusteella ottaen huomioon muun muassa yrityksen toimiala ja mahdolliset aiemmat säännösten rikkomiset.

yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa

Perustelu

Perustelu

Mahdollisuus ottaa paikallis- ja alueviranomaisetkin mukaan seurantaan merkitsee sitä, että myös paikalliset ja alueelliset poliisivoimat voivat osallistua työntekijöiden suojeluun ja siten työpaikkojen valvontaan.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

5 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toimivaltainen viranomainen | Toimivaltainen viranomainen |
| 1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä viranomainen, jolla on toimivalta ottaa hakemus vastaan ja myöntää yhdistelmälupa. | 1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä viranomainen, jolla on toimivalta ottaa hakemus vastaan ja myöntää yhdistelmälupa. |
| 2.   Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä täydellisen hakemuksen johdosta päätös mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään neljän kuukauden kuluessa hakemuksen tekemisestä. | 2.   Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä täydellisen hakemuksen johdosta päätös mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään neljän kuukauden kuluessa hakemuksen tekemisestä. |
| Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun määräaikaan on sisällytettävä työmarkkinatilanteen tarkistaminen ja 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu viisumin myöntäminen. Määräaikaa voidaan pidentää poikkeuksellisissa olosuhteissa, jotka liittyvät hakemuksen tutkinnan monimutkaisuuteen. | Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun määräaikaan on sisällytettävä työmarkkinatilanteen tarkistaminen ja 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu viisumin myöntäminen. Määräaikaa voidaan pidentää poikkeuksellisissa olosuhteissa, jotka liittyvät hakemuksen tutkinnan monimutkaisuuteen
  , tai lyhentää vakavissa poliittisissa, yhteiskunnallisissa tai luonnonkatastrofista johtuvissa tilanteissa edellyttäen, että vaatimuksia tarkistetaan myöhemmin
  . |
| Jos päätöstä ei ole tehty tässä kohdassa säädetyssä määräajassa, tästä aiheutuvat oikeudelliset seuraukset määräytyvät kansallisen oikeuden mukaisesti. | Jos päätöstä ei ole tehty tässä kohdassa säädetyssä määräajassa, tästä aiheutuvat oikeudelliset seuraukset määräytyvät kansallisen oikeuden mukaisesti. |
| 3.   Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava päätöksestä hakijalle kirjallisesti asianomaisessa kansallisessa oikeudessa säädettyjen ilmoitusmenettelyjen mukaisesti. | 3.   Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava päätöksestä hakijalle kirjallisesti asianomaisessa kansallisessa oikeudessa säädettyjen ilmoitusmenettelyjen mukaisesti. |
| 4.   Jos hakemuksen tueksi esitetyt tiedot tai asiakirjat ovat kansallisessa oikeudessa tarkemmin säädettyjen perusteiden mukaan puutteelliset, toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava hakijalle kirjallisesti, mitä lisätietoja tai asiakirjoja tarvitaan, ja sen on asetettava kohtuullinen määräaika niiden toimittamiselle. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes toimivaltainen viranomainen tai muut asiaankuuluvat viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisätiedot. Jos lisätietoja tai -asiakirjoja ei ole toimitettu asetetussa määräajassa, toimivaltainen viranomainen voi hylätä hakemuksen. | 4.   Jos hakemuksen tueksi esitetyt tiedot tai asiakirjat ovat kansallisessa oikeudessa tarkemmin säädettyjen perusteiden mukaan puutteelliset, toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava hakijalle kirjallisesti, mitä lisätietoja tai asiakirjoja tarvitaan, ja sen on asetettava kohtuullinen määräaika niiden toimittamiselle. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes toimivaltainen viranomainen tai muut asiaankuuluvat viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisätiedot. Jos lisätietoja tai -asiakirjoja ei ole toimitettu asetetussa määräajassa, toimivaltainen viranomainen voi hylätä hakemuksen. |
| | 5.
     
  Työmarkkinatilanteen tarkistaminen voidaan jättää tekemättä tai sitä voidaan nopeuttaa, jos työnantaja sijaitsee alueella tai kaupungissa, joka on ilmoittanut jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle työvoimapulasta, jota ei pystytä poistamaan kotimaisella työvoimalla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toimivaltainen viranomainen

Toimivaltainen viranomainen

1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä viranomainen, jolla on toimivalta ottaa hakemus vastaan ja myöntää yhdistelmälupa.

1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä viranomainen, jolla on toimivalta ottaa hakemus vastaan ja myöntää yhdistelmälupa.

2.   Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä täydellisen hakemuksen johdosta päätös mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään neljän kuukauden kuluessa hakemuksen tekemisestä.

2.   Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä täydellisen hakemuksen johdosta päätös mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään neljän kuukauden kuluessa hakemuksen tekemisestä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun määräaikaan on sisällytettävä työmarkkinatilanteen tarkistaminen ja 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu viisumin myöntäminen. Määräaikaa voidaan pidentää poikkeuksellisissa olosuhteissa, jotka liittyvät hakemuksen tutkinnan monimutkaisuuteen.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun määräaikaan on sisällytettävä työmarkkinatilanteen tarkistaminen ja 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu viisumin myöntäminen. Määräaikaa voidaan pidentää poikkeuksellisissa olosuhteissa, jotka liittyvät hakemuksen tutkinnan monimutkaisuuteen
  , tai lyhentää vakavissa poliittisissa, yhteiskunnallisissa tai luonnonkatastrofista johtuvissa tilanteissa edellyttäen, että vaatimuksia tarkistetaan myöhemmin
  .

, tai lyhentää vakavissa poliittisissa, yhteiskunnallisissa tai luonnonkatastrofista johtuvissa tilanteissa edellyttäen, että vaatimuksia tarkistetaan myöhemmin

Jos päätöstä ei ole tehty tässä kohdassa säädetyssä määräajassa, tästä aiheutuvat oikeudelliset seuraukset määräytyvät kansallisen oikeuden mukaisesti.

Jos päätöstä ei ole tehty tässä kohdassa säädetyssä määräajassa, tästä aiheutuvat oikeudelliset seuraukset määräytyvät kansallisen oikeuden mukaisesti.

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava päätöksestä hakijalle kirjallisesti asianomaisessa kansallisessa oikeudessa säädettyjen ilmoitusmenettelyjen mukaisesti.

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava päätöksestä hakijalle kirjallisesti asianomaisessa kansallisessa oikeudessa säädettyjen ilmoitusmenettelyjen mukaisesti.

4.   Jos hakemuksen tueksi esitetyt tiedot tai asiakirjat ovat kansallisessa oikeudessa tarkemmin säädettyjen perusteiden mukaan puutteelliset, toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava hakijalle kirjallisesti, mitä lisätietoja tai asiakirjoja tarvitaan, ja sen on asetettava kohtuullinen määräaika niiden toimittamiselle. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes toimivaltainen viranomainen tai muut asiaankuuluvat viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisätiedot. Jos lisätietoja tai -asiakirjoja ei ole toimitettu asetetussa määräajassa, toimivaltainen viranomainen voi hylätä hakemuksen.

4.   Jos hakemuksen tueksi esitetyt tiedot tai asiakirjat ovat kansallisessa oikeudessa tarkemmin säädettyjen perusteiden mukaan puutteelliset, toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava hakijalle kirjallisesti, mitä lisätietoja tai asiakirjoja tarvitaan, ja sen on asetettava kohtuullinen määräaika niiden toimittamiselle. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes toimivaltainen viranomainen tai muut asiaankuuluvat viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisätiedot. Jos lisätietoja tai -asiakirjoja ei ole toimitettu asetetussa määräajassa, toimivaltainen viranomainen voi hylätä hakemuksen.

5.
     
  Työmarkkinatilanteen tarkistaminen voidaan jättää tekemättä tai sitä voidaan nopeuttaa, jos työnantaja sijaitsee alueella tai kaupungissa, joka on ilmoittanut jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle työvoimapulasta, jota ei pystytä poistamaan kotimaisella työvoimalla.

Perustelu

Perustelu

Ehdotettu muutos mahdollistaisi sellaisten työntekijöiden hakemusten nopeamman käsittelyn, jotka tulevat alueille, joilla pyritään aktiivisesti lievittämään työvoimapulaa ulkomaalaisten työntekijöiden avulla.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA,

| 1. | pitää myönteisenä strategista lähestymistapaa lailliseen muuttoliikkeeseen. |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä strategista lähestymistapaa lailliseen muuttoliikkeeseen.

| 2. | toteaa, että laillisilla muuttajilla on keskeinen rooli Euroopan taloudessa ja yhteiskunnissa ja että asianmukaisten toimintapolitiikkojen käyttöönoton myötä heistä voi tulla myös kehitystä edistävä tekijä. Komitea korostaa, että laillinen muuttoliike on keskeinen kaupunkien kasvun vauhdittaja ja auttaa tekemään kaupungeista paljon monimuotoisempia ja taloudellisesti vireämpiä. Komitea korostaa lisäksi panosta, jonka suurelta osin muuttajista koostuva keskeisten työntekijöiden joukko antoi covid-19-pandemian aikana. Komitea painottaa tarvetta vahvistaa kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhdenvertaista kohtelua erityisesti työolojen ja -ehtojen, yhdistymis- ja liittymisvapauden ja sosiaaliturvaetuuksien osalta sekä tarvetta parantaa naisten oikeuksien suojelua ja sukupuolinäkökulman huomioon ottamista erityisesti aloilla, joilla maahanmuuttajanaiset ovat yliedustettuina, mutta myös suojella vammaisia henkilöitä turvaamalla heidän oikeutensa ja varmistamalla heidän mahdollisuutensa saada hoitoa. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että laillisilla muuttajilla on keskeinen rooli Euroopan taloudessa ja yhteiskunnissa ja että asianmukaisten toimintapolitiikkojen käyttöönoton myötä heistä voi tulla myös kehitystä edistävä tekijä. Komitea korostaa, että laillinen muuttoliike on keskeinen kaupunkien kasvun vauhdittaja ja auttaa tekemään kaupungeista paljon monimuotoisempia ja taloudellisesti vireämpiä. Komitea korostaa lisäksi panosta, jonka suurelta osin muuttajista koostuva keskeisten työntekijöiden joukko antoi covid-19-pandemian aikana. Komitea painottaa tarvetta vahvistaa kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhdenvertaista kohtelua erityisesti työolojen ja -ehtojen, yhdistymis- ja liittymisvapauden ja sosiaaliturvaetuuksien osalta sekä tarvetta parantaa naisten oikeuksien suojelua ja sukupuolinäkökulman huomioon ottamista erityisesti aloilla, joilla maahanmuuttajanaiset ovat yliedustettuina, mutta myös suojella vammaisia henkilöitä turvaamalla heidän oikeutensa ja varmistamalla heidän mahdollisuutensa saada hoitoa.

| 3. | huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on parhaat edellytykset pitää yllä johdonmukaista kokonaiskuvaa paikallisilla työmarkkinoilla kulloinkin vallitsevista ja rakenteellisemmista puutteista sekä markkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista ja että ne olisi siksi otettava mukaan monitasoiseen hallintoon, jonka tavoitteena on houkutella kansainvälisiä osaajia ja saada heidät jäämään unioniin paikallisten työmarkkinoiden tarpeisiin vastaamiseksi. Tätä varten on laajennettava mahdollisuuksia käydä paikallis-, jäsenvaltio- ja EU-tason hallintorakenteet kattavaa monitasoista vuoropuhelua. |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on parhaat edellytykset pitää yllä johdonmukaista kokonaiskuvaa paikallisilla työmarkkinoilla kulloinkin vallitsevista ja rakenteellisemmista puutteista sekä markkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista ja että ne olisi siksi otettava mukaan monitasoiseen hallintoon, jonka tavoitteena on houkutella kansainvälisiä osaajia ja saada heidät jäämään unioniin paikallisten työmarkkinoiden tarpeisiin vastaamiseksi. Tätä varten on laajennettava mahdollisuuksia käydä paikallis-, jäsenvaltio- ja EU-tason hallintorakenteet kattavaa monitasoista vuoropuhelua.

| 4. | korostaa tarvetta käsitellä siirtotyöläisten työllisyyttä kokonaisvaltaisesti, jotta voidaan kattaa maahanmuuttoprosessin kaikki näkökohdat työhönotosta varsinaiseen kotoutumiseen ja viime kädessä vapaaseen liikkuvuuteen EU:n työmarkkinoilla. Samalla komitea painottaa, että on tärkeää sovittaa taloudellisista syistä maahan laillisesti muuttavien määrä yhteen jäsenvaltioiden työmarkkinoiden tarpeiden kanssa. Tähän prosessiin olisi otettava mukaan myös yksityisen sektorin kumppanit ja työnantajat, ja siinä pitäisi ottaa huomioon kaikkien osaamistasojen siirtotyöläiset. |
| --- | --- |

4.

korostaa tarvetta käsitellä siirtotyöläisten työllisyyttä kokonaisvaltaisesti, jotta voidaan kattaa maahanmuuttoprosessin kaikki näkökohdat työhönotosta varsinaiseen kotoutumiseen ja viime kädessä vapaaseen liikkuvuuteen EU:n työmarkkinoilla. Samalla komitea painottaa, että on tärkeää sovittaa taloudellisista syistä maahan laillisesti muuttavien määrä yhteen jäsenvaltioiden työmarkkinoiden tarpeiden kanssa. Tähän prosessiin olisi otettava mukaan myös yksityisen sektorin kumppanit ja työnantajat, ja siinä pitäisi ottaa huomioon kaikkien osaamistasojen siirtotyöläiset.

| 5. | toteaa, että EU:n siirtyminen vihreään ja digitaaliseen talouteen edellyttää erityisosaamista sekä talouksien ja työmarkkinoiden rakenteellista uudistamista ja että nämä puolestaan edellyttävät lisätyövoimaa ja uusia taitoja teknisen ja ammatillisen koulutuksen kautta. Komitea kehottaa osallistamaan tähän prosessiin alue- ja paikallisviranomaiset, jotka tuntevat paikallisten ja alueellisten työmarkkinoiden tarpeet parhaiten. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että EU:n siirtyminen vihreään ja digitaaliseen talouteen edellyttää erityisosaamista sekä talouksien ja työmarkkinoiden rakenteellista uudistamista ja että nämä puolestaan edellyttävät lisätyövoimaa ja uusia taitoja teknisen ja ammatillisen koulutuksen kautta. Komitea kehottaa osallistamaan tähän prosessiin alue- ja paikallisviranomaiset, jotka tuntevat paikallisten ja alueellisten työmarkkinoiden tarpeet parhaiten.

| 6. | korostaa, että kunta- ja aluetason instituutioilla on suuri merkitys edellytysten luomisessa kaikkien kolmannen maan kansalaisten osallisuudelle heidän oikeudellisesta asemastaan riippumatta. Ne edistävät usein monimuotoisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta erilaisilla edistyksellisillä politiikoilla, jotka lujittavat luottamusta paikallishallintoon ja parantavat yhteisten palvelujen oikeudenmukaista saatavuutta ja sosioekonomista osallisuutta. Niillä on keskeinen sija pakolaisten vastaanotossa ja auttamisessa ja olennainen rooli työmarkkinatarpeiden kartoittamisessa ja suojamenettelyjä edellyttävien olosuhteiden määrittämisessä (työmarkkinatesti) sekä sen varmistamisessa, että työmarkkinoilla tunnustetaan monimuotoisuuden merkitys ja kunnioitetaan sitä ja tarjotaan kaikille yhtäläiset mahdollisuudet. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että kunta- ja aluetason instituutioilla on suuri merkitys edellytysten luomisessa kaikkien kolmannen maan kansalaisten osallisuudelle heidän oikeudellisesta asemastaan riippumatta. Ne edistävät usein monimuotoisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta erilaisilla edistyksellisillä politiikoilla, jotka lujittavat luottamusta paikallishallintoon ja parantavat yhteisten palvelujen oikeudenmukaista saatavuutta ja sosioekonomista osallisuutta. Niillä on keskeinen sija pakolaisten vastaanotossa ja auttamisessa ja olennainen rooli työmarkkinatarpeiden kartoittamisessa ja suojamenettelyjä edellyttävien olosuhteiden määrittämisessä (työmarkkinatesti) sekä sen varmistamisessa, että työmarkkinoilla tunnustetaan monimuotoisuuden merkitys ja kunnioitetaan sitä ja tarjotaan kaikille yhtäläiset mahdollisuudet.

| 7. | kehottaa ottamaan EU:n tasolla käyttöön kattavan menetelmän tietojen keräämiseksi korkeasti koulutettujen työntekijöiden kysynnästä eri ammateissa ja työmarkkinoilla. Tämä edellyttäisi EURES-portaalin, Europassin ja nykyisten uuteen osaamisohjelmaan liittyvien toimien kaltaisten aloitteiden kehittämistä edelleen. Yhteistyöfoorumeita, jotka perustuvat kansallisten työmarkkinaosapuoltenkin usein esille tuomiin todellisiin markkinatarpeisiin, voitaisiin luoda aiempaa yksinkertaisemmin menettelyin. |
| --- | --- |

7.

kehottaa ottamaan EU:n tasolla käyttöön kattavan menetelmän tietojen keräämiseksi korkeasti koulutettujen työntekijöiden kysynnästä eri ammateissa ja työmarkkinoilla. Tämä edellyttäisi EURES-portaalin, Europassin ja nykyisten uuteen osaamisohjelmaan liittyvien toimien kaltaisten aloitteiden kehittämistä edelleen. Yhteistyöfoorumeita, jotka perustuvat kansallisten työmarkkinaosapuoltenkin usein esille tuomiin todellisiin markkinatarpeisiin, voitaisiin luoda aiempaa yksinkertaisemmin menettelyin.

| 8. | suhtautuu myönteisesti tukeen, jota Euroopan työviranomainen (ELA) antaa muun muassa tiedottamisen, samanaikaisten ja yhteisten tarkastusten, tehostetun hallinnollisen yhteistyön ja erityisesti EURES-verkoston kautta toteutettavan työvoiman liikkuvuuden edistämisen muodossa sen varmistamiseksi, että työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevat EU:n säännöt pannaan täytäntöön oikeudenmukaisesti, yksinkertaisesti ja tehokkaasti. |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti tukeen, jota Euroopan työviranomainen (ELA) antaa muun muassa tiedottamisen, samanaikaisten ja yhteisten tarkastusten, tehostetun hallinnollisen yhteistyön ja erityisesti EURES-verkoston kautta toteutettavan työvoiman liikkuvuuden edistämisen muodossa sen varmistamiseksi, että työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevat EU:n säännöt pannaan täytäntöön oikeudenmukaisesti, yksinkertaisesti ja tehokkaasti.

| 9. | katsoo, että tarkasteltavina olevien kahden direktiivin uudelleenlaatiminen on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaista. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että tarkasteltavina olevien kahden direktiivin uudelleenlaatiminen on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaista.

| 10. | suhtautuu myönteisesti osaajien houkuttelemista koskevassa toimenpidepaketissa esitettyihin lisätoimiin, joista esimerkkeinä voidaan mainita erityisesti Ukrainasta Venäjän hyökkäyksen takia pakeneville ihmisille suunnatun osaajia koskevan EU:n pilottihankkeen käynnistäminen ja ehdotettu EU:n osaamisreservi. |
| --- | --- |

10.

suhtautuu myönteisesti osaajien houkuttelemista koskevassa toimenpidepaketissa esitettyihin lisätoimiin, joista esimerkkeinä voidaan mainita erityisesti Ukrainasta Venäjän hyökkäyksen takia pakeneville ihmisille suunnatun osaajia koskevan EU:n pilottihankkeen käynnistäminen ja ehdotettu EU:n osaamisreservi.

| 11. | on hyvillään Euroopan komission ilmoituksesta laajentaa EU:n osaamisreserviä kattamaan myös EU:ssa ja sen ulkopuolisissa maissa oleskelevat pakolaiset. Tämä tasoittaa tietä kestävämmälle ja osallistavammalle lähestymistavalle työvoiman liikkuvuuteen ja kolmansia maita koskeviin ratkaisuihin. Komitea muistuttaa, että tällaisia välineitä suunniteltaessa on pyrittävä tarmokkaammin kehittämään sellaisia oikeudenmukaisia työvoiman muuttoliikettä koskevia järjestelmiä, joilla varmistetaan ihmisarvoinen työ kaikille työntekijöille ja jotka ovat yhtäläisesti pakolaisten saatavilla heidän kansalaisuudestaan ja oleskelupaikastaan riippumatta ja tarjoavat tarvittavat suojelutakeet. Olemassa olevat oikeudelliset ja hallinnolliset kehykset ovat yhä liian monimutkaisia ja jarruttavat usein mittakaavavaikutusten aikaansaamista. Liian byrokraattiset menettelyt voivat haitata pakolaisten pääsyä työmarkkinoille, mikä lisää näin riskiä, että heidän on jossain vaiheessa tehtävä pimeää työtä ja että he altistuvat hyväksikäytölle ja riistolle. |
| --- | --- |

11.

on hyvillään Euroopan komission ilmoituksesta laajentaa EU:n osaamisreserviä kattamaan myös EU:ssa ja sen ulkopuolisissa maissa oleskelevat pakolaiset. Tämä tasoittaa tietä kestävämmälle ja osallistavammalle lähestymistavalle työvoiman liikkuvuuteen ja kolmansia maita koskeviin ratkaisuihin. Komitea muistuttaa, että tällaisia välineitä suunniteltaessa on pyrittävä tarmokkaammin kehittämään sellaisia oikeudenmukaisia työvoiman muuttoliikettä koskevia järjestelmiä, joilla varmistetaan ihmisarvoinen työ kaikille työntekijöille ja jotka ovat yhtäläisesti pakolaisten saatavilla heidän kansalaisuudestaan ja oleskelupaikastaan riippumatta ja tarjoavat tarvittavat suojelutakeet. Olemassa olevat oikeudelliset ja hallinnolliset kehykset ovat yhä liian monimutkaisia ja jarruttavat usein mittakaavavaikutusten aikaansaamista. Liian byrokraattiset menettelyt voivat haitata pakolaisten pääsyä työmarkkinoille, mikä lisää näin riskiä, että heidän on jossain vaiheessa tehtävä pimeää työtä ja että he altistuvat hyväksikäytölle ja riistolle.

| 12. | korostaa, että liikkuvuushankkeiden ja osaamiskumppanuuksien täytäntöönpanoon pitäisi osallistaa tulevaisuudessa seuraavat tahot: paikallisviranomaiset ja aluehallinnot, joiden tulee osallistua tulevien hankkeiden kehittämiseen, maahanmuuttajayhteisöt, joiden tulee yksilöidä muuttajien tarpeet ja auttaa suunnittelemaan omissa lähtömaissaan toteutettavia hankkeita, sekä toimiala- ja työnantajajärjestöt, joiden tulee koota yhteen kansallisen ja paikallisen tason työmarkkinatarpeet ja auttaa suunnittelemaan tehokkaita toimia. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että liikkuvuushankkeiden ja osaamiskumppanuuksien täytäntöönpanoon pitäisi osallistaa tulevaisuudessa seuraavat tahot: paikallisviranomaiset ja aluehallinnot, joiden tulee osallistua tulevien hankkeiden kehittämiseen, maahanmuuttajayhteisöt, joiden tulee yksilöidä muuttajien tarpeet ja auttaa suunnittelemaan omissa lähtömaissaan toteutettavia hankkeita, sekä toimiala- ja työnantajajärjestöt, joiden tulee koota yhteen kansallisen ja paikallisen tason työmarkkinatarpeet ja auttaa suunnittelemaan tehokkaita toimia.

| 13. | korostaa, että eri toimijoiden (muuttajat, maahanmuuttajayhteisöt, paikallis- ja alueviranomaiset, työnantajat ja toimialajärjestöt) tarpeet olisi otettava huomioon, jotta voidaan varmistaa, että tulevilla hankkeilla edistetään tehokkaasti ja kestävästi laillisen muuttoliikkeen pitkäjänteistä hallintaa. Komitea kehottaa perustamaan tätä varten Euroopan komission, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, Euroopan alueiden komitean ja Euroopan parlamentin yhteisen työryhmän, jonka keskustelujen pohjana olisi käytettävä aiempia keskeisten sidosryhmien kanssa käytyjä näkemystenvaihtoja ja vuoropuheluja maahanmuuttajien kotouttamisesta. Komitea kehottaa samanaikaisesti luomaan synergioita Euroopan komission kaavaileman työvoiman muuttoliikettä käsittelevän EU:n foorumin kanssa ja muistuttaa, että pakolaisten erityisen haavoittuva asema olisi otettava huomioon tulevissa hankkeissa, jotta varmistetaan pakolaisten yhtäläiset mahdollisuudet hyödyntää työmarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia sekä tarvittavien oikeudellisten takeiden olemassaolo. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että eri toimijoiden (muuttajat, maahanmuuttajayhteisöt, paikallis- ja alueviranomaiset, työnantajat ja toimialajärjestöt) tarpeet olisi otettava huomioon, jotta voidaan varmistaa, että tulevilla hankkeilla edistetään tehokkaasti ja kestävästi laillisen muuttoliikkeen pitkäjänteistä hallintaa. Komitea kehottaa perustamaan tätä varten Euroopan komission, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, Euroopan alueiden komitean ja Euroopan parlamentin yhteisen työryhmän, jonka keskustelujen pohjana olisi käytettävä aiempia keskeisten sidosryhmien kanssa käytyjä näkemystenvaihtoja ja vuoropuheluja maahanmuuttajien kotouttamisesta. Komitea kehottaa samanaikaisesti luomaan synergioita Euroopan komission kaavaileman työvoiman muuttoliikettä käsittelevän EU:n foorumin kanssa ja muistuttaa, että pakolaisten erityisen haavoittuva asema olisi otettava huomioon tulevissa hankkeissa, jotta varmistetaan pakolaisten yhtäläiset mahdollisuudet hyödyntää työmarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia sekä tarvittavien oikeudellisten takeiden olemassaolo.

| 14. | kannattaa kolmansista maista tuleville nuorille tarkoitetun EU:n alueella työskentelyä ja matkustamista helpottavan ohjelman perustamista, kuten komissio esittää tiedonannossaan osaajien houkuttelemisesta EU:hun, sekä DiscoverEU-ohjelman laajentamista niin, ettei se rajoitu vain Erasmus+-ohjelmaan osallistuviin kolmansiin maihin, ja kehottaa soveltamaan Euroopan solidaarisuusjoukkoihin samanlaista lähestymistapaa, jotta ohjelmaan voidaan sisällyttää nykyistä enemmän kolmansia maita. Tämä on tarpeen muuttoliikkeeseen liittyvien haasteiden ja mahdollisuuksien käsittelemiseksi muuttoliikesyklin kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

14.

kannattaa kolmansista maista tuleville nuorille tarkoitetun EU:n alueella työskentelyä ja matkustamista helpottavan ohjelman perustamista, kuten komissio esittää tiedonannossaan osaajien houkuttelemisesta EU:hun, sekä DiscoverEU-ohjelman laajentamista niin, ettei se rajoitu vain Erasmus+-ohjelmaan osallistuviin kolmansiin maihin, ja kehottaa soveltamaan Euroopan solidaarisuusjoukkoihin samanlaista lähestymistapaa, jotta ohjelmaan voidaan sisällyttää nykyistä enemmän kolmansia maita. Tämä on tarpeen muuttoliikkeeseen liittyvien haasteiden ja mahdollisuuksien käsittelemiseksi muuttoliikesyklin kaikissa vaiheissa.

| 15. | katsoo, että tiedonantoa COM(2022) 657, jonka päätavoitteena ja painopisteenä on houkutella osaajia EU:n alueelle, ei ole otettu riittävällä tavalla huomioon direktiiviehdotuksissa COM(2022) 650 ja 655, vaikka siinä annetaan merkittävä sysäys perusteelliselle muutokselle tavassa tarkastella muuttoliikettä. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että tiedonantoa COM(2022) 657, jonka päätavoitteena ja painopisteenä on houkutella osaajia EU:n alueelle, ei ole otettu riittävällä tavalla huomioon direktiiviehdotuksissa COM(2022) 650 ja 655, vaikka siinä annetaan merkittävä sysäys perusteelliselle muutokselle tavassa tarkastella muuttoliikettä.

| 16. | tähdentää, että EU:n työmarkkinoille osallistuvien kolmannen maan kansalaisten joukossa on erityisryhmiä, joihin olisi kiinnitettävä huomiota lainsäädännössä, koska niistä tulee yhä merkityksellisempiä eurooppalaisten työmarkkinoiden keskeisillä aloilla, esimerkiksi sellaisten terveydenhuolto- ja hoiva-alan vahvistamiseen liittyvien aloitteiden yhteydessä kuin EU:n lapsitakuu tai vihreä kirja väestön ikääntymisestä. Komitea kehottaa antamaan kolmansien maiden kansalaisille enemmän kohdennettua tukea, jotta heidän olisi helpompi saada pitkään oleskelleen henkilön asema, liikkua EU:n sisällä ja kotoutua. Tässä yhteydessä tulee kiinnittää erityistä huomiota kansainvälistä suojelua saaviin henkilöihin, joihin sovelletaan ehdotetun pitkään oleskelleita henkilöitä koskevan direktiivin nojalla samoja sääntöjä kuin kaikkiin muihin kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluviin kolmansien maiden kansalaisiin, mikä tarkoittaa, ettei pakolaisten erityistilannetta ja haavoittuvuuksia oteta huomioon. |
| --- | --- |

16.

tähdentää, että EU:n työmarkkinoille osallistuvien kolmannen maan kansalaisten joukossa on erityisryhmiä, joihin olisi kiinnitettävä huomiota lainsäädännössä, koska niistä tulee yhä merkityksellisempiä eurooppalaisten työmarkkinoiden keskeisillä aloilla, esimerkiksi sellaisten terveydenhuolto- ja hoiva-alan vahvistamiseen liittyvien aloitteiden yhteydessä kuin EU:n lapsitakuu tai vihreä kirja väestön ikääntymisestä. Komitea kehottaa antamaan kolmansien maiden kansalaisille enemmän kohdennettua tukea, jotta heidän olisi helpompi saada pitkään oleskelleen henkilön asema, liikkua EU:n sisällä ja kotoutua. Tässä yhteydessä tulee kiinnittää erityistä huomiota kansainvälistä suojelua saaviin henkilöihin, joihin sovelletaan ehdotetun pitkään oleskelleita henkilöitä koskevan direktiivin nojalla samoja sääntöjä kuin kaikkiin muihin kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluviin kolmansien maiden kansalaisiin, mikä tarkoittaa, ettei pakolaisten erityistilannetta ja haavoittuvuuksia oteta huomioon.

| 17. | toteaa, että työvoiman liikkuvuus voi avata pakolaisille täydentävän laillisen väylän päästä Eurooppaan tai muihin kohteisiin ilman tarvetta turvautua laittomiin reitteihin. Se voi nimittäin tarjota pakolaisille turvallisen kanavan tarjota osaamistaan käyttöön ja hyödyntää potentiaaliaan alueilla, jotka pyrkivät täyttämään tiettyjä osaamisvajeita. Komitea ehdottaa, että EU:n ulkopuolisissa maissa oleskelevia pakolaisia olisi pidettävä uutena pätevien työntekijöiden ryhmänä. Tällaisen laillisen, työvoiman muuttoliikkeeseen perustuvan lisäväylän tarjoaminen voisi myös auttaa lievittämään eurooppalaisiin turvapaikkajärjestelmiin kohdistuvia paineita. |
| --- | --- |

17.

toteaa, että työvoiman liikkuvuus voi avata pakolaisille täydentävän laillisen väylän päästä Eurooppaan tai muihin kohteisiin ilman tarvetta turvautua laittomiin reitteihin. Se voi nimittäin tarjota pakolaisille turvallisen kanavan tarjota osaamistaan käyttöön ja hyödyntää potentiaaliaan alueilla, jotka pyrkivät täyttämään tiettyjä osaamisvajeita. Komitea ehdottaa, että EU:n ulkopuolisissa maissa oleskelevia pakolaisia olisi pidettävä uutena pätevien työntekijöiden ryhmänä. Tällaisen laillisen, työvoiman muuttoliikkeeseen perustuvan lisäväylän tarjoaminen voisi myös auttaa lievittämään eurooppalaisiin turvapaikkajärjestelmiin kohdistuvia paineita.

| 18. | varoittaa, että vaikka laiton muuttoliike muodostaa vain pienen prosentuaalisen osuuden EU:hun suuntautuvasta muuttoliikkeestä, se aiheuttaa edelleen huomattavia paineita EU:n ulkorajoilla sijaitseville alueille ja kunnille. EU:n olisikin pantava asianmukaisesti täytäntöön EU:n jäsenvaltioiden välisen taakanjaon periaate ja torjuttava laitonta muuttoliikettä muun muassa toteuttamalla toimia ihmiskauppiaita vastaan, jotka käyttävät turvapaikanhakijoita ja taloudellisista syistä muuttavia hyväkseen ja saavat heidät lähtemään vaarallisille matkoille. |
| --- | --- |

18.

varoittaa, että vaikka laiton muuttoliike muodostaa vain pienen prosentuaalisen osuuden EU:hun suuntautuvasta muuttoliikkeestä, se aiheuttaa edelleen huomattavia paineita EU:n ulkorajoilla sijaitseville alueille ja kunnille. EU:n olisikin pantava asianmukaisesti täytäntöön EU:n jäsenvaltioiden välisen taakanjaon periaate ja torjuttava laitonta muuttoliikettä muun muassa toteuttamalla toimia ihmiskauppiaita vastaan, jotka käyttävät turvapaikanhakijoita ja taloudellisista syistä muuttavia hyväkseen ja saavat heidät lähtemään vaarallisille matkoille.

| 19. | huomauttaa, että tiettyjen huippuosaamisalojen (terveydenhuolto, insinööritieteet jne.) ammattilaisten pääsyä tulee helpottaa entisestään karsimalla byrokratiaa. Niiden tuhansien (esim. maatalous-, rakennus-, kuljetus- ja mekaanisen alan) avoimien työpaikkojen täyttämiseksi, jotka eivät edellytä akateemista vaan teknistä koulutusta, ei kuitenkaan riitä, että pyritään sovittamaan yhteen työmarkkinoiden tarjonta ja työvoiman kysyntä, vaan on tarpeen harkita toisenlaista yhteistyötä, johon kuuluu tarjonnan ja kysynnän yhteensovittamisen lisäksi myös työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien koulutuskeskusten kanssa tehtävän yhteistyön tiivistäminen. Tähän yhteistyöhön on otettava mukaan myös kunnat ja alueet. |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että tiettyjen huippuosaamisalojen (terveydenhuolto, insinööritieteet jne.) ammattilaisten pääsyä tulee helpottaa entisestään karsimalla byrokratiaa. Niiden tuhansien (esim. maatalous-, rakennus-, kuljetus- ja mekaanisen alan) avoimien työpaikkojen täyttämiseksi, jotka eivät edellytä akateemista vaan teknistä koulutusta, ei kuitenkaan riitä, että pyritään sovittamaan yhteen työmarkkinoiden tarjonta ja työvoiman kysyntä, vaan on tarpeen harkita toisenlaista yhteistyötä, johon kuuluu tarjonnan ja kysynnän yhteensovittamisen lisäksi myös työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien koulutuskeskusten kanssa tehtävän yhteistyön tiivistäminen. Tähän yhteistyöhön on otettava mukaan myös kunnat ja alueet.

| 20. | kehottaa lisäksi jäsenvaltioita tutkimaan osaajien houkuttelemiseksi mahdollisuutta helpottaa pitkään oleskelleen henkilön aseman saamista kaikille laillisille muuttajille, joilla on korkea pätevyystaso ja korkeaa osaamistasoa vaativa työ, sekä tietyille kolmansien maiden kansalaisten ryhmille, joilla on keskitason pätevyystaso, ja luomaan tätä varten tietenkin priorisointijärjestelmän. Näin voitaisiin auttaa täyttämään vajetta työvoimapulasta kärsivillä aloilla, kuten tietotekniikka-alalla ja terveydenhuollossa. Olisikin tarpeen laatia luetteloja ammattialoista, joilla on todettu olevan pulaa työvoimasta, ja sallia ammattitaitoisten työntekijöiden pääsy ilman työmarkkinatestiä. |
| --- | --- |

20.

kehottaa lisäksi jäsenvaltioita tutkimaan osaajien houkuttelemiseksi mahdollisuutta helpottaa pitkään oleskelleen henkilön aseman saamista kaikille laillisille muuttajille, joilla on korkea pätevyystaso ja korkeaa osaamistasoa vaativa työ, sekä tietyille kolmansien maiden kansalaisten ryhmille, joilla on keskitason pätevyystaso, ja luomaan tätä varten tietenkin priorisointijärjestelmän. Näin voitaisiin auttaa täyttämään vajetta työvoimapulasta kärsivillä aloilla, kuten tietotekniikka-alalla ja terveydenhuollossa. Olisikin tarpeen laatia luetteloja ammattialoista, joilla on todettu olevan pulaa työvoimasta, ja sallia ammattitaitoisten työntekijöiden pääsy ilman työmarkkinatestiä.

| 21. | ehdottaa (alueen tai suurkaupunkialueen tasolla toimivan) paikallisen osaamisentunnustamisjärjestelmän käyttöönottoa, jotta nopeutettaisiin sellaisten kolmannen maan kansalaisten sosioekonomisen osallisuuden toteutumista, joilla on jokin voimassa olevan kansallisen lainsäädännön takaama asema, riippumatta siitä, ovatko he vasta tulleet maahan vai jo asettautuneet asumaan sinne. Tällainen osaamisentunnustamisjärjestelmä ei korvaisi kansallista järjestelmää vaan täydentäisi sitä ja takaisi nopeamman integroitumisen alueen tai suurkaupunkialueen työmarkkinoille. |
| --- | --- |

21.

ehdottaa (alueen tai suurkaupunkialueen tasolla toimivan) paikallisen osaamisentunnustamisjärjestelmän käyttöönottoa, jotta nopeutettaisiin sellaisten kolmannen maan kansalaisten sosioekonomisen osallisuuden toteutumista, joilla on jokin voimassa olevan kansallisen lainsäädännön takaama asema, riippumatta siitä, ovatko he vasta tulleet maahan vai jo asettautuneet asumaan sinne. Tällainen osaamisentunnustamisjärjestelmä ei korvaisi kansallista järjestelmää vaan täydentäisi sitä ja takaisi nopeamman integroitumisen alueen tai suurkaupunkialueen työmarkkinoille.

| 22. | tähdentää, että Ukrainasta äskettäin saapuneen korkeasti koulutettujen pakolaisten virran takia on yhä tärkeämpää nopeuttaa kaikkien kolmannen maan kansalaisten osaamisen tunnustamista tavalla, josta säädetään jo uudessa direktiivissä EU:n sinisestä kortista. EU:lla on olennaisen tärkeää olla siirtotyöläisten maahantuloa ja kohtelua sääntelevä politiikka, jotta voidaan varmistaa työvoiman tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino, joka on tällä hetkellä erityisen häiriintynyt etenkin tietyissä sosiaalisesti merkityksellisissä tehtävissä, kuten hoiva- ja terveydenhuoltoalalla. |
| --- | --- |

22.

tähdentää, että Ukrainasta äskettäin saapuneen korkeasti koulutettujen pakolaisten virran takia on yhä tärkeämpää nopeuttaa kaikkien kolmannen maan kansalaisten osaamisen tunnustamista tavalla, josta säädetään jo uudessa direktiivissä EU:n sinisestä kortista. EU:lla on olennaisen tärkeää olla siirtotyöläisten maahantuloa ja kohtelua sääntelevä politiikka, jotta voidaan varmistaa työvoiman tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino, joka on tällä hetkellä erityisen häiriintynyt etenkin tietyissä sosiaalisesti merkityksellisissä tehtävissä, kuten hoiva- ja terveydenhuoltoalalla.

| 23. | muistuttaa tarpeesta ottaa huomioon myös taidealan osaajat. He eivät kuulu alansa puolesta niihin ammattilaisiin, joita nyt etsitään, mutta he voivat rikastuttaa isäntämaan kulttuuria ja saada aikaan kulttuurivaihtoa, josta Euroopan historiassa voidaan olla ylpeitä. |
| --- | --- |

23.

muistuttaa tarpeesta ottaa huomioon myös taidealan osaajat. He eivät kuulu alansa puolesta niihin ammattilaisiin, joita nyt etsitään, mutta he voivat rikastuttaa isäntämaan kulttuuria ja saada aikaan kulttuurivaihtoa, josta Euroopan historiassa voidaan olla ylpeitä.

| 24. | kehottaa toteuttamaan pitkäjänteisiä politiikkoja, jotka eivät rajoitu pelkästään turvallisuuslähtöisiin toimenpiteisiin. Niiden yhteydessä tulee edistää parempaa osallisuutta ja puuttua myös muuttoliikkeen perimmäisiin syihin. |
| --- | --- |

24.

kehottaa toteuttamaan pitkäjänteisiä politiikkoja, jotka eivät rajoitu pelkästään turvallisuuslähtöisiin toimenpiteisiin. Niiden yhteydessä tulee edistää parempaa osallisuutta ja puuttua myös muuttoliikkeen perimmäisiin syihin.

| 25. | kehottaa edistämään yrittäjyyttä laajentamalla mahdollisuuksia muuttaa EU:hun startup- ja muiden yritysten perustamiseksi sekä helpottamalla kolmansien maiden kansalaisten luvansaantia yritysten perustamista varten. Komitea muistuttaa paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksista tarjota neuvontaa ja solmia yhteyksiä uusien tulokkaiden ja paikallisten yritysten välille sekä tarpeesta antaa tällaisille aloitteille pitkäaikaista EU:n rahoitustukea. |
| --- | --- |

25.

kehottaa edistämään yrittäjyyttä laajentamalla mahdollisuuksia muuttaa EU:hun startup- ja muiden yritysten perustamiseksi sekä helpottamalla kolmansien maiden kansalaisten luvansaantia yritysten perustamista varten. Komitea muistuttaa paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksista tarjota neuvontaa ja solmia yhteyksiä uusien tulokkaiden ja paikallisten yritysten välille sekä tarpeesta antaa tällaisille aloitteille pitkäaikaista EU:n rahoitustukea.

| 26. | korostaa tarvetta edistää suvaitsevaisuuden kulttuuria lisäämällä muiden kulttuurien tuntemusta ja luomalla yhteenkuuluvuuden tunnetta. |
| --- | --- |

26.

korostaa tarvetta edistää suvaitsevaisuuden kulttuuria lisäämällä muiden kulttuurien tuntemusta ja luomalla yhteenkuuluvuuden tunnetta.

| 27. | kehottaa vahvistamaan monitoimijaista muuttoliikkeen hallintaa, tukemaan alueellisten viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan tiiviimpää yhteistyötä muuttoliikkeen, monimuotoisuuden ja osallisuuden hallinnassa, tehostamaan vuoropuhelua muuttoliikkeestä sekä aiheeseen liittyvää yhteistyötä ja kehittämään aidosti kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa kiinnitetään huomiota ilmiön kaikkiin ulottuvuuksiin ja kunnioitetaan tinkimättä ihmisoikeuksia. |
| --- | --- |

27.

kehottaa vahvistamaan monitoimijaista muuttoliikkeen hallintaa, tukemaan alueellisten viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan tiiviimpää yhteistyötä muuttoliikkeen, monimuotoisuuden ja osallisuuden hallinnassa, tehostamaan vuoropuhelua muuttoliikkeestä sekä aiheeseen liittyvää yhteistyötä ja kehittämään aidosti kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa kiinnitetään huomiota ilmiön kaikkiin ulottuvuuksiin ja kunnioitetaan tinkimättä ihmisoikeuksia.

Bryssel 30. marraskuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 79/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 79/74

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Maantieteellisten merkintöjen järjestelmän uudistus”

(2023/C 79/11)

| Esittelijä: | Karine GLOANEC-MAURIN (FR, PES), Couëtron-au-Perchen apulaiskunnanjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi viinejä, tislattuja alkoholijuomia ja maataloustuotteita koskevista Euroopan unionin maantieteellisistä merkinnöistä, maataloustuotteiden laatujärjestelmistä, asetusten (EU) N:o 1308/2013, (EU) 2017/1001 ja (EU) 2019/787 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 kumoamisesta
  COM(2022) 134 final |

Esittelijä:

Karine GLOANEC-MAURIN (FR, PES), Couëtron-au-Perchen apulaiskunnanjohtaja

Viiteasiakirja:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi viinejä, tislattuja alkoholijuomia ja maataloustuotteita koskevista Euroopan unionin maantieteellisistä merkinnöistä, maataloustuotteiden laatujärjestelmistä, asetusten (EU) N:o 1308/2013, (EU) 2017/1001 ja (EU) 2019/787 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 kumoamisesta

COM(2022) 134 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi viinejä, tislattuja alkoholijuomia ja maataloustuotteita koskevista Euroopan unionin maantieteellisistä merkinnöistä, maataloustuotteiden laatujärjestelmistä, asetusten (EU) N:o 1308/2013, (EU) 2017/1001 ja (EU) 2019/787 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 kumoamisesta

COM(2022) 134 final

Muutosehdotus 1

Lisätään johdanto-osan 3 kappaleen jälkeen uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Kesäkuun 30. päivänä 2021 antamassaan tiedonannossa ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet vuoteen 2040 mennessä” komissio määritteli maantieteelliset merkinnät yhdeksi lippulaivahankkeista, joilla edistetään alueiden vaurautta, koska se monipuolistaa osaltaan maaseutualueiden taloutta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kesäkuun 30. päivänä 2021 antamassaan tiedonannossa ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet vuoteen 2040 mennessä” komissio määritteli maantieteelliset merkinnät yhdeksi lippulaivahankkeista, joilla edistetään alueiden vaurautta, koska se monipuolistaa osaltaan maaseutualueiden taloutta.

Perustelu

Maantieteelliset merkinnät edistävät maaseudun kestävää kasvua moninaisten myönteisten ulkoisvaikutustensa ansiosta.

Muutosehdotus 2

Lisätään johdanto-osan 3 kappaleen jälkeen uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | EU:n maantieteellisten merkintöjen järjestelmään asetuksella (EU) 2021/2117 tehdyt muutokset ovat osa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistusta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EU:n maantieteellisten merkintöjen järjestelmään asetuksella (EU) 2021/2117 tehdyt muutokset ovat osa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistusta.

Perustelu

On tarpeen varmistaa johdonmukaisuus YMJ-asetuksella ja Euroopan parlamentin ja neuvoston 21 päivänä marraskuuta 2021 annetulla asetuksella (EU) N:o 1151/2012 maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1) viimeaikaisen YMP:n yhteydessä saavutetun edistyksen kanssa.

Muutosehdotus 3

Lisätään johdanto-osan 11 kappaleen jälkeen uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | EU:n laatupolitiikka on julkinen politiikka, joka liittyy julkisten hyödykkeiden tuotantoon, ja sen panosta kestävään elintarvikejärjestelmään siirtymiseen olisi arvioitava tästä näkökulmasta kokonaisvaltaisella ja moniulotteisella lähestymistavalla, joka kattaa ympäristön, talouden ja sosiokulttuurisen kestävyyden. Maantieteelliset merkinnät ovat välineitä, joilla voidaan edistää maaseudun kestävää kehitystä seuraavilla aloilla: maaseudun elinkeinoelämän monipuolistaminen, työllisyyden ja pk-yritysten turvaaminen, väestökadon ehkäiseminen, kulttuurisen ja sosioekonomisen monimuotoisuuden säilyttäminen, maaseutumaiseman suojelu, luonnonvarojen kestävä hoito ja uusiutuminen, biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, eläinten hyvinvointi sekä elintarvikkeiden turvallisuus ja jäljitettävyys tuote-eritelmiin sisältyvien mekanismien ansiosta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EU:n laatupolitiikka on julkinen politiikka, joka liittyy julkisten hyödykkeiden tuotantoon, ja sen panosta kestävään elintarvikejärjestelmään siirtymiseen olisi arvioitava tästä näkökulmasta kokonaisvaltaisella ja moniulotteisella lähestymistavalla, joka kattaa ympäristön, talouden ja sosiokulttuurisen kestävyyden. Maantieteelliset merkinnät ovat välineitä, joilla voidaan edistää maaseudun kestävää kehitystä seuraavilla aloilla: maaseudun elinkeinoelämän monipuolistaminen, työllisyyden ja pk-yritysten turvaaminen, väestökadon ehkäiseminen, kulttuurisen ja sosioekonomisen monimuotoisuuden säilyttäminen, maaseutumaiseman suojelu, luonnonvarojen kestävä hoito ja uusiutuminen, biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, eläinten hyvinvointi sekä elintarvikkeiden turvallisuus ja jäljitettävyys tuote-eritelmiin sisältyvien mekanismien ansiosta.

Perustelu

On tärkeää tunnustaa maantieteellisten merkintöjen vaikutus ekologiseen, taloudelliseen ja sosiokulttuuriseen kestävyyteen, koska niillä on erottamaton yhteys alueeseen.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (12) | Jotta voidaan edistää siirtymistä kestävään elintarvikejärjestelmään ja vastata yhteiskunnan vaatimuksiin kestävistä, ympäristö- ja ilmastomyönteisistä, eläinten hyvinvoinnin varmistavista, resurssitehokkaista sekä yhteiskunnallisesti ja eettisesti vastuullisista tuotantomenetelmistä, maantieteellisten merkintöjen tuottajia olisi kannustettava
  noudattamaan kestävyysstandardeja, jotka ovat pakollisia käytäntöjä tiukempia ja menevät hyviä käytänteitä pidemmälle
  . Tällaiset
  erityisvaatimukset
  voitaisiin esittää tuote-eritelmässä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(12)

Jotta voidaan edistää siirtymistä kestävään elintarvikejärjestelmään ja vastata yhteiskunnan vaatimuksiin kestävistä, ympäristö- ja ilmastomyönteisistä, eläinten hyvinvoinnin varmistavista, resurssitehokkaista sekä yhteiskunnallisesti ja eettisesti vastuullisista tuotantomenetelmistä, maantieteellisten merkintöjen tuottajia olisi kannustettava
  noudattamaan kestävyysstandardeja, jotka ovat pakollisia käytäntöjä tiukempia ja menevät hyviä käytänteitä pidemmälle
  . Tällaiset
  erityisvaatimukset
  voitaisiin esittää tuote-eritelmässä.

| (12) | Jotta voidaan edistää siirtymistä kestävään elintarvikejärjestelmään ja vastata yhteiskunnan vaatimuksiin kestävistä, ympäristö- ja ilmastomyönteisistä, eläinten hyvinvoinnin varmistavista, resurssitehokkaista sekä yhteiskunnallisesti ja eettisesti vastuullisista tuotantomenetelmistä, maantieteellisten merkintöjen tuottajia olisi kannustettava
  sopimaan kestävyyssitoumuksista, jotka edistävät ympäristöön, talouteen ja sosiokulttuuriseen kestävyyteen liittyvien tavoitteiden saavuttamista
  . Tällaiset
  erityissitoumukset
  voitaisiin esittää tuote-eritelmässä. |
| --- | --- |

(12)

Jotta voidaan edistää siirtymistä kestävään elintarvikejärjestelmään ja vastata yhteiskunnan vaatimuksiin kestävistä, ympäristö- ja ilmastomyönteisistä, eläinten hyvinvoinnin varmistavista, resurssitehokkaista sekä yhteiskunnallisesti ja eettisesti vastuullisista tuotantomenetelmistä, maantieteellisten merkintöjen tuottajia olisi kannustettava
  sopimaan kestävyyssitoumuksista, jotka edistävät ympäristöön, talouteen ja sosiokulttuuriseen kestävyyteen liittyvien tavoitteiden saavuttamista
  . Tällaiset
  erityissitoumukset
  voitaisiin esittää tuote-eritelmässä.

Perustelu

Noudatettavia ”kestävyysstandardeja” ei ole määritelty. Siksi on tärkeää säilyttää sama terminologia kuin 12 artiklassa, jossa viitataan kestävyyssitoumuksiin.

Muutosehdotus 5

Lisätään johdanto-osan 12 kappaleen jälkeen uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Kestävyyssitoumuksilla tulisi edistää yhtä tai useampaa seuraavista ympäristöön liittyvistä, taloudellisista tai sosiokulttuurisista tavoitteista: |
| | 1. | ympäristötavoitteet, muun muassa seuraavat:








  — | ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen, mukaan lukien energiatehokkuus ja vedenkäytön vähentäminen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kestävyyssitoumuksilla tulisi edistää yhtä tai useampaa seuraavista ympäristöön liittyvistä, taloudellisista tai sosiokulttuurisista tavoitteista:

1.

ympäristötavoitteet, muun muassa seuraavat:

—

ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen, mukaan lukien energiatehokkuus ja vedenkäytön vähentäminen;

| — | maaperän, maisemien ja luonnonvarojen suojelu ja kestävä käyttö; |
| --- | --- |

—

maaperän, maisemien ja luonnonvarojen suojelu ja kestävä käyttö;

| — | biokulttuurisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja harvinaisten siementen, paikallisten eläinrotujen ja kasvilajikkeiden säilyttäminen; |
| --- | --- |

—

biokulttuurisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja harvinaisten siementen, paikallisten eläinrotujen ja kasvilajikkeiden säilyttäminen;

| — | eläinten terveyden ja hyvinvoinnin hallinta ja parantaminen; |
| --- | --- |

—

eläinten terveyden ja hyvinvoinnin hallinta ja parantaminen;

| — | kiertotalouteen siirtyminen; |
| --- | --- |

—

kiertotalouteen siirtyminen;

| 2. | taloudelliset tavoitteet, muun muassa seuraavat:








  — | maantieteellisten merkintöjen tuottajien riittävien tulojen ja häiriönsietokyvyn varmistaminen; |
| --- | --- | --- |

2.

taloudelliset tavoitteet, muun muassa seuraavat:

—

maantieteellisten merkintöjen tuottajien riittävien tulojen ja häiriönsietokyvyn varmistaminen;

| — | maantieteellisillä merkinnöillä varustettujen tuotteiden taloudellisen arvon ja lisäarvon uudelleenjaon parantaminen; |
| --- | --- |

—

maantieteellisillä merkinnöillä varustettujen tuotteiden taloudellisen arvon ja lisäarvon uudelleenjaon parantaminen;

| — | maaseudun elinkeinoelämän monipuolistaminen; |
| --- | --- |

—

maaseudun elinkeinoelämän monipuolistaminen;

| — | maaseudun rakenteen ja paikallisen kehityksen – mukaan lukien maatalouden työpaikkojen – säilyttäminen; |
| --- | --- |

—

maaseudun rakenteen ja paikallisen kehityksen – mukaan lukien maatalouden työpaikkojen – säilyttäminen;

| 3. | sosiokulttuuriset tavoitteet, muun muassa seuraavat:








  — | nuorten ja uusien maantieteellisten merkintöjen tuottajien houkutteleminen ja tukeminen sekä taitotiedon ja kulttuurin välittämisen helpottaminen sukupolvien välillä; |
| --- | --- | --- |

3.

sosiokulttuuriset tavoitteet, muun muassa seuraavat:

—

nuorten ja uusien maantieteellisten merkintöjen tuottajien houkutteleminen ja tukeminen sekä taitotiedon ja kulttuurin välittämisen helpottaminen sukupolvien välillä;

| — | maaseutu-identiteetin sekä kulttuuri- ja gastronomisen perinnön edistäminen; |
| --- | --- |

—

maaseutu-identiteetin sekä kulttuuri- ja gastronomisen perinnön edistäminen;

| — | laatujärjestelmää, elintarviketurvaa sekä tasapainoista ja monipuolista ruokavaliota koskevan koulutuksen edistäminen; |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmää, elintarviketurvaa sekä tasapainoista ja monipuolista ruokavaliota koskevan koulutuksen edistäminen;

| — | tuottajien välisen koordinoinnin parantaminen hallintovälineitä tehostamalla. |
| --- | --- |

—

tuottajien välisen koordinoinnin parantaminen hallintovälineitä tehostamalla.

Perustelu

Johdanto-osan 12 kappaleen jälkeen asiakirjaan olisi tärkeää sisällyttää kestävyyssitoumusten määritelmä ja mainita, että se käsittää kolme pilaria, jotka koskevat taloutta, sosiaalialaa ja ympäristöä.

Muutosehdotus 6

Lisätään johdanto-osan 12 kappaleen jälkeen uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Jotta paikallisista ja alueellisista elintarviketuotantojärjestelmistä voidaan tehdä kestävämpiä ja edistää monimuotoisia ja tasapainoisia kestäväpohjaisia ruokavalioita, maantieteelliset merkinnät olisi sisällytettävä kestäviä julkisia elintarvikehankintoja koskeviin pakollisiin vähimmäisvaatimuksiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta paikallisista ja alueellisista elintarviketuotantojärjestelmistä voidaan tehdä kestävämpiä ja edistää monimuotoisia ja tasapainoisia kestäväpohjaisia ruokavalioita, maantieteelliset merkinnät olisi sisällytettävä kestäviä julkisia elintarvikehankintoja koskeviin pakollisiin vähimmäisvaatimuksiin.

Perustelu

Kuten Euroopan alueiden komitean tutkimuksessa (1) suositeltiin, kestävällä tavalla tuotettujen elintarvikkeiden – myös tuotteiden, joilla on suojattu alkuperänimitys tai suojattu maantieteellinen merkintä – sisällyttämistä kriteereihin olisi edistettävä.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 39 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (39) | Maantieteellisten merkintöjen rekisteröintiä, muuttamista ja peruuttamista koskevat menettelyt, mukaan lukien tutkimus- ja vastaväitemenettely, olisi toteutettava mahdollisimman tehokkaasti. Tähän voidaan päästä käyttämällä hakemusten tutkimisessa Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston (EUIPO) tarjoamaa apua. Vaikka tehtäviä ulkoistettaisiin osittain EUIPO:lle, komissio olisi edelleen vastuussa rekisteröinnistä, muuttamisesta ja peruuttamisesta, koska yhteys yhteiseen maatalouspolitiikkaan on vahva ja koska tarvitaan asiantuntemusta sen varmistamiseksi, että viinien, tislattujen alkoholijuomien ja maataloustuotteiden erityispiirteet arvioidaan asianmukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(39)

Maantieteellisten merkintöjen rekisteröintiä, muuttamista ja peruuttamista koskevat menettelyt, mukaan lukien tutkimus- ja vastaväitemenettely, olisi toteutettava mahdollisimman tehokkaasti. Tähän voidaan päästä käyttämällä hakemusten tutkimisessa Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston (EUIPO) tarjoamaa apua. Vaikka tehtäviä ulkoistettaisiin osittain EUIPO:lle, komissio olisi edelleen vastuussa rekisteröinnistä, muuttamisesta ja peruuttamisesta, koska yhteys yhteiseen maatalouspolitiikkaan on vahva ja koska tarvitaan asiantuntemusta sen varmistamiseksi, että viinien, tislattujen alkoholijuomien ja maataloustuotteiden erityispiirteet arvioidaan asianmukaisesti.

| (39) | Maantieteellisten merkintöjen rekisteröintiä, muuttamista ja peruuttamista koskevat menettelyt, mukaan lukien tutkimus- ja vastaväitemenettely, olisi toteutettava mahdollisimman tehokkaasti. Tähän voidaan päästä käyttämällä hakemusten tutkimisessa Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston (EUIPO) tarjoamaa apua
  siltä osin kuin asia kuuluu sen asiantuntemuksen, eli teollis- ja tekijänoikeuksien, piiriin
  .
  EUIPO:n osallistuminen ei saa johtaa lisämenettelyihin tai niiden keston pidentymiseen.
  Vaikka tehtäviä ulkoistettaisiin osittain EUIPO:lle, komissio olisi edelleen vastuussa rekisteröinnistä, muuttamisesta ja peruuttamisesta, koska yhteys yhteiseen maatalouspolitiikkaan on vahva ja koska tarvitaan asiantuntemusta sen varmistamiseksi, että viinien, tislattujen alkoholijuomien ja maataloustuotteiden erityispiirteet arvioidaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(39)

Maantieteellisten merkintöjen rekisteröintiä, muuttamista ja peruuttamista koskevat menettelyt, mukaan lukien tutkimus- ja vastaväitemenettely, olisi toteutettava mahdollisimman tehokkaasti. Tähän voidaan päästä käyttämällä hakemusten tutkimisessa Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston (EUIPO) tarjoamaa apua
  siltä osin kuin asia kuuluu sen asiantuntemuksen, eli teollis- ja tekijänoikeuksien, piiriin
  .
  EUIPO:n osallistuminen ei saa johtaa lisämenettelyihin tai niiden keston pidentymiseen.
  Vaikka tehtäviä ulkoistettaisiin osittain EUIPO:lle, komissio olisi edelleen vastuussa rekisteröinnistä, muuttamisesta ja peruuttamisesta, koska yhteys yhteiseen maatalouspolitiikkaan on vahva ja koska tarvitaan asiantuntemusta sen varmistamiseksi, että viinien, tislattujen alkoholijuomien ja maataloustuotteiden erityispiirteet arvioidaan asianmukaisesti.

Perustelu

Maantieteelliset merkinnät eivät rajoitu pelkästään teollis- ja tekijänoikeuksiin. Koska maantieteellisillä merkinnöillä on läheinen yhteys maaseudun kehittämispolitiikkaan, niitä ei pitäisi hallinnoida tavaramerkkeinä. Sen vuoksi asetusehdotuksessa olisi selvennettävä, että EUIPO:n tekninen tuki koskee ainoastaan sen asiantuntemukseen kuuluvien näkökohtien eli teollis- ja tekijänoikeuksien tarkastelua.

Muutosehdotus 8

Lisätään johdanto-osan 39 kappaleen jälkeen uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | EUIPO edistää EU:n maantieteellisten merkintöjen järjestelmän toimintaa tarjoamalla teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvää asiantuntemustaan maantieteellisten merkintöjen suojaan liittyvien tehtävien hoitamisessa, myös internetissä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EUIPO edistää EU:n maantieteellisten merkintöjen järjestelmän toimintaa tarjoamalla teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvää asiantuntemustaan maantieteellisten merkintöjen suojaan liittyvien tehtävien hoitamisessa, myös internetissä.

Perustelu

Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva EUIPO:n tekninen asiantuntemus ja sen resurssit voivat antaa korvaamatonta tukea maantieteellisten merkintöjen suojan vahvistamiselle. Näin EUIPO voisi täydentää maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston asiantuntemusta teollis- ja tekijänoikeuksien alalla.

Muutosehdotus 9

Lisätään johdanto-osan 39 kappaleen jälkeen uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Erottamalla unionin tasolla tehtävät ja vakiomuutokset toisistaan saavutetaan selkeät määräajat ja nopeammat menettelyt tuote-eritelmien muuttamiseksi, mikä parantaa osaltaan järjestelmän tehokkuutta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Erottamalla unionin tasolla tehtävät ja vakiomuutokset toisistaan saavutetaan selkeät määräajat ja nopeammat menettelyt tuote-eritelmien muuttamiseksi, mikä parantaa osaltaan järjestelmän tehokkuutta.

Perustelu

Joulukuussa 2021 hyväksytty tuote-eritelmien muuttamista koskevien menettelyjen yksinkertaistaminen vähentää hallinnollista taakkaa. Tämä on tärkeää, koska tuote-eritelmiin tehtävät muutokset vaikuttavat merkittävästi tuotantoprosessien mukautuksia koskevaan päätöksentekoon.

Muutosehdotus 10

Johdanto-osan 56 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (56) | Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämistä ja muuttamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavien osalta:
  kestävyysstandardien määrittäminen ja voimassa olevien kestävyysstandardien tunnustamista koskevien perusteiden vahvistaminen;
  mukana toimitettavien tietojen selventäminen tai uusien toimitettavien tietojen lisääminen; sellaisten tehtävien antaminen EUIPO:lle, jotka liittyvät
  vastaväitteiden tutkimiseen ja vastaväitemenettelyyn,
  rekisterin toimintaan, tuote-eritelmän vakiomuutosten julkaisemiseen,
  kuulemiseen peruutusmenettelyn yhteydessä,
  sellaisen hälytysjärjestelmän perustamiseen ja hallinnointiin, jolla ilmoitetaan hakijoille heidän maantieteellisen merkintänsä saatavuudesta verkkotunnuksena, sellaisten kolmannen maan maantieteellisten merkintöjen tutkimiseen, alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjan34 mukaisia maantieteellisiä merkintöjä lukuun ottamatta, jotka on tarkoitus suojata kansainvälisten neuvottelujen tai kansainvälisten sopimusten nojalla; sellaisten asianmukaisten perusteiden vahvistaminen, joilla seurataan EUIPO:n toimintaa sille annettujen tehtävien suorittamisessa;
  lisäsääntöjen vahvistaminen maantieteellisten merkintöjen käytöstä jalostettujen tuotteiden ainesosien yksilöimiseksi; sellaisten lisäsääntöjen vahvistaminen, jotka koskevat yleisten nimien määrittämistä;
  alkuperänimityksen tapauksessa rehun hankintaan sovellettavien rajoituksien ja poikkeuksien vahvistaminen; elävien eläinten teurastukseen tai raaka-ainehankintoihin sovellettavien rajoituksien ja poikkeuksien vahvistaminen; kasvilajikkeen tai eläinrodun nimityksen käyttöön liittyvien sääntöjen vahvistaminen; sellaisten sääntöjen vahvistaminen, joilla rajoitetaan tuote-eritelmässä olevia tietoja maantieteellisten merkintöjen ja aitojen perinteisten tuotteiden osalta; aitoja perinteisiä tuotteita koskevien hyväksymisperusteiden täsmentäminen; tuotteita sertifioiviin elimiin sovellettavia tarkoituksenmukaisia sertifiointi- ja akkreditointimenettelyjä koskevien lisäsääntöjen vahvistaminen; lisäsääntöjen vahvistaminen aitojen perinteisten tuotteiden suojan tarkentamiseksi; sellaisten lisäsääntöjen vahvistaminen, jotka koskevat yleisen nimen määrittämistä sekä kasvilajikkeiden ja eläinrotujen nimitysten käyttöehtojen määrittämistä aidon perinteisen tuotteen osalta sekä suhdetta teollis- ja tekijänoikeuksiin; lisäsääntöjen määrittäminen yhteisille hakemuksille, jotka koskevat useampaa kuin yhtä kansallista aluetta, ja aitojen perinteisten tuotteiden hakumenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen; aitojen perinteisten tuotteiden vastaväitemenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen yksityiskohtaisten menettelyjen ja määräaikojen vahvistamiseksi; aitojen perinteisten tuotteiden muutoshakemusmenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen; aitojen perinteisten tuotteiden peruuttamismenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen; vapaaehtoisilta laatuilmaisuilta edellytettäviä perusteita koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistaminen; vapaaehtoisen lisälaatuilmaisun varaaminen sekä sen käyttöedellytysten vahvistaminen; ilmaisun ”vuoristoalueen tuote” käyttöedellytyksiin liittyvien poikkeuksien sekä tuotantotavan ja muiden asianmukaisten kyseisen vapaaehtoisen laatuilmaisun soveltamisen kannalta merkityksellisten perusteiden vahvistaminen, erityisesti niiden edellytysten vahvistaminen, joiden perusteella raaka-aineiden tai rehun on sallittua olla peräisin muualta kuin vuoristoalueilta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(56)

Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämistä ja muuttamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavien osalta:
  kestävyysstandardien määrittäminen ja voimassa olevien kestävyysstandardien tunnustamista koskevien perusteiden vahvistaminen;
  mukana toimitettavien tietojen selventäminen tai uusien toimitettavien tietojen lisääminen; sellaisten tehtävien antaminen EUIPO:lle, jotka liittyvät
  vastaväitteiden tutkimiseen ja vastaväitemenettelyyn,
  rekisterin toimintaan, tuote-eritelmän vakiomuutosten julkaisemiseen,
  kuulemiseen peruutusmenettelyn yhteydessä,
  sellaisen hälytysjärjestelmän perustamiseen ja hallinnointiin, jolla ilmoitetaan hakijoille heidän maantieteellisen merkintänsä saatavuudesta verkkotunnuksena, sellaisten kolmannen maan maantieteellisten merkintöjen tutkimiseen, alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjan34 mukaisia maantieteellisiä merkintöjä lukuun ottamatta, jotka on tarkoitus suojata kansainvälisten neuvottelujen tai kansainvälisten sopimusten nojalla; sellaisten asianmukaisten perusteiden vahvistaminen, joilla seurataan EUIPO:n toimintaa sille annettujen tehtävien suorittamisessa;
  lisäsääntöjen vahvistaminen maantieteellisten merkintöjen käytöstä jalostettujen tuotteiden ainesosien yksilöimiseksi; sellaisten lisäsääntöjen vahvistaminen, jotka koskevat yleisten nimien määrittämistä;
  alkuperänimityksen tapauksessa rehun hankintaan sovellettavien rajoituksien ja poikkeuksien vahvistaminen; elävien eläinten teurastukseen tai raaka-ainehankintoihin sovellettavien rajoituksien ja poikkeuksien vahvistaminen; kasvilajikkeen tai eläinrodun nimityksen käyttöön liittyvien sääntöjen vahvistaminen; sellaisten sääntöjen vahvistaminen, joilla rajoitetaan tuote-eritelmässä olevia tietoja maantieteellisten merkintöjen ja aitojen perinteisten tuotteiden osalta; aitoja perinteisiä tuotteita koskevien hyväksymisperusteiden täsmentäminen; tuotteita sertifioiviin elimiin sovellettavia tarkoituksenmukaisia sertifiointi- ja akkreditointimenettelyjä koskevien lisäsääntöjen vahvistaminen; lisäsääntöjen vahvistaminen aitojen perinteisten tuotteiden suojan tarkentamiseksi; sellaisten lisäsääntöjen vahvistaminen, jotka koskevat yleisen nimen määrittämistä sekä kasvilajikkeiden ja eläinrotujen nimitysten käyttöehtojen määrittämistä aidon perinteisen tuotteen osalta sekä suhdetta teollis- ja tekijänoikeuksiin; lisäsääntöjen määrittäminen yhteisille hakemuksille, jotka koskevat useampaa kuin yhtä kansallista aluetta, ja aitojen perinteisten tuotteiden hakumenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen; aitojen perinteisten tuotteiden vastaväitemenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen yksityiskohtaisten menettelyjen ja määräaikojen vahvistamiseksi; aitojen perinteisten tuotteiden muutoshakemusmenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen; aitojen perinteisten tuotteiden peruuttamismenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen; vapaaehtoisilta laatuilmaisuilta edellytettäviä perusteita koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistaminen; vapaaehtoisen lisälaatuilmaisun varaaminen sekä sen käyttöedellytysten vahvistaminen; ilmaisun ”vuoristoalueen tuote” käyttöedellytyksiin liittyvien poikkeuksien sekä tuotantotavan ja muiden asianmukaisten kyseisen vapaaehtoisen laatuilmaisun soveltamisen kannalta merkityksellisten perusteiden vahvistaminen, erityisesti niiden edellytysten vahvistaminen, joiden perusteella raaka-aineiden tai rehun on sallittua olla peräisin muualta kuin vuoristoalueilta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (56) | Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämistä ja muuttamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavien osalta: mukana toimitettavien tietojen selventäminen tai uusien toimitettavien tietojen lisääminen; sellaisten tehtävien antaminen EUIPO:lle, jotka liittyvät rekisterin toimintaan, tuote-eritelmän vakiomuutosten julkaisemiseen, sellaisen hälytysjärjestelmän perustamiseen ja hallinnointiin, jolla ilmoitetaan hakijoille heidän maantieteellisen merkintänsä saatavuudesta verkkotunnuksena, sellaisten kolmannen maan maantieteellisten merkintöjen tutkimiseen, alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjan34 mukaisia maantieteellisiä merkintöjä lukuun ottamatta, jotka on tarkoitus suojata kansainvälisten neuvottelujen tai kansainvälisten sopimusten nojalla; sellaisten asianmukaisten perusteiden vahvistaminen, joilla seurataan EUIPO:n toimintaa sille annettujen tehtävien suorittamisessa; alkuperänimityksen tapauksessa rehun hankintaan sovellettavien rajoituksien ja poikkeuksien vahvistaminen; elävien eläinten teurastukseen tai raaka-ainehankintoihin sovellettavien rajoituksien ja poikkeuksien vahvistaminen; kasvilajikkeen tai eläinrodun nimityksen käyttöön liittyvien sääntöjen vahvistaminen; sellaisten sääntöjen vahvistaminen, joilla rajoitetaan tuote-eritelmässä olevia tietoja maantieteellisten merkintöjen ja aitojen perinteisten tuotteiden osalta; aitoja perinteisiä tuotteita koskevien hyväksymisperusteiden täsmentäminen; tuotteita sertifioiviin elimiin sovellettavia tarkoituksenmukaisia sertifiointi- ja akkreditointimenettelyjä koskevien lisäsääntöjen vahvistaminen; lisäsääntöjen vahvistaminen aitojen perinteisten tuotteiden suojan tarkentamiseksi; sellaisten lisäsääntöjen vahvistaminen, jotka koskevat yleisen nimen määrittämistä sekä kasvilajikkeiden ja eläinrotujen nimitysten käyttöehtojen määrittämistä aidon perinteisen tuotteen osalta sekä suhdetta teollis- ja tekijänoikeuksiin; lisäsääntöjen määrittäminen yhteisille hakemuksille, jotka koskevat useampaa kuin yhtä kansallista aluetta, ja aitojen perinteisten tuotteiden hakumenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen; aitojen perinteisten tuotteiden vastaväitemenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen yksityiskohtaisten menettelyjen ja määräaikojen vahvistamiseksi; aitojen perinteisten tuotteiden muutoshakemusmenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen; aitojen perinteisten tuotteiden peruuttamismenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen; vapaaehtoisilta laatuilmaisuilta edellytettäviä perusteita koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistaminen; vapaaehtoisen lisälaatuilmaisun varaaminen sekä sen käyttöedellytysten vahvistaminen; ilmaisun ”vuoristoalueen tuote” käyttöedellytyksiin liittyvien poikkeuksien sekä tuotantotavan ja muiden asianmukaisten kyseisen vapaaehtoisen laatuilmaisun soveltamisen kannalta merkityksellisten perusteiden vahvistaminen, erityisesti niiden edellytysten vahvistaminen, joiden perusteella raaka-aineiden tai rehun on sallittua olla peräisin muualta kuin vuoristoalueilta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(56)

Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien täydentämistä ja muuttamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavien osalta: mukana toimitettavien tietojen selventäminen tai uusien toimitettavien tietojen lisääminen; sellaisten tehtävien antaminen EUIPO:lle, jotka liittyvät rekisterin toimintaan, tuote-eritelmän vakiomuutosten julkaisemiseen, sellaisen hälytysjärjestelmän perustamiseen ja hallinnointiin, jolla ilmoitetaan hakijoille heidän maantieteellisen merkintänsä saatavuudesta verkkotunnuksena, sellaisten kolmannen maan maantieteellisten merkintöjen tutkimiseen, alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjan34 mukaisia maantieteellisiä merkintöjä lukuun ottamatta, jotka on tarkoitus suojata kansainvälisten neuvottelujen tai kansainvälisten sopimusten nojalla; sellaisten asianmukaisten perusteiden vahvistaminen, joilla seurataan EUIPO:n toimintaa sille annettujen tehtävien suorittamisessa; alkuperänimityksen tapauksessa rehun hankintaan sovellettavien rajoituksien ja poikkeuksien vahvistaminen; elävien eläinten teurastukseen tai raaka-ainehankintoihin sovellettavien rajoituksien ja poikkeuksien vahvistaminen; kasvilajikkeen tai eläinrodun nimityksen käyttöön liittyvien sääntöjen vahvistaminen; sellaisten sääntöjen vahvistaminen, joilla rajoitetaan tuote-eritelmässä olevia tietoja maantieteellisten merkintöjen ja aitojen perinteisten tuotteiden osalta; aitoja perinteisiä tuotteita koskevien hyväksymisperusteiden täsmentäminen; tuotteita sertifioiviin elimiin sovellettavia tarkoituksenmukaisia sertifiointi- ja akkreditointimenettelyjä koskevien lisäsääntöjen vahvistaminen; lisäsääntöjen vahvistaminen aitojen perinteisten tuotteiden suojan tarkentamiseksi; sellaisten lisäsääntöjen vahvistaminen, jotka koskevat yleisen nimen määrittämistä sekä kasvilajikkeiden ja eläinrotujen nimitysten käyttöehtojen määrittämistä aidon perinteisen tuotteen osalta sekä suhdetta teollis- ja tekijänoikeuksiin; lisäsääntöjen määrittäminen yhteisille hakemuksille, jotka koskevat useampaa kuin yhtä kansallista aluetta, ja aitojen perinteisten tuotteiden hakumenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen; aitojen perinteisten tuotteiden vastaväitemenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen yksityiskohtaisten menettelyjen ja määräaikojen vahvistamiseksi; aitojen perinteisten tuotteiden muutoshakemusmenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen; aitojen perinteisten tuotteiden peruuttamismenettelyä koskevien sääntöjen täydentäminen; vapaaehtoisilta laatuilmaisuilta edellytettäviä perusteita koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistaminen; vapaaehtoisen lisälaatuilmaisun varaaminen sekä sen käyttöedellytysten vahvistaminen; ilmaisun ”vuoristoalueen tuote” käyttöedellytyksiin liittyvien poikkeuksien sekä tuotantotavan ja muiden asianmukaisten kyseisen vapaaehtoisen laatuilmaisun soveltamisen kannalta merkityksellisten perusteiden vahvistaminen, erityisesti niiden edellytysten vahvistaminen, joiden perusteella raaka-aineiden tai rehun on sallittua olla peräisin muualta kuin vuoristoalueilta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Perustelu

On tärkeää, että eräät järjestelmän olennaiset osat määritellään asetuksessa eikä delegoiduissa säädöksissä.

Muutosehdotus 11

2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tässä asetuksessa tarkoitetaan:






  g) | ”yleisnimellä”








  i) | tuotenimiä, joista on unionissa tullut tuotteen yleinen nimi, vaikka ne viittaavatkin paikkaan, alueeseen tai maahan, josta tuote on peräisin tai jossa sitä pidetään kaupan; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

g)

”yleisnimellä”

i)

tuotenimiä, joista on unionissa tullut tuotteen yleinen nimi, vaikka ne viittaavatkin paikkaan, alueeseen tai maahan, josta tuote on peräisin tai jossa sitä pidetään kaupan;

| ii) | tavanomaista ilmaisua, joka kuvaa tuotelajeja tai tuotteen ominaisuuksia, tai muita ilmaisuja, jotka eivät viittaa tiettyyn tuotteeseen; |
| --- | --- |

ii)

tavanomaista ilmaisua, joka kuvaa tuotelajeja tai tuotteen ominaisuuksia, tai muita ilmaisuja, jotka eivät viittaa tiettyyn tuotteeseen;

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| g) | ”yleisnimellä”
  tuotenimiä, joista on unionissa tullut tuotteen yleinen nimi, vaikka ne viittaavatkin paikkaan, alueeseen tai maahan, josta tuote on peräisin tai jossa sitä pidetään kaupan; |
| --- | --- |

g)

”yleisnimellä”

tuotenimiä, joista on unionissa tullut tuotteen yleinen nimi, vaikka ne viittaavatkin paikkaan, alueeseen tai maahan, josta tuote on peräisin tai jossa sitä pidetään kaupan;

Perustelu

Luetelmakohdan g ii alakohta sisältää uuden säännöksen, joka koskee yleisnimen määritelmää. Tämä kysymys olisi jätettävä tuomioistuinten ratkaistavaksi.

Muutosehdotus 12

4 artikla

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä pyritään tukemaan korkealaatuisiin tuotteisiin liittyväksi miellettyä maatalous- ja jalostustoimintaa sekä viljelyjärjestelmiä maaseudun kehittämispolitiikan tavoitteita tukien. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

1.
     
  Tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä pyritään tukemaan korkealaatuisiin tuotteisiin liittyväksi miellettyä maatalous- ja jalostustoimintaa sekä viljelyjärjestelmiä maaseudun kehittämispolitiikan tavoitteita tukien.

Perustelu

Perustelu

EU:n maantieteellisillä merkinnöillä on merkittävä rooli maaseutualueiden taloudellisen ja sosiaalisen toiminnan säilyttämisessä, ja ne ovat siksi ratkaisevan tärkeitä alueellisen tasapainon säilyttämiseksi. Koska komissio on itse tunnustanut maantieteelliset merkinnät maaseudun kasvun avaintekijäksi, olisi palautettava viittaus maantieteellisiin merkintöihin maaseudun kehittämisen välineinä.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

4 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Tässä osastossa säädetään yhtenäisestä ja yksinomaisesta maantieteellisten merkintöjen järjestelmästä, jolla suojataan sellaisten viinien, tislattujen alkoholijuomien ja maataloustuotteiden nimiä, joiden ominaispiirteet, ominaisuudet tai maine liittyvät niiden tuotantopaikkaan, ja varmistetaan näin seuraavat seikat: | 1.   Tässä osastossa säädetään yhtenäisestä ja yksinomaisesta maantieteellisten merkintöjen järjestelmästä, jolla suojataan sellaisten viinien, tislattujen alkoholijuomien ja maataloustuotteiden nimiä, joiden ominaispiirteet, ominaisuudet tai maine liittyvät niiden tuotantopaikkaan, ja varmistetaan näin seuraavat seikat: |
| a) | yhteisvoimin toimivilla tuottajilla on tarvittavat valtuudet ja vastuu hallinnoida maantieteellisiä merkintöjänsä niin, että he voivat muun muassa vastata yhteiskunnan vaatimuksiin sellaisista tuotteista, jotka perustuvat kestävään tuotantoon sen kolmella osa-alueella (talous, ympäristö ja yhteiskunta), ja toimia markkinoilla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Tässä osastossa säädetään yhtenäisestä ja yksinomaisesta maantieteellisten merkintöjen järjestelmästä, jolla suojataan sellaisten viinien, tislattujen alkoholijuomien ja maataloustuotteiden nimiä, joiden ominaispiirteet, ominaisuudet tai maine liittyvät niiden tuotantopaikkaan, ja varmistetaan näin seuraavat seikat:

1.   Tässä osastossa säädetään yhtenäisestä ja yksinomaisesta maantieteellisten merkintöjen järjestelmästä, jolla suojataan sellaisten viinien, tislattujen alkoholijuomien ja maataloustuotteiden nimiä, joiden ominaispiirteet, ominaisuudet tai maine liittyvät niiden tuotantopaikkaan, ja varmistetaan näin seuraavat seikat:

a)

yhteisvoimin toimivilla tuottajilla on tarvittavat valtuudet ja vastuu hallinnoida maantieteellisiä merkintöjänsä niin, että he voivat muun muassa vastata yhteiskunnan vaatimuksiin sellaisista tuotteista, jotka perustuvat kestävään tuotantoon sen kolmella osa-alueella (talous, ympäristö ja yhteiskunta), ja toimia markkinoilla;

| a) | yhteisvoimin toimivilla tuottajilla on tarvittavat valtuudet ja vastuu hallinnoida maantieteellisiä merkintöjänsä niin, että he voivat muun muassa
  luoda arvoa ja
  vastata yhteiskunnan vaatimuksiin sellaisista tuotteista, jotka perustuvat kestävään tuotantoon sen kolmella osa-alueella (talous, ympäristö ja yhteiskunta), ja toimia markkinoilla; |
| --- | --- |

a)

yhteisvoimin toimivilla tuottajilla on tarvittavat valtuudet ja vastuu hallinnoida maantieteellisiä merkintöjänsä niin, että he voivat muun muassa
  luoda arvoa ja
  vastata yhteiskunnan vaatimuksiin sellaisista tuotteista, jotka perustuvat kestävään tuotantoon sen kolmella osa-alueella (talous, ympäristö ja yhteiskunta), ja toimia markkinoilla;

luoda arvoa ja

| b) | reilu kilpailu kaupan pitämisen ketjussa toimivien tuottajien kannalta; |
| --- | --- |

b)

reilu kilpailu kaupan pitämisen ketjussa toimivien tuottajien kannalta;

| b) | reilu kilpailu kaupan pitämisen ketjussa toimivien tuottajien kannalta; |
| --- | --- |

b)

reilu kilpailu kaupan pitämisen ketjussa toimivien tuottajien kannalta;

| c) | kuluttajat saavat luotettavaa tietoa ja takeet tällaisten tuotteiden aitoudesta ja voivat helposti tunnistaa ne markkinapaikalla, myös sähköisessä kaupankäynnissä; |
| --- | --- |

c)

kuluttajat saavat luotettavaa tietoa ja takeet tällaisten tuotteiden aitoudesta ja voivat helposti tunnistaa ne markkinapaikalla, myös sähköisessä kaupankäynnissä;

| c) | kuluttajat saavat luotettavaa tietoa ja takeet tällaisten tuotteiden aitoudesta ja voivat helposti tunnistaa ne markkinapaikalla, myös
  verkkotunnusjärjestelmässä ja
  sähköisessä kaupankäynnissä; |
| --- | --- |

c)

kuluttajat saavat luotettavaa tietoa ja takeet tällaisten tuotteiden aitoudesta ja voivat helposti tunnistaa ne markkinapaikalla, myös
  verkkotunnusjärjestelmässä ja
  sähköisessä kaupankäynnissä;

verkkotunnusjärjestelmässä ja

| d) | maantieteellisten merkintöjen tehokas rekisteröinti ottaen huomioon teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukainen suoja; |
| --- | --- |

d)

maantieteellisten merkintöjen tehokas rekisteröinti ottaen huomioon teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukainen suoja;

| d) | maantieteellisten merkintöjen tehokas rekisteröinti ottaen huomioon teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukainen suoja
  unionin sisämarkkinoilla ja digitaalisilla markkinoilla
  ; |
| --- | --- |

d)

maantieteellisten merkintöjen tehokas rekisteröinti ottaen huomioon teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukainen suoja
  unionin sisämarkkinoilla ja digitaalisilla markkinoilla
  ;

unionin sisämarkkinoilla ja digitaalisilla markkinoilla

| e) | tehokas täytäntöönpano ja markkinointi kaikkialla unionissa ja sähköisessä kaupankäynnissä, millä varmistetaan sisämarkkinoiden eheys. |
| --- | --- |

e)

tehokas täytäntöönpano ja markkinointi kaikkialla unionissa ja sähköisessä kaupankäynnissä, millä varmistetaan sisämarkkinoiden eheys.

| e) | tehokas täytäntöönpano ja markkinointi kaikkialla unionissa
  sekä verkkotunnusjärjestelmässä
  ja sähköisessä kaupankäynnissä, millä varmistetaan sisämarkkinoiden eheys. |
| --- | --- |

e)

tehokas täytäntöönpano ja markkinointi kaikkialla unionissa
  sekä verkkotunnusjärjestelmässä
  ja sähköisessä kaupankäynnissä, millä varmistetaan sisämarkkinoiden eheys.

sekä verkkotunnusjärjestelmässä

| f) | maantieteellisellä merkinnällä nimettyihin tuotteisiin liittyvä lisäarvo jakautuu koko arvoketjussa, jotta tuottajat voivat vakauttaa hintojaan ja investoida tuotteidensa laatuun ja maineeseen. |
| --- | --- |

f)

f)

maantieteellisellä merkinnällä nimettyihin tuotteisiin liittyvä lisäarvo jakautuu koko arvoketjussa, jotta tuottajat voivat vakauttaa hintojaan ja investoida tuotteidensa laatuun ja maineeseen.

maantieteellisellä merkinnällä nimettyihin tuotteisiin liittyvä lisäarvo jakautuu koko arvoketjussa, jotta tuottajat voivat vakauttaa hintojaan ja investoida tuotteidensa laatuun ja maineeseen.

Perustelu

Perustelu

Vastaavasti kuten yhteisen markkinajärjestelyn 172 b artiklassa säädetään maantieteellisellä merkinnällä nimettyjen viinien osalta, on tarpeen korostaa, että maantieteellisillä merkinnöillä on pyrittävä luomaan lisäarvoa koko ketjussa niiden laadun ja maineen parantamiseksi.

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

12 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Tuottajaryhmä voi sopia, että maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen tuotannossa noudatetaan kestävyyssitoumuksia.
  Tällaisilla sitoumuksilla on pyrittävä sellaisen kestävyysstandardin soveltamiseen, joka on korkeampi kuin unionin tai kansallisessa lainsäädännössä edellytetään, ja yhteiskunnallisten, ympäristöön liittyvien tai taloudellisten sitoumusten on merkittäviltä osin mentävä hyvää käytäntöä pidemmälle.
  Sitoumusten on oltava erityisiä, niissä on otettava huomioon olemassa olevat kestävät käytänteet, joita sovelletaan maantieteellisillä merkinnöillä nimettyjen tuotteiden osalta, ja niissä voidaan viitata olemassa oleviin kestävyysjärjestelmiin. | 1.   Tuottajaryhmä voi sopia, että maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen tuotannossa noudatetaan
  taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia
  kestävyyssitoumuksia. Sitoumusten on oltava erityisiä, niissä on otettava huomioon olemassa olevat kestävät käytänteet, joita sovelletaan maantieteellisillä merkinnöillä nimettyjen tuotteiden osalta, ja niissä voidaan viitata olemassa oleviin kestävyysjärjestelmiin. |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kestävyyssitoumukset
  on sisällytettävä
  tuote-eritelmään. | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kestävyyssitoumukset
  voidaan sisällyttää
  tuote-eritelmään
  ja/tai niitä voidaan kehittää erillisissä aloitteissa
  . |
| 3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kestävyyssitoumukset eivät rajoita vaatimuksia, joiden mukaan hygieniasääntöjä, turvallisuutta koskevia standardeja ja kilpailusääntöjä on noudatettava. | 3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kestävyyssitoumukset eivät rajoita vaatimuksia, joiden mukaan hygieniasääntöjä, turvallisuutta koskevia standardeja ja kilpailusääntöjä on noudatettava. |
| 4
  .   
  Siirretään komissiolle valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritellään eri alojen kestävyysstandardit ja vahvistetaan perusteet sellaisten voimassa olevien kestävyysstandardien hyväksymiseksi, joita maantieteellisellä merkinnällä nimettyjen tuotteiden tuottajat voivat noudattaa. | |
| 5.
     
  Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritellään kestävyyssitoumusten yhdenmukainen esitystapa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Tuottajaryhmä voi sopia, että maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen tuotannossa noudatetaan kestävyyssitoumuksia.
  Tällaisilla sitoumuksilla on pyrittävä sellaisen kestävyysstandardin soveltamiseen, joka on korkeampi kuin unionin tai kansallisessa lainsäädännössä edellytetään, ja yhteiskunnallisten, ympäristöön liittyvien tai taloudellisten sitoumusten on merkittäviltä osin mentävä hyvää käytäntöä pidemmälle.
  Sitoumusten on oltava erityisiä, niissä on otettava huomioon olemassa olevat kestävät käytänteet, joita sovelletaan maantieteellisillä merkinnöillä nimettyjen tuotteiden osalta, ja niissä voidaan viitata olemassa oleviin kestävyysjärjestelmiin.

1.   Tuottajaryhmä voi sopia, että maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen tuotannossa noudatetaan
  taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia
  kestävyyssitoumuksia. Sitoumusten on oltava erityisiä, niissä on otettava huomioon olemassa olevat kestävät käytänteet, joita sovelletaan maantieteellisillä merkinnöillä nimettyjen tuotteiden osalta, ja niissä voidaan viitata olemassa oleviin kestävyysjärjestelmiin.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kestävyyssitoumukset
  on sisällytettävä
  tuote-eritelmään.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kestävyyssitoumukset
  voidaan sisällyttää
  tuote-eritelmään
  ja/tai niitä voidaan kehittää erillisissä aloitteissa
  .

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kestävyyssitoumukset eivät rajoita vaatimuksia, joiden mukaan hygieniasääntöjä, turvallisuutta koskevia standardeja ja kilpailusääntöjä on noudatettava.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kestävyyssitoumukset eivät rajoita vaatimuksia, joiden mukaan hygieniasääntöjä, turvallisuutta koskevia standardeja ja kilpailusääntöjä on noudatettava.

4
  .   
  Siirretään komissiolle valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritellään eri alojen kestävyysstandardit ja vahvistetaan perusteet sellaisten voimassa olevien kestävyysstandardien hyväksymiseksi, joita maantieteellisellä merkinnällä nimettyjen tuotteiden tuottajat voivat noudattaa.

5.
     
  Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritellään kestävyyssitoumusten yhdenmukainen esitystapa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Perustelu

Perustelu

Kestävyyskriteerien määrittelyä ei voida toteuttaa delegoiduilla säädöksillä. Määrittely on tehtävä asetuksessa siten, että tuottajaryhmillä on vapaus valita, sisällytetäänkö hyväksytyt kestävyyssitoumukset tuote-eritelmiin vai toteutetaanko ne muulla tavoin.

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

17 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Tutkimus ei
  saisi
  kestää yli kuutta kuukautta. Jos tutkimus kestää tai todennäköisesti kestää yli kuusi kuukautta,
  komissio ilmoittaa
  viivästyksen syyt hakijalle kirjallisesti. | 2.   Tutkimus ei
  saa
  kestää yli kuutta kuukautta. Jos tutkimus kestää tai todennäköisesti kestää yli kuusi kuukautta,
  komission on ilmoitettava
  viivästyksen syyt hakijalle kirjallisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Tutkimus ei
  saisi
  kestää yli kuutta kuukautta. Jos tutkimus kestää tai todennäköisesti kestää yli kuusi kuukautta,
  komissio ilmoittaa
  viivästyksen syyt hakijalle kirjallisesti.

2.   Tutkimus ei
  saa
  kestää yli kuutta kuukautta. Jos tutkimus kestää tai todennäköisesti kestää yli kuusi kuukautta,
  komission on ilmoitettava
  viivästyksen syyt hakijalle kirjallisesti.

Perustelu

Perustelu

Komissio ei yleensä noudata asetuksessa säädettyä kuuden kuukauden määräaikaa, eikä tuottajille tai jäsenvaltioille koskaan ilmoiteta viivästyksen syytä (vaikka asetuksessa säädetään tästä mahdollisuudesta). On tarkennettava, että tutkimuksen kesto ei saa ylittää kuutta kuukautta.

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

17 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta säännöillä, jotka koskevat tässä artiklassa säädettyjen tehtävien antamista EUIPO:lle. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta säännöillä, jotka koskevat tässä artiklassa säädettyjen tehtävien antamista EUIPO:lle.

Perustelu

Perustelu

On täsmennettävä, että komissio on vastuussa rekisteröintihakemusten tutkimisesta. Teollis- ja tekijänoikeuksia koskevissa kysymyksissä komissio voi hyödyntää EUIPO:n teknistä tukea. Tämä teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva toimivallan jako on kuitenkin määriteltävä selkeästi lainsäädäntöehdotuksessa eikä delegoiduilla säädöksillä.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

19 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 10.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta yksityiskohtaisilla menettelyillä ja määräajoilla, joita sovelletaan vastaväitemenettelyyn sekä sellaisiin kansallisten viranomaisten ja henkilöiden, joiden oikeutettua etua asia koskee, esittämiin virallisiin huomautuksiin, jotka eivät käynnistä vastaväitemenettelyä, sekä säännöillä, jotka koskevat tässä artiklassa säädettyjen tehtävien siirtämistä EUIPO:lle. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

10.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta yksityiskohtaisilla menettelyillä ja määräajoilla, joita sovelletaan vastaväitemenettelyyn sekä sellaisiin kansallisten viranomaisten ja henkilöiden, joiden oikeutettua etua asia koskee, esittämiin virallisiin huomautuksiin, jotka eivät käynnistä vastaväitemenettelyä, sekä säännöillä, jotka koskevat tässä artiklassa säädettyjen tehtävien siirtämistä EUIPO:lle.

Perustelu

Perustelu

On todettava selvästi, että komissio on vastuussa vastaväitemenettelystä. Jos tehtäviä siirretään EUIPO:lle, ne olisi määriteltävä selkeästi lainsäädäntöehdotuksessa eikä delegoiduilla säädöksillä.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

25 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.   Vakiomuutoksena pidetään tilapäistä muutosta, jolla tuote-eritelmää muutetaan tilapäisesti viranomaisten määräämien pakollisten terveys- ja kasvinsuojelutoimien vuoksi, tai tilapäistä muutosta, joka on tarpeen toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustaman luonnonkatastrofin
  tai
  virallisesti tunnustamien epäsuotuisten sääolojen vuoksi. | 5.   Vakiomuutoksena pidetään tilapäistä muutosta, jolla tuote-eritelmää muutetaan tilapäisesti viranomaisten määräämien pakollisten terveys- ja kasvinsuojelutoimien vuoksi, tai tilapäistä muutosta, joka on tarpeen toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustaman luonnonkatastrofin, virallisesti tunnustamien epäsuotuisten sääolojen
  tai poikkeuksellisen geopoliittisen tapahtuman seurausten
  vuoksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.   Vakiomuutoksena pidetään tilapäistä muutosta, jolla tuote-eritelmää muutetaan tilapäisesti viranomaisten määräämien pakollisten terveys- ja kasvinsuojelutoimien vuoksi, tai tilapäistä muutosta, joka on tarpeen toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustaman luonnonkatastrofin
  tai
  virallisesti tunnustamien epäsuotuisten sääolojen vuoksi.

5.   Vakiomuutoksena pidetään tilapäistä muutosta, jolla tuote-eritelmää muutetaan tilapäisesti viranomaisten määräämien pakollisten terveys- ja kasvinsuojelutoimien vuoksi, tai tilapäistä muutosta, joka on tarpeen toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustaman luonnonkatastrofin, virallisesti tunnustamien epäsuotuisten sääolojen
  tai poikkeuksellisen geopoliittisen tapahtuman seurausten
  vuoksi.

Perustelu

Perustelu

Viimeaikaiset tapahtumat osoittavat, että olisi hyödyllistä ottaa huomioon geopoliittiset tilanteet, kuten sota, jotta tuote-eritelmiin voidaan tehdä väliaikaisia muutoksia.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

25 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 8.   Jos rekisteröidyn maantieteellisen merkinnän tuote-eritelmään tehtävää unionin muutosta koskevaan hakemukseen sisältyy myös vakiomuutoksia tai tilapäisiä muutoksia, komissio tutkii ainoastaan unionin muutoksen. Mahdollisia vakiomuutoksia tai tilapäisiä muutoksia ei katsota toimitetuiksi. Tällaista hakemusta tutkittaessa keskitytään ehdotettuihin unionin muutoksiin.
  Komissio tai asianomainen jäsenvaltio voi tapauksen mukaan pyytää hakijaa muuttamaan muita tuote-eritelmän osatekijöitä. | 8.   Jos rekisteröidyn maantieteellisen merkinnän tuote-eritelmään tehtävää unionin muutosta koskevaan hakemukseen sisältyy myös vakiomuutoksia tai tilapäisiä muutoksia, komissio tutkii ainoastaan unionin muutoksen. Mahdollisia vakiomuutoksia tai tilapäisiä muutoksia ei katsota toimitetuiksi. Tällaista hakemusta tutkittaessa keskitytään ehdotettuihin unionin muutoksiin.
  Komissio tekee arvion myös sen varmistamiseksi, ettei maantieteellisen merkinnän tuote-eritelmään tehtävä unionin muutos heikennä mahdollisia muita olemassa olevia maantieteellisiä merkintöjä tai alkuperänimityksiä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

8.   Jos rekisteröidyn maantieteellisen merkinnän tuote-eritelmään tehtävää unionin muutosta koskevaan hakemukseen sisältyy myös vakiomuutoksia tai tilapäisiä muutoksia, komissio tutkii ainoastaan unionin muutoksen. Mahdollisia vakiomuutoksia tai tilapäisiä muutoksia ei katsota toimitetuiksi. Tällaista hakemusta tutkittaessa keskitytään ehdotettuihin unionin muutoksiin.
  Komissio tai asianomainen jäsenvaltio voi tapauksen mukaan pyytää hakijaa muuttamaan muita tuote-eritelmän osatekijöitä.

8.   Jos rekisteröidyn maantieteellisen merkinnän tuote-eritelmään tehtävää unionin muutosta koskevaan hakemukseen sisältyy myös vakiomuutoksia tai tilapäisiä muutoksia, komissio tutkii ainoastaan unionin muutoksen. Mahdollisia vakiomuutoksia tai tilapäisiä muutoksia ei katsota toimitetuiksi. Tällaista hakemusta tutkittaessa keskitytään ehdotettuihin unionin muutoksiin.
  Komissio tekee arvion myös sen varmistamiseksi, ettei maantieteellisen merkinnän tuote-eritelmään tehtävä unionin muutos heikennä mahdollisia muita olemassa olevia maantieteellisiä merkintöjä tai alkuperänimityksiä.

Perustelu

Perustelu

Saattaa olla riskialtista sallia komissiolle pyytää hakijaa tekemään tuote-eritelmään muutoksia, jotka menevät esitettyä muutospyyntöä pidemmälle.

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

26 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta säännöillä, jotka koskevat 5 kohdassa säädettyjen tehtävien antamista EUIPO:lle. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta säännöillä, jotka koskevat 5 kohdassa säädettyjen tehtävien antamista EUIPO:lle.

Perustelu

Perustelu

Näiden tehtävien siirtämistä EUIPO:lle ei voida hyväksyä.

Muutosehdotus 21

Muutosehdotus 21

27 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Maantieteellisten merkintöjen unionin rekisteriin kirjatut maantieteelliset merkinnät on suojattava. | 1.   Käsiteollisuus- ja teollisuustuotteiden maantieteellisten merkintöjen unionin rekisteriin kirjatut
  sekä unionissa kansainvälisillä sopimuksilla suojatut
  maantieteelliset merkinnät on suojattava. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Maantieteellisten merkintöjen unionin rekisteriin kirjatut maantieteelliset merkinnät on suojattava.

1.   Käsiteollisuus- ja teollisuustuotteiden maantieteellisten merkintöjen unionin rekisteriin kirjatut
  sekä unionissa kansainvälisillä sopimuksilla suojatut
  maantieteelliset merkinnät on suojattava.

Perustelu

Perustelu

Kahden- tai monenvälisillä sopimuksilla suojattuja maantieteellisiä merkintöjä ei pidä automaattisesti sisällyttää unionin rekisteriin.

Muutosehdotus 22

Muutosehdotus 22

27 artiklan 1 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | suoralta tai välilliseltä maantieteellisen merkinnän kaupalliselta käytöltä tuotteissa, joita rekisteröinti ei koske, jos tuotteet ovat verrattavissa tällä nimellä rekisteröityihin tuotteisiin tai jos nimen käyttö hyödyntää, heikentää, vähentää tai haittaa suojatun nimen mainetta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

suoralta tai välilliseltä maantieteellisen merkinnän kaupalliselta käytöltä tuotteissa, joita rekisteröinti ei koske, jos tuotteet ovat verrattavissa tällä nimellä rekisteröityihin tuotteisiin tai jos nimen käyttö hyödyntää, heikentää, vähentää tai haittaa suojatun nimen mainetta;

| a) | suoralta tai välilliseltä maantieteellisen merkinnän kaupalliselta käytöltä tuotteissa, joita rekisteröinti ei koske, jos tuotteet ovat verrattavissa tällä nimellä rekisteröityihin tuotteisiin tai jos nimen käyttö hyödyntää, heikentää, vähentää tai haittaa suojatun nimen mainetta
  , myös kun näitä tuotteita käytetään ainesosina
  ; |
| --- | --- |

a)

suoralta tai välilliseltä maantieteellisen merkinnän kaupalliselta käytöltä tuotteissa, joita rekisteröinti ei koske, jos tuotteet ovat verrattavissa tällä nimellä rekisteröityihin tuotteisiin tai jos nimen käyttö hyödyntää, heikentää, vähentää tai haittaa suojatun nimen mainetta
  , myös kun näitä tuotteita käytetään ainesosina
  ;

, myös kun näitä tuotteita käytetään ainesosina

Perustelu

Perustelu

Johdonmukaisuuden varmistamiseksi tämän asetusehdotuksen 28 artiklaan sisältyvien ainesosina käytettävien maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden suojaa koskevien uusien säännösten osalta on hyödyllistä palauttaa viittaus ainesosina käytettäviin maantieteellisillä merkinnöillä varustettuihin tuotteisiin.

Muutosehdotus 23

Muutosehdotus 23

27 artiklan 1 kohdan b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | väärinkäytöltä, jäljittelyltä tai mielleyhtymiltä, vaikka tuotteen tai palvelun oikea alkuperä on merkitty tai vaikka suojattu nimi on käännetty tai siihen on liitetty ilmaisu kuten ”laatu”, ”tyyppi”, ”menetelmä”, ”tuotettu kuten”, ”jäljitelmä”, ”makuinen”, ”kaltainen” tai muu samankaltainen ilmaisu; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

väärinkäytöltä, jäljittelyltä tai mielleyhtymiltä, vaikka tuotteen tai palvelun oikea alkuperä on merkitty tai vaikka suojattu nimi on käännetty tai siihen on liitetty ilmaisu kuten ”laatu”, ”tyyppi”, ”menetelmä”, ”tuotettu kuten”, ”jäljitelmä”, ”makuinen”, ”kaltainen” tai muu samankaltainen ilmaisu;

| b) | väärinkäytöltä, jäljittelyltä tai mielleyhtymiltä, vaikka
  jäsenvaltiot tai viranomaiset ovat tässä osallisina ja vaikka
  tuotteen tai palvelun oikea alkuperä on merkitty tai vaikka suojattu nimi on käännetty
  , litteroitu tai translitteroitu
  tai siihen on liitetty ilmaisu kuten ”laatu”, ”tyyppi”, ”menetelmä”, ”tuotettu kuten”, ”jäljitelmä”, ”makuinen”, ”kaltainen” tai muu samankaltainen ilmaisu
  , myös kun näitä tuotteita käytetään ainesosina
  ; |
| --- | --- |

b)

väärinkäytöltä, jäljittelyltä tai mielleyhtymiltä, vaikka
  jäsenvaltiot tai viranomaiset ovat tässä osallisina ja vaikka
  tuotteen tai palvelun oikea alkuperä on merkitty tai vaikka suojattu nimi on käännetty
  , litteroitu tai translitteroitu
  tai siihen on liitetty ilmaisu kuten ”laatu”, ”tyyppi”, ”menetelmä”, ”tuotettu kuten”, ”jäljitelmä”, ”makuinen”, ”kaltainen” tai muu samankaltainen ilmaisu
  , myös kun näitä tuotteita käytetään ainesosina
  ;

jäsenvaltiot tai viranomaiset ovat tässä osallisina ja vaikka

, litteroitu tai translitteroitu

, myös kun näitä tuotteita käytetään ainesosina

Perustelu

Perustelu

Suojaa on myös vahvistettava kaikkia muiden jäsenvaltioiden ja viranomaisten toimia vastaan, jotka pysyvät muodollisesti laillisuuden rajoissa mutta joilla pyritään hyödyntämään maantieteellisen merkinnän suosiota.

Muutosehdotus 24

Muutosehdotus 24

27 artiklan 1 kohdan c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | muilta vääriltä tai harhaanjohtavilta maininnoilta, jotka koskevat tuotteen lähtöpaikkaa, alkuperää, luonnetta tai olennaisia ominaisuuksia ja joita käytetään asianomaisen tuotteen sisä- tai ulkopakkauksessa tai mainoksissa, asianomaista tuotetta koskevissa asiakirjoissa
  tai
  sitä koskevilla verkkosivuilla esitetyissä tiedoissa, sekä tuotteen pakkaamiselta tavalla, joka on omiaan antamaan väärän kuvan sen alkuperästä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

muilta vääriltä tai harhaanjohtavilta maininnoilta, jotka koskevat tuotteen lähtöpaikkaa, alkuperää, luonnetta tai olennaisia ominaisuuksia ja joita käytetään asianomaisen tuotteen sisä- tai ulkopakkauksessa tai mainoksissa, asianomaista tuotetta koskevissa asiakirjoissa
  tai
  sitä koskevilla verkkosivuilla esitetyissä tiedoissa, sekä tuotteen pakkaamiselta tavalla, joka on omiaan antamaan väärän kuvan sen alkuperästä;

tai

| c) | muilta vääriltä tai harhaanjohtavilta maininnoilta, jotka koskevat tuotteen lähtöpaikkaa, alkuperää, luonnetta tai olennaisia ominaisuuksia ja joita käytetään asianomaisen tuotteen sisä- tai ulkopakkauksessa tai mainoksissa, asianomaista tuotetta koskevissa asiakirjoissa, sitä koskevilla verkkosivuilla
  tai verkkotunnuksissa
  esitetyissä tiedoissa, sekä tuotteen pakkaamiselta tavalla, joka on omiaan antamaan väärän kuvan sen alkuperästä; |
| --- | --- |

c)

muilta vääriltä tai harhaanjohtavilta maininnoilta, jotka koskevat tuotteen lähtöpaikkaa, alkuperää, luonnetta tai olennaisia ominaisuuksia ja joita käytetään asianomaisen tuotteen sisä- tai ulkopakkauksessa tai mainoksissa, asianomaista tuotetta koskevissa asiakirjoissa, sitä koskevilla verkkosivuilla
  tai verkkotunnuksissa
  esitetyissä tiedoissa, sekä tuotteen pakkaamiselta tavalla, joka on omiaan antamaan väärän kuvan sen alkuperästä;

tai verkkotunnuksissa

Muutosehdotus 25

Muutosehdotus 25

27 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Edellä olevan 1 kohdan b alakohdan soveltamiseksi mielleyhtymä maantieteelliseen merkintään syntyy erityisesti silloin, kun ilmaisu, merkki tai muu merkintä tai pakkaus osoittaa kohtuullisen huolellisen kuluttajan mielessä suoran ja selkeän yhteyden rekisteröidyllä maantieteellisellä merkinnällä varustettuun tuotteeseen ja siten hyödyntää, heikentää, vähentää tai haittaa rekisteröidyn nimen mainetta. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.
     
  Edellä olevan 1 kohdan b alakohdan soveltamiseksi mielleyhtymä maantieteelliseen merkintään syntyy erityisesti silloin, kun ilmaisu, merkki tai muu merkintä tai pakkaus osoittaa kohtuullisen huolellisen kuluttajan mielessä suoran ja selkeän yhteyden rekisteröidyllä maantieteellisellä merkinnällä varustettuun tuotteeseen ja siten hyödyntää, heikentää, vähentää tai haittaa rekisteröidyn nimen mainetta.

Perustelu

Perustelu

Nykyiset maantieteellisiä merkintöjä koskevat EU:n asetukset eivät sisällä mielleyhtymän määritelmää. EU:n tuomioistuin on antanut laajan tulkinnan mielleyhtymästä, mikä ei käy ilmi ehdotetusta artiklasta. On parasta, että EU:n tuomioistuin jatkaa mielleyhtymää koskevan kysymyksen tapauskohtaista arviointia.

Muutosehdotus 26

Muutosehdotus 26

27 artiklan 7 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 7.
     
  Jos maantieteellinen merkintä on moniosainen nimi, joka sisältää yleisenä pidettävän nimen, kyseisen yleisen nimen käyttö ei ole 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettu menettelytapa. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

7.
     
  Jos maantieteellinen merkintä on moniosainen nimi, joka sisältää yleisenä pidettävän nimen, kyseisen yleisen nimen käyttö ei ole 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettu menettelytapa.

Perustelu

Perustelu

Tämä säännös voi olla riskialtis useiden sellaisten viinien, joilla on suojattu alkuperänimitys (SAN), kannalta.

Muutosehdotus 27

Muutosehdotus 27

Uusi kohta – 27 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava riittävät hallinnolliset ja oikeudelliset toimet, joilla estetään tai lopetetaan 1 kohdassa tarkoitettu sellaisten suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen laiton käyttö, jotka tuotetaan tai joita pidetään kaupan kyseisessä jäsenvaltiossa.




  Tätä varten jäsenvaltioiden on nimettävä viranomaiset, jotka vastaavat tällaisten toimenpiteiden toteuttamisesta kunkin jäsenvaltion määrittämien menettelyjen mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

8.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava riittävät hallinnolliset ja oikeudelliset toimet, joilla estetään tai lopetetaan 1 kohdassa tarkoitettu sellaisten suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen laiton käyttö, jotka tuotetaan tai joita pidetään kaupan kyseisessä jäsenvaltiossa.

Tätä varten jäsenvaltioiden on nimettävä viranomaiset, jotka vastaavat tällaisten toimenpiteiden toteuttamisesta kunkin jäsenvaltion määrittämien menettelyjen mukaisesti.

Perustelu

Perustelu

Olisi tärkeää ottaa uudelleen käyttöön tämä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 13 artiklan 3 kohdan säännös.

Muutosehdotus 28

Muutosehdotus 28

28 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Asianomaisessa jalostetussa tuotteessa ei saa käyttää tuotteen ainesosan nimeävää maantieteellistä merkintää elintarvikkeen nimessä, paitsi jos on tehty sopimus sellaisen tuottajaryhmän kanssa, joka edustaa kahta kolmasosaa tuottajista. | 2.   Asianomaisessa jalostetussa tuotteessa ei saa käyttää tuotteen ainesosan nimeävää maantieteellistä merkintää elintarvikkeen nimessä, paitsi jos on tehty sopimus
  tuottajaryhmän kanssa, joka voi asettaa vähimmäisvaatimuksia nimen käytölle
  .
  Tällainen käyttö ainesosana voi oikeuttaa taloudelliseen korvaukseen maantieteellistä merkintää käyttävältä jalostajalta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Asianomaisessa jalostetussa tuotteessa ei saa käyttää tuotteen ainesosan nimeävää maantieteellistä merkintää elintarvikkeen nimessä, paitsi jos on tehty sopimus sellaisen tuottajaryhmän kanssa, joka edustaa kahta kolmasosaa tuottajista.

2.   Asianomaisessa jalostetussa tuotteessa ei saa käyttää tuotteen ainesosan nimeävää maantieteellistä merkintää elintarvikkeen nimessä, paitsi jos on tehty sopimus
  tuottajaryhmän kanssa, joka voi asettaa vähimmäisvaatimuksia nimen käytölle
  .
  Tällainen käyttö ainesosana voi oikeuttaa taloudelliseen korvaukseen maantieteellistä merkintää käyttävältä jalostajalta.

Perustelu

Perustelu

On syytä mainita, että tuottajaryhmät voivat määritellä vähimmäisvaatimukset maantieteellisten merkintöjensä käytölle ainesosana sekä vaatia siitä maksua tai korvausta tavanomaisen toimintansa lisääntyneiden toiminta- ja hallintokustannusten kattamiseksi.

Muutosehdotus 29

Muutosehdotus 29

28 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla lisäsääntöjä maantieteellisten merkintöjen käytöstä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen jalostettujen tuotteiden ainesosien yksilöimiseksi. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla lisäsääntöjä maantieteellisten merkintöjen käytöstä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen jalostettujen tuotteiden ainesosien yksilöimiseksi.

Perustelu

Perustelu

Tässä asetuksessa olisi vahvistettava ainesosana käytettäviä maantieteellisillä merkinnöllä varustettuja tuotteita koskevat uudet säännöt.

Muutosehdotus 30

Muutosehdotus 30

29 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla lisäsääntöjä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yleisten nimien määrittämiseksi. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla lisäsääntöjä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yleisten nimien määrittämiseksi.

Perustelu

Perustelu

Mahdolliset nimien yleisyyttä koskevat lisäsäännöt olisi vahvistettava asetuksessa eikä delegoiduilla säädöksillä.

Muutosehdotus 31

Muutosehdotus 31

32 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Tuottajaryhmä perustetaan asianomaisten sidosryhmien
  , kuten viljelijöiden, maatilatarvikkeiden ja -palvelujen tarjoajien, väliportaan jalostajien ja loppujalostajien
  aloitteesta kansallisten viranomaisten määrittämällä tavalla ja kyseisen tuotteen luonteen mukaan. Jäsenvaltion on varmistettava, että tuottajaryhmä toimii avoimesti ja demokraattisesti ja että kaikilla maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen tuottajilla on oikeus ryhmän jäsenyyteen.
  Jäsenvaltio voi säätää, että myös virkamiehet sekä muut sidosryhmät, kuten kuluttajaryhmät, vähittäismyyjät ja toimittajat, osallistuvat tuottajaryhmän työhön. | 1.   Tuottajaryhmä perustetaan asianomaisten sidosryhmien aloitteesta
  ja voi koostua tuottajista tai jalostajista toimivaltaisten
  kansallisten viranomaisten määrittämällä tavalla ja kyseisen tuotteen luonteen mukaan. Jäsenvaltion on varmistettava, että tuottajaryhmä toimii avoimesti ja demokraattisesti ja että kaikilla maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen tuottajilla on oikeus ryhmän jäsenyyteen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Tuottajaryhmä perustetaan asianomaisten sidosryhmien
  , kuten viljelijöiden, maatilatarvikkeiden ja -palvelujen tarjoajien, väliportaan jalostajien ja loppujalostajien
  aloitteesta kansallisten viranomaisten määrittämällä tavalla ja kyseisen tuotteen luonteen mukaan. Jäsenvaltion on varmistettava, että tuottajaryhmä toimii avoimesti ja demokraattisesti ja että kaikilla maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen tuottajilla on oikeus ryhmän jäsenyyteen.
  Jäsenvaltio voi säätää, että myös virkamiehet sekä muut sidosryhmät, kuten kuluttajaryhmät, vähittäismyyjät ja toimittajat, osallistuvat tuottajaryhmän työhön.

1.   Tuottajaryhmä perustetaan asianomaisten sidosryhmien aloitteesta
  ja voi koostua tuottajista tai jalostajista toimivaltaisten
  kansallisten viranomaisten määrittämällä tavalla ja kyseisen tuotteen luonteen mukaan. Jäsenvaltion on varmistettava, että tuottajaryhmä toimii avoimesti ja demokraattisesti ja että kaikilla maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen tuottajilla on oikeus ryhmän jäsenyyteen.

Perustelu

Perustelu

Tuottajaryhmiin kuuluvat toimijat vaihtelevat arvoketjun tyypistä ja jäsenvaltioista riippuen, minkä vuoksi on parempi pitäytyä pelkästään tuottajien ja jalostajien määritelmässä. Lisäksi on vaikea ymmärtää mitä lisäarvoa saadaan siitä, että tuottajaryhmään sisällytetään tuotantoprosessiin osallistumattomia toimijoita.

Muutosehdotus 32

Muutosehdotus 32

32 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Tuottajaryhmä voi käyttää erityisesti seuraavia valtuuksia ja vastuuta: | 2.   Tuottajaryhmä voi käyttää erityisesti seuraavia valtuuksia ja vastuuta: |
| a) | laatia tuote-eritelmän ja hallinnoida
  sisäistä valvontaa
  ,
  jolla
  varmistetaan, että maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen tuotantovaiheet ovat kyseisen eritelmän mukaisia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Tuottajaryhmä voi käyttää erityisesti seuraavia valtuuksia ja vastuuta:

2.   Tuottajaryhmä voi käyttää erityisesti seuraavia valtuuksia ja vastuuta:

a)

laatia tuote-eritelmän ja hallinnoida
  sisäistä valvontaa
  ,
  jolla
  varmistetaan, että maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen tuotantovaiheet ovat kyseisen eritelmän mukaisia;

sisäistä valvontaa

jolla

| a) | laatia tuote-eritelmän ja hallinnoida
  toimia
  ,
  joilla
  varmistetaan, että maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen tuotantovaiheet ovat kyseisen eritelmän mukaisia; |
| --- | --- |

a)

laatia tuote-eritelmän ja hallinnoida
  toimia
  ,
  joilla
  varmistetaan, että maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen tuotantovaiheet ovat kyseisen eritelmän mukaisia;

toimia

joilla

| b) | toteuttaa oikeustoimia maantieteellisen merkinnän ja siihen suoraan liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien suojan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

b)

toteuttaa oikeustoimia maantieteellisen merkinnän ja siihen suoraan liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien suojan varmistamiseksi;

| b) | toteuttaa oikeustoimia maantieteellisen merkinnän ja siihen suoraan liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien suojan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

b)

toteuttaa oikeustoimia maantieteellisen merkinnän ja siihen suoraan liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien suojan varmistamiseksi;

| c) | sopia kestävyyssitoumuksista riippumatta siitä, sisältyvätkö ne mahdollisesti tuote-eritelmään vai onko kyse erillisestä aloitteesta, mukaan lukien järjestelyt kyseisten sitoumusten noudattamisen tarkastamiseksi ja riittävän julkisuuden varmistamiseksi niille erityisesti komission perustamassa tietojärjestelmässä; |
| --- | --- |

c)

sopia kestävyyssitoumuksista riippumatta siitä, sisältyvätkö ne mahdollisesti tuote-eritelmään vai onko kyse erillisestä aloitteesta, mukaan lukien järjestelyt kyseisten sitoumusten noudattamisen tarkastamiseksi ja riittävän julkisuuden varmistamiseksi niille erityisesti komission perustamassa tietojärjestelmässä;

| c) | sopia kestävyyssitoumuksista riippumatta siitä, sisältyvätkö ne mahdollisesti tuote-eritelmään vai onko kyse erillisestä aloitteesta, mukaan lukien järjestelyt kyseisten sitoumusten noudattamisen tarkastamiseksi ja riittävän julkisuuden varmistamiseksi niille erityisesti komission perustamassa tietojärjestelmässä; |
| --- | --- |

c)

sopia kestävyyssitoumuksista riippumatta siitä, sisältyvätkö ne mahdollisesti tuote-eritelmään vai onko kyse erillisestä aloitteesta, mukaan lukien järjestelyt kyseisten sitoumusten noudattamisen tarkastamiseksi ja riittävän julkisuuden varmistamiseksi niille erityisesti komission perustamassa tietojärjestelmässä;

| d) | jakaa parhaita käytäntöjä ja lisää tuottajien tietoisuutta 12 artiklassa määritellyistä kestävyyssitoumuksista. Tämä voidaan toteuttaa muun muassa tarjoamalla tietoa saatavilla olevasta rahoitustuesta, kehittämällä välineitä ja laatimalla toimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

d)

jakaa parhaita käytäntöjä ja lisää tuottajien tietoisuutta 12 artiklassa määritellyistä kestävyyssitoumuksista. Tämä voidaan toteuttaa muun muassa tarjoamalla tietoa saatavilla olevasta rahoitustuesta, kehittämällä välineitä ja laatimalla toimintasuunnitelmia.

jakaa parhaita käytäntöjä ja lisää tuottajien tietoisuutta 12 artiklassa määritellyistä kestävyyssitoumuksista. Tämä voidaan toteuttaa muun muassa tarjoamalla tietoa saatavilla olevasta rahoitustuesta, kehittämällä välineitä ja laatimalla toimintasuunnitelmia.

| d) | toteuttaa toimia maantieteellisen merkinnän toiminnan parantamiseksi, mukaan lukien |
| --- | --- |

d)

toteuttaa toimia maantieteellisen merkinnän toiminnan parantamiseksi, mukaan lukien

| e
  ) | toteuttaa toimia maantieteellisen merkinnän toiminnan parantamiseksi, mukaan lukien |
| --- | --- |

e
  )

e

toteuttaa toimia maantieteellisen merkinnän toiminnan parantamiseksi, mukaan lukien

| | i) | kollektiivisten markkinointi- ja mainontakampanjoiden kehittäminen, järjestäminen ja toteuttaminen; |
| --- | --- | --- |

i)

kollektiivisten markkinointi- ja mainontakampanjoiden kehittäminen, järjestäminen ja toteuttaminen;

| | i) | kollektiivisten markkinointi- ja mainontakampanjoiden kehittäminen, järjestäminen ja toteuttaminen; |
| --- | --- | --- |

i)

kollektiivisten markkinointi- ja mainontakampanjoiden kehittäminen, järjestäminen ja toteuttaminen;

| | ii) | tiedotus- ja menekinedistämistoimet, joiden tarkoituksena on tiedottaa kuluttajille maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen ominaisuuksista; |
| --- | --- | --- |

ii)

tiedotus- ja menekinedistämistoimet, joiden tarkoituksena on tiedottaa kuluttajille maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen ominaisuuksista;

| | ii) | tiedotus- ja menekinedistämistoimet, joiden tarkoituksena on tiedottaa kuluttajille maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen ominaisuuksista; |
| --- | --- | --- |

ii)

tiedotus- ja menekinedistämistoimet, joiden tarkoituksena on tiedottaa kuluttajille maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen ominaisuuksista;

| | iii) | maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen taloudellisen suorituskyvyn, tuotannon kestävyyden, ravintoprofiilin ja aistinvaraisen profiilin analysointi; |
| --- | --- | --- |

iii)

maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen taloudellisen suorituskyvyn, tuotannon kestävyyden, ravintoprofiilin ja aistinvaraisen profiilin analysointi;

| | iii) | maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen taloudellisen suorituskyvyn, tuotannon kestävyyden, ravintoprofiilin ja aistinvaraisen profiilin analysointi; |
| --- | --- | --- |

iii)

maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen taloudellisen suorituskyvyn, tuotannon kestävyyden, ravintoprofiilin ja aistinvaraisen profiilin analysointi;

| | iv) | maantieteellistä merkintää ja asianomaista unionin tunnusta koskevien tietojen levittäminen; |
| --- | --- | --- |

iv)

maantieteellistä merkintää ja asianomaista unionin tunnusta koskevien tietojen levittäminen;

| | iv) | maantieteellistä merkintää ja asianomaista unionin tunnusta koskevien tietojen levittäminen; |
| --- | --- | --- |

iv)

maantieteellistä merkintää ja asianomaista unionin tunnusta koskevien tietojen levittäminen;

| | v) | neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen nykyisille ja tuleville tuottajille, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen ja tasa-arvo; |
| --- | --- | --- |

v)

neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen nykyisille ja tuleville tuottajille, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen ja tasa-arvo;

| | v) | neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen nykyisille ja tuleville tuottajille, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen ja tasa-arvo; |
| --- | --- | --- |

v)

neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen nykyisille ja tuleville tuottajille, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen ja tasa-arvo;

| e
  ) | torjua maantieteellisen merkinnän väärentämistä ja epäiltyä sellaista vilpillistä käyttöä sisämarkkinoilla, jossa maantieteellisellä merkinnällä nimetään tuotteita, jotka eivät ole tuote-eritelmän mukaisia, seuraamalla maantieteellisen merkinnän käyttöä sisämarkkinoilla ja kolmansien maiden markkinoilla, joilla maantieteelliset merkinnät on suojattu, myös internetissä, ja tarvittaessa tiedottaa asiasta täytäntöönpanoviranomaisille käytettävissä olevia luottamuksellisia järjestelmiä käyttäen. |
| --- | --- |

e
  )

e

torjua maantieteellisen merkinnän väärentämistä ja epäiltyä sellaista vilpillistä käyttöä sisämarkkinoilla, jossa maantieteellisellä merkinnällä nimetään tuotteita, jotka eivät ole tuote-eritelmän mukaisia, seuraamalla maantieteellisen merkinnän käyttöä sisämarkkinoilla ja kolmansien maiden markkinoilla, joilla maantieteelliset merkinnät on suojattu, myös internetissä, ja tarvittaessa tiedottaa asiasta täytäntöönpanoviranomaisille käytettävissä olevia luottamuksellisia järjestelmiä käyttäen.

| f
  ) | torjua maantieteellisen merkinnän väärentämistä ja epäiltyä sellaista vilpillistä käyttöä sisämarkkinoilla, jossa maantieteellisellä merkinnällä nimetään tuotteita, jotka eivät ole tuote-eritelmän mukaisia, seuraamalla maantieteellisen merkinnän käyttöä sisämarkkinoilla ja kolmansien maiden markkinoilla, joilla maantieteelliset merkinnät on suojattu, myös internetissä, ja tarvittaessa tiedottaa asiasta täytäntöönpanoviranomaisille käytettävissä olevia luottamuksellisia järjestelmiä käyttäen. |
| --- | --- |

f
  )

f

torjua maantieteellisen merkinnän väärentämistä ja epäiltyä sellaista vilpillistä käyttöä sisämarkkinoilla, jossa maantieteellisellä merkinnällä nimetään tuotteita, jotka eivät ole tuote-eritelmän mukaisia, seuraamalla maantieteellisen merkinnän käyttöä sisämarkkinoilla ja kolmansien maiden markkinoilla, joilla maantieteelliset merkinnät on suojattu, myös internetissä, ja tarvittaessa tiedottaa asiasta täytäntöönpanoviranomaisille käytettävissä olevia luottamuksellisia järjestelmiä käyttäen.

Perustelu

Perustelu

Muiden kuin hyväksyttyjen tuottajaryhmien valmiudet eivät riitä näiden uusien tehtävien hoitamiseen. Päinvastoin, siirtämällä uusia valtuuksia hyväksytyille tuottajaryhmille, aktiivisimpia tunnustamattomia tuottajaryhmiä voitaisiin kannustaa hakemaan hyväksyntää, mikä parantaisi niiden organisointia.

Muutosehdotus 33

Muutosehdotus 33

32 artikla – Lisätään 2 kohtaan uusi alakohta g).

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | g) | toteuttaa toimenpiteitä tuotteiden arvon tehostamiseksi ja tarvittaessa ryhtyä toimiin sellaisten toimenpiteiden estämiseksi tai torjumiseksi, jotka ovat haitallisia tai joista voi mahdollisesti aiheutua haittaa kyseisten tuotteiden imagolle. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

g)

g)

toteuttaa toimenpiteitä tuotteiden arvon tehostamiseksi ja tarvittaessa ryhtyä toimiin sellaisten toimenpiteiden estämiseksi tai torjumiseksi, jotka ovat haitallisia tai joista voi mahdollisesti aiheutua haittaa kyseisten tuotteiden imagolle.

toteuttaa toimenpiteitä tuotteiden arvon tehostamiseksi ja tarvittaessa ryhtyä toimiin sellaisten toimenpiteiden estämiseksi tai torjumiseksi, jotka ovat haitallisia tai joista voi mahdollisesti aiheutua haittaa kyseisten tuotteiden imagolle.

Perustelu

Perustelu

On tarpeen ottaa uudelleen käyttöön tämä asetuksen (EU) N:o 1151/12 45 artiklan 1 kohdan f alakohta maantieteellisten merkintöjen tuottajaryhmien aseman ja valtuuksien vahvistamiseksi.

Muutosehdotus 34

Muutosehdotus 34

33 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltion on
  3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävien
  tuottajaryhmien pyynnöstä nimettävä kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti yksi tuottajaryhmä hyväksytyksi tuottajaryhmäksi
  kutakin sellaista sen alueelta peräisin olevaa maantieteellistä merkintää varten, joka on rekisteröity tai josta on tehty rekisteröintihakemus, tai sellaisia tuotenimiä varten, jotka voivat olla rekisteröintihakemuksen kohteena
  . | 1.   Jäsenvaltion on tuottajaryhmien pyynnöstä nimettävä kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti yksi tuottajaryhmä hyväksytyksi tuottajaryhmäksi
  yhtä tai useampaa niiden alueelta peräisin olevaa maantieteellistä merkintää varten
  . |
| 2.   Tuottajaryhmä voidaan nimetä hyväksytyksi tuottajaryhmäksi, jos
  on tehty ennakolta sopimus, jonka osapuolina on vähintään kaksi kolmasosaa maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen tuottajista, joiden osuus kyseisen tuotteen tuotannosta tuote-eritelmässä tarkoitetulla maantieteellisellä alueella on vähintään kaksi kolmasosaa
  .
  Poikkeuksellisesti 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua viranomaista ja 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua yksittäistä tuottajaa pidetään hyväksyttynä tuottajaryhmänä. | 2.   Tuottajaryhmä voidaan nimetä hyväksytyksi tuottajaryhmäksi, jos |
| | a) | sillä on vähimmäismäärä jäseniä ja/tai sen kaupan pidetyn tuotannon määrä tai arvo täyttää asianomaisen jäsenvaltion asettamat vähimmäisvaatimukset alueella, jolla se toimii. Tällaisilla säännöksillä ei saa estää pienimuotoista tuotantoa käsittelevien tuottajaryhmien hyväksymistä. aa) se ei heikennä mahdollisia muita olemassa olevia maantieteellisiä merkintöjä tai alkuperänimityksiä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltion on
  3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävien
  tuottajaryhmien pyynnöstä nimettävä kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti yksi tuottajaryhmä hyväksytyksi tuottajaryhmäksi
  kutakin sellaista sen alueelta peräisin olevaa maantieteellistä merkintää varten, joka on rekisteröity tai josta on tehty rekisteröintihakemus, tai sellaisia tuotenimiä varten, jotka voivat olla rekisteröintihakemuksen kohteena
  .

1.   Jäsenvaltion on tuottajaryhmien pyynnöstä nimettävä kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti yksi tuottajaryhmä hyväksytyksi tuottajaryhmäksi
  yhtä tai useampaa niiden alueelta peräisin olevaa maantieteellistä merkintää varten
  .

2.   Tuottajaryhmä voidaan nimetä hyväksytyksi tuottajaryhmäksi, jos
  on tehty ennakolta sopimus, jonka osapuolina on vähintään kaksi kolmasosaa maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen tuottajista, joiden osuus kyseisen tuotteen tuotannosta tuote-eritelmässä tarkoitetulla maantieteellisellä alueella on vähintään kaksi kolmasosaa
  .
  Poikkeuksellisesti 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua viranomaista ja 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua yksittäistä tuottajaa pidetään hyväksyttynä tuottajaryhmänä.

2.   Tuottajaryhmä voidaan nimetä hyväksytyksi tuottajaryhmäksi, jos

a)

a)

sillä on vähimmäismäärä jäseniä ja/tai sen kaupan pidetyn tuotannon määrä tai arvo täyttää asianomaisen jäsenvaltion asettamat vähimmäisvaatimukset alueella, jolla se toimii. Tällaisilla säännöksillä ei saa estää pienimuotoista tuotantoa käsittelevien tuottajaryhmien hyväksymistä. aa) se ei heikennä mahdollisia muita olemassa olevia maantieteellisiä merkintöjä tai alkuperänimityksiä.

sillä on vähimmäismäärä jäseniä ja/tai sen kaupan pidetyn tuotannon määrä tai arvo täyttää asianomaisen jäsenvaltion asettamat vähimmäisvaatimukset alueella, jolla se toimii. Tällaisilla säännöksillä ei saa estää pienimuotoista tuotantoa käsittelevien tuottajaryhmien hyväksymistä. aa) se ei heikennä mahdollisia muita olemassa olevia maantieteellisiä merkintöjä tai alkuperänimityksiä.

| b) | se esittää riittävät todisteet siitä, että se pystyy hoitamaan tehtäväänsä sekä oikea-aikaisesti että tehokkaasti ja tarjoamaan jäsenilleen henkilöstöön liittyvää, aineellista ja teknistä tukea. |
| --- | --- |

b)

b)

se esittää riittävät todisteet siitä, että se pystyy hoitamaan tehtäväänsä sekä oikea-aikaisesti että tehokkaasti ja tarjoamaan jäsenilleen henkilöstöön liittyvää, aineellista ja teknistä tukea.

se esittää riittävät todisteet siitä, että se pystyy hoitamaan tehtäväänsä sekä oikea-aikaisesti että tehokkaasti ja tarjoamaan jäsenilleen henkilöstöön liittyvää, aineellista ja teknistä tukea.

| c) | se käyttää valtuuksiaan ja vastuutaan asianomaisen jäsenvaltion jo vahvistamien tai vielä vahvistettavien, tuotantoprosessiin osallistuvien toimijoiden ryhmien oikeudenmukaista ja tasapainoista edustusta koskevien kriteerien mukaisesti, jotta vältetään poissulkemisia ja mahdollistetaan hyväksytyn tuottajaryhmän demokraattinen hallinto. |
| --- | --- |

c)

c)

se käyttää valtuuksiaan ja vastuutaan asianomaisen jäsenvaltion jo vahvistamien tai vielä vahvistettavien, tuotantoprosessiin osallistuvien toimijoiden ryhmien oikeudenmukaista ja tasapainoista edustusta koskevien kriteerien mukaisesti, jotta vältetään poissulkemisia ja mahdollistetaan hyväksytyn tuottajaryhmän demokraattinen hallinto.

se käyttää valtuuksiaan ja vastuutaan asianomaisen jäsenvaltion jo vahvistamien tai vielä vahvistettavien, tuotantoprosessiin osallistuvien toimijoiden ryhmien oikeudenmukaista ja tasapainoista edustusta koskevien kriteerien mukaisesti, jotta vältetään poissulkemisia ja mahdollistetaan hyväksytyn tuottajaryhmän demokraattinen hallinto.

3.   Hyväksytty tuottajaryhmä voi 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen valtuuksien ja vastuun lisäksi käyttää seuraavia valtuuksia ja vastuuta:

3.   Hyväksytty tuottajaryhmä voi 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen valtuuksien ja vastuun lisäksi käyttää seuraavia valtuuksia ja vastuuta:

| a) | pitää yhteyttä teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanosta ja väärentämisen torjunnasta vastaaviin elimiin ja osallistua teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaverkostoihin maantieteellisten merkintöjen haltijana; |
| --- | --- |

a)

pitää yhteyttä teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanosta ja väärentämisen torjunnasta vastaaviin elimiin ja osallistua teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaverkostoihin maantieteellisten merkintöjen haltijana;

| a) | pitää yhteyttä teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanosta ja väärentämisen torjunnasta vastaaviin elimiin ja osallistua teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaverkostoihin maantieteellisten merkintöjen haltijana; |
| --- | --- |

a)

pitää yhteyttä teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanosta ja väärentämisen torjunnasta vastaaviin elimiin ja osallistua teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaverkostoihin maantieteellisten merkintöjen haltijana;

| b) | toteuttaa täytäntöönpanotoimia, mukaan lukien tulliviranomaisten toimenpiteitä koskevien hakemusten jättäminen, estääkseen tai torjuakseen toimenpiteitä, jotka vahingoittavat tai uhkaavat vahingoittaa sen tuotteiden imagoa; |
| --- | --- |

b)

toteuttaa täytäntöönpanotoimia, mukaan lukien tulliviranomaisten toimenpiteitä koskevien hakemusten jättäminen, estääkseen tai torjuakseen toimenpiteitä, jotka vahingoittavat tai uhkaavat vahingoittaa sen tuotteiden imagoa;

| b) | toteuttaa täytäntöönpanotoimia, mukaan lukien tulliviranomaisten toimenpiteitä koskevien hakemusten jättäminen, estääkseen tai torjuakseen toimenpiteitä, jotka vahingoittavat tai uhkaavat vahingoittaa sen tuotteiden imagoa; |
| --- | --- |

b)

toteuttaa täytäntöönpanotoimia, mukaan lukien tulliviranomaisten toimenpiteitä koskevien hakemusten jättäminen, estääkseen tai torjuakseen toimenpiteitä, jotka vahingoittavat tai uhkaavat vahingoittaa sen tuotteiden imagoa;

| c) | suosittaa kansallisille viranomaisille sitovia sääntöjä, jotka hyväksytään asetuksen (EU) N:o 1308/2013 166 a artiklan mukaisesti, jotta maantieteellisellä merkinnällä nimettyjen tuotteiden tarjontaa voidaan säännellä. |
| --- | --- |

c)

suosittaa kansallisille viranomaisille sitovia sääntöjä, jotka hyväksytään asetuksen (EU) N:o 1308/2013 166 a artiklan mukaisesti, jotta maantieteellisellä merkinnällä nimettyjen tuotteiden tarjontaa voidaan säännellä.

| c) | suosittaa kansallisille viranomaisille sitovia sääntöjä, jotka hyväksytään asetuksen (EU) N:o 1308/2013 166 a artiklan mukaisesti, jotta maantieteellisellä merkinnällä nimettyjen tuotteiden tarjontaa voidaan säännellä. |
| --- | --- |

c)

suosittaa kansallisille viranomaisille sitovia sääntöjä, jotka hyväksytään asetuksen (EU) N:o 1308/2013 166 a artiklan mukaisesti, jotta maantieteellisellä merkinnällä nimettyjen tuotteiden tarjontaa voidaan säännellä.

| d) | rekisteröidä kyseessä olevasta tavaramerkkijärjestelmästä riippuen tavallinen tavaramerkki, yhteisömerkki tai tarkastusmerkki, joka sisältää yhtenä merkittävimmistä osistaan maantieteellisen merkinnän ja rajoittuu vastaavan tuote-eritelmän mukaiseen tuotteeseen, jotta maantieteellinen merkintä voidaan suojata verkkotunnusjärjestelmissä, jotka eivät kuulu unionin lainkäyttövaltaan. |
| --- | --- |

d)

rekisteröidä kyseessä olevasta tavaramerkkijärjestelmästä riippuen tavallinen tavaramerkki, yhteisömerkki tai tarkastusmerkki, joka sisältää yhtenä merkittävimmistä osistaan maantieteellisen merkinnän ja rajoittuu vastaavan tuote-eritelmän mukaiseen tuotteeseen, jotta maantieteellinen merkintä voidaan suojata verkkotunnusjärjestelmissä, jotka eivät kuulu unionin lainkäyttövaltaan.

| d) | rekisteröidä kyseessä olevasta tavaramerkkijärjestelmästä riippuen tavallinen tavaramerkki, yhteisömerkki tai tarkastusmerkki, joka sisältää yhtenä merkittävimmistä osistaan maantieteellisen merkinnän ja rajoittuu vastaavan tuote-eritelmän mukaiseen tuotteeseen, jotta maantieteellinen merkintä voidaan suojata verkkotunnusjärjestelmissä, jotka eivät kuulu unionin lainkäyttövaltaan. |
| --- | --- |

d)

rekisteröidä kyseessä olevasta tavaramerkkijärjestelmästä riippuen tavallinen tavaramerkki, yhteisömerkki tai tarkastusmerkki, joka sisältää yhtenä merkittävimmistä osistaan maantieteellisen merkinnän ja rajoittuu vastaavan tuote-eritelmän mukaiseen tuotteeseen, jotta maantieteellinen merkintä voidaan suojata verkkotunnusjärjestelmissä, jotka eivät kuulu unionin lainkäyttövaltaan.

| e) | vahvistaa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 172 a artiklassa tarkoitettuja arvonjakamista koskevia vakiolausekkeita, mukaan lukien markkinapreemiot ja -tappiot, määrittämällä kyseisten tuotteiden tai muiden tavaroiden markkinahintojen mahdolliset muutokset; |
| --- | --- |

e)

e)

vahvistaa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 172 a artiklassa tarkoitettuja arvonjakamista koskevia vakiolausekkeita, mukaan lukien markkinapreemiot ja -tappiot, määrittämällä kyseisten tuotteiden tai muiden tavaroiden markkinahintojen mahdolliset muutokset;

vahvistaa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 172 a artiklassa tarkoitettuja arvonjakamista koskevia vakiolausekkeita, mukaan lukien markkinapreemiot ja -tappiot, määrittämällä kyseisten tuotteiden tai muiden tavaroiden markkinahintojen mahdolliset muutokset;

| f) | vahvistaa säännöt, jotka koskevat niiden maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden käyttöä ainesosana ja erityisesti: i) vahvistaa vähimmäisedellytykset maantieteellisten merkintöjen käytölle ainesosana; ii) vaatia maksua tai korvausta jalostajalta, joka käyttää maantieteellistä merkintää ainesosana; iii) toteuttaa valvonta- ja seurantatoimia kaikkialla EU:n sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

f)

f)

vahvistaa säännöt, jotka koskevat niiden maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden käyttöä ainesosana ja erityisesti: i) vahvistaa vähimmäisedellytykset maantieteellisten merkintöjen käytölle ainesosana; ii) vaatia maksua tai korvausta jalostajalta, joka käyttää maantieteellistä merkintää ainesosana; iii) toteuttaa valvonta- ja seurantatoimia kaikkialla EU:n sisämarkkinoilla.

vahvistaa säännöt, jotka koskevat niiden maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden käyttöä ainesosana ja erityisesti: i) vahvistaa vähimmäisedellytykset maantieteellisten merkintöjen käytölle ainesosana; ii) vaatia maksua tai korvausta jalostajalta, joka käyttää maantieteellistä merkintää ainesosana; iii) toteuttaa valvonta- ja seurantatoimia kaikkialla EU:n sisämarkkinoilla.

| g) | tulla kuulluksi, kun Euroopan komissio neuvottelee kansainvälisten kauppasopimusten puitteissa tuottajaryhmän nimen suojaamisesta. |
| --- | --- |

g)

g)

tulla kuulluksi, kun Euroopan komissio neuvottelee kansainvälisten kauppasopimusten puitteissa tuottajaryhmän nimen suojaamisesta.

tulla kuulluksi, kun Euroopan komissio neuvottelee kansainvälisten kauppasopimusten puitteissa tuottajaryhmän nimen suojaamisesta.

4.   
  Edellä 2 kohdassa tarkoitetut valtuudet ja vastuu edellyttävät etukäteissopimusta, jonka osapuolina on vähintään kaksi kolmasosaa maantieteellisellä merkinnällä nimetyn tuotteen tuottajista, joiden osuus kyseisen tuotteen tuotannosta tuote-eritelmässä tarkoitetulla maantieteellisellä alueella on vähintään kaksi kolmasosaa.

4.   Jäsenvaltion on suoritettava tarkastuksia varmistaakseen, että 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä noudatetaan. Jos toimivaltaiset kansalliset viranomaiset toteavat, että tällaisia edellytyksiä ei ole noudatettu, jäsenvaltion on kumottava tuottajaryhmän hyväksymistä koskeva päätös.

5
  .   Jäsenvaltion on suoritettava tarkastuksia varmistaakseen, että 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä noudatetaan. Jos toimivaltaiset kansalliset viranomaiset toteavat, että tällaisia edellytyksiä ei ole noudatettu, jäsenvaltion on kumottava tuottajaryhmän hyväksymistä koskeva päätös.

Perustelu

Perustelu

Nykyisessä sanamuodossa ei oteta huomioon jäsenvaltioiden oikeudellisten tilanteiden moninaisuutta. Lainsäädäntöehdotuksessa olisi esitettävä yleiset periaatteet siitä, miten jäsenvaltio voi tunnustaa maantieteellisten merkintöjen tuottajaryhmän, jotta kansalliset erityispiirteet ja alojen väliset erot voidaan ottaa huomioon. Lopuksi on olennaisen tärkeää, että tunnustetun tuottajaryhmän edustavuutta koskevilla kriteereillä varmistetaan tasapainoinen päätöksenteko ryhmän eri jäsenten välillä.

Muutosehdotus 35

Muutosehdotus 35

33 artiklan uusi 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Jäsenvaltiot voivat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa päättää puolueettomin ja syrjimättömin perustein, että 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät niiden tuottajaryhmien osalta, jotka on jo hyväksytty kansallisella tasolla ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää voimassa olleiden kansallisten sääntöjen perusteella, ja että tämä ei haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.
     
  Jäsenvaltiot voivat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa päättää puolueettomin ja syrjimättömin perustein, että 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät niiden tuottajaryhmien osalta, jotka on jo hyväksytty kansallisella tasolla ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää voimassa olleiden kansallisten sääntöjen perusteella, ja että tämä ei haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa.

Perustelu

Perustelu

Joissakin jäsenvaltioissa on jo käytössä hyväksyttyjen tuottajaryhmien järjestelmä.

Muutosehdotus 36

Muutosehdotus 36

34 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   
  Unioniin perustetut maakoodien ylätason verkkotunnusrekisterit voivat
  sellaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, jonka oikeutettua etua tai oikeuksia asia koskee, pyynnöstä peruuttaa tai siirtää
  kyseisen maakoodin ylätason
  verkkotunnuksen kyseisellä maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden hyväksytylle tuottajaryhmälle asianmukaisen vaihtoehtoisen riitojenratkaisumenettelyn tai oikeudellisen menettelyn jälkeen, jos kyseisen verkkotunnuksen haltija on rekisteröinyt kyseisen verkkotunnuksen ilman maantieteellistä merkintää koskevia oikeuksia tai oikeutettua etua tai jos se on rekisteröity tai sitä käytetään vilpillisessä mielessä ja sen käyttö on 27 artiklan vastaista. | 1.   
  Seuraavia velvoitteita sovelletaan asetuksen (EU)2022/xxx 1 artiklan mukaisesti ydinalustapalveluihin, joita portinvartijat tarjoavat unioniin sijoittautuneille tai unionissa sijaitseville loppukäyttäjille sekä yrityskäyttäjille, riippumatta portinvartijoiden sijoittautumis- tai kotipaikasta ja riippumatta siitä, mitä lainsäädäntöä palvelun tarjoamiseen muutoin sovelletaan.




  Verkkotunnusrekisterien on viran puolesta tai
  sellaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, jonka oikeutettua etua tai oikeuksia asia koskee, pyynnöstä peruuttaa tai siirtää verkkotunnuksen kyseisellä maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden hyväksytylle tuottajaryhmälle
  tai sille jäsenvaltiolle, jolla kyseinen maantieteellisen merkinnän alkuperäalue sijaitsee,
  asianmukaisen vaihtoehtoisen riitojenratkaisumenettelyn tai oikeudellisen menettelyn jälkeen, jos kyseisen verkkotunnuksen haltija on rekisteröinyt kyseisen verkkotunnuksen ilman maantieteellistä merkintää koskevia oikeuksia tai oikeutettua etua tai jos se on rekisteröity tai sitä käytetään vilpillisessä mielessä ja sen käyttö on 27 artiklan vastaista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   
  Unioniin perustetut maakoodien ylätason verkkotunnusrekisterit voivat
  sellaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, jonka oikeutettua etua tai oikeuksia asia koskee, pyynnöstä peruuttaa tai siirtää
  kyseisen maakoodin ylätason
  verkkotunnuksen kyseisellä maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden hyväksytylle tuottajaryhmälle asianmukaisen vaihtoehtoisen riitojenratkaisumenettelyn tai oikeudellisen menettelyn jälkeen, jos kyseisen verkkotunnuksen haltija on rekisteröinyt kyseisen verkkotunnuksen ilman maantieteellistä merkintää koskevia oikeuksia tai oikeutettua etua tai jos se on rekisteröity tai sitä käytetään vilpillisessä mielessä ja sen käyttö on 27 artiklan vastaista.

1.   
  Seuraavia velvoitteita sovelletaan asetuksen (EU)2022/xxx 1 artiklan mukaisesti ydinalustapalveluihin, joita portinvartijat tarjoavat unioniin sijoittautuneille tai unionissa sijaitseville loppukäyttäjille sekä yrityskäyttäjille, riippumatta portinvartijoiden sijoittautumis- tai kotipaikasta ja riippumatta siitä, mitä lainsäädäntöä palvelun tarjoamiseen muutoin sovelletaan.

Verkkotunnusrekisterien on viran puolesta tai
  sellaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, jonka oikeutettua etua tai oikeuksia asia koskee, pyynnöstä peruuttaa tai siirtää verkkotunnuksen kyseisellä maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden hyväksytylle tuottajaryhmälle
  tai sille jäsenvaltiolle, jolla kyseinen maantieteellisen merkinnän alkuperäalue sijaitsee,
  asianmukaisen vaihtoehtoisen riitojenratkaisumenettelyn tai oikeudellisen menettelyn jälkeen, jos kyseisen verkkotunnuksen haltija on rekisteröinyt kyseisen verkkotunnuksen ilman maantieteellistä merkintää koskevia oikeuksia tai oikeutettua etua tai jos se on rekisteröity tai sitä käytetään vilpillisessä mielessä ja sen käyttö on 27 artiklan vastaista.

Perustelu

Perustelu

34 artikla kattaa ainoastaan unionin ylätason maantieteelliset aluetunnukset (ccTLD-tunnus). Tätä säännöstä ei voida soveltaa muihin verkkotunnuksiin kuin ccTLD-tunnuksiin. Sen vuoksi on aiheellista yhdenmukaistaa sanamuoto digitaalisia markkinoita koskevan säädöksen kanssa.

Muutosehdotus 37

Muutosehdotus 37

34 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   
  Unioniin perustettujen maakoodien ylätason v
  erkkotunnusrekisterien on varmistettava, että kaikissa vaihtoehtoisissa riitojenratkaisumenettelyissä, jotka on otettu käyttöön 1 kohdassa tarkoitettujen verkkotunnusten rekisteröintiin liittyvien riitojen ratkaisemiseksi, tunnustetaan maantieteelliset merkinnät oikeuksiksi, jotka voivat estää verkkotunnuksen rekisteröinnin tai käytön vilpillisessä mielessä. | 2.   
  V
  erkkotunnusrekisterien on varmistettava, että kaikissa vaihtoehtoisissa riitojenratkaisumenettelyissä, jotka on otettu käyttöön 1 kohdassa tarkoitettujen verkkotunnusten rekisteröintiin liittyvien riitojen ratkaisemiseksi, tunnustetaan maantieteelliset merkinnät oikeuksiksi, jotka voivat estää verkkotunnuksen rekisteröinnin tai käytön vilpillisessä mielessä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   
  Unioniin perustettujen maakoodien ylätason v
  erkkotunnusrekisterien on varmistettava, että kaikissa vaihtoehtoisissa riitojenratkaisumenettelyissä, jotka on otettu käyttöön 1 kohdassa tarkoitettujen verkkotunnusten rekisteröintiin liittyvien riitojen ratkaisemiseksi, tunnustetaan maantieteelliset merkinnät oikeuksiksi, jotka voivat estää verkkotunnuksen rekisteröinnin tai käytön vilpillisessä mielessä.

2.   
  V
  erkkotunnusrekisterien on varmistettava, että kaikissa vaihtoehtoisissa riitojenratkaisumenettelyissä, jotka on otettu käyttöön 1 kohdassa tarkoitettujen verkkotunnusten rekisteröintiin liittyvien riitojen ratkaisemiseksi, tunnustetaan maantieteelliset merkinnät oikeuksiksi, jotka voivat estää verkkotunnuksen rekisteröinnin tai käytön vilpillisessä mielessä.

Muutosehdotus 38

Muutosehdotus 38

Uusi artikla 45 artiklan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 1.
     
  EUIPO voi osallistua unionin maantieteellisten merkintöjen järjestelmän toimintaan antamalla Euroopan komissiolle teknistä apua tässä asetuksessa säädetyissä tapauksissa ja siinä säädetyllä tavalla teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan asiantuntemuksensa rajoissa. |
| | 2.
     
  EUIPO:n osallistuminen ei saa johtaa menettelyjen ylikuormitukseen tai niiden keston pidentymiseen. |
| | 3.
     
  EUIPO voi tukea Euroopan komissiota seuraavien tehtävien suorittamisessa: |
| | a) | avustaminen teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvissä kysymyksissä, kun hakemuksia tutkitaan rekisteröintimenettelyissä, maantieteellisten merkintöjen muuttamismenettelyissä ja vastaväitemenettelyssä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.
     
  EUIPO voi osallistua unionin maantieteellisten merkintöjen järjestelmän toimintaan antamalla Euroopan komissiolle teknistä apua tässä asetuksessa säädetyissä tapauksissa ja siinä säädetyllä tavalla teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan asiantuntemuksensa rajoissa.

2.
     
  EUIPO:n osallistuminen ei saa johtaa menettelyjen ylikuormitukseen tai niiden keston pidentymiseen.

3.
     
  EUIPO voi tukea Euroopan komissiota seuraavien tehtävien suorittamisessa:

a)

a)

avustaminen teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvissä kysymyksissä, kun hakemuksia tutkitaan rekisteröintimenettelyissä, maantieteellisten merkintöjen muuttamismenettelyissä ja vastaväitemenettelyssä;

avustaminen teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvissä kysymyksissä, kun hakemuksia tutkitaan rekisteröintimenettelyissä, maantieteellisten merkintöjen muuttamismenettelyissä ja vastaväitemenettelyssä;

| b) | tuote-eritelmän vakiomuutosten julkaiseminen; |
| --- | --- |

b)

b)

tuote-eritelmän vakiomuutosten julkaiseminen;

tuote-eritelmän vakiomuutosten julkaiseminen;

| c) | maantieteellisten merkintöjen suoja, myös internetissä; |
| --- | --- |

c)

c)

maantieteellisten merkintöjen suoja, myös internetissä;

maantieteellisten merkintöjen suoja, myös internetissä;

| d) | maantieteellisten merkintöjen rekisterin toiminta; |
| --- | --- |

d)

d)

maantieteellisten merkintöjen rekisterin toiminta;

maantieteellisten merkintöjen rekisterin toiminta;

| e) | sellaisen hälytysjärjestelmän perustaminen ja hallinnointi, jolla ilmoitetaan hakijoille heidän maantieteellisen merkintänsä saatavuudesta verkkotunnuksena. |
| --- | --- |

e)

e)

sellaisen hälytysjärjestelmän perustaminen ja hallinnointi, jolla ilmoitetaan hakijoille heidän maantieteellisen merkintänsä saatavuudesta verkkotunnuksena.

sellaisen hälytysjärjestelmän perustaminen ja hallinnointi, jolla ilmoitetaan hakijoille heidän maantieteellisen merkintänsä saatavuudesta verkkotunnuksena.

Perustelu

Perustelu

Ehdotetun asetuksen 5 luku on asianmukainen paikka selventää ja luetella avoimesti, minkä tyyppisissä tehtävissä EUIPO voi avustaa komissiota. Näin EUIPO voisi täydentää maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston asiantuntemusta teollis- ja tekijänoikeuksien alalla.

Muutosehdotus 39

Muutosehdotus 39

47 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jos komissio
  käyttää jotakin tässä asetuksessa säädetyistä valtuutuksista siirtää tehtäviä EUIPO:lle
  , sille siirretään
  myös
  valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta tällaisten tehtävien suorittamisen seurantaa koskevilla perusteilla. Nämä perusteet voivat olla seuraavanlaisia: | 1.   Jos komissio
  pyytää EUIPO:lta apua edellä mainittujen tehtävien suorittamisessa
  , sille siirretään valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta tällaisten tehtävien suorittamisen seurantaa koskevilla perusteilla. Nämä perusteet voivat olla seuraavanlaisia: |
| a) | missä määrin maataloustekijät on sisällytetty tutkimusmenettelyyn; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jos komissio
  käyttää jotakin tässä asetuksessa säädetyistä valtuutuksista siirtää tehtäviä EUIPO:lle
  , sille siirretään
  myös
  valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta tällaisten tehtävien suorittamisen seurantaa koskevilla perusteilla. Nämä perusteet voivat olla seuraavanlaisia:

1.   Jos komissio
  pyytää EUIPO:lta apua edellä mainittujen tehtävien suorittamisessa
  , sille siirretään valta antaa 84 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta tällaisten tehtävien suorittamisen seurantaa koskevilla perusteilla. Nämä perusteet voivat olla seuraavanlaisia:

a)

missä määrin maataloustekijät on sisällytetty tutkimusmenettelyyn;

missä määrin maataloustekijät on sisällytetty tutkimusmenettelyyn;

| a) | arviointien laatu; |
| --- | --- |

a)

arviointien laatu;

| b) | arviointien laatu; |
| --- | --- |

b)

b)

arviointien laatu;

| b) | maantieteellisten merkintöjen eri lähteisiin perustuvien arviointien johdonmukaisuus; |
| --- | --- |

b)

b)

maantieteellisten merkintöjen eri lähteisiin perustuvien arviointien johdonmukaisuus;

| c) | maantieteellisten merkintöjen eri lähteisiin perustuvien arviointien johdonmukaisuus; |
| --- | --- |

c)

c)

maantieteellisten merkintöjen eri lähteisiin perustuvien arviointien johdonmukaisuus;

| c) | tehtävien tehokkuus; |
| --- | --- |

c)

c)

tehtävien tehokkuus;

| d) | tehtävien tehokkuus; |
| --- | --- |

d)

d)

tehtävien tehokkuus;

| d) | hakemusten käsittelyajan lyhentäminen; |
| --- | --- |

d)

d)

hakemusten käsittelyajan lyhentäminen;

hakemusten käsittelyajan lyhentäminen;

| e) | käyttäjätyytyväisyys. |
| --- | --- |

e)

käyttäjätyytyväisyys.

| e) | käyttäjätyytyväisyys. |
| --- | --- |

e)

käyttäjätyytyväisyys.

2.   Viimeistään viiden vuoden kuluttua siitä, kun tehtävät on ensimmäisen kerran siirretty EUIPO:lle, komissio laatii ja toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tuloksista ja kokemuksista, joita on saatu EUIPO:n suorittaessa näitä tehtäviä.

2.   Viimeistään viiden vuoden kuluttua siitä, kun tehtävät on ensimmäisen kerran siirretty EUIPO:lle, komissio laatii ja toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tuloksista ja kokemuksista, joita on saatu EUIPO:n suorittaessa näitä tehtäviä.

Perustelu

Perustelu

EUIPO:n panos näiden tehtävien suorittamisessa rajoittuu teollis- ja tekijänoikeuksiin, ja sen osallistumista on arvioitava myös menettelyjen keston lyhentämisen kannalta.

Muutosehdotus 40

Muutosehdotus 40

48 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ei tarkoiteta seuraavia maataloustuotteita: | 3.   Suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ei tarkoiteta seuraavia maataloustuotteita: |
| a) | tuotteet, joilla ei luonteensa vuoksi voida käydä kauppaa sisämarkkinoilla ja joita voidaan kuluttaa ainoastaan niiden valmistuspaikassa tai sen läheisyydessä, kuten ravintoloissa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ei tarkoiteta seuraavia maataloustuotteita:

3.   Suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ei tarkoiteta seuraavia maataloustuotteita:

a)

a)

tuotteet, joilla ei luonteensa vuoksi voida käydä kauppaa sisämarkkinoilla ja joita voidaan kuluttaa ainoastaan niiden valmistuspaikassa tai sen läheisyydessä, kuten ravintoloissa;

tuotteet, joilla ei luonteensa vuoksi voida käydä kauppaa sisämarkkinoilla ja joita voidaan kuluttaa ainoastaan niiden valmistuspaikassa tai sen läheisyydessä, kuten ravintoloissa;

| b) | tuotteet, jotka ovat yleisen järjestyksen tai hyvän tavan vastaisia ja joita ei saa saattaa sisämarkkinoille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen soveltamista. |
| --- | --- |

b)

b)

tuotteet, jotka ovat yleisen järjestyksen tai hyvän tavan vastaisia ja joita ei saa saattaa sisämarkkinoille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen soveltamista.

tuotteet, jotka ovat yleisen järjestyksen tai hyvän tavan vastaisia ja joita ei saa saattaa sisämarkkinoille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen soveltamista.

Perustelu

Perustelu

Koska mahdollisesti soveltamisalan ulkopuolelle jätettävää tuotetyyppiä ei ole määritelty selkeästi, tämä artikla voi olla syrjivä.

Muutosehdotus 41

Muutosehdotus 41

60 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Tutkimus ei
  saisi
  kestää yli kuutta kuukautta. Jos tutkimus kestää tai todennäköisesti kestää yli kuusi kuukautta,
  komissio ilmoittaa
  viivästyksen syyt hakijalle kirjallisesti. | 2.   Tutkimus ei
  saa
  kestää yli kuutta kuukautta. Jos tutkimus kestää tai todennäköisesti kestää yli kuusi kuukautta,
  komission on ilmoitettava
  viivästyksen syyt hakijalle kirjallisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Tutkimus ei
  saisi
  kestää yli kuutta kuukautta. Jos tutkimus kestää tai todennäköisesti kestää yli kuusi kuukautta,
  komissio ilmoittaa
  viivästyksen syyt hakijalle kirjallisesti.

2.   Tutkimus ei
  saa
  kestää yli kuutta kuukautta. Jos tutkimus kestää tai todennäköisesti kestää yli kuusi kuukautta,
  komission on ilmoitettava
  viivästyksen syyt hakijalle kirjallisesti.

Perustelu

Perustelu

Komissio ei yleensä noudata asetuksessa säädettyä kuuden kuukauden määräaikaa. On tarkennettava, että tutkimuksen kesto ei saa ylittää kuutta kuukautta.

Muutosehdotus 42

Muutosehdotus 42

84 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] seitsemän vuoden ajaksi
  12 artiklan 4 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa,
   15 artiklan 6 kohdassa, 
  17 artiklan 5 kohdassa, 19 artiklan 10 kohdassa,
   23 artiklan 7 kohdassa, 25 artiklan 10 kohdassa, 
  26 artiklan 6 kohdassa, 28 artiklan 3 kohdassa, 29 artiklan 3 kohdassa,
   34 artiklan 3 kohdassa, 46 artiklan 1 kohdassa, 46 artiklassa, 47 artiklan 1 kohdassa, 48 artiklan 6 kohdassa, 48 artiklan 7 kohdassa, 49 artiklan 4 kohdassa, 51 artiklan 3 kohdassa, 55 artiklan 5 kohdassa, 56 artiklan 2 kohdassa, 73 artiklan 10 kohdassa, 69 artiklan 4 kohdassa, 70 artiklan 2 kohdassa, 58 artiklan 3 kohdassa, 62 artiklan 10 kohdassa, 67 artiklan 3 kohdassa, 68 artiklan 6 kohdassa, 76 artiklan 4 kohdassa, 77 artiklan 1 kohdassa, 78 artiklan 3 kohdassa ja 78 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen seitsemän vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. | 2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] seitsemän vuoden ajaksi 15 artiklan 6 kohdassa, 23 artiklan 7 kohdassa, 25 artiklan 10 kohdassa, 34 artiklan 3 kohdassa, 46 artiklan 1 kohdassa, 46 artiklassa, 47 artiklan 1 kohdassa, 48 artiklan 6 kohdassa, 48 artiklan 7 kohdassa, 49 artiklan 4 kohdassa, 51 artiklan 3 kohdassa, 55 artiklan 5 kohdassa, 56 artiklan 2 kohdassa, 73 artiklan 10 kohdassa, 69 artiklan 4 kohdassa, 70 artiklan 2 kohdassa, 58 artiklan 3 kohdassa, 62 artiklan 10 kohdassa, 67 artiklan 3 kohdassa, 68 artiklan 6 kohdassa, 76 artiklan 4 kohdassa, 77 artiklan 1 kohdassa, 78 artiklan 3 kohdassa ja 78 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen seitsemän vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] seitsemän vuoden ajaksi
  12 artiklan 4 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa,
   15 artiklan 6 kohdassa, 
  17 artiklan 5 kohdassa, 19 artiklan 10 kohdassa,
   23 artiklan 7 kohdassa, 25 artiklan 10 kohdassa, 
  26 artiklan 6 kohdassa, 28 artiklan 3 kohdassa, 29 artiklan 3 kohdassa,
   34 artiklan 3 kohdassa, 46 artiklan 1 kohdassa, 46 artiklassa, 47 artiklan 1 kohdassa, 48 artiklan 6 kohdassa, 48 artiklan 7 kohdassa, 49 artiklan 4 kohdassa, 51 artiklan 3 kohdassa, 55 artiklan 5 kohdassa, 56 artiklan 2 kohdassa, 73 artiklan 10 kohdassa, 69 artiklan 4 kohdassa, 70 artiklan 2 kohdassa, 58 artiklan 3 kohdassa, 62 artiklan 10 kohdassa, 67 artiklan 3 kohdassa, 68 artiklan 6 kohdassa, 76 artiklan 4 kohdassa, 77 artiklan 1 kohdassa, 78 artiklan 3 kohdassa ja 78 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen seitsemän vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] seitsemän vuoden ajaksi 15 artiklan 6 kohdassa, 23 artiklan 7 kohdassa, 25 artiklan 10 kohdassa, 34 artiklan 3 kohdassa, 46 artiklan 1 kohdassa, 46 artiklassa, 47 artiklan 1 kohdassa, 48 artiklan 6 kohdassa, 48 artiklan 7 kohdassa, 49 artiklan 4 kohdassa, 51 artiklan 3 kohdassa, 55 artiklan 5 kohdassa, 56 artiklan 2 kohdassa, 73 artiklan 10 kohdassa, 69 artiklan 4 kohdassa, 70 artiklan 2 kohdassa, 58 artiklan 3 kohdassa, 62 artiklan 10 kohdassa, 67 artiklan 3 kohdassa, 68 artiklan 6 kohdassa, 76 artiklan 4 kohdassa, 77 artiklan 1 kohdassa, 78 artiklan 3 kohdassa ja 78 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen seitsemän vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

Perustelu

Perustelu

Teksti antaisi komissiolle laajan vapauden tehdä delegoiduilla säädöksillä muutoksia maantieteellisiä merkintöjä koskevaan politiikkaan. Tätä ei voida hyväksyä, koska keskeisistä kysymyksistä on säädettävä asetuksen tekstissä ja yhteispäätösmenettelyssä.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA,

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission lainsäädäntöehdotukseen ja kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa ottamaan huomioon yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) äskettäisen uudistuksen mukanaan tuomat merkittävät parannukset maantieteellisten merkintöjen järjestelmään. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission lainsäädäntöehdotukseen ja kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa ottamaan huomioon yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) äskettäisen uudistuksen mukanaan tuomat merkittävät parannukset maantieteellisten merkintöjen järjestelmään.

| 2. | muistuttaa, että maantieteelliset merkinnät ovat maaseudun kehittämispolitiikan olennainen osa, joka vaikuttaa alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen toimintaan. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että maantieteelliset merkinnät ovat maaseudun kehittämispolitiikan olennainen osa, joka vaikuttaa alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen toimintaan.

| 3. | pitää tältä osin valitettavana, että asetusehdotuksessa maininta maaseudun kehittämispolitiikan tavoitteiden saavuttamisesta on siirretty taka-alalle johdanto-osan kappaleisiin, vaikka tämä maininta sisältyi aiemmin asetuksen 1 artiklaan. |
| --- | --- |

3.

pitää tältä osin valitettavana, että asetusehdotuksessa maininta maaseudun kehittämispolitiikan tavoitteiden saavuttamisesta on siirretty taka-alalle johdanto-osan kappaleisiin, vaikka tämä maininta sisältyi aiemmin asetuksen 1 artiklaan.

| 4. | kannattaa yhtenäisten menettelysääntöjen laatimista kaikille aloille johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja maantieteellisten merkintöjen järjestelmän ymmärrettävyyden parantamiseksi, mutta suosittaa välttämään lisätoimia, jotta kunkin alan erityispiirteet voidaan säilyttää. |
| --- | --- |

4.

kannattaa yhtenäisten menettelysääntöjen laatimista kaikille aloille johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja maantieteellisten merkintöjen järjestelmän ymmärrettävyyden parantamiseksi, mutta suosittaa välttämään lisätoimia, jotta kunkin alan erityispiirteet voidaan säilyttää.

| 5. | kannattaa ehdotusta säätää alueellisten tai paikallisten julkisten elinten mahdollisuudesta auttaa hakemuksen valmistelussa ja maantieteellisten merkintöjen rekisteröintimenettelyssä, koska näin virallistetaan alueiden osallistuminen maantieteellisten merkintöjen rekisteröintiprosessin valmisteluun ja ensimmäisiin vaiheisiin. |
| --- | --- |

5.

kannattaa ehdotusta säätää alueellisten tai paikallisten julkisten elinten mahdollisuudesta auttaa hakemuksen valmistelussa ja maantieteellisten merkintöjen rekisteröintimenettelyssä, koska näin virallistetaan alueiden osallistuminen maantieteellisten merkintöjen rekisteröintiprosessin valmisteluun ja ensimmäisiin vaiheisiin.

| 6. | muistuttaa, että maantieteellisiä merkintöjä ei tule pitää ainoastaan teollis- ja tekijänoikeuksina vaan myös maaseudun kehittämispolitiikan välineenä. |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että maantieteellisiä merkintöjä ei tule pitää ainoastaan teollis- ja tekijänoikeuksina vaan myös maaseudun kehittämispolitiikan välineenä.

| 7. | katsoo siksi, että maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston olisi asiantuntemuksensa vuoksi oltava edelleen vastuussa maantieteellisten merkintöjen rekisteröintiä, vastaväitteitä ja peruuttamista koskevien hakemusten arvioinnista sekä tuote-eritelmiin tehtävistä muutoksista. |
| --- | --- |

7.

katsoo siksi, että maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston olisi asiantuntemuksensa vuoksi oltava edelleen vastuussa maantieteellisten merkintöjen rekisteröintiä, vastaväitteitä ja peruuttamista koskevien hakemusten arvioinnista sekä tuote-eritelmiin tehtävistä muutoksista.

| 8. | katsoo, että Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) voisi teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan teknisen asiantuntemuksensa ja resurssiensa vuoksi osallistua EU:n maantieteellisten merkintöjen järjestelmän toimintaan antamalla Euroopan komissiolle teknistä apua teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvissä asioissa tavalla, joka määritellään selkeästi lainsäädäntöehdotuksessa eikä delegoiduilla säädöksillä. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) voisi teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan teknisen asiantuntemuksensa ja resurssiensa vuoksi osallistua EU:n maantieteellisten merkintöjen järjestelmän toimintaan antamalla Euroopan komissiolle teknistä apua teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvissä asioissa tavalla, joka määritellään selkeästi lainsäädäntöehdotuksessa eikä delegoiduilla säädöksillä.

| 9. | korostaa, että EUIPO:n osallistuminen rekisteröintiä, tuote-eritelmien muuttamista ja vastaväitteitä koskeviin menettelyihin on rajoitettava sen asiantuntemukseen teollis- ja tekijänoikeuksien alalla eikä se saa johtaa lisämenettelyihin tai niiden keston pidentymiseen. |
| --- | --- |

9.

korostaa, että EUIPO:n osallistuminen rekisteröintiä, tuote-eritelmien muuttamista ja vastaväitteitä koskeviin menettelyihin on rajoitettava sen asiantuntemukseen teollis- ja tekijänoikeuksien alalla eikä se saa johtaa lisämenettelyihin tai niiden keston pidentymiseen.

| 10. | panee kuitenkin merkille, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen (2) mukaan EUIPO:n osallistuminen ei lyhentänyt menettelyjen kestoa. |
| --- | --- |

10.

panee kuitenkin merkille, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen (2

| 11. | korostaa, että on tärkeää asettaa selkeät määräajat ja nopeuttaa tuote-eritelmien muuttamista koskevia menettelyjä, koska muutokset vaikuttavat merkittävästi tuotantoprosessien mukautuksia koskevaan päätöksentekoon. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että on tärkeää asettaa selkeät määräajat ja nopeuttaa tuote-eritelmien muuttamista koskevia menettelyjä, koska muutokset vaikuttavat merkittävästi tuotantoprosessien mukautuksia koskevaan päätöksentekoon.

| 12. | toteaa myös, että EUIPO:lle on kertynyt aitoa asiantuntemusta maantieteellisistä merkinnöistä ja että sillä on käytettävissään hyvin tehokkaita välineitä, joista voisi olla suurta hyötyä maantieteellisten merkintöjen seurannassa ja tunnetuksi tekemisessä sekä petosten torjunnassa. |
| --- | --- |

12.

toteaa myös, että EUIPO:lle on kertynyt aitoa asiantuntemusta maantieteellisistä merkinnöistä ja että sillä on käytettävissään hyvin tehokkaita välineitä, joista voisi olla suurta hyötyä maantieteellisten merkintöjen seurannassa ja tunnetuksi tekemisessä sekä petosten torjunnassa.

| 13. | suosittelee, että kaavailtua osittaista toimivaltuuksien siirtoa arvioidaan uudelleen kahden vuoden kuluessa ottaen huomioon, että muita kuin maataloustuotteita koskevien maantieteellisten merkintöjen rekisteröinti siirtyy kokonaan EUIPO:n vastuulle. Uudelleenarvioinnin avulla saadaan selville, tarvitaanko asetukseen muutoksia. |
| --- | --- |

13.

suosittelee, että kaavailtua osittaista toimivaltuuksien siirtoa arvioidaan uudelleen kahden vuoden kuluessa ottaen huomioon, että muita kuin maataloustuotteita koskevien maantieteellisten merkintöjen rekisteröinti siirtyy kokonaan EUIPO:n vastuulle. Uudelleenarvioinnin avulla saadaan selville, tarvitaanko asetukseen muutoksia.

| 14. | pitää maantieteellisten merkintöjen paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden johdosta toivottavana, että AK osallistuu arviointiin. |
| --- | --- |

14.

pitää maantieteellisten merkintöjen paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden johdosta toivottavana, että AK osallistuu arviointiin.

| 15. | tunnustaa maantieteellisten merkintöjen merkityksen ympäristön, yhteiskunnan ja talouden kestävyyden kannalta, sillä niillä on läheinen yhteys alkuperäalueeseen sekä monipuoliseen ja tasapainoiseen ruokavalioon. |
| --- | --- |

15.

tunnustaa maantieteellisten merkintöjen merkityksen ympäristön, yhteiskunnan ja talouden kestävyyden kannalta, sillä niillä on läheinen yhteys alkuperäalueeseen sekä monipuoliseen ja tasapainoiseen ruokavalioon.

| 16. | kannattaa vapaaehtoisten kestävyyssitoumusten sisällyttämistä maantieteellisiin merkintöihin. Näiden sitoumusten määritelmää olisi selkeytettävä asetuksessa, jotta tuottajaryhmillä olisi mahdollisuus mukauttaa kestävyysnormeja alueidensa olosuhteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

16.

kannattaa vapaaehtoisten kestävyyssitoumusten sisällyttämistä maantieteellisiin merkintöihin. Näiden sitoumusten määritelmää olisi selkeytettävä asetuksessa, jotta tuottajaryhmillä olisi mahdollisuus mukauttaa kestävyysnormeja alueidensa olosuhteiden mukaisesti.

| 17. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimykseen kannustaa maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden tuottajia tekemään tehokasta yhteistyötä tuottajaryhmissä ja antaa niille enemmän valtuuksia, sillä vahva kollektiivinen hallinto on oleellinen osa maantieteellisten merkintöjen järjestelmää. |
| --- | --- |

17.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimykseen kannustaa maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden tuottajia tekemään tehokasta yhteistyötä tuottajaryhmissä ja antaa niille enemmän valtuuksia, sillä vahva kollektiivinen hallinto on oleellinen osa maantieteellisten merkintöjen järjestelmää.

| 18. | pitää valitettavana, että Euroopan komission ehdotus kahdesta edustavuustasosta aiheuttaa paljon sekaannusta eri tuottajaryhmien, niiden valtuuksien ja vastuualueiden suhteen, ja katsoo, että nykyisessä sanamuodossa ei oteta huomioon jäsenvaltioiden erilaisia oikeudellisia tilanteita. |
| --- | --- |

18.

pitää valitettavana, että Euroopan komission ehdotus kahdesta edustavuustasosta aiheuttaa paljon sekaannusta eri tuottajaryhmien, niiden valtuuksien ja vastuualueiden suhteen, ja katsoo, että nykyisessä sanamuodossa ei oteta huomioon jäsenvaltioiden erilaisia oikeudellisia tilanteita.

| 19. | kannattaa maantieteellisten merkintöjen suojan vahvistamista, erityisesti niiden suojelua internetissä ja verkkoalustoilla tapahtuvan myynnin osalta, sekä suojaa maantieteellisten merkintöjen vilpillistä rekisteröintiä ja käyttöä vastaan verkkotunnusjärjestelmässä. |
| --- | --- |

19.

kannattaa maantieteellisten merkintöjen suojan vahvistamista, erityisesti niiden suojelua internetissä ja verkkoalustoilla tapahtuvan myynnin osalta, sekä suojaa maantieteellisten merkintöjen vilpillistä rekisteröintiä ja käyttöä vastaan verkkotunnusjärjestelmässä.

| 20. | puoltaa ainesosina käytettäviä maantieteellisillä merkinnöillä varustettuja tuotteita koskevia selvennyksiä. |
| --- | --- |

20.

puoltaa ainesosina käytettäviä maantieteellisillä merkinnöillä varustettuja tuotteita koskevia selvennyksiä.

| 21. | suosittelee, että maantieteellisiä merkintöjä suojellaan edelleen kauppasopimuksissa, sillä niiden myyntiarvo on 74,76 miljardia euroa ja niillä on 15,5 prosentin osuus EU:n maatalouselintarvikkeiden kokonaisviennistä. |
| --- | --- |

21.

suosittelee, että maantieteellisiä merkintöjä suojellaan edelleen kauppasopimuksissa, sillä niiden myyntiarvo on 74,76 miljardia euroa ja niillä on 15,5 prosentin osuus EU:n maatalouselintarvikkeiden kokonaisviennistä.

| 22. | suosittelee asianmukaista tukea, jotta tuottajat voivat kattaa tuotantokustannukset ja välttää näin luopumasta sertifioinnistaan, sillä myyntiarvoltaan pienten ja keskisuurten maantieteellisten merkintöjen osuus EU:n maantieteellisten merkintöjen kokonaismäärästä on 48 prosenttia mutta vain 0,5 prosenttia maantieteellisten merkintöjen kokonaismyynnin arvosta (3). |
| --- | --- |

22.

suosittelee asianmukaista tukea, jotta tuottajat voivat kattaa tuotantokustannukset ja välttää näin luopumasta sertifioinnistaan, sillä myyntiarvoltaan pienten ja keskisuurten maantieteellisten merkintöjen osuus EU:n maantieteellisten merkintöjen kokonaismäärästä on 48 prosenttia mutta vain 0,5 prosenttia maantieteellisten merkintöjen kokonaismyynnin arvosta (3

| 23. | katsoo, että vapaaehtoisten laatuilmaisujen yhteydessä voi olla hyödyllistä säilyttää mahdollisuus ottaa uudelleen käyttöön ilmaisu ”saaristoalueiden maataloustuote” ja harkita maininnan ”laiduntilan maitoa, juustoa tai lihaa” käyttöönottoa tuotteissa, jotka on saatu sellaisista eläimistä, jotka saavat laitumelta yli 80 prosenttia ravinnostaan laidunkauden ajan. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että vapaaehtoisten laatuilmaisujen yhteydessä voi olla hyödyllistä säilyttää mahdollisuus ottaa uudelleen käyttöön ilmaisu ”saaristoalueiden maataloustuote” ja harkita maininnan ”laiduntilan maitoa, juustoa tai lihaa” käyttöönottoa tuotteissa, jotka on saatu sellaisista eläimistä, jotka saavat laitumelta yli 80 prosenttia ravinnostaan laidunkauden ajan.

| 24. | suosittelee, että vapaaehtoisen laatuilmaisun ”vuoristoalueiden tuote” täytäntöönpanoa nopeutetaan ja että jäsenvaltioita muistutetaan tämän ilmaisun tarjoamista mahdollisuuksista ja seurataan sen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

24.

suosittelee, että vapaaehtoisen laatuilmaisun ”vuoristoalueiden tuote” täytäntöönpanoa nopeutetaan ja että jäsenvaltioita muistutetaan tämän ilmaisun tarjoamista mahdollisuuksista ja seurataan sen täytäntöönpanoa.

| 25. | toteaa, että maantieteelliset merkinnät voivat myös olla keskeinen tekijä Unescon maailmanperintömerkin saamisessa (4), ja suosittaa maaseutualueiden arvotuksen vahvistamiseksi näiden kahden merkin välistä synergiaa, jotta kulttuuriperintö voi tuoda lisäarvoa maatalouden arvoketjuihin ja siten alueen koko talouteen. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että maantieteelliset merkinnät voivat myös olla keskeinen tekijä Unescon maailmanperintömerkin saamisessa (4

Bryssel 30. marraskuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopan alueiden komitea, Soldi, R. (2018), Sustainable public procurement of food, https://data.europa.eu/doi/10.2863/1187

1

(2)  Erityiskertomus nro 06/2022: EU:n teollis- ja tekijänoikeudet: Suoja ei ole täysin vedenpitävä.

2

(3)  Euroopan komissio (helmikuu 2021). Tutkimus aiheesta Economic value of EU quality schemes, geographical indications (GI) amd traditional specialities guaranteed (TSG).

3

(4)  Euroopan alueiden komitea (maaliskuu 2022), How can local and regional authorities use World Heritage agricultural landscapes as a tool for enhancing the economic and social sustainability of rural areas? Case studies and recommendations for successful knowledge transfer.

4

---

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 79/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 79/99

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n talousarvion uudet omat varat”

(2023/C 79/12)

| Esittelijä: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR, PES), Finistèren departementin valtuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n talousarvion uudet omat varat
  COM(2021) 566 final
  Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 muuttamisesta
  COM(2021) 570
  Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamisesta
  COM(2021) 569 |

Esittelijä:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR, PES), Finistèren departementin valtuuston jäsen

Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n talousarvion uudet omat varat

COM(2021) 566 final

Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 muuttamisesta

COM(2021) 570

Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamisesta

COM(2021) 569

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 muuttamisesta

COM(2021) 570

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 3 kappale

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (*) perustettu EU:n päästökauppajärjestelmä on keskeinen osa unionin ilmastopolitiikkaa. Kun otetaan huomioon päästökaupan läheinen yhteys unionin ilmastopoliittisiin tavoitteisiin,
  on
  asianmukaista
  osoittaa
  tietty osuus siihen liittyvistä tuloista unionin talousarvioon. | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (*) perustettu EU:n päästökauppajärjestelmä on keskeinen osa unionin ilmastopolitiikkaa. Kun otetaan huomioon päästökaupan läheinen yhteys unionin ilmastopoliittisiin tavoitteisiin
  sekä hiilidioksidipäästöjen rajatylittävä luonne
  ,
  voisi olla
  asianmukaista
  harkita, että
  tietty osuus siihen liittyvistä tuloista
  osoitettaisiin
  unionin talousarvioon
  seuraavien tiukkojen ehtojen mukaisesti: 1) tämä ei vaikuta kielteisesti kansallisten viranomaisten taloudellisiin valmiuksiin saavuttaa vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet
  . |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (*) perustettu EU:n päästökauppajärjestelmä on keskeinen osa unionin ilmastopolitiikkaa. Kun otetaan huomioon päästökaupan läheinen yhteys unionin ilmastopoliittisiin tavoitteisiin,
  on
  asianmukaista
  osoittaa
  tietty osuus siihen liittyvistä tuloista unionin talousarvioon.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (*) perustettu EU:n päästökauppajärjestelmä on keskeinen osa unionin ilmastopolitiikkaa. Kun otetaan huomioon päästökaupan läheinen yhteys unionin ilmastopoliittisiin tavoitteisiin
  sekä hiilidioksidipäästöjen rajatylittävä luonne
  ,
  voisi olla
  asianmukaista
  harkita, että
  tietty osuus siihen liittyvistä tuloista
  osoitettaisiin
  unionin talousarvioon
  seuraavien tiukkojen ehtojen mukaisesti: 1) tämä ei vaikuta kielteisesti kansallisten viranomaisten taloudellisiin valmiuksiin saavuttaa vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet
  .

Perustelu

Päästökauppajärjestelmästä saatavien tulojen siirtäminen jäsenvaltioilta EU:n tasolle voisi heikentää jäsenvaltioiden valmiuksia investoida ilmastonmuutosta torjuviin toimenpiteisiin, koska niiden tulot olisivat pienemmät.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 5 kappale

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta vältetään liialliset regressiiviset vaikutukset päästökauppaan perustuviin rahoitusosuuksiin, tietyt edellytykset täyttäville jäsenvaltioille olisi vahvistettava enimmäisrahoitusosuus. Vuosina 2023–2027 tällaisia jäsenvaltioita ovat sellaiset, joiden bruttokansantulo asukasta kohti ostovoimastandardilla mitattuna ja
  vuotta 2020
  koskevien unionin lukujen perusteella laskettuna on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta. Vuosien 2028–2030 osalta olisi käytettävä asukasta kohti laskettua bruttokansantuloa
  vuonna 2025
  . Enimmäisrahoitusosuus olisi vahvistettava vertaamalla jäsenvaltioiden osuuksia päästökauppaan perustuvien omien varojen kokonaismäärästä samojen jäsenvaltioiden osuuksiin unionin bruttokansantulosta. Olisi vahvistettava vähimmäisrahoitusosuus kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joiden osuus päästökauppaan perustuvien omien varojen kokonaismäärästä on vähemmän kuin 75 prosenttia niiden osuudesta unionin bruttokansantulosta. | Jotta vältetään liialliset regressiiviset vaikutukset päästökauppaan perustuviin rahoitusosuuksiin, tietyt edellytykset täyttäville jäsenvaltioille olisi vahvistettava enimmäisrahoitusosuus. Vuosina 2023–2027 tällaisia jäsenvaltioita ovat sellaiset, joiden bruttokansantulo asukasta kohti ostovoimastandardilla mitattuna ja
  vuosia 2018–2020
  koskevien unionin lukujen perusteella laskettuna on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta. Vuosien 2028–2030 osalta olisi käytettävä asukasta kohti laskettua bruttokansantuloa
  vuosilta 2023–2025
  . Enimmäisrahoitusosuus olisi vahvistettava vertaamalla jäsenvaltioiden osuuksia päästökauppaan perustuvien omien varojen kokonaismäärästä samojen jäsenvaltioiden osuuksiin unionin bruttokansantulosta. Olisi vahvistettava vähimmäisrahoitusosuus kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joiden osuus päästökauppaan perustuvien omien varojen kokonaismäärästä on vähemmän kuin 75 prosenttia niiden osuudesta unionin bruttokansantulosta. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta vältetään liialliset regressiiviset vaikutukset päästökauppaan perustuviin rahoitusosuuksiin, tietyt edellytykset täyttäville jäsenvaltioille olisi vahvistettava enimmäisrahoitusosuus. Vuosina 2023–2027 tällaisia jäsenvaltioita ovat sellaiset, joiden bruttokansantulo asukasta kohti ostovoimastandardilla mitattuna ja
  vuotta 2020
  koskevien unionin lukujen perusteella laskettuna on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta. Vuosien 2028–2030 osalta olisi käytettävä asukasta kohti laskettua bruttokansantuloa
  vuonna 2025
  . Enimmäisrahoitusosuus olisi vahvistettava vertaamalla jäsenvaltioiden osuuksia päästökauppaan perustuvien omien varojen kokonaismäärästä samojen jäsenvaltioiden osuuksiin unionin bruttokansantulosta. Olisi vahvistettava vähimmäisrahoitusosuus kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joiden osuus päästökauppaan perustuvien omien varojen kokonaismäärästä on vähemmän kuin 75 prosenttia niiden osuudesta unionin bruttokansantulosta.

Jotta vältetään liialliset regressiiviset vaikutukset päästökauppaan perustuviin rahoitusosuuksiin, tietyt edellytykset täyttäville jäsenvaltioille olisi vahvistettava enimmäisrahoitusosuus. Vuosina 2023–2027 tällaisia jäsenvaltioita ovat sellaiset, joiden bruttokansantulo asukasta kohti ostovoimastandardilla mitattuna ja
  vuosia 2018–2020
  koskevien unionin lukujen perusteella laskettuna on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta. Vuosien 2028–2030 osalta olisi käytettävä asukasta kohti laskettua bruttokansantuloa
  vuosilta 2023–2025
  . Enimmäisrahoitusosuus olisi vahvistettava vertaamalla jäsenvaltioiden osuuksia päästökauppaan perustuvien omien varojen kokonaismäärästä samojen jäsenvaltioiden osuuksiin unionin bruttokansantulosta. Olisi vahvistettava vähimmäisrahoitusosuus kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joiden osuus päästökauppaan perustuvien omien varojen kokonaismäärästä on vähemmän kuin 75 prosenttia niiden osuudesta unionin bruttokansantulosta.

Perustelu

Koheesiopolitiikassa käytetään yleensä bruttokansantulon kolmen vuoden keskiarvoa luokiteltaessa alueita ja jäsenvaltioita kehittyneisiin, vähemmän kehittyneisiin tai siirtymävaiheessa oleviin. Ehdotamme tämän laskutavan käyttämistä alennusmekanismiin, jota sovelletaan päästökauppaan perustuviin omiin varoihin.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 6 kappale

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX] 15 perustetaan hiilirajamekanismi, jolla täydennetään EU:n päästökauppajärjestelmää ja jolla varmistetaan unionin ilmastopolitiikan tehokkuus. Kun otetaan huomioon hiilirajamekanismin läheinen yhteys unionin ilmastopolitiikkaan, tietty osuus hiilirajamekanismin todistusten myynnistä saatavista tuloista olisi siirrettävä unionin talousarvioon omina varoina. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX] 15 perustetaan hiilirajamekanismi, jolla täydennetään EU:n päästökauppajärjestelmää ja jolla varmistetaan unionin ilmastopolitiikan tehokkuus. Kun otetaan huomioon hiilirajamekanismin läheinen yhteys unionin ilmastopolitiikkaan
  sekä hiilidioksidipäästöjen ja teollisuuden arvoketjujen rajatylittävä luonne
  , tietty osuus hiilirajamekanismin todistusten myynnistä saatavista tuloista olisi siirrettävä unionin talousarvioon omina varoina. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX] 15 perustetaan hiilirajamekanismi, jolla täydennetään EU:n päästökauppajärjestelmää ja jolla varmistetaan unionin ilmastopolitiikan tehokkuus. Kun otetaan huomioon hiilirajamekanismin läheinen yhteys unionin ilmastopolitiikkaan, tietty osuus hiilirajamekanismin todistusten myynnistä saatavista tuloista olisi siirrettävä unionin talousarvioon omina varoina.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX] 15 perustetaan hiilirajamekanismi, jolla täydennetään EU:n päästökauppajärjestelmää ja jolla varmistetaan unionin ilmastopolitiikan tehokkuus. Kun otetaan huomioon hiilirajamekanismin läheinen yhteys unionin ilmastopolitiikkaan
  sekä hiilidioksidipäästöjen ja teollisuuden arvoketjujen rajatylittävä luonne
  , tietty osuus hiilirajamekanismin todistusten myynnistä saatavista tuloista olisi siirrettävä unionin talousarvioon omina varoina.

Perustelu

Hiilidioksidipäästöjen ja teollisuuden arvoketjujen rajatylittävä luonne vaikeuttaa hiilirajamekanismin tulojen osoittamista yksittäisille jäsenvaltioille ja on vahva peruste sille, että tulot kohdennetaan EU-tasolle.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 7 kappale

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja G20-maiden osallistavan kehyksen puitteissa päästiin lokakuussa 2021 sopimukseen siitä, että kehykseen osallistuville markkinoiden lainkäyttöalueille kohdennetaan 25 prosenttia sellaisten suurten monikansallisten yritysten jäännösvoitoista, jotka ylittävät 10 prosentin kannattavuuskynnyksen, jäljempänä ”OECD:n/G20-maiden osallistavan kehyksen ensimmäistä pilaria koskeva sopimus”. Kyseiset omat varat olisi vahvistettava soveltamalla yhdenmukaista kerrointa jäsenvaltioille [verotusoikeuksien uudelleenjakoa koskevan maailmanlaajuisen sopimuksen täytäntöönpanosta annetun direktiivin mukaisesti] kohdennettuun osuuteen monikansallisten yritysten jäännösvoitoista. | Veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja G20-maiden osallistavan kehyksen puitteissa päästiin lokakuussa 2021 sopimukseen siitä, että kehykseen osallistuville markkinoiden lainkäyttöalueille kohdennetaan 25 prosenttia sellaisten suurten monikansallisten yritysten jäännösvoitoista, jotka ylittävät 10 prosentin kannattavuuskynnyksen, jäljempänä ”OECD:n/G20-maiden osallistavan kehyksen ensimmäistä pilaria koskeva sopimus”. Kyseiset omat varat olisi vahvistettava soveltamalla yhdenmukaista kerrointa jäsenvaltioille [
  monenvälisen yleissopimuksen voimaantulon johdosta ja
  verotusoikeuksien uudelleenjakoa koskevan maailmanlaajuisen sopimuksen täytäntöönpanosta annetun direktiivin mukaisesti] kohdennettuun osuuteen monikansallisten yritysten jäännösvoitoista. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja G20-maiden osallistavan kehyksen puitteissa päästiin lokakuussa 2021 sopimukseen siitä, että kehykseen osallistuville markkinoiden lainkäyttöalueille kohdennetaan 25 prosenttia sellaisten suurten monikansallisten yritysten jäännösvoitoista, jotka ylittävät 10 prosentin kannattavuuskynnyksen, jäljempänä ”OECD:n/G20-maiden osallistavan kehyksen ensimmäistä pilaria koskeva sopimus”. Kyseiset omat varat olisi vahvistettava soveltamalla yhdenmukaista kerrointa jäsenvaltioille [verotusoikeuksien uudelleenjakoa koskevan maailmanlaajuisen sopimuksen täytäntöönpanosta annetun direktiivin mukaisesti] kohdennettuun osuuteen monikansallisten yritysten jäännösvoitoista.

Veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja G20-maiden osallistavan kehyksen puitteissa päästiin lokakuussa 2021 sopimukseen siitä, että kehykseen osallistuville markkinoiden lainkäyttöalueille kohdennetaan 25 prosenttia sellaisten suurten monikansallisten yritysten jäännösvoitoista, jotka ylittävät 10 prosentin kannattavuuskynnyksen, jäljempänä ”OECD:n/G20-maiden osallistavan kehyksen ensimmäistä pilaria koskeva sopimus”. Kyseiset omat varat olisi vahvistettava soveltamalla yhdenmukaista kerrointa jäsenvaltioille [
  monenvälisen yleissopimuksen voimaantulon johdosta ja
  verotusoikeuksien uudelleenjakoa koskevan maailmanlaajuisen sopimuksen täytäntöönpanosta annetun direktiivin mukaisesti] kohdennettuun osuuteen monikansallisten yritysten jäännösvoitoista.

Perustelu

On syytä täsmentää, että näiden uusien omien varojen saaminen riippuu OECD:n/G20-maiden sopimuksen ensimmäisen pilarin toteuttamiseksi tehtävän monenvälisen yleissopimuksen voimaantulosta.

Muutosehdotus 5

1 artikla

Muutetaan 1 artiklan d alakohtaa.

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2 a.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan e alakohdassa säädetään, varainhoitovuoteen 2030 saakka sovelletaan seuraavaa: | 2 a.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan e alakohdassa säädetään, varainhoitovuoteen 2030 saakka sovelletaan seuraavaa: |
| a) | Jos jäsenvaltion osuus 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta aiheutuvien tulojen kokonaismäärästä on vähemmän kuin 75 prosenttia jäsenvaltion osuudesta unionin bruttokansantulosta, jäsenvaltion on asetettava saataville määrä, joka vastaa 75:tä prosenttia sen bruttokansantulo-osuudesta kerrottuna 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta saatavien tulojen kokonaismäärällä. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2 a.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan e alakohdassa säädetään, varainhoitovuoteen 2030 saakka sovelletaan seuraavaa:

2 a.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan e alakohdassa säädetään, varainhoitovuoteen 2030 saakka sovelletaan seuraavaa:

a)

Jos jäsenvaltion osuus 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta aiheutuvien tulojen kokonaismäärästä on vähemmän kuin 75 prosenttia jäsenvaltion osuudesta unionin bruttokansantulosta, jäsenvaltion on asetettava saataville määrä, joka vastaa 75:tä prosenttia sen bruttokansantulo-osuudesta kerrottuna 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta saatavien tulojen kokonaismäärällä.

| a) | Jos jäsenvaltion osuus 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta aiheutuvien tulojen kokonaismäärästä on vähemmän kuin 75 prosenttia jäsenvaltion osuudesta unionin bruttokansantulosta, jäsenvaltion on asetettava saataville määrä, joka vastaa 75:tä prosenttia sen bruttokansantulo-osuudesta kerrottuna 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta saatavien tulojen kokonaismäärällä. |
| --- | --- |

a)

Jos jäsenvaltion osuus 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta aiheutuvien tulojen kokonaismäärästä on vähemmän kuin 75 prosenttia jäsenvaltion osuudesta unionin bruttokansantulosta, jäsenvaltion on asetettava saataville määrä, joka vastaa 75:tä prosenttia sen bruttokansantulo-osuudesta kerrottuna 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta saatavien tulojen kokonaismäärällä.

| b) | Jäsenvaltion osuus 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta saatavien tulojen kokonaismäärästä saa olla enintään 150 prosenttia kyseisen jäsenvaltion osuudesta unionin bruttokansantulosta niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden bruttokansantulo asukasta kohti on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta mitattuna ostovoimastandardilla ja laskettuna vuosien 2023–2027 osalta
  vuotta 2020
  koskevien lukujen perusteella ja vuosien 2028–2030 osalta
  vuotta 2025
  koskevien lukujen perusteella. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltion osuus 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta saatavien tulojen kokonaismäärästä saa olla enintään 150 prosenttia kyseisen jäsenvaltion osuudesta unionin bruttokansantulosta niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden bruttokansantulo asukasta kohti on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta mitattuna ostovoimastandardilla ja laskettuna vuosien 2023–2027 osalta
  vuotta 2020
  koskevien lukujen perusteella ja vuosien 2028–2030 osalta
  vuotta 2025
  koskevien lukujen perusteella.

vuotta 2020

vuotta 2025

| b) | Jäsenvaltion osuus 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta saatavien tulojen kokonaismäärästä saa olla enintään 150 prosenttia kyseisen jäsenvaltion osuudesta unionin bruttokansantulosta niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden bruttokansantulo asukasta kohti on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta mitattuna ostovoimastandardilla ja laskettuna vuosien 2023–2027 osalta
  vuosia 2018–2020
  koskevien lukujen perusteella ja vuosien 2028–2030 osalta
  vuosia 2023–2025
  koskevien lukujen perusteella. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltion osuus 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta saatavien tulojen kokonaismäärästä saa olla enintään 150 prosenttia kyseisen jäsenvaltion osuudesta unionin bruttokansantulosta niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden bruttokansantulo asukasta kohti on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta mitattuna ostovoimastandardilla ja laskettuna vuosien 2023–2027 osalta
  vuosia 2018–2020
  koskevien lukujen perusteella ja vuosien 2028–2030 osalta
  vuosia 2023–2025
  koskevien lukujen perusteella.

vuosia 2018–2020

vuosia 2023–2025

Perustelu

Perustelu

Koheesiopolitiikassa käytetään yleensä bruttokansantulon kolmen vuoden keskiarvoa luokiteltaessa alueita ja jäsenvaltioita kehittyneisiin, vähemmän kehittyneisiin tai siirtymävaiheessa oleviin. Ehdotamme tämän laskutavan käyttämistä alennusmekanismiin, jota sovelletaan päästökauppaan perustuviin omiin varoihin.

Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamisesta

Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamisesta

COM(2021) 569

COM(2021) 569

Muutosehdotus 6

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 3 kappale

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rakennuksia ja tieliikennettä koskevan EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönotto Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 14 mukaisesti saattaa lyhyellä aikavälillä aiheuttaa sosiaalisia vaikutuksia. Tämän haasteen ratkaisemiseksi on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX] 15 perustettu sosiaalinen ilmastorahasto, joka on tarkoitus rahoittaa unionin yleisestä talousarviosta monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriä ja maksumäärärahojen enimmäismääriä olisi sen vuoksi mukautettava vuosien 2025, 2026 ja 2027 osalta. | Rakennuksia ja tieliikennettä koskevan EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönotto Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 14 mukaisesti saattaa lyhyellä aikavälillä aiheuttaa sosiaalisia vaikutuksia. Tämän haasteen ratkaisemiseksi on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX] 15 perustettu sosiaalinen ilmastorahasto, joka on tarkoitus rahoittaa unionin yleisestä talousarviosta monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriä ja maksumäärärahojen enimmäismääriä olisi sen vuoksi mukautettava vuosien
  2024,
  2025, 2026 ja 2027 osalta. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rakennuksia ja tieliikennettä koskevan EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönotto Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 14 mukaisesti saattaa lyhyellä aikavälillä aiheuttaa sosiaalisia vaikutuksia. Tämän haasteen ratkaisemiseksi on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX] 15 perustettu sosiaalinen ilmastorahasto, joka on tarkoitus rahoittaa unionin yleisestä talousarviosta monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriä ja maksumäärärahojen enimmäismääriä olisi sen vuoksi mukautettava vuosien 2025, 2026 ja 2027 osalta.

14

15

Rakennuksia ja tieliikennettä koskevan EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönotto Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 14 mukaisesti saattaa lyhyellä aikavälillä aiheuttaa sosiaalisia vaikutuksia. Tämän haasteen ratkaisemiseksi on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX] 15 perustettu sosiaalinen ilmastorahasto, joka on tarkoitus rahoittaa unionin yleisestä talousarviosta monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Otsakkeen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriä ja maksumäärärahojen enimmäismääriä olisi sen vuoksi mukautettava vuosien
  2024,
  2025, 2026 ja 2027 osalta.

14

15

2024,

Perustelu

Perustelu

Sosiaalinen ilmastorahasto olisi käynnistettävä vuotta ennen kuin päästökauppajärjestelmä laajennetaan liikenne- ja rakennusalalle, jotta heikossa asemassa oleville kotitalouksille, mikro- ja pienyrityksille ja liikkuvuuden käyttäjille jäisi riittävästi aikaa sopeutua.

Muutosehdotus 7

Muutosehdotus 7

Lisätään johdanto-osan 3 kappaleen jälkeen uusi kappale

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | On aiheellista ottaa käyttöön automaattinen hiilen hinnan vaihteluun perustuva mukautusmekanismi otsakkeen 3 enimmäismäärään, jotta sosiaalisen ilmastorahaston määrärahoja voidaan täydentää vuosittain, jos hiilen hinnat liikenne- ja rakennusaloilla nousevat korkeammiksi. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

On aiheellista ottaa käyttöön automaattinen hiilen hinnan vaihteluun perustuva mukautusmekanismi otsakkeen 3 enimmäismäärään, jotta sosiaalisen ilmastorahaston määrärahoja voidaan täydentää vuosittain, jos hiilen hinnat liikenne- ja rakennusaloilla nousevat korkeammiksi.

On aiheellista ottaa käyttöön automaattinen hiilen hinnan vaihteluun perustuva mukautusmekanismi otsakkeen 3 enimmäismäärään, jotta sosiaalisen ilmastorahaston määrärahoja voidaan täydentää vuosittain, jos hiilen hinnat liikenne- ja rakennusaloilla nousevat korkeammiksi.

Perustelu

Perustelu

On tarpeen varmistaa, että sosiaalisen ilmastorahaston määrärahoja täydennetään, jos hiilen hinta ETS II -päästökauppajärjestelmän aloilla nousee komission alustavia oletuksia korkeammaksi.

Muutosehdotus 8

Muutosehdotus 8

1 artiklan 3 kohta (uusi), lisätään 4 b artikla

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Lisätään 4 b artikla:






  ”4 b artikla




  Hiilen hintaan perustuva mukautusmekanismi





  1.
     
  Sen jälkeen kun varainhoitovuoden n – 1 alustava tilinpäätös on toimitettu varainhoitoasetuksen 245 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tehdään sekä otsakkeen 3 maksusitoumusmäärärahojen menojen enimmäismäärään että kuluvan vuoden maksumäärärahojen enimmäismäärään mukautus ylöspäin vuodesta 2024 alkaen siinä tapauksessa, että hiilen hinta rakennuksia ja tieliikennettä koskevan päästökauppajärjestelmän aloilla on komission alustavia oletuksia korkeampi.






  2.
     
  Tämä vuosittainen mukautus lasketaan käyttäen perusteena hiilen hinnan keskiarvoa rakennuksia ja tieliikennettä koskevassa päästökauppajärjestelmässä EU:n 27 jäsenvaltiossa vuonna - 1.” |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lisätään 4 b artikla:

Lisätään 4 b artikla:

”4 b artikla

Hiilen hintaan perustuva mukautusmekanismi

1.
     
  Sen jälkeen kun varainhoitovuoden n – 1 alustava tilinpäätös on toimitettu varainhoitoasetuksen 245 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tehdään sekä otsakkeen 3 maksusitoumusmäärärahojen menojen enimmäismäärään että kuluvan vuoden maksumäärärahojen enimmäismäärään mukautus ylöspäin vuodesta 2024 alkaen siinä tapauksessa, että hiilen hinta rakennuksia ja tieliikennettä koskevan päästökauppajärjestelmän aloilla on komission alustavia oletuksia korkeampi.

2.
     
  Tämä vuosittainen mukautus lasketaan käyttäen perusteena hiilen hinnan keskiarvoa rakennuksia ja tieliikennettä koskevassa päästökauppajärjestelmässä EU:n 27 jäsenvaltiossa vuonna - 1.”

Perustelu

Perustelu

On tarpeen varmistaa, että sosiaalisen ilmastorahaston määrärahoja täydennetään, jos hiilen hinta ETS II -päästökauppajärjestelmän aloilla nousee komission alustavia oletuksia korkeammaksi.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK),

| 1. | panee merkille komission ehdotuksen sisällyttää EU:n talousarvioon kolmenlaisia uusia omia varoja mutta on edelleen hyvin huolissaan siitä, ettei näiden toimenpiteiden johdosta eurooppalaisille yrityksille ja kuluttajille koituvista kustannuksista ole tehty uskottavaa vaikutustenarviointia. |
| --- | --- |

1.

panee merkille komission ehdotuksen sisällyttää EU:n talousarvioon kolmenlaisia uusia omia varoja mutta on edelleen hyvin huolissaan siitä, ettei näiden toimenpiteiden johdosta eurooppalaisille yrityksille ja kuluttajille koituvista kustannuksista ole tehty uskottavaa vaikutustenarviointia.

| 2. | korostaa, että uusia varoja ei tarvita pelkästään NextGenerationEU -velan maksamiseen vaan myös EU:n talousarvion taloudellisen riippumattomuuden parantamiseen pysyvästi ja jotta jäsenvaltiot eivät pitäisi talousarviota vain ”oikeudenmukaisena palautusmekanismina”. Omien varojen olisi perustuttava jäsenvaltioiden talousarvioiden kannalta kestävään järjestelyyn. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että uusia varoja ei tarvita pelkästään NextGenerationEU -velan maksamiseen vaan myös EU:n talousarvion taloudellisen riippumattomuuden parantamiseen pysyvästi ja jotta jäsenvaltiot eivät pitäisi talousarviota vain ”oikeudenmukaisena palautusmekanismina”. Omien varojen olisi perustuttava jäsenvaltioiden talousarvioiden kannalta kestävään järjestelyyn.

| 3. | panee merkille, että muovipakkausjätteeseen perustuvia ensimmäisiä omia varoja, jotka ovat olleet käytössä 1. tammikuuta 2021 alkaen, ei ole korvamerkitty investoitaviksi suoraan muovijätteen uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen. Komitea kehottaa tiukentamaan EU:n tavoitteita muovin käytön vähentämiseksi ja muovin kierrättämiseksi. |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että muovipakkausjätteeseen perustuvia ensimmäisiä omia varoja, jotka ovat olleet käytössä 1. tammikuuta 2021 alkaen, ei ole korvamerkitty investoitaviksi suoraan muovijätteen uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen. Komitea kehottaa tiukentamaan EU:n tavoitteita muovin käytön vähentämiseksi ja muovin kierrättämiseksi.

| 4. | toteaa, että uusien omien varojen ensimmäisen korin käyttöönotto vuonna 2023 16. joulukuuta 2021 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistetun etenemissuunnitelman mukaisesti antaa myönteisen viestin niin rahoitusmarkkinoilla toimiville sijoittajille kuin luottoluokituslaitoksille. Komitea muistuttaa, että uusista omista varoista saatavat riittävät tulot ovat välttämättömiä NextGenerationEU -velan takaisinmaksun varmistamiseksi niin, ettei vaaranneta EU:n ohjelmia seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että uusien omien varojen ensimmäisen korin käyttöönotto vuonna 2023 16. joulukuuta 2021 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistetun etenemissuunnitelman mukaisesti antaa myönteisen viestin niin rahoitusmarkkinoilla toimiville sijoittajille kuin luottoluokituslaitoksille. Komitea muistuttaa, että uusista omista varoista saatavat riittävät tulot ovat välttämättömiä NextGenerationEU -velan takaisinmaksun varmistamiseksi niin, ettei vaaranneta EU:n ohjelmia seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä.

Hiilirajamekanismi

Hiilirajamekanismi

| 5. | kannattaa ehdotusta hiilirajamekanismin käyttöönotosta ilmastotoimien edistämiseksi maailmanlaajuisesti. Hiilirajamekanismi olisi sisällytettävä osaksi laajempaa EU:n teollisuuden siirtymästrategiaa. |
| --- | --- |

5.

kannattaa ehdotusta hiilirajamekanismin käyttöönotosta ilmastotoimien edistämiseksi maailmanlaajuisesti. Hiilirajamekanismi olisi sisällytettävä osaksi laajempaa EU:n teollisuuden siirtymästrategiaa.

| 6. | korostaa, että hiilimarkkinoilta ja hiilitullimaksusta saatavat tulot saattavat pienentyä ajan mittaan, kun Euroopan talous irtautuu hiilestä ja muutkin maat omaksuvat vähitellen vastaavia hiilen hintamekanismeja. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että hiilimarkkinoilta ja hiilitullimaksusta saatavat tulot saattavat pienentyä ajan mittaan, kun Euroopan talous irtautuu hiilestä ja muutkin maat omaksuvat vähitellen vastaavia hiilen hintamekanismeja.

| 7. | tunnustaa mekanismin hyödylliseksi välineeksi, jolla EU voi auttaa vähentämään hiilidioksidipäästöjä maailmanlaajuisesti, mutta johon kuitenkin liittyy useita huolenaiheita, kuten mekanismin ennakoimaton vaikutus EU:n markkinoihin, muun muassa pk-yrityksiin ja maatalouteen. Euroopan komission on tehostettava mekanismin täytäntöönpanoon ja siitä markkinoihin kohdistuviin vaikutuksiin liittyvää seurantaa ja raportointia parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

7.

tunnustaa mekanismin hyödylliseksi välineeksi, jolla EU voi auttaa vähentämään hiilidioksidipäästöjä maailmanlaajuisesti, mutta johon kuitenkin liittyy useita huolenaiheita, kuten mekanismin ennakoimaton vaikutus EU:n markkinoihin, muun muassa pk-yrityksiin ja maatalouteen. Euroopan komission on tehostettava mekanismin täytäntöönpanoon ja siitä markkinoihin kohdistuviin vaikutuksiin liittyvää seurantaa ja raportointia parlamentille ja neuvostolle.

| 8. | korostaa, että päästöoikeudet (1) olisikin lakkautettava silloin, kun se on taloudellisesti kannattavaa hiilirajamekanismin kattamilla aloilla ja korvattava kaikkien päästöoikeuksien huutokaupalla, jotta varmistetaan yhteensopivuus WTO:n sääntöjen kanssa pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

8.

korostaa, että päästöoikeudet (1

Päästökauppajärjestelmään perustuvat uudet omat varat

Päästökauppajärjestelmään perustuvat uudet omat varat

| 9. | kannattaa ehdotusta luoda EU:n uudistettuun päästökauppajärjestelmään perustuvat uudet omat varat. Komitea painottaa, että hiilidioksidipäästöjen rajatylittävä luonne, joka tarkoittaa sitä, että kielteiset ulkoisvaikutukset eivät rajoitu pelkästään päästöjä aiheuttaviin maihin, on vahva peruste sille, että päästökauppajärjestelmän sertifikaateista saatavat tulot osoitetaan EU-tasolle. Komitea korostaa, että tämä ei saa vaikuttaa kielteisesti jäsenvaltioiden valmiuteen rahoittaa kansallisia ilmastonmuutosohjelmiaan. |
| --- | --- |

9.

kannattaa ehdotusta luoda EU:n uudistettuun päästökauppajärjestelmään perustuvat uudet omat varat. Komitea painottaa, että hiilidioksidipäästöjen rajatylittävä luonne, joka tarkoittaa sitä, että kielteiset ulkoisvaikutukset eivät rajoitu pelkästään päästöjä aiheuttaviin maihin, on vahva peruste sille, että päästökauppajärjestelmän sertifikaateista saatavat tulot osoitetaan EU-tasolle. Komitea korostaa, että tämä ei saa vaikuttaa kielteisesti jäsenvaltioiden valmiuteen rahoittaa kansallisia ilmastonmuutosohjelmiaan.

| 10. | toteaa, että on tärkeää lieventää kielteisiä sosiaalisia ja alueellisia vaikutuksia, joita päästökauppajärjestelmän laajentaminen rakennus- ja liikennealalle (ETS II) aiheuttaa. Komitea katsoo, että komission ehdotus perustaa sosiaalinen ilmastorahasto, johon osoitettava summa vastaa 25 prosentin osuutta ETS II -järjestelmän tuloista, olisi täysin riittämätön pyrittäessä kompensoimaan laajamittaisia asuntojen peruskorjauksia ja tieliikenteen sähköistämistä. AK pitää tärkeänä, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat kaikin tavoin mukana päästökauppajärjestelmän resurssien hallinnoinnissa ja sosiaalisen ilmastorahaston hallinnoinnissa. AK kehottaa sisällyttämään sosiaalisen ilmastorahaston koheesiopolitiikan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen piiriin, jotta sen käytännön hallinnointi olisi helpompaa hallintoviranomaisille ja edunsaajille. Ensisijaisesti olisi huolehdittava olemassa olevien investointi- ja koheesiovälineiden paremmasta ja nopeammasta toiminnasta sen sijaan, että perustetaan olemassa olevien mekanismien ja tavoitteiden kanssa päällekkäisiä uusia rahastoja, joihin sovelletaan eri sääntöjä ja joihin liittyy energialähteiden tukikelpoisuutta koskevien nykyisten sääntöjen kiertämisen riski. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että on tärkeää lieventää kielteisiä sosiaalisia ja alueellisia vaikutuksia, joita päästökauppajärjestelmän laajentaminen rakennus- ja liikennealalle (ETS II) aiheuttaa. Komitea katsoo, että komission ehdotus perustaa sosiaalinen ilmastorahasto, johon osoitettava summa vastaa 25 prosentin osuutta ETS II -järjestelmän tuloista, olisi täysin riittämätön pyrittäessä kompensoimaan laajamittaisia asuntojen peruskorjauksia ja tieliikenteen sähköistämistä. AK pitää tärkeänä, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat kaikin tavoin mukana päästökauppajärjestelmän resurssien hallinnoinnissa ja sosiaalisen ilmastorahaston hallinnoinnissa. AK kehottaa sisällyttämään sosiaalisen ilmastorahaston koheesiopolitiikan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen piiriin, jotta sen käytännön hallinnointi olisi helpompaa hallintoviranomaisille ja edunsaajille. Ensisijaisesti olisi huolehdittava olemassa olevien investointi- ja koheesiovälineiden paremmasta ja nopeammasta toiminnasta sen sijaan, että perustetaan olemassa olevien mekanismien ja tavoitteiden kanssa päällekkäisiä uusia rahastoja, joihin sovelletaan eri sääntöjä ja joihin liittyy energialähteiden tukikelpoisuutta koskevien nykyisten sääntöjen kiertämisen riski.

| 11. | on sitä mieltä, että selviytyäkseen teknologian, sääntelykehyksen ja markkinoiden muutoksista hiilirajamekanismin tulisi olla dynaaminen, ja sen soveltamista alakohtaisesti ja päästöihin olisi tarkistettava säännöllisesti ottaen huomioon mekanismin paikalliset ja alueelliset vaikutukset. Komitea on valmis tukemaan hiilirajamekanismin paikallisten ja alueellisten vaikutusten arviointia. |
| --- | --- |

11.

on sitä mieltä, että selviytyäkseen teknologian, sääntelykehyksen ja markkinoiden muutoksista hiilirajamekanismin tulisi olla dynaaminen, ja sen soveltamista alakohtaisesti ja päästöihin olisi tarkistettava säännöllisesti ottaen huomioon mekanismin paikalliset ja alueelliset vaikutukset. Komitea on valmis tukemaan hiilirajamekanismin paikallisten ja alueellisten vaikutusten arviointia.

| 12. | kannattaa ajatusta, että sosiaalinen ilmastorahasto rahoitetaan omilla varoilla sen sijaan, että korvamerkitään ETS II -järjestelmän tulot käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen kautta. Komitea toteaa, että korvamerkintämekanismi vaikeuttaa pitkän aikavälin suunnittelua, sillä vuotuiset määrät olisivat ennakoimattomia ja vaihtelevia. |
| --- | --- |

12.

kannattaa ajatusta, että sosiaalinen ilmastorahasto rahoitetaan omilla varoilla sen sijaan, että korvamerkitään ETS II -järjestelmän tulot käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen kautta. Komitea toteaa, että korvamerkintämekanismi vaikeuttaa pitkän aikavälin suunnittelua, sillä vuotuiset määrät olisivat ennakoimattomia ja vaihtelevia.

| 13. | kiinnittää huomiota siihen, että päästökauppajärjestelmään perustuvat omat varat muodostavat 71 prosenttia uusien omien varojen ensimmäisen korin kokonaistuloista. Paketin uskottavuuden kannalta on näin ollen erittäin tärkeää säilyttää päästökauppajärjestelmään perustuvat omat varat. |
| --- | --- |

13.

kiinnittää huomiota siihen, että päästökauppajärjestelmään perustuvat omat varat muodostavat 71 prosenttia uusien omien varojen ensimmäisen korin kokonaistuloista. Paketin uskottavuuden kannalta on näin ollen erittäin tärkeää säilyttää päästökauppajärjestelmään perustuvat omat varat.

| 14. | on kuitenkin huolissaan siitä, että sosiaalisen ilmastorahaston resurssien määrä voi jäädä riittämättömäksi, jos hiilen hinnat nousevat hyvin korkeiksi. AK kannattaa ajatusta (2) ottaa käyttöön automaattinen hiilen hinnan vaihteluun perustuva mukautusmekanismi, jotta sosiaalisen ilmastorahaston määrärahoja voidaan täydentää vuosittain, jos hiilen hinnat liikenne- ja rakennusaloilla nousevat korkeammiksi. |
| --- | --- |

14.

on kuitenkin huolissaan siitä, että sosiaalisen ilmastorahaston resurssien määrä voi jäädä riittämättömäksi, jos hiilen hinnat nousevat hyvin korkeiksi. AK kannattaa ajatusta (2

| 15. | katsoo, että sosiaalinen ilmastorahasto olisi käynnistettävä vuonna 2024 eli vuotta ennen kuin päästökauppajärjestelmä otetaan käyttöön tieliikenteessä ja rakennusalalla, jotta heikossa asemassa oleville kotitalouksille, mikro- ja pienyrityksille ja liikenteen käyttäjille jäisi riittävästi aikaa sopeutua. Erityistä huomiota on kiinnitettävä liikkuvuuteen liittyvään köyhyyteen. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että sosiaalinen ilmastorahasto olisi käynnistettävä vuonna 2024 eli vuotta ennen kuin päästökauppajärjestelmä otetaan käyttöön tieliikenteessä ja rakennusalalla, jotta heikossa asemassa oleville kotitalouksille, mikro- ja pienyrityksille ja liikenteen käyttäjille jäisi riittävästi aikaa sopeutua. Erityistä huomiota on kiinnitettävä liikkuvuuteen liittyvään köyhyyteen.

OECD:n/G20:n ensimmäisen pilarin sopimukseen perustuvat omat varat

OECD:n/G20:n ensimmäisen pilarin sopimukseen perustuvat omat varat

| 16. | kannattaa komission ehdotusta luoda uudet omat varat, jotka perustuvat OECD:n/G20-maiden kansainvälisen verosopimuksen ensimmäiseen pilariin. Komitea toteaa kuitenkin, että näiden uusien omien varojen saaminen edellyttää OECD:n/G20-maiden sopimuksen ensimmäisen pilarin toteuttamiseksi tehtävän monenvälisen yleissopimuksen valmiiksi saattamista vuoden 2022 aikana. |
| --- | --- |

16.

kannattaa komission ehdotusta luoda uudet omat varat, jotka perustuvat OECD:n/G20-maiden kansainvälisen verosopimuksen ensimmäiseen pilariin. Komitea toteaa kuitenkin, että näiden uusien omien varojen saaminen edellyttää OECD:n/G20-maiden sopimuksen ensimmäisen pilarin toteuttamiseksi tehtävän monenvälisen yleissopimuksen valmiiksi saattamista vuoden 2022 aikana.

| 17. | kehottaa komissiota varautumaan siihen, että suuret lainkäyttöalueet, erityisesti Yhdysvallat, eivät ratifioi sopimusta. Komitea katsoo, että EU:n pitäisi siinä tapauksessa edetä ja ehdottaa digitaalisten palvelujen EU-veroa, joka toimisi väliaikaisena ratkaisuna odotettaessa laajempaa ratkaisua monikansallisten suuryritysten verottamisesta. |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota varautumaan siihen, että suuret lainkäyttöalueet, erityisesti Yhdysvallat, eivät ratifioi sopimusta. Komitea katsoo, että EU:n pitäisi siinä tapauksessa edetä ja ehdottaa digitaalisten palvelujen EU-veroa, joka toimisi väliaikaisena ratkaisuna odotettaessa laajempaa ratkaisua monikansallisten suuryritysten verottamisesta.

| 18. | muistuttaa, että maailmanlaajuista verotusta koskevassa OECD:n ja G20:n vuoden 2021 sopimuksessa vahvistettiin monenvälisen yleissopimuksen valmistelutyön päätökseen saattaminen vuoden 2022 alkuun mennessä. Komitea toteaa, että täytäntöönpanon edistyminen on viivästynyt, koska OECD ei ole vielä viimeistellyt monenvälisen yleissopimuksen tekstiä. Komitea on huolissaan siitä, että poliittinen muutos Yhdysvaltojen välivaaleissa voisi vaarantaa Yhdysvaltojen valmiudet monenvälisen yleissopimuksen allekirjoittamiseen ja ratifiointiin. |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että maailmanlaajuista verotusta koskevassa OECD:n ja G20:n vuoden 2021 sopimuksessa vahvistettiin monenvälisen yleissopimuksen valmistelutyön päätökseen saattaminen vuoden 2022 alkuun mennessä. Komitea toteaa, että täytäntöönpanon edistyminen on viivästynyt, koska OECD ei ole vielä viimeistellyt monenvälisen yleissopimuksen tekstiä. Komitea on huolissaan siitä, että poliittinen muutos Yhdysvaltojen välivaaleissa voisi vaarantaa Yhdysvaltojen valmiudet monenvälisen yleissopimuksen allekirjoittamiseen ja ratifiointiin.

Muita mahdollisia omia varoja

Muita mahdollisia omia varoja

| 19. | panee merkille, että Euroopan komission arvioiden mukaan ehdotetut kolmenlaiset uudet omat varat tuottaisivat enimmillään 17 miljardia euroa vuosittain vuodesta 2026 vuoteen 2030. Komitea toteaa, että tämä summa ei riitä kattamaan sekä NextGenerationEU -välineen velan takaisinmaksusta aiheutuvia kustannuksia (15 miljardia euroa vuodessa) että rahoittamaan sosiaalista ilmastorahastoa (9,7 miljardia euroa vuodessa). Komitea korostaa alueellisten vaikutusten arviointien merkitystä ja kehottaa komissiota ottamaan tämän huomioon uusia omia varoja esittäessään. |
| --- | --- |

19.

panee merkille, että Euroopan komission arvioiden mukaan ehdotetut kolmenlaiset uudet omat varat tuottaisivat enimmillään 17 miljardia euroa vuosittain vuodesta 2026 vuoteen 2030. Komitea toteaa, että tämä summa ei riitä kattamaan sekä NextGenerationEU -välineen velan takaisinmaksusta aiheutuvia kustannuksia (15 miljardia euroa vuodessa) että rahoittamaan sosiaalista ilmastorahastoa (9,7 miljardia euroa vuodessa). Komitea korostaa alueellisten vaikutusten arviointien merkitystä ja kehottaa komissiota ottamaan tämän huomioon uusia omia varoja esittäessään.

| 20. | on huolissaan Euroopan komission ehdotuksesta, jonka mukaan jäsenvaltiot voisivat kohdentaa Euroopan rakenne- ja investointirahastoista tai YMP:stä saamansa käyttämättä jääneet varat REPowerEU-suunnitelmaan, sillä tämä saattaa heikentää EU:n yhteenkuuluvuutta. Komitea painottaa jälleen, että uudet toimintapolitiikat olisi rahoitettava uusilla rahoitusvaroilla. |
| --- | --- |

20.

on huolissaan Euroopan komission ehdotuksesta, jonka mukaan jäsenvaltiot voisivat kohdentaa Euroopan rakenne- ja investointirahastoista tai YMP:stä saamansa käyttämättä jääneet varat REPowerEU-suunnitelmaan, sillä tämä saattaa heikentää EU:n yhteenkuuluvuutta. Komitea painottaa jälleen, että uudet toimintapolitiikat olisi rahoitettava uusilla rahoitusvaroilla.

| 21. | toteaa, että EU:n budjettijärjestelmän tuleva uudistus edellyttää EU:n omia varoja, joilla tuetaan oikeudenmukaista siirtymistä kilpailukykyisiin kiertotalouksiin. Komitea pyytää Euroopan komissiota harkitsemaan Ex’Tax-hankkeen ehdotuksia verotuksen painopisteen siirtämiseksi työn verottamisesta saastuttamisen ja resurssien käytön verottamiseen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. Siirtäminen perustuu saastuttaja maksaa -periaatteen sekä työnteon tekeminen kannattavaksi- ja ketään ei jätetä -periaatteiden soveltamiseen. Soveltamalla näitä periaatteita voitaisiin yhdenmukaistaa veropolitiikat muun muassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että EU:n budjettijärjestelmän tuleva uudistus edellyttää EU:n omia varoja, joilla tuetaan oikeudenmukaista siirtymistä kilpailukykyisiin kiertotalouksiin. Komitea pyytää Euroopan komissiota harkitsemaan Ex’Tax-hankkeen ehdotuksia verotuksen painopisteen siirtämiseksi työn verottamisesta saastuttamisen ja resurssien käytön verottamiseen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. Siirtäminen perustuu saastuttaja maksaa -periaatteen sekä työnteon tekeminen kannattavaksi- ja ketään ei jätetä -periaatteiden soveltamiseen. Soveltamalla näitä periaatteita voitaisiin yhdenmukaistaa veropolitiikat muun muassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden kanssa.

| 22. | kehottaa komissiota laatimaan viipymättä ehdotuksia uusiksi omiksi varoiksi. Komitea pitää hyvin lupaavana ajatusta perustaa suuryrityksiin liittyvä omien varojen lähde, joka perustuisi vuonna 2023 annettavaan ehdotukseen yritysten tuloverosta Euroopassa (Business in Europe: Framework for Income Taxation eli BEFIT). Komitea toteaa, että joidenkin tutkimusten mukaan OECD:n/G20-maiden sopimuksen täytäntöönpano voisi johtaa yhteisöverotulojen kasvuun Euroopassa yli 80 miljardilla eurolla vuodessa (3). |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota laatimaan viipymättä ehdotuksia uusiksi omiksi varoiksi. Komitea pitää hyvin lupaavana ajatusta perustaa suuryrityksiin liittyvä omien varojen lähde, joka perustuisi vuonna 2023 annettavaan ehdotukseen yritysten tuloverosta Euroopassa (Business in Europe: Framework for Income Taxation eli BEFIT). Komitea toteaa, että joidenkin tutkimusten mukaan OECD:n/G20-maiden sopimuksen täytäntöönpano voisi johtaa yhteisöverotulojen kasvuun Euroopassa yli 80 miljardilla eurolla vuodessa (3

| 23. | korostaa, että Euroopan komissio aikoo perustaa RebuildUkraine-välineen, jonka on tarkoitus toimia tärkeimpänä oikeudellisena välineenä Ukrainan jälleenrakentamiseen annettavalle EU:n tuelle. Komitea painottaa, että uudet tehtävät edellyttävät uusia rahoituslähteitä, ja suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ilmoitukseen siitä, että sodan luomat lisätarpeet ylittävät huomattavasti nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä käytettävissä olevat varat ja että on määritettävä uusia rahoituslähteitä. |
| --- | --- |

23.

korostaa, että Euroopan komissio aikoo perustaa RebuildUkraine-välineen, jonka on tarkoitus toimia tärkeimpänä oikeudellisena välineenä Ukrainan jälleenrakentamiseen annettavalle EU:n tuelle. Komitea painottaa, että uudet tehtävät edellyttävät uusia rahoituslähteitä, ja suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ilmoitukseen siitä, että sodan luomat lisätarpeet ylittävät huomattavasti nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä käytettävissä olevat varat ja että on määritettävä uusia rahoituslähteitä.

| 24. | on erittäin tyytyväinen siihen, että komissio on liittänyt uutta päästökauppajärjestelmää koskevaan ehdotukseen ja hiilirajamekanismin käyttöönottoa koskevaan asetusluonnokseen toissijaisuusperiaatteen toteutumisen arviointitaulukot. Niissä esitetyt perustelut, jotka liittyvät ehdotusten eurooppalaiseen lisäarvoon ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 191–193 artiklassa vahvistetusta EU:n toimivallasta ilmastonmuutoksen alalla johtuvien toimenpiteiden toteuttamiseen, vastaavat AK:n omaa arviota ehdotusten täydestä yhteensopivuudesta toissijaisuusperiaatteen kanssa. |
| --- | --- |

24.

on erittäin tyytyväinen siihen, että komissio on liittänyt uutta päästökauppajärjestelmää koskevaan ehdotukseen ja hiilirajamekanismin käyttöönottoa koskevaan asetusluonnokseen toissijaisuusperiaatteen toteutumisen arviointitaulukot. Niissä esitetyt perustelut, jotka liittyvät ehdotusten eurooppalaiseen lisäarvoon ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 191–193 artiklassa vahvistetusta EU:n toimivallasta ilmastonmuutoksen alalla johtuvien toimenpiteiden toteuttamiseen, vastaavat AK:n omaa arviota ehdotusten täydestä yhteensopivuudesta toissijaisuusperiaatteen kanssa.

Bryssel 30. marraskuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  EU:n päästökauppajärjestelmässä yritysten on hankittava päästöoikeuksia hiilidioksidipäästöjensä kattamiseksi. Päästöoikeuksien jakaminen maksutta on siirtymätoimenpide toisin kuin oletusarvoisena menetelmänä pidetty huutokauppa. Maksutta jaettavien päästöoikeuksien osuus kaikista käytettävissä olevista päästöoikeuksista on kuitenkin edelleen yli 40 prosenttia.

1

(2)  Budjettivaliokunnan lausuntoluonnos ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta (COM(2021)568 – C9-0324/2021 – 2021/206(COD), 9.2.2022.

2

(3)  Barake, Mona et al 2021, Revenue Effects Of The Global Minimum Tax: Country-By-Country Estimates, European Tax Observatory, note no 2, lokakuu 2021.

3

---