# Eiropas Savienības C 53/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 53 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 13. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 53

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 13. februāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 53/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 53/02 | Komisijas Paziņojums par euro monētu kopīgās puses dizaina autortiesību aizsardzību: atjaunināts izraudzīto iestāžu saraksts | 2 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 53/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) (
  1
  )

1

1

2023/C 53/02

Komisijas Paziņojums par euro monētu kopīgās puses dizaina autortiesību aizsardzību: atjaunināts izraudzīto iestāžu saraksts

2

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 53/03 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 10. februāris | 4 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 53/03

Euro maiņas kurss – 2023. gada 10. februāris

4

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 53/04 | Apstiprināts standarta grozījums ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifikācijā: publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6.b panta 2. un 3. punktu | 5 |
| 2023/C 53/05 | Apstiprināts standarta grozījums ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifikācijā: publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6.b panta 2. un 3. punktu | 11 |
| 2023/C 53/06 | Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana | 22 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2023/C 53/04

Apstiprināts standarta grozījums ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifikācijā: publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6.b panta 2. un 3. punktu

5

2023/C 53/05

Apstiprināts standarta grozījums ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifikācijā: publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6.b panta 2. un 3. punktu

11

2023/C 53/06

Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 53/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 53/01)

Komisija 2023. gada 3. februārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M10976. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M10976. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 13.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 53/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 53/2

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par euro monētu kopīgās puses dizaina autortiesību aizsardzību: atjaunināts izraudzīto iestāžu saraksts

(2023/C 53/02)

Ņemot vērā euro ieviešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī, ir jāatjaunina izraudzīto iestāžu saraksts iesaistītajās dalībvalstīs, kurām ir piešķirtas euro monētu kopīgās puses dizaina autortiesības. Tāpēc pielikumu Komisijas paziņojumam par euro monētu kopīgās puses dizaina autortiesību aizsardzību (2015/C 115/01) (OV C 115, 10.4.2015., 1. lpp.) aizstāj ar šā paziņojuma pielikumu.

---

PIELIKUMS

Paziņojuma 2. punktā minēto izraudzīto iestāžu saraksts

| BEĻĢIJA | : | Ministère des Finances, Administration de la Trésorerie / Federale Overheidsdienst Financiën, Administratie van de thesaurie / Föderaler öffentlicher Dienst Finanzen, Schatzamt (Finanšu ministrija, Finanšu līdzekļu pārvalde) |
| --- | --- | --- |
| VĀCIJA | : | Bundesministerium der Finanzen (Federālā Finanšu ministrija) |
| IGAUNIJA | : | Eesti Pank (Igaunijas Banka) |
| ĪRIJA | : | Finanšu ministrs |
| GRIEĶIJA | : | Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών – Γενικό Λογιστήριο του Κράτους – Δ25 Διεύθυνση Κίνησης Κεφαλαίων, Εγγυήσεων Δανείων και Αξιών (Ekonomikas un finanšu ministrija, Valsts galvenā grāmatvedības iestāde, 25. Kapitāla pārvedumu direktorāts, Aizdevumu garantijas un vērtspapīri) |
| SPĀNIJA | : | Dirección General del Tesoro y Política Financiera (Finanšu līdzekļu un finanšu politikas ģenerāldirektorāts) |
| FRANCIJA | : | Ministère de l’Economie, des Finances et de la Souveraineté industrielle et numérique: Direction Générale du Trésor (Ekonomikas, finanšu un rūpniecības un digitālās suverenitātes ministrija: Finanšu līdzekļu ģenerāldirektorāts) |
| HORVĀTIJA | : | Hrvatska narodna banka (Horvātijas Nacionālā banka) |
| ITĀLIJA | : | Ministero dell’economia e delle finanze (Ekonomikas un finanšu lietu ministrija) |
| KIPRA | : | Kipras Centrālā banka |
| LATVIJA | : | Latvijas Banka (Latvijas centrālā banka) |
| LIETUVA | : | Lietuvos Bankas (Lietuvas centrālā banka) |
| LUKSEMBURGA | : | Ministère des Finances – Service de la Trésorerie (Finanšu ministrijas Finanšu līdzekļu departaments) |
| MALTA | : | Maltas Centrālā banka |
| NĪDERLANDE | : | Ministerie van Financiën – Direktie Binnenlands Geldwezen (Finanšu ministrijas Iekšzemes monetāro un finanšu lietu direktorāts) |
| AUSTRIJA | : | Münze Österreich AG (Austrijas Naudas kaltuve) |
| PORTUGĀLE | : | Imprensa Nacional – Casa da Moeda (Valsts tipogrāfija – naudas kaltuve) |
| SLOVĒNIJA | : | Ministrstvo za finance (Finanšu ministrija) |
| SLOVĀKIJA | : | Národná banka Slovenska (Slovākijas Nacionālā banka) |
| SOMIJA | : | Valtiovarainministeriö/Finansministeriet (Finanšu ministrija) |

BEĻĢIJA

:

Ministère des Finances, Administration de la Trésorerie / Federale Overheidsdienst Financiën, Administratie van de thesaurie / Föderaler öffentlicher Dienst Finanzen, Schatzamt (Finanšu ministrija, Finanšu līdzekļu pārvalde)

VĀCIJA

:

Bundesministerium der Finanzen (Federālā Finanšu ministrija)

IGAUNIJA

:

Eesti Pank (Igaunijas Banka)

ĪRIJA

:

Finanšu ministrs

GRIEĶIJA

:

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών – Γενικό Λογιστήριο του Κράτους – Δ25 Διεύθυνση Κίνησης Κεφαλαίων, Εγγυήσεων Δανείων και Αξιών (Ekonomikas un finanšu ministrija, Valsts galvenā grāmatvedības iestāde, 25. Kapitāla pārvedumu direktorāts, Aizdevumu garantijas un vērtspapīri)

SPĀNIJA

:

Dirección General del Tesoro y Política Financiera (Finanšu līdzekļu un finanšu politikas ģenerāldirektorāts)

FRANCIJA

:

Ministère de l’Economie, des Finances et de la Souveraineté industrielle et numérique: Direction Générale du Trésor (Ekonomikas, finanšu un rūpniecības un digitālās suverenitātes ministrija: Finanšu līdzekļu ģenerāldirektorāts)

HORVĀTIJA

:

Hrvatska narodna banka (Horvātijas Nacionālā banka)

ITĀLIJA

:

Ministero dell’economia e delle finanze (Ekonomikas un finanšu lietu ministrija)

KIPRA

:

Kipras Centrālā banka

LATVIJA

:

Latvijas Banka (Latvijas centrālā banka)

LIETUVA

:

Lietuvos Bankas (Lietuvas centrālā banka)

LUKSEMBURGA

:

Ministère des Finances – Service de la Trésorerie (Finanšu ministrijas Finanšu līdzekļu departaments)

MALTA

:

Maltas Centrālā banka

NĪDERLANDE

:

Ministerie van Financiën – Direktie Binnenlands Geldwezen (Finanšu ministrijas Iekšzemes monetāro un finanšu lietu direktorāts)

AUSTRIJA

:

Münze Österreich AG (Austrijas Naudas kaltuve)

PORTUGĀLE

:

Imprensa Nacional – Casa da Moeda (Valsts tipogrāfija – naudas kaltuve)

SLOVĒNIJA

:

Ministrstvo za finance (Finanšu ministrija)

SLOVĀKIJA

:

Národná banka Slovenska (Slovākijas Nacionālā banka)

SOMIJA

:

Valtiovarainministeriö/Finansministeriet (Finanšu ministrija)

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 53/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 53/4

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 10. februāris

(2023/C 53/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0690 |
| JPY | Japānas jena | 139,88 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4445 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88348 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,1630 |
| CHF | Šveices franks | 0,9872 |
| ISK | Islandes krona | 152,10 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,8710 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 23,692 |
| HUF | Ungārijas forints | 389,78 |
| PLN | Polijas zlots | 4,7810 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9020 |
| TRY | Turcijas lira | 20,1357 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5432 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4364 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,3916 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6904 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4199 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 354,10 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 19,0834 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,2837 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 233,33 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6314 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,207 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,057 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,6245 |
| MXN | Meksikas peso | 20,0540 |
| INR | Indijas rūpija | 88,2475 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0690

JPY

Japānas jena

139,88

DKK

Dānijas krona

7,4445

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88348

SEK

Zviedrijas krona

11,1630

CHF

Šveices franks

0,9872

ISK

Islandes krona

152,10

NOK

Norvēģijas krona

10,8710

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

23,692

HUF

Ungārijas forints

389,78

PLN

Polijas zlots

4,7810

RON

Rumānijas leja

4,9020

TRY

Turcijas lira

20,1357

AUD

Austrālijas dolārs

1,5432

CAD

Kanādas dolārs

1,4364

HKD

Hongkongas dolārs

8,3916

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6904

SGD

Singapūras dolārs

1,4199

KRW

Dienvidkorejas vona

1 354,10

ZAR

Dienvidāfrikas rands

19,0834

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,2837

IDR

Indonēzijas rūpija

16 233,33

MYR

Malaizijas ringits

4,6314

PHP

Filipīnu peso

58,207

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,057

BRL

Brazīlijas reāls

5,6245

MXN

Meksikas peso

20,0540

INR

Indijas rūpija

88,2475

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 13.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 53/5

---

Apstiprināts standarta grozījums ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifikācijā: publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6.b panta 2. un 3. punktu

(2023/C 53/04)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6.b panta 5. punktu.

Paziņojums par produkta specifikācijā izdarīta standarta grozījuma apstiprināšanu dalībvalsts izcelsmes aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes gadījumā

(Regula (ES) Nr. 1151/2012)

“Χαλλούμι” / (Halloumi) / “Hellim”

ES Nr.: PDO-CY-01243-AM02 – 17.11.2022

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Produkta nosaukums

“Χαλλούμι” / (Halloumi) / “Hellim”

2.   Dalībvalsts, pie kuras pieder ģeogrāfiskais apgabals

Kipra

3.   Dalībvalsts iestāde, kas paziņo standarta grozījumu

Lauksaimniecības departaments, Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides ministrija

4.   Apstiprinātā(-o) grozījumu(-u) apraksts

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (2) 53. panta 2. punktu grozījumu attiecībā uz maksimālo mitruma saturu svaigā produktā — 52 % — un grozījumu attiecībā produkta maksimālo svaru —1 200 g — var uzskatīt par “standarta grozījumiem”, jo tie neietver izmaiņas aizsargātajā cilmes vietas nosaukumā vai tā izmantošanā, nepastāv risks, ka izzudīs 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās saiknes attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem, un tie nerada nekādus papildu ierobežojumus produkta tirdzniecībai. Turklāt tie neietekmē produkta “Halloumi” klasificēšanu par puscietu sieru (Codex siera vispārējais standarts CODEX STAN 283-1978). Produkta īpatnība, ka tas neizplūst vai nekūst augstā temperatūrā, kas saistīta ar to, ka “Halloumi” sieru gatavošanas laikā “vāra” 90 °C temperatūrā, nemainās. Nemainās arī tauku saturs sausnā, sāls procentuālais daudzums un produkta skābums. Saglabājas gan tā smarža, gan garša, jo nav paredzams, ka produkta mitruma satura un izmēra palielinājums radīs izmaiņas minētajās īpašībās.

Turklāt par “standarta grozījumiem” būtu jāuzskata arī grozījumi, kas attiecas uz “Halloumi” gatavošanā izmantoto govs pienu, proti, uz to, ka pienu var iegūt no visu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā dzīvojošo un audzēto šķirņu govīm, un grozījums, kas attiecas uz govju uzturā izmantotās rupjās lopbarības procentuālo daudzumu un izmantoto barības piedevu procentuālo daudzumu, jo šie grozījumi neietekmē Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešajā daļā minētos elementus. Konkrēti, ar grozījumiem nepalielina produkta vai tā izejvielu tirdzniecības ierobežojumus. Tie neietekmē arī produkta būtiskās īpašības vai saikni, jo neviens no iepriekš minētajiem punktiem nav balstīts uz konkrētām dzīvnieku šķirnēm vai konkrētu barības veidu un nav ar tām saistīts.

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Trešā rindkopa iedaļā “Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts” ir grozīta, lai produkta mitruma saturs norādīto 46 % vietā varētu būt būtu 52 %.

“Halloumi” ražošanas apstākļi iepriekšējās desmitgadēs bija ļoti atšķirīgi, un standarti bija krietni zemāki par pašreizējo pārtikas higiēnas un drošības līmeni.

Pašreizējie “Halloumi” ražošanas procesi ir pielāgoti tā, ka lielākā daļa no tiem notiek kontrolētā zemā temperatūrā. Mainīto ražošanas nosacījumu mērķis ir sasniegt maksimālu produktu drošības līmeni. Konkrēti, pēc tam, kad “Halloumi” ir “izvārīts” 90 °C temperatūrā, to atdzesē līdz 7 °C temperatūrai un nekavējoties iemērc sālījumā, kur to atstāj kontrolētā zemā temperatūrā 24 līdz 72 stundas līdz iepakošanai. Pēc tam to visu glabāšanas laiku tur temperatūrā, kas zemāka par 7 °C. “Halloumi” turēšana sālījumā zemā temperatūrā, lai uzlabotu produkta drošību, palielina produkta uzsūktā sālījuma daudzumu. Tas ir apliecināts arī attiecīgajā literatūrā (C. Melilli, D. M. Barbano, G. Licitra, G. Portelli, G. Di Rosa un S. Carpino“Sālījuma temperatūras ietekme uz “Ragusano” siera uzņemto sāls daudzumu”, 2003), kur tika konstatēts, ka “Ragusano” sieru atstājot sālījumā dažādās temperatūrās, augstākās temperatūrās tas zaudēja vairāk mitruma.

Piekto rindkopu iedaļā “Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts” groza, lai “Halloumi” svars, kas iepriekš bija ierobežots līdz 150–350 gramiem, varētu būt līdz 1,2 kg.

Šķiet, ka lielāku “Halloumi” ražošana atbilst gan pašreizējām sabiedriskās ēdināšanas nozares prasībām, gan patērētāju pieprasījumam. Sabiedriskās ēdināšanas nozare vēlētos, lai “Halloumi” būtu pieejams lielākās porcijās un to varētu izmantot atbilstīgi savām vajadzībām, sagriežot vajadzīgajā izmērā. Patērētāji vēlas, lai “Halloumi” varētu iegādāties lielākās porcijās jo īpaši saviesīgu pasākumu vajadzībām, jo lielāki (“ģimenes”) iepakojumi de facto nodrošina labāku cenas un kvalitātes attiecību nekā mazāki iepakojumi.

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Iedaļas “Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)” trešajā un piektajā rindkopā ir teikts, ka govs piens, ko izmanto “Halloumi” gatavošanā, jāiegūst no melnbaltajām govīm. Ar ierosinātajām izmaiņām minētās norādes groza, lai “Halloumi” gatavošanā izmantoto govs pienu varētu iegūt no visu šķirņu govīm, kas dzīvo un tiek audzētas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā (Kiprā).

Palielinātais pieprasījums pēc piena lauksaimniekiem ir licis meklēt jaunas, produktīvākas šķirnes, no kurām iegūst labākas kvalitātes pienu. Tas faktiski sarežģī produkta “Halloumi” ražošanai paredzētā piena pārbaudes un izsekošanas procedūru.

Iedaļas “Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)” piektajā rindkopā teikts, ka govīm, ko kurām iegūst pienu “Halloumi” gatavošanai, “izēdina rupjo lopbarību, sienu, skābbarību un salmus, kas iegūti Kiprā no vietējiem (galvenokārt lopbarības) augiem, kā arī barības piedevas. Paredzēts, ka govju uzturā 35–40 % jābūt vietējās izcelsmes rupjajai lopbarībai (zālaugi, siens, skābbarība un salmi). Atlikušie 60–65 % ir barības piedevas, kas sastāv galvenokārt no miežiem, kukurūzas, sojas pupām un klijām. Barības piedevās 20 % miežu un kliju ir vietējās izcelsmes, bet soja un kukurūza tiek importētas.” Ar ierosinātajām izmaiņām minētās norādes groza, lai ļautu izmantot proteīniem bagātu barību, piemēram, lobītu, daļēji mizotu sojas pupu miltus, dažādu izejvielu produktus un blakusproduktus, piemēram, kviešu klijas, kā arī neorganiskas vielas, vitamīnus un mikroelementus. Turklāt vairs nepiemēro govju uzturā izmantotās rupjās lopbarības un barības piedevu procentuālo daudzumu.

Attiecībā uz barību — ņemot vērā tendenci iekļaut citus graudaugus un proteīniem bagātu barību, īpašu procentuālo daudzumu noteikšana ir kavējošs faktors, kas būtiski apgrūtina “Halloumi” ražošanai paredzētā piena ieguvē izmantotās barības pārbaudes procedūru un izsekošanu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Χαλλούμι” / (Halloumi) / “Hellim”

ES Nr.: PDO-CY-01243-AM02 – 17.11.2022

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi [acvn vai aģin]

“Χαλλούμι” / (Halloumi) / “Hellim”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Kipra

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Visā tekstā izmanto nosaukumu “Halloumi”, kas apzīmē iepriekš norādītos nosaukumus, t. i.,

“Χαλλούμι” (“Halloumi”) / “‘Hellim”.

Produkts tiek ražots un ir sastopams divos veidos — svaigā un nogatavinātā.

Svaigo “Halloumi” izgatavo no siera recekļa, kas iegūts, sarecinot pienu ar renetu. Recekli uzkarsē un tad piešķir raksturīgo formu. Produkts ir pusciets un elastīgs, salocīts (taisnstūra vai pusapļa formā), balts līdz iedzeltens, viendabīgs un viegli sagriežams šķēlēs, ar raksturīgu smaržu un garšu. Tam piemīt intensīva piena un sūkalu smarža, krūzmētru aromāts un garša, laidara smarža un pikanta, sāļa garša. Maksimālais mitruma saturs ir 52 %, minimālais tauku saturs — 43 % (sausnā), bet maksimālais sāls saturs — 3 %.

Nogatavināto “Halloumi” izgatavo no siera recekļa, kas iegūts, sarecinot pienu ar renetu. Recekli uzkarsē, tad piešķir raksturīgo formu un vismaz uz 40 dienām atstāj nogatavināties sālījumā. Produkts ir pusciets līdz ciets, ne tik elastīgs, salocīts (taisnstūra vai pusapļa formā), balts līdz iedzeltens, viendabīgs un viegli sagriežams šķēlēs, ar raksturīgu smaržu un garšu. Tam piemīt intensīva piena un sūkalu smarža, krūzmētru aromāts un garša, laidara smarža un pikanta, sāļa garša, tas ir viegli rūgtens un ļoti sāļš. Maksimālais mitruma saturs ir 37 %, minimālais tauku saturs — 40 % (sausnā), maksimālais sāls saturs — 6 %, bet skābums — 1,2 % (nosakot kā pienskābes saturu sausnā).

“Halloumi” sieru svars ir no 150 līdz 1 200 gramiem.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Papildus Regulas (ES) Nr. 664/2014 noteikumiem uz “Halloumi” ražošanā izmantoto pienu attiecas turpmāk izklāstītās prasības.

Aitas un kazas piens tiek iegūts no vietējo un citu šķirņu dzīvniekiem (un to krustojumiem), kas cauru gadu ganās brīvā dabā, izņemot periodus, kad laikapstākļu dēļ tas nav iespējams. Aitu un kazu barībā rupjajai lopbarībai (zālaugiem, sienam, skābbarībai, salmiem un savvaļas ganību zaļajai masai) jābūt vietējās izcelsmes. Par barības piedevām izmanto graudus, tai skaitā miežus un kukurūzu, proteīniem bagātu barību, piemēram, lobītu, daļēji mizotu sojas pupu miltus, dažādu izejvielu produktus un blakusproduktus, piemēram, kviešu klijas, kā arī neorganiskas vielas, vitamīnus un mikroelementus.

Govs pienu iegūst no govīm, kuras tiek turētas kūtīs un kurām izēdina rupjo lopbarību, sienu, skābbarību un salmus, kas iegūti Kiprā no vietējiem (galvenokārt lopbarības) augiem, kā arī barības piedevas. Paredzēts, ka govju uzturā jābūt vietējās izcelsmes rupjajai lopbarībai (zālaugi, siens, skābbarība un salmi). Uzturu papildina barības piedevas, kas sastāv galvenokārt no miežiem, kukurūzas, sojas pupām un klijām, un cita proteīniem bagāta barība, piemēram, lobītu, daļēji mizotu sojas pupu milti, dažādu izejvielu produkti un blakusprodukti, piemēram, kviešu klijas, kā arī neorganiskas vielas, vitamīni un mikroelementi.

Piens (svaigs aitas vai kazas piens vai to abu maisījums ar govs pienu vai bez tā), renets (izņemot renetu, kas iegūts no cūku kuņģiem), svaigas vai kaltētas Kipras krūzmētras (Mentha viritis) lapas un sāls. Aitas vai kazas piena vai to maisījuma saturam vienmēr jābūt lielākam nekā govs piena saturs. Proti, “Halloumi” ražošanā nav atļauts govs pienu izmantot lielākā daudzumā nekā aitas vai kazas pienu (vai to abu maisījumu). “Halloumi” ražošanā izmanto pilnpienu no Kipras. Pienam jābūt pasterizētam vai uzkarsētam virs 65 °C. Pirms siera izgatavošanas piens nedrīkst būt iebiezināts, tam nedrīkst būt pievienots piena pulveris, piena koncentrāts, kazeināti, krāsvielas, konservanti un citas piedevas. Aizliegta arī antibiotiku, pesticīdu un citu kaitīgu vielu klātbūtne.

Aitas un kazas piens tiek iegūts no vietējo un citu šķirņu dzīvniekiem to krustojumiem), kas audzēti noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Govs pienu iegūst no govīm, kas pakāpeniski ievestas Kiprā un kas audzētas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā tiek iegūts gan aitas, gan kazas, gan arī govs piens, ko izmanto par galveno izejvielu siera “Halloumi” ražošanā. Šajā apgabalā noris arī siera “Halloumi” ražošana.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Sieram “Halloumi” visādā ziņā jātiek iepakotam noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā šādu iemeslu dēļ: a) uzreiz pēc ražošanas procesa beigām “Halloumi” ir jāiepako, lai apturētu tā nogatavināšanos; b) “Halloumi” ražošanas procesam (kurā ietilpst gan ražošana, gan iepakošana) jābūt nepārtrauktam; c) izsekojamības labad iepakošana un marķēšana jāveic produkta ražotājam; d) lai novērstu iespēju, ka “Halloumi” kā ACVN produktu ražo ārpus Kipras, kā arī lai nodrošinātu produkta kvalitāti, izcelsmi un vajadzīgo kontroli.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ja “Halloumi” ražošanā tiek izmantots dažādu sugu dzīvnieku piena maisījums, marķējumā jāiekļauj informācija par to, kāds piens ir izmantots produkta ražošanā, norādot tā saturu dilstošā secībā.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Nikosijas, Limasolas, Larnakas, Ammohostas, Pafas un Kerinijas eparhijas administratīvā teritorija.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dabas faktori Kiprā valda Vidusjūras klimats, galvenokārt ar karstām un sausām vasarām un siltām un lietainām ziemām. Vienlaikus ļoti liela nozīme ir augsnes morfoloģijai, jo salas kalnu masīvi uzņem daudz nokrišņu un ūdensrežīma ziņā ietekmē vides apstākļus salas zemākos apgabalos, kur daudzie kalnu strauti un avoti neizsīkst vēl vairākus mēnešus pēc lietus perioda beigām. Turklāt Kiprā, ņemot vērā salas lielumu, ir viena no bagātākajām augu valstīm Vidusjūras telpā, ko var izskaidrot ar salas ģeoloģisko struktūru, klimatiskajiem apstākļiem, ģeogrāfisko novietojumu, jūru, kas apskalo tās krastus, un topogrāfiju (Tsintidis et al., 2002). Kipras augu valsti veido 1 908 dažādas augu sugas, no kurām 140 ir sastopamas vienīgi Kiprā (Meža departaments, 2004). Visbeidzot, jāpiemin vietējās piena dzīvnieku šķirnes Kiprā, tādas kā vietējā resnastes aita, kas labi pielāgojusies sausajam un karstajam šā ģeogrāfiskā apgabala klimatam, kā arī vietējās kazu šķirnes Machaira un Pissouri. Pie Kipras paveida pieder arī Hijas aita un Damaskas kaza (tās salā ievestas attiecīgi pagājušā gadsimta piecdesmitajos un trīsdesmitajos gados), jo pēc ilggadīgas valsts ciltsdarba programmas īstenošanas tās ieguvušas atšķirīgas morfoloģiskās un produktīvās īpašības, ja salīdzina ar izcelsmes ganāmpulkiem.

Cilvēkfaktori: no vēstures avotiem ir zināms, ka “Halloumi” Kiprā ražo jau izsenis. Ar 1554. gadu datētajā kodeksā, ko veido pieci manuskripti par Kipras vēsturi un kas glabājas Venēcijā, Korrera Tautas muzeja bibliotēkā, ir atrodama senākā no pašlaik zināmajām atsaucēm uz “Halloumi”, kur siers dēvēts par “callumi”. Dažādas atsauces uz “Halloumi” sastopamas arī vēlāk, piemēram, 1788. gadā to piemin arhimandrīts Kiprians.

Par “Halloumi” lielo nozīmi Kipras iedzīvotāju dzīvē var spriest no atsaucēm mākslā (dzejā, literatūrā), šis siers ir izpelnījies atzinību lauksaimniecības izstādēs (Lisē 1939. gadā). Minētās izstādes katalogs, kur iekļautas dažādās kategorijas, prēmiju saņēmēji, dalības noteikumi un izstādītie produkti, ir izdots gan grieķu, gan turku valodā. “Halloumi” nosaukums turku valodā ir “Hellim”. Kipras turku siera ražotāji izmanto abus tradicionālā produkta nosaukumus vai tikai vienu — “Hellim”. Daudzveidīga informācija apliecina, ka šā Kipras tradicionālā produkta apzīmēšanai tiek lietoti abi nosaukumi — “Halloumi” un “Hellim” (avīze “Halkin Sesi”, 1959 un 1962, kā arī produkta eksporta etiķetes, uz kurām minēti abi nosaukumi).

Produkta saikni ar vietējiem iedzīvotājiem apstiprina arī fakts, ka pašlaik daudzām Kipras ģimenēm ir uzvārdi Halloumas, Hallouma, Halloumakis, Halloumis.

“Halloumi” jau izsenis ir ieņēmis nozīmīgu vietu kipriešu pārtikā (Bevan, 1919; Pitcairn, 1934; Zigouris, 1952) un cauru gadu ir lietots uzturā Kipras ģimenēs. “Halloumi” bija “izslavētais Kipras siers, kas ražots īpašā veidā”, viena no tradicionālajām uzkodām katrā kipriešu mājā, allaž celta lauku ģimeņu galdā (Xioutas, 2001). Paralēli vietējam patēriņam “Halloumi” jau izsenis mēdza eksportēt uz dažādām pasaules valstīm (arhimandrīts Kiprians, 1788), piemēram, Ēģipti, Sīriju, Grieķiju, Turciju, Palestīnu, Franciju, Sudānu, Apvienoto Karalisti, Ameriku, Austrāliju un Ķīnu (Dawe, 1928).

Par ražošanas procesu var teikt, ka tas ir unikāls, īpaši attiecībā uz produkta karsēšanu augstā temperatūrā uz noteiktu laiku, pārlocīšanu un Kipras krūzmētras pievienošanu. Ļoti liela nozīme ir siera recekļa karsēšanai augstā temperatūrā. Īpašs pētījums liecina, ka šajā procesā veidojas produkta organoleptiskās īpašības. Proti, siera recekļa apstrāde augstā temperatūrā veicina dažu ķīmisko savienojumu veidošanos lielā apjomā, un tie nosaka “Halloumi” garšu. Vairāki savienojumi pieder pie laktonu grupas, piemēram, δ-dodekalaktoni, kam raksturīgs augļu aromāts, un δ-dekalaktoni, kam raksturīgs krējuma aromāts. Ir arī metilketonu grupas savienojumi, kam raksturīga piena smarža (P. Papademas, 2000).

Ļoti raksturīga ir arī siera recekļa tradicionālā salocīšana kārtās, “Halloumi” ir vienīgais šāda veida siers. Salocīšana tiek praktizēta tālab, ka tradicionāli tā bija vieglāk salikt sierus nogatavināšanas tvertnē ar sūkalām. Turklāt starp siera recekļa salocītajām kārtām mēdz ielikt krūzmētru lapiņas, tā veidojot un saglabājot galaprodukta raksturīgo aromātu. Krūzmētru (Mentha viridis) izmantošana ražošanas procesā, ievietojot tās starp locījumu kārtām, piešķir galaproduktam raksturīgo smaržu, jo tā rodas terpēni pulegons (mētru smaržas terpēns) un karvons (Papademas un Robinson, 1998). Ražošanas procesā ļoti svarīgas ir produkta vietējo ražotāju zināšanas.

Produkta specifika

Produkta īpatnības:

| a) | tas neizplūst (nekūst) augstā temperatūrā (to var lietot pārtikā ne tikai parastā veidā, bet arī ceptu, grilētu utt.); |
| --- | --- |

a)

tas neizplūst (nekūst) augstā temperatūrā (to var lietot pārtikā ne tikai parastā veidā, bet arī ceptu, grilētu utt.);

| b) | siera receklis ar sūkalām vismaz 30 minūtes tiek pakļauts termiskai apstrādei virs 90 °C — tā ir unikāla ražošanas procesa īpatnība, kas ietekmē arī produkta organoleptiskās īpašības; |
| --- | --- |

b)

siera receklis ar sūkalām vismaz 30 minūtes tiek pakļauts termiskai apstrādei virs 90 °C — tā ir unikāla ražošanas procesa īpatnība, kas ietekmē arī produkta organoleptiskās īpašības;

| c) | salocīšana, kurā sieram piešķir tā raksturīgo formu; |
| --- | --- |

c)

salocīšana, kurā sieram piešķir tā raksturīgo formu;

| d) | organoleptiskās īpašības (ar raksturīgu smaržu un garšu — intensīva piena un sūkalu smarža, krūzmētru aromāts un garša, laidara smarža un pikanta, sāļa garša), ko rada galvenokārt izmantotais kazas un aitas piens, dzīvnieku barība, produkta ražošanas procesā pievienotās krūzmētras un gaistošie savienojumi, kuri veidojas siera recekļa un sūkalu termiskās apstrādes laikā, un |
| --- | --- |

d)

organoleptiskās īpašības (ar raksturīgu smaržu un garšu — intensīva piena un sūkalu smarža, krūzmētru aromāts un garša, laidara smarža un pikanta, sāļa garša), ko rada galvenokārt izmantotais kazas un aitas piens, dzīvnieku barība, produkta ražošanas procesā pievienotās krūzmētras un gaistošie savienojumi, kuri veidojas siera recekļa un sūkalu termiskās apstrādes laikā, un

| e) | produkta tradicionālais raksturs, ņemot vērā to, ka tas vēsturiski allaž ražots Kiprā, ievērojot tradicionālo metodi, kas nodota no paaudzes paaudzei, šajā procesā arī šodien izmantojot vietējo ražotāju zināšanas. |
| --- | --- |

e)

produkta tradicionālais raksturs, ņemot vērā to, ka tas vēsturiski allaž ražots Kiprā, ievērojot tradicionālo metodi, kas nodota no paaudzes paaudzei, šajā procesā arī šodien izmantojot vietējo ražotāju zināšanas.

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta attiecīgo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

“Halloumi” saikni ar ģeogrāfiskajam apgabalam raksturīgo vidi nosaka izteiktais Vidusjūras klimats, kas valda salā. Vietējo sugu augu klātās platības, ko nogana piena ganāmpulks, savā daudzveidībā sniedzas no zaļām ganībām līdz pussausiem un izkaltušiem augiem atkarībā no salas karstajam un sausajam klimatam raksturīgā attiecīgā gadalaika. Daži no minētajiem augiem ir endēmiski. Kiprā sastopamie augi, ko dzīvnieki uzturā lieto svaigā vai kaltētā veidā, ievērojami ietekmē piena kvalitāti un līdz ar to arī “Halloumi” raksturīgās īpašības (Papademas, 2000). Baktērija Lactobacillus cypricasei (pienskābes baktērija Kipras sierā), kas sastopama tikai Kipras “Halloumi”, apliecina salas mikrofloras saikni ar produktu (Lawson et al., 2001). Turklāt Kipras krūzmētras pievienošana pastiprina produktam raksturīgo smaržu un garšu. Visbeidzot, produkta organoleptiskās īpašības un jo īpaši tā garšu un smaržu ietekmē arī piena veids, proti, aitas un kazas pienā ir noteiktas taukskābes ar mazu molekulmasu, turklāt ražošanas procesa laikā rodas gaistošie savienojumi.

Ņemot vērā produkta saikni ar cilvēkfaktoriem, “Halloumi” uzskata par Kipras tradicionālo sieru, jo, kā aprakstīts 5.1. punktā, tas jau no seniem laikiem ir ieņēmis ļoti nozīmīgu vietu salas iedzīvotāju — gan Kipras grieķu, gan Kipras turku —– dzīvē un uzturā un ražošanas metode ir tikusi nodota no paaudzes paaudzei. Turklāt siera raksturīgā forma, ko panāk ar salocīšanu, un īpatnība, ka augstā temperatūrā tas nekūst, ir cieši saistītas ar tradicionālo ražošanas procesu, kas pārmantots no paaudzes paaudzē.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/82B33F7D83ABF5A8C225879C00346BA5?OpenDocument

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

(2)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 13.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 53/11

---

Apstiprināts standarta grozījums ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifikācijā: publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6.b panta 2. un 3. punktu

(2023/C 53/05)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6.b panta 5. punktu.

Paziņojums par produkta specifikācijā izdarīta standarta grozījuma apstiprināšanu dalībvalsts izcelsmes aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes gadījumā (Regula (ES) Nr. 1151/2012)

“Džiugas”

ES Nr.: PGI-LT-02372-AM01-8.11.2022

AĢIN (x) ACVN ( )

1.   Produkta nosaukums

“Džiugas”

2.   Dalībvalsts, pie kuras pieder ģeogrāfiskais apgabals

Lietuva

3.   Dalībvalsts iestāde, kas paziņo standarta grozījumu

Lietuvas Republikas lauksaimniecības ministrija

4.   Apstiprinātā(-o) grozījuma(-u) apraksts

1. Grozījums

Pašreizējās specifikācijas 4. punkts un vienotā dokumenta 3.2. punkts ir šāds:

| “4. | Produkta apraksts |
| --- | --- |

“4.

Produkta apraksts

Siers “Džiugas” ir vidēji trekns cietais siers, kas pagatavots no govs piena, kurš ir standartizēts un pasterizēts, un sarecināts ar fermentiem, un piena receklis un siera masa ir pakļauta īpašai pārstrādei un nogatavināšanai. Sieru gatavo tikai no govs piena, kas iegūts ganību periodā un kas piešķir ilgstoši nogatavinātiem sieriem labākās organoleptiskās un mikrobioloģiskās īpašības.”

Šis teksts ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

| “4. | Produkta apraksts |
| --- | --- |

“4.

Produkta apraksts

Siers “Džiugas” ir pagatavots no govs piena, kurš ir standartizēts un pasterizēts, un sarecināts ar fermentiem, un piena receklis un siera masa ir pakļauta īpašai pārstrādei un nogatavināšanai. Sieru gatavo tikai no govs piena, kas iegūts ganību periodā un kas piešķir ilgstoši nogatavinātiem sieriem labākās organoleptiskās un mikrobioloģiskās īpašības.”

Pamatojums

Šajā punktā ir grozīts siera apraksts, un sieru vairs neklasificē pēc tauku satura un cietības, t. i., svītroti apzīmējumi “vidēji trekns” un “ciets”. Saskaņā ar Lietuvas lauksaimniecības ministra 2008. gada 13. jūnija Rīkojumu Nr. 3D-335, ar ko apstiprina siera kvalitātes prasību sarakstu, šie klasifikatori nav obligāti un tos var norādīt papildus.

2. Grozījums

Pašreizējās specifikācijas 4. punktā un vienotā dokumenta 3.2. punktā iekļautā 1. tabula (“Siera “Džiugas” organoleptiskās īpašības”) ir šāda:

“1. tabula. Siera “Džiugas” organoleptiskās īpašības

| Rādītājs | Raksturojums |
| --- | --- |
| Krāsa | Siers, kas nogatavināts vismaz 12 mēnešus: krēmīga/dzeltenīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka krāsa
  Siers, kas nogatavināts vismaz 18 mēnešus: dzeltenīga līdz krēmīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka (ar zaļu nokrāsu) krāsa Siers, kas nogatavināts vismaz 24 mēnešus: dzeltenīga līdz krēmīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka matēti zaļa nokrāsa
  Siers, kas nogatavināts vismaz 36 mēnešus: dzeltena, iespējams, ar sarkanīgi dzeltenu vai brūnganu marmora nokrāsu, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka
  Siers, kas nogatavināts vismaz 48 mēnešus: dzeltena, iespējams, ar oranžu nokrāsu, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka |
| Krāsa | Siers, kas nogatavināts vismaz 60 mēnešus: dzeltena līdz tumši dzeltena, ar sarkanīgi dzeltenu nokrāsu, pie mizas tumšākas malas, ar ievērojami intensīvākām krāsu pārejām. Siera masas šķērsgriezumā redzams, ka mīkstums ir dzeltens ar oranžu nokrāsu un satur redzamus baltus kalcija sāļu kristālus. |
| Izskats | Plakans cilindrisks siera ritulis ar šādiem izmēriem: augstums 9,0–10,0 cm, diametrs 22,0–24,0 cm, svars 4,2–4,5 kg. |
| Griezuma vietas virsma | Sieram nav acu, kaut arī reizumis var būt neregulāras formas actiņas un viegli ieplaisājumi. Redzami arī nelieli, balti, izolēti kalcija sāļu un aminoskābes tirozīna kristāli. |
| Garša un smarža | Sieram ir bagātīga, saldena, taču asa garša, kas dod izsmalcinātu augļainu pēcgaršu. Izsmalcināti svaigs, ar pienskābes un žāvēta siera aromātu. |
| Konsistence | Siera masa ir cieta, bet viegli lūst. Jo ilgāk siers ir nogatavināts, jo cietāks tas ir un jo vairāk kraukšķīgus kristālus tas satur.” |

Rādītājs

Raksturojums

Krāsa

Siers, kas nogatavināts vismaz 12 mēnešus: krēmīga/dzeltenīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka krāsa

Siers, kas nogatavināts vismaz 18 mēnešus: dzeltenīga līdz krēmīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka (ar zaļu nokrāsu) krāsa Siers, kas nogatavināts vismaz 24 mēnešus: dzeltenīga līdz krēmīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka matēti zaļa nokrāsa

Siers, kas nogatavināts vismaz 36 mēnešus: dzeltena, iespējams, ar sarkanīgi dzeltenu vai brūnganu marmora nokrāsu, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka

Siers, kas nogatavināts vismaz 48 mēnešus: dzeltena, iespējams, ar oranžu nokrāsu, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka

Krāsa

Siers, kas nogatavināts vismaz 60 mēnešus: dzeltena līdz tumši dzeltena, ar sarkanīgi dzeltenu nokrāsu, pie mizas tumšākas malas, ar ievērojami intensīvākām krāsu pārejām. Siera masas šķērsgriezumā redzams, ka mīkstums ir dzeltens ar oranžu nokrāsu un satur redzamus baltus kalcija sāļu kristālus.

Izskats

Plakans cilindrisks siera ritulis ar šādiem izmēriem: augstums 9,0–10,0 cm, diametrs 22,0–24,0 cm, svars 4,2–4,5 kg.

Griezuma vietas virsma

Sieram nav acu, kaut arī reizumis var būt neregulāras formas actiņas un viegli ieplaisājumi. Redzami arī nelieli, balti, izolēti kalcija sāļu un aminoskābes tirozīna kristāli.

Garša un smarža

Sieram ir bagātīga, saldena, taču asa garša, kas dod izsmalcinātu augļainu pēcgaršu. Izsmalcināti svaigs, ar pienskābes un žāvēta siera aromātu.

Konsistence

Siera masa ir cieta, bet viegli lūst. Jo ilgāk siers ir nogatavināts, jo cietāks tas ir un jo vairāk kraukšķīgus kristālus tas satur.”

Šis teksts ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

“1. tabula. Siera “Džiugas” organoleptiskās īpašības

| Rādītājs | Raksturojums |
| --- | --- |
| Krāsa | Siers, kas nogatavināts vismaz 12 mēnešus: krēmīga/dzeltenīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka krāsa
  Siers, kas nogatavināts vismaz 18 mēnešus: dzeltenīga līdz krēmīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka (ar zaļu nokrāsu) krāsa
  Siers, kas nogatavināts vismaz 24 mēnešus: dzeltenīga līdz krēmīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka matēti zaļa nokrāsa
  Siers, kas nogatavināts vismaz 36 mēnešus: dzeltena, iespējams, ar sarkanīgi dzeltenu vai brūnganu marmora nokrāsu, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka
  Siers, kas nogatavināts vismaz 48 mēnešus: dzeltena, iespējams, ar oranžu nokrāsu, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka Siers, kas nogatavināts vismaz 60 mēnešus: dzeltena līdz tumši dzeltena, ar sarkanīgi dzeltenu nokrāsu, pie mizas tumšākas malas, ar ievērojami intensīvākām krāsu pārejām. Siera masas šķērsgriezumā redzams, ka mīkstums ir dzeltens ar oranžu nokrāsu un satur redzamus baltus kalcija sāļu kristālus.
  Siers, kas nogatavināts vismaz 100 mēnešus: izteikti tumši dzeltena, mizas tuvumā ar oranžu nokrāsu, ar daudz izteiktākām krāsu pārejām un daudz spilgtākām krāsām.
  Siers, kas nogatavināts vismaz 120 mēnešus: tumši dzeltena, mizas tuvumā ar ļoti izteiktām krāsu pārejām un ar spilgtākām sarkanīgi dzeltenām vai oranžām nokrāsām. |
| Izskats | Plakans cilindrisks siera ritulis ar šādiem izmēriem: augstums 9,0–10,0 cm, diametrs 22,0–24,0 cm, svars 4,2–4,5 kg. |
| Griezuma vietas virsma | Sieram nav acu, kaut arī reizumis var būt neregulāras formas actiņas un viegli ieplaisājumi. Redzami arī nelieli, balti, izolēti kalcija sāļu un aminoskābes tirozīna kristāli. |
| Garša un smarža | Sieram ir bagātīga, saldena, taču asa garša, un sieram raksturīgajai pienskābei nav svešas izcelsmes smaržas vai garšas. |
| Konsistence | Siera masa ir cieta, bet viegli lūst. Jo ilgāk siers ir nogatavināts, jo cietāks tas ir un jo vairāk kraukšķīgus kristālus tas satur.” |

Rādītājs

Raksturojums

Krāsa

Siers, kas nogatavināts vismaz 12 mēnešus: krēmīga/dzeltenīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka krāsa

Siers, kas nogatavināts vismaz 18 mēnešus: dzeltenīga līdz krēmīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka (ar zaļu nokrāsu) krāsa

Siers, kas nogatavināts vismaz 24 mēnešus: dzeltenīga līdz krēmīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka matēti zaļa nokrāsa

Siers, kas nogatavināts vismaz 36 mēnešus: dzeltena, iespējams, ar sarkanīgi dzeltenu vai brūnganu marmora nokrāsu, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka

Siers, kas nogatavināts vismaz 48 mēnešus: dzeltena, iespējams, ar oranžu nokrāsu, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka Siers, kas nogatavināts vismaz 60 mēnešus: dzeltena līdz tumši dzeltena, ar sarkanīgi dzeltenu nokrāsu, pie mizas tumšākas malas, ar ievērojami intensīvākām krāsu pārejām. Siera masas šķērsgriezumā redzams, ka mīkstums ir dzeltens ar oranžu nokrāsu un satur redzamus baltus kalcija sāļu kristālus.

Siers, kas nogatavināts vismaz 100 mēnešus: izteikti tumši dzeltena, mizas tuvumā ar oranžu nokrāsu, ar daudz izteiktākām krāsu pārejām un daudz spilgtākām krāsām.

Siers, kas nogatavināts vismaz 120 mēnešus: tumši dzeltena, mizas tuvumā ar ļoti izteiktām krāsu pārejām un ar spilgtākām sarkanīgi dzeltenām vai oranžām nokrāsām.

Izskats

Plakans cilindrisks siera ritulis ar šādiem izmēriem: augstums 9,0–10,0 cm, diametrs 22,0–24,0 cm, svars 4,2–4,5 kg.

Griezuma vietas virsma

Sieram nav acu, kaut arī reizumis var būt neregulāras formas actiņas un viegli ieplaisājumi. Redzami arī nelieli, balti, izolēti kalcija sāļu un aminoskābes tirozīna kristāli.

Garša un smarža

Sieram ir bagātīga, saldena, taču asa garša, un sieram raksturīgajai pienskābei nav svešas izcelsmes smaržas vai garšas.

Konsistence

Siera masa ir cieta, bet viegli lūst. Jo ilgāk siers ir nogatavināts, jo cietāks tas ir un jo vairāk kraukšķīgus kristālus tas satur.”

Pamatojums

Specifikācijai ir pievienoti vismaz 100 un 120 mēnešus nogatavināta siera “Džiugas” krāsu apraksti.

Grozīts siera garšas un smaržas apraksts. Šā grozījuma mērķis ir sniegt sieram raksturīgās garšas un smaržas kopīgu raksturojumu, aptverot visas nogatavināšanas pakāpes.

3. Grozījums

3. Grozījums

Pašreizējās specifikācijas 4. punktā un vienotā dokumenta 3.2. punktā iekļautā 2. tabula (“Siera “Džiugas” fizikāli ķīmiskās īpašības”) ir šāda:

“2. tabula. Siera “Džiugas” fizikāli ķīmiskās īpašības

| Rādītāja nosaukums | Standartvērtība |
| --- | --- |
| Tauku saturs siera sausnā (%) | 39 –40 |
| Mitruma saturs (%) | 34 –35 |
| Pārtikas sāls saturs (%) | 1,8 –2,2 ”. |

Rādītāja nosaukums

Standartvērtība

Tauku saturs siera sausnā (%)

39 –40

Mitruma saturs (%)

34 –35

Pārtikas sāls saturs (%)

1,8 –2,2 ”.

Šis teksts ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

“2. tabula. Siera “Džiugas” fizikāli ķīmiskās īpašības

| Rādītāja nosaukums | Standartvērtība |
| --- | --- |
| Tauku saturs siera sausnā (%) | 40 ± 3 |
| Mitruma saturs (%) | 34 ± 3 |
| Pārtikas sāls saturs (%) | 2,0 –0,4 ”. |

Rādītāja nosaukums

Standartvērtība

Tauku saturs siera sausnā (%)

40 ± 3

Mitruma saturs (%)

34 ± 3

Pārtikas sāls saturs (%)

2,0 –0,4 ”.

Pamatojums

Grozītas siera “Džiugas” fizikāli ķīmisko parametru robežvērtības. Šie grozījumi daļēji attiecas uz ļoti ilgi, t. i., vismaz 100 vai 120 mēnešus, nogatavinātu sieru pievienošanu. Tik ilgi nogatavinātiem sieriem jābūt mazākam mitruma saturam, jo tiem paredzētais nogatavināšanas laiks ir ilgāks nekā pārējiem minētajiem sieriem. Turklāt, lai nodrošinātu, ka ļoti ilgi nogatavināto sieru īpašības saglabājas nemainīgas visu nogatavināšanas laiku, sālīšanas laikam jābūt ilgākam. Tāpēc ir mainīts fizikāli ķīmisko īpašību tabulā norādītais maksimālais sāls saturs. Siera maksimālais mitruma saturs ir mainīts, lai pielāgotos dažādu valstu tirgu vajadzībām.

Minimālais sāls saturs ir samazināts saskaņā ar ieteikumiem samazināt sāls patēriņu un nodrošināt, ka produktu var izplatīt plašākam patērētāju lokam.

4. Grozījums

4. Grozījums

Pašreizējās specifikācijas 7. punkts (“Ražošanas metode”, “Izejvielas”) un vienotā dokumenta 3.3. punkts (“Izejvielas”) ir šāds:

“Izejvielas

| — | Govs piens, ko iegūst tikai ganību periodā (no maija līdz oktobrim); govīm, kas ganās minētajā periodā, nedod papildbarību, |
| --- | --- |

—

Govs piens, ko iegūst tikai ganību periodā (no maija līdz oktobrim); govīm, kas ganās minētajā periodā, nedod papildbarību,

| — | nūjveida pienskābes baktēriju (Lactobacillus) un termofilo koku baktēriju (Streptococcus) ierauga kultūras, |
| --- | --- |

—

nūjveida pienskābes baktēriju (Lactobacillus) un termofilo koku baktēriju (Streptococcus) ierauga kultūras,

Lactobacillus

Streptococcus

| — | piena recināšanas proteāzes klases enzīms ar mikrobioloģisku izcelsmi, ko iegūst, kultivējot mikrosēni Rhizomucor miehei, pārtikas sāls.” |
| --- | --- |

—

piena recināšanas proteāzes klases enzīms ar mikrobioloģisku izcelsmi, ko iegūst, kultivējot mikrosēni Rhizomucor miehei, pārtikas sāls.”

Rhizomucor miehei

Šis teksts ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

“Izejvielas

| — | Govs piens, ko iegūst tikai ganību periodā (no maija līdz oktobrim); govīm, kas ganās minētajā periodā, nedod papildbarību, |
| --- | --- |

—

Govs piens, ko iegūst tikai ganību periodā (no maija līdz oktobrim); govīm, kas ganās minētajā periodā, nedod papildbarību,

| — | nūjiņveida pienskābes baktēriju (Lactobacillus) un termofilo koku baktēriju (Streptococcus) ierauga kultūras, |
| --- | --- |

—

nūjiņveida pienskābes baktēriju (Lactobacillus) un termofilo koku baktēriju (Streptococcus) ierauga kultūras,

Lactobacillus

Streptococcus

| — | ferments, pārtikas sāls.” |
| --- | --- |

—

ferments, pārtikas sāls.”

Pamatojums

Grozīts piena recināšanas mikrobiālā fermenta apraksts. Šā grozījuma mērķis ir sniegt īsāku vispārīgu fermenta aprakstu, neprecizējot fermenta veidu un to, kā tas iegūts.

5. Grozījums

5. Grozījums

Pašreizējās specifikācijas 7. punkts (“Ražošanas metode”, “Ražošana”, “1. Piena maisījuma ražošana un sarecināšana”) ir šāds:

| “1. | Piena maisījuma sagatavošana un sarecināšana |
| --- | --- |

“1.

Piena maisījuma sagatavošana un sarecināšana

Savākto svaigpienu atdala, attīra un standartizē tā, lai nogatavinātā siera tauku saturs sausnā atbilstu 4. punktā noteiktajām prasībām. Piena maisījumu 20 sekundes pasterizē 74 ± 2 °C temperatūrā. Pēc pasterizācijas piena maisījumu var glabāt temperatūrā, kas nepārsniedz 10 °C, ne ilgāk kā 18 stundas.”

Šis teksts ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

| “1. | Piena maisījuma sagatavošana un sarecināšana |
| --- | --- |

“1.

Piena maisījuma sagatavošana un sarecināšana

Savākto svaigpienu atdala, attīra un standartizē tā, lai nogatavinātā siera tauku saturs sausnā atbilstu 4. punktā noteiktajām prasībām. Piena maisījumu 20 sekundes pasterizē vismaz 72,5 °C temperatūrā. Pēc pasterizācijas piena maisījumu var glabāt temperatūrā, kas nepārsniedz 10 °C, ne ilgāk kā 18 stundas.”

vismaz 72,5 °C

Pamatojums

Grozīta piena pasterizācijas temperatūras robežvērtība. Šā grozījuma mērķis ir noteikt stingrāku piena pasterizācijas minimālās temperatūras robežu. Šādā temperatūrā veidojas pārtikas kvalitātes un nekaitīguma parametri.

6. Grozījums

6. Grozījums

Pašreizējās specifikācijas 7. punkts (“Ražošanas metode”, “Ražošana”, “2. Piena recekļa sagatavošana”) ir šāds:

| “2. | Piena recekļa sagatavošana |
| --- | --- |

“2.

Piena recekļa sagatavošana

Siera “Džiugas” ražošanai paredzēto piena maisījumu uzkarsē līdz 32–34 °C temperatūrai. Piena maisījuma inokulācijas laikā siera ražošanas iekārtā pievieno šķidru pienskābes baktēriju ieraugu (kas sagatavots saskaņā ar turpmāk aprakstīto procedūru), kura daudzums ir vienāds ar 1,5 līdz 2,0 % maisījuma, un pievieno arī saldētu termofilo Streptococcus thermophilus baktēriju ieraugu. Kad siera ražošanas iekārtā ir iepildīts piena maisījums, tam pievieno mikrobioloģiskas izcelsmes piena recināšanas proteāzes klases fermentu. Kad ferments ir pievienots, piena maisījumu rūpīgi samaisa un atstāj sarecēt.”

Streptococcus thermophilus

Šis teksts ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

| “2. | Piena recekļa sagatavošana |
| --- | --- |

“2.

Piena recekļa sagatavošana

Siera “Džiugas” ražošanai paredzēto piena maisījumu uzkarsē līdz 32–34 °C temperatūrai. Piena maisījuma inokulācijas laikā siera ražošanas iekārtā pievieno šķidru pienskābes baktēriju ieraugu (kas sagatavots saskaņā ar turpmāk aprakstīto procedūru), kura daudzums ir līdz 2,0 % maisījuma, un pievieno arī saldētu termofilo Streptococcus thermophilus baktēriju ieraugu. Kad siera ražošanas iekārtā ir iepildīts piena maisījums, tam pievieno mikrobioloģiskas izcelsmes piena recināšanas proteāzes klases fermentu. Kad ferments ir pievienots, piena maisījumu rūpīgi samaisa un atstāj sarecēt.”

līdz

Streptococcus thermophilus

Pamatojums

Ir mainīts piena recināšanai izmantotā šķidrā pienskābes baktēriju ierauga daudzums. Šā grozījuma mērķis ir uzsvērt, ka izmantotā ierauga daudzums ir atkarīgs no iepriekš sagatavotā ierauga aktivitātes, piena sastāva un īpašībām un ražošanas laika. Ierauga daudzums nedrīkst pārsniegt 2 %.

7. Grozījums

7. Grozījums

Specifikācijas 7. punkts (“Ražošanas metode”, “Ražošana”, “3. Šķidrā pienskābes baktēriju ierauga gatavošana”) ir šāds:

| “3. | Šķidrā pienskābes baktēriju ierauga gatavošana |
| --- | --- |

“3.

Šķidrā pienskābes baktēriju ierauga gatavošana

Ierauga gatavošanai izmanto atlikušās sūkalas. Tās izvēlas, pamatojoties uz kvalitāti un sastāvu, kam jābūt šādam: sausnas saturs: 6,3–6,5 %; laktozes saturs: 4,60–4,65 %; tauku saturs: 0,18–0,25 %; olbaltumvielu saturs: 0,75–0,85 %. Vispirms gatavo sūkalu fermentācijas ieraugu: sūkalas pasterizē, atdzesē līdz recēšanas temperatūrai un sarecina, izmantojot sausu, saldētu ieraugu. Ražošanā izmantojamo ieraugu pēc tam gatavo šādi: sūkalas pasterizē, atdzesē līdz recēšanas temperatūrai un pievieno 2 % fermentācijas ierauga.”

Šis teksts ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

| “3. | Šķidrā pienskābes baktēriju ierauga gatavošana |
| --- | --- |

“3.

Šķidrā pienskābes baktēriju ierauga gatavošana

Ierauga gatavošanai izmanto atlikušās sūkalas. Tās izvēlas, pamatojoties uz kvalitāti un sastāvu, kam jābūt šādam: sausnas saturs: vismaz 6,3 %. Vispirms gatavo sūkalu fermentācijas ieraugu: sūkalas pasterizē, atdzesē līdz recēšanas temperatūrai un sarecina, izmantojot sausu, saldētu ieraugu. Ražošanā izmantojamo ieraugu pēc tam gatavo šādi: sūkalas pasterizē, atdzesē līdz recēšanas temperatūrai un pievieno līdz 2 % fermentācijas ierauga.”

vismaz

līdz

Pamatojums

Ir grozīts šķidrā pienskābes baktēriju ierauga ražošanas apraksts. Šā grozījuma mērķis ir uzsvērt, ka ierauga ražošanā ir svarīgs minimālais sausnas saturs — 6,3 %. Ilggadēja siernieku pieredze ir parādījusi, ka sausnas saturam ir svarīga loma ražošanā izmantojamā ierauga rādītāju noteikšanā.

Ir mainīts piena recināšanai izmantotā šķidrā pienskābes baktēriju ierauga daudzums. Šā grozījuma mērķis ir uzsvērt, ka izmantotā ierauga daudzums ir atkarīgs no iepriekš sagatavotā ierauga aktivitātes, piena sastāva un īpašībām un ražošanas laika. Ierauga daudzums nedrīkst pārsniegt 2 %.

8. Grozījums

8. Grozījums

Pašreizējās specifikācijas 7. punkts (“Ražošanas metode”, “Ražošana”, “4. Piena recekļa un siera graudu apstrāde” ir šāds:

| “4. | Piena recekļa un siera graudu apstrāde |
| --- | --- |

“4.

Piena recekļa un siera graudu apstrāde

Piena maisījuma recēšanas laiks ir 25 līdz 35 minūtes. Kad receklis ir pilnīgi sastindzis un lauzuma vietā, kurai ir stūrainas malas, nesadalās mazās pārslās, bet sūkalas vēl ir izteikti dzidras, tas ir gatavs griešanai. Recekli sagriež 0,7 līdz 1,0 cm lielos graudos. Griešanas laiks ir 10 minūtes. Siera graudus karsē otrreiz, 50 minūtes, paaugstinot temperatūru no 33 °C līdz 50 °C. Kopējais otrajai karsēšanai vajadzīgais laiks nepārsniedz 1 stundu.”

Šis teksts ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

| “4. | Piena recekļa un siera graudu apstrāde |
| --- | --- |

“4.

Piena recekļa un siera graudu apstrāde

Piena maisījuma recēšanas laiks ir 15 līdz 35 minūtes. Kad receklis ir pilnīgi sastindzis un lauzuma vietā, kurai ir stūrainas malas, nesadalās mazās pārslās, bet sūkalas vēl ir izteikti dzidras, tas ir gatavs griešanai. Recekli sagriež 0,7 līdz 1,0 cm lielos graudos. Griešanas laiks nepārsniedz 15 minūtes. Siera graudus karsē otrreiz, 45–55 minūtes, paaugstinot temperatūru no 33 °C līdz 50 °C. Kopējais otrajai karsēšanai vajadzīgais laiks nepārsniedz 1 stundu.”

15

nepārsniedz 15

45–55

Pamatojums

Ir pārveidots apraksts par recekļa un siera graudu apstrādi, t. i., ir koriģēts recināšanas un recekļa griešanas ilgums. Šie grozījumi attiecas uz sagrieztā recekļa graudu izmēru un recekļa stingrumu, kas atkarīgs no ražošanas laika un piena sastāva un īpašībām.

Ar šo grozījumu koriģē siera graudu otrās karsēšanas ilgumu, kas ir atkarīgs no temperatūras, kādā tos karsē. Siera graudus otrreiz nedrīkst uzkarsēt līdz temperatūrai, kas pārsniedz 50 °C.

9. Grozījums

9. Grozījums

Pašreizējās specifikācijas 7. punkts (“Ražošanas metode”, “Ražošana”, “6. Siera sālīšana”) ir šāds:

| “6. | Siera sālīšana |
| --- | --- |

“6.

Siera sālīšana

Sierus līdz 6 dienām sāla sālīšanas tvertnēs. Sālīšanas temperatūra tvertnēs ir no 8 °C līdz 12 °C, un pH ir no 4,5 līdz 5,2. Sāls koncentrācija sālījumā ir no 18 līdz 22 %.”

Šis teksts ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

| “6. | Siera sālīšana |
| --- | --- |

“6.

Siera sālīšana

Sierus līdz 8 dienām sāla sālīšanas tvertnēs. Sālīšanas temperatūra tvertnēs ir no 8 °C līdz 12 °C, un pH ir no 4,5 līdz 5,4.

8

5,4

Sāls koncentrācija sālījumā ir no 18 līdz 22 %.”

Pamatojums

Siera sālīšanas process ir izklāstīts sīkāk, t. i., ir mainīts sālīšanas ilgums un sālījuma pH robežvērtības. Izmaiņas sālīšanas ilgumā ir saistītas ar to, ka specifikācija ir papildināta ar sieriem, kas nogatavināti vismaz 100 mēnešus, un sieriem, kuri nogatavināti vismaz 120 mēnešus. Tā kā šo sieru nogatavināšanas periods ir ilgāks un mitruma saturs — zemāks, tiem sālīšanas tvertnēs jāatrodas ilgāk, lai nodrošinātu, ka galaprodukts atbilst 4. punktā noteiktajām prasībām.

Sālījuma pH ir mainīts, jo brīdī, kad tajā ievieto sierus, tā pH var būt pat 5,4.

10. Grozījums

10. Grozījums

Pašreizējās specifikācijas 7. punkts (“Ražošanas metode”, “Ražošana”, “7. Siera nogatavināšana un glabāšana”) ir šāds:

| “7. | Siera nogatavināšana un glabāšana |
| --- | --- |

“7.

Siera nogatavināšana un glabāšana

Sieru nogatavina vidē, kuras temperatūra ir 10–12 °C un relatīvais mitrums — 80–85 %, ne ilgāk kā 30 dienas, līdz siera mitruma saturs sasniedz 34–35 %. Pēc tam siera rituļus iepako vakuuma plastmasas maisos. Sieru 12 līdz 60 mēnešus nogatavina vidē, kuras temperatūra ir 8 °C un relatīvais mitrums — 70–85 %. Kamēr sieri nogatavinās, tos glabā telpās, kurās temperatūra ir no 2 līdz 6 °C.”

Šis teksts ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

| “7. | Siera nogatavināšana un glabāšana |
| --- | --- |

“7.

Siera nogatavināšana un glabāšana

Sieru nogatavina vidē, kuras temperatūra ir 10–12 °C un relatīvais mitrums — 80–85 %, ne ilgāk kā 30 dienas, līdz ir izpildītas 4. punktā noteiktās prasības. Pēc tam siera rituļus iepako vakuuma plastmasas maisos. Sieru 12 līdz 120 mēnešus nogatavina vidē, kuras temperatūra nepārsniedz 10 °C. Kamēr sieri nogatavinās, tos glabā telpās, kurās temperatūra ir no 2 līdz 6 °C.”

ir izpildītas 4. punktā noteiktās prasības

120

nepārsniedz 10

Pamatojums

Ir sīkāk izklāstīts siera nogatavināšanas un glabāšanas process, t. i., ir sniegta atsauce uz siera “Džiugas” fizikālo un ķīmisko īpašību tabulu, un papildus tam ir iekļauts maksimālais nogatavināšanas periods, mainīta iepakoto sieru nogatavināšanas temperatūra un vairs nav norādīts relatīvais mitrums.

Temperatūra ir mainīta, lai nodrošinātu, ka siera nogatavināšanas process ir vienmērīgāks. Relatīvais mitrums vairs netiek norādīts, jo sieri nogatavinās iepakojumā. Tāpēc šis parametrs galaproduktu neietekmē.

11. Grozījums

11. Grozījums

Pašreizējās specifikācijas 8. punkts (“Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”, “Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām”) un vienotā dokumenta 5. punkts (“Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”) ir šāds:

“Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām

Ražošanā izmantojamo ieraugu iegūst no gatava fermentācijas ierauga (sūkalas fermentē, izmantojot sausu saldētu ieraugu), ko var atjaunot pat piecas reizes. Turklāt sūkalu ieraugu (sūkalas) pasterizē nevis automātiski, bet gan manuāli, regulējot sildīšanas vai dzesēšanas iekārtas vārstus.

Siera rituļa mitruma saturam samazinoties, lai nodrošinātu, ka siera sānu virsma ir gluda un vienmērīgi sausa, sieru “Džiugas” ik pēc trim dienām manuāli pagriež aptuveni par 60°.”

Šis teksts ir grozīts un izteikts šādā redakcijā:

“Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām

Ražošanā izmantojamo ieraugu iegūst no gatava fermentācijas ierauga (sūkalas fermentē, izmantojot sausu saldētu ieraugu), ko var atjaunot pat desmit reizes. Sūkalu ieraugu (sūkalas) pasterizē automātiski.

Lai nodrošinātu, ka, siera rituļa mitruma saturam samazinoties, siera sānu virsma ir gluda un vienmērīgi sausa, sieru “Džiugas”vismaz divreiz nedēļā manuāli pagriež aptuveni par 60°.”

Pamatojums

Ir mainīts šķidrā pienskābes baktēriju ierauga atjaunošanas reižu skaits. Ir norādīts arī, ka sūkalu ieraugu (sūkalas) pasterizē automātiski.

Saistībā ar uzlabojumiem aprīkojumā, kas pasterizāciju ļauj veikt automātiski, ir palielināts ierauga atjaunošanas reižu skaits, lai nodrošinātu stabilu ierauga kultūru proporciju.

Siera pagriešanas biežums tā nogatavināšanas laikā ir mainīts, lai nodrošinātu, ka siera sānu virsma ir gludāka un izžūst vienmērīgāk, un pagriešana notiek pastāvīgāk.

Grozījumi tiek uzskatīti par maznozīmīgiem, jo nav saistīti ar produkta būtiskajām īpašībām, nemaina saikni ar ģeogrāfisko apgabalu vai pašu ģeogrāfisko apgabalu, neietver izmaiņas produkta nosaukumā vai jebkurā produkta nosaukuma daļā, neietekmē noteikto ģeogrāfisko apgabalu un nepalielina produkta vai tā izejvielu tirdzniecības ierobežojumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 53. panta 2. punkta trešo daļu un Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām, VII pielikumā iekļautā pieteikuma 5. punktu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Džiugas”

“Džiugas”

ES Nr.: PGI-LT-02372-AM01 – 8.11.2022

ES Nr.: PGI-LT-02372-AM01 – 8.11.2022

AĢIN (x) ACVN ( )

AĢIN (x) ACVN ( )

1.   Nosaukums

Nosaukums

“Džiugas”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Lietuva

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Siers “Džiugas” ir pagatavots no govs piena, kurš ir standartizēts un pasterizēts, un sarecināts ar fermentiem, un piena receklis un siera masa ir pakļauta īpašai pārstrādei un nogatavināšanai. Sieru gatavo tikai no govs piena, kas iegūts ganību periodā un kas piešķir ilgstoši nogatavinātiem sieriem labākās organoleptiskās un mikrobioloģiskās īpašības.

1. tabula.

1. tabula.

Siera “Džiugas” organoleptiskās īpašības

Siera “Džiugas” organoleptiskās īpašības

| Rādītājs | Raksturojums |
| --- | --- |
| Krāsa | Siers, kas nogatavināts vismaz 12 mēnešus: krēmīga/dzeltenīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka krāsa
  Siers, kas nogatavināts vismaz 18 mēnešus: dzeltenīga līdz krēmīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka (ar zaļu nokrāsu) krāsa
  Siers, kas nogatavināts vismaz 24 mēnešus: dzeltenīga līdz krēmīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka matēti zaļa nokrāsa
  Siers, kas nogatavināts vismaz 36 mēnešus: dzeltena, iespējams, ar sarkanīgi dzeltenu vai brūnganu marmora nokrāsu, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka
  Siers, kas nogatavināts vismaz 48 mēnešus: dzeltena, iespējams, ar oranžu nokrāsu, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka
  Siers, kas nogatavināts vismaz 60 mēnešus: dzeltena līdz tumši dzeltena, ar sarkanīgi dzeltenu nokrāsu, pie mizas tumšākas malas, ar ievērojami intensīvākām krāsu pārejām. Siera masas šķērsgriezumā redzams, ka mīkstums ir dzeltens ar oranžu nokrāsu un satur redzamus baltus kalcija sāļu kristālus.
  Siers, kas nogatavināts vismaz 100 mēnešus: izteikti tumši dzeltena, mizas tuvumā ar oranžu nokrāsu, ar daudz izteiktākām krāsu pārejām un daudz spilgtākām krāsām.
  Siers, kas nogatavināts vismaz 120 mēnešus: tumši dzeltena, mizas tuvumā ar ļoti izteiktām krāsu pārejām un ar spilgtākām sarkanīgi dzeltenām vai oranžām nokrāsām. |
| Izskats | Plakans cilindrisks siera ritulis ar šādiem izmēriem: augstums 9,0–10,0 cm, diametrs 22,0–24,0 cm, svars 4,2–4,5 kg. |
| Griezuma vietas virsma | Sieram nav acu, kaut arī reizumis var būt neregulāras formas actiņas un viegli ieplaisājumi. Redzami arī nelieli, balti, izolēti kalcija sāļu un aminoskābes tirozīna kristāli. |
| Garša un smarža | Sieram ir bagātīga, saldena, taču asa garša, un sieram raksturīgajai pienskābei nav svešas izcelsmes smaržas vai garšas. |
| Konsistence | Siera masa ir cieta, bet viegli lūst. Jo ilgāk siers ir nogatavināts, jo cietāks tas ir un jo vairāk kraukšķīgus kristālus tas satur. |

Rādītājs

Raksturojums

Krāsa

Siers, kas nogatavināts vismaz 12 mēnešus: krēmīga/dzeltenīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka krāsa

Siers, kas nogatavināts vismaz 18 mēnešus: dzeltenīga līdz krēmīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka (ar zaļu nokrāsu) krāsa

Siers, kas nogatavināts vismaz 24 mēnešus: dzeltenīga līdz krēmīga, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka matēti zaļa nokrāsa

Siers, kas nogatavināts vismaz 36 mēnešus: dzeltena, iespējams, ar sarkanīgi dzeltenu vai brūnganu marmora nokrāsu, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka

Siers, kas nogatavināts vismaz 48 mēnešus: dzeltena, iespējams, ar oranžu nokrāsu, mizas tuvumā nedaudz spilgtāka

Siers, kas nogatavināts vismaz 60 mēnešus: dzeltena līdz tumši dzeltena, ar sarkanīgi dzeltenu nokrāsu, pie mizas tumšākas malas, ar ievērojami intensīvākām krāsu pārejām. Siera masas šķērsgriezumā redzams, ka mīkstums ir dzeltens ar oranžu nokrāsu un satur redzamus baltus kalcija sāļu kristālus.

Siers, kas nogatavināts vismaz 100 mēnešus: izteikti tumši dzeltena, mizas tuvumā ar oranžu nokrāsu, ar daudz izteiktākām krāsu pārejām un daudz spilgtākām krāsām.

Siers, kas nogatavināts vismaz 120 mēnešus: tumši dzeltena, mizas tuvumā ar ļoti izteiktām krāsu pārejām un ar spilgtākām sarkanīgi dzeltenām vai oranžām nokrāsām.

mizas tuvumā

Izskats

Plakans cilindrisks siera ritulis ar šādiem izmēriem: augstums 9,0–10,0 cm, diametrs 22,0–24,0 cm, svars 4,2–4,5 kg.

Griezuma vietas virsma

Sieram nav acu, kaut arī reizumis var būt neregulāras formas actiņas un viegli ieplaisājumi. Redzami arī nelieli, balti, izolēti kalcija sāļu un aminoskābes tirozīna kristāli.

Garša un smarža

Sieram ir bagātīga, saldena, taču asa garša, un sieram raksturīgajai pienskābei nav svešas izcelsmes smaržas vai garšas.

Konsistence

Siera masa ir cieta, bet viegli lūst. Jo ilgāk siers ir nogatavināts, jo cietāks tas ir un jo vairāk kraukšķīgus kristālus tas satur.

1. tabula.

1. tabula.

Siera “Džiugas” fizikāli ķīmiskās īpašības

Siera “Džiugas” fizikāli ķīmiskās īpašības

| Rādītāja nosaukums | Standartvērtība |
| --- | --- |
| Tauku saturs siera sausnā (%) | 40 ± 3 |
| Mitruma saturs (%) | 34 ± 3 |
| Pārtikas sāls saturs (%) | 2,0 ± 0,4 |

Rādītāja nosaukums

Standartvērtība

Tauku saturs siera sausnā (%)

40 ± 3

Mitruma saturs (%)

34 ± 3

Pārtikas sāls saturs (%)

2,0 ± 0,4

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

| — | Govs piens, ko iegūst tikai ganību periodā (no maija līdz oktobrim); govīm, kas ganās minētajā periodā, nedod papildbarību, |
| --- | --- |

—

Govs piens, ko iegūst tikai ganību periodā (no maija līdz oktobrim); govīm, kas ganās minētajā periodā, nedod papildbarību,

| — | nūjiņveida pienskābes baktēriju (Lactobacillus) un termofilo koku baktēriju (Streptococcus) ierauga kultūras, |
| --- | --- |

—

nūjiņveida pienskābes baktēriju (Lactobacillus) un termofilo koku baktēriju (Streptococcus) ierauga kultūras,

Lactobacillus

Streptococcus

| — | mikrobioloģiskas izcelsmes ferments, — pārtikas sāls. |
| --- | --- |

—

mikrobioloģiskas izcelsmes ferments, — pārtikas sāls.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena maisījuma sagatavošana, sūkalu ierauga ražošana, piena maisījuma sarecināšana ar fermentiem, piena recekļa un siera graudu apstrāde un formas veidošana, siera presēšana, sālīšana un nogatavināšana notiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst Telšu pilsētas seņūnija, kas atrodas Žemaitijas augstienē Lietuvas ziemeļrietumos un robežojas ar Rīšķēnu, Degaiču, Gadūnavas un Viešvēnu seņūniju Telšu rajonā (Lietuva).

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Siera “Džiugas” saikne ar ģeogrāfisko apgabalu ir balstīta uz produkta labo reputāciju, kas radusies, pateicoties vietējo siera meistaru pieredzei šā cietā siera gatavošanā un nogatavināšanā.

Sieru “Džiugas” izgatavo Telšu pilsētas seņūnijā, kur atrodas pilskalns, kas pazīstams kā Džuga kalns. Sena leģenda vēsta, ka kalns savu nosaukumu ieguvis par godu Žemaitijas karavadonim vārdā Džugs. Ļaudis ticēja, ka Džuga spēka noslēpums bija sierā, ko tas glabāja mājas pagrabā un kas, to ēdot, tam deva milzu spēku.

Vēsturiski Lietuvā svaigsiers tika ražots, piena recināšanā izmantojot tikai pienskābes baktērijas. Taču Žemaitijā, Lietuvas ziemeļrietumos, zemnieku sievas prata pagatavot arī fermentētu sieru, izmantojot no teļa glumenieka iegūto himozīna fermentu. Žemaitijas muzejā “Alka”, Telšos, apskatāmas koka siera veidnes, ko zemnieku sievas izmantoja fermentēto sieru gatavošanā. 18. gadsimta hronikās minēts, ka žemaitieši zināja, kā pagatavot sieru ar īpašu garšu, smaržu, konsistenci un izskatu. Grāmatā “Didžioji Virėja” (“Dižā virēja”), ko 1936. gadā publicēja Sakala izdevniecība Klaipēdā, ir recepte, kā mājās pagatavot cieto sieru, ko nogatavina vienu vai divus gadus.

Sakala

Kad 1926. gadā tika nodibināta Telšu bīskapija, Telšu pilsēta kļuva par Žemaitijas etnogrāfiskā un vēsturiskā reģiona galvaspilsētu, un tagad tā ir reģiona garīgais, kultūras, mākslas un zinātnes centrs. Tas izskaidro to, kāpēc kopš seniem laikiem šajā pilsētā uz dzīvi ir apmetušies reģiona labākie amatnieki dažādās jomās.

Siers un citi piena produkti ilgu laiku ir bijusi svarīga sastāvdaļa reģiona iedzīvotāju uzturā. Siera rūpnieciska ražošana reģionā notiek kopš 20. gadsimta sākuma. Žemaitieši ir mērojuši tālu ceļu līdz cietā siera ražošanai. Pirmā pienotava Telšos sāka darboties 1924. gadā, taču tikai 1985. gadā jaunuzceltajā piena kombinātā sāka eksperimentāli ražot cieto sieru, no kura ir cēlies siers “Džiugas”. No 1994. gada pieaugot saražotajam siera apjomam, tika izstrādātas jaunas tehniskās rokasgrāmatas un specifikācijas. Siera ražošanas apjoms gadu gaitā ir ievērojami svārstījies. Ražošana ir ievērojami palielinājusies kopš 2006. gada, un šī tendence turpinās. Katru gadu tiek saražotas aptuveni 10 000 tonnas cietā siera. Ražošanas apjoma pieaugums saistīts ar siera “Džiugas” eksportu uz Dāniju, Somiju, Itāliju un citām valstīm. Tas ir vispopulārākais un visvairāk pirktais cietais siers Lietuvā.

Vietējo amata meistaru unikālās prasmes ir palīdzējušas radīt šim apgabalam raksturīgu produktu. Vienam 4 kg siera ritulim ir nepieciešami aptuveni 60 litri govs piena, kas iegūts ganību periodā. Šajā periodā iegūtais piens piešķir ilgstoši nogatavināmiem sieriem labākās organoleptiskās un mikrobioloģiskās īpašības. Siera gatavošanas procesā ir ļoti svarīgi nodrošināt optimālu Lactobacillus un Streptococcus baktēriju attiecību sūkalu ierauga kultūrā. Ražošanā izmantojamo ieraugu iegūst no gatava fermentācijas ierauga (sūkalas fermentē, izmantojot sausu saldētu ieraugu), ko var atjaunot pat desmit reizes. Katru nākamo ražošanas ieraugu fermentē ar iepriekš sagatavoto fermentu. Katrā no sūkalām sagatavotā ražošanas ieraugā jānodrošina vajadzīgā Lactobacillus un Streptococcus baktēriju attiecība. Kamēr ražošanas ieraugs attīstās, baktēriju kultūru attiecība var nedaudz atšķirties no prasītā. Tāpēc pieredzējuši siernieki, cenšoties uzturēt nemainīgu attiecību starp baktēriju kultūrām, regulē ražošanas ierauga (sūkalu) pasterizāciju un ražošanas procesa ilgumu. Sūkalu ieraugu pasterizē automātiski. Siera “Džiugas” gatavošanas ļoti svarīga stadija ir nogatavināšana, kas arī ir ļoti atkarīga no siernieku prasmes. Nogatavināšanas laikā sieru “Džiugas” vertikāli ievieto īpašās tvertnēs uz apaļiem, nepārtraukti rotējošiem stieņiem. Lai nodrošinātu, ka, siera rituļa mitruma saturam samazinoties, siera sānu virsma ir gluda un vienmērīgi sausa, sieru “Džiugas” vismaz divreiz nedēļā manuāli pagriež aptuveni par 60°. Tādējādi līdz nogatavināšanas posma beigām siers ir pagriezts par 360°, nodrošinot nemainīgus siera kvalitatīvos rādītājus. Pateicoties vietējo siernieku zinātībai, sieram “Džiugas” piemīt īpašas raksturīgās īpašības, kas arī nosaka tā labo reputāciju.

Lactobacillus

Streptococcus

Lactobacillus

Streptococcus

Siera “Džiugas” labās reputācijas pamatā ir: 1) daudzās balvas, kas sieram piešķirtas Lietuvā un pasaulē; 2) fakts, ka siers ir kļuvis par simbolisku Lietuvas pārtikas produktu, jo tas bieži tiek dāvināts ārzemju viesiem; 3) siera slavu radījusi ne tikai tā garša, bet arī aktīvi izglītojoši pasākumi un siera patēriņa kultūras veicināšana.

Laikā no 1998. līdz 2017. gadam siers ir saņēmis 51 balvu, kuru vidū ir turpmāk minētās balvas. Siers pirmo reizi tika atzīts par gada produktu Lietuvā 1998. gadā, gadu vēlāk saņemot pirmo zelta medaļu starptautiskajā izstādē “AgroBalt’ 99”.

Kopš 2009. gada ik gadu tiek organizēts konkurss, lai noteiktu vispopulārāko produktu. Šajā konkursā kandidātus dažādās kategorijās atlasa pēc patērētāju izvēles un pārdošanas rādītājiem valsts lielākajās mazumtirdzniecības ķēdēs un pamatojoties uz kvalitātes kritērijiem. Siers “Džiugas” jau sešus gadus pēc kārtas ir saņēmis galveno balvu un atzīts par gada populārāko produktu.

Pirmo zelta medaļu starptautiskā izstādē siers ieguva “Prodexpo” Krievijā 2005. gadā, un vēlāk šo panākumu atkārtoja tajā pašā izstādē 2008., 2010. un 2014. gadā. Sieram ir piešķirts populārākā produkta sertifikāts specializētajā starptautiskajā izstādē “Peterfood-2010” Sanktpēterburgā. 2011. un 2013. gadā Briselē International Taste and Quality Institute (iTQi) organizētajā pārtikas un dzērienu degustācijas konkursā “Superior Taste” sieru novērtēja ar divām zvaigznēm, savukārt 2014. gadā 36 mēnešus nogatavinātais siers “Džiugas” pirmo reizi tika novērtēts ar augstāko iespējamo vērtējumu: trīs no trim iespējamām zelta zvaigznēm. 2015. un 2016. gadā siers atkal ieguva trīs zelta zvaigznes, kā rezultātā tam ir piešķirta balva “CRYSTAL TASTE AWARD”, ko piešķir tikai tiem produktiem, kuri trīs gadus pēc kārtas ir ieguvuši trīs no iespējamām trim zelta zvaigznēm.

International Taste and Quality Institute

iTQi

Sieram “Džiugas” tika piešķirta zelta medaļa izstādē “Goldener Preis – 2011” Vācijā, izstādē “International Cheese Awards” Apvienotajā Karalistē 2012. gadā un izstādē “World Food 2012” tajā pašā gadā Maskavā.

Sieram 2013. gadā starptautiskajā pārtikas produktu izstādē “SIAL CHINA” piešķirts arī “SIAL Innovation Grand Prix” diploms. 2014. gadā 24 mēnešu nogatavinātais cietais siers “Džiugas” tika atzīts par labāko produktu 18. starptautiskajā izstādē “EuroGastro” Polijā.

Starptautiskā sertifikācijas asociācija ICERTIAS, kas atrodas Šveicē, 2015. gadā sieram “Džiugas” piešķīra balvu “Best Buy Award”, un 36 mēnešus nogatavinātais siers tika apbalvots ar diplomu “Premio Roma 2017”.

ICERTIAS

Ņemot vērā siera “Džiugas” unikālo garšu, tas ir kļuvis par vienu no Lietuvas simboliskajiem pārtikas produktiem, ko bieži vien dāvina draugiem un biznesa partneriem ārzemēs vai radiniekiem, kas pārcēlušies uz dzīvi citā valstī. Lietuvas prezidents sieru pasniedz kā dāvanu citu valstu vadītājiem. 2013. gadā Lietuvas prezidente Daļa Grībauskaite sveica Vācijas kancleri Angelu Merkeli ar uzvaru Bundestāga vēlēšanās, uzdāvinot viņai Lietuvas sieru “Džiugas”. Žurnālā “Stilius”2013. gada 15. oktobrī publicētā rakstā stāstīts par Žemaitijas siera “Džiugas” gūtajām pozitīvajām atsauksmēm Vācijā. Bet 2014. gada 3. maijā laikrakstā “Lietuvos rytas” publicētā rakstā minēts, ka siera “Džiugas” reputācija pasaulē liek ražotājiem uzturēt nemainīgu produkta kvalitāti. Siers “Džiugas” ir raksturots kā cieto sieru “karalis”, un patērētāji to ir īpaši iecienījuši. Žurnāls “Draugas”2016. gada 1. septembra numurā priecājas par to, ka Lietuvas siers “Džiugas” nu ir nokļuvis arī uz patērētāju galdiem Amerikas Savienotajās Valstīs. Laikraksta “Lietuvos rytas”2017. gada 28. janvāra izdevumā aprakstīts, kā Lietuvas vēstniecībās ārvalstīs viesi tiek cienāti ar šo sieru. Siers “Džiugas” nes Lietuvas vārdu pasaulē. Rakstā par sieram piešķirtu balvu Briselē minēts, ka “Džiugas” ir pirmais Lietuvas siers, kas ir ieguvis atzinību Āzijā. 2017. gada 18. marta“Lietuvos rytas” rakstā skaidrots, ka “Džiugas” ir visaugstāk vērtētais siers Lietuvā, jo tam piemīt unikālas garšas īpašības, kas raksturīgas tikai šim sieram.

Apraksts par “Džiugas” iekļauts arī sieram veltītajā žurnālā “Good cheese 2013–2014” un 2015. gadā publicētajā grāmatā par pasaules sieriem (Dorling Kindersley Ltd, World Cheese Book, 2015, 352. lpp.).

Dorling Kindersley Ltd

World Cheese Book

Ganību sezonas sākumā maijā, kad sākas arī siera “Džiugas” ražošana, Telšos notiek festivāls ““Džiugas” diena”, kur īpaša komiteja novērtē pirms gada izgatavota un 12 mēnešus nogatavināta siera organoleptiskās īpašības. Tiek nogaršoti arī ilgāk nogatavināti sieri, novērtējot to krāsu, garšu, konsistenci un citas īpašības.

2013. gadā Telšos, Viļņā un Klaipēdā tika izveidots siera nams “Džiugas”, kur tiek organizētas siera degustācijas un izglītības programmas. Degustācijās piedalījušies jau 13 000 cilvēku. 2016. gadā siera nams “Džiugas” kļuva arī par mājvietu “Džiugas” muzejam. Pirmajā stāvā izvietotā izstāde iepazīstina apmeklētājus ar piena nozari dažādos vēstures posmos, ar piena ražošanas tradīcijām Žemaitijā, un ar cietā siera “Džiugas” tapšanas vēsturi. Siera nams “Džiugas” nu jau vairākus gadus darbojas Žemaitijas galvaspilsētā, un ir kļuvis par vienu no populārākajām tūrisma vietām Telšu apkaimē. Informāciju par siera namu “Džiugas” varat iegūt Žemaitijas tūrisma informācijas centrā (VĮ Žemaitijos turizmo informacijos centras).

VĮ Žemaitijos turizmo informacijos centras

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://zum.lrv.lt/suris-dziugas-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

1

---

| 13.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 53/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 53/22

---

Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana

(2023/C 53/06)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantam (1).

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Pic Saint-Loup”

PDO-FR-02354

Pieteikuma iesniegšanas datums: 9.3.2017.

1.   Reģistrējamais nosaukums

Pic Saint-Loup

2.   Dalībvalsts

Francija

3.   Ģeogrāfiskās norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

4.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

5.   Vīna vai vīnu apraksts

1.   ACVN “Pic Saint-Loup”

ĪSS APRAKSTS

Vīni ir sausie un nedzirkstošie sarkanvīni un sārtvīni.

Novācamajās vīnogās cukuru daudzums ir lielāks par vai vienāds ar 202 gramiem uz litru misas.

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija vīnos ir 12 %.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | miliekvivalentos uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

miliekvivalentos uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2.   ACVN “Pic Saint-Loup” sarkanvīni

ĪSS APRAKSTS

Sarkanvīniem raksturīga granātsarkana krāsa, sarkano augļu un lakricas aromāti, kas degustējot dominē gan degunā, gan aukslējās. To garšā vienkopus izpaužas elegance, līdzsvars un svaigums. Labi jūtama struktūra, ko veido smalki tanīni. Šiem vīniem piemīt zināma uzglabāšanas spēja. Izturot aromātos attīstās smalkas sarkano augļu notis sajaukumā ar garšvielu notīm.

Sarkanvīnus iegūst no vismaz divu vīnogu šķirņu maisījuma, no kurām viena ir galvenā vīnogu šķirne.

Vīnogu šķirnes “Syrah N” īpatsvars maisījumā ir lielāks par vai vienāds ar 50 %.

Blakusšķirņu īpatsvars maisījumā ir mazāks par vai vienāds ar 10 %.

Vīniem, kas ir gatavi pārdošanai bez taras vai iepakojumā, maksimālais fermentējamo cukuru saturs ir mazāks par vai vienāds ar:

| — | 3 g/l sarkanvīniem, kuriem dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka par vai vienāda ar 14 %; |
| --- | --- |

—

3 g/l sarkanvīniem, kuriem dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka par vai vienāda ar 14 %;

| — | 4 g/l sarkanvīniem, kuriem dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka par 14 %. |
| --- | --- |

—

4 g/l sarkanvīniem, kuriem dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka par 14 %.

Sarkanvīna partijām, kas gatavas laišanai tirgū tiešam patēriņam, maksimālais ābolskābes saturs ir mazāks par vai vienāds ar 0,4 gramiem uz litru.

Pārējie analītiskie rādītāji ir saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | miliekvivalentos uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

miliekvivalentos uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3.   ACVN “Pic Saint-Loup” sārtvīni

ĪSS APRAKSTS

Sārtvīnu krāsas intensitāte ir vidēja vai viegla. Tie ir svaigi un gardi; garša ir noapaļota, un tajā dominē sarkano ogu notis.

Sārtvīnus iegūst no vismaz divu vīnogu šķirņu maisījuma, no kurām viena ir galvenā vīnogu šķirne. Vīnogu šķirnes “Syrah” īpatsvars ir lielāks par vai vienāds ar 30 %. Blakusšķirņu īpatsvars, izņemot “Cinsault”, maisījumā ir mazāks par vai vienāds ar 10 %.

“Cinsault N” īpatsvars maisījumā ir mazāks par vai vienāds ar 30 %. Vīnu maisījumā pārsvarā ir galvenās vīnogu šķirnes.

Sārtvīniem, kas ir gatavi pārdošanai bez taras vai iepakojumā, fermentējamo cukuru saturs ir < vai = 3 g/l.

Pārējie analītiskie rādītāji ir saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | miliekvivalentos uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

miliekvivalentos uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Koksnes gabalu izmantošana ir aizliegta.

Sārtvīnu gatavošanā ne atsevišķi, ne maisījumu veidā nedrīkst izmantot vīndarības ogles.

Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas pārsniedz 40 °C, ir aizliegta.

Ražojot šos vīnus, līdztekus šeit iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgo saistību kopums, kas minētas Eiropas Savienības līmeņa tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

1.   Saimniecībā piemērojamie noteikumi attiecībā uz proporciju

Audzēšanas metode

Sarkanvīnu ražošanai:

| — | starp vīndārzā izmantotajām vīnogu šķirnēm ir jābūt divām galvenajām vīnogu šķirnēm: |
| --- | --- |

—

starp vīndārzā izmantotajām vīnogu šķirnēm ir jābūt divām galvenajām vīnogu šķirnēm:

| — | “Syrah N” ir jāveido vismaz 50 % no vīndārzā izmantotajām vīnogu šķirnēm; |
| --- | --- |

—

“Syrah N” ir jāveido vismaz 50 % no vīndārzā izmantotajām vīnogu šķirnēm;

| — | blakusšķirnes kopā vai atsevišķi nedrīkst pārsniegt 10 % no vīndārzā izmantotajām vīnogu šķirnēm. |
| --- | --- |

—

blakusšķirnes kopā vai atsevišķi nedrīkst pārsniegt 10 % no vīndārzā izmantotajām vīnogu šķirnēm.

Sārtvīnu ražošanai:

| — | starp vīndārzā izmantotajām vīnogu šķirnēm ir jābūt divām galvenajām vīnogu šķirnēm: |
| --- | --- |

—

starp vīndārzā izmantotajām vīnogu šķirnēm ir jābūt divām galvenajām vīnogu šķirnēm:

| — | “Syrah N” ir jāveido vismaz 30 % no vīndārzā izmantotajām vīnogu šķirnēm; |
| --- | --- |

—

“Syrah N” ir jāveido vismaz 30 % no vīndārzā izmantotajām vīnogu šķirnēm;

| — | blakusšķirnēm, izņemot “Cinsaut N”, ir ierobežojums 10 % apmērā; |
| --- | --- |

—

blakusšķirnēm, izņemot “Cinsaut N”, ir ierobežojums 10 % apmērā;

| — | vīnogu šķirnei “Cinsault” ir ierobežojums 30 % apmērā. |
| --- | --- |

—

vīnogu šķirnei “Cinsault” ir ierobežojums 30 % apmērā.

Šie noteikumi par šķirņu īpatsvaru neattiecas uz vīnogu audzētājiem, kuri savu produkciju nepārraudzē vīnā un kuriem noteiktajā zemesgabalā kopējā platība, ko tie izmanto ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Pic Saint-Loup” apzīmētā produkta izejvielas iegūšanai, ir mazāka par vai vienāda ar 1,5 hektāriem.

2.   Vīndārza kopšana

Audzēšanas metode

Kopš specifikācijas izdošanas prasītā vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 5 500 vīnkoku stādu uz hektāru.

Attālums starp rindstarpām nedrīkst pārsniegt 2,25 metrus.

Katram vīnkokam ir ne vairāk par 1,8 kvadrātmetriem platības. Šo platību aprēķina, rindstarpu attālumu reizinot ar vienas rindas vīnkoku savstarpējo atstatumu.

Vīnkokus apgriež īsi, atstājot augļzarus un ievērojot to, lai katram vīnkokam nebūtu vairāk par 12 vīnstīgu pumpuriem.

Apūdeņošana var tikt atļauta.

b.   Maksimālais ražas iznākums

1.   “Pic Saint-Loup”

50 hektolitri no hektāra.

7.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu raža tiek ievākta un vīns tiek darīts, gatavots un kopts šādās pašvaldībās:

Hérault departamentā: Assas, Cazevieille, Claret, Fontanès, Guzargues, Lauret, Les Matelles, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Sauteyrargues, Le Triadou, Vacquières un Valflaunès;

Gard departamentā: Brouzet-lès-Quissac un Corconne.

Nosaukums “Pic Saint-Loup” ir atsauce uz Pic Saint-Loup kalnu masīvu, kas atrodas Hérault departamenta ziemeļaustrumos.

8.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

| | “Grenache N” |
| --- | --- |

“Grenache N”

| | “Mourvèdre N - Monastrell” |
| --- | --- |

“Mourvèdre N - Monastrell”

| | “Syrah N - Shiraz” |
| --- | --- |

“Syrah N - Shiraz”

9.   Saiknes vai saikņu apraksts

9.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ģeogrāfiskais apgabals aptver 17 pašvaldības Hérault departamenta ziemeļaustrumos, kur slejas kaļķakmens kalnu masīvu virsotne Pic Saint-Loup (658 m) un ap kuru virzienā no dienvidrietumiem uz ziemeļaustrumiem stiepjas vairākas asimetriskas grēdas jeb kuestas. Šajā apgabalā valda ļoti atšķirīgs klimats — no Langdokas līdzenuma ar maigu klimatu, kurā jūtama jūras ietekme, līdz kokiem klātajiem Petits Causses kalniem, kuros ieplūst aukstā gaisa masas no Cévennes.

Vīndārzs ir cieši saistīts ar dabisko vidi starp garigām, Alepas priežu audzēm un zaļajiem ozoliem, kas ir raksturīgi šai kaļķainajai Vidusjūras videi. Ja apgabala vīndārzi atrodas vidēji 150 m augstumā, šā vīndārza atrašanās vieta ir augstumā no 80 līdz vairāk nekā 300 m tam piemērotos apstākļos, kas visbiežāk ir ieplakās vai vidēji stāvās nogāzēs stāvāka reljefa pakājē.

Vīndārzs, kas atrodas ACVN “Languedoc” apgabala ziemeļu daļā ar nosaukumu “Pic Saint-Loup”, izceļas ar kādu būtisku elementu, kas ļauj labāk izprast vīnkoku īpašības šajā ģeogrāfiskajā apgabalā, — tā klimatu. Neraugoties uz visam reģionam raksturīgo Vidusjūras klimatu, Pic Saint-Loup daļā ir viena no vēsākajām klimatiskajām zonām Langdokas vīndārzā ar vidējo gaisa temperatūru 12,3 °C, kas ir vidēji par 1,5 līdz 2 grādiem zemāka nekā blakus esošo nosaukumu teritorijās; zonai raksturīgas izteiktas un aukstas ziemas, mērena maksimāli karstākā temperatūra vasarās un samērā vēsas naktis.

Vidējais nokrišņu daudzums ir no 850 līdz 1 000 mm gadā ar izteiktu sausumu vasarā, kas raksturīgs Vidusjūras klimatam, taču mērenāks (no 100 līdz 120 mm nokrišņu) nekā piekrastes zonā. Lai gan reljefs pasargā vīndārzu no postošiem vējiem, tā atrašanās vietu skar aukstie ziemeļaustrumu vēji. Arī lielāks nokrišņu daudzums šajā zonā ir ietekmējis to, ka vīnkopji izvēlas veidot vidēju stādījumu biezību ar palielinātu vīnkoku skaitu salīdzinājumā ar pārējo nosaukuma “Languedoc” teritoriju, lai atkarībā no augsnes iezīmēm nodrošinātu vīnkoku ūdens apgādi un rastu līdzsvaru attālumā starp vīnkokiem, kas nepieciešams, lai vīnogas labi nogatavotos.

Šajā Vidusjūras klimatā, kur jūtama kontinenta ietekme, temperatūru summa ir robežās no 1 500 līdz 1 700 °C.

9.2.   Produktu specifika

Dabiskie apstākļi ir veicinājuši vīnogu šķirnes “Syrah N” iekopšanu, un šķirne ir labi pielāgojusies vēsajiem apstākļiem, kuros izpaužas tās elegance, kā arī lakricas un vijolīšu notis: arī pienākums izmantot šo šķirni sarkanvīnos vismaz 50 % apmērā ir viens no lielākajiem šķirnes īpatsvara rādītājiem maisījumos, no kuriem veido “Languedoc” nosaukuma apgabala vīnus. “Syrah N” ir dominējošā vīnogu šķirne, jo tā labi pielāgojas dažādiem apstākļiem, it īpaši zemajos apvidos. “Grenache N” un “Cinsaut N” izmanto sausākajos zemesgabalos, “Mourvèdre N” un “Carignan N” — siltākajos apstākļos. Diennakts temperatūras svārstības augustā un septembrī ir vīnkoku veģetācijas periodam raksturīgas un veicina smalku un svaigu aromātu veidošanos vīnos.

Vēsās naktis labvēlīgi ietekmē aromātu prekursoru un antociānu sintēzi, bet no tiem veidojas sarkanvīnu granātsarkanā krāsa, kā arī sārtvīnu svaigā garša.

Tāpat sarkanvīniem raksturīga granātsarkana krāsa, sarkano augļu un lakricas aromāti, kas degustējot dominē gan degunā, gan aukslējās. To garšā vienkopus izpaužas elegance, līdzsvars un svaigums. Labi jūtama struktūra, ko veido smalki tanīni.

Šiem vīniem piemīt zināma uzglabāšanas spēja, kas specifikācijā atspoguļojas kā laišana tirdzniecībā pēc zināma laika. Lai uzlabotos vīnu struktūra un pilnībā atraisītos aromāti, sarkanvīni tiek kopti līdz nākamā gada 1. jūlijam pēc ražas novākšanas. Vīni tiek laisti tirgū tiešam patēriņam ne agrāk kā nākamā gada 15. jūlijā pēc ražas novākšanas. Izturot aromātos attīstās smalkas sarkano augļu notis sajaukumā ar garšvielu notīm.

Sārtvīnu krāsas intensitāte ir vidēja vai viegla. Tie ir svaigi un gardi; garša ir noapaļota, un tajā dominē sarkano ogu notis.

9.3.   Cēloņsakarība starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produktu specifiku

Visbeidzot, “Pic Saint-Loup” vīndārza ģeogrāfiskā apgabala oriģinalitāte rodas no turienes augšņu īpašībām apvienojumā ar klimatiskajiem faktoriem, un vīnkopji izmanto savu zinātību atbilstoši zināšanām par šo apvidu.

Turklāt šīs zināšanas ir ļāvušas “Pic Saint-Loup” vīnkopjiem būt starp pirmajiem ceļā uz hierarhiju, kura atzīst īpašus ražošanas apstākļus, kas kopš 1994. gada iekļauti “Coteaux du Languedoc” dekrētā.

Šī daudzveidīgā cilvēku kopiena arī palīdz nodrošināt “Pic Saint-Loup” vīndārza oriģinalitāti, ieviešot jaunu zinātību un tehniskās prasmes, kā arī izmantojot savas zināšanas par apvidu.

10.   Citi būtiski nosacījumi

Marķējums

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielākās ģeogrāfiskās vienības – Langdokas [Languedoc] – nosaukumu. Šīs lielākās vienības burtu izmērs augstuma vai platuma ziņā nedrīkst būt lielāks par pusi no kontrolēta cilmes vietas nosaukuma burtiem.

Ar cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu drīkst norādīt tad, ja:

| — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta; |
| --- | --- |

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta;

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Attiecībā uz mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukuma izmantošanu Regulas (EK) Nr. 607/2009 67. pants nosaka to, ka vismaz 85 % vīnogu, no kurām tiek ražots vīns, ir jābūt no šīs ģeogrāfiskās vienības.

Marķējumā obligāti ir jāpiemin ražas gads.

Marķējumā nav jāpiemin vīnogu šķirnes.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d1f1fc9-e5ee-45ac-b605-f56432d2c0b6

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---