# Eiropas Savienības C 32/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 32 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 27. janvāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 32

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 27. janvāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 22.–23. jūnija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 22.–23. jūnija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 23. jūnijs |
| 2023/C 32/01 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas kandidātvalsts statusu (2022/2716(RSP)) | 2 |
| 2023/C 32/02 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem DP4114, MON 810, MIR604 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (D081155/01 – 2022/2694(RSP)) | 6 |
| 2023/C 32/03 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Komisijas 2022. gada 19. maija Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/797, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25 × DAS-40278-9 un tās apakškombināciju T25 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (D080148/03 – 2022/2713(RSP)) | 14 |
| 2023/C 32/04 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par nelikumīgu mežizstrādi ES (2022/2523(RSP)) | 20 |
| 2023/C 32/05 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu un sasniegšanu (2022/2002(INI)) | 28 |
| 2023/C 32/06 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu (2021/2251(INI)) | 42 |
| 2023/C 32/07 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par iekļaušanas pasākumu īstenošanu 2014.–2020. gadam paredzētās programmas Erasmus+ satvarā (2021/2009(INI)) | 58 |
| 2023/C 32/08 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Komisijas 2021. gada ziņojumu par Melnkalni (2021/2247(INI)) | 63 |
| 2023/C 32/09 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par ES un Āfrikas turpmākajām tirdzniecības attiecībām (2021/2178(INI)) | 74 |
| 2023/C 32/10 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par ES turpmāko politiku starptautisko investīciju jomā (2021/2176(INI)) | 96 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2022. gada 23. jūnijs

2023/C 32/01

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas kandidātvalsts statusu (2022/2716(RSP))

2

2023/C 32/02

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem DP4114, MON 810, MIR604 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

6

2023/C 32/03

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Komisijas 2022. gada 19. maija Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/797, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25 × DAS-40278-9 un tās apakškombināciju T25 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

14

2023/C 32/04

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par nelikumīgu mežizstrādi ES (2022/2523(RSP))

20

2023/C 32/05

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu un sasniegšanu (2022/2002(INI))

28

2023/C 32/06

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu (2021/2251(INI))

42

2023/C 32/07

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par iekļaušanas pasākumu īstenošanu 2014.–2020. gadam paredzētās programmas Erasmus+ satvarā (2021/2009(INI))

58

2023/C 32/08

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Komisijas 2021. gada ziņojumu par Melnkalni (2021/2247(INI))

63

2023/C 32/09

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par ES un Āfrikas turpmākajām tirdzniecības attiecībām (2021/2178(INI))

74

2023/C 32/10

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par ES turpmāko politiku starptautisko investīciju jomā (2021/2176(INI))

96

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2022. gada 22. jūnijs |
| 2023/C 32/11 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un Regulu (ES) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) | 108 |
| 2023/C 32/12 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Sociālo klimata fondu (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) | 250 |
| 2023/C 32/13 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) | 320 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 23. jūnijs |
| 2023/C 32/14 | P9_TA(2022)0250Ārkārtas pagaidu atbalsts no ELFLA, reaģējot uz ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1305/2013 groza attiecībā uz īpašu pasākumu, ar kuru, reaģējot uz ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā, nodrošina ārkārtas pagaidu atbalstu no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 1305/2013 groza attiecībā uz īpašu pasākumu, ar kuru, reaģējot uz ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā, nodrošina ārkārtas pagaidu atbalstu no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) | 399 |
| 2023/C 32/15 | P9_TA(2022)0251Gāzes uzglabāšana ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) 2017/1938 un (EK) Nr. 715/2009 attiecībā uz gāzes uzglabāšanu | 400 |
| 2023/C 32/16 | P9_TA(2022)0252ES digitālais Covid sertifikāts – Savienības pilsoņi ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2021/953 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru nolūkā atvieglot brīvu pārvietošanos Covid-19 pandēmijas laikā (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2021/953 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru nolūkā atvieglot brīvu pārvietošanos Covid-19 pandēmijas laikā | 401 |
| 2023/C 32/17 | P9_TA(2022)0253ES digitālais Covid sertifikāts – trešo valstu valstspiederīgie ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2021/954 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas Covid-19 pandēmijas laikā likumīgi uzturas vai dzīvo dalībvalstu teritorijā (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2021/954 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas Covid-19 pandēmijas laikā likumīgi uzturas vai dzīvo dalībvalstu teritorijā | 402 |
| 2023/C 32/18 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projektu: to cilvēku uzņemšanas izmaksu finansēšana, kuri bēg no Ukrainas (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD)) | 403 |
| 2023/C 32/19 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Francijas iesniegto pieteikumu EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD)) | 405 |
| 2023/C 32/20 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Grieķijas iesniegto pieteikumu EGF/2021/008 EL/ Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD)) | 409 |
| 2023/C 32/21 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Stephanus Abraham Blok par Revīzijas palātas locekli (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE)) | 414 |
| 2023/C 32/22 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE)) | 415 |
| 2023/C 32/23 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu par Eiropas Savienības pievienošanos Konvencijai par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās vai komerclietās (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE)) | 416 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2022. gada 22. jūnijs

2023/C 32/11

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un Regulu (ES) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD))

108

2023/C 32/12

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Sociālo klimata fondu (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD))

250

2023/C 32/13

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD))

320

Ceturtdiena, 2022. gada 23. jūnijs

2023/C 32/14

P9_TA(2022)0250Ārkārtas pagaidu atbalsts no ELFLA, reaģējot uz ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1305/2013 groza attiecībā uz īpašu pasākumu, ar kuru, reaģējot uz ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā, nodrošina ārkārtas pagaidu atbalstu no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 1305/2013 groza attiecībā uz īpašu pasākumu, ar kuru, reaģējot uz ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā, nodrošina ārkārtas pagaidu atbalstu no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)

399

2023/C 32/15

P9_TA(2022)0251Gāzes uzglabāšana ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) 2017/1938 un (EK) Nr. 715/2009 attiecībā uz gāzes uzglabāšanu

400

2023/C 32/16

P9_TA(2022)0252ES digitālais Covid sertifikāts – Savienības pilsoņi ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2021/953 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru nolūkā atvieglot brīvu pārvietošanos Covid-19 pandēmijas laikā (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2021/953 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru nolūkā atvieglot brīvu pārvietošanos Covid-19 pandēmijas laikā

401

2023/C 32/17

P9_TA(2022)0253ES digitālais Covid sertifikāts – trešo valstu valstspiederīgie ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2021/954 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas Covid-19 pandēmijas laikā likumīgi uzturas vai dzīvo dalībvalstu teritorijā (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2021/954 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas Covid-19 pandēmijas laikā likumīgi uzturas vai dzīvo dalībvalstu teritorijā

402

2023/C 32/18

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projektu: to cilvēku uzņemšanas izmaksu finansēšana, kuri bēg no Ukrainas (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

403

2023/C 32/19

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Francijas iesniegto pieteikumu EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

Air France

405

2023/C 32/20

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Grieķijas iesniegto pieteikumu EGF/2021/008 EL/ Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

Attica electrical equipment manufacturing

409

2023/C 32/21

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Stephanus Abraham Blok par Revīzijas palātas locekli (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

414

2023/C 32/22

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

415

2023/C 32/23

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu par Eiropas Savienības pievienošanos Konvencijai par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās vai komerclietās (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

416

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

27.1.2023

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2022.–2023. GADA SESIJA

2022. gada 22.–23. jūnija sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2022. gada 23. jūnijs

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/2

---

P9_TA(2022)0249

Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas kandidātvalsts statuss

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas kandidātvalsts statusu (2022/2716(RSP))

(2023/C 32/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu, Moldovas Republiku un Gruziju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu, Moldovas Republiku un Gruziju,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 49. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 49. pantu,

| — | ņemot vērā Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas iesniegtos pieteikumus dalībai ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas iesniegtos pieteikumus dalībai ES,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 30. maija secinājumus par Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 30. maija secinājumus par Ukrainu,

| — | ņemot vērā 2022. gada 10. un 11. martā pieņemto Versaļas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 10. un 11. martā pieņemto Versaļas deklarāciju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 17. jūnija atzinumus par Ukrainas (COM(2022)0407), Moldovas Republikas (COM(2022)0406) un Gruzijas (COM(2022)0405) iesniegtajiem pieteikumiem dalībai ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 17. jūnija atzinumus par Ukrainas (COM(2022)0407), Moldovas Republikas (COM(2022)0406) un Gruzijas (COM(2022)0405) iesniegtajiem pieteikumiem dalībai ES,

| — | ņemot vērā Parlamenta politisko grupu vadītāju kopīgo paziņojumu, ar ko tie vēršas pie valstu un valdību vadītājiem saistībā ar Eiropadomes 2022. gada 23. un 24. jūnija sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta politisko grupu vadītāju kopīgo paziņojumu, ar ko tie vēršas pie valstu un valdību vadītājiem saistībā ar Eiropadomes 2022. gada 23. un 24. jūnija sanāksmi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Krievijas Federācija kopš 2022. gada 24. februāra īsteno neizprovocētu, nepamatotu un nelikumīgu agresijas karu pret Ukrainu; tā kā Ukraina iesniedza pieteikumu par pievienošanos Eiropas Savienībai 2022. gada 28. februārī, savukārt Moldovas Republika un Gruzija to izdarīja 2022. gada 3. martā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Krievijas Federācija kopš 2022. gada 24. februāra īsteno neizprovocētu, nepamatotu un nelikumīgu agresijas karu pret Ukrainu; tā kā Ukraina iesniedza pieteikumu par pievienošanos Eiropas Savienībai 2022. gada 28. februārī, savukārt Moldovas Republika un Gruzija to izdarīja 2022. gada 3. martā;

| B. | tā kā šie pieteikumi iesniegti brīdī, kad notiek Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, kas tiek īstenota vēl nebijušā mērogā modernās Eiropas vēsturē un kuras laikā pret Ukrainas iedzīvotājiem tiek pastrādāti kara noziegumi, kas var būt līdzvērtīgi genocīdam, kā arī turpinās Gruzijas un Moldovas teritorijas daļu okupācija; tā kā Ukraina aizstāv Eiropas drošības kārtību un principus, kuri ir Eiropas pamatā, piemēram, Helsinku Nobeiguma aktu un Parīzes Hartu jaunai Eiropai; |
| --- | --- |

B.

tā kā šie pieteikumi iesniegti brīdī, kad notiek Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, kas tiek īstenota vēl nebijušā mērogā modernās Eiropas vēsturē un kuras laikā pret Ukrainas iedzīvotājiem tiek pastrādāti kara noziegumi, kas var būt līdzvērtīgi genocīdam, kā arī turpinās Gruzijas un Moldovas teritorijas daļu okupācija; tā kā Ukraina aizstāv Eiropas drošības kārtību un principus, kuri ir Eiropas pamatā, piemēram, Helsinku Nobeiguma aktu un Parīzes Hartu jaunai Eiropai;

| C. | tā kā LES 49. pantā teikts, ka “jebkura Eiropas valsts, kas ievēro 2. pantā minētās vērtības un apņemas tās sekmēt, var lūgt, lai to uzņem par Savienības locekli”; |
| --- | --- |

C.

tā kā LES 49. pantā teikts, ka “jebkura Eiropas valsts, kas ievēro 2. pantā minētās vērtības un apņemas tās sekmēt, var lūgt, lai to uzņem par Savienības locekli”;

| D. | tā kā nepastāv kārtība, saskaņā ar kuru varētu notikt paātrināta pievienošanās ES un tā kā šī pievienošanās joprojām ir uz nopelniem balstīts un strukturēts process, kura gaitā tiek prasīta atbilstība ES dalības kritērijiem un kurš ir atkarīgs no efektīvas reformu īstenošanas un ES acquis transponēšanas; |
| --- | --- |

D.

tā kā nepastāv kārtība, saskaņā ar kuru varētu notikt paātrināta pievienošanās ES un tā kā šī pievienošanās joprojām ir uz nopelniem balstīts un strukturēts process, kura gaitā tiek prasīta atbilstība ES dalības kritērijiem un kurš ir atkarīgs no efektīvas reformu īstenošanas un ES acquis transponēšanas;

| E. | tā kā Padome nepieredzēti ātri lūdza Komisiju sniegt atzinumus par Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas pieteikumiem dalībai ES; |
| --- | --- |

E.

tā kā Padome nepieredzēti ātri lūdza Komisiju sniegt atzinumus par Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas pieteikumiem dalībai ES;

| F. | tā kā 2022. gada 10. un 11. marta Versaļas deklarācijā tika paziņots, ka Eiropadome atzīst Ukrainas centienus tuvināties Eiropai un izvēlēto virzību uz Eiropu; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2022. gada 10. un 11. marta Versaļas deklarācijā tika paziņots, ka Eiropadome atzīst Ukrainas centienus tuvināties Eiropai un izvēlēto virzību uz Eiropu;

| G. | tā kā Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas iedzīvotāji jau gadiem ilgi ir konsekventi pauduši nelokāmu atbalstu savu valstu virzībai uz Eiropu, pieņemot Eiropas principus un vērtības; tā kā līdzīgu vēlmi dzīvot brīvā, suverēnā un demokrātiskā valstī pauž arī lielākā daļa Baltkrievijas iedzīvotāju, kuri iebilst pret Krievijas atbalstīto A. Lukašenko režīmu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas iedzīvotāji jau gadiem ilgi ir konsekventi pauduši nelokāmu atbalstu savu valstu virzībai uz Eiropu, pieņemot Eiropas principus un vērtības; tā kā līdzīgu vēlmi dzīvot brīvā, suverēnā un demokrātiskā valstī pauž arī lielākā daļa Baltkrievijas iedzīvotāju, kuri iebilst pret Krievijas atbalstīto A. Lukašenko režīmu;

| H. | tā kā pagātnes notikumi ir parādījuši, ka nepaplašināšanās ir saistīta ar milzīgām stratēģiskām izmaksām un var apdraudēt drošību un stabilitāti mūsu kontinentā; |
| --- | --- |

H.

tā kā pagātnes notikumi ir parādījuši, ka nepaplašināšanās ir saistīta ar milzīgām stratēģiskām izmaksām un var apdraudēt drošību un stabilitāti mūsu kontinentā;

| I. | tā kā ES attiecības ar Ukrainu, Moldovas Republiku un Gruziju ir balstītas uz vērienīgiem asociācijas nolīgumiem un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības nolīgumiem (AA/DCFTA), radot labvēlīgu vidi politiskai iesaistei, tiesību aktu tuvināšanai un ekonomiskajai integrācijai, kas ir būtiski elementi turpmākā pievienošanās procesā; tā kā AA/DCFTA pilnīga īstenošana vēl jāpanāk; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES attiecības ar Ukrainu, Moldovas Republiku un Gruziju ir balstītas uz vērienīgiem asociācijas nolīgumiem un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības nolīgumiem (AA/DCFTA), radot labvēlīgu vidi politiskai iesaistei, tiesību aktu tuvināšanai un ekonomiskajai integrācijai, kas ir būtiski elementi turpmākā pievienošanās procesā; tā kā AA/DCFTA pilnīga īstenošana vēl jāpanāk;

| J. | tā kā Ukraina, Moldovas Republika un Gruzija rekordīsā laikā ir iesniegušas abas anketas par pievienošanos ES, apliecinot ne tikai savu lielo uzticību ES vērtībām, bet arī lielās spējas un gribu sasniegt šos mērķus; |
| --- | --- |

J.

tā kā Ukraina, Moldovas Republika un Gruzija rekordīsā laikā ir iesniegušas abas anketas par pievienošanos ES, apliecinot ne tikai savu lielo uzticību ES vērtībām, bet arī lielās spējas un gribu sasniegt šos mērķus;

| K. | tā kā 2022. gada 17. jūnijā Komisija sniedza atzinumus par trim pieteikumiem, iesakot Padomei apstiprināt Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas perspektīvu kļūt par ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2022. gada 17. jūnijā Komisija sniedza atzinumus par trim pieteikumiem, iesakot Padomei apstiprināt Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas perspektīvu kļūt par ES dalībvalstīm;

| L. | tā kā savos atzinumos Komisija ieteica piešķirt Ukrainai un Moldovas Republikai kandidātvalsts statusu ar nosacījumu, ka tiks veikti vairāki reformu pasākumi, piemēram, tiesiskuma un korupcijas apkarošanas jomā; tā kā kandidātvalsts statusu Gruzijai Komisija ieteica piešķirt pēc tam, kad valstī būs atrisināti vairāki norādītie prioritārie uzdevumi; |
| --- | --- |

L.

tā kā savos atzinumos Komisija ieteica piešķirt Ukrainai un Moldovas Republikai kandidātvalsts statusu ar nosacījumu, ka tiks veikti vairāki reformu pasākumi, piemēram, tiesiskuma un korupcijas apkarošanas jomā; tā kā kandidātvalsts statusu Gruzijai Komisija ieteica piešķirt pēc tam, kad valstī būs atrisināti vairāki norādītie prioritārie uzdevumi;

| M. | tā kā kandidātvalsts statusa piešķiršana būtu spēcīgs cerības un solidaritātes vēstījums šo triju valstu iedzīvotājiem un apliecinātu, ka Eiropas Savienība ir apņēmības pilna risināt pašreizējās problēmas un īstenot savu nākotnes redzējumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā kandidātvalsts statusa piešķiršana būtu spēcīgs cerības un solidaritātes vēstījums šo triju valstu iedzīvotājiem un apliecinātu, ka Eiropas Savienība ir apņēmības pilna risināt pašreizējās problēmas un īstenot savu nākotnes redzējumu;

| 1. | atzinīgi vērtē Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas pieteikumus dalībai Eiropas Savienībā, kuri pauž iedzīvotāju centienus tuvināties Eiropai un viņu vēlmi dzīvot mierā un drošībā brīvās, demokrātiskās un pārtikušās valstīs, kas uztur labas kaimiņattiecības ar visām Eiropas valstīm un īsteno arvien ciešāku sadarbību ar ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas oficiālo ieteikumu piešķirt Ukrainai un Moldovas Republikai ES kandidātvalsts statusu un Gruzijai — Eiropas perspektīvu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina valstu un valdību vadītājus, kas 2022. gada 23. un 24. jūnijā tiksies Eiropadomes sanāksmē, nekavējoties piešķirt Ukrainai un Moldovas Republikai ES kandidātvalsts statusu un tādu pašu statusu piešķirt Gruzijai, tiklīdz tās valdība būs atrisinājusi Komisijas atzinumā norādītos prioritāros uzdevumus; uzsver, ka valstu un valdību vadītājiem šajā ziņā jāapzinās sava vēsturiskā atbildība un jāsniedz skaidri politiskie signāli; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka Eiropas Savienības kandidātvalsts statusa piešķiršana būs līderības, apņēmības un tālredzības apliecinājums mūsdienu apstākļos, kad notiek brutāls Krievijas agresijas karš pret Ukrainu un tiek mēģināts no jauna definēt ģeopolitisko vidi, un raida skaidru politisko vēstījumu, ka attiecīgās valstis ir neatgriezeniski izvēlējušās Eiropas ceļu, ko ir akceptējuši to Eiropas partneri, un procesā nedrīkst iejaukties trešās personas; atgādina, ka ES jāturpina būt uzticamam partnerim un uzticamam ģeopolitiskam dalībniekam, kas uztur savus principus un vērtības, apliecinot solidaritāti ar tiem, kuri aizstāv tos pašus ideālus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina dalībvalstis veicināt politisko gribu no jauna aktivizēt paplašināšanās procesu un pildīt savus solījumus, veicot konkrētus pozitīvus pasākumus to valstu pievienošanās procesos, kuras vēlas pievienoties Savienībai un ir pelnījušas iekļauties Eiropas saimē; tādēļ mudina ES valstu un valdību vadītāju 2022. gada 23. un 24. jūnija sanāksmē dot zaļo gaismu — pašlaik bloķētajam — paplašināšanās procesam Rietumbalkānu valstu virzienā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka nolūkā saglabāt uzticēšanos ES paplašināšanās procesam un atraisīt tā pārveidojošo potenciālu ir jāsaglabā ilgstošā apņēmība attiecībā uz Rietumbalkānu valstu pievienošanos un ir jāturpina neietekmēta to paralēlā virzība ar lielāku dinamiku un pamatojoties uz nopelniem, politisko saskaņošanu un solidaritāti starptautiskos jautājumos un saistībām, par kurām panākta vienošanās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka pievienošanās ES ir jāveic saskaņā ar LES 49. pantu, pamatojoties uz attiecīgo procedūru ievērošanu un ar nosacījumu, ka ir izpildīti noteiktie kritēriji, jo īpaši tā sauktie Kopenhāgenas kritēriji dalībai ES, un tas joprojām ir uz nopelniem balstīts process, kurā ir jāpieņem un jāīsteno attiecīgas reformas, jo īpaši demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību, tirgus ekonomikas un ES acquis īstenošanas jomā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas iestādes nepārprotami apliecināt savu politisko apņēmību īstenot savu iedzīvotāju Eiropas mērķus, ar būtiskām reformām ievērojami uzlabojot progresu, lai pēc iespējas ātrāk efektīvi izpildītu kritērijus dalībai ES; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ir jāizmanto Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas gūtā pieredze, tām īstenojot asociācijas nolīgumu, respektīvi, padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas nolīgumus, kas ir pamats gaidāmajam pievienošanās procesam, tādējādi ļaujot šīm trim valstīm pakāpeniski integrēties ES vienotajā tirgū un veidot ciešāku nozaru sadarbību; aicina Komisiju un dalībvalstis sagatavot iekšējās struktūras un nodrošināt papildu resursus, kā arī palielināt tehnisko palīdzību un politisko atbalstu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīst, ka Ukrainas, Moldovas un Gruzijas iedzīvotāji arvien ir atbalstījuši savu valstu orientēšanos uz Eiropu un ir pelnījuši dzīvot brīvās, demokrātiskās un pārtikušās valstīs, kuras ir lepnas un apņēmīgas Eiropas saimes locekles; secina, ka Eiropadome tās gaidāmajā sanāksmē var spert svarīgu pirmo soli uz šo triju valstu iedzīvotāju leģitīmo centienu īstenošanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārtoti apliecina ES apņemšanos atbalstīt Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas suverenitāti, teritoriālo integritāti un politisko neatkarību to starptautiski atzītajās robežās un atbalsta to centienus panākt, ka šie principi tiek pilnībā ievēroti; šajā sakarībā uzsver dalībvalstu vienotības un solidaritātes nozīmi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju, dalībvalstis un Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos atjaunināt Austrumu partnerības politiku, lai tā arī turpmāk varētu būt pārveidojošs un jēgpilns instruments pašreizējos apstākļos, kad notiek Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, kurš apdraud arī Ukrainas kaimiņvalstu drošību un ietekmē stabilitāti visā reģionā kopumā; atkārtoti uzsver nepieciešamību pēc reģionālās sadarbības Austrumu partnerības valstu starpā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju un Padomi veidot pastiprinātu un strukturētu politisko dialogu ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, lai sekmētu turpmāku ekonomisko integrāciju un tiesību aktu saskaņošanu, kā arī attiecīgā gadījumā pakāpenisku iekļaušanu ES iestāžu darbā un procedūrās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti aicina ES iestādes paātrināt nepieciešamos pasākumus, lai ES lēmumu pieņemšana kļūtu efektīvāka; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkārtoti apstiprina savu apņemšanos attiecībā uz paplašināšanos, kurai nav alternatīvas un kas vairāk nekā jebkad agrāk ir ģeostratēģisks ieguldījums stabilā, spēcīgā un vienotā ES; pauž stingru pārliecību, ka valstu, kuras tiecas kļūt par ES dalībvalstīm, izredzes uz pilnīgu dalību ES ir pašas Savienības politiskajās, ekonomiskajās un drošības interesēs; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Ukrainas, Moldovas Republikas, Gruzijas un Rietumbalkānu valstu prezidentiem, valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

16.

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/6

---

P9_TA(2022)0257

Ģenētiski modificēta kukurūza DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 un ģenētiski modificēta kukurūza, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem DP4114, MON 810, MIR604 un NK603

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem DP4114, MON 810, MIR604 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

(2023/C 32/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem DP4114, MON 810, MIR604 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (D081155/01, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem DP4114, MON 810, MIR604 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (D081155/01,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2022. gada 16. maija balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2022. gada 16. maija balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2022. gada 26. janvārī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2022. gada 7. martā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2022. gada 26. janvārī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2022. gada 7. martā (3),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, kurās ir iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, kurās ir iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā 2018. gada 2. maijā Beļģijā bāzētais uzņēmums Pioneer Overseas Corporation Amerikas Savienotajās Valstīs bāzētā uzņēmuma Pioneer Hi-Bred International Inc. vārdā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, kurā lūgts atļaut laist tirgū tādus pārtikas produktus, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 (“ĢM kukurūza”), sastāv vai ir ražoti no tās (“pieteikums”). tā kā pieteikums attiecas arī uz atļauju laist tirgū produktus, kas satur ĢM kukurūzu vai no tās sastāv un ko nav paredzēts izmantot pārtikas un dzīvnieku barības, bet gan citām vajadzībām, izņemot audzēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2018. gada 2. maijā Beļģijā bāzētais uzņēmums Pioneer Overseas Corporation Amerikas Savienotajās Valstīs bāzētā uzņēmuma Pioneer Hi-Bred International Inc. vārdā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, kurā lūgts atļaut laist tirgū tādus pārtikas produktus, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 (“ĢM kukurūza”), sastāv vai ir ražoti no tās (“pieteikums”). tā kā pieteikums attiecas arī uz atļauju laist tirgū produktus, kas satur ĢM kukurūzu vai no tās sastāv un ko nav paredzēts izmantot pārtikas un dzīvnieku barības, bet gan citām vajadzībām, izņemot audzēšanu;

| B. | tā kā pieteikums turklāt attiecās uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ĢM kukurūzu, sastāv vai ir ražoti no tās, un šāda ĢM kukurūza iegūta no viena transformācijas notikuma 10 apakškombinācijām; |
| --- | --- |

B.

tā kā pieteikums turklāt attiecās uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ĢM kukurūzu, sastāv vai ir ražoti no tās, un šāda ĢM kukurūza iegūta no viena transformācijas notikuma 10 apakškombinācijām;

| C. | tā kā apakškombinācija MON 810 × NK603 jau ir atļauta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/2045 (5); tā kā tādēļ īstenošanas lēmuma projekts attiecas uz pieteikumā minēto ĢM kukurūzu un 9 atlikušajām apakškombinācijām (6); |
| --- | --- |

C.

tā kā apakškombinācija MON 810 × NK603 jau ir atļauta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/2045 (5); tā kā tādēļ īstenošanas lēmuma projekts attiecas uz pieteikumā minēto ĢM kukurūzu un 9 atlikušajām apakškombinācijām (6);

| D. | tā kā 2022. gada 26. janvārīEFSA pieņēma labvēlīgu atzinumu par ĢM kukurūzas atļauju, kas tika publicēts 2022. gada 7. martā; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2022. gada 26. janvārīEFSA pieņēma labvēlīgu atzinumu par ĢM kukurūzas atļauju, kas tika publicēts 2022. gada 7. martā;

| E. | tā kā ĢM kukurūza ir ražota, izmantojot tradicionālo krustošanu, lai kombinētu četrus vienkāršus ĢM kukurūzas transformācijas notikumus: DP4114, MON 810, MIR604 un NK603; tā kā ĢM kukurūza ir izturīga pret diviem herbicīdiem (glufozinātu un glifosātu) un rada piecus insekticīdus proteīnus (7) (“Bt toksīni”); |
| --- | --- |

E.

tā kā ĢM kukurūza ir ražota, izmantojot tradicionālo krustošanu, lai kombinētu četrus vienkāršus ĢM kukurūzas transformācijas notikumus: DP4114, MON 810, MIR604 un NK603; tā kā ĢM kukurūza ir izturīga pret diviem herbicīdiem (glufozinātu un glifosātu) un rada piecus insekticīdus proteīnus (7) (“Bt toksīni”);

| F. | tā kā pieteikuma iesniedzējs nav iesniedzis eksperimentālus datus par deviņām apakškombinācijām, ko EFSA iepriekš nav novērtējusi (8); tā kā, neraugoties uz šo eksperimentālo datu trūkumu, EFSA ir secinājusi, ka šīs apakškombinācijas neradīs bažas par drošumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā pieteikuma iesniedzējs nav iesniedzis eksperimentālus datus par deviņām apakškombinācijām, ko EFSA iepriekš nav novērtējusi (8); tā kā, neraugoties uz šo eksperimentālo datu trūkumu, EFSA ir secinājusi, ka šīs apakškombinācijas neradīs bažas par drošumu;

Trūkst komplementāro herbicīdu novērtējuma

| G. | tā kā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013 (9) ir prasīts novērtēt, vai paredzamā lauksaimniecības prakse ietekmē pētīto beigupunktu rezultātus; tā kā saskaņā ar minēto īstenošanas regulu tas jo īpaši attiecas uz augiem, kas ir izturīgi pret herbicīdiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013 (9) ir prasīts novērtēt, vai paredzamā lauksaimniecības prakse ietekmē pētīto beigupunktu rezultātus; tā kā saskaņā ar minēto īstenošanas regulu tas jo īpaši attiecas uz augiem, kas ir izturīgi pret herbicīdiem;

| H. | tā kā vairākos pētījumos konstatēts, ka herbicīdizturīgu ĢM kultūraugu audzēšana noved pie papildu herbicīdu izmantošanas, kas lielā mērā notiek tādēļ, ka rodas herbicīdizturīgas nezāles (10); tā kā līdz ar to sagaidāms, ka ĢM kukurūza tiks pakļauta gan lielākām, gan biežākām glifozāta un glufozināta herbiccīdu devām, kādēļ var palielināties atlieku un to nolietošanās produktu (“metabolītu”) līmenis ražā; |
| --- | --- |

H.

tā kā vairākos pētījumos konstatēts, ka herbicīdizturīgu ĢM kultūraugu audzēšana noved pie papildu herbicīdu izmantošanas, kas lielā mērā notiek tādēļ, ka rodas herbicīdizturīgas nezāles (10); tā kā līdz ar to sagaidāms, ka ĢM kukurūza tiks pakļauta gan lielākām, gan biežākām glifozāta un glufozināta herbiccīdu devām, kādēļ var palielināties atlieku un to nolietošanās produktu (“metabolītu”) līmenis ražā;

| I. | tā kā glufozināts klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela (1B) un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 (11) noteiktie izslēgšanas kritēriji; tā kā glufozināta apstiprinājums izmantošanai Savienībā izbeidzās 2018. gada 31. jūlijā (12); |
| --- | --- |

I.

tā kā glufozināts klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela (1B) un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 (11) noteiktie izslēgšanas kritēriji; tā kā glufozināta apstiprinājums izmantošanai Savienībā izbeidzās 2018. gada 31. jūlijā (12);

| J. | tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifozāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķimikāliju aģentūra 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā pretēji tam 2015. gadā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (specializētā Pasaules Veselības organizācijas vēža pētniecības aģentūra) glifozātu klasificēja kā iespējami kancerogēnu cilvēkam; tā kā vairāki citi neseni zinātniski salīdzinošie pētījumi apstiprina to, ka glifozāts varētu būt kancerogēn (13); |
| --- | --- |

J.

tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifozāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķimikāliju aģentūra 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā pretēji tam 2015. gadā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (specializētā Pasaules Veselības organizācijas vēža pētniecības aģentūra) glifozātu klasificēja kā iespējami kancerogēnu cilvēkam; tā kā vairāki citi neseni zinātniski salīdzinošie pētījumi apstiprina to, ka glifozāts varētu būt kancerogēn (13);

| K. | tā kā tiek uzskatīts, ka novērtējums par ĢM augos konstatētajām herbicīdu atliekām un metabolītiem ir ārpus EFSA Ģenētiski modificētu organismu ekspertu grupas (EFSA ĢMO ekspertu grupa) kompetences, un tādēļ to neveic kā daļu no ĢMO apstiprināšanas procesa; tā kā tā ir problēma, jo veidu, kādā attiecīgajā ĢM augā noārdās papildu herbicīdi, metabolītu sastāvu un tādējādi arī toksiskumu var ietekmēt pati ģenētiskā modifikācija (14); |
| --- | --- |

K.

tā kā tiek uzskatīts, ka novērtējums par ĢM augos konstatētajām herbicīdu atliekām un metabolītiem ir ārpus EFSA Ģenētiski modificētu organismu ekspertu grupas (EFSA ĢMO ekspertu grupa) kompetences, un tādēļ to neveic kā daļu no ĢMO apstiprināšanas procesa; tā kā tā ir problēma, jo veidu, kādā attiecīgajā ĢM augā noārdās papildu herbicīdi, metabolītu sastāvu un tādējādi arī toksiskumu var ietekmēt pati ģenētiskā modifikācija (14);

Neatbildēti jautājumi par Bt toksīniem

| L. | tā kā Bt toksīnu toksiskumu novērtēja, pamatojoties uz barošanas pētījumiem, izmantojot tikai izolētus Bt proteīnus, ko ražo baktērijas; tā kā toksiskuma testus, kas veikti ar izolētiem proteīniem, var uzskatīt par maznozīmīgiem, jo Bt toksīni ĢM kultūraugos — tādos kā kukurūza, kokvilna un sojas pupas — būtībā ir toksiskāki par izolētiem Bt toksīniem; tā kā iemesls tam ir auga šūnās esošie proteāzes inhibitori, kas aizkavē Bt toksīnu noārdīšanos, un tādējādi šie toksīni kļūst vēl toksiskāki; tā kā šī parādība ir konstatēta vairākos zinātniskos pētījumos, tostarp vienā no pētījumiem, kuru pirms 30 gadiem veica uzņēmums “Monsanto” un kurā tika konstatēts, ka pat ārkārtīgi zema proteāzes inhibitoru līmeņa klātbūtne palielina Bt toksīnu toksiskumu līdz pat 20 reizēm (15); |
| --- | --- |

L.

tā kā Bt toksīnu toksiskumu novērtēja, pamatojoties uz barošanas pētījumiem, izmantojot tikai izolētus Bt proteīnus, ko ražo baktērijas; tā kā toksiskuma testus, kas veikti ar izolētiem proteīniem, var uzskatīt par maznozīmīgiem, jo Bt toksīni ĢM kultūraugos — tādos kā kukurūza, kokvilna un sojas pupas — būtībā ir toksiskāki par izolētiem Bt toksīniem; tā kā iemesls tam ir auga šūnās esošie proteāzes inhibitori, kas aizkavē Bt toksīnu noārdīšanos, un tādējādi šie toksīni kļūst vēl toksiskāki; tā kā šī parādība ir konstatēta vairākos zinātniskos pētījumos, tostarp vienā no pētījumiem, kuru pirms 30 gadiem veica uzņēmums “Monsanto” un kurā tika konstatēts, ka pat ārkārtīgi zema proteāzes inhibitoru līmeņa klātbūtne palielina Bt toksīnu toksiskumu līdz pat 20 reizēm (15);

| M. | tā kā šāda paaugstinātā toksicitāte EFSA veiktajos riska novērtējumos nav ņemta vērā, kaut gan tas ir būtisks faktors visiem Bt augiem, ko atļauts Savienībā importēt vai audzēt; tā kā tādēļ nevar izslēgt risku cilvēkiem un dzīvniekiem, kuri uzturā lieto pārtiku un barību, kas satur Bt toksīnus, kuri rodas no šīs pastiprinātās toksicitātes, ko izraisa PI un Bt toksīnu mijiedarbība; |
| --- | --- |

M.

tā kā šāda paaugstinātā toksicitāte EFSA veiktajos riska novērtējumos nav ņemta vērā, kaut gan tas ir būtisks faktors visiem Bt augiem, ko atļauts Savienībā importēt vai audzēt; tā kā tādēļ nevar izslēgt risku cilvēkiem un dzīvniekiem, kuri uzturā lieto pārtiku un barību, kas satur Bt toksīnus, kuri rodas no šīs pastiprinātās toksicitātes, ko izraisa PI un Bt toksīnu mijiedarbība;

| N. | tā kā vairākos pētījumos ir konstatēts, ka ir blaknes, kas pēc pakļaušanās Bt toksīnu iedarbībai var ietekmēt imūnsistēmu, un ka dažiem Bt toksīniem var būt palīgvielas iedarbība (16), proti, nonākot saskarē ar citiem proteīniem, tie var palielināt šo citu proteīnu alergēniskumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā vairākos pētījumos ir konstatēts, ka ir blaknes, kas pēc pakļaušanās Bt toksīnu iedarbībai var ietekmēt imūnsistēmu, un ka dažiem Bt toksīniem var būt palīgvielas iedarbība (16), proti, nonākot saskarē ar citiem proteīniem, tie var palielināt šo citu proteīnu alergēniskumu;

| O. | tā kā zinātniskā pētījumā tika atklāts, ka Bt toksīnu toksiskumu var pastiprināt arī mijiedarbība ar atliekām, kas radušās no izsmidzināšanas ar herbicīdiem, un ka ir vajadzīgi turpmāki pētījumi par transformācijas notikumu kombinēto iedarbību (ĢM kultūras, kas pārveidotas tā, lai būtu izturīgas pret herbicīdiem un ražotu insekticīdus Bt toksīnu veidā) (17); tā kā tomēr herbicīdu atlieku un to metabolītu potenciālās mijiedarbības ar Bt toksīniem novērtēšana neietilpst EFSA ĢMO ekspertu grupas pienākumos un līdz ar to šāda novērtēšana netiek veikta riska novērtējumā; |
| --- | --- |

O.

tā kā zinātniskā pētījumā tika atklāts, ka Bt toksīnu toksiskumu var pastiprināt arī mijiedarbība ar atliekām, kas radušās no izsmidzināšanas ar herbicīdiem, un ka ir vajadzīgi turpmāki pētījumi par transformācijas notikumu kombinēto iedarbību (ĢM kultūras, kas pārveidotas tā, lai būtu izturīgas pret herbicīdiem un ražotu insekticīdus Bt toksīnu veidā) (17); tā kā tomēr herbicīdu atlieku un to metabolītu potenciālās mijiedarbības ar Bt toksīniem novērtēšana neietilpst EFSA ĢMO ekspertu grupas pienākumos un līdz ar to šāda novērtēšana netiek veikta riska novērtējumā;

Bt kultūras: ietekme uz blakussugu organismiem

| P. | tā kā atšķirībā no insekticīdu lietošanas, ja iedarbība notiek izsmidzināšanas laikā un ierobežotu laiku pēc tās, Bt ĢM kultūraugu izmantošana rada Bt toksīnu pastāvīgu ietekmi uz mērķa un nemērķa organismiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā atšķirībā no insekticīdu lietošanas, ja iedarbība notiek izsmidzināšanas laikā un ierobežotu laiku pēc tās, Bt ĢM kultūraugu izmantošana rada Bt toksīnu pastāvīgu ietekmi uz mērķa un nemērķa organismiem;

| Q. | tā kā pieņēmumu, ka Bt toksīniem ir vienots, mērķim atbilstīgs iedarbības veids, vairs nevar uzskatīt par pareizu un nevar izslēgt ietekmi uz nemērķa organismiem; (18) tā kā tiek ziņots par arvien lielāku skaitu nemērķa organismu, kas tiek dažādā veidā ietekmēti; tā kā jaunākajā pārskatā ir minētas39 zinātniski recenzētas publikācijas, kurās ziņots par Bt toksīnu būtiski negatīvu ietekmi uz daudzām “nepiederīgām” sugām (19); |
| --- | --- |

Q.

tā kā pieņēmumu, ka Bt toksīniem ir vienots, mērķim atbilstīgs iedarbības veids, vairs nevar uzskatīt par pareizu un nevar izslēgt ietekmi uz nemērķa organismiem; (18) tā kā tiek ziņots par arvien lielāku skaitu nemērķa organismu, kas tiek dažādā veidā ietekmēti; tā kā jaunākajā pārskatā ir minētas39 zinātniski recenzētas publikācijas, kurās ziņots par Bt toksīnu būtiski negatīvu ietekmi uz daudzām “nepiederīgām” sugām (19);

Dalībvalsts kompetentās iestādes un ieinteresēto personu piezīmes

| R. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā dalībvalstis iesniedza EFSA daudz kritisku piezīmju (20); |
| --- | --- |

R.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā dalībvalstis iesniedza EFSA daudz kritisku piezīmju (20);

| S. | tā kā detalizētā analīzē, ko veikusi neatkarīga pētniecības organizācija, cita starpā norādīts, ka nevar uzskatīt, ka EFSA atzinums par ĢM kukurūzas atļaujas pieteikumu atbilst prasībām, lai novērtētu iespējamo sinerģisko vai antagonisko iedarbību, ko attiecībā uz toksikoloģiju rada transformācijas notikumu kombinācija, un ka tādēļ EFSA veiktais toksikoloģiskais novērtējums nav pieņemams (21); |
| --- | --- |

S.

tā kā detalizētā analīzē, ko veikusi neatkarīga pētniecības organizācija, cita starpā norādīts, ka nevar uzskatīt, ka EFSA atzinums par ĢM kukurūzas atļaujas pieteikumu atbilst prasībām, lai novērtētu iespējamo sinerģisko vai antagonisko iedarbību, ko attiecībā uz toksikoloģiju rada transformācijas notikumu kombinācija, un ka tādēļ EFSA veiktais toksikoloģiskais novērtējums nav pieņemams (21);

Savienības starptautisko saistību ievērošana

| T. | tā kā ANO īpašā referenta jautājumos par tiesībām uz pārtiku 2017. gada ziņojumā konstatēts, ka jo īpaši jaunattīstības valstīs bīstamiem pesticīdiem ir katastrofāla iedarbība uz veselību (22); tā kā ANO ilgtspējīgas attīstības 3. mērķa 9. apakšmērķis ir līdz 2030. gadam būtiski samazināt nāves gadījumu un slimību skaitu, ko izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums un kontaminācija (23); tā kā ĢM kukurūzas importa atļauja palielinātu pieprasījumu pēc šīs kultūras, kas paredzēta apstrādei ar glufosinātu un glifosāta herbicīdiem, tādējādi palielinot ekspozīciju uz darba ņēmējiem un vidi trešās valstīs; tā kā, ņemot vērā herbicīdu lietošanu lielākos daudzumos, īpašas bažas rada risks par lielāku iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi saistībā ar kultūraugiem, kas noturīgi pret herbicīdiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā ANO īpašā referenta jautājumos par tiesībām uz pārtiku 2017. gada ziņojumā konstatēts, ka jo īpaši jaunattīstības valstīs bīstamiem pesticīdiem ir katastrofāla iedarbība uz veselību (22); tā kā ANO ilgtspējīgas attīstības 3. mērķa 9. apakšmērķis ir līdz 2030. gadam būtiski samazināt nāves gadījumu un slimību skaitu, ko izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums un kontaminācija (23); tā kā ĢM kukurūzas importa atļauja palielinātu pieprasījumu pēc šīs kultūras, kas paredzēta apstrādei ar glufosinātu un glifosāta herbicīdiem, tādējādi palielinot ekspozīciju uz darba ņēmējiem un vidi trešās valstīs; tā kā, ņemot vērā herbicīdu lietošanu lielākos daudzumos, īpašas bažas rada risks par lielāku iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi saistībā ar kultūraugiem, kas noturīgi pret herbicīdiem;

| U. | tā kā saskaņā ar salīdzinošo pārskatu, kas publicēts 2020. gadā, Roundup, viens no pasaulē visplašāk lietotajiem glifozāta herbicīdiem, var izraisīt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, padarot ekosistēmas neaizsargātākas pret piesārņojumu un klimata pārmaiņām (24); |
| --- | --- |

U.

tā kā saskaņā ar salīdzinošo pārskatu, kas publicēts 2020. gadā, Roundup, viens no pasaulē visplašāk lietotajiem glifozāta herbicīdiem, var izraisīt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, padarot ekosistēmas neaizsargātākas pret piesārņojumu un klimata pārmaiņām (24);

| V. | tā kā Savienība ir pievienojusies ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību (ANO KBD), saskaņā ar kuru pusēm ir pienākums nodrošināt, ka to jurisdikcijā vai pārvaldībā veiktās darbības neizraisa kaitējumu videi citās valstīs (25); |
| --- | --- |

V.

tā kā Savienība ir pievienojusies ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību (ANO KBD), saskaņā ar kuru pusēm ir pienākums nodrošināt, ka to jurisdikcijā vai pārvaldībā veiktās darbības neizraisa kaitējumu videi citās valstīs (25);

| W. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; tā kā šādiem leģitīmiem faktoriem būtu jāietver Savienības saistības saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Parīzes klimata nolīgumu un ANO KBD; |
| --- | --- |

W.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; tā kā šādiem leģitīmiem faktoriem būtu jāietver Savienības saistības saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Parīzes klimata nolīgumu un ANO KBD;

Nedemokrātiska lēmumu pieņemšana

| X. | tā kā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2022. gada 16. maija balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta; |
| --- | --- |

X.

tā kā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2022. gada 16. maija balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta;

| Y. | tā kā Komisija atzīst, ka pašreizējā prakse ir problemātiska, proti, ka lēmumus par ĢMO atļaušanu joprojām pieņem Komisija, lai gan dalībvalstis ar kvalificētu balsu vairākumu nav sniegušas pozitīvu atzinumu, kas pats par sevi ir liels izņēmums kopējā produktu atļaušanas kārtībā, taču kļuvis par normu, kad tiek pieņemti lēmumi par atļauju piešķiršanu ĢM pārtikai un dzīvnieku barībai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Komisija atzīst, ka pašreizējā prakse ir problemātiska, proti, ka lēmumus par ĢMO atļaušanu joprojām pieņem Komisija, lai gan dalībvalstis ar kvalificētu balsu vairākumu nav sniegušas pozitīvu atzinumu, kas pats par sevi ir liels izņēmums kopējā produktu atļaušanas kārtībā, taču kļuvis par normu, kad tiek pieņemti lēmumi par atļauju piešķiršanu ĢM pārtikai un dzīvnieku barībai;

| Z. | tā kā astotajā sasaukumā Parlaments kopumā pieņēma 36 rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (trīs rezolūcijas); tā kā devītajā sasaukumā Parlaments jau ir pieņēmis 27 iebildumus pret atļauju laist tirgū ĢMO; tā kā neviena no minētajiem ĢMO atļaušanai nav sniegts pozitīvs atzinums ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu; tā kā iemesli, kuru dēļ dalībvalstis neatbalsta atļaujas piešķiršanu, cita starpā attiecas arī uz piesardzības principa neievērošanu atļaujas piešķiršanas procesā un zinātniski nenoskaidrotiem jautājumiem saistībā ar riska novērtējumu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā astotajā sasaukumā Parlaments kopumā pieņēma 36 rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (trīs rezolūcijas); tā kā devītajā sasaukumā Parlaments jau ir pieņēmis 27 iebildumus pret atļauju laist tirgū ĢMO; tā kā neviena no minētajiem ĢMO atļaušanai nav sniegts pozitīvs atzinums ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu; tā kā iemesli, kuru dēļ dalībvalstis neatbalsta atļaujas piešķiršanu, cita starpā attiecas arī uz piesardzības principa neievērošanu atļaujas piešķiršanas procesā un zinātniski nenoskaidrotiem jautājumiem saistībā ar riska novērtējumu;

| AA. | tā kā Komisija turpina piešķirt atļaujas ĢMO, neraugoties uz pašas atzītajām nepilnībām demokrātijas ziņā, dalībvalstu atbalsta trūkumu un Parlamenta iebildumiem; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Komisija turpina piešķirt atļaujas ĢMO, neraugoties uz pašas atzītajām nepilnībām demokrātijas ziņā, dalībvalstu atbalsta trūkumu un Parlamenta iebildumiem;

| AB. | tā kā nav vajadzīgas izmaiņas tiesību aktos, lai Komisija varētu neatļaut ĢMO, ja pārsūdzības komitejā ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu nav sniegts pozitīvs atzinums (26), |
| --- | --- |

AB.

tā kā nav vajadzīgas izmaiņas tiesību aktos, lai Komisija varētu neatļaut ĢMO, ja pārsūdzības komitejā ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu nav sniegts pozitīvs atzinums (26),

| 1. | uzskata, ka projekts Komisijas īstenošanas lēmumam pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (27) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ĢM pārtiku un dzīvnieku barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju neatļaut herbicīdizturīgu ĢM kultūraugu importu, ņemot vērā ar to saistīto komplementāro herbicīdu plašāku izmantošanu un tādējādi lielāku risku bioloģiskajai daudzveidībai, pārtikas drošībai un darba ņēmēju veselībai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2020. gada 11. septembra vēstulē komitejas locekļiem beidzot atzina, ka ĢMO atļauju piešķiršanas lēmumos ir jāņem vērā ilgtspēja (28); tomēr pauž dziļu vilšanos, jo pa šo laiku Komisija ir turpinājusi piešķirt atļaujas importēt Savienībā ĢMO, lai gan Parlaments pret to joprojām iebilst un vairākums dalībvalstu balso pret šādu atļauju piešķiršanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vēlreiz mudina Komisiju ņemt vērā Savienības saistības saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, piemēram, Parīzes Klimata nolīgumu, ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem; atkārtoti aicina īstenošanas aktu projektiem pievienot paskaidrojumu, kurā paskaidrots, kā tiek ievērots princips “nekaitēt” (29); |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina EFSA pieprasīt datus par pārtikas un barības, kas iegūta no ģenētiski modificētiem augiem, patēriņa radīto ietekmi uz zarnu mikrobiomu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti aicina Komisiju neapstiprināt nekādas saliktos ĢM transformācijas notikumos iegūtas apakškombinācijas, kamēr EFSA tās nav vispusīgi novērtējusi, pamatojoties uz pilnīgiem eksperimentālajiem datiem, kurus iesniedzis pieteikuma iesniedzējs; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka tādu ĢM augu šķirņu apstiprināšana, par kurām nav sniegti eksperimentālie dati un kuras vēl nav nedz pārbaudītas, nedz, iespējams, vēl pat nav izveidotas, ir pretrunā vispārējo pārtikas aprites tiesību aktu principiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 178/2002; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vērš uzmanību uz to, ka grozījumos, ko attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011 (30), Eiropas Parlaments 2020. gada 17. decembrī pieņēma kā pamatu sarunām ar Padomi, ir norādīts — bez dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta Komisija nedrīkst piešķirt atļauju izmantot ĢMO; uzstāj, ka Komisijai ir jāievēro šī nostāja, un aicina Padomi turpināt darbu un steidzami pieņemt vispārēju pieeju, strādājot pie šī dokumenta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  Scientific Opinion of the EFSA Panel on Genetically Modified Organisms on the assessment of genetically modified maize MON 87427 × MON 810 × MIR604 × NK603 and subcombinations, for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-NL-2018-150), EFSA Journal 2022,20(3):7134, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2022.7134.

(4)  Parlaments 8. sasaukumā pieņēma 36 rezolūcijas, kurās iebilda pret atļauju izmantot ĢMO.

Turklāt devītajā sasaukumā Parlaments ir pieņēmis šādas rezolūcijas:

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (
  OV C 202, 28.5.2021., 11. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (
  OV C 202, 28.5.2021., 11. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 202, 28.5.2021., 15. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 202, 28.5.2021., 15. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (
  OV C 202, 28.5.2021., 20. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (
  OV C 202, 28.5.2021., 20. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 2. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 2. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 89788 (MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 7. lpp); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 89788 (MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 7. lpp);

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un apakškombinācijas MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un NK603 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 12. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un apakškombinācijas MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un NK603 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 12. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs, četri vai pieci no vienkāršiem transformācijas notikumiem Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 18. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs, četri vai pieci no vienkāršiem transformācijas notikumiem Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 18. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 14. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 323, 11.8.2021., 7. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 14. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 323, 11.8.2021., 7. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1111 (OV C 415, 13.10.2021., 2. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1111 (OV C 415, 13.10.2021., 2. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (OV C 415, 13.10.2021., 8. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (OV C 415, 13.10.2021., 8. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs vai četri no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 415, 13.10.2021., 15. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs vai četri no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 415, 13.10.2021., 15. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 445, 29.10.2021., 36. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 445, 29.10.2021., 36. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un MON 87411, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 43. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un MON 87411, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 43. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 49. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 49. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 56. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 56. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 63. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 63. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × T304-40 × GHB119, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 474, 24.11.2021., 66. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × T304-40 × GHB119, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 474, 24.11.2021., 66. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificēto kukurūzu MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (OV C 474, 24.11.2021., 74. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificēto kukurūzu MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (OV C 474, 24.11.2021., 74. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 99, 1.3.2022., 45. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 99, 1.3.2022., 45. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 99, 1.3.2022., 52. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 99, 1.3.2022., 52. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, MIR162, MON810 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 59. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, MIR162, MON810 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 59. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 66. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 66. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas GMB151 (BCS-GM151-6), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas GMB151 (BCS-GM151-6), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0024).

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0025); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0025);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB811 (BCS-GH811-4), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0062); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB811 (BCS-GH811-4), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0062);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi 73496 (DP-Ø73496-4), sastāv vai ir ražoti no tā (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0063); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi 73496 (DP-Ø73496-4), sastāv vai ir ražoti no tā (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0063);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0115). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0115).

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2045 (2018. gada 19. decembris), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv no tās vai ir ražoti no tās (OV L 327, 21.12.2018., 65. lpp.).

(6)  MIR604 × NK603 × DP4114, MON 810 × NK603 × DP4114, MON 810 × MIR604 × DP4114, MON 810 × MIR604 × NK603, NK603 × DP4114, MIR604 × DP4114, MIR604 × NK603, MON 810 × DP4114 and MON 810 × MIR604.

(7)  Cry1F, Cry34Ab1, Cry35Ab1, Cry1Ab and mCry3A.

(8)  EFSA atzinums, 4. lpp.

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2013 (2013. gada 3. aprīlis) par ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un par Komisijas Regulas (EK) Nr. 641/2004 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1981/2006 grozījumiem (
  OV L 157, 8.6.2013., 1. lpp.
  ).

(10)  Sk., piemēram, Bonny, S.,“Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, 2016. gada janvāris; 57(1), 31.–48. lpp., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 un Benbrook, C.M., “Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe, 2012. gada 28. septembris, sējums 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as

(13)  Sk., piemēram, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, un https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(14)  Tas patiešām attiecas uz glifosātu, kā norādīts EFSA publikācijā “Pārskats par pašreizējo glifosāta maksimālo atlieku līmeni saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 12. pantu”, EFSA Journal, 2018. gads, 16(5):5263, 12. lpp., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(15)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., “Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990, 38, 1145.–1152. lpp., https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051.

(16)  Pārskatam sk. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., “An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, 2016. gada maijs, 36(5), 630.–648. lpp., https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252.

(17)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0278691516300722?via%3Dihub

(18)  Sk., piemēram, Hilbeck, A., Otto, M., “Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(19)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., “Insecticidal Bt crops. EFSA 's risk assessment approach for GM Bt plants fail by design”, RAGES 2020, 4. lpp., https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(20)  Dalībvalstu piezīmes, kas pieejamas EFSA portālā OpenEFSA: https://open.efsa.europa.eu/

(21)  Testbiotech atzinums par EFSA veikto ģenētiski modificētas kukurūzas DP4114 x MON810 x MIR604 x NK603 un apakškombināciju novērtējumu izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (Pioneer pieteikums EFSA-GMO-NL-2018-150).

(22)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(23)  https://indicators.report/targets/3-9/

(24)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(25)  ANO Konvencija par bioloģisko daudzveidību, 3. pants: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(26)  Komisija “drīkst izdot”, nevis “izdod” atļauju, ja nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma, kas atbalsta pārsūdzības komiteju, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6. panta 3. punkts).

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (
  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.
  ).

(28)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(29)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūcija par Eiropas zaļo kursu (OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.), 102. punkts.

(30)  OV C 445, 29.10.2021., 257. lpp.

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/14

---

P9_TA(2022)0258

Ģenētiski modificēta kukurūza NK603 × T25 × DAS-40278-9 un tās apakškombinācija T25 × DAS-40278-9

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Komisijas 2022. gada 19. maija Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/797, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25 × DAS-40278-9 un tās apakškombināciju T25 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

(2023/C 32/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 19. maija Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/797, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25 × DAS-40278-9 un tās apakškombināciju T25 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (D080148/03 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 19. maija Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/797, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25 × DAS-40278-9 un tās apakškombināciju T25 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (D080148/03 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (2) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (2) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2022. gada 1. aprīļa balsojumu, nesniedzot atzinumu, un pārsūdzības komitejas 2022. gada 26. aprīļa balsojumu, atkal nesniedzot atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2022. gada 1. aprīļa balsojumu, nesniedzot atzinumu, un pārsūdzības komitejas 2022. gada 26. aprīļa balsojumu, atkal nesniedzot atzinumu,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2021. gada 29. oktobrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2021. gada 13. decembrī (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2021. gada 29. oktobrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2021. gada 13. decembrī (4),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, kurās ir iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, kurās ir iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā 2019. gada 12. decembrī uzņēmums “Pioneer Overseas Corporation” saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu par atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un dzīvnieku barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25 × DAS-40278-9 (turpmāk — ĢM kukurūza), no tās sastāv vai ir no tās ražota; tā kā pieteikums attiecas arī uz atļauju laist tirgū produktus, kas satur ĢM kukurūzu vai no tās sastāv un ko nav paredzēts izmantot pārtikas un dzīvnieku barības, bet gan citām vajadzībām, izņemot audzēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2019. gada 12. decembrī uzņēmums “Pioneer Overseas Corporation” saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu par atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un dzīvnieku barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25 × DAS-40278-9 (turpmāk — ĢM kukurūza), no tās sastāv vai ir no tās ražota; tā kā pieteikums attiecas arī uz atļauju laist tirgū produktus, kas satur ĢM kukurūzu vai no tās sastāv un ko nav paredzēts izmantot pārtikas un dzīvnieku barības, bet gan citām vajadzībām, izņemot audzēšanu;

| B. | tā kā 2021. gada 29. oktobrīEFSA pieņēma labvēlīgu atzinumu par ĢM kukurūzas atļaujas piešķiršanu, kas tika publicēts 2021. gada 13. decembrī; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2021. gada 29. oktobrīEFSA pieņēma labvēlīgu atzinumu par ĢM kukurūzas atļaujas piešķiršanu, kas tika publicēts 2021. gada 13. decembrī;

| C. | tā kā trīsreizējas transformācijas ĢM kukurūza tika iegūta, veicot tradicionālu krustošanu, lai apvienotu trīs atsevišķus ĢM kukurūzas transformācijas notikumus: NK603, kas piešķir noturību pret glifosātu saturošiem herbicīdiem; T25, kas piešķir noturību pret glufozinātamoniju saturošiem herbicīdiem, un DAS-40278-9, kas katalizē vispārējās klases herbicīdu, kurus dēvē par ariloksifenoksipropionātiem (AOPP), noārdīšanos un kas piešķir noturību pret 2,4-D saturošiem herbicīdiem (6); |
| --- | --- |

C.

tā kā trīsreizējas transformācijas ĢM kukurūza tika iegūta, veicot tradicionālu krustošanu, lai apvienotu trīs atsevišķus ĢM kukurūzas transformācijas notikumus: NK603, kas piešķir noturību pret glifosātu saturošiem herbicīdiem; T25, kas piešķir noturību pret glufozinātamoniju saturošiem herbicīdiem, un DAS-40278-9, kas katalizē vispārējās klases herbicīdu, kurus dēvē par ariloksifenoksipropionātiem (AOPP), noārdīšanos un kas piešķir noturību pret 2,4-D saturošiem herbicīdiem (6);

| D. | tā kā EFSA iepriekš ir novērtējusi NK603 x T25 apakškombināciju un NK603 x DAS-40278-9 apakškombināciju; tā kā pieteikuma iesniedzējs nav iesniedzis eksperimentālus datus par DAS-40278-9 x T25 apakškombināciju, ko EFSA iepriekš nav novērtējusi; tā kā, neraugoties uz to, EFSA secināja, ka šī apakškombinācija neradīs bažas par drošību; |
| --- | --- |

D.

tā kā EFSA iepriekš ir novērtējusi NK603 x T25 apakškombināciju un NK603 x DAS-40278-9 apakškombināciju; tā kā pieteikuma iesniedzējs nav iesniedzis eksperimentālus datus par DAS-40278-9 x T25 apakškombināciju, ko EFSA iepriekš nav novērtējusi; tā kā, neraugoties uz to, EFSA secināja, ka šī apakškombinācija neradīs bažas par drošību;

Trūkst komplementāro herbicīdu novērtējuma

| E. | tā kā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013 (7) ir prasīts novērtēt, vai paredzamā lauksaimniecības prakse ietekmē pētīto beigupunktu rezultātus; tā kā saskaņā ar minēto īstenošanas regulu tas jo īpaši attiecas uz augiem, kas ir izturīgi pret herbicīdiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013 (7) ir prasīts novērtēt, vai paredzamā lauksaimniecības prakse ietekmē pētīto beigupunktu rezultātus; tā kā saskaņā ar minēto īstenošanas regulu tas jo īpaši attiecas uz augiem, kas ir izturīgi pret herbicīdiem;

| F. | tā kā vairākos pētījumos konstatēts, ka herbicīdizturīgu ĢM kultūraugu audzēšana noved pie papildu herbicīdu izmantošanas, kas lielā mērā notiek tādēļ, ka rodas herbicīdizturīgas nezāles (8); tā kā tādēļ ir sagaidāms, ka ĢM kukurūza tiks pakļauta gan lielākām, gan biežākām glifosāta, glufosināta, AOPP un 2,4-D herbicīdu devām un tādēļ ražā var būt lielāks atlieku un to noārdīšanās produktu (metabolītu) daudzums; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairākos pētījumos konstatēts, ka herbicīdizturīgu ĢM kultūraugu audzēšana noved pie papildu herbicīdu izmantošanas, kas lielā mērā notiek tādēļ, ka rodas herbicīdizturīgas nezāles (8); tā kā tādēļ ir sagaidāms, ka ĢM kukurūza tiks pakļauta gan lielākām, gan biežākām glifosāta, glufosināta, AOPP un 2,4-D herbicīdu devām un tādēļ ražā var būt lielāks atlieku un to noārdīšanās produktu (metabolītu) daudzums;

| G. | tā kā glufozināts klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela (1B) un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktie izslēgšanas kritēriji (9); tā kā glufozināta apstiprinājums izmantošanai Savienībā izbeidzās 2018. gada 31. jūlijā (10); |
| --- | --- |

G.

tā kā glufozināts klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela (1B) un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktie izslēgšanas kritēriji (9); tā kā glufozināta apstiprinājums izmantošanai Savienībā izbeidzās 2018. gada 31. jūlijā (10);

| H. | tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifozāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķimikāliju aģentūra 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā pretēji tam 2015. gadā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (specializētā Pasaules Veselības organizācijas vēža pētniecības aģentūra) glifozātu klasificēja kā iespējami kancerogēnu cilvēkam; tā kā vairāki citi neseni zinātniski salīdzinošie pētījumi apstiprina to, ka glifozāts varētu būt kancerogēns (11); |
| --- | --- |

H.

tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifozāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķimikāliju aģentūra 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā pretēji tam 2015. gadā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (specializētā Pasaules Veselības organizācijas vēža pētniecības aģentūra) glifozātu klasificēja kā iespējami kancerogēnu cilvēkam; tā kā vairāki citi neseni zinātniski salīdzinošie pētījumi apstiprina to, ka glifozāts varētu būt kancerogēns (11);

| I. | tā kā ĢM augu selekcijā iesaistīta eksperta recenzētā zinātniskā rakstā apšaubīts pret 2,4-D tolerantu ĢM kultūraugu nekaitīgums, jo, tiem sadaloties, veidojas citotoksiski noārdīšanās produkti (12); |
| --- | --- |

I.

tā kā ĢM augu selekcijā iesaistīta eksperta recenzētā zinātniskā rakstā apšaubīts pret 2,4-D tolerantu ĢM kultūraugu nekaitīgums, jo, tiem sadaloties, veidojas citotoksiski noārdīšanās produkti (12);

| J. | tā kā tiek uzskatīts, ka novērtējums par herbicīdu atlieku un metabolītu ietekmi uz ĢM augiem ir ārpus EFSA Ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā kompetences, un tādēļ to neveic kā daļu no ĢMO apstiprināšanas procesa; tā kā tā ir problēma, jo veidu, kādā attiecīgajā ĢM augā noārdās papildu herbicīdi, metabolītu sastāvu un tādējādi arī toksiskumu var ietekmēt pati ģenētiskā modifikācija (13); |
| --- | --- |

J.

tā kā tiek uzskatīts, ka novērtējums par herbicīdu atlieku un metabolītu ietekmi uz ĢM augiem ir ārpus EFSA Ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā kompetences, un tādēļ to neveic kā daļu no ĢMO apstiprināšanas procesa; tā kā tā ir problēma, jo veidu, kādā attiecīgajā ĢM augā noārdās papildu herbicīdi, metabolītu sastāvu un tādējādi arī toksiskumu var ietekmēt pati ģenētiskā modifikācija (13);

Dalībvalstu kompetento iestāžu piezīmes

| K. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā dalībvalstis iesniedza EFSA daudz kritisku piezīmju (14); tā kā šīs kritiskās piezīmes ietver to, ka nevar izslēgt mijiedarbību starp herbicīdiem, to atliekām un metabolītiem, ko izmanto ģenētiski modificētajai kukurūzai, un šis ķīmiskais kokteilis nekad iepriekš nav pārbaudīts no toksikoloģiskā viedokļa, un tas var ietekmēt cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi, un tā kā ģenētiski modificētajā kukurūzā ir vektora atvasinātas beta laktamāzes (“bla”) gēns — antibiotiku rezistences gēns, kas inaktivē kritiski svarīgus penicilīnus; |
| --- | --- |

K.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā dalībvalstis iesniedza EFSA daudz kritisku piezīmju (14); tā kā šīs kritiskās piezīmes ietver to, ka nevar izslēgt mijiedarbību starp herbicīdiem, to atliekām un metabolītiem, ko izmanto ģenētiski modificētajai kukurūzai, un šis ķīmiskais kokteilis nekad iepriekš nav pārbaudīts no toksikoloģiskā viedokļa, un tas var ietekmēt cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi, un tā kā ģenētiski modificētajā kukurūzā ir vektora atvasinātas beta laktamāzes (“bla”) gēns — antibiotiku rezistences gēns, kas inaktivē kritiski svarīgus penicilīnus;

| L. | tā kā dalībvalsts kompetentā iestāde (15) uzskata, ka, lai gan pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka pieteikumā norādītā zinātniskā informācija ir konfidenciāla, tas ir pretrunā Orhūsas Konvencijai, kas paredz sabiedrības tiesības piekļūt vides informācijai; |
| --- | --- |

L.

tā kā dalībvalsts kompetentā iestāde (15) uzskata, ka, lai gan pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka pieteikumā norādītā zinātniskā informācija ir konfidenciāla, tas ir pretrunā Orhūsas Konvencijai, kas paredz sabiedrības tiesības piekļūt vides informācijai;

Savienības starptautisko saistību ievērošana

| M. | tā kā ANO īpašā referenta jautājumos par tiesībām uz pārtiku 2017. gada ziņojumā konstatēts, ka jo īpaši jaunattīstības valstīs bīstamiem pesticīdiem ir katastrofāla iedarbība uz veselību (16); tā kā ANO ilgtspējīgas attīstības 3. mērķa 9. apakšmērķis ir līdz 2030. gadam būtiski samazināt nāves gadījumu un slimību skaitu, ko izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums un kontaminācija (17); tā kā ĢM kukurūzas importa atļaušana palielinātu pieprasījumu pēc šīs kultūras, ko paredzēts apstrādāt ar glufosinātu, glifosātu, AOPP un 2,4-D herbicīdiem, tādējādi palielinot iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi trešās valstīs; tā kā, ņemot vērā herbicīdu lietošanu lielākos daudzumos, īpašas bažas rada risks par lielāku iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi saistībā ar kultūraugiem, kas noturīgi pret herbicīdiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO īpašā referenta jautājumos par tiesībām uz pārtiku 2017. gada ziņojumā konstatēts, ka jo īpaši jaunattīstības valstīs bīstamiem pesticīdiem ir katastrofāla iedarbība uz veselību (16); tā kā ANO ilgtspējīgas attīstības 3. mērķa 9. apakšmērķis ir līdz 2030. gadam būtiski samazināt nāves gadījumu un slimību skaitu, ko izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums un kontaminācija (17); tā kā ĢM kukurūzas importa atļaušana palielinātu pieprasījumu pēc šīs kultūras, ko paredzēts apstrādāt ar glufosinātu, glifosātu, AOPP un 2,4-D herbicīdiem, tādējādi palielinot iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi trešās valstīs; tā kā, ņemot vērā herbicīdu lietošanu lielākos daudzumos, īpašas bažas rada risks par lielāku iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi saistībā ar kultūraugiem, kas noturīgi pret herbicīdiem;

| N. | tā kā saskaņā ar salīdzinošo pārskatu, kas publicēts 2020. gadā, Roundup, viens no pasaulē visplašāk lietotajiem glifozāta herbicīdiem, var izraisīt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, padarot ekosistēmas neaizsargātākas pret piesārņojumu un klimata pārmaiņām (18); |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar salīdzinošo pārskatu, kas publicēts 2020. gadā, Roundup, viens no pasaulē visplašāk lietotajiem glifozāta herbicīdiem, var izraisīt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, padarot ekosistēmas neaizsargātākas pret piesārņojumu un klimata pārmaiņām (18);

| O. | tā kā Savienība ir pievienojusies ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību (ANO KBD), saskaņā ar kuru pusēm ir pienākums nodrošināt, ka to jurisdikcijā vai pārvaldībā veiktās darbības neizraisa kaitējumu videi citās valstīs (19); |
| --- | --- |

O.

tā kā Savienība ir pievienojusies ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību (ANO KBD), saskaņā ar kuru pusēm ir pienākums nodrošināt, ka to jurisdikcijā vai pārvaldībā veiktās darbības neizraisa kaitējumu videi citās valstīs (19);

| P. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; tā kā šādiem leģitīmiem faktoriem būtu jāietver Savienības saistības saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Parīzes klimata nolīgumu un ANO KBD; |
| --- | --- |

P.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; tā kā šādiem leģitīmiem faktoriem būtu jāietver Savienības saistības saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Parīzes klimata nolīgumu un ANO KBD;

Nedemokrātiska lēmumu pieņemšana

| Q. | tā kā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu, kas nozīmē, ka atļauju neatbalstīja dalībvalstu kvalificēts balsu vairākums; tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētās pārsūdzības komitejas 2022. gada 26. aprīļa balsojums atkal nesniedza atzinumu; tā kā 14 dalībvalstis balsoja pret (35,72 % no ES iedzīvotāju skaita) un 3 dalībvalstis atturējās (34,53 % no iedzīvotāju skaita), bet tikai 10 dalībvalstis balsoja par (29,75 % no iedzīvotāju skaita); |
| --- | --- |

Q.

tā kā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu, kas nozīmē, ka atļauju neatbalstīja dalībvalstu kvalificēts balsu vairākums; tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. pantā minētās pārsūdzības komitejas 2022. gada 26. aprīļa balsojums atkal nesniedza atzinumu; tā kā 14 dalībvalstis balsoja pret (35,72 % no ES iedzīvotāju skaita) un 3 dalībvalstis atturējās (34,53 % no iedzīvotāju skaita), bet tikai 10 dalībvalstis balsoja par (29,75 % no iedzīvotāju skaita);

| R. | tā kā Komisija atzīst, ka pašreizējā prakse ir problemātiska, proti, ka lēmumus par ĢMO atļaušanu joprojām pieņem Komisija, lai gan dalībvalstis ar kvalificētu balsu vairākumu nav sniegušas pozitīvu atzinumu, kas pats par sevi ir liels izņēmums kopējā produktu atļaušanas kārtībā, taču kļuvis par normu, kad tiek pieņemti lēmumi par atļauju piešķiršanu ĢM pārtikai un dzīvnieku barībai; |
| --- | --- |

R.

tā kā Komisija atzīst, ka pašreizējā prakse ir problemātiska, proti, ka lēmumus par ĢMO atļaušanu joprojām pieņem Komisija, lai gan dalībvalstis ar kvalificētu balsu vairākumu nav sniegušas pozitīvu atzinumu, kas pats par sevi ir liels izņēmums kopējā produktu atļaušanas kārtībā, taču kļuvis par normu, kad tiek pieņemti lēmumi par atļauju piešķiršanu ĢM pārtikai un dzīvnieku barībai;

| S. | tā kā astotajā sasaukumā Parlaments kopumā pieņēma 36 rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (trīs rezolūcijas); tā kā devītajā sasaukumā Parlaments jau ir pieņēmis 27 iebildumus pret atļauju laist tirgū ĢMO; tā kā neviena no minētajiem ĢMO atļaušanai nav sniegts pozitīvs atzinums ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu; tā kā iemesli, kuru dēļ dalībvalstis neatbalsta atļaujas piešķiršanu, cita starpā attiecas arī uz piesardzības principa neievērošanu atļaujas piešķiršanas procesā un zinātniski nenoskaidrotiem jautājumiem saistībā ar riska novērtējumu; |
| --- | --- |

S.

tā kā astotajā sasaukumā Parlaments kopumā pieņēma 36 rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (trīs rezolūcijas); tā kā devītajā sasaukumā Parlaments jau ir pieņēmis 27 iebildumus pret atļauju laist tirgū ĢMO; tā kā neviena no minētajiem ĢMO atļaušanai nav sniegts pozitīvs atzinums ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu; tā kā iemesli, kuru dēļ dalībvalstis neatbalsta atļaujas piešķiršanu, cita starpā attiecas arī uz piesardzības principa neievērošanu atļaujas piešķiršanas procesā un zinātniski nenoskaidrotiem jautājumiem saistībā ar riska novērtējumu;

| T. | tā kā Komisija turpina piešķirt atļaujas ĢMO, neraugoties uz pašas atzītajām nepilnībām demokrātijas ziņā, dalībvalstu atbalsta trūkumu un Parlamenta iebildumiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā Komisija turpina piešķirt atļaujas ĢMO, neraugoties uz pašas atzītajām nepilnībām demokrātijas ziņā, dalībvalstu atbalsta trūkumu un Parlamenta iebildumiem;

| U. | tā kā nav vajadzīgas izmaiņas tiesību aktos, lai Komisija varētu neatļaut ĢMO, ja pārsūdzības komitejā ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu nav sniegts pozitīvs atzinums (20), |
| --- | --- |

U.

tā kā nav vajadzīgas izmaiņas tiesību aktos, lai Komisija varētu neatļaut ĢMO, ja pārsūdzības komitejā ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu nav sniegts pozitīvs atzinums (20),

| 1. | uzskata, ka Īstenošanas lēmums (ES) 2022/797 pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Īstenošanas lēmums (ES) 2022/797 neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (21) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ĢM pārtiku un dzīvnieku barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju atsaukt Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/797; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju neatļaut herbicīdizturīgu ĢM kultūraugu importu, ņemot vērā ar to saistīto komplementāro herbicīdu plašāku izmantošanu un tādējādi lielāku risku bioloģiskajai daudzveidībai, pārtikas drošībai un darba ņēmēju veselībai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2020. gada 11. septembra vēstulē komitejas locekļiem beidzot atzina, ka ĢMO atļauju piešķiršanas lēmumos ir jāņem vērā ilgtspēja (22); tomēr pauž dziļu vilšanos, jo pa šo laiku Komisija ir turpinājusi piešķirt atļaujas importēt Savienībā ĢMO, lai gan Parlaments pret to joprojām iebilst un vairākums dalībvalstu balso pret šādu atļauju piešķiršanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vēlreiz mudina Komisiju ņemt vērā Savienības saistības saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, piemēram, Parīzes Klimata nolīgumu, ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem; atkārtoti aicina īstenošanas aktu projektiem pievienot paskaidrojumu, kurā paskaidrots, kā tiek ievērots princips “nekaitēt” (23); |
| --- | --- |

6.

| 7. | vērš uzmanību uz to, ka grozījumos, ko attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011 (24), Eiropas Parlaments 2020. gada 17. decembrī pieņēma kā pamatu sarunām ar Padomi, ir norādīts — bez dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta Komisija nedrīkst piešķirt atļauju izmantot ĢMO; uzstāj, ka Komisijai ir jāievēro šī nostāja, un aicina Padomi turpināt darbu un steidzami pieņemt vispārēju pieeju, strādājot pie šī dokumenta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV L 141, 20.5.2022., 116. lpp.

(2)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(3)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6942.

(5)  Parlaments 8. sasaukumā pieņēma 36 rezolūcijas, kurās iebilda pret atļauju izmantot ĢMO. Turklāt devītajā sasaukumā Parlaments ir pieņēmis šādas rezolūcijas:

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (
  OV C 202, 28.5.2021., 11. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (
  OV C 202, 28.5.2021., 11. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 202, 28.5.2021., 15. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 202, 28.5.2021., 15. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (
  OV C 202, 28.5.2021., 20. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (
  OV C 202, 28.5.2021., 20. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 2. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 2. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 89788 (MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 7. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 89788 (MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 7. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un apakškombinācijas MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un NK603 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 12. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un apakškombinācijas MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un NK603 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 12. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs, četri vai pieci no vienkāršiem transformācijas notikumiem Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 18. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs, četri vai pieci no vienkāršiem transformācijas notikumiem Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 18. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 14. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 323, 11.8.2021., 7. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 14. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 323, 11.8.2021., 7. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1111 (OV C 415, 13.10.2021., 2. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1111 (OV C 415, 13.10.2021., 2. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (OV C 415, 13.10.2021., 8. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (OV C 415, 13.10.2021., 8. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs vai četri no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 415, 13.10.2021., 15. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs vai četri no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 415, 13.10.2021., 15. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 445, 29.10.2021., 36. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 445, 29.10.2021., 36. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur, ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un MON 87411, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 43. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur, ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un MON 87411, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 43. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 49. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 49. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 56. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 56. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 63. lpp); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 63. lpp);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × T304-40 × GHB119, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 474, 24.11.2021., 66. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × T304-40 × GHB119, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 474, 24.11.2021., 66. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificēto kukurūzu MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (OV C 474, 24.11.2021., 74. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificēto kukurūzu MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (OV C 474, 24.11.2021., 74. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 99, 1.3.2022., 45. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 99, 1.3.2022., 45. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sastāv vai ir ražoti no tām(OV C 99, 1.3.2022., 52. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sastāv vai ir ražoti no tām(OV C 99, 1.3.2022., 52. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, MIR162, MON810 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 59. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, MIR162, MON810 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 59. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 66. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 66. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas GMB151 (BCS-GM151-6), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas GMB151 (BCS-GM151-6), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0024).

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0025); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0025);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB811 (BCS-GH811-4), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0062); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB811 (BCS-GH811-4), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0062);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi 73496 (DP-Ø73496-4), sastāv vai ir ražoti no tā (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0063); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi 73496 (DP-Ø73496-4), sastāv vai ir ražoti no tā (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0063);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0115); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0115);

(6)  EFSA atzinums, 3. lpp.

(7)  Komisijas 2013. gada 3. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2013 par ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un par Komisijas Regulas (EK) Nr. 641/2004 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1981/2006 grozījumiem (OV L 157, 8.6.2013., 1. lpp.).

(8)  Sk., piemēram, Bonny, S., Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, 2016. gada janvāris; 57(1), 31.–48. lpp.), https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 un Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years’, Environmental Sciences Europe; 2012. gada 28. septembris, sēj. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(10)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as.

(11)  Sk., piemēram, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, un https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(12)  Lurquin, P.F., Production of a toxic metabolite in 2,4-D-resistant GM crop plants, 3 Biotech 6, 82 (2016), https://doi.org/10.1007/s13205-016-0387-9.

(13)  Tas patiešām attiecas uz glifosātu, kā norādīts EFSA publikācijā “Pārskats par pašreizējo glifosāta maksimālo atlieku līmeni saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 12. pantu”, EFSA Journal, 2018. gads, 16(5):5263, 12. lpp., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(14)  Dalībvalstu komentāri, kas pieejami EFSA OpenEFSA portālā: https://open.efsa.europa.eu/.

(15)  Turpat, 75. lpp.

(16)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/.

(17)  https://indicators.report/targets/3-9/.

(18)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906.

(19)  ANO Konvencija par bioloģisko daudzveidību, 3. pants: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03.

(20)  Komisija “drīkst izdot”, nevis “izdod” atļauju, ja nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma, kas atbalsta pārsūdzības komiteju, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6. panta 3. punkts).

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(23)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūcija par Eiropas zaļo kursu (OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.), 102. punkts.

(24)  OV C 445, 29.10.2021., 257. lpp.

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/20

---

P9_TA(2022)0262

Nelikumīga mežizstrāde ES

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par nelikumīgu mežizstrādi ES (2022/2523(RSP))

(2023/C 32/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 227. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 227. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 4., 191., 230. un 258. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 4., 191., 230. un 258. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (1) (ES Kokmateriālu regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (1) (ES Kokmateriālu regula),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (Dzīvotņu direktīva) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (Dzīvotņu direktīva) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīvu 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (Vides stratēģiskā novērtējuma direktīva) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīvu 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (Vides stratēģiskā novērtējuma direktīva) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (4) (Orhūsas regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (4) (Orhūsas regula),

| — | ņemot vērā pārkāpuma lietu INFR(2020)2033, kas iekļauta Komisijas 2020. gada 12. februāra pārkāpumu paketē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārkāpuma lietu INFR(2020)2033, kas iekļauta Komisijas 2020. gada 12. februāra pārkāpumu paketē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 16. jūlija paziņojumu “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam” (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 16. jūlija paziņojumu “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam” (COM(2021)0572),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 17. novembra priekšlikumu regulai, ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 995/2010 (COM(2021)0706), lai tādējādi ierobežotu ES izraisītu meža iznīcināšanu un meža degradāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 17. novembra priekšlikumu regulai, ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 995/2010 (COM(2021)0706), lai tādējādi ierobežotu ES izraisītu meža iznīcināšanu un meža degradāciju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 15. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides krimināltiesisko aizsardzību, ar ko aizstāj Direktīvu 2008/99/EK (COM(2021)0851), un tam pievienoto paziņojumu (COM(2021)0814), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 15. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides krimināltiesisko aizsardzību, ar ko aizstāj Direktīvu 2008/99/EK (COM(2021)0851), un tam pievienoto paziņojumu (COM(2021)0814),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 6. oktobra Regulu (ES) 2021/1767, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 6. oktobra Regulu (ES) 2021/1767, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (5),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par nelikumīgu mežizstrādi ES (O-000020/2022 – B9-0016/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par nelikumīgu mežizstrādi ES (O-000020/2022 – B9-0016/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi lūgumrakstus Nr. 0289/2015, 0625/2018, 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 un 1056/2021, kuros paustas bažas par aizvien lielāku nelikumīgu mežizstrādi ES un konkrētiem gadījumiem dažās dalībvalstīs, kur ir pārkāpti ES tiesību akti vides jomā, tostarp Eiropā vēl palikušajos pirmatnējajos un senajos mežos, un ir pieprasīts veikt preventīvus pasākumus, lai mazinātu videi nodarītā kaitējuma risku un apmēru un draudus cilvēku dzīvībai un labklājībai; |
| --- | --- |

A.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi lūgumrakstus Nr. 0289/2015, 0625/2018, 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 un 1056/2021, kuros paustas bažas par aizvien lielāku nelikumīgu mežizstrādi ES un konkrētiem gadījumiem dažās dalībvalstīs, kur ir pārkāpti ES tiesību akti vides jomā, tostarp Eiropā vēl palikušajos pirmatnējajos un senajos mežos, un ir pieprasīts veikt preventīvus pasākumus, lai mazinātu videi nodarītā kaitējuma risku un apmēru un draudus cilvēku dzīvībai un labklājībai;

| B. | tā kā nelikumīga mežizstrāde ir rīcība, kas rada nopietnas bažas un noved pie kaitējuma videi, biodaudzveidības zuduma, ekosistēmu degradācijas, pārtuksnešošanās un augsnes erozijas, kas izraisa dabas katastrofas, piemēram, zemes nogruvumus, un tā ir izraisījusi vairāku Natura 2000 teritoriju, kā arī pirmatnējo un seno mežu iznīcināšanu vai kaitējumu šādiem mežiem un teritorijām; tā kā nelikumīga mežizstrāde var izraisīt aizsargājamo sugu izzušanu un dažādām augu un dzīvnieku sugām nepieciešamu īpašu dzīvotņu izzušanu, jo personas, kas iesaistītas nelikumīgās darbībās, mēdz neievērot tiesību aktus, ar kuriem tiek aizsargāti vērtīgi meža resursi; |
| --- | --- |

B.

tā kā nelikumīga mežizstrāde ir rīcība, kas rada nopietnas bažas un noved pie kaitējuma videi, biodaudzveidības zuduma, ekosistēmu degradācijas, pārtuksnešošanās un augsnes erozijas, kas izraisa dabas katastrofas, piemēram, zemes nogruvumus, un tā ir izraisījusi vairāku Natura 2000 teritoriju, kā arī pirmatnējo un seno mežu iznīcināšanu vai kaitējumu šādiem mežiem un teritorijām; tā kā nelikumīga mežizstrāde var izraisīt aizsargājamo sugu izzušanu un dažādām augu un dzīvnieku sugām nepieciešamu īpašu dzīvotņu izzušanu, jo personas, kas iesaistītas nelikumīgās darbībās, mēdz neievērot tiesību aktus, ar kuriem tiek aizsargāti vērtīgi meža resursi;

| C. | tā kā Eiropola aplēses liecina, ka noziegumi pret vidi ir tikpat ienesīgi kā narkotiku tirdzniecība, bet risks, ka šādi noziegumi tiks atklāti un sodīti, ir krietni mazāks (6); |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropola aplēses liecina, ka noziegumi pret vidi ir tikpat ienesīgi kā narkotiku tirdzniecība, bet risks, ka šādi noziegumi tiks atklāti un sodīti, ir krietni mazāks (6);

| D. | tā kā nelikumīga mežizstrāde ir nozīmīgs faktors meža degradācijā, atmežošanā un klimata pārmaiņās, kas veicina gaisa kvalitātes pasliktināšanos; tā kā nelikumīga mežizstrāde veido 15–30 % no starptautiskās kokmateriālu ražošanas un tai ir ekoloģiskas, sociālas un ekonomiskas sekas; tā kā nelikumīga mežizstrāde joprojām lielākoties netiek atklāta, tādējādi graujot ES centienus sasniegt Eiropas zaļā kursa, Klimata akta un Biodaudzveidības stratēģijas mērķus; tā kā nelikumīga mežizstrāde ļoti bieži notiek dažos no ES augstvērtīgākajiem un vislabāk saglabātajiem mežiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā nelikumīga mežizstrāde ir nozīmīgs faktors meža degradācijā, atmežošanā un klimata pārmaiņās, kas veicina gaisa kvalitātes pasliktināšanos; tā kā nelikumīga mežizstrāde veido 15–30 % no starptautiskās kokmateriālu ražošanas un tai ir ekoloģiskas, sociālas un ekonomiskas sekas; tā kā nelikumīga mežizstrāde joprojām lielākoties netiek atklāta, tādējādi graujot ES centienus sasniegt Eiropas zaļā kursa, Klimata akta un Biodaudzveidības stratēģijas mērķus; tā kā nelikumīga mežizstrāde ļoti bieži notiek dažos no ES augstvērtīgākajiem un vislabāk saglabātajiem mežiem;

| E. | tā kā nelikumīgas mežizstrādes produkti ES tiek pārdoti kā sertificēti kokmateriāli (7); tā kā galvenās spēkā esošās sertifikācijas shēmas nespēj pilnībā izpildīt piemērojamo tiesību aktu prasības; tā kā galvenajām shēmām, kas novērtētas Komisijas 2021. gada jūlija ziņojumā par sertifikācijas un pārbaudes shēmām meža nozarē, ir nepilnības likumības definīcijās un to juridisko prasību darbības joma ir ierobežota, vai arī tās ir neskaidras; tā kā, lai gan tās nodrošina sistemātisku pieeju prasījumu nodošanai visā piegādes ķēdē, tās lielākoties neietver sistemātisku spēju reāllaikā vai citādi pārbaudīt apjomu, sugu un īpašību darījumus starp subjektiem, tāpēc šīs shēmas ir neaizsargātas pret manipulācijām un krāpšanu; tā kā visām galvenajām sertifikācijas shēmām ir grūtības ar korupcijas problēmu konstatēšanu un efektīvu risināšanu, sistēmas, kas izveidotas korupcijas gadījumu atklāšanai, ir salīdzinoši ierobežotas un slikti aptver krāpšanas risku (8); |
| --- | --- |

E.

tā kā nelikumīgas mežizstrādes produkti ES tiek pārdoti kā sertificēti kokmateriāli (7); tā kā galvenās spēkā esošās sertifikācijas shēmas nespēj pilnībā izpildīt piemērojamo tiesību aktu prasības; tā kā galvenajām shēmām, kas novērtētas Komisijas 2021. gada jūlija ziņojumā par sertifikācijas un pārbaudes shēmām meža nozarē, ir nepilnības likumības definīcijās un to juridisko prasību darbības joma ir ierobežota, vai arī tās ir neskaidras; tā kā, lai gan tās nodrošina sistemātisku pieeju prasījumu nodošanai visā piegādes ķēdē, tās lielākoties neietver sistemātisku spēju reāllaikā vai citādi pārbaudīt apjomu, sugu un īpašību darījumus starp subjektiem, tāpēc šīs shēmas ir neaizsargātas pret manipulācijām un krāpšanu; tā kā visām galvenajām sertifikācijas shēmām ir grūtības ar korupcijas problēmu konstatēšanu un efektīvu risināšanu, sistēmas, kas izveidotas korupcijas gadījumu atklāšanai, ir salīdzinoši ierobežotas un slikti aptver krāpšanas risku (8);

| F. | tā kā meži ir svarīgas oglekļa krātuves, kas palīdz cīnīties pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

F.

tā kā meži ir svarīgas oglekļa krātuves, kas palīdz cīnīties pret klimata pārmaiņām;

| G. | tā kā nelikumīgai mežizstrādei ir būtiska nelabvēlīga sociālekonomiskā ietekme, jo nelikumīgi iegūtu kokmateriālu nelikumīga tirdzniecība atņem iztikas līdzekļus atbildīgām vietējām kopienām, un tas savukārt veicina likumpārkāpumus un nelabvēlīgi ietekmē ilgtspējīgu vietējo attīstību un likumīgu uzņēmējdarbību; tā kā nelikumīga mežizstrāde bieži ir saistīta ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tāpēc tie, kuri nodarbojas ar nelikumīgu mežistrādi, var izdarīt spiedienu, lai meža produktu tirgus vērtību noturētu zemā līmenī, kas savukārt rada tirgus izkropļojumus un negodīgu konkurenci; tā kā nelikumīgas mežizstrādes rezultātā valdība zaudē ieņēmumus neiekasētu nodokļu un nodevu izteiksmē, turklāt šāda mežizstrāde veicina meža apsaimniekošanas un ar to saistīto darījumu sadārdzināšanos; tā kā koksne bieži tiek iegūta vienā dalībvalstī, bet tirgota citā; tā kā lielākā daļa nelikumīgi iegūtas koksnes tiek tirgota un izmantota kā likumīgi iegūta koksne; |
| --- | --- |

G.

tā kā nelikumīgai mežizstrādei ir būtiska nelabvēlīga sociālekonomiskā ietekme, jo nelikumīgi iegūtu kokmateriālu nelikumīga tirdzniecība atņem iztikas līdzekļus atbildīgām vietējām kopienām, un tas savukārt veicina likumpārkāpumus un nelabvēlīgi ietekmē ilgtspējīgu vietējo attīstību un likumīgu uzņēmējdarbību; tā kā nelikumīga mežizstrāde bieži ir saistīta ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tāpēc tie, kuri nodarbojas ar nelikumīgu mežistrādi, var izdarīt spiedienu, lai meža produktu tirgus vērtību noturētu zemā līmenī, kas savukārt rada tirgus izkropļojumus un negodīgu konkurenci; tā kā nelikumīgas mežizstrādes rezultātā valdība zaudē ieņēmumus neiekasētu nodokļu un nodevu izteiksmē, turklāt šāda mežizstrāde veicina meža apsaimniekošanas un ar to saistīto darījumu sadārdzināšanos; tā kā koksne bieži tiek iegūta vienā dalībvalstī, bet tirgota citā; tā kā lielākā daļa nelikumīgi iegūtas koksnes tiek tirgota un izmantota kā likumīgi iegūta koksne;

| H. | tā kā trūkst konsekventu, saskaņotu un salīdzināmu datu par mežizstrādi ES, un nav vienotas termina “nelikumīga mežizstrāde” definīcijas; |
| --- | --- |

H.

tā kā trūkst konsekventu, saskaņotu un salīdzināmu datu par mežizstrādi ES, un nav vienotas termina “nelikumīga mežizstrāde” definīcijas;

| I. | tā kā dažos gadījumos tie, kuri nodarbojas ar nelikumīgu mežistrādi, ir izturējušies vardarbīgi pret mežsaimniecības amatpersonām, mežsargiem, tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem, vides aktīvistiem un pētnieciskajiem žurnālistiem, kā rezultātā vismaz sešos gadījumos ir gājuši bojā cilvēki un ir bijis daudz par mežu aizsardzību atbildīgo vajāšanas un pret viņiem vērstas vardarbības gadījumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā dažos gadījumos tie, kuri nodarbojas ar nelikumīgu mežistrādi, ir izturējušies vardarbīgi pret mežsaimniecības amatpersonām, mežsargiem, tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem, vides aktīvistiem un pētnieciskajiem žurnālistiem, kā rezultātā vismaz sešos gadījumos ir gājuši bojā cilvēki un ir bijis daudz par mežu aizsardzību atbildīgo vajāšanas un pret viņiem vērstas vardarbības gadījumu;

| J. | tā kā rodas problēmas, jo nav starptautiski atzītas definīcijas darbībām, uz kurām attiecas jēdziens “nelikumīga mežizstrāde”; tā kā šis precizitātes trūkums ir nopietna juridiska nepilnība, |
| --- | --- |

J.

tā kā rodas problēmas, jo nav starptautiski atzītas definīcijas darbībām, uz kurām attiecas jēdziens “nelikumīga mežizstrāde”; tā kā šis precizitātes trūkums ir nopietna juridiska nepilnība,

| K. | tā kā korupcija un krāpšana ir divi galvenie faktori, kas veicina nelikumīgu mežizstrādi, tādējādi izraisot nepietiekamu tiesībaizsardzību un sodāmību; tā kā tādēļ aizvien smagākas kļūst dažādas noziedzīgas darbības, piemēram, konfliktu finansēšana un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana; tā kā ES ir jārīkojas, lai izbeigtu nelikumīgu mežizstrādi un atmežošanu un lai iegrožotu nelikumīgi iegūtu kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecību; |
| --- | --- |

K.

tā kā korupcija un krāpšana ir divi galvenie faktori, kas veicina nelikumīgu mežizstrādi, tādējādi izraisot nepietiekamu tiesībaizsardzību un sodāmību; tā kā tādēļ aizvien smagākas kļūst dažādas noziedzīgas darbības, piemēram, konfliktu finansēšana un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana; tā kā ES ir jārīkojas, lai izbeigtu nelikumīgu mežizstrādi un atmežošanu un lai iegrožotu nelikumīgi iegūtu kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecību;

| L. | tā kā Eurojust dati liecina, ka noziegumi pret vidi ir kļuvuši par ceturto izplatītāko noziedzīgo nodarījumu veidu starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eurojust dati liecina, ka noziegumi pret vidi ir kļuvuši par ceturto izplatītāko noziedzīgo nodarījumu veidu starptautiskā līmenī;

| M. | tā kā ES Kokmateriālu regulā ir paredzēti noteikumi par kokmateriālu un koka izstrādājumu laišanu tirgū, un ar minēto regulu būtu jāpanāk, ka nelikumīga mežizstrāde nav pieļaujama; tā kā Komisija ir iecerējusi ES Kokmateriālu regulu atcelt, pieņemot priekšlikumu regulai, ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības; tā kā ES būtu jāpalīdz dalībvalstīm, kurās nav labas meža pārvaldības sistēmas, cīnīties pret noziedzību un organizēto noziedzību, no kuras cieš meži, un būtu jāveicina vides aizsardzība, tostarp mežu aizsardzība un ilgtspējīga apsaimniekošana saskaņā ar 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/99/EK par vides krimināltiesisko aizsardzību (9) un atbilstoši mērķiem, kas noteikti Eiropas zaļajā kursā, Biodaudzveidības stratēģijā, Nulles piesārņojuma rīcības plānā un aprites ekonomikas rīcības plānā; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES Kokmateriālu regulā ir paredzēti noteikumi par kokmateriālu un koka izstrādājumu laišanu tirgū, un ar minēto regulu būtu jāpanāk, ka nelikumīga mežizstrāde nav pieļaujama; tā kā Komisija ir iecerējusi ES Kokmateriālu regulu atcelt, pieņemot priekšlikumu regulai, ar ko paredz noteikumus par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības; tā kā ES būtu jāpalīdz dalībvalstīm, kurās nav labas meža pārvaldības sistēmas, cīnīties pret noziedzību un organizēto noziedzību, no kuras cieš meži, un būtu jāveicina vides aizsardzība, tostarp mežu aizsardzība un ilgtspējīga apsaimniekošana saskaņā ar 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/99/EK par vides krimināltiesisko aizsardzību (9) un atbilstoši mērķiem, kas noteikti Eiropas zaļajā kursā, Biodaudzveidības stratēģijā, Nulles piesārņojuma rīcības plānā un aprites ekonomikas rīcības plānā;

| N. | tā kā nelikumīgu darbību rezultātā veidojas prakse, kas nav ilgtspējīga, tiek mazināta mežu vērtība un nonivelēti dažādi pakalpojumi, kurus meži nodrošina videi, ekonomikai un sabiedrībai, un tas viss noved pie klajas atmežošanas un meža degradācijas; |
| --- | --- |

N.

tā kā nelikumīgu darbību rezultātā veidojas prakse, kas nav ilgtspējīga, tiek mazināta mežu vērtība un nonivelēti dažādi pakalpojumi, kurus meži nodrošina videi, ekonomikai un sabiedrībai, un tas viss noved pie klajas atmežošanas un meža degradācijas;

| O. | tā kā nelikumīga mežizstrāde ir saistīta ar cilvēktiesību pārkāpumiem un vardarbību, kā arī noziegumiem, kuriem ir sakars ar krāpšanu un korupciju, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

O.

tā kā nelikumīga mežizstrāde ir saistīta ar cilvēktiesību pārkāpumiem un vardarbību, kā arī noziegumiem, kuriem ir sakars ar krāpšanu un korupciju, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| P. | tā kā ir sāktas vairākas pārkāpuma procedūras pret dalībvalstīm, kuras šajā ziņā, iespējams, nav īstenojušas ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

P.

tā kā ir sāktas vairākas pārkāpuma procedūras pret dalībvalstīm, kuras šajā ziņā, iespējams, nav īstenojušas ES tiesību aktus;

| Q. | tā kā saskaņā ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un citiem dalībvalstu pārvaldītiem fondiem meža īpašnieki pašlaik ir tiesīgi saņemt kompensāciju par videi un klimatam nodrošinātiem meža pakalpojumiem, atbalstu meža saglabāšanai, atjaunošanai un aizsardzībai un kompensāciju par Natura 2000 meža teritorijām, to uzturēšanu un darbībām, kas uzlabo meža ekosistēmu noturību un vides vērtību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un citiem dalībvalstu pārvaldītiem fondiem meža īpašnieki pašlaik ir tiesīgi saņemt kompensāciju par videi un klimatam nodrošinātiem meža pakalpojumiem, atbalstu meža saglabāšanai, atjaunošanai un aizsardzībai un kompensāciju par Natura 2000 meža teritorijām, to uzturēšanu un darbībām, kas uzlabo meža ekosistēmu noturību un vides vērtību;

| R. | tā kā dalībvalstu meža apsaimniekošanas plāniem būtu jāatbilst pasākumiem, kas vajadzīgi, lai aizsargātu un atjaunotu biodaudzveidību mežos, un tiem vajadzētu būt pieejamiem sabiedrībai; tā kā ne visos Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanas plānos ir atzīta pirmatnējo un seno mežu unikālā vērtība, un tā kā stingri aizsargājamu mežu saglabāšanas pasākumi pilnībā neizslēdz mežizstrādes iespēju, kas var būt pretrunā pirmatnējo un seno mežu saglabāšanai ilgtermiņā, |
| --- | --- |

R.

tā kā dalībvalstu meža apsaimniekošanas plāniem būtu jāatbilst pasākumiem, kas vajadzīgi, lai aizsargātu un atjaunotu biodaudzveidību mežos, un tiem vajadzētu būt pieejamiem sabiedrībai; tā kā ne visos Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanas plānos ir atzīta pirmatnējo un seno mežu unikālā vērtība, un tā kā stingri aizsargājamu mežu saglabāšanas pasākumi pilnībā neizslēdz mežizstrādes iespēju, kas var būt pretrunā pirmatnējo un seno mežu saglabāšanai ilgtermiņā,

| 1. | mudina dalībvalstis pilnībā īstenot un pildīt pienākumus, kas noteikti spēkā esošajos ES tiesību aktos vides jomā; aicina Komisiju rīkoties ātrāk, iedarbīgāk un pārredzamāk, tostarp regulāri sekojot līdzi attiecīgajiem gadījumiem, un īstenot pārkāpuma procedūras, lai novērstu visus pienākumu nepildīšanas gadījumus; aicina Komisiju atvēlēt pietiekami daudz resursu, lai pārvarētu pašreizējo kavēšanos; uzskata, ka pietiekams kvalificētu darbinieku skaits un resursu daudzums ir uzskatāms par priekšnoteikumu tam, lai sekmīgi tiktu īstenotas un izpildītas ES politikas nostādnes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka nelikumīga mežizstrāde ES joprojām ir problēma; pauž bažas par nelikumīgas mežizstrādes gadījumu nelabvēlīgo ietekmi uz Eiropas mežiem, savvaļas dzīvotnēm, iekšējo tirgu un ES rīcību klimata jomā; aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi izvērtēt šādu parādību sociālekonomiskos cēloņus un pilnībā īstenot attiecīgos ES un valstu tiesību aktus, lai efektīvi izstrādātu konkrētus un tūlītējus pasākumus cīņai pret nelikumīgu mežizstrādi, kuru mērķis ir novērst to, ka tā kļūst par tendenci, ņemot vērā saistības, kas izriet no dabas aizsardzības direktīvām, un mērķus, kas noteikti Biodaudzveidības stratēģijā, kuru apstiprinājušas dalībvalstis; pauž bažas par to, ka strauji augošās materiālu un enerģijas cenas un nulles likme, kas saskaņā ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu paredzēta biomasas emisijām, spiedienu uz mežiem varētu palielināt tiktāl, ka ilgtspējai atbilstošs līmenis būtu pārsniegts, un to cita starpā veicinātu arī nelikumīga mežizstrāde, jo pretstatā iespaidīgajam peļņas procentam risks ir niecīgs, vienlaikus ņemot vērā arī pašreizējos sociālos un ekonomiskos apstākļus, kādos dzīvo cilvēki ES attālos un lauku apvidos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž bažas par to, ka pieaugošā nelikumīgā mežizstrāde ES graus Eiropas zaļā kursa, ES Biodaudzveidības stratēģijas un Meža stratēģijas mērķus, jo tā liecina par nespēju nosargāt unikālo ekoloģisko daudzveidību un pēdējos pirmatnējos un senos mežus, kas vēl ir palikuši, kā arī atjaunot un saglabāt dabiskās dzīvotnes un savvaļas augu un dzīvnieku sugas, un tā vājina efektīvi aizsargājamu un stingri aizsargājamu teritoriju mērķrādītājus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka 20 % no visas pasaules CO2 emisiju apjoma rodas atmežošanas dēļ; pauž bažas par nelikumīgas mežizstrādes negatīvajām sekām — pārtuksnešošanos, augsnes eroziju un tādām parādībām kā plūdi; uzsver, ka atmežošana ir arī saistīta ar daudzu sugu izzušanu, jo nelikumīgas mežizstrādes rezultātā tās zaudē savas dzīvotnes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina dalībvalstu prokurorus un kompetentās iestādes ar pilnu likuma spēku izmeklēt visus nelikumīgās mežizstrādes gadījumus, kā arī nelikumīgi iegūtu kokmateriālu pārvadāšanu, uzglabāšanu, izplatīšanu un tirdzniecību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka meža ilgtspējīga apsaimniekošana, aizsardzība un saglabāšana, pamatojoties uz izmērāmiem rādītājiem un robežvērtībām, ir svarīgs jautājums saistībā ar Eiropas mežsaimniecības nākotni; atbalsta dabai tuvas sertifikācijas shēmas ieviešanu, lai saglabātu pilnu biodaudzveidības spektru, nodrošinātu ilgtermiņa produktivitāti un noturību, kā arī reaģētu uz videi, ekonomikai un sabiedrībai aktuālām problēmām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu pamatīgu kontroli ar mērķi izsekot kokmateriālus, kurus izmanto Eiropas uzņēmumi, un tādējādi garantēt ES Kokmateriālu regulas pilnīgu izpildi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | stingri uzsver, ka Komisijai būtu jāpanāk, lai valstu stratēģiskajos plānos atbilstošas finanšu līdzekļu summas būtu atvēlētas biodaudzveidības atjaunošanai teritorijās, kuras nelikumīga mežizstrāde ir skārusi vissmagāk; atgādina, ka Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūcijā par ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam ir norādīts — dalībvalstīm būtu jāsasniedz daudzgadu finanšu shēmā paredzētais mērķis vismaz 10 % no gada izdevumiem atvēlēt biodaudzveidībai; ar nožēlu konstatē, ka dažās dalībvalstīs biodaudzveidībai paredzētā finansējuma mērķrādītājs ne tuvu nesasniedz 10 %, par ko tika panākta vienošanās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par to, ka meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas jomā vēl nav definētas ne robežvērtības vai diapazoni, kas kalpotu par etalonu vēlamajam mežu stāvoklim, ne arī pietiekami kritēriji saistībā ar ekosistēmu veselību, biodaudzveidību un klimata pārmaiņām; tāpēc pieprasa noteikt jaunus rādītājus un robežvērtības, kas nepieciešamas, lai meža ilgtspējīga apsaimniekošana būtu īstenojama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina visas dalībvalstis nodrošināt, ka kokmateriālu izsekošanas sistēmas darbojas pilnvērtīgi un ka sankcijas mežsaimniecības nozarē ir samērīgas un atturošas, lai patiešām mazinātu vēlmi nodarboties ar nelikumīgu mežizstrādi; pauž nopietnas bažas par to, ka sodi patlaban nav samērīgi salīdzinājumā ar koka izstrādājumu vērtību un ka attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem dažkārt tiek izteikts tikai aizrādījums vai uzlikts ļoti niecīgs administratīvais sods; aicina dalībvalstis nodrošināt līdzekļus, ko atvēlēt par mežsaimniecību atbildīgo valsts iestāžu darbības uzlabošanai, lai vajadzības gadījumā palielinātu tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku skaitu un sāktu tiesvedību un kriminālprocesus nelikumīgas mežizstrādes gadījumos, pamatojoties uz pierādījumiem, ko guvusi policija vai ko policijai nodevušas trešās personas; aicina, pārskatot Direktīvu par vides krimināltiesisko aizsardzību, paredzēt kriminālprocesa piemērošanu, cita starpā attiecībā uz fiziskām personām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina visas dalībvalstis apmainīties ar tiesībaizsardzības iestāžu labāko praksi, lai spēcīgāk cīnītos pret jebkādām saistītām nelikumīgām darbībām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka sabiedrībai ir pieejama vides informācija, kā arī sabiedrības līdzdalība lēmumu pieņemšanā un taisnīgums saistībā ar meža apsaimniekošanas plāniem tiek garantēts, ievērojot Orhūsas regulu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka ir pareizi jānovērtē meža apsaimniekošanas plānu ietekme uz vidi un ka dalībvalstīm ir jāpārskata tie plāni, kuri neatbilst valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž nožēlu par uzbrukumiem, tostarp nāvējošiem uzbrukumiem, mežsaimniecības amatpersonām, mežsargiem, tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem, vides aktīvistiem un pētnieciskajiem žurnālistiem un atgādina, ka šos uzbrukumus bieži veic fiziskas personas vai labi organizētas un labi aprīkotas bandas, kuras nodarbojas ar nelikumīgu mežizstrādi, saasina vardarbību un regulāri nodarbojas ar iebiedēšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina valstu un ES iestādes preventīvi un stingri rīkoties, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību valsts un ES tiesību aktiem vides jomā; atzīmē, ka procesuālās nepilnības un pārbaužu trūkums mazina Kokmateriālu regulas praktisko efektivitāti; mudina ES likumdevējiestādes izmantot iespēju, ko sniedz sarunas par priekšlikumu regulai, kas attiecas uz neatmežojošiem izstrādājumiem (COM(2021)0706), lai gūtu mācību no ES Kokmateriālu regulas īstenošanas un izpildes un uzlabotu dalībvalstu kompetento iestāžu statusu, noteikumus par to kontroles mehānismu skaitu un kvalitāti, to attiecībām un sadarbību ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ar citām valsts iestādēm un ar Komisiju; aicina dalībvalstis stingri īstenot attiecīgo spēkā esošo tiesību aktu noteikumus, aizliedzot nelikumīgi iegūtu kokmateriālu izmantošanu un nonākšanu ES tirgū; prasa noteikt, ka nelikumīga mežizstrāde ir kriminālnoziegums, par ko jāpiemēro attiecīgi kriminālsodi, kā arī to attiecīgi iestrādāt pārskatītajā direktīvā par vides krimināltiesisko aizsardzību, un pieprasa spēcīgāku Eiropas sadarbību cīņā pret nelikumīgu mežistrādi; prasa visās dalībvalstīs vienoti noteikt, ka nelikumīga mežizstrāde ir noziegums pret vidi, lai tādējādi garantētu, ka par nelikumīgu mežizstrādi visā ES tiek piemērotas saskaņotas procedūras un sodi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, cik nozīmīgi ir preventīvi pasākumi, lai mazinātu kaitējumu videi un ekonomikai un draudus cilvēku dzīvībai, ko rada nelikumīga mežizstrāde; atzīst, ka nesen ir panākts zināms progress dalībvalstu līmenī — ir ziņots, ka uzlabojusies kokmateriālu izsekošana un ir pārskatīti un pastiprināti sodi, kas valsts tiesību aktos ir paredzēti nelikumīgas mežizstrādes apkarošanai; uzsver, ka attiecīgajās dalībvalstīs ir vajadzīgi degradētu vides teritoriju pienācīgas atjaunošanas plāni; atgādina, ka koordinēta Eiropas pieeja un preventīvi pasākumi var palīdzēt izskaust nelikumīgu mežizstrādi; aicina dalībvalstis panākt, ka to meža monitoringa sistēmas ir kvalitatīvākas un pilnīgāk izstrādātas, lai varētu nonākt pie pamatīgiem secinājumiem par meža apsaimniekošanas plānu efektivitāti Natura 2000 tīkla teritorijās; norāda — lai atbilstīgi novērtētu ar Natura 2000 saistīto pasākumu efektivitāti, monitoringa ietvaros būtu jāapkopo vairāk datu par teritorijām tīklā un ārpus tā un par saglabāšanas pārvaldības kvalitāti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju pārskatīt ES Kokmateriālu regulu, lai to piemērotu plašāk visiem kokmateriāliem un koka izstrādājumiem, kas tiek tirgoti Eiropas tirgū, un tādējādi garantētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un nepieļautu negodīgu konkurenci; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver sabiedrības lielo interesi par cīņu pret nelikumīgu mežizstrādi, par ko liecina arī Lūgumrakstu komitejai iesniegtie lūgumraksti Nr. 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 un 1056/2021, kuros nosodīts nelikumīgas mežizstrādes pieaugums, kam par iemeslu bieži vien ir vāja ES tiesību aktu izpildes nodrošināšana teritorijās, kuras ir aizsargājamas, vai satelītnovērošanas sistēmu darbības apturēšana, kā arī aizvien biežāka agresija pret meža nozares darbiniekiem, aktīvistiem un žurnālistiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina dalībvalstis īstenot piemērotus tiesībaizsardzības pasākumus, lai apkarotu nelikumīgu mežizstrādi un aizsargātu vides aizstāvjus, žurnālistus un trauksmes cēlējus; aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai nepieļautu, ka tiesu iestādes noraida lietas, kas saistītas ar nelikumīgu mežizstrādi; atzīst, cik svarīga ir pilsoniskās sabiedrības, tostarp nevalstisko organizāciju un vides aizstāvju, aktīva darbība un iesaistīšanās, mudinot uz rīcību klimata politikas un biodaudzveidības jomā, un prasa ES šādu darbību atbalstīt; uzsver, ka ir jāgarantē pilsoniskās sabiedrības līdzdalība pārredzamības sistēmā, kas noteikta ar Parīzes nolīguma 13. pantu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju uzņemties vadību cīņā pret nelikumīgu mežizstrādi visā pasaulē un veicināt vienotas, skaidras un starptautiski atzītas definīcijas īstenošanu attiecībā uz to, kāda veida darbības ietver termins “nelikumīga mežizstrāde”, lai tādējādi novērstu patlaban aktuālās regulējuma nepilnības, kas ļauj attiecīgo standartu neievērot; kā pirmo soli atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai par neatmežojošiem izstrādājumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju un dalībvalstis bieži izvērtēt pieejamos datus, kuru pamatā ir gan uz zemes veikts monitorings, gan tālizpētes tehnoloģijas, piemēram, visu Natura 2000 meža teritoriju satelītattēli, veikt attiecīgus pasākumus, tostarp uzsākt pārkāpuma procedūras, ja ir pierādījumi, ka šīm teritorijām ir nodarīts kaitējums vai tās tiek iznīcinātas, un šos novērtējumus un pasākumus publiskot; uzsver, ka satelītattēli ir efektīvāki, ja tos apvieno ar datiem, kas iegūti uz vietas, tāpēc šādus datus nevajadzētu atstāt novārtā; aicina dalībvalstis novērst kaitējumu, kas nodarīts aizsargājamām meža dzīvotnēm vai aizsargājamām meža sugu dzīvotnēm Natura 2000 teritorijās, kuras cietušas no meža iznīcināšanas un nelikumīgas mežizstrādes; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka Komisijai ir jānodrošina, lai ES tiesību akti tiktu ievēroti un izpildīti; saprot, ka pienākums pierādīt pārkāpuma faktu ir Komisijai, kura pārkāpumu gadījumos nedrīkst paļauties uz pieņēmumiem; tomēr uzsver — Komisija gan ir apstiprinājusi, ka ES tiesību aktu pareiza piemērošana joprojām ir prioritāte, taču tas, cik daudz laika prasa daži pārkāpumu gadījumi, arī tad, ja Komisijai ir pietiekami daudz pierādījumu, vedina domāt citādi; par bezatbildību sauc to, ka laikā, kad tiesību akti vides jomā ir visbiežāk pārkāptie tiesību akti un ar Eiropas zaļo kursu ir ieviestas jaunas iniciatīvas, Komisijas Vides ģenerāldirektorātā ir vērojams sistemātisks un pastāvīgs personāla trūkums; pauž nožēlu par to, ka Komisijas bezdarbības un ES personālam paredzētā budžeta samazināšanas dēļ tiek zaudētas neaizstājamas vērtības; iesaka Komisijai un dalībvalstīm attiecīgi koriģēt savas prioritātes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju sistemātiski izmantot visus pieejamos tehnoloģiju sasniegumus — piemēram, tālizpētes iespējas —, lai panāktu pilnīgu atbilstību ES Kokmateriālu regulai un līdz ar to varētu vispusīgi izvērtēt Eiropas mežu stāvokli; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina Komisiju, Padomi un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, kas iedibinātu un pilnveidotu policijas sadarbību, kurā iesaistītos visu dalībvalstu kompetentās iestādes, ar mērķi nepieļaut, atklāt un izmeklēt mežsaimniecībā pastrādātus noziedzīgus nodarījumus un šādu nodarījumu rezultātā iegūtu kokmateriālu tirdzniecību; uzsver, ka Komisijai, Padomei un dalībvalstīm būtu sistemātiski jāizvērtē, cik efektīva ir policijas sadarbība, un tā periodiski jāuzlabo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju un Padomi rūpīgi izvērtēt iespējamās negatīvās sekas, kas ES mežiem varētu rasties tādēļ, ka meža biomasa tiek popularizēta kā energoresurss, un to jo īpaši darīt sarunās par paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un saistībā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvas (10) (AED III) pārskatīšanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju veicināt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar cīņu pret nelikumīgu mežizstrādi un tās sekām, un tas cita starpā attiecas arī uz zaļu publisko iepirkumu un pārredzamību patērētājiem, lai būtu zināmi tie uzņēmumi, kuri tirgojas ar nelikumīgi iegūtiem kokmateriāliem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju modri sekot līdzi tam, lai pareizi būtu īstenota ES Kokmateriālu regula, Dzīvotņu direktīva, Vides stratēģiskā novērtējuma direktīva un Direktīva par savvaļas putnu aizsardzību (11), kā arī Orhūsas regula, jo ES vides tiesību aktu īstenošanas nepilnības var būt faktors, kas veicina iespēju, ka tiks pastrādāti noziegumi pret vidi; norāda, ka šo tiesību aktu pārkāpumi var novest pie vides un ekoloģiskajām katastrofām, piemēram, augsnes degradācijas un erozijas, zemes nogruvumiem, plūdiem, unikālu savvaļas sugu izmiršanas, atmežošanas un pēdējo ES pirmatnējo un seno mežu izzušanas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju izvērtēt patlaban aktuālās regulējuma problēmas un savu kontroli uzlabot, lai izskaustu visas juridiskās nepilnības, kas ļauj Eiropas Savienībā izmantot nelikumīgi iegūtus kokmateriālus, kā tas tagad arī notiek, piemēram, izmantojot tādus paņēmienus kā likumīgi iegūtu kokmateriālu kombinēšana ar nelikumīgi iegūtiem kokmateriāliem attiecīgo kokmateriālu izcelsmes sertificēšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju savu tirdzniecības politiku izmantot, lai nelikumīgu mežizstrādi iegrožotu starptautiskā līmenī; uzsver, ka nelikumīgi iegūtu kokmateriālu imports no trešām valstīm kropļo Eiropas tirgu, tādēļ Eiropas ražotāji nonāk negodīgā situācijā; atgādina, ka šādu nelikumīgu kokmateriālu izmantošana kaitē arī kopienām, kuru teritorijās tos iegūst, un veicina to, lai šādu kokmateriālu nelikumīga iegūšana un visi ar to saistītie noziegumi turpinātos; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumā regulai par neatmežojošiem izstrādājumiem piedāvātos noteikumus par obligātu uzticamības pārbaudi uzņēmumiem, kuri vēlas laist ES tirgū noteiktas preces; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka ir svarīgi īstenot projektus, kuru mērķis ir veicināt dabai tuvu meža apsaimniekošanu un vides aizsardzību, atjaunošanu un saglabāšanu, vienlaikus atbalstot kopienas, kas ir atkarīgas no mežsaimniecības resursiem, un šajā nolūkā veidot īsas piegādes ķēdes un attīstīt ekotūrismu; ierosina izstrādāt demokrātisku meža pārvaldību un projektus ciešā sadarbībā ar vietējām pašvaldībām, kuras cieši sadarbojas ar ieinteresētajām personām un vietējām kopienām, ko vides pārmaiņas un apjomīgas kokmateriālu ražošanas un tirdzniecības negatīvās sekas tieši un netieši ietekmē visvairāk; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina ES un dalībvalstis izvērtēt vēl arī citas iespējas sadarboties, lai cīnītos pret nelikumīgu mežizstrādi un to nepieļautu; iesaka Komisijai nodrošināt dalībvalstīm sadarbības platformu, lai izstrādātu un uzlabotu valstu meža monitoringa digitālos rīkus, ziņotu par nelikumīgas mežizstrādes gadījumiem un nodrošinātu iespēju pret nelikumīgu mežizstrādi ātri un efektīvi vērsties pārrobežu mērogā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina dalībvalstis uzņemties galveno atbildību par vides, tostarp mežu, aizsardzību un gādāt par mežsaimniecības amatpersonu drošību; atgādina, ka korupcija publiskajās iestādēs joprojām ir svarīgs faktors, kas veicina nesodāmību par nelikumīgu mežizstrādi un nodarījumiem pret vides aktīvistiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina dalībvalstis, ciktāl tas iespējams, saskaņot savus noteikumus par nelikumīgi iegūtu kokmateriālu kontroli, lai tādējādi nepieļautu, ka dalībvalstīs, kur kontroles mehānismi ir vāji, valsts regulējuma kontekstā tiek izmantoti nelikumīgi iegūtu kokmateriālu izplatīšanas kanāli; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina prokurorus, izmeklētājus, mežsargus un finanšu ekspertus apvienot spēkus un zināšanas, lai ātri un sekmīgi atklātu, izmeklētu un sodītu organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina, ka ES līdzekļi varētu būt pieejami, lai finansētu kompensācijas par videi un klimatam nodrošinātiem meža pakalpojumiem, meža ekosistēmu noturības un vides vērtības uzlabošanu, meža atjaunošanu, saglabāšanu un aizsardzību, kā arī kompensācijas par Natura 2000 mežu teritorijām, tostarp mazu mežsaimniecību īpašniekiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ierosina ieviest regulāru novērošanu (tostarp drošības/policijas patruļas un novērošanu no gaisa) mežos un teritorijās, kur tiek pārvadāti kokmateriāli, vai gadījumos, kad ir ziņots par nelikumīgu mežizstrādi vai tās rezultātā iegūtu kokmateriālu pārvadāšanu un tirdzniecību; uzsver, ka ir jāpalielina policijas informētība par nelikumīgas mežizstrādes noziegumiem, un aicina dalībvalstis rīkot īpašu apmācību tiesībaizsardzības amatpersonām, lai nodrošinātu tām praktiskus instrumentus, prasmes un zināšanas, kas ir nepieciešamas, lai nepieļautu un atklātu nelikumīgu mežizstrādi un sauktu attiecīgos subjektus pie atbildības, kā arī aizsargātu vides aktīvistus, trauksmes cēlējus un par mežu apsaimniekošanu atbildīgos darbiniekus; mudina dalībvalstis sadarboties, lai prātīgi izmantotu resursus, cenšoties nepieļaut šā pasākuma nepareizu īstenošanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atgādina, ka nelikumīga mežizstrāde bieži ir saistīta ar citiem noziegumu veidiem, piemēram, ar nelikumīgu tirdzniecību, korupciju, krāpšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kam pārsvarā ir pārrobežu dimensija; tāpēc uzsver, ka informācija par nelikumīgu mežizstrādi ir jāuzskata par būtisku citu nopietnu noziegumu izmeklēšanai un ka ar šo informāciju ir jāapmainās ar Eiropolu, lai atvieglotu pārrobežu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka viens no veidiem, kā panākt, lai būtu labāk īstenoti un izpildīti ES vides tiesību akti, un kā cīnīties ar nopietniem pārrobežu noziegumiem pret vidi, ir paplašināt Eiropas Prokuratūras (EPPO) pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 86. panta 4. punktu, tā izveidojot ES zaļā prokurora amatu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju piešķirt finansējumu cīņai pret nelikumīgu mežizstrādi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka ir svarīgi palielināt pārredzamu un kvalitatīvu datu pieejamību, un pienācīgi ņem vērā jaunās ES Meža stratēģijas mērķi uzlabot saskaņotu datu vākšanu šajā jomā; uzskata, ka ir būtiski izmantot jau izveidotās struktūras, jo īpaši valstu mežu reģistrus un Eiropas Meža informācijas sistēmu, lai policija varētu sekmīgāk operatīvi reaģēt uz noziedzības aspektiem, kam ir sakars ar mežsaimniecību; atzīst, ka ar mežu saistītiem pamata un arī specifiskiem mainīgajiem lielumiem ir vajadzīgi visās dalībvalstīs savlaicīgi savākti, bieži apkopoti un salīdzināmi dati; tāpēc atbalsta ierosinājumu veidot ES mēroga mežu novērošanas, ziņošanas un datu vākšanas sistēmu; aicina dalībvalstis vākt datus par pārbaudes darbībām, konstatēto pārkāpumu skaitu, kā arī par piemēroto sankciju veidu un apmēru; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina dalībvalstis uzlabot sabiedrības informētību par cīņu pret nelikumīgu mežizstrādi un par ziņošanas rīkiem, kas pieejami, cita starpā rīkojot mērķtiecīgas komunikācijas kampaņas; aicina dalībvalstis bērnu izglītības programmās meža saglabāšanu iestrādāt kā vienu no dabas mantojuma saglabāšanas jēdzieniem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka ar vidi saistītai tiesvedībai ir vajadzīgi juridisko profesiju pārstāvji, kam ir īpašas zināšanas un kompetence; tāpēc ierosina dalībvalstīm augstskolu jurisprudences studiju programmās stiprināt vides komponentu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka tālizpētes tehnoloģiju, piemēram, satelītattēlu, izmantošana nolūkā papildināt uz vietas savāktos inventarizācijas datus un veiktās pārbaudes var palīdzēt kompetentajām iestādēm ES un valstu līmenī precīzāk un ātrāk apzināt plašas teritorijas, kur notiek nelikumīga mežizstrāde; uzsver, ka šie dati ir jākalibrē ar datiem, kas iegūti, veicot monitoringu uz zemes, lai tādējādi nodrošinātu secinājumu precizitāti; aicina dalībvalstis pilnībā izmantot ES Satelītcentrā pieejamos instrumentus, lai stiprinātu savas spējas apkarot nelikumīgu mežizstrādi; norāda — lai gan meža izciršanu var konstatēt ar satelītattēlu palīdzību, likumīgu un nelikumīgu mežizstrādi nošķirt joprojām ir problemātiski; uzsver — tas, cik efektīvi nelikumīgu mežizstrādi var iegrožot ar satelītu resursiem, ir atkarīgs no iestāžu spējas izmantot informāciju un to koordinēt ar citiem (uz zemes esošiem) monitoringa instrumentiem un datubāzēm; uzskata, ka satelītattēli var papildināt uz vietas veiktās pārbaudes un inventarizācijas datus un tie var būt vērtīgs līdzeklis nelikumīgas mežizstrādes atklāšanai, un var palīdzēt netieši izsecināt nelikumīgas mežizstrādes pastāvēšanu, apzinot ceļus ārpus atļautajām teritorijām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, ka tehnoloģiskajai inovācijai ir būtiska nozīme, lai apkarotu nelikumīgu mežizstrādi un noziegumus pret vidi kopumā; aicina Komisiju piešķirt finansējumu dalībvalstu tehnoloģiskajam atbalstam, kas valstu tiesībaizsardzības amatpersonām dotu iespēju izmantot pašus labākos instrumentus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka faktu vākšanas misija nelikumīgas mežizstrādes skartajās teritorijās palīdzētu izvērtēt faktisko situāciju uz vietas, galvenos faktorus, kas veicinājuši nelikumīgu mežizstrādi, tās ietekmi uz vietējiem iedzīvotājiem, kā arī noskaidrot, kā konkrētos gadījumos rīkoties tālāk; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ES neatbalsta iniciatīvas un projektus, kas varētu veicināt nelikumīgu mežizstrādi un atmežošanu vai cita veida kaitīgu ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OV L 295, 12.11.2010., 23. lpp.

(2)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

(3)  OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.

(4)  OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.

(5)  OV L 356, 8.10.2021., 1. lpp.

(6)  https://www.europol.europa.eu/crime-areas-and-statistics/crime-areas/environmental-crime.

(7)  Kompetento iestāžu informatīvajā paziņojumā par ES Kokmateriālu regulas īstenošanu periodā no 2020. gada jūnija līdz septembrim ir norādīts: “Lai gan kokmateriāliem, kurus uzņēmumam IKEA piegādājis uzņēmums VGSM, bijis Mežu uzraudzības padomes (FSC) sertifikāts, attiecīgajā ziņojumā konstatēts, ka vairāk nekā puse no kokmateriāliem, kas pie Velykyi Bychkiv (Ukrainas rietumu daļā) iegūti periodā no 2018. gada aprīļa līdz jūnijam, FSC standartiem tomēr neatbilst un faktiski ir iegūti nelikumīgas cirtes rezultātā.”

(8)  Eiropas Komisijas 2021. gada jūlija ziņojums par pētījumu, kas veikts, analizējot sertifikācijas un pārbaudes shēmas, ko izmanto meža nozarē un attiecībā uz koksnes izstrādājumiem.

(9)  OV L 328, 6.12.2008., 28. lpp.

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/28

---

P9_TA(2022)0263

Ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošana un sasniegšana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu un sasniegšanu (2022/2002(INI))

(2023/C 32/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas tika pieņemta ANO ilgtspējīgas attīstības samitā Ņujorkā 2015. gada 25. septembrī (Programma 2030. gadam), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas tika pieņemta ANO ilgtspējīgas attīstības samitā Ņujorkā 2015. gada 25. septembrī (Programma 2030. gadam),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2020. gada 18. novembra darba dokumentu “ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana — visaptveroša pieeja” (SWD(2020)0400), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2020. gada 18. novembra darba dokumentu “ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana — visaptveroša pieeja” (SWD(2020)0400),

| — | ņemot vērā ANO Ekonomisko un sociālo lietu departamenta 2022. gada publikāciju “Ilgtspējīgas attīstības mērķu labās prakses apkopojums — veiksmes stāsti un pieredze ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā — otrais izdevums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ekonomisko un sociālo lietu departamenta 2022. gada publikāciju “Ilgtspējīgas attīstības mērķu labās prakses apkopojums — veiksmes stāsti un pieredze ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā — otrais izdevums”,

| — | ņemot vērā ANO 2019. gada globālo ilgtspējīgas attīstības ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2019. gada globālo ilgtspējīgas attīstības ziņojumu,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 17. februāra kopīgo paziņojumu par ES ieguldījumu uz noteikumiem balstītā multilaterālismā (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 17. februāra kopīgo paziņojumu par ES ieguldījumu uz noteikumiem balstītā multilaterālismā (JOIN(2021)0003),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Parlamenta un Komisijas 2017. gada 30. jūnija kopīgo paziņojumu par jauno Eiropas Konsensu par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Parlamenta un Komisijas 2017. gada 30. jūnija kopīgo paziņojumu par jauno Eiropas Konsensu par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne” (1),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 28. janvāra darba dokumentu “ES 2019. gada ziņojums par politikas saskaņotību attīstībai” (SWD(2019)0020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 28. janvāra darba dokumentu “ES 2019. gada ziņojums par politikas saskaņotību attīstībai” (SWD(2019)0020),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Konvenciju par bioloģisko daudzveidību,

| — | ņemot vērā nolīgumu, kuru pieņēma UNFCCC Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, kuru pieņēma UNFCCC Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”),

| — | ņemot vērā dokumentu “Iecerētais Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nacionāli noteiktais devums”, ko UNFCCC2015. gada 6. martā ES un tās dalībvalstu vārdā iesniedza Latvija un Komisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Iecerētais Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nacionāli noteiktais devums”, ko UNFCCC2015. gada 6. martā ES un tās dalībvalstu vārdā iesniedza Latvija un Komisija,

| — | ņemot vērā dokumentu “Atjauninātais Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nacionāli noteiktais devums”, ko 2020. gada 17. decembrī ES un tās dalībvalstu vārdā iesniedza Vācija un Komisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Atjauninātais Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nacionāli noteiktais devums”, ko 2020. gada 17. decembrī ES un tās dalībvalstu vārdā iesniedza Vācija un Komisija,

| — | ņemot vērā trešo Starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika 2015. gada 13.–16. jūlijā Adisabebā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trešo Starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika 2015. gada 13.–16. jūlijā Adisabebā,

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Parlamenta un Komisijas 2017. gada 30. jūnija kopīgo paziņojumu par jauno Eiropas Konsensu par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Parlamenta un Komisijas 2017. gada 30. jūnija kopīgo paziņojumu par jauno Eiropas Konsensu par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne” (2),

| — | ņemot vērā Komisijas darba programmu 2020. gadam (COM(2020)0037), 2021. gadam (COM(2020)0690) un 2022. gadam (COM(2021)0645), un šajos dokumentos iekļautās atsauces uz IAM, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas darba programmu 2020. gadam (COM(2020)0037), 2021. gadam (COM(2020)0690) un 2022. gadam (COM(2021)0645), un šajos dokumentos iekļautās atsauces uz IAM,

| — | ņemot vērā IAM integrēšanu labāka regulējuma satvarā, tostarp Komisijas 2021. gada 29. aprīļa paziņojumu “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus” COM(2021)0219, Komisijas dienestu 2021. gada 3. novembra darba dokumentu “Labāka regulējuma pamatnostādnes” (SWD(2021)0305) un tā 2021. gada novembra rīkkopu, tostarp jauno instrumentu Nr. 19 par ilgtspējīgas attīstības mērķiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IAM integrēšanu labāka regulējuma satvarā, tostarp Komisijas 2021. gada 29. aprīļa paziņojumu “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus” COM(2021)0219, Komisijas dienestu 2021. gada 3. novembra darba dokumentu “Labāka regulējuma pamatnostādnes” (SWD(2021)0305) un tā 2021. gada novembra rīkkopu, tostarp jauno instrumentu Nr. 19 par ilgtspējīgas attīstības mērķiem,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas 2022. gada īpašo ziņojumu “Jauni draudi cilvēku drošībai antropocēna laikmetā: nepieciešama lielāka solidaritāte”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas 2022. gada īpašo ziņojumu “Jauni draudi cilvēku drošībai antropocēna laikmetā: nepieciešama lielāka solidaritāte”,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2019. gada Īpašo ziņojumu par okeāniem un kriosfēru mainīga klimata apstākļos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2019. gada Īpašo ziņojumu par okeāniem un kriosfēru mainīga klimata apstākļos,

| — | ņemot vērā IPCC2022. gada 28. februāra sesto novērtējuma ziņojumu “Klimata pārmaiņas 2022: ietekme, pielāgošanās un neaizsargātība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IPCC2022. gada 28. februāra sesto novērtējuma ziņojumu “Klimata pārmaiņas 2022: ietekme, pielāgošanās un neaizsargātība”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (3). |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (3).

| — | ņemot vērā Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam, ko ANO dalībvalstis pieņēma 2015. gada 18. martā ANO Trešajā pasaules konferencē par katastrofu riska mazināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam, ko ANO dalībvalstis pieņēma 2015. gada 18. martā ANO Trešajā pasaules konferencē par katastrofu riska mazināšanu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūciju par nepieciešamību pēc steidzama ES rīcības plāna, ar ko garantēt pārtikas nodrošinājumu ES un ārpus tās, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūciju par nepieciešamību pēc steidzama ES rīcības plāna, ar ko garantēt pārtikas nodrošinājumu ES un ārpus tās, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā (4),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumu “Mūsu kopīgā programma”, kas iesniegts ANO Ģenerālajai asamblejai, un kurš apstiprināts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2021. gada 15. novembra rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumu “Mūsu kopīgā programma”, kas iesniegts ANO Ģenerālajai asamblejai, un kurš apstiprināts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2021. gada 15. novembra rezolūciju,

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūciju par Gada stratēģisko ziņojumu par ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu un sasniegšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 14. marta rezolūciju par Gada stratēģisko ziņojumu par ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu un sasniegšanu (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 25. novembra rezolūciju par ES un globālo regulējumu attīstības jomā pēc 2015. gada (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 25. novembra rezolūciju par ES un globālo regulējumu attīstības jomā pēc 2015. gada (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 10. decembra secinājumus “Ilgtspējīgas Eiropas izveidošana līdz 2030. gadam — līdzšinējais progress un turpmākie pasākumi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 10. decembra secinājumus “Ilgtspējīgas Eiropas izveidošana līdz 2030. gadam — līdzšinējais progress un turpmākie pasākumi”,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 18. oktobra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 18. oktobra secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 20. jūnija secinājumus “Ilgtspējīga Eiropas nākotne: ES atbildes reakcija uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 20. jūnija secinājumus “Ilgtspējīga Eiropas nākotne: ES atbildes reakcija uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par ES rīcību ilgtspējības jomā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par ES rīcību ilgtspējības jomā (8),

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 9. aprīļa secinājumus “Virzībā uz arvien ilgtspējīgāku Savienību līdz 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 9. aprīļa secinājumus “Virzībā uz arvien ilgtspējīgāku Savienību līdz 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 15. maija ziņojumu par 7. vides rīcības programmas izvērtējumu (COM(2019)0233), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 15. maija ziņojumu par 7. vides rīcības programmas izvērtējumu (COM(2019)0233),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2030. gadam (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2030. gadam (COM(2020)0652),

| — | ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2019. gada ziņojumu “Vide Eiropā — stāvoklis un perspektīvas 2020: zināšanas pārejai uz ilgtspējīgu Eiropu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2019. gada ziņojumu “Vide Eiropā — stāvoklis un perspektīvas 2020: zināšanas pārejai uz ilgtspējīgu Eiropu”,

| — | ņemot vērā 2021. gada uzraudzības ziņojumu par progresu IAM sasniegšanā ES kontekstā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada uzraudzības ziņojumu par progresu IAM sasniegšanā ES kontekstā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu “Piemērotāki rādītāji ilgtspējīgas attīstības mērķu novērtēšanai — pilsoniskās sabiedrības ieguldījums” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu “Piemērotāki rādītāji ilgtspējīgas attīstības mērķu novērtēšanai — pilsoniskās sabiedrības ieguldījums” (12),

| — | ņemot vērā 2021. gada 14. jūnijā publicēto 2021. gada ilgtspējīgas attīstības ziņojumu “Rīcības desmitgade ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 14. jūnijā publicēto 2021. gada ilgtspējīgas attīstības ziņojumu “Rīcības desmitgade ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai”,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 22. jūnija secinājumus “Visaptveroša pieeja tam, lai tiktu paātrināta ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošana — pēc Covid-19 krīzes atjaunot uzlabojot”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 22. jūnija secinājumus “Visaptveroša pieeja tam, lai tiktu paātrināta ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošana — pēc Covid-19 krīzes atjaunot uzlabojot”,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu 26/2020 “Jūras vide: ES aizsardzība ir plaša, bet virspusēja”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu 26/2020 “Jūras vide: ES aizsardzība ir plaša, bet virspusēja”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra pārdomu dokumentu “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu 2030. gadā” (COM(2019)0022), jo īpaši tā III pielikumu “Daudzpusējas IAM jomā ieinteresēto personu platformas ieguldījums pārdomu dokumentā “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu 2030. gadā” — kopsavilkums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 30. janvāra pārdomu dokumentu “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu 2030. gadā” (COM(2019)0022), jo īpaši tā III pielikumu “Daudzpusējas IAM jomā ieinteresēto personu platformas ieguldījums pārdomu dokumentā “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu 2030. gadā” — kopsavilkums”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 58. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 58. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0174/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0174/2022),

| A. | tā kā Eiropas un starptautiskā līmenī klimatiskais taisnīgums nebūs iespējams bez ekoloģiski, sociāli un ekonomiski ilgtspējīgas un iekļaujošas attīstības; tā kā IAM sasniegšana līdz ar to ir būtisks priekšnoteikums tam, lai īstenotu taisnīgu un godīgu pārkārtošanos saskaņā ar Parīzes nolīgumu un Eiropas zaļo kursu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas un starptautiskā līmenī klimatiskais taisnīgums nebūs iespējams bez ekoloģiski, sociāli un ekonomiski ilgtspējīgas un iekļaujošas attīstības; tā kā IAM sasniegšana līdz ar to ir būtisks priekšnoteikums tam, lai īstenotu taisnīgu un godīgu pārkārtošanos saskaņā ar Parīzes nolīgumu un Eiropas zaļo kursu;

| B. | tā kā Covid-19 pandēmijas ietekme vēl nav pilnībā zināma, bet tā jau ir izraisījusi ievērojamu regresu ceļā uz IAM sasniegšanu, jo īpaši pasaules dienvidu valstīs, kurās ir vājas veselības aprūpes sistēmas un kur vakcinācijas rādītāji joprojām ir ļoti zemi, un ir sekmējusi vēl lielāku nevienlīdzību un nabadzību; tā kā saskaņā ar ANO 2021. gada ziņojumu par finansējumu ilgtspējīgai attīstībai Covid-19 pandēmijas sekas varētu radīt zudušu desmitgadi ilgtspējīgas attīstības jomā; tā kā vismazāk attīstītās valstis ir cietušas īpaši smagi, jo tās ir neaizsargātas pret ārējiem satricinājumiem; tā kā veselīga vide ir ilgtspējīgas attīstības pamatpīlārs; tā kā tiek lēsts, ka tautas attīstības indekss 2020. gadā pirmo reizi 30 gadu laikā kopš rādītāja aprēķināšanas strauji un nepieredzēti samazinājies; tā kā 2020. gadā pirmo reizi 20 gadu laikā paaugstinājās galējas nabadzības rādītājs; tā kā, no otras puses, Covid-19 pandēmija sniedz nozīmīgu iespēju pārveidot mūsu sabiedrību, lai īstenotu IAM centienus; tā kā pirms Covid-19 pandēmijas tika lēsts, ka kopējais finansējuma iztrūkums IAM sasniegšanai ir 2,5 triljoni USD gadā; tā kā saskaņā ar vienu no aplēsēm, sākot ar 2021. gada sākumu, ekonomiskā nenoteiktība un ar pandēmiju saistīto atveseļošanas izdevumu deficīts jaunattīstības valstīs šo starpību palielināja par 50 %, sasniedzot 3,7 triljonus ASV dolāru; tā kā Eiropas Parlamenta jaunā Īpašā komiteja attiecībā uz Covid-19 pandēmijā gūto pieredzi un ieteikumiem nākotnei varētu izvērtēt pandēmijas ietekmi uz IAM; |
| --- | --- |

B.

tā kā Covid-19 pandēmijas ietekme vēl nav pilnībā zināma, bet tā jau ir izraisījusi ievērojamu regresu ceļā uz IAM sasniegšanu, jo īpaši pasaules dienvidu valstīs, kurās ir vājas veselības aprūpes sistēmas un kur vakcinācijas rādītāji joprojām ir ļoti zemi, un ir sekmējusi vēl lielāku nevienlīdzību un nabadzību; tā kā saskaņā ar ANO 2021. gada ziņojumu par finansējumu ilgtspējīgai attīstībai Covid-19 pandēmijas sekas varētu radīt zudušu desmitgadi ilgtspējīgas attīstības jomā; tā kā vismazāk attīstītās valstis ir cietušas īpaši smagi, jo tās ir neaizsargātas pret ārējiem satricinājumiem; tā kā veselīga vide ir ilgtspējīgas attīstības pamatpīlārs; tā kā tiek lēsts, ka tautas attīstības indekss 2020. gadā pirmo reizi 30 gadu laikā kopš rādītāja aprēķināšanas strauji un nepieredzēti samazinājies; tā kā 2020. gadā pirmo reizi 20 gadu laikā paaugstinājās galējas nabadzības rādītājs; tā kā, no otras puses, Covid-19 pandēmija sniedz nozīmīgu iespēju pārveidot mūsu sabiedrību, lai īstenotu IAM centienus; tā kā pirms Covid-19 pandēmijas tika lēsts, ka kopējais finansējuma iztrūkums IAM sasniegšanai ir 2,5 triljoni USD gadā; tā kā saskaņā ar vienu no aplēsēm, sākot ar 2021. gada sākumu, ekonomiskā nenoteiktība un ar pandēmiju saistīto atveseļošanas izdevumu deficīts jaunattīstības valstīs šo starpību palielināja par 50 %, sasniedzot 3,7 triljonus ASV dolāru; tā kā Eiropas Parlamenta jaunā Īpašā komiteja attiecībā uz Covid-19 pandēmijā gūto pieredzi un ieteikumiem nākotnei varētu izvērtēt pandēmijas ietekmi uz IAM;

| C. | tā kā no 2019. gadā publicētā ANO Globālā ilgtspējīgas attīstības ziņojuma un ANO Ilgtspējīgas attīstības risinājumu tīkla (SDSN) 2020. gada IAM indeksa izriet, ka neviena valsts, tostarp neviena Eiropas valsts, nevirzās uz to, lai līdz 2030. gadam sasniegtu visus ilgtspējīgas attīstības mērķus; tā kā saskaņā ar 2021. gada Eiropas ilgtspējīgas attīstības ziņojumu pirmo reizi kopš IAM pieņemšanas IAM indeksa ES vidējais rādītājs nepaaugstinājās; tā kā saskaņā ar ANO Eiropas Ekonomikas komisijas datiem Eiropa virzās uz to, lai sasniegtu tikai 26 jeb 15 % no 169 mērķiem; tā kā SDSN 2021. gada IAM indekss liecina, ka ESAO valstis ir vistuvāk Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanai, taču tās rada lielāko negatīvo plašāko ietekmi, kas apdraud citu valstu spēju sasniegt to mērķus; |
| --- | --- |

C.

tā kā no 2019. gadā publicētā ANO Globālā ilgtspējīgas attīstības ziņojuma un ANO Ilgtspējīgas attīstības risinājumu tīkla (SDSN) 2020. gada IAM indeksa izriet, ka neviena valsts, tostarp neviena Eiropas valsts, nevirzās uz to, lai līdz 2030. gadam sasniegtu visus ilgtspējīgas attīstības mērķus; tā kā saskaņā ar 2021. gada Eiropas ilgtspējīgas attīstības ziņojumu pirmo reizi kopš IAM pieņemšanas IAM indeksa ES vidējais rādītājs nepaaugstinājās; tā kā saskaņā ar ANO Eiropas Ekonomikas komisijas datiem Eiropa virzās uz to, lai sasniegtu tikai 26 jeb 15 % no 169 mērķiem; tā kā SDSN 2021. gada IAM indekss liecina, ka ESAO valstis ir vistuvāk Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanai, taču tās rada lielāko negatīvo plašāko ietekmi, kas apdraud citu valstu spēju sasniegt to mērķus;

| D. | tā kā jaunā ģeopolitiskā un humanitārā realitāte, ko rada Krievijas nelikumīgais iebrukums un karš Ukrainā, būtiski ietekmē IAM sasniegšanu pasaulē, jo īpaši attiecībā uz cīņu pret nevienlīdzību, nabadzību un badu, un var kavēt to īstenošanas grafiku līdz 2030. gadam; tā kā ir steidzami vajadzīgs atjaunots politiskais stimuls IAM sasniegšanai, lai ņemtu vērā Covid-19 ietekmi un Krievijas iebrukuma Ukrainā globālās sekas; tā kā šajā kontekstā ir jāfinansē dažādi atjaunojamās enerģijas avoti nolūkā nodrošināt atbilstību Programmas 2030. gadam mērķiem un izvairīties no turpmāka finansiālā spiediena uz enerģētikas nozari pasaulē; |
| --- | --- |

D.

tā kā jaunā ģeopolitiskā un humanitārā realitāte, ko rada Krievijas nelikumīgais iebrukums un karš Ukrainā, būtiski ietekmē IAM sasniegšanu pasaulē, jo īpaši attiecībā uz cīņu pret nevienlīdzību, nabadzību un badu, un var kavēt to īstenošanas grafiku līdz 2030. gadam; tā kā ir steidzami vajadzīgs atjaunots politiskais stimuls IAM sasniegšanai, lai ņemtu vērā Covid-19 ietekmi un Krievijas iebrukuma Ukrainā globālās sekas; tā kā šajā kontekstā ir jāfinansē dažādi atjaunojamās enerģijas avoti nolūkā nodrošināt atbilstību Programmas 2030. gadam mērķiem un izvairīties no turpmāka finansiālā spiediena uz enerģētikas nozari pasaulē;

| E. | tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu ES ir pienākums iekļaut attīstības sadarbības mērķus visās iekšpolitikas un ārpolitikas jomās, kas varētu ietekmēt jaunattīstības valstis. tā kā ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai visā pasaulē ir būtiski panākt saskaņotību visās ES politikas jomās; tā kā politikas saskaņotība ilgtspējīgai attīstībai ir pieeja, kas paredz holistiski integrēt dažādas ilgtspējīgas attīstības dimensijas visos politikas veidošanas posmos, un tā ir būtisks elements ES centienos īstenot Programmu 2030. gadam; tā kā Komisija tās dienestu 2021. gada 18. novembra darba dokumentā “ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana — visaptveroša pieeja” apņēmās īstenot t. s. visas valdības pieeju IAM īstenošanai, ko koordinēs priekšsēdētāja U. fon der Leiena; tā kā saistībā ar ES astotajā vides rīcības programmā un tās 2030. un 2050. gada prioritārajos mērķos iekļauto pāreju uz labklājības ekonomiku, kas atdod planētai atpakaļ, nekā nepieciešams, būs nepieciešams, lai ES izstrādātu holistiskāku pieeju politikas veidošanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu ES ir pienākums iekļaut attīstības sadarbības mērķus visās iekšpolitikas un ārpolitikas jomās, kas varētu ietekmēt jaunattīstības valstis. tā kā ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai visā pasaulē ir būtiski panākt saskaņotību visās ES politikas jomās; tā kā politikas saskaņotība ilgtspējīgai attīstībai ir pieeja, kas paredz holistiski integrēt dažādas ilgtspējīgas attīstības dimensijas visos politikas veidošanas posmos, un tā ir būtisks elements ES centienos īstenot Programmu 2030. gadam; tā kā Komisija tās dienestu 2021. gada 18. novembra darba dokumentā “ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana — visaptveroša pieeja” apņēmās īstenot t. s. visas valdības pieeju IAM īstenošanai, ko koordinēs priekšsēdētāja U. fon der Leiena; tā kā saistībā ar ES astotajā vides rīcības programmā un tās 2030. un 2050. gada prioritārajos mērķos iekļauto pāreju uz labklājības ekonomiku, kas atdod planētai atpakaļ, nekā nepieciešams, būs nepieciešams, lai ES izstrādātu holistiskāku pieeju politikas veidošanai;

| F. | tā kā Parlaments, Padome un Eiropadome kopš Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam pieņemšanas 2015. gadā ir vairākkārt aicinājuši Komisiju pieņemt visaptverošu stratēģiju IAM pilnīgai īstenošanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlaments, Padome un Eiropadome kopš Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam pieņemšanas 2015. gadā ir vairākkārt aicinājuši Komisiju pieņemt visaptverošu stratēģiju IAM pilnīgai īstenošanai;

| G. | tā kā pastāv cieša saistība starp veselības, vides un klimata krīzēm; tā kā turpmākajos gados šādu krīžu būs arvien vairāk, jo īpaši klimata pārmaiņu un biodaudzveidības zuduma ietekmē; |
| --- | --- |

G.

tā kā pastāv cieša saistība starp veselības, vides un klimata krīzēm; tā kā turpmākajos gados šādu krīžu būs arvien vairāk, jo īpaši klimata pārmaiņu un biodaudzveidības zuduma ietekmē;

| H. | tā kā vairākām jaunattīstības valstīm ir ierobežota spēja iegūt datus IAM rādītāju noteikšanai, un tas var būtiski traucēt izvērtēt progresu; |
| --- | --- |

H.

tā kā vairākām jaunattīstības valstīm ir ierobežota spēja iegūt datus IAM rādītāju noteikšanai, un tas var būtiski traucēt izvērtēt progresu;

| I. | tā kā plaisa starp bagātākajiem un nabadzīgākajiem cilvēkiem un valstīm turpina palielināties; tā kā nevienlīdzības mazināšanai (10. IAM) ir stratēģiska nozīme un tai vajadzētu būt pamatā kopīgajiem centieniem sasniegt Programmu 2030. gadam; |
| --- | --- |

I.

tā kā plaisa starp bagātākajiem un nabadzīgākajiem cilvēkiem un valstīm turpina palielināties; tā kā nevienlīdzības mazināšanai (10. IAM) ir stratēģiska nozīme un tai vajadzētu būt pamatā kopīgajiem centieniem sasniegt Programmu 2030. gadam;

| J. | tā kā IAM aptver visas būtiskās problēmas, ar ko saskaras cilvēce, un tie ir saistīti ne tikai ar attīstības politiku, bet arī ar plašākiem publiskās rīcībpolitikas virzieniem Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

J.

tā kā IAM aptver visas būtiskās problēmas, ar ko saskaras cilvēce, un tie ir saistīti ne tikai ar attīstības politiku, bet arī ar plašākiem publiskās rīcībpolitikas virzieniem Eiropas līmenī;

| K. | tā kā ES, apņemoties īstenot Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, atzina, ka cilvēka cieņa ir pamatvērtība un ka programmas mērķi un uzdevumi būtu jāsasniedz attiecībā uz visām valstīm un tautām un visām sabiedrības grupām; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES, apņemoties īstenot Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, atzina, ka cilvēka cieņa ir pamatvērtība un ka programmas mērķi un uzdevumi būtu jāsasniedz attiecībā uz visām valstīm un tautām un visām sabiedrības grupām;

| L. | tā kā Eiropas Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem arī ir atbildība nodrošināt, ka ilgtspējīga attīstība tiek integrēta to procedūrās, un tā izvairītos no viensētnieciskas domāšanas; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem arī ir atbildība nodrošināt, ka ilgtspējīga attīstība tiek integrēta to procedūrās, un tā izvairītos no viensētnieciskas domāšanas;

| M. | tā kā arvien pieaugošā nevienlīdzība, klimata pārmaiņas, biodaudzveidības zudums un aizvien lielāka atkritumu daudzuma radīšana ir jautājumi, kas tiek risināti ar IAM; tā kā visas minētās problēmas negatīvi ietekmē cilvēku dzīves apstākļus; |
| --- | --- |

M.

tā kā arvien pieaugošā nevienlīdzība, klimata pārmaiņas, biodaudzveidības zudums un aizvien lielāka atkritumu daudzuma radīšana ir jautājumi, kas tiek risināti ar IAM; tā kā visas minētās problēmas negatīvi ietekmē cilvēku dzīves apstākļus;

| N. | tā kā ES augsta līmeņa daudzpusējā ieinteresēto personu platforma ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu jomā, kas darbojās no 2017. līdz 2019. gadam, tika izveidota, lai atbalstītu un konsultētu Komisiju un nodrošinātu forumu pieredzes un paraugprakses apmaiņai nozaru starpā, kā arī starp vietējo, reģionālo, valsts un ES līmeni, savedot kopā ieinteresētās personas, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, nevalstiskās organizācijas un privāto un korporatīvo sektoru; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES augsta līmeņa daudzpusējā ieinteresēto personu platforma ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu jomā, kas darbojās no 2017. līdz 2019. gadam, tika izveidota, lai atbalstītu un konsultētu Komisiju un nodrošinātu forumu pieredzes un paraugprakses apmaiņai nozaru starpā, kā arī starp vietējo, reģionālo, valsts un ES līmeni, savedot kopā ieinteresētās personas, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, nevalstiskās organizācijas un privāto un korporatīvo sektoru;

| O. | tā kā, ņemot vērā iepriekš minēto, Eiropas līmeņa pārvaldības stratēģija, integrējot IAM transversālā pieejā, ļautu panākt lielāku saskaņotību starp publiskās politikas jomām un to efektivitāti; tā kā, piemēram, 14. IAM “Dzīvība ūdenī”, kurā prasīts saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un to resursus nolūkā nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, būtu jāīsteno kā integrētas jūrniecības politikas daļa; |
| --- | --- |

O.

tā kā, ņemot vērā iepriekš minēto, Eiropas līmeņa pārvaldības stratēģija, integrējot IAM transversālā pieejā, ļautu panākt lielāku saskaņotību starp publiskās politikas jomām un to efektivitāti; tā kā, piemēram, 14. IAM “Dzīvība ūdenī”, kurā prasīts saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un to resursus nolūkā nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, būtu jāīsteno kā integrētas jūrniecības politikas daļa;

| P. | tā kā virzība uz IAM pasaulē ir vāji izprasta nepietiekamu uzraudzības spēju dēļ, it īpaši jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

P.

tā kā virzība uz IAM pasaulē ir vāji izprasta nepietiekamu uzraudzības spēju dēļ, it īpaši jaunattīstības valstīs;

| Q. | tā kā Covid-19 pandēmija ir ievērojami saasinājusi jau esošās parādu problēmas jaunattīstības valstīs, kas vēl vairāk apdraud to centienus mobilizēt pietiekamus resursus IAM sasniegšanai; tā kā attiecīgi steidzami jāīsteno papildu centieni parādu atvieglošanai, lai izvairītos no plašas saistību neizpildes jaunattīstības valstīs un veicinātu ieguldījumus atveseļošanas pasākumos un IAM īstenošanā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Covid-19 pandēmija ir ievērojami saasinājusi jau esošās parādu problēmas jaunattīstības valstīs, kas vēl vairāk apdraud to centienus mobilizēt pietiekamus resursus IAM sasniegšanai; tā kā attiecīgi steidzami jāīsteno papildu centieni parādu atvieglošanai, lai izvairītos no plašas saistību neizpildes jaunattīstības valstīs un veicinātu ieguldījumus atveseļošanas pasākumos un IAM īstenošanā;

| R. | tā kā saskaņā ar IPCC 2022. gada Sesto ziņojumu klimata pārmaiņas ir samazinājušas pārtikas un ūdens nodrošinājumu, kavējot centienus sasniegt IAM; |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar IPCC 2022. gada Sesto ziņojumu klimata pārmaiņas ir samazinājušas pārtikas un ūdens nodrošinājumu, kavējot centienus sasniegt IAM;

| S. | tā kā IAM ir reģionāla un vietēja dimensija; |
| --- | --- |

S.

tā kā IAM ir reģionāla un vietēja dimensija;

| T. | tā kā okeāni ir milzīgas biodaudzveidības krātuves un galvenais globālā klimata regulētājs; tā kā to saglabāšana ir ļoti svarīga ilgtspējīgai attīstībai, veicina nabadzības izskaušanu un nodrošina ilgtspējīgus iztikas līdzekļus un pārtikas nodrošinājumu miljardiem cilvēku; |
| --- | --- |

T.

tā kā okeāni ir milzīgas biodaudzveidības krātuves un galvenais globālā klimata regulētājs; tā kā to saglabāšana ir ļoti svarīga ilgtspējīgai attīstībai, veicina nabadzības izskaušanu un nodrošina ilgtspējīgus iztikas līdzekļus un pārtikas nodrošinājumu miljardiem cilvēku;

| U. | tā kā IAM ir universāli un nedalāmi; tā kā tie ir kopīgi un piemērojami visiem dalībniekiem, tostarp publiskajam un privātajam sektoram, pilsoniskajai sabiedrībai un sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

U.

tā kā IAM ir universāli un nedalāmi; tā kā tie ir kopīgi un piemērojami visiem dalībniekiem, tostarp publiskajam un privātajam sektoram, pilsoniskajai sabiedrībai un sociālajiem partneriem;

| V. | tā kā 17 IAM un to attiecīgie 169 apakšmērķi un saistītie rādītāji veido vienīgo pasaules mērogā kopīgu un politiski saskaņotu satvaru uz gūtajām atziņām balstītas politikas veidošanai, |
| --- | --- |

V.

tā kā 17 IAM un to attiecīgie 169 apakšmērķi un saistītie rādītāji veido vienīgo pasaules mērogā kopīgu un politiski saskaņotu satvaru uz gūtajām atziņām balstītas politikas veidošanai,

Ievads

| 1. | atkārtoti apstiprina apņemšanos īstenot Programmu 2030. gadam, tās 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus un apņemšanos nevienu neatstāt novārtā; uzsver, ka, ņemot vērā pašreizējās un turpmākās pandēmijas un kara Ukrainā sekas, Programma 2030. gadam ir unikāls ceļš uz labklājības ekonomiku, kas ļautu atkal labāk veidot taisnīgāku, taisnīgāku, iekļaujošāku, ilgtspējīgāku un noturīgāku pasauli; atzīst, ka IAM ir visas cilvēces kopīgas rūpes; aicina Komisiju rīkoties, lai novērstu klimata pārmaiņas, ievērotu un veicinātu cilvēktiesības un tiesības uz veselību, vietējo kopienu, bēgļu un migrantu, bērnu, minoritāšu grupu un neaizsargātu personu tiesības, tiesības uz attīstību, dzimumu līdztiesību, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un paaudžu vienlīdzību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka ir atlikuši mazāk nekā astoņi gadi, lai sasniegtu Programmā 2030. gadam noteiktos mērķus, un ka 21. gadsimta divdesmitie gadi ir pasludināti par ANO Rīcības ilgtspējīgas attīstības jomā desmitgadi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka Programmas 2030. gadam īstenošana veicina taisnīgu un iekļaujošu zaļo un digitālo pārkārtošanos atbilstīgi ES mērķiem un darbībām, ko paredz Eiropas zaļais kurss un “Digitālais kompass” 2030. gadam; |
| --- | --- |

3.

Pārvaldība

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja apņemšanos īstenot t. s. visas valdības pieeju ES IAM īstenošanai un integrēt ilgtspējīgas attīstības mērķus katra komisāra darbības jomā; tāpēc aicina Komisiju un tās priekšsēdētāju turpināt apliecināt, kā t. s. visas valdības pieeja attiecībā uz IAM tiek īstenota ES līmenī; tomēr apgalvo, ka šāda pieeja var būt iedarbīga tikai tad, ja arī visaugstākā līmeņa vadība izrādīs iniciatīvu un ja tiks sagatavots konkrēts plāns, lai nodrošinātu visaptverošu rīcību visā Komisijā; pauž nožēlu, ka kopš 2019. gada nav bijis viena komisāra, kas būtu atbildīgs par IAM iekšējo un ārējo īstenošanu un koordināciju, un tā rezultātā ir īstenota sadrumstalota pieeja, kas ir pretrunā politikas saskaņotības ilgtspējīgai attīstībai principam; turklāt ierosina Komisijai iecelt īpašo vēstnieku IAM jautājumos, kas būtu pakļauts atbildīgajam komisāram, un tā ar ES ārējo darbību palīdzību tiktu veicināta konsekventa rīcība IAM jomā visā pasaulē; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkārtoti norāda — lai sasniegtu IAM, Programmai 2030. gadam ir nepieciešama pārliecinoša leģitimitāte sabiedrībā un patiesa politiskā pārveide, ko var panākt tikai tad, ja IAM tiek uzskatīti par iespēju iedzīvotājiem; uzsver mediju lomu šajā sakarībā; atgādina, ka IAM īstenošanas pamatā ir ieinteresēto personu strukturētas iesaistes un daudzpusēju partnerību nozīme; pauž dziļu nožēlu par to, ka 2019. gadā netika atjaunotas daudzpusējās ieinteresēto personu platformas pilnvaras, un aicina to steidzami atjaunot vai izveidot jaunu mehānismu strukturētai iesaistei ar līdzsvarotu, daudzveidīgu un demokrātisku pārstāvību, kas aptvertu pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kopienu organizācijas, privāto sektoru (tostarp mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) un ražotāju organizācijas), arodbiedrības, kooperatīvus, akadēmiskās aprindas un pētniecības iestādes, reģionālās un vietējās iestādes un atstumtas grupas; uzsver katras no šīs ieinteresētās personas būtisko nozīmi, jo tās cieši uzrauga valdību rīcību IAM īstenošanā un tieši veicina ilgtspējīgu attīstību; aicina ciešāk iesaistīt šīs grupas un apspriesties ar tām; uzsver, ka daudzpusējai ieinteresēto personu platformai būtu sistemātiski jāsadarbojas ar Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam jautājumu darba grupu, lai nodrošinātu dalībvalstu patiesu līdzdalību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīst, ka pārskatatbildības, pārredzamības un labas pārvaldības trūkums rada būtisku negatīvu ietekmi uz Programmas 2030. gadam īstenošanu gan attīstītajās, gan arī jaunattīstības valstīs, un uzsver, ka, lai paātrinātu IAM īstenošanu, ir jāveicina korupcijas apkarošana un integritāte un konsekventi jāuzrauga progress; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka centieniem integrēt IAM visās ES iekšpolitikas un ārpolitikas jomās nebūtu jāaprobežojas vien ar to kartēšanu; atgādina, ka daudzas ES iekšpolitikas jomas ne tikai veicina IAM īstenošanu, bet tām ir arī ļoti liela ekoloģiskā, sociālā un ekonomiskā plašākā ietekme uz jaunattīstības valstīm un neaizsargātām grupām un iedzīvotājiem; tāpēc uzstāj, ka, lai panāktu turpmāku progresu globālā līmenī, jāturpina koordinēt ES iekšējās un ārējās darbības; uzsver integrētas pieejas nozīmi, kam būtu vajadzīgi sistēmiski risinājumi; atzīst spēju veidošanā gūtos panākumus, bet uzsver, ka ir jāuzlabo spēju veidošanas pasākumu saskaņošana un koordinācija visā ES; |
| --- | --- |

7.

| 8. | stingri mudina panākt lielāku attīstības politikas saskaņotību nozīmīgajā tiesību aktu paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” (13), kopējā lauksaimniecības politikā, kopējā zivsaimniecības politikā, kopējā tirdzniecības politikā un Komisijas darbā kopumā; pauž nožēlu par to, ka IAM īstenošanas stratēģijas trūkums apgrūtina politikas saskaņotības panākšanu, jo nav skaidru, izmērāmu un konkrētiem laikposmiem noteiktu ES mēroga mērķu attiecībā uz visiem IAM, par kuriem būtu jāziņo; aicina ilgtspējīgu attīstību noteikt par prioritāti un integrēt visos politikas ciklos (izstrāde, īstenošana un izvērtējums), un visas tās dimensijas sistemātiski ņemt vērā ietekmes novērtējumos, kā arī prasībās attiecībā uz informācijas atklāšanu un ārējo ziņošanu; ierosina Komisijai veikt iekšējo revīziju, lai nodrošinātu ES iekšpolitikas un ārpolitikas jomu saskaņotību; uzsver, ka IAM jābūt Eiropas publiskās politikas pamatā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju pieņemt ES Programmas 2030. gadam jaunu augsta līmeņa īstenošanas stratēģiju, kā to 2018. gada oktobrī pieprasīja Eiropadome, un darīt to, pamatojoties uz ES rezolūcijām un politikas direktīvām ar mērķi sasniegt IAM, ņemot vērā to, ka Programmas 2030. gadam īstenošanai ir atlikuši tikai astoņi gadi, un tāpēc ir steidzami jāīsteno pasākumi saskaņā ar Rīcības desmitgadi globālo mērķu sasniegšanai; uzskata, ka šādā stratēģijā būtu jānosaka vismaz:






  a) | jauns pārvaldības satvars, kura īstenošanu vadītu viens augsta līmeņa komisārs, kurš būtu atbildīgs par IAM īstenošanu visās politikas jomās un kurš sistemātiski apspriestos ar jauno daudzpusējo ieinteresēto personu platformu; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

jauns pārvaldības satvars, kura īstenošanu vadītu viens augsta līmeņa komisārs, kurš būtu atbildīgs par IAM īstenošanu visās politikas jomās un kurš sistemātiski apspriestos ar jauno daudzpusējo ieinteresēto personu platformu;

| b) | pārskatīts konkrētu, izmērāmu, ES mēroga un laikā ierobežotu mērķu kopums ar nolūku stiprināt ES vērienīgos mērķus un konkrēti pasākumi to sasniegšanai; |
| --- | --- |

b)

pārskatīts konkrētu, izmērāmu, ES mēroga un laikā ierobežotu mērķu kopums ar nolūku stiprināt ES vērienīgos mērķus un konkrēti pasākumi to sasniegšanai;

| c) | atjaunināta uzraudzības un rādītāju sistēma, kurā ņemta vērā ES iekšējā un ārējā ietekme uz progresu IAM īstenošanā pasaulē; |
| --- | --- |

c)

atjaunināta uzraudzības un rādītāju sistēma, kurā ņemta vērā ES iekšējā un ārējā ietekme uz progresu IAM īstenošanā pasaulē;

| d) | vienots finansēšanas plāns ES IAM sasniegšanai, kas saistīts ar iepriekš minētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

d)

vienots finansēšanas plāns ES IAM sasniegšanai, kas saistīts ar iepriekš minētajiem mērķiem;

| e) | plāns ES diplomātijai un starptautiskajai sadarbībai IAM jomā, kuru vadītu IAM īpašais vēstnieks, lai tādējādi nodrošinātu taisnīgu sloga sadali un vienlīdzīgus konkurences nosacījumus; |
| --- | --- |

e)

plāns ES diplomātijai un starptautiskajai sadarbībai IAM jomā, kuru vadītu IAM īpašais vēstnieks, lai tādējādi nodrošinātu taisnīgu sloga sadali un vienlīdzīgus konkurences nosacījumus;

aicina Parlamenta, Komisijas un Padomes priekšsēdētājus šai stratēģijai pievienot iestāžu paziņojumu, kurā tiktu atkārtoti apliecināta ES apņemšanās attiecībā uz Programmu 2030. gadam; uzsver, ka šī stratēģija būtu jāpublicē vēlākais līdz 2023. gada jūnijam, lai 2023. gada septembrī paredzētajā IAM samitā ES varētu uzņemties vadošo lomu Programmas 2030. gadam atjaunināšanā; uzsver, ka stratēģija būtu regulāri jāpārskata un jāpapildina ar koriģējošiem pasākumiem jomās, kurās progress tiek uzskatīts par apstājušos vai nepietiekamu;

| 10. | uzsver, ka koordinēšana Savienības iestādēs un to starpā ir priekšnoteikums ES darbības efektivitātes palielināšanai; aicina izveidot starpiestāžu darba grupu, kurā būtu Parlamenta, Komisijas un Padomes pārstāvji, lai veicinātu strukturētu dialogu par IAM; uzskata, ka darba grupai būtu jātiekas vienu reizi ceturksnī un būtu jāuzņemas atbildība par Savienības centienu IAM īstenošanas jomā koordinēšanu gan iekšēji, gan arī pasaulē; pauž pārliecību, ka Komisija regulāri informēs likumdevējus par politikas norisēm un pasākumiem, kas veikti saistībā ar IAM īstenošanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka IAM ir integrēti labāka regulējuma rīkkopas, tostarp paziņojuma, pamatnostādņu un pašas rīkkopas, 2021. gada pārskatīšanā, un sevišķi atzinīgi vērtē īpašo IAM īstenošanas instrumentu un attiecīgo IAM rādītāju noteikšanu dažādu veidu ietekmei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka jaunās visaptverošās īstenošanas stratēģijas pieņemšana būtu jābalsta uz augšupēju pieeju, pirms tam veicot IAM kartēšanu un plašu, strukturētu, iekļaujošu un jēgpilnu sabiedriskās apspriešanas procesu, ko papildinātu plāns nozīmīgai iedzīvotāju, tostarp pilsoniskās sabiedrības, attiecīgo nozaru pārstāvju un, plašākā nozīmē, privātā sektora, arodbiedrību, akadēmisko aprindu, reģionālo un vietējo iestāžu, minoritāšu un neaizsargāto grupu, informēšanai un iesaistei; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju gatavoties nākamajai ANO programmai laikposmam pēc 2030. gadam, izstrādājot mērķu un pasākumu plānu ar nolūku plānot nākamos ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

13.

Uzraudzība

| 14. | aicina Parlamentu iecelt pastāvīgo referentu jautājumos par IAM īstenošanu, kas sadarbotos gan ar Prezidiju un visām komitejām, gan arī ar daudzpusējo ieinteresēto personu platformu; tāpat ierosina, ka katrai komitejai būtu jāieceļ deputāts, kurš būtu atbildīgs par IAM īstenošanu, un ka šiem atbildīgajiem deputātiem vienu reizi ceturksnī būtu jātiekas gan savā starpā, gan arī ar pastāvīgo referentu, lai nodrošinātu saskaņotību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka Eiropas Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem arī ir noteikta loma, lai nodrošinātu ilgtspējīgas attīstības integrēšanu procedūrās un izvairītos no viensētnieciskas pieejas; uzsver, cik svarīga ir Parlamenta līdzdalība un ieguldījums ikgadējā Augsta līmeņa politiskajā forumā ilgtspējīgas attīstības jautājumos (ALPF), kā arī to, kāda nozīme šajā sakarā varētu būt ikgadējam ziņojumam par IAM īstenošanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apstiprina, ka labāku izpratni par ES patieso ietekmi uz progresu IAM sasniegšanā ES un pasaulē varēs iegūt tikai tad, ja tiks novērstas pašreizējās datu nepilnības, tostarp sadalītu datu trūkums, un nepilnības informācijas sistēmās, stiprinot no dažādiem avotiem iegūto statistikas datu izmantošanu un izmantojot ar jauniem paņēmieniem iegūtus datus un mākslīgo intelektu, vienlaikus ievērojot datu aizsardzības noteikumus un regulējumu; uzskata, ka ir ļoti svarīgi uzraudzīt progresu attiecībā uz visiem 169 apakšmērķiem; aicina ES ievērojami pastiprināt tehnisko sadarbību ar jaunattīstības valstīm, lai novērstu globālo datu trūkumu, ko rada nepietiekamas uzraudzības spējas un nesaskaņota metodika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē Eurostat ikgadējos IAM īstenošanas uzraudzības ziņojumus; aicina katru gadu pārskatīt Eurostat IAM rādītāju kopumu, atbilstīgi 2021. gada pārskatam procesā sistemātiski iesaistot reģionālās un vietējās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas; uzsver, ka ilgtspējīgai attīstībai pēc būtības ir pārrobežu un starpnozaru raksturs; apliecina gatavību novērst IAM īstenošanas radīto negatīvo plašāko ietekmi uz citiem reģioniem; atzinīgi vērtē darbu, ko Eurostat ir uzsācis šajā nolūkā, un pirmo mēģinājumu daļēji kvantitatīvi raksturot minēto plašāko ietekmi, bet uzsver, ka šī metodika ir jāpilnveido, lai pietiekami ņemtu vērā ES globālo ietekmi (14); aicina neaprobežoties ar pašlaik noteiktajiem maksimāli sešiem rādītājiem, bet katram mērķim noteikto rādītāju skaitu palielināt, lai tā ņemtu vērā ES ārējo darbību, Eiropas piegādes un vērtības ķēdes un ES patēriņa plašāko ietekmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ir jāīsteno Padomes 2019. gada 24. oktobra secinājumi par labklājības ekonomiku, un šajā sakarībā aicina Komisiju nekavējoties izstrādāt ES astotajā vides rīcības programmā paredzēto informācijas paneli un rādītāju kopumu “Ne tikai IKP”, kur politikas izstrādes centrā būtu cilvēki un viņu labklājība; aicina Komisiju apsvērt iespēju IAM īstenošanas uzraudzības sistēmā iekļaut alternatīvus progresa rādītājus, piemēram, sociālā progresa rādītāju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka attiecībā uz katra IAM sasniegšanu ES būtu jānosaka minimālais datu un statistikas sadalījuma līmenis atbilstīgi globālajam IAM uzraudzības satvaram, vajadzības gadījumā aptverot ģeogrāfisko atrašanās vietu, dzimumu, seksuālo orientāciju, ienākumu līmeni, vecumu, rasi, etnisko izcelsmi, migrācijas statusu, invaliditāti un citas pazīmes un ņemot vērā uz cilvēktiesībām balstītas datu pieejas principus; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu noteikt rādītājus nevienlīdzības izvērtēšanai šajā sakarībā; aicina Eurostat veikt visus sagatavošanās darbus, kas vajadzīgi, lai šādu iedalījuma pakāpi izmantotu turpmākajos uzraudzības ziņojumos, atbilstīgi pamatnostādnēm un prioritātēm, ko noteikusi Aģentūru un ekspertu grupa IAM rādītāju jautājumos un kas pielāgotas ES situācijai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka brīvprātīgi valstu pārskati ir galvenais pārskatatbildības instruments Programmā 2030. gadam; atgādina par valstu pārskatu būtisko nozīmi, lai varētu noteikt neatbilstības kompromisus starp IAM un izveidot iteratīvu politikas pielāgošanas procesu, ņemot vērā progresu mērķu īstenošanā; mudina ES dalībvalstis iesniegt brīvprātīgos valstu pārskatus un jēgpilni ņemt vērā un īstenot šajā sakarā sniegtos ieteikumus; aicina Komisiju 2023. gada ALPF un pēc tam katru gadu iesniegt ES brīvprātīgo pārskatu un censties panākt turpmāku valstu brīvprātīgo pārskatu standartizāciju, pievēršot uzmanību katrai ES ekskluzīvajai un dalītajai kompetencei, kā arī ietverot novērtējumu par ES un tās dalībvalstu kopējo pozitīvo un negatīvo ietekmi uz IAM sasniegšanu globālā mērogā; uzskata, ka šādam pārskatam būtu jābalstās uz pārskatītu IAM rādītāju kopumu un tajā būtu jāietver iekšējās prioritātes, diplomātija un starptautiska rīcība, lai atjaunotu un aizsargātu globālos kopresursus un risinātu ES iekšpolitikas starptautisko plašāko ietekmi, kā arī ES rīcības pozitīvos un negatīvos aspektus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzīst to, cik liela nozīme katra atsevišķa IAM īstenošanā ir brīvprātīgiem vietējiem pārskatiem un brīvprātīgiem vietējo iestāžu pārskatiem; aicina Komisiju pirms 2023. gada IAM samita apspriesties ar Parlamentu un informēt to par ES brīvprātīgo pārskatu; uzsver, ka ir jāizstrādā regulārs pārskats par IAM īstenošanu reģionālā un vietējā līmenī ES; šai sakarā atzinīgi vērtē ANO Iedzīvotāju apmetņu programmas darbu; mudina tālāk izvērst ANO iniciatīvu “IAM lokalizēšana”, lai paātrinātu un paplašinātu centienus līdz 2030. gadam sasniegt IAM; atzinīgi vērtē Kopīgā pētniecības centra darbu saistībā ar Programmas 2030. gadam lokalizāciju un Eiropas rokasgrāmatu par IAM brīvprātīgiem vietējiem pārskatiem, kurā iekļauti noderīgi oficiāli un eksperimentāli rādītāji nolūkā izveidot efektīvu vietējo IAM īstenošanas uzraudzības sistēmu, un kura īpaši paredzēta Eiropas pilsētām; atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta ierosināto izmēģinājuma projektu “IAM īstenošanas uzraudzība ES reģionos — datu nepilnību novēršana” ar mērķi noteikt un pārbaudīt saskaņotu rādītāju kopumu ES reģioniem nolūkā uzraudzīt IAM īstenošanu un gatavoties sistemātiskam pārskatīšanas procesam ES reģionos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju ikgadējā uzrunā par stāvokli Savienībā izvērtēt panākto progresu un Eurostat ikgadējā IAM uzraudzības ziņojuma konstatējumus; sagaida, ka Komisijas ikgadējā darba programmā prioritārā kārtā tiks iekļauti IAM, tostarp konkrēti priekšlikumi leģislatīvām un neleģislatīvām iniciatīvām ar mērķi veicināt to īstenošanu, un ka IAM tiks pilnībā iekļauti Komisijas ikgadējās darba programmas virzienos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzīst, cik svarīga ir privātā sektora ziņošanas nozīme IAM īstenošanai; uzsver, ka korporatīvie ilgtspējas ziņojumi un pienācīgas rūpības pienākums, ja attiecībā uz tiem tiek veiktas attiecīgās revīzijas, var būt nozīmīgs satvars, lai veicinātu lielāku atbildību privātajā sektorā attiecībā uz uzņēmumu sociālo un vidisko ietekmi un to devumu IAM sasniegšanā; mudina visus sabiedrības pārstāvjus, tostarp privātās struktūras, regulāri sniegt brīvprātīgus ziņojumus par IAM īstenošanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju izveidot tiešsaistes forumu paraugprakses apmaiņai saistībā ar vietējā līmeņa IAM īstenošanas iniciatīvām, forumu organizējot atbilstīgi attiecīgam IAM; ierosina popularizēt šo forumu, īstenojot ES ārējās un iekšējās darbības saistībā ar IAM īstenošanu; |
| --- | --- |

24.

Budžets un finanses

| 25. | uzsver, ka ES budžets kopā ar NextGenerationEU atveseļošanas pasākumu kopumu ir būtisks instruments IAM īstenošanā, ņemot vērā to 1,8 triljonu EUR lielo kopējo apmēru, ilgtermiņa tvērumu un starptautisko dimensiju (15); |
| --- | --- |

25.

| 26. | ar bažām norāda, ka valsts parāds pasaules dienvidu valstīs bija sasniedzis nepieredzētu līmeni jau pirms Covid-19 krīzes, kā rezultātā arvien lielāka daļa no valsts budžeta tika novirzīta ārējo parādu apkalpošanai, kas ietekmēja valdību spēju pienācīgi finansēt un sniegt pamata sabiedriskos pakalpojumus; brīdina, ka pašreizējā krīze ir vēl vairāk padziļinājusi līdzšinējās parāda problēmas; aicina ANO aizgādībā izveidot daudzpusēju mehānismu parādu pārvaldībai, lai risinātu parādu krīzi jaunattīstības valstīs un risinātu ar Programmu 2030. gadam saistītās finansēšanas prasības; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ir svarīgi precīzi un visaptveroši novērtēt ES ieguldījumu IAM īstenošanā, jo tas ir būtisks nosacījums nolūkā panākt politikas saskaņotību ilgtspējīgai attīstībai; atzinīgi vērtē Komisijas oficiālās attīstības palīdzības (OAP) izdevumu mērķus attiecībā uz konkrētiem IAM un centienus sekot līdzi ES budžeta izdevumiem klimata, biodaudzveidības, gaisa tīrības, migrācijas un dzimumu līdztiesības jomā (16); atzinīgi vērtē to, ka vairākās politikas jomās, tostarp attīstības sadarbības jomā, tiek ieviestas sistēmas ziņošanai par IAM īstenošanu; tomēr pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz Komisijas 2020. gada novembrī pausto apņemšanos, nav panākts pietiekams progress, lai izsekotu ar IAM saistītos resursus un izdevumus kopumā, izņemot ārējās darbības jomu, kā norādīts Eiropas Revīzijas palātas 2019. gada pārskatā, un lai izsekotu izdevumu neatbilstības, kas kavē ES un trešo valstu spēju sasniegt IAM, jo īpaši lauksaimniecības jomā; tādēļ uzstāj, ka ir nepieciešama visaptveroša IAM izdevumu izsekošana, izmantojot īpašas metodes, piemēram, attiecībā uz nevienlīdzību (10. IAM) un tās stratēģisko nozīmi visu IAM īstenošanā; atkārtoti norāda, ka šai sakarā nepietiks ar kartēšanu, kas tiek veikta ES budžeta pārvaldības un izpildes ikgadējā ziņojuma sagatavošanas ietvaros; ar bažām norāda, ka pēdējo gadu laikā OAP koncesijas līmenis jaunattīstības valstīm kopumā un jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm ir pakāpeniski samazinājies, un aicina ES sasniegt mērķi vismaz 20 % no OAP piešķirt cilvēces attīstībai, kas ir būtisks instruments IAM sasniegšanai; uzsver, ka līdzekļu devējiem par prioritāti jānosaka dotāciju finansējums, it īpaši vismazāk attīstītajām valstīm, ņemot vērā to neilgtspējīgo parādu slogu; aicina Komisiju stiprināt esošos finansēšanas instrumentus, lai līdz 2030. gadam panāktu neto nulles emisiju līmeni Eiropas darbībās un piegādes ķēdēs; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka jāfinansē mācības MVU spēju veidošanas jomā, lai tie iegūtu zināšanas par IAM īstenošanu savā ikdienas darbībā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē centienus visaptverošā veidā integrēt IAM Eiropas pusgada sistēmā, tostarp izmantojot ikgadējos ilgtspējīgas izaugsmes pētījumus un integrējot Eurostat ikgadējos IAM īstenošanas uzraudzības ziņojumus Eiropas pusgada pavasara ieteikumu kopumā; atkārtoti pauž atbalstu biodaudzveidības rādītāju iekļaušanai Eiropas pusgadā; aicina dalībvalstis noteikt augstākus mērķus attiecībā uz to darbībām saistībā ar Programmas 2030. gadam īstenošanu; atzinīgi vērtē to, ka IAM ir piešķirta galvenā nozīme rudens ieteikumu kopumā, it īpaši ieteikumu dalībvalstīm īstenot stratēģiju “Ne tikai IKP”, lai pilnībā integrētu IAM savos valsts pasākumos; aicina Komisiju turpināt Eiropas pusgada reformu, lai līdzsvarotu ekonomiskās, sociālās un vides prioritātes nolūkā panākt ilglaicīgas, sociālas, vidiskas un ekonomiskas pārmaiņas un uzlabotu Programmas 2030. gadam, Eiropas sociālo tiesību pīlāra un Eiropas zaļā kursa integrēšanu visos līmeņos, pilnībā iesaistot vietējās un reģionālās iestādes un papildinot reformas un ieguldījumus dalībvalstīs; uzskata, ka šādai reformai būtu jānodrošina tas, ka Eiropas IAM politikas koordinēšana nevis noved pie Eiropas pusgadam paralēla politikas procesa, bet gan veido integrētu un saskaņotu pieeju, kas balstās uz jaunu ilgtspējīgas attīstības paktu; sagaida, ka Eiropas pusgada process stiprinās dalībvalstu spējas uzraudzīt progresu IAM īstenošanā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atbalsta Eiropas zaļo kursu; aicina labāk izprast IAM sinerģisko lomu klimata pārmaiņu risināšanā un šajā kontekstā uzsver IAM un it īpaši 13. IAM praktisko nozīmi un iespēju strādāt ar mērķi panākt kompromisus un politikas saskaņotību IAM satvarā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prasa visaptveroši kartēt ES politikas virzienu, programmu un fondu finansējumu, kas pastiprināts ar NextGenerationEU papildu finansējumu, lai radītu videi draudzīgāku, digitālāku un noturīgāku Eiropu, tostarp kartēt, vai investīcijas un strukturālās reformas, kas tiek īstenotas saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu, ir saskaņotas ar Programmas 2030. gadam mērķiem un veicina to sasniegšanu; aicina nacionālo atveseļošanas un noturības plānu ietvaros pilnībā īstenot klimatrīcības apsekošanas metodiku un principu “nenodarīt būtisku kaitējumu”, kā arī īstenot sociālās un demogrāfiskās prioritātes, kas noteiktas IAM un Eiropas sociālo tiesību pīlārā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka publiskais un privātais finansējums ir jāsaskaņo ar IAM; mudina Komisiju iekļaut Programmu 2030. gadam ekonomikas un finanšu politikas virzienos un tiesību aktos; aicina ES un tās dalībvalstis, ņemot vērā to, ka OAP resursi joprojām ir ierobežoti, finansējuma apvienošanas darbības koncentrēt uz tām jomām, kurās var radīt pievienoto vērtību vietējai ekonomikai; aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt lielāku prioritāti partnerībām ar vismazāk attīstīto valstu vietējiem uzņēmumiem, kuri īsteno ilgtspējīgus un iekļaujošus uzņēmējdarbības modeļus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, cik svarīgi ir publiskajam un privātajam sektoram sadarboties, lai veicinātu un finansētu ilgtspējīgu attīstību; uzsver, ka finanšu iestādēm ir jānosaka un jāpieņem stratēģijas un mērķi, lai finanšu portfeļus saskaņotu ar IAM, un regulāri jāziņo par sasniegto; aicina padziļināti apspriesties un sadarboties ar privāto sektoru, lai veicinātu privāto finansējumu un sekmētu ikgadējo IAM darba pamatnostādņu izstrādi mikrouzņēmumiem un MVU, akadēmiskajām aprindām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; aicina ES un tās dalībvalstis, jo īpaši saistībā ar bažām par parāda atmaksājamību, pieņemt piesardzīgu pieeju attiecībā uz apvienoto finansējumu un nodrošināt, ka viss finansējums, kas mobilizēts, apvienojot finansējumu, atbilst attīstības efektivitātes, ilgtspējas un ESAO Attīstības palīdzības komitejas apvienotā finansējuma principiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka ES joprojām nav izstrādāts plāns IAM finansēšanai; mudina Komisiju steidzami izstrādāt šādu plānu, ņemot vērā, ka pēc Covid-19 pandēmijas aplēstais ikgadējais IAM finansējuma deficīts ir 3,7 triljoni ASV dolāru (17); uzsver, ka šāda plāna, tostarp skaidri definētu, kvantitatīvi nosakāmu mērķrādītāju, trūkums liedz visaptveroši sekot līdzi ES budžeta izdevumiem saistībā ar IAM; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina ES īstenot ar IAM saistīto solījumu veikt ieguldījumu bēgļu un migrantu izglītībā un apmācībā, lai nodrošinātu, ka viņi var realizēt savu potenciālu uzņēmējvalsts kopienās un ekonomikā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pieņem zināšanai Padomes 2021. gada 14. jūnija secinājumos izklāstītās izmaiņas Eiropas finanšu arhitektūrā attīstībai (EFAD); aicina Komisiju jaunās EFAD centrā izvirzīt Programmas 2030. gadam īstenošanu, lai tā būtu iedarbīgāka, efektīvāka, koordinētāka un iekļaujošāka; uzsver, ka pilnībā funkcionālai EFAD ir potenciāls pilnībā nodrošināt trūkstošo globālo finansējumu IAM īstenošanai; aicina Eiropas Investīciju banku, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku, valstu attīstības bankas un citus mazos un vidējos finanšu dalībniekus ciešāk sadarboties un saskaņot savu darbību, īpašu uzmanību pievēršot ieguldījumu projektiem, kuru vērtība nepārsniedz 5 miljonus EUR, lai panāktu lielāku ietekmi uz IAM īstenošanu; aicina Komisiju izstrādāt vienotu satvaru un pamatnostādnes par ES finansējuma drošināšanu ilgtspējas aspektā, izmantojot Eiropas komandas pieeju, lai nodrošinātu Eiropas attīstības politikas efektivitāti un lietderību; aicina izmantot Eiropas komandas pieeju, lai nodrošinātu ciešu koordinēšanu starp ES un tās dalībvalstīm Programmas 2030. gadam īstenošanā; aicina ES uzņemties vadošo lomu atbilstīgu finanšu resursu mobilizēšanai no attīstītajām valstīm, lai atbalstītu ar IAM saistītās pārmaiņas un visneaizsargātāko valstu steidzamo vajadzību pielāgoties klimata pārmaiņām; aicina Komisiju nodrošināt, ka jaunā EFAD mērķis ir atjaunot daudzpusējo oficiālo finanšu sistēmu (MSOF) ar mērķi izbeigt neilgtspējīgu aizdevumu izsniegšanu dažām valstīm, kas nav MSOF valstis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka šajā kritiskajā desmitgadē ir steidzami jānosaka augstāki mērķi un jāveicina darbības saistībā ar klimata pārmaiņu seku mazināšanu, pielāgošanos tām un finansējumu, lai novērstu atšķirības starp dalībvalstīm vides jautājumos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka ir svarīgi turpināt centienus sasniegt IAM, un atkārtoti norāda, ka pat budžeta ierobežojumu laikā izglītība joprojām ir pamattiesības un būtisks ieguldījums, kas rada visu IAM sasniegšanai labvēlīgus apstākļus, un uzsver ES svarīgo lomu, sniedzot humāno palīdzību un stiprinot partnerības ar dažādām pasaules daļām, tostarp ar Āfriku; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka izglītībai, kultūrai, sportam un attiecīgajām ES programmām šajās jomās ir būtiska nozīme IAM sasniegšanā, un aicina stiprināt to starptautisko dimensiju, vienlaikus atzīstot cilvēku savstarpējās diplomātijas spēku; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver 4.1. IAM nozīmi, kura mērķis ir nodrošināt visiem bezmaksas kvalitatīvu 12 gadu ilgu pamatizglītības un vidējās izglītības ciklu; atgādina, ka pašreizējais valdību izdevumu līmenis valstīs ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem ir nepietiekams IAM sasniegšanai; atgādina, ka ārējais finansējums ir ļoti svarīgs pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju izglītības iespēju atbalstīšanai; aicina ES un tās dalībvalstis palielināt attīstības palīdzību, lai sasniegtu mērķi nodrošināt vispārēju piekļuvi izglītībai, un šim nolūkam izmantot ES budžeta atbalstu, kas ir pierādījis savu efektivitāti izglītības jomā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina pasaules līderus par tiesībām, kas izriet no pamattiesībām uz izglītību, uzskatīt arī savienojamību un piekļuvi digitālajai infrastruktūrai, piemēram, piekļuvi cenas ziņā pieejamam un kvalitatīvam tīklam; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju koordinēt dalībvalstu darbu un atbalstīt tās ar konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem un paraugprakses apmaiņu, lai uzlabotu to izglītības sistēmu kvalitāti un iekļautību un novērstu dzimumu un sociālekonomiskās atšķirības pamatprasmju apguvē un dabaszinātņu, tehnoloģiju, mākslas, inženierzinātņu un matemātikas apguvē saskaņā ar redzējumu par Eiropas izglītības telpu, ES zaļo un digitālo pārkārtošanos un 4. IAM; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina dalībvalstis pilnībā izmantot Eiropas ilgtspējas kompetences satvaru GreenComp, lai izstrādātu sistemātisku pieeju uz ilgtspēju orientēta domāšanas veida attīstīšanai dažādās vecuma grupās un izglītības līmeņos, apvienojot piemērotību vietēja, reģionāla un valsts mēroga apstākļiem ar saskaņotu pieeju Eiropas izglītības telpā; atkārtoti aicina dalībvalstis līdz 2025. gadam pabeigt Eiropas izglītības telpas izveidi, izprotot to kā būtisku starpposma soli virzībā uz 4. IAM noteikto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mudina veidot kontaktus starp neformālās un formālās izglītības nozarēm, lai izveidotu profesionālās mācīšanās kopienas, kuru nolūks būtu atbalstīt skolotājus, kas ievieš jauninājumus pedagoģiskajā praksē, veicina daudzpusīgu prasmju attīstību, palīdz veidot skolēnu līdzatbildību un veicina viņu emocionālo inteliģenci un noturību, kad nākas saskarties ar bailēm un neskaidrībām; vērš uzmanību uz tautas sporta un kultūras apvienību pieredzi šajā jomā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzstāj, ka izglītības iestādēm ir jāveic ieguldījumi, lai uzlabotu profesionālās izglītības un apmācības kvalitāti, izmantojot modernu infrastruktūru, digitalizācijas procesus un saiknes ar zinību triādi, kas saskaņotu šo nozari ar vides un sociālās ilgtspējas mērķiem un ļautu tai nodrošināt alternatīvus ceļus prasmju attīstībai, kas sekmētu IAM īstenošanu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atgādina pedagogiem par agrīnās bērnības izglītības būtisko lomu, ieaudzinot maziem bērniem attieksmi un vērtības, kas veicina ilgtspējīgas domāšanas attīstību, un iesaistot viņu ģimenes tādu rīcības veidu apsvēršanā, kas arī viņiem pašiem ļautu veicināt ilgtspējību gan kā indivīdiem, gan kā kopienai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atbalsta jauniešu uzņēmējdarbību kā mehānismu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai ES un ārpus tās, izmantojot tādus Eiropas instrumentus kā Erasmus jaunajiem uzņēmējiem un Izglītības un izpratnes veicināšanas attīstības jomā programmu, ņemot vērā to potenciālu uzlabot nodarbinātības līmeni, nodrošināt pienācīgus iztikas līdzekļus neaizsargātām grupām un izstrādāt inovatīvus risinājumus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž nožēlu par to, ka ES nav sasniegusi trīs no četriem 2020. gada 14. IAM (“Dzīvība ūdenī”) mērķiem; pauž nožēlu arī par to, ka Eiropas Revīzijas palāta 2020. gadā konstatēja, ka, lai gan bija izveidots satvars jūras vides aizsardzībai, ES darbību rezultātā nav izdevies atjaunot nedz labu jūras ūdeņu vides stāvokli, nedz arī ilgtspējīgu zvejas līmeni jūrās; aicina Komisiju tās paredzētajā zvejas resursu saglabāšanas un jūras ekosistēmu aizsardzības rīcības plānā, kā arī plānotajās darbībās saskaņā ar Biodaudzveidības stratēģiju ņemt vērā Revīzijas palātas ziņojumā izklāstītos konstatējumus un īstenot tajā sniegtos ieteikumus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atgādina, ka klimata krīze un krīzes biodaudzveidības jomā ir savstarpēji saistītas un jārisina saskaņoti un vienlaicīgi; uzsver, ka steidzami jānosaka saistoši dabas atjaunošanas mērķi, lai novērstu ievērojamo biodaudzveidības zudumu ES un īstenotu 14. un 15. IAM nolūkā palīdzēt novērst klimata krīzi un stiprināt noturību; šajā sakarībā pauž nožēlu par kavēšanos saistībā ar priekšlikumu ES tiesību aktam par dabas atjaunošanu un aicina to drīzumā publicēt; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver 17. IAM (Partnerība mērķu sasniegšanai) nozīmi; saistībā ar globālajām partnerībām un spēju veidošanu norāda, ka būtiska nozīme ir atvērtu avotu iniciatīvām, piemēram, iekšējo attīstības mērķu iniciatīvu, kuru nolūks ir izglītot un iedvesmot cilvēkus un nodrošināt viņiem pilnvērtīgas iespējas kļūt par pozitīvu pārmaiņu virzītājspēku sabiedrībā, tādējādi paātrinot progresu IAM īstenošanā; |
| --- | --- |

50.

Daudzpusējā sadarbība

| 51. | uzstāj, ka ES un tās partneriem turpmākajos astoņos gados būs nepieciešama atjaunota globālā politiskā iesaiste un intensīvāka daudzpusēja sadarbība, lai panāktu nozīmīgu progresu; aicina līdz 2023. gada IAM samitam, kas iezīmēs Programmas 2030. gadam īstenošanas perioda vidu, uzņemties uz rīcību orientētas saistības attiecībā uz IAM; atgādina, ka ES kā veiksmīgākais integrācijas projekts pasaulē ar sekmīgu multilaterālisma veicināšanas un globālu standartu noteikšanas pieredzi ir ārkārtīgi labvēlīgā pozīcijā, lai paātrinātu virzību uz 17. IAM (“Partnerība mērķu sasniegšanai”); tādēļ aicina ES 2022. gada ALPF un 2023. gada IAM samitā uzņemties vadošo lomu šīs politiskās pārveides definēšanā; rosina Komisijas priekšsēdētājai aktīvi iesaistīties ikvienā augsta līmeņa politiskajā forumā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pauž satraukumu par to, ka biodaudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu zudums apdraudēs progresu aptuveni 80 % novērtēto IAM mērķrādītāju sasniegšanā; atgādina, ka ekoloģiskā atjaunošana ir izšķiroši svarīga, lai īstenotu pieeju “Viena veselība”; prasa ES risināt biodaudzveidības izzušanas pamatcēloņus un integrēt resursu saglabāšanas, atjaunošanas un ilgtspējīgas izmantošanas pienākumu plašākā attīstības politikas spektrā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka starptautiskie tiesību akti laika gaitā ir mainīti, ietverot tādus jaunus jēdzienus kā cilvēces kopīgais mantojums, ilgtspējīga attīstība un nākamās paaudzes, bet nav pastāvīga starptautiska mehānisma, ar ko uzraudzīt un novērst kaitējumu videi un vides postījumus, kas maina globālos kopresursus vai ekosistēmu pakalpojumus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka ar lielākajām problēmām IAM sasniegšanas ziņā Eiropa saskaras tādās jomās kā ilgtspējīgas pārtikas sistēmas, pieejama un tīra enerģija, lauksaimniecība, klimats un biodaudzveidība (2., 12., 13., 14. un 15. IAM); aicina Komisiju, gatavojoties ANO Okeānu konferencei Lisabonā, kas notiks 2022. gada jūnijā, un ALPF 2022. gada jūlijā, izstrādāt pamatīgu salīdzinošu analīzi par 6. IAM (“Tīrs ūdens un sanitārija”) un 14. IAM (“Dzīvība ūdenī”), jo šobrīd nav iespējams aprēķināt tendences tāpēc, ka nepietiek salīdzināmu datu par pēdējiem pieciem gadiem; aicina Komisiju uzsvērt ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa nepieciešamību, it īpaši saistībā ar patērētāju izpratni par viņu patēriņa paradumu būtisko ietekmi uz IAM; uzsver, ka paraugprakses apmaiņa ar partnervalstīm var sniegt ES un tās dalībvalstīm nozīmīgas zināšanas par atsevišķām iniciatīvām un pasākumiem, ko var veikt, lai sasniegtu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķus, un ka arī ES var dalīties pieredzē un paraugpraksē ar partnervalstīm; uzskata, ka, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā un tā ietekmi cita starpā uz pārtikas nozari, dažu IAM, it īpaši 1., 2. un 10. IAM, īstenošanā progress var ne tikai palēnināties, bet arī var tikt zaudēti līdzšinējie sasniegumi; pauž īpašas bažas par pārtikas cenu pieaugumu, to ietekmi uz vismazāk attīstītajām valstīm un no tā izrietošo nabadzības, pārtikas nedrošības, nepietiekama uztura un bada pieaugumu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atgādina, ka klimata pārmaiņas radīs arvien lielāku spiedienu uz pārtikas ražošanu un pieejamību, it īpaši neaizsargātākos reģionos, apdraudot nodrošinātību ar pārtiku un uzturu; uzsver secinājumus, kas izklāstīti IPCC 2022. gada ziņojumā, proti, ka globālā sasilšana pakāpeniski pasliktinās augsnes veselību un ekosistēmu pakalpojumus, kas apdraudēs pārtikas nozares ražīgumu daudzos reģionos gan uz sauszemes, gan arī okeānos; mudina ES un tās dalībvalstis arī turpmāk pilnībā pildīt savas starptautiskās saistības un pienākumus klimata un biodaudzveidības un Eiropas zaļā kursa jomā, tostarp saskaņā ar Biodaudzveidības stratēģiju un stratēģiju “No lauka līdz galdam”, jo īpaši ņemot vērā to, ka pandēmijas izraisītā krīze un karš Ukrainā ir izgaismojuši jaunattīstības valstu neaizsargātību pret traucējumiem globālajā pārtikas tirgū; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka ir svarīgi īstenot Programmu 2030. gadam, lai panāktu pozitīvu plašāko ietekmi, jo īpaši pasaules dienvidu valstīs, un uzsāktu starptautisko partnerību pozitīvas mijiedarbes ciklu; uzsver ārējās dimensijas nozīmi, jo ES nodrošina tikai 19 % no globālās ekonomikas snieguma, un ES dzīvo tikai 5,6 % pasaules iedzīvotāju, turklāt abi rādītāji samazinās; norāda, ka 10. IAM sasniegšanai ir stratēģiska nozīme, kas ļaus mūsu partneriem pašiem virzīties uz ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka vismaz 85 % no visām jaunajām ārējām darbībām, kas īstenotas ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē” starpniecību, dzimumu līdztiesība būs jāiekļauj kā nozīmīgs vai galvenais mērķis, kā noteikts ESAO Attīstības palīdzības komitejas izstrādātajā dzimumu līdztiesības politikas rādītājā, un vismaz 5 % no šādiem pasākumiem galvenajam mērķim jābūt dzimumu līdztiesībai un sieviešu un meiteņu tiesībām un iespēju nodrošināšanai viņām; atkārtoti norāda, ka Eiropas Ārējās darbības dienestam un dalībvalstīm seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības būtu jāatzīst par prioritāti ES plānošanas, tostarp kopīgas plānošanas, procesos; uzstāj, ka ātri un pilnībā ir jāīsteno ES vides rīcības programmā laikposmam līdz 2030. gadam paredzētā prasība integrēt dzimumu līdztiesības aspektu visās klimata un vides politikas jomās, tostarp dzimumperspektīvu integrējot visos politikas veidošanas posmos; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina attiecīgi Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis 2022. gadā gaidāmajā ALPF iepazīstināt ar būtiskākajiem rezultātiem, kas sasniegti, īstenojot piecus prioritāros IAM, proti 4. IAM (“Kvalitatīva izglītība”), 5. IAM (“Dzimumu līdztiesība”), 14. IAM (“Dzīvība ūdenī”), 15. IAM (“Dzīvība uz zemes”) un 17. IAM (“Partnerība mērķu sasniegšanai”); uzsver, cik svarīga ir Parlamenta aktīva līdzdalība ALPF, savukārt Parlamenta pārstāvjiem vajadzētu būt ES delegācijas neatņemamai daļai; tāpēc sagaida, ka Parlamenta pārstāvjiem tiks ļauts piedalīties ES koordinēšanas sanāksmēs, kā arī tiks nodrošināta piekļuve dokumentiem samita laikā; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai un Apvienoto Nāciju Organizācijai. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  OV C 210, 30.6.2017., 1. lpp.

(2)  OV C 210, 30.6.2017., 1. lpp.

(3)  OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0099.

(5)  OV C 456, 10.11.2021., 191. lpp.

(6)  OV C 23, 21.1.2021., 130. lpp.

(7)  OV C 289, 9.8.2016., 5. lpp.

(8)  OV C 334, 19.9.2018., 151. lpp.

(9)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(10)  OV C 76, 28.2.2018., 45. lpp.

(11)  OV C 474, 24.11.2021., 91. lpp.

(12)  OV C 440, 6.12.2018., 14. lpp.

(13)  COM(2021)0550.

(14)  Eurostat, Eiropas Komisija, “EU SDG Indicator set 2021 – Result of the review in preparation of the 2021” (“ES IAM rādītāju kopums 2021. Pārskatīšanas rezultāts, sagatavojot ES IAM uzraudzības ziņojuma 2021. gada izdevumu”), 2021. gads.

(15)  Budžeta jautājumu politikas departaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Budžeta kontroles komitejas uzdevumā, “The Sustainable Development Goals in the EU budget” (“Ilgtspējīgas attīstības mērķi ES budžetā”), 2021. gads.

(16)  Budžeta jautājumu politikas departaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Budžeta kontroles komitejas uzdevumā, “Budgetary control of the Sustainable Development Goals in the EU budget – What measures are in place to ensure effective implementation?” (“Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai izmantoto ES budžeta līdzekļu kontrole. Kādi pasākumi ir ieviesti, lai nodrošinātu efektīvu īstenošanu?”), 2021. gads.

(17)  ESAO, “Global Outlook on Financing for Sustainable Development 2021 – A New Way to Invest for People and Planet” (“Globālais 2021. gada pārskats par ilgtspējīgas attīstības finansēšanu — jauns veids, kā ieguldīt iedzīvotāju un planētas labā”), Parīze, 2020.

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/42

---

P9_TA(2022)0264

Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu (2021/2251(INI))

(2023/C 32/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 175. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 175. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (1) (ANM regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (1) (ANM regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (2) (Tiesiskuma nosacījumu regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (2) (Tiesiskuma nosacījumu regula),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju par Parlamenta tiesībām uz informāciju attiecībā uz valstu atveseļošanas un noturības plānu notiekošo izvērtēšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju par Parlamenta tiesībām uz informāciju attiecībā uz valstu atveseļošanas un noturības plānu notiekošo izvērtēšanu (3),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par Parlamenta viedokli attiecībā uz Komisijas un Padomes pašlaik īstenoto valsts atveseļošanas un noturības plānu novērtēšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par Parlamenta viedokli attiecībā uz Komisijas un Padomes pašlaik īstenoto valsts atveseļošanas un noturības plānu novērtēšanu (4),

| — | ņemot vērā 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta sanāksmes secinājumiem, tostarp par jaunākajiem notikumiem saistībā ar karu Ukrainā un ES sankcijām pret Krieviju, un to īstenošanu (5), un 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta sanāksmes secinājumiem, tostarp par jaunākajiem notikumiem saistībā ar karu Ukrainā un ES sankcijām pret Krieviju, un to īstenošanu (5), un 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (6),

| — | ņemot vērā 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par tiesiskumu un Polijas valsts ekonomikas atveseļošanas plāna iespējamo apstiprināšanu (ANM) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par tiesiskumu un Polijas valsts ekonomikas atveseļošanas plāna iespējamo apstiprināšanu (ANM) (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. septembra Deleģēto regulu (ES) 2021/2106, ar kuru, nosakot atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata kopējos rādītājus un detalizētos elementus, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. septembra Deleģēto regulu (ES) 2021/2106, ar kuru, nosakot atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata kopējos rādītājus un detalizētos elementus, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. septembra Deleģēto regulu (ES) 2021/2105, ar kuru, nosakot metodiku ziņošanai par sociālajiem izdevumiem, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. septembra Deleģēto regulu (ES) 2021/2105, ar kuru, nosakot metodiku ziņošanai par sociālajiem izdevumiem, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 20. oktobra atzinumu par 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 20. oktobra atzinumu par 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. novembra paziņojumu “2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījums” (COM(2021)0740), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. novembra paziņojumu “2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījums” (COM(2021)0740),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. novembra paziņojumu par 2022. gada budžeta plāna projektiem: kopējais novērtējums (COM(2021)0900), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. novembra paziņojumu par 2022. gada budžeta plāna projektiem: kopējais novērtējums (COM(2021)0900),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 24. novembra darba dokumentu “Eurozonas ekonomikas analīze”, kas pievienots dokumentam “Ieteikums Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku” (SWD(2021)0362), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 24. novembra darba dokumentu “Eurozonas ekonomikas analīze”, kas pievienots dokumentam “Ieteikums Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku” (SWD(2021)0362),

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2021. gada 1. decembra atzinumu par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2021. gada 1. decembra atzinumu par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu (11),

| — | ņemot vērā Komisijas pirmo ikgadējo ziņojumu par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu (COM(2022)0075), ko publicēja 2022. gada 1. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pirmo ikgadējo ziņojumu par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu (COM(2022)0075), ko publicēja 2022. gada 1. martā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 8. marta paziņojumu “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 8. marta paziņojumu “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” (COM(2022)0108),

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas un Eiropas Pašvaldību un reģionu padomes (CEMR) kopīgo analīzi par pašvaldību, pilsētu un reģionu iesaistīšanu valsts atveseļošanas un noturības plānu izstrādē un 2022. gada 27. aprīlī notikušās šo iestāžu mērķtiecīgās apspriešanās ar nosaukumu “Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošana: vietējo un reģionālo iestāžu perspektīva” rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas un Eiropas Pašvaldību un reģionu padomes (CEMR) kopīgo analīzi par pašvaldību, pilsētu un reģionu iesaistīšanu valsts atveseļošanas un noturības plānu izstrādē un 2022. gada 27. aprīlī notikušās šo iestāžu mērķtiecīgās apspriešanās ar nosaukumu “Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošana: vietējo un reģionālo iestāžu perspektīva” rezultātus,

| — | ņemot vērā 2022. gada 10. marta rezolūciju par tiesiskumu un Eiropas Savienības Tiesas nolēmuma sekām (12) un 2022. gada 5. maija rezolūciju par uzklausīšanām par Poliju un Ungāriju, kas notiek saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 7. panta 1. punktu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 10. marta rezolūciju par tiesiskumu un Eiropas Savienības Tiesas nolēmuma sekām (12) un 2022. gada 5. maija rezolūciju par uzklausīšanām par Poliju un Ungāriju, kas notiek saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 7. panta 1. punktu (13),

| — | ņemot vērā atveseļošanas un noturības rezultātu pārskatu un tā tematisko analīzi, kā arī prezentācijas Parlamentam (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atveseļošanas un noturības rezultātu pārskatu un tā tematisko analīzi, kā arī prezentācijas Parlamentam (14),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. februāra paziņojumu “Tehniskie norādījumi par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma regulu” (C(2021)1054), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. februāra paziņojumu “Tehniskie norādījumi par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma regulu” (C(2021)1054),

| — | ņemot vērā izpētes dienestu analīzes un informatīvos ziņojumus par ANM (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā izpētes dienestu analīzes un informatīvos ziņojumus par ANM (15),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas vēstules, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas vēstules,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0171/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0171/2022),

| A. | tā kā Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM) ir NextGenerationEU (NGEU) stimulu kopuma galvenais elements; |
| --- | --- |

A.

tā kā Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM) ir NextGenerationEU (NGEU) stimulu kopuma galvenais elements;

| B. | tā kā dotācijas un aizdevumi 672,5 miljardu EUR vērtībā ir pieejami, lai finansētu valstu pasākumus, kas paredzēti Covid-19 pandēmijas (“pandēmija”) ekonomisko un sociālo seku mazināšanai; tā kā Parlaments sākotnēji atbalstīja lielākas dotāciju daļas piešķiršanu ANM; |
| --- | --- |

B.

tā kā dotācijas un aizdevumi 672,5 miljardu EUR vērtībā ir pieejami, lai finansētu valstu pasākumus, kas paredzēti Covid-19 pandēmijas (“pandēmija”) ekonomisko un sociālo seku mazināšanai; tā kā Parlaments sākotnēji atbalstīja lielākas dotāciju daļas piešķiršanu ANM;

| C. | tā kā ANM finansējums atbalsta nozīmīgas politikas jomas, piemēram, zaļo pārkārtošanos, digitalizāciju, ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju, iestāžu noturību un krīžgatavību, kā arī bērnus un jauniešus, ieskaitot izglītību un prasmes; |
| --- | --- |

C.

tā kā ANM finansējums atbalsta nozīmīgas politikas jomas, piemēram, zaļo pārkārtošanos, digitalizāciju, ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju, iestāžu noturību un krīžgatavību, kā arī bērnus un jauniešus, ieskaitot izglītību un prasmes;

| D. | tā kā Krievijas iebrukums Ukrainā 2022. gada 24. februārī ir licis ES piemērot iepriekš nepieredzētas ekonomiskās sankcijas; tā kā Krievijas radītā konflikta dēļ liels skaits Ukrainas pilsoņu ir pametuši Ukrainu un devušies uz ES, kur arī apmetušies; tā kā šis militārais iebrukums radīs ekonomiskas un sociālās sekas Eiropas kontinentā, it sevišķi Austrumeiropas valstīs, arī saistībā ar steidzamo nepieciešamību samazināt enerģētisko atkarību no importētām fosilajām degvielām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Krievijas iebrukums Ukrainā 2022. gada 24. februārī ir licis ES piemērot iepriekš nepieredzētas ekonomiskās sankcijas; tā kā Krievijas radītā konflikta dēļ liels skaits Ukrainas pilsoņu ir pametuši Ukrainu un devušies uz ES, kur arī apmetušies; tā kā šis militārais iebrukums radīs ekonomiskas un sociālās sekas Eiropas kontinentā, it sevišķi Austrumeiropas valstīs, arī saistībā ar steidzamo nepieciešamību samazināt enerģētisko atkarību no importētām fosilajām degvielām;

| E. | tā kā ES saskaras ar grūtībām piekļūt dažām kritiski svarīgām izejvielām, kas var ietekmēt ANM īstenošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES saskaras ar grūtībām piekļūt dažām kritiski svarīgām izejvielām, kas var ietekmēt ANM īstenošanu;

| F. | tā kā pandēmija ir postoši ietekmējusi Eiropas iedzīvotāju un uzņēmumu ekonomisko un sociālo stāvokli; tā kā pandēmijas laikā ES ekonomika piedzīvoja ievērojamu lejupslīdi; tā kā pandēmija skāra ES uzņēmumus, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), kā arī to ražīgumu un spēju radīt darbavietas, negatīvi ietekmējot ES izaugsmi un konkurētspēju; tā kā ES vienotais tirgus ir galvenais izaugsmes virzītājspēks ES un tas būtu jānostiprina un jāaizsargā no pandēmijas negatīvās ietekmes, vienlaikus veicinot ieguldījumus pētniecībā un inovācijā; tā kā dažās valstīs pandēmijas laikā atkal bija vērojams bezdarba pieaugums virs vidējā līmeņa; tā kā šī tendence vairāk apdraud sievietes, jauniešus, vecākus cilvēkus, personas ar invaliditāti un lielas ģimenes; tā kā ES veselības aprūpes nozares potenciāls pandēmijas laikā tika gandrīz izsmelts un tās noturība tika nopietni pārbaudīta un ietekmēta; tā kā jauniešu bezdarba līmenis joprojām pārsniedz vispārējo bezdarba līmeni; tā kā palielinās jauniešu nabadzības un sociālās atstumtības risks, kā arī ievērojami pieaug risks viņu turpmākai iesaistei darba tirgū; |
| --- | --- |

F.

tā kā pandēmija ir postoši ietekmējusi Eiropas iedzīvotāju un uzņēmumu ekonomisko un sociālo stāvokli; tā kā pandēmijas laikā ES ekonomika piedzīvoja ievērojamu lejupslīdi; tā kā pandēmija skāra ES uzņēmumus, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), kā arī to ražīgumu un spēju radīt darbavietas, negatīvi ietekmējot ES izaugsmi un konkurētspēju; tā kā ES vienotais tirgus ir galvenais izaugsmes virzītājspēks ES un tas būtu jānostiprina un jāaizsargā no pandēmijas negatīvās ietekmes, vienlaikus veicinot ieguldījumus pētniecībā un inovācijā; tā kā dažās valstīs pandēmijas laikā atkal bija vērojams bezdarba pieaugums virs vidējā līmeņa; tā kā šī tendence vairāk apdraud sievietes, jauniešus, vecākus cilvēkus, personas ar invaliditāti un lielas ģimenes; tā kā ES veselības aprūpes nozares potenciāls pandēmijas laikā tika gandrīz izsmelts un tās noturība tika nopietni pārbaudīta un ietekmēta; tā kā jauniešu bezdarba līmenis joprojām pārsniedz vispārējo bezdarba līmeni; tā kā palielinās jauniešu nabadzības un sociālās atstumtības risks, kā arī ievērojami pieaug risks viņu turpmākai iesaistei darba tirgū;

| G. | tā kā digitālo prasmju pastāvīga attīstīšana, kā arī prasmju ar ekonomikas potenciālu, piemēram, zaļo vai uzņēmējdarbības prasmju, attīstīšana ir konkurētspējīga, veselīga, iekļaujoša un uz nākotni vērsta Eiropas darba tirgus pamatnosacījums, kam būtu jānodrošina ikviena eiropieša iespējas piekļūt kvalitatīvām darbvietām; tā kā tas attiecas arī uz profesionālo izglītību, arodprasmēm un dzīves prasmēm; tā kā, lai efektīvi izmantotu savu cilvēkkapitālu, ES ir jāpārvar visu veidu prasmju neatbilstība; tā kā visiem vajadzētu būt pieejamai piekļuvei pienācīgai digitālajai infrastruktūrai un digitālo prasmju apmācībai, lai nepalielinātu cilvēku digitālo prasmju atšķirības un izglītības sistēmā un darba tirgū visiem nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas; |
| --- | --- |

G.

tā kā digitālo prasmju pastāvīga attīstīšana, kā arī prasmju ar ekonomikas potenciālu, piemēram, zaļo vai uzņēmējdarbības prasmju, attīstīšana ir konkurētspējīga, veselīga, iekļaujoša un uz nākotni vērsta Eiropas darba tirgus pamatnosacījums, kam būtu jānodrošina ikviena eiropieša iespējas piekļūt kvalitatīvām darbvietām; tā kā tas attiecas arī uz profesionālo izglītību, arodprasmēm un dzīves prasmēm; tā kā, lai efektīvi izmantotu savu cilvēkkapitālu, ES ir jāpārvar visu veidu prasmju neatbilstība; tā kā visiem vajadzētu būt pieejamai piekļuvei pienācīgai digitālajai infrastruktūrai un digitālo prasmju apmācībai, lai nepalielinātu cilvēku digitālo prasmju atšķirības un izglītības sistēmā un darba tirgū visiem nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas;

| H. | tā kā, lai valsts atveseļošanas un noturības plāni (VANP) būtu tiesīgi saņemt finansējumu, tiem ir jāietver reformas un ieguldījumi, kas ietilpst ANM regulas sešu pīlāru darbības jomā, un jāievēro vispārējie un konkrētie mērķi, horizontālie principi un 11 novērtējuma kritēriji, kā noteikts ANM regulā; |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai valsts atveseļošanas un noturības plāni (VANP) būtu tiesīgi saņemt finansējumu, tiem ir jāietver reformas un ieguldījumi, kas ietilpst ANM regulas sešu pīlāru darbības jomā, un jāievēro vispārējie un konkrētie mērķi, horizontālie principi un 11 novērtējuma kritēriji, kā noteikts ANM regulā;

| I. | tā kā dialogam un pārredzamībai starp ES iestādēm un dalībvalstīm ir izšķiroša nozīme ANM optimālā īstenošanā; |
| --- | --- |

I.

tā kā dialogam un pārredzamībai starp ES iestādēm un dalībvalstīm ir izšķiroša nozīme ANM optimālā īstenošanā;

| J. | tā kā Komisijai, kas ir atbildīga par ANM īstenošanas uzraudzību, ir regulāri jāinformē Parlaments par VANP novērtēšanas statusu un to, kā dalībvalstis ir īstenojušas mērķrādītājus un starpposma rādītājus, tostarp to devumu zaļo un digitālo mērķrādītāju sasniegšanā; tā kā Komisijai ir jāņem vērā Parlamenta viedoklis; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisijai, kas ir atbildīga par ANM īstenošanas uzraudzību, ir regulāri jāinformē Parlaments par VANP novērtēšanas statusu un to, kā dalībvalstis ir īstenojušas mērķrādītājus un starpposma rādītājus, tostarp to devumu zaļo un digitālo mērķrādītāju sasniegšanā; tā kā Komisijai ir jāņem vērā Parlamenta viedoklis;

| K. | tā kā dalībvalstīm ir jāizveido un jāuztur stabilas kontroles sistēmas un jāveic vajadzīgās revīzijas, lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību visā ANM dzīves ciklā; |
| --- | --- |

K.

tā kā dalībvalstīm ir jāizveido un jāuztur stabilas kontroles sistēmas un jāveic vajadzīgās revīzijas, lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību visā ANM dzīves ciklā;

| L. | tā kā Komisijas gada ziņojumi par tiesiskumu palīdz konstatēt tiesiskuma problēmas un ar Komisijas un citu dalībvalstu atbalstu palīdz dalībvalstīm rast risinājumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisijas gada ziņojumi par tiesiskumu palīdz konstatēt tiesiskuma problēmas un ar Komisijas un citu dalībvalstu atbalstu palīdz dalībvalstīm rast risinājumus;

| M. | tā kā regula sniedz dalībvalstij iespēju nākt klajā ar pamatotu pieprasījumu īstenošanas periodā grozīt VANP, ja objektīvi apstākļi attaisno šādu rīcību; |
| --- | --- |

M.

tā kā regula sniedz dalībvalstij iespēju nākt klajā ar pamatotu pieprasījumu īstenošanas periodā grozīt VANP, ja objektīvi apstākļi attaisno šādu rīcību;

| N. | tā kā ANM īstenošanas demokrātiska kontrole un parlamentārā uzraudzība ir iespējama tikai ar Parlamenta pilnvērtīgu iesaisti, kā arī ņemot vērā visus tā ieteikumus visos posmos, un tā kā Parlaments turpinās uzraudzīt ANM īstenošanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā ANM īstenošanas demokrātiska kontrole un parlamentārā uzraudzība ir iespējama tikai ar Parlamenta pilnvērtīgu iesaisti, kā arī ņemot vērā visus tā ieteikumus visos posmos, un tā kā Parlaments turpinās uzraudzīt ANM īstenošanu;

| O. | tā kā Komisija līdz 2022. gada 31. jūlijam iesniegs Parlamentam un Padomei pārskata ziņojumu par ANM īstenošanu, |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisija līdz 2022. gada 31. jūlijam iesniegs Parlamentam un Padomei pārskata ziņojumu par ANM īstenošanu,

Krīzes sociālās un ekonomiskās ietekmes mazināšana

| 1. | uzsver, ka ANM ir vēl nepieredzēts solidaritātes instruments un NGEU instrumenta stūrakmens, kura darbības termiņš beigsies 2026. gadā, un ir galvenais instruments ES reaģēšanai uz pandēmiju, lai sagatavotu ES ekonomiku jaunu izaicinājumu pārvarēšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka ES reakcija uz pandēmiju bija apņēmīga, saskaņota, vispusīga, savlaicīga un balstīta uz solidaritāti, kā rezultātā tika plaši izmantoti esošie instrumenti un ieviesti papildu finansēšanas instrumenti; turklāt atgādina, ka dalībvalstis ir īstenojušas apjomīgus fiskālos pasākumus, reaģējot uz pandēmiju un atbalstot atveseļošanu (5,2 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2021. gadā un 2,8 % no IKP 2022. gadā); |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka laikā, kad ekonomikā valda liela nenoteiktība, ANM palīdz uzlabot dalībvalstu stabilitāti, ierobežojot krīzi un mazinot tās negatīvās ekonomiskās un sociālās sekas, un nodrošinot valdībām iespēju saglabāt ieguldījumu līmeni, vienlaikus reaģējot uz valstu budžetu milzīgo noslogojumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | turklāt uzsver ANM būtisko nozīmi ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas sekmēšanā, iekšējā tirgus sadrumstalotības un makroekonomikas atšķirību lielākas padziļināšanās novēršanā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka, lai gan ANM ekonomisko ietekmi nevar pilnībā nošķirt no citām norisēm, šķiet, ir pamatoti secināt, ka līdz šim ANM ir pozitīvi ietekmējis IKP un ka tā efektīvai īstenošanai būs izšķiroša nozīme ES ekonomikas izaugsmes veicināšanā; uzsver ANM nozīmi dalībvalstu fiskālās telpas aizsargāšanā pret būtiskiem ekonomikas satricinājumiem, kurus izraisīja pandēmija; atzīst, ka, lai gan gaidāms, ka galvenā ietekme uz IKP izaugsmi būs vērojama nākamo gadu laikā, ANM jau ir palīdzējis pasargāt ES ekonomiku un iedzīvotājus no pandēmijas vissmagākās ietekmes un pozitīvi veicinājis ES atveseļošanos un noturību, kā arī ekonomikas un sociālo kohēziju, darbvietas, produktivitāti, konkurētspēju, pētniecību, izstrādi un inovācijas, kā arī labi funkcionējošu iekšējo tirgu ar spēcīgiem MVU; uzsver, ka starp dalībvalstīm pastāv ievērojamas atšķirības saistībā ar ekonomisko, sociālo un institucionālo noturību, kas ietekmē nevienmērīgo atveseļošanās dinamiku; norāda, ka ANM katalizē zaļo un digitālo pārkārtošanos un tam ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgas pārkārtošanās un iedzīvotāju labklājības veicināšanā, lai veidotu noturīgu, taisnīgu, iekļaujošu, konkurētspējīgu un nākotnei gatavu ekonomiku, īstenojot vērienīgas reformas un ieguldījumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda uz NGEU instrumenta ievērojamo ietekmi, ko aplēsusi Komisija, ECB un SVF, it sevišķi runājot par IKP izaugsmes pieaugumu par līdz pat 1,5 procentpunktiem virs rādītāja, kāds būtu sasniegts bez NGEU ieguldījuma, nodrošinot tā efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | turklāt norāda, ka saskaņā ar Komisijas prognozēm ANM dotācijas finansēs 24 % no kopējiem atveseļošanas atbalsta pasākumiem 2022. gadā; uzsver pozitīvo makroekonomisko papildu ietekmi un iespēju īstenot pārdomātas reformas un ieguldījumus; norāda, ka ANM dotācijas turpinās sniegt ievērojamu fiskālo atbalstu dalībvalstīm un ka tādējādi tās var palīdzēt dalībvalstīm īstenot strukturālas reformas un ieguldījumus ar ilgtermiņa ietekmi uz tautsaimniecības un sabiedrības atveseļošanu un noturību; aicina dalībvalstis maksimāli izmantot šo iespēju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka ANM sekmīga un pārredzama īstenošana ļautu padarīt ES tautsaimniecību un sabiedrību ilgtspējīgāku, iekļaujošāku un noturīgāku, ilgtermiņā konkurētspējīgāku, stratēģiski autonomāku un labāk sagatavotu pašreizējām un gaidāmajām problēmām; uzsver, ka sekmīga ANM īstenošana veicinās ekonomisko un sociālo konverģenci un teritoriālo kohēziju un samazinās sociālo nevienlīdzību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka, lai ANM sasniegtu savus vispārīgos mērķus, atbalstītu ES atgūšanos no krīzes un maksimāli palielinātu ilgtermiņa ietekmi uz ES ekonomiku un sabiedrību, ir katrā ziņā jāpanāk, ka dalībvalstis rūpīgi un savlaicīgi īsteno noteiktās reformas un ieguldījumus; atgādina, ka ANM ir uz sniegumu balstīts mehānisms, saskaņā ar kuru finansējumu izmaksā pēc tam, kad ir sasniegti ar pasākumiem saistītie starpposma rādītāji un mērķrādītāji; atgādina, ka, lai ANM būtu sekmīgs, būtiska nozīme ir vietējo, reģionālo un valsts iestāžu līdzdalībai un tiem, kas ir atbildīgi par šīs rīcībpolitikas izstrādi, kā noteikts ANM regulas 28. pantā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | brīdina, ka ANM mazinās krīzes sociālo un ekonomisko ietekmi tikai tad, ja līdzekļi tiks efektīvi apgūti un izlietoti, lai tie sasniegtu reālo ekonomiku un iedzīvotājus; aicina dalībvalstis pieņemt atbilstīgus lēmumus par administratīvajām struktūrām un cilvēkresursiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu ANM līdzekļu savlaicīgu izlietojumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka pandēmija ir izcēlusi nepieciešamību palielināt Savienības stratēģisko autonomiju svarīgākajās piegādes ķēdēs, kā arī saistībā ar kritisko infrastruktūru un pakalpojumiem; atzīmē, ka ANM ieguldījumiem zaļās pārkārtošanās un digitālās pārkārtošanās īstenošanā būtu jāpalīdz palielināt ES stratēģisko autonomiju un neatkarību, it sevišķi samazināt tās atkarību no importētām fosilajām degvielām; atzīmē, ka, kā norādījusi Komisija, tiek sagaidīts, ka ANM ievērojami sekmēs ES industriālās stratēģijas īstenošanu un tādējādi ļaus vēl vairāk attīstīt ES rūpniecības nozari; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka reformu un ieguldījumu kopumam, jo īpaši izaugsmes veicināšanas pasākumu kopumam saskaņā ar ANM, būtu jārada arī ES pievienotā vērtība; norāda, ka, kā atzīmējusi Komisija, ES mēroga IKP ietekme ir par aptuveni vienu trešdaļu lielāka, ja tieši ņem vērā atsevišķu valstu pasākumu papildu ietekmi; uzsver, ka reformu un ieguldījumu kopumam saskaņā ar ANM būtu jāveicina arī Eiropas sociālo tiesību pīlāra un Eiropas zaļā kursa un digitālās programmas prioritāšu īstenošana un jāpalīdz sekmēt dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas ikvienam, kā arī šo aspektu integrēšanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju novērtēt, vai blakus esošo valstu plānos ir pieļauta ieguldījumu nevajadzīga dublēšanās, un palīdzēt dalībvalstīm izvairīties no nevajadzīgas pārklāšanās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž nožēlu par to, ka Covid-19 krīze visvairāk ir skārusi sievietes (16), bērnus (17), jauniešus, vecākus cilvēkus un neaizsargātas iedzīvotāju grupas; atgādina, ka ir jānodrošina iekļautība, lai ES nevienu neatstātu novārtā un lai ceļā uz atveseļošanos tiktu ņemta vērā dzimumsensitīva sociālekonomiskā ietekme, un ka VANP nav ņemtas vērā vairākas ar dzimumu saistītas krīzes sekas; atzinīgi vērtē aprūpes iestāžu pieejamības un kvalitātes uzlabošanu, taču pauž nožēlu, ka to pieejamība joprojām ir pārāk ierobežota; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkārtoti uzsver sešu pīlāru nozīmi, nodrošinot dalībvalstīm struktūru, lai tās varētu ierosināt un īstenot reformas un ieguldījumus, kas vērsti uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, ekonomiku, produktivitāti un konkurētspēju, sociālo un teritoriālo kohēziju, veselības aizsardzību un iestāžu noturību, kā arī bērniem un jauniešiem paredzētiem pasākumiem; uzsver, ka saskaņā ar ANM regulu visām dalībvalstīm ir savos valsts atveseļošanas un noturības plānos jāiekļauj pasākumi, kuri risina visus pīlārus; pauž nožēlu par to, ka ne visas dalībvalstis ir izvēlējušās ņemt vērā regulas pīlāru struktūru, kas būtu atvieglojis uzraudzību; |
| --- | --- |

15.

ANM finansēšanas aspekti

| 16. | norāda, ka līdz šim iesniegtajos 26 atveseļošanas un noturības plānos dalībvalstis ir pieprasījušas dotācijas 331,7 miljardu EUR apmērā no pieejamajiem 338 miljardiem EUR; turklāt norāda, ka ne visas dalībvalstis savos pašreizējos NANP ir pieprasījušas visu tām pieejamo dotāciju summu, kā minēts ANM regulas 11. pantā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tomēr pauž bažas par to, ka tikai septiņas dalībvalstis ir pieprasījušas aizdevumus kopumā 166 miljardu EUR apmērā no aizdevumiem pieejamajiem 385,8 miljardiem EUR, tādējādi vēl ir pieejama ievērojama summa, ja dalībvalstis pieprasīs aizdevumus vēlāk; pauž bažas, ka ierobežotā interese par aizdevuma komponentu var novest pie zaudētām iespējām un liegt ANM pilnībā izmantot savu potenciālu; uzsver, ka, ja tās dalībvalstis, kuru VANP ir jau apstiprināti, vēlēsies pieprasīt aizdevumus, attiecīgā gadījumā būs jāgroza attiecīgais VANP, paredzot papildu reformu un ieguldījumu, starpposma rādītāju un mērķrādītāju kopumu, nekādi neierobežojot jau īstenotos pasākumus; mudina dalībvalstis izmantot visu ANM potenciālu, cita starpā aizdevumus, lai novērstu pandēmijas sekas un gaidāmās problēmas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod Komisijai analizēt iemeslus, kāpēc dalībvalstis nav pieprasījušas aizdevumus pilnā to piešķīruma apjomā, kas varētu liegt ANM sasniegt pilnu tā potenciālu; atgādina, ka dalībvalsts aizdevuma atbalstu var pieprasīt vai nu brīdī, kad tā iesniedz atveseļošanas un noturības plānu, vai arī jebkurā citā brīdī līdz 2023. gada 31. augustam atbilstoši spēkā esošajai ANM regulai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka saskaņā ar ANM regulas 21. pantu, pastāvot objektīviem apstākļiem, dalībvalsts var Komisijai iesniegt pamatotu pieprasījumu, lai tā izdotu priekšlikumu apstiprinātā plāna grozīšanai vai aizstāšanai; atgādina, ka, ja Komisija uzskata, ka dalībvalsts norādītie iemesli pamato VANP grozīšanu, tā novērtē grozīto VANP saskaņā ar 19. pantu un ierosina priekšlikumu Padomes īstenošanas lēmumam atbilstīgi regulas 20. pantam; atgādina, ka šāds grozījuma pieprasījums nozīmē arī novērtēšanas un apstiprināšanas procedūru, kas ir identiska plānu pirmajai novērtēšanas un apstiprināšanas procedūrai; aicina dalībvalstis rūpīgi ņemt vērā risku, ka vispārējo VANP īstenošana var tikt aizkavēta; norāda, ka līdz šim neviena dalībvalsts nav pieprasījusi grozīt vai aizstāt apstiprināto plānu; mudina dalībvalstis izmantot ANM regulas 21. pantu; norāda, ka iespējamais VANP izmaksu pieaugums ievērojamās inflācijas dēļ var novest pie tā, ka dalībvalstis prasīs atjaunināt VANP; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka saskaņā ar pašreizējām prognozēm dalībvalstu IKP dinamika atšķirsies no Komisijas 2020. gada rudens prognozes, tādējādi izraisot paredzētās izmaiņas dotāciju summās, kas dalībvalstīm būs pieejamas otrajai ANM 30 % finansējuma daļai; norāda, ka būtiskas izmaiņas piešķirtajā dotāciju daļā var nozīmēt, ka būs nepieciešams grozīt VANP; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ANM atbalsta sniegšanā ir jāievēro papildināmības princips, kā minēts ANM regulas 9. pantā; sagaida detalizētākus un sīkāk sadalītus datus, kas ļautu labāk izprast ANM papildināmības ietekmi; mudina dalībvalstis sniegt Komisijai detalizētu, pārredzamu un savlaicīgu informāciju, lai nodrošinātu efektīvu ziņošanu par ANM ietekmi; atkārtoti norāda uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata nozīmi, sniedzot pamatinformāciju iedzīvotājiem par VANP īstenošanas vispārējo progresu; aicina Komisiju palielināt pārredzamības un datu vizualizācijas līmeni rezultātu apkopojumā un izstrādāt detalizētākus ziņojumus, koncentrējot uzmanību uz rezultātiem un ietekmes rādītājiem, nevis uz izlaidi, kā arī nodrošināt kvalitatīvu analīzi par ierosinātajām reformām un ieguldījumiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka Komisija un dalībvalstis līdz 2022. gada jūnija vidum ir parakstījušas tikai divpadsmit darbības kārtības; aicina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas drīzāk parakstīt darbības kārtības un mudina Komisiju paziņot par šiem pasākumiem Parlamentam; turklāt mudina visas dalībvalstis laikus publicēt savas darbības kārtības un finansējuma un aizdevumu nolīgumus, lai nodrošinātu labāku pārredzamību un lai pastiprinātu pārskatatbildību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatē, ka 21 dalībvalsts ir saņēmusi priekšfinansējumu līdz 13 % apmērā no sava kopējā piešķīruma, ka viena dalībvalsts nav pieprasījusi priekšfinansējumu un ka septiņas dalībvalstis līdz šim ir pieprasījušas pirmos maksājumus no ANM, savukārt viena dalībvalsts ir pieprasījusi otro maksājumu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkārtoti norāda, ka kavējumiem mehānisma un VANP īstenošanā nevajadzētu palēnināt atveseļošanas procesu pēc pandēmijas vai iedragāt Savienības noturības līmeni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, ka ANM regulā ir paredzēta iespēja VANP iekļaut pasākumus, kas sākti no 2020. gada 1. februāra, un ka dažas dalībvalstis ir izmantojušas šo iespēju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē agrīno dialogu starp Komisiju un dalībvalstīm saistībā ar maksājumu pieprasījumu sagatavošanu un Komisijas gatavību novērtēt maksājumu pieprasījumus; mudina Komisiju turpināt rūpīgi novērtēt, vai ir laikus ievēroti starpposma rādītāji un mērķrādītāji, vajadzības gadījumā apspriežoties ar attiecīgajiem ekspertiem; mudina Komisiju nodrošināt maksājumu ātru veikšanu un cieši uzraudzīt reformu un investīciju īstenošanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina, ka ir ātri jāturpina ieviest jaunus pašu resursus, lai vēlākais līdz 2058. gadam segtu NGEU instrumenta un jo īpaši ANM atmaksu saskaņā ar Parlamenta, Padomes un Komisijas 2020. gada decembrī noslēgtajā Iestāžu nolīgumā izklāstīto ceļvedi; ņem vērā Eiropas zaļo obligāciju emitēšanu, lai finansētu ar klimatu saistīto izdevumu daļu ANM; norāda, ka Komisijas pirmajiem zaļo obligāciju piedāvājumiem tika lielā mērā pārsniegts parakstīšanās limits; |
| --- | --- |

27.

ANM nozīme Krievijas iebrukuma Ukrainā seku mazināšanā

| 28. | uzsver, ka ir jāpalielina ES finansēšanas instrumentu, jo īpaši ANM, ieguldījums, lai risinātu pašreizējās problēmas, tostarp tās, ko izraisījusi Krievijas neizprovocētā un nepamatotā militārā agresija un iebrukums Ukrainā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž bažas par to, ka agresija pret Ukrainu un pamatotās sankcijas, ko ES, uz to reaģējot, ir pieņēmusi pret Krieviju un Baltkrieviju, nopietni ietekmēs Savienības ekonomiskās un sociālās atveseļošanas un noturības stratēģiju; norāda, ka sankciju ietekme uz dalībvalstīm ir neviendabīga; pauž bažas par nevienmērīgo ietekmi uz ES ekonomiku, ar to saistītajām ekonomiskajām un sociālajām sekām un sociālās nevienlīdzības palielināšanos, jo īpaši enerģijas un pārtikas cenu pieauguma dēļ; uzsver, ka inflācija var arī negatīvi ietekmēt paredzētos ANM rezultātus un dalībvalstu aplēstās VANP īstenošanas izmaksas; sagaida, ka ES reakcija uz šo jauno krīzi turpinās būt apņēmīga, vienota un ātra; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vēlreiz uzsver aicinājumu piemērot turpmākas sankcijas, tostarp pilnīgu un tūlītēju embargo dažādu veidu enerģijas importam no Krievijas un atteikšanos no saistītās infrastruktūras izmantošanas saskaņā ar 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju, un izstrādāt plānu, kā turpmāk nodrošināt ES energoapgādes drošību, kas cita starpā prasīs izmaiņas Eiropas enerģētikas politikā, ņemot vērā, ka dalībvalstu enerģētiskā atkarība no Krievijas fosilā kurināmā importa ir atšķirīga; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž bažas par to, ka pašreizējā situācija Ukrainā ir būtiski ietekmē enerģijas cenas, un uzsver nepieciešamību stiprināt enerģētisko neatkarību un drošību, dažādot enerģijas avotus, šim nolūkam izmantojot arī ES enerģijas avotus, un paātrināt enerģētikas pārkārtošanu; uzsver ANM nozīmi RePowerEU ieviešanā un uzsver, ka ANM ietvaros pieejamos aizdevumus lielā mērā varētu izmantot, lai papildinātu RePowerEU iniciatīvu un sekmētu ieguldījumus enerģētikas pārkārtošanā un tīras enerģijas attīstībā; tādēļ sagaida, ka ANM ievērojami sekmēs ES enerģētisko neatkarību ar energoefektivitātes un dažādošanas pasākumiem un ieguldījumiem taisnīgā zaļās pārkārtošanās procesā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē dažādos VANP paredzētos pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot enerģētikas pārkārtošanu un enerģētisko drošību, un pasākumus, kuru mērķis ir stiprināt stratēģisko autonomiju, mazināt dalībvalstu atkarību no importētas fosilā kurināmā enerģijas un paātrināt enerģijas avotu dažādošanu, energoefektivitātes nodrošināšanu un tīras enerģijas attīstību; uzsver, ka būtu jāveicina pārrobežu projekti, Eiropas enerģijas tīklu savstarpējo savienojumu uzlabošana un elektroenerģijas tīklu pilnīga sinhronizācija visā ES, lai uzlabotu sinerģiju un sadarbību starp ES valstīm un atspoguļotu kopīgas problēmas un prioritātes; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ņem vērā Komisijas priekšlikumu grozīt ANM regulu iniciatīvas RePowerEU kontekstā un pauž apņemšanos nekavējoties pieņemt nostāju attiecībā uz priekšlikumu; mudina dalībvalstis gadījumā, ja tās neplāno izmantot visu tām atvēlēto ANM aizdevumu summu, oficiāli informēt par to Komisiju; šajā saistībā atzinīgi vērtē priekšlikumu veicināt pieejamo ANM aizdevumu optimālu izmantošanu, cita starpā ierosinot aizdevumus pārdalīt citām dalībvalstīm, kuras saskaras ar papildu problēmām saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā, un ļaujot dalībvalstīm pieprasīt aizdevumus, kuru kopsumma pārsniedz 6,8 % no to nacionālā kopienākuma (NKI), jo īpaši, lai mazinātu sekas ekonomikas, sociālajā un enerģētikas jomā, ko ES rada Krievijas iebrukums Ukrainā, un ES pret Krieviju un Baltkrieviju vērsto ierobežojošo pasākumu blakusefektus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzīst, ka ir vajadzīgi pasākumi, lai palīdzētu bēgļiem no Ukrainas, jo īpaši saistībā ar izmitināšanu, sociālo un bērnu aprūpi, izglītību, veselības aprūpi un mājokļiem, palīdzot atvieglot viņu sociālekonomisko situāciju; tādēļ uzsver, ka šajā nolūkā ir jānodrošina lielāks ieguldījumu līmenis; |
| --- | --- |

34.

Valstu atveseļošanas un noturības plāni (VANP)

| 35. | atzinīgi vērtē to, ka ir apstiprināti 24 valstu NANP, un norāda, ka 2022. gada jūnija vidū viena dalībvalsts vēl nebija iesniegusi savu NANP; turklāt norāda, ka Komisija vēl nav novērtējusi vienu NANP; mudina valsti, kuras NANP vēl nav novērtēts, iesaistīties konstruktīvās diskusijās ar Komisiju, lai bez turpmākiem kavējumiem panāktu plāna gatavību apstiprināšanai; aicina Komisiju, izvērtējot atlikušos plānus, rūpīgi piemērot ANM regulu, lai nodrošinātu atbilstību 11 novērtējuma kritērijiem, kā izklāstīts regulā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda, ka Komisijas novērtējumos ir secināts, ka visi apstiprinātie VANP attiecas uz visiem sešiem ANM pīlāriem un apmierinoši atbilst visiem ANM regulā noteiktajiem vērtēšanas kritērijiem, kā arī veido līdzsvarotu reformu un ieguldījumu kopumu; uzskata, ka dalībvalstis varētu labāk saskaņot savus VANP ar sešiem ANM pīlāriem un ANM regulas prasībām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atgādina Komisijai, ka tiesiskuma un LESD 2. panta ievērošana ir priekšnoteikums piekļuvei fonda līdzekļiem un ka tiesiskuma ievērošanas nosacījuma mehānisms pilnībā attiecas uz ANM; aicina Komisiju un Padomi atturēties no Ungārijas NANP projekta apstiprināšanas, kamēr pastāv bažas par tiesiskuma ievērošanu, tiesu iestāžu neatkarību, krāpšanas novēršanu, atklāšanu un apkarošanu, interešu konfliktiem un korupciju; uzstāj, ka starpposma un galīgie mērķrādītāji, kas saistīti ar Savienības finanšu interešu aizsardzību, atbilstīgas kontroles sistēmas izveidi, tiesu iestāžu neatkarību un krāpšanas, interešu konfliktu un korupcijas novēršanu, atklāšanu un apkarošanu, ir priekšnoteikumi un tiem jābūt izpildītiem, pirms tiek iesniegts pirmais maksājuma pieprasījums, un atgādina, ka pirms to izpildīšanas nevar tik veikti nekādi ANM maksājumi; atgādina dalībvalstīm, ka, ja tās nenodrošinās absolūtu atbilstību ANM regulas noteikumiem un ja pēc tam tiks kavēta NANP apstiprināšana, tiks būtiski ietekmēta vietējo un reģionālo iestāžu spēja pienācīgi risināt pandēmijas ietekmi uz to kopienām, uzņēmumiem un iedzīvotājiem, un tas var ilgtermiņā pasliktināt vietējo un reģionālo ekonomikas situāciju; pauž nožēlu par to, ka Polijas valdības un Ungārijas valdības rīcības dēļ ANM finansējums vēl nav nonācis līdz Polijas un Ungārijas iedzīvotājiem un reģioniem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atgādina, ka no ANM līdzekļiem nedrīkst finansēt nekādus pasākumus, ja tie ir pretrunā ES vērtībām, kas noteiktas LES 2. pantā; mudina Komisiju ļoti rūpīgi uzraudzīt riskus, kas apdraud ES finanšu intereses ANM īstenošanā, un jebkādus tiesiskuma principu pārkāpumus vai iespējamus pārkāpumus, un nekavējoties rīkoties, ja varētu tikt nodarīts kaitējums ES finanšu interesēm; tādēļ aicina Komisiju saskaņā ar Tiesiskuma nosacījumu regulu paust īpaši stingru nostāju attiecībā uz dalībvalstīm Savienības finanšu interešu aizsardzības principa ievērošanā, kā noteikts minētās regulas 22. pantā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | turklāt atgādina, ka tiesiskuma ievērošana un ES līdzekļu pareiza finanšu pārvaldība ir jānovērtē nepārtraukti visā ANM dzīves ciklā un ka Komisijai ir jāatturas no finansējuma izmaksāšanas un attiecīgā gadījumā jāatgūst līdzekļi, ja minētie nosacījumi vairs nav izpildīti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | norāda, ka Komisijas novērtējumā ir sacīts, ka visos apstiprinātajos VANP ir paredzēts sasniegt ANM regulā noteikto zaļo mērķi vismaz 37 % apmērā un ka visu apstiprināto VANP kopējie izdevumi klimata jomā sasniedz gandrīz 220 miljardus EUR; tomēr norāda, ka ārējos pārskatos par šiem izdevumiem saistībā ar zaļajiem tēriņiem atklājas mazāki skaitļi; šajā saistībā uzsver, ka ar klimatu saistīto pasākumu starpposma rādītāji un mērķrādītāji ne vienmēr ir noteikti tā, lai nodrošinātu, ka īstenotie pasākumi atbalsta klimatu tādā mērā, kā par tiem ir apgalvots; uzsver, ka VANP būtu jāsekmē zaļā pārkārtošanās, kas ietver bioloģisko daudzveidību; norāda uz pastāvošajām bažām par to, vai visi attiecīgie pasākumi efektīvi veicina mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atgādina, ka saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 (18) VANP ir jāatbilst nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem (NEKP) un to atjauninājumiem; aicina Komisiju novērtēt, kā ieguldījumi, kas VANP ietvaros paredzēti zaļās pārkārtošanās īstenošanai, sekmēs attiecīgajos pārskatītajos NEKP noteikto jauno 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina, ka ANM būtu jāveicina bioloģiskās daudzveidības pasākumu integrēšana Savienības politikā; norāda, ka vairāki VANP veicina bioloģisko daudzveidību, taču uzstāj, ka dalībvalstis būtu varējušas lielākā mērā izmantot ANM bioloģiskās daudzveidības uzlabošanai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | brīdina par “zaļmaldināšanas” risku VANP īstenošanā, jo īpaši saistībā ar dažiem pasākumiem, kas apzīmēti kā tādi, kas veicina zaļo tēriņu mērķrādītāju sasniegšanu, ieskaitot renovācijas pasākumus ēku energoefektivitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka visos apstiprinātajos VANP ir paredzēts sasniegt ANM regulā noteikto digitālo mērķi vismaz 20 % apmērā, turklāt dažas dalībvalstis ir pat vairāk nekā pusi no saviem ANM līdzekļiem piešķīrušas pasākumiem, kas atbilst digitālajam mērķrādītājam, un ka visu apstiprināto VANP kopējie digitālie izdevumi sasniedz gandrīz 29 % jeb 130 miljardus EUR; atzinīgi vērtē to, ka VANP liela uzmanība ir pievērsta MVU atbalstam un publisko pakalpojumu, tai skaitā veselības aprūpes nozares, digitalizācijai, digitālajām prasmēm, darījumdarbības digitalizācijai, savienojamībai, digitālajai pētniecībai un izstrādei un progresīvām tehnoloģijām; norāda, ka divas trešdaļas dalībvalstu digitālajās spējās un savienojamībā savos VANP iekļāva drošības pašnovērtējumu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka saskaņā ar ANM regulu ieguldījumiem digitālajās tehnoloģijās ir jāatbilst sadarbspējas, energoefektivitātes un personas datu aizsardzības principiem, jādara iespējama MVU un jaunuzņēmumu līdzdalība un jāsekmē atklātā pirmkoda risinājumu izmantošana; uzsver, ka digitālā iepirkuma konkursi ir rūpīgi jāsagatavo, jo īpaši, lai nodrošinātu MVU piekļuvi attiecīgajiem publiskajiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda, ka vairāki VANP ietver priekšlikumus par ieguldījumiem 5G savienojumos; atgādina, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina saskaņotība un papildināmība 5G savienojumu, mobilo sakaru platjoslas un infrastruktūras izvēršanā visās jomās, lai neviens netiktu atstāts novārtā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, cik svarīgi ir tas, ka VANP gandrīz 50 % no kopējiem izdevumiem jeb 203 miljardi EUR ir atvēlēti pasākumiem, kas vērsti uz vienotā tirgus sekmīgu darbību, darījumdarbības vides uzlabošanu un privāto ieguldījumu veicināšanu; atkārtoti norāda uz privātā sektora nozīmi ANM sekmīgā īstenošanā; mudina dalībvalstis sekmēt privātos ieguldījumus ANM finansētos projektos, likvidējot visus nevajadzīgos šķēršļus, kas MVU liegtu piekļuvi attiecīgajam ANM finansējumam, un šajā nolūkā aicina Komisiju sagatavot detalizētu analīzi par privātā sektora piekļuvi ANM finansējumam; prasa dalībvalstīm īstenot VANP saskaņā ar pārredzamu grafiku, lai privātais sektors varētu plānot savas darbības un projektus atbilstīgi attiecīgajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas aplēsēm VANP iekļautie sociālie izdevumi veido aptuveni 20 % no pieprasītajām dotācijām un aizdevumiem; konstatē, ka šie izdevumi ir vērsti uz konkrētu nelabvēlīgā situācijā esošu iedzīvotāju grupu nodarbinātības stimulēšanu, tiesību aktu reformām nodarbinātības aizsardzības jomā un darba līgumu regulējumu; atgādina, ka pandēmijai ir bijušas dažādas sociālās sekas, kuras ir nevienlīdzīgi un nesamērīgi skārušas grupas ar mazākiem ienākumiem un mazaizsargātas grupas, vienlaikus pastiprinot nepieciešamību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem; pauž nožēlu par to, ka sociālo ieguldījumu pasākumi attiecas tikai uz sociālo infrastruktūru un ka tikai dažos VANP ir paredzēti pasākumi pienācīgu aprūpes pakalpojumu un pagaidu atbalsta pasākumu izstrādei; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atbalsta Komisijas mērķi ar ANM starpniecību izveidot noturīgāku un iekļaujošāku darba tirgu, vienlaikus atzīmējot, ka attiecīgajiem pasākumiem būtu jāveicina kvalitatīva nodarbinātība; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda, ka visi līdz šim apstiprinātie VANP risina sociālas un nodarbinātības problēmas, cita starpā izmantojot pasākumus līdzdalības darba tirgū uzlabošanai, kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas veicināšanai, darba tirgus iestāžu un pakalpojumu, kā arī sociālās aizsardzības un veselības aprūpes sistēmu modernizēšanai; pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis nav pietiekami nostiprinājušas savu plānu sociālo dimensiju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, cik svarīgas ir reformas un ieguldījumi veselības aprūpes, ekonomikas, sociālajā un institucionālajā jomā, lai palielinātu gatavību krīzēm un spēju reaģēt krīzes situācijās, un tie ir vairāk nekā 17 % no kopējiem VANP piešķīrumiem, kas veido 76 miljardus EUR; uzsver, ka, kā norādījusi Komisija, šā ANM pīlāra ietvaros dalībvalstīm ir jāīsteno 789 pasākumi, kas saistīti ar 1 900 starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem; uzsver, ka Covid-19 parādīja, ka par prioritāti būtu jāizvirza publisko iestāžu noturības pret satricinājumiem uzlabošana; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka apstiprinātajos VANP ir paredzēti izdevumi ar veselības aprūpi saistītiem pasākumiem 37 miljardu EUR apmērā, kas atbilst 8 % no kopējiem VANP izdevumiem; konstatē, ka lielākais ieguldījums ir paredzēts slimnīcu infrastruktūras renovācijai un paplašināšanai un ka tam seko primārās aprūpes un profilakses stiprināšana, digitālā pārkārtošana veselības aprūpē un ilgtermiņa aprūpe; sagaida, ka šie ar veselības aprūpi saistītie pasākumi palīdzēs uzlabot sabiedrības veselības aprūpes sistēmu kapacitāti un noturību un sagatavotību turpmākām krīzēm; pauž bažas par to, ka daudzas dalībvalstis nav iekļāvušas pietiekamus pasākumus, lai risinātu jautājumu par garīgās veselības aprūpes pieejamību visām vecuma grupām, cita starpā cenas ziņā, un uzsver, ka garīgajai veselībai vajadzētu būt neatņemamai daļai ES sociālekonomiskās atveseļošanās no pandēmijas procesā un arodveselības prioritātei; pauž bažas par to, ka dažas dalībvalstis nav iekļāvušas pietiekamus pasākumus, lai risinātu ilgstošas sabiedrības veselības aprūpes problēmas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka daudzos VANP ir izcelta valsts pārvaldes modernizācija, kam paredzēts ieguldījums aptuveni 1,8 miljardu EUR apmērā, lai uzlabotu valsts pārvaldi; uzsver, ka VANP varētu arī palielināt valsts pārvaldes iestāžu spēju efektīvi pārvaldīt Eiropas līdzekļus valsts, reģionālā un vietējā līmenī; uzsver, ka reformu sniegtie ieguvumi ir plašāki par to saistītajām izmaksām, un tam būtu jānodrošina konkrēta pozitīva ietekme uz iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | norāda, ka apstiprinātajos VANP ir paredzēti izdevumi bērniem un jauniešiem, tai skaitā agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, jauniešu bezdarba novēršanas un prasmju veicināšanas pasākumiem 49 miljardu EUR apmērā, kas atbilst aptuveni 11,5 % no kopējiem VANP izdevumiem; norāda, ka šī summa ir pirmais solis, lai nodrošinātu nākamajai paaudzei veltītu koordinētu pasākumu īstenošanu visās 27 dalībvalstīs; pauž bažas par to, ka daudzos VANP nav pienācīgi atspoguļoti mērķi, kas izvirzīti Eiropas garantijā bērniem, un ka tie tikai daļēji atspoguļo uzlabotās Garantijas jauniešiem mērķus; pauž nožēlu par to, ka divas dalībvalstis ir izvēlējušās savos plānos neiekļaut pasākumus, kas būtu tieši vērsti uz bērniem un jauniešiem, un tā vietā ierosināja pasākumus, kuri sekmē visu iedzīvotāju prasmes un digitālās prasmes; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka gandrīz visi apstiprinātie VANP paredz ieguldījumus digitālajā izglītībā, kuri veido aptuveni 30 % no kopējiem izglītības izdevumiem; atzinīgi vērtē uzmanības koncentrēšanu uz izglītības infrastruktūras un aprīkojuma modernizēšanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

55.

| 56. | norāda, ka kopumā līdz šim dalībvalstis ir ierosinājušas 228 pasākumus, kas vērsti uz bērniem un jauniešiem; norāda, ka 74 % pasākumu ir vērsti uz vispārējo, profesionālo un augstāko izglītību un apmācību, kā arī uz piekļūstamību, pieejamību cenas ziņā, kvalitāti un iekļautību, un arī digitalizāciju un infrastruktūru; turklāt atzīmē, ka 14 % no šiem pasākumiem attiecas uz izglītību un aprūpi agrā bērnībā, mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un bērnu nabadzību; norāda, ka 12 % no pasākumiem ir vērsti uz jauniešu bezdarba novēršanu ar darbvietu radīšanas, darbā pieņemšanas un pārejas no viena darba uz citu iniciatīvām un ar atbalstu pašnodarbinātībai; uzsver, ka Parlaments ir aicinājis dalībvalstis vismaz 2 % no katra VANP budžeta atvēlēt kultūrai un 10 % — izglītībai; norāda, ka 16 dalībvalstis savos VANP ir iekļāvušas ar kultūru saistītus pasākumus; uzskata, ka dalībvalstis varēja lielākā mērā izmantot ANM, lai atbalstītu šīs nozares; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju turpināt uzraudzīt sešu pīlāru īstenošanu un nodrošināt detalizētu datu iekļaušanu ANM rezultātu pārskatā; prasa Komisijai sekmēt reģionālas metodes attiecībā uz īstenošanas uzraudzību ar rezultātu pārskata starpniecību un pauž atzinību uzraudzības iniciatīvām ES un valstu līmenī, kas palīdz pilnveidot ANM īstenošanas uzraudzību; atzinīgi norāda, ka vairākas dalībvalstis sniedz datus reģionālā līmenī, un aicina arī pārējās dalībvalstis sniegt datus reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka ANM nedrīkst izmantot, lai aizstātu regulārus valsts budžeta izdevumus, ja vien tas nav pienācīgi pamatots; norāda, ka Komisija ir apstiprinājusi VANP tikai, lai segtu reformas izveides un uzsākšanas sākotnējās izmaksas; atgādina dalībvalstīm, ka ANM ir jāīsteno tā, lai neiedragātu dalībvalstu atbildību par publisko finanšu pārvaldību; aicina Komisiju sniegt sīkāku informāciju par atbilstības šim horizontālajam principam novērtējumu un jebkādiem ar to saistītiem pamatojumiem; |
| --- | --- |

58.

| 59. | norāda, ka Komisija saskaņā ar tehniskajiem norādījumiem ir izvērtējusi katra pasākuma atbilstību principam “nenodarīt būtisku kaitējumu”; uzsver, ka Komisijas vadlīnijās noteikto kritēriju “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanai ir jānovērš videi kaitīgi pasākumi; prasa Komisijai publiskot iesniegtos principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” novērtējumus un uzsver, ka Komisijai būtu rūpīgi jāizskata un jāuzrauga minētā principa ievērošana īstenošanas posmā; norāda, ka, lai ievērotu šo principu, dažām dalībvalstīm bija jāuzlabo konkrēti pasākumi; norāda, ka atbilstība principam bija saistīta ar nesaskaņotību starp Komisijas prasībām un Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda prasībām valstīm, kuras savam InvestEU finansējumam paredzēja ANM līdzekļus, kas savukārt varēja aizkavēt īstenošanas procesu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | konstatē, ka lielākā daļa VANP ietver īpašu sadaļu, kurā paskaidrots, kā plāns risina ar dzimumu saistītas problēmas un uzdevumus; norāda, ka VANP ietver pasākumus, kas vērsti uz sieviešu līdzdalību darba tirgū un uz vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības samazināšanu, taču pauž nožēlu par to, ka tajos nav īpaši paskaidrots, kā plāns risina ar dzimumu saistītas problēmas un uzdevumus; uzsver kvalitatīvu sabiedrības aprūpes pakalpojumu nozīmi, lai mazinātu neapmaksāta aprūpes darba radīto slogu, kuru patlaban lielākoties uzņemas sievietes, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot IKP; prasa Komisijai veikt pētījumu, lai pārbaudītu, kādā mērā ANM veicina darbvietu radīšanu nozarēs, kurās pārsvarā strādā viena dzimuma pārstāvji, un vai papildu pasākumi pietiekami veicina mazāk pārstāvētā dzimuma klātbūtnes palielināšanu minētajās nozarēs; |
| --- | --- |

60.

| 61. | norāda, ka 20 dalībvalstis ir savos VANP paredzējušas pārrobežu projektus, lielākoties pievēršoties infrastruktūrai, piemēram, dzelzceļa vai elektroenerģijas savienojumiem, ūdeņradim, kvantu tehnoloģijai, 5G savienojamībai, mākoņdatošanas kapacitātei un inovāciju centriem; pauž nožēlu par to, ka VANP nav iekļauts lielāks skaits pārrobežu projektu, lai palielinātu papildu ietekmi un veicinātu ES pievienoto vērtību; norāda, ka 20 dalībvalstis ir savos VANP paredzējušas pārrobežu projektus, piemēram, svarīgus projektus visas Eiropas interesēs, lielākoties pievēršoties infrastruktūrai; aicina dalībvalstis precizēt attiecīgo ieinteresēto personu nozīmi vairāku valstu projektu ieviešanā un īstenošanā, kad tas ir būtiski; uzskata, ka VANP būtu bijis jāietver papildu pārrobežu projekti, lai palielinātu papildu ietekmi un veicinātu ES pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

61.

| 62. | jo īpaši atzīmē ar enerģētikas pārkārtošanu saistīto pārrobežu projektu nozīmi dalībvalstīs; uzskata, ka pašreizējā situācijā lielāku labumu VANP gūtu no turpmākiem pārrobežu projektiem, jo īpaši enerģētikas jomā; uzsver, ka šiem ieguldījumiem ir izšķirīga nozīme enerģētiskās neatkarības panākšanā un zaļās pārkārtošanās īstenošanā; uzsver, ka pašreizējā situācija parāda, cik ļoti svarīgi ir dažādot ES energoresursus un nodrošināt pareizu iekšējā tirgus darbību attiecībā uz elektroenerģiju starp dalībvalstīm; aicina uzlabot Eiropas enerģijas tīklu savstarpējos savienojumus un pilnībā saskaņot elektrotīklus visā ES; turklāt uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt centienus energoefektivitātes jomā, lai ierobežotu gaidāmo elektroenerģijas pieprasījuma pieaugumu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | norāda, ka
  neviena
  dalībvalsts
  nav
  ierosinājusi novirzīt struktūrfondus uz tās VANP, ka tikai divas dalībvalstis plāno savam InvestEU finansējumam nodrošināt ANM līdzekļus un ka tikai četras dalībvalstis ir savos VANP iekļāvušas tehniskā atbalsta izmaksas; pauž nožēlu par to, ka netiek pilnvērtīgi izmantots noteikums par ANM līdzekļu novirzīšanu InvestEU valstu sadaļām; atgādina, ka, lai panāktu Savienības pienācīgu atveseļošanu un konsolidētu noturību, būtiska ir sinerģija starp dažādiem ES fondiem, un atgādina dalībvalstīm, ka minētā noteikuma izmantošana palīdz uzlabot sinerģiju; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atgādina, ka saskaņā ar ANM regulu atveseļošanas un noturības plāniem ir jāatbilst arī informācijai, ko dalībvalstis ir iekļāvušas partnerības nolīgumos un darbības programmās Savienības fondu ietvaros; atkārtoti norāda, ka šis noteikums ir svarīgs ne tikai, lai izvairītos no dubultas finansēšanas vai mērķu pārklāšanās, bet arī lai nodrošinātu koordinētu pieeju un maksimāli palielinātu ES finansējuma sniegtos ieguvumus; pieprasa Komisijai sagatavot analīzi par to, kā tiek nodrošināta šī koordinācija; norāda, ka dažos gadījumos VANP pieņemšana ir novedusi pie partnerības nolīgumu pieņemšanas kavējumiem, un pauž bažas par šādu kavēšanos; aicina Komisiju un dalībvalstis nepieļaut partnerības nolīgumu sagatavošanas un pieņemšanas kavējumus un ātri tos novērst; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka, lai panāktu Savienības pienācīgu atveseļošanu un konsolidētu noturību, būtiska ir sinerģija un saskaņotība starp ANM un citām Savienības finansējuma programmām; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sinerģiju starp VANP un citām Savienības finansējuma programmām, jo īpaši partnerības nolīgumiem; apšauba, ka Komisija būtu mudinājusi dalībvalstis sekmēt sinerģiju ar citu dalībvalstu VANP; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atgādina dalībvalstīm, ka no VANP tiek sagaidīts, ka tie palīdzēs efektīvi risināt visas problēmas vai ievērojamu to problēmu daļu, kuras ir konstatētas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, tostarp šo problēmu fiskālos aspektus, un attiecīgā gadījumā — saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (19) 6. pantu izstrādātos ieteikumus, kas adresēti konkrētai dalībvalstij, vai tās problēmas, kuras ir konstatētas citos attiecināmos dokumentos, ko Eiropas pusgada kontekstā ir oficiāli pieņēmusi Komisija; norāda uz Komisijas novērtējumu, ka visos VANP ir risināta vismaz nozīmīga daļa no attiecīgajos Eiropas pusgada ieteikumos konstatētajām problēmām, taču ne visas problēmas; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atzīst pozitīvo ietekmi dalībvalstīs, ko nodrošina vajadzīgās nodokļu reformas, kuras ietvertas dažos no valstu plāniem, bet pauž nožēlu par to, ka neviena no dalībvalstīm, uz ko attiecas konkrētai valstij adresētie ieteikumi (KVAI) par agresīvu nodokļu plānošanu, nodokļu apiešanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, nav šīs problēmas risinājusi savos VANP; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju mehānisma līdzekļu izmaksas posmā pienācīgi novērtēt visu starpposma rādītāju un mērķrādītāju izpildi VANP ietvaros, tostarp saistībā ar KVAI, un proporcionāli samazināt maksājumus, balstoties uz starpposma rādītāju un mērķrādītāju nozīmīgumu un to, vai noteiktie starpposma rādītāji un mērķrādītāji nav pietiekami izpildīti, arī lai nebūtu regresa saistībā ar iepriekš sasniegtiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem; turklāt aicina Komisiju vajadzības gadījumā izmantot regulas noteikumus, kas ļauj atgūt dotācijas vai pieprasīt aizdevumu pirmstermiņa atmaksu, ja ir pārkāpti finansējuma nolīgumos noteiktie dalībvalstu pienākumi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzīmē, ka saskaņā ar Komisijas novērtējumu visas dalībvalstis saņēma “A” novērtējumu attiecībā uz gandrīz visiem ANM regulā paredzētajiem kritērijiem; atgādina, ka saskaņā ar Komisijas novērtējumu visas dalībvalstis ir saņēmušas “B” novērtējumu attiecībā uz kritēriju, ar ko nosaka, vai atveseļošanas un noturības plānos paredzētās kopējās izmaksas ir pamatotas; aicina Komisiju nodrošināt, lai izmaksas būtu reālas un lai tiktu veikta pienācīga izmaksu analīze nolūkā novērst krāpšanu un korupciju; mudina Komisiju pirms maksājumu pieprasījumu pieņemšanas rūpīgi novērtēt starpposma rādītāju un mērķrādītāju apmierinošu izpildi un nodrošināt, lai nebūtu regresa saistībā ar iepriekš sasniegtiem starpposma rādītājiem un mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

69.

Pārredzamības, uzraudzības un kontroles mehānismi

| 70. | uzsver pārredzamības un pareizas procedūru pārvaldības nozīmi visos iepirkuma procesos un praksē; šajā saistībā aicina dalībvalstis iepirkuma procesā nodrošināt vienlīdzību un taisnīgumu un jo īpaši piekļuvi, kas iespējama ikvienam, arī mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mudina dalībvalstis laikus uzsākt publiskos iepirkumus pasākumu īstenošanai, lai nodrošinātu to pabeigšanu starpposma rādītāju un mērķrādītāju grafika ietvaros; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzsver, ka pārredzamība ir pamatnosacījums spēcīgai VANP uzraudzības sistēmai, kas nodrošinātu sabiedrības jēgpilnu līdzdalību; atkārtoti pauž nožēlu par to, ka Padome atteicās veidot Parlamenta un Komisijas atbalstu saņēmušo tiešsaistes platformu, kurā tiktu publiskoti galasaņēmēji; norāda, ka, ņemot vērā izmantoto instrumentu būtību, kontrole tiek vērsta uz rezultātu un iznākuma sasniegšanu, nevis izmaksu pārbaudīšanu; norāda, ka šī pieeja var vienkāršot īstenošanu un sekmēt vēlamā rezultāta sasniegšanu; brīdina, ka bez pienācīgas uzraudzības tā varētu apgrūtināt ES līdzekļu neatbilstīgas izmantošanas atklāšanu; tomēr mudina Komisiju veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu ES līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas savlaicīgu atklāšanu; aicina Komisiju stingri uzraudzīt visus iespējamos dubultas finansēšanas gadījumus un, ja šādi gadījumi tiek apstiprināti, nekavējoties veikt līdzekļu atgūšanu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina Komisiju informēt budžeta lēmējinstitūciju par Komisijas izveidoto IT sistēmu izmantošanu, lai dalībvalstis varētu paziņot attiecīgo informāciju par VANP īstenošanu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mudina dalībvalstis vākt un reģistrēt datus par Savienības finansējuma galasaņēmējiem un saņēmējiem elektroniskā, standartizētā un savstarpēji izmantojamā formātā un izmantot vienoto datizraces un riska noteikšanas rīku, ko nodrošinās Komisija; mudina Komisiju uzstāt uz integrētas un sadarbspējīgas uzraudzības sistēmas izmantošanu, ietverot vienotu datizraces un riska noteikšanas instrumentu (ARACHNE) attiecībā uz visiem ANM izdevumiem, un nodrošināt ARACHNE sadarbspēju ar visu attiecīgo programmatūru un datu kopām, lai maksimāli samazinātu administratīvo slogu; turklāt atkārtoti norāda, ka ir svarīgi digitalizēt visus ziņojumus, uzraudzību un revīzijas; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atgādina, ka dalībvalstīm būtu jāvāc un jādara pieejami dati par līdzekļu saņēmēju faktiskajiem īpašniekiem un programmas atbalsta saņēmējiem, un atkārtoti norāda uz to, cik svarīgi ir nodrošināt pārredzamību attiecībā uz galīgajiem atbalsta saņēmējiem, neradot papildu slogu saistībā ar ziņojumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis sabiedrības uzticēšanās un pārredzamības nolūkā periodiski publicēt atjauninātus datus par galīgajiem atbalsta saņēmējiem; aicina Komisiju izveidot integrētu, sadarbspējīgu un viegli lietojamu sistēmu, kurā būtu informācija par visiem ES līdzfinansētajiem projektiem, atbalsta saņēmējiem un faktiskajiem īpašniekiem, līgumslēdzējiem un apakšuzņēmējiem un kura spētu apkopot visas summas, ko saņēmis attiecīgais saņēmējs vai faktiskais īpašnieks; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atgādina Komisijai, ka VANP un maksājumu pieprasījumu novērtēšanā tai var palīdzēt eksperti, un aicina attiecīgos gadījumos pilnvērtīgi izmantot šo noteikumu, it sevišķi gadījumos, kad Komisijai trūkst iekšējās kapacitātes, lai rūpīgi pārbaudītu plānus vai starpposma rādītāju un mērķrādītāju izpildi; apšauba, vai Padomei ir pietiekama kapacitāte VANP vai maksājumu pieprasījumu pienācīgai analizēšanai, un aicina nodrošināt, lai tie tiktu pienācīgi novērtēti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | mudina Komisiju nodrošināt, lai dalībvalstu sasniegto starpposma rādītāju un mērķrādītāju novērtēšana VANP ietvaros tiktu balstīta uz starpposma rādītāju un mērķrādītāju visaptverošu un pārredzamu novērtējumu visos to aspektos, jo īpaši kvalitātes ziņā; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atgādina, ka dalībvalstīm ir jāizveido stabilas kontroles un revīzijas sistēmas, lai garantētu Savienības finanšu interešu aizsardzību, novērstu krāpšanu, korupciju un interešu konfliktus un nodrošinātu pārredzamību, un ka Komisija ir atbildīga par to, lai nodrošinātu, ka šīs sistēmas ir ieviestas un pilnībā funkcionējošas, pirms tiek apstiprināti pirmie maksājumi; atgādina, ka maksājumi ir izmaksājami pēc starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanas; |
| --- | --- |

78.

| 79. | norāda, ka Komisija lielā mērā paļaujas uz dalībvalstīm, lai tās veiktu rūpīgu VANP īstenošanas revīziju; mudina Komisiju nodrošināt šo prasību efektīvu uzraudzību, revīziju un pilnīgu īstenošanu un pastāvīgi uzraudzīt šādu pasākumu atbilstību visā ANM dzīves ciklā; aicina Komisiju nodrošināt spēcīgu mehānismu regulārai dalībvalstu kontroles sistēmu revīzijai; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atkārtoti uzsver Eiropas Revīzijas palātas, Eiropas Prokuratūras, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropola) un Eiropas Savienības Aģentūras tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās, kā arī citu attiecīgo ES struktūru un aģentūru svarīgo lomu, atbalstot dalībvalstis un Komisiju Savienības finanšu interešu aizsardzībā NGEU īstenošanas laikā, un aicina šīs iestādes un struktūras pilnībā izmantot savas priekšrocības saskaņā ar ANM regulu un citiem attiecīgajiem tiesību aktiem, lai novērstu, atklātu, izlabotu un izmeklētu krāpšanas, korupcijas un interešu konfliktu gadījumus nolūkā rūpīgi pārbaudīt visus ANM izdevumus; atgādina, ka minētajām ES struktūrām un aģentūrām būtu jāpiešķir pietiekami resursi, lai tās varētu pildīt savus uzdevumus; aicina Komisiju sadarboties ar šīm iestādēm un struktūrām un nodrošināt atbilstīgu kontroles kapacitāti un to, ka dalībvalstis sniedz tām neierobežotu piekļuvi visai attiecīgajai informācijai, lai tās varētu izmantot savas priekšrocības; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atzinīgi vērtē NGEU tiesībaizsardzības forumu un operāciju “Sentinel”, kas sadarbības ceļā palīdzēs novērst un apkarot NGEU līdzekļu apdraudējumus un — plašākā nozīmē — Savienības finansiālās labklājības apdraudējumus, kā arī atklās nepilnības valstu finansējuma piešķiršanas sistēmās; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atkārtoti norāda, ka ir svarīgi, lai Komisija nepārtraukti, arī ex post, uzraudzītu ANM izdevumu, īstenošanas un pārvaldības datus, kopā ar dalībvalstīm nodrošinot pilnīgu pārredzamību, lai varētu analizēt ANM rezultātus, un šajā saistībā konstatējot un risinot jebkādas nepilnības; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atgādina, ka saistībā ar Komisijas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru saskaņā ar LESD 319. pantu uz ANM attiecas ziņošana, izmantojot integrēto finanšu un pārskatatbildības ziņojumu, kas minēts Finanšu regulas 247. pantā, un jo īpaši atsevišķi — gada pārvaldības un snieguma ziņojumu; |
| --- | --- |

83.

ANM īstenošanas pārvaldība, pārredzamība un pamanāmība

| 84. | atkārtoti apstiprina Parlamenta lomu ANM īstenošanas kontrolē, jo īpaši atsaucoties uz 2021. gadā notikušajām piecām plenārsēdes debatēm, divām pieņemtajām rezolūcijām, 2021. gadā notikušajiem četriem atveseļošanas un noturības dialogiem ar Komisiju, īpašās ANM kontrolei izveidotās darba grupas 20 sanāksmēm, parlamentārajiem jautājumiem, kā arī regulāru informācijas plūsmu un ad hoc informācijas pieprasījumiem no Komisijas; atgādina, ka ANM regulas 25. pantā ir noteikts, ka Komisijai attiecīgie dokumenti un informācija vienlaikus un saskaņā ar vienlīdzīgiem nosacījumiem ir jānosūta Parlamentam un Padomei; norāda uz dokumentu plūsmas pienācīga procesa lēno sākumu un grūtībām, ar kurām Parlaments saskārās attiecībā uz piekļuvi informācijai, ko saņēma Komisija un ko nosūtīja dalībvalstis; atzinīgi vērtē to, ka kopš tā laika ir ieviestas labākas komunikācijas procedūras, un aicina saglabāt šo informācijas plūsmu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | aicina Komisiju atveseļošanas un noturības dialogu gaitā piemērot atklātu, pārredzamu un konstruktīvu pieeju un ievērot ANM regulas 26. panta 1. punkta noteikumu par regulāru saziņu ar Parlamentu; atgādina, ka ANM ietvaros iedibinātajai iestāžu sadarbībai būtu jākļūst par visu finansēšanas programmu minimālo standartu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | aicina valstu parlamentus un attiecīgās ieinteresētās personas saskaņā ar valstu tiesisko regulējumu sekot Parlamenta piemēram un atklātā, pārredzamā un demokrātiskā veidā pārbaudīt VANP īstenošanu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pauž nožēlu par to, ka nevienā no dalībvalstīm VANP izstrādē un īstenošanā saskaņā ar valstu tiesisko regulējumu netika pietiekamā mērā iesaistītas vietējās un reģionālās iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālie partneri, akadēmisko aprindu pārstāvji vai citas attiecīgās ieinteresētās personas, un aicina šīs puses pēc iespējas vairāk iesaistīt VANP īstenošanā atbilstīgi valsts tiesību aktiem, pamatojoties uz skaidriem un pārredzamiem principiem; |
| --- | --- |

87.

| 88. | atgādina, ka vietējās un reģionālās iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālie partneri un citas attiecīgās ieinteresētās personas ir VANP vietējās īstenošanas priekšplānā, un atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka vietējo un reģionālo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, sociālo partneru un citu attiecīgo ieinteresēto personu pienācīgai iesaistīšanai plānu īstenošanā un uzraudzībā un plānu saskaņošanai ar šīm pusēm ir izšķiroša nozīme Savienības sekmīgā atveseļošanā un VANP efektivitātes un plašas līdzdalības nodrošināšanā; aicina Komisiju izpētīt veidus, kā ES līmenī izveidot dialogu ar attiecīgo VANP īstenošanā ieinteresēto personu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

88.

| 89. | aicina dalībvalstis nodrošināt skaidrību atbildības sadalē un atbilstīgas ANM līdzekļu pārvaldības sistēmas, lai ņemtu vērā iedzīvotāju konkrētās vajadzības reģionālā un vietējā līmenī, vienlaikus ievērojot nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes principus; atgādina, ka VANP pasākumu īstenošanā ir jāievēro visi attiecīgie tiesību akti saskaņā ar valsts tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | sagaida, ka Komisijas sagatavotajā ANM īstenošanas pārskata ziņojumā tiks sniegti plaši dati un analīze par VANP ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā, tai skaitā par VANP ietekmi uz dzimumu aspektiem un par to efektīvu ieguldījumu dzimumu līdztiesībā, kā arī par atbalstu MVU un stratēģiskajai autonomijai; |
| --- | --- |

90.

| 91. | aicina Komisiju novērtēt, vai juridiski noteiktie izdevumu mērķrādītāji, proti, 37 % zaļo izdevumu un 20 % digitālo izdevumu, tiks sasniegti saskaņā ar plānoto ANM īstenošanas posmā, un attiecīgā gadījumā aicina dalībvalstis veikt pasākumus, ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai sasniegtu minētos mērķrādītājus, ja tās paredz, ka tie var netikt sasniegti, vajadzības gadījumā saņemot Komisijas atbalstu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | sagaida, ka Komisijas sagatavotajā ANM īstenošanas pārskata ziņojumā vajadzības gadījumā tiks sniegta informācija par problēmām, kas kavē VANP pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atzinīgi vērtē to, ka 2021. gada decembrī tika publicēts atveseļošanas un noturības rezultātu pārskats, kas ļaus ikvienam iedzīvotājam uzraudzīt ANM īstenošanu; norāda, ka saskaņā ar deleģēto aktu par kopējiem rādītājiem dalībvalstīm ir jāziņo par vairākiem rādītājiem, tostarp par Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu un par atbalstītajiem MVU; aicina Komisiju pilnveidot un uzlabot rezultātu pārskata spēju nodrošināt labu ANM pamanāmību un pārskatatbildību; atzinīgi vērtē pa dzimumiem sadalītu datu iekļaušanu rezultātu pārskatā, rādītājus izsakot ar cilvēku skaitu; |
| --- | --- |

93.

| 94. | mudina Komisiju pieprasīt īstenot nosacījumu, kas paredz, ka dalībvalstis sniedz datus, kas vajadzīgi, lai ziņotu par progresu saistībā ar ANM regulas sešiem pīlāriem un tādējādi ļautu ikvienam iedzīvotājam uzraudzīt ANM īstenošanu; tomēr pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nevēlējās sniegt detalizētākus datus izmantošanai atveseļošanas un noturības rezultātu pārskatā; norāda, ka detalizētāki dati būtu ļāvuši iedzīvotājiem pieprasīt lielāku atbildību no savām valdībām; |
| --- | --- |

94.

| 95. | uzsver, ka viens no ANM regulas mērķiem ir veicināt ES sociālo mērķu sasniegšanu, un uzsver, ka ir svarīgi, lai būtu ieviestas metodikas, kas palīdz atspoguļot progresu saistībā ar regulas īstenošanu un to, kā tiek veicināta Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana; pauž bažas, ka ar deleģēto aktu par sociālajiem izdevumiem un noturības rezultātu pārskatu nepietiks, lai izsekotu dzimumu dimensijai un ANM ietekmei un lai ziņotu par to; aicina Komisiju labāk atspoguļot Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20 principu īstenošanas izsekošanu, izmantojot papildu sociālos un dzimumu rādītājus, kas iekļauti rezultātu pārskata tematiskajā analīzē; |
| --- | --- |

95.

| 96. | aicina Komisiju iesniegt papildu rādītājus, kas iekļauti rezultātu pārskata tematiskajā analīzē, lai konstatētu dalībvalstu sniegumu bioloģiskās daudzveidības, kohēzijas un konkurētspējas jomā; |
| --- | --- |

96.

| 97. | atgādina, ka saskaņā ar ANM regulu Komisijai ir jāīsteno informācijas un komunikācijas darbības saistībā ar mehānismu; mudina Komisiju ar savu pārstāvniecību starpniecību dalībvalstīs un sadarbībā ar Eiropas Parlamenta birojiem dalībvalstīs organizēt pasākumus dalībvalstīs, kas popularizētu rezultātu pārskatu un izklāstītu dažādās Komisijas veiktās analīzes, tostarp par sešiem pīlāriem; mudina Komisiju publicēt detalizētu analīzi par ANM pozitīvo ietekmi, uzsverot labu praksi VANP īstenošanā un ieteikumus īstenošanas šķēršļu pārvarēšanai un līdzekļu efektīvas izmantošanas uzlabošanai; |
| --- | --- |

97.

| 98. | norāda, ka valstu pārvaldes iestādes saskaras ar lielām problēmām saistībā ar visa ANM finansējuma izmantošanu šādā īsā laikposmā; mudina Komisiju aktīvi atbalstīt dalībvalstis šo līdzekļu apguvē, lai ANM līdzekļi tiktu sekmīgi izmaksāti visā Savienībā; |
| --- | --- |

98.

| 99. | joprojām ir apņēmies un plāno pilnvērtīgi izmantot ANM regulas piedāvātās iespējas, lai novērtētu, pārbaudītu un veicinātu ANM īstenošanu, cita starpā ar pasākumiem un darbībām vietējā, reģionālā un valsts līmenī; |
| --- | --- |

99.

| 100. | atzinīgi vērtē ES Ombuda iniciatīvu izstrādāt labas prakses principus, lai nodrošinātu pārvaldības pārredzamību atveseļošanai paredzēto līdzekļu izmantošanā; |
| --- | --- |

100.

| 101. | norāda, ka dalībvalstu VANP ir ziņots par to komunikācijas stratēģijām; tomēr pauž nožēlu par to, ka bez skaidri noteikta standarta šādas komunikācijas kampaņas būs ļoti atšķirīgas, tādējādi ierobežojot ANM un ES finansējuma redzamību kopumā; atzinīgi vērtē to, ka lielākā daļa dalībvalstu ir ievērojušas Komisijas ieteikumus, izveidojot īpašas tīmekļa vietnes, kurās tiek izvietota ar ANM saistīta informācija, taču pauž nožēlu par to, ka tajās publiski pieejamā informācija būtiski atšķiras; |
| --- | --- |

101.

| 102. | aicina labāk saskaņot iedzīvotājiem pieejamo informāciju par ANM īstenošanu valstī un ar to saistītajām valsts komunikācijas stratēģijām, lai veicinātu pārredzamību un pārskatatbildību, tādējādi pastiprinot līdzdalību īstenošanā; aicina Komisiju ieteikt saskaņotu pieeju un standartu informācijas atspoguļošanai par ANM īstenošanu valsts un reģionālā līmenī, un prasa dalībvalstīm ievērot šo standartu vai pamatot atkāpes no tā; |
| --- | --- |

102.

ANM līdz šim sniegtā pieredze

| 103. | atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir, lai dalībvalstis sekmīgi īstenotu ANM un tādējādi nodrošinātu ilgtermiņa ietekmi uz ES ekonomiku un sabiedrību; uzsver, ka ES ekonomikas pārvaldības satvara pārskatīšana būs iespēja gūt pieredzi gan no ANM sekmēm, gan nepilnībām; mudina Komisiju izpētīt un iesniegt dažādus scenārijus attiecībā uz to, kā ANM izveidē un īstenošanā gūtā pieredze varētu kalpot par pamatu ES makroekonomikas pārvaldības sistēmas pārskatīšanai, jo īpaši attiecībā uz lielākas pārredzamības, demokrātijas, līdzdalības, koordinācijas un uzraudzības panākšanu; |
| --- | --- |

103.

| 104. | uzsver, ka ANM ir pierādījis, cik svarīga ir Eiropas Parlamenta un Padomes cieša iesaistīšanās, nosakot ES kopējās prioritātes, reaģējot uz jaunajām problēmām un izstrādājot politiskās pamatnostādnes un pārvaldības mehānismus, kā arī pārbaudot īstenošanu, lai panāktu spēcīgu Eiropas līdzdalību; atkārtoti apliecina, ka Parlamentam un Padomei vajadzētu būt vienlīdzīgās pozīcijās, pārbaudot mehānisma īstenošanu, un aicina Komisiju nodrošināt, ka turpmākajās ES iniciatīvās tiktu nodrošināta vienlīdzīga attieksme pret abām iestādēm; uzsver, ka deleģētajiem aktiem ir būtiska nozīme procesa demokrātiskās pārskatatbildības un leģitimitātes uzlabošanā; |
| --- | --- |

104.

| 105. | atzinīgi norāda, ka ES atbalstam, kas reformu un ieguldījumu jomā tika sniegts paketes veidā kopā ar stimuliem, bija būtiska nozīme, lai stiprinātu valstu atbildību par ANM un Eiropas pusgadu, pamatojoties uz kopējām ES prioritātēm; turklāt uzsver, ka jēgpilns sociālais un teritoriālais dialogs ar vietējo un reģionālo iestāžu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju augsta līmeņa iesaistīšanos saskaņā ar valstu tiesisko regulējumu ir būtisks valsts līdzdalības, sekmīgas īstenošanas un demokrātiskas pārskatatbildības nodrošināšanai un ka šie principi būtu jāstiprina un rūpīgāk jāpiemēro, un ka tie varētu kalpot par pamatu turpmākām iniciatīvām un mehānismiem ES un tās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

105.

| 106. | atzīst — pamatojoties uz NGEU galvenā komponenta ANM labo piemēru —, ka kopējai, mūsdienīgai un efektīvai ES reakcijai, ko var ātri mobilizēt, lai pārvarētu krīzes un jaunus izaicinājumus, ir liela pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

106.

| 107. | aicina Komisiju pilnībā ņemt vērā Parlamenta viedokli gaidāmajā pārskata ziņojumā par ANM īstenošanu, kuru Komisija iesniegs Parlamentam un Padomei līdz 2022. gada 31. jūlijam; aicina Komisiju ņemt vērā arī visu attiecīgo ieinteresēto personu ieguldījumu minētajā ziņojumā; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Revīzijas palātai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(3)  OV C 15, 12.1.2022., 184. lpp.

(4)  OV C 67, 8.2.2022., 90. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0121.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0219.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0240.

(8)  OV L 429, 1.12.2021., 83. lpp.

(9)  OV L 429, 1.12.2021., 79. lpp.

(10)  OV C 155, 30.4.2021., 45. lpp.

(11)  OV C 97, 28.2.2022., 21. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0074.

(13)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0204.

(14)  https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/

(15)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/research/advanced-search?textualSearch=RRF&startDate=01%2F07%2F2019&endDate=&firstCameToPage=false

(16)  Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments, COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty – Insights from 5 European Countries (Covid-19 un tā ekonomiskā ietekme uz sievietēm un sieviešu nabadzību — piecu Eiropas valstu atziņas), 2021. gada maijs. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/693183/IPOL_STU(2021)693183_EN.pdf

(17)  Eurochild, Growing up in lockdown: Europe’s children in the age of COVID-19, 2020. gada 17. novembris. https://www.eurochild.org/resource/growing-up-in-lockdown-europes-children-in-the-age-of-covid-19/

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/58

---

P9_TA(2022)0265

Iekļaušanas pasākumi programmā “Erasmus+” 2014.-2020. gadam

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par iekļaušanas pasākumu īstenošanu 2014.–2020. gadam paredzētās programmas “Erasmus+” satvarā (2021/2009(INI))

(2023/C 32/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 6., 10., 165. un 166. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 6., 10., 165. un 166. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/817, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (2). |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/817, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (2).

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 31. janvāra ziņojumu “Programmas “Erasmus+” (2014.–2020. gads) starpposma novērtējums” (COM(2018)0050), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 31. janvāra ziņojumu “Programmas “Erasmus+” (2014.–2020. gads) starpposma novērtējums” (COM(2018)0050),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 14. novembra paziņojumu “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru — Eiropas Komisijas ieguldījums vadītāju 2017. gada 17. novembra sanāksmē Gēteborgā” (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 14. novembra paziņojumu “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru — Eiropas Komisijas ieguldījums vadītāju 2017. gada 17. novembra sanāksmē Gēteborgā” (COM(2017)0673),

| — | ņemot vērā Iestāžu kopīgo proklamāciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu kopīgo proklamāciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698), kam pamatā ir Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumi par LGBTI līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698), kam pamatā ir Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumi par LGBTI līdztiesību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 18. septembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0565), kurā rosināts atjaunināt Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (4) (Rasu līdztiesības direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 18. septembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0565), kurā rosināts atjaunināt Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (4) (Rasu līdztiesības direktīva),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. septembra rezolūciju par efektīviem pasākumiem programmas “Erasmus+”, programmas “Radošā Eiropa” un Eiropas Solidaritātes korpusa zaļināšanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. septembra rezolūciju par efektīviem pasākumiem programmas “Erasmus+”, programmas “Radošā Eiropa” un Eiropas Solidaritātes korpusa zaļināšanai (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0158/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0158/2022),

| A. | tā kā mobilitāte ir ārkārtīgi svarīga digitālās un klātienē īstenotas mācīšanās daļa; tā kā vienlīdzīgu un iekļaujošu iespēju nodrošināšana visiem iedzīvotājiem ir neatņemama Eiropas Savienības pamatvērtību daļa un tādai tai ir jābūt arī turpmāk, un tā kā cilvēkiem ir jābūt iespējai pilnībā un vienlīdzīgi izmantot programmas “Erasmus+” sniegtās priekšrocības neatkarīgi no viņu izcelsmes un dzīves gājuma; uzsver, ka labumu no programmas “Erasmus+” gūst ne tikai tās dalībnieki, bet arī iedzīvotāju kopienas un sabiedrība kopumā un ka šī programma palīdz sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķa Nr. 4 vērienīgās ieceres; norāda, ka tādējādi sabiedrība var kļūt demokrātiskāka, stiprāka, saliedētāka un izturīgāka; |
| --- | --- |

A.

tā kā mobilitāte ir ārkārtīgi svarīga digitālās un klātienē īstenotas mācīšanās daļa; tā kā vienlīdzīgu un iekļaujošu iespēju nodrošināšana visiem iedzīvotājiem ir neatņemama Eiropas Savienības pamatvērtību daļa un tādai tai ir jābūt arī turpmāk, un tā kā cilvēkiem ir jābūt iespējai pilnībā un vienlīdzīgi izmantot programmas “Erasmus+” sniegtās priekšrocības neatkarīgi no viņu izcelsmes un dzīves gājuma; uzsver, ka labumu no programmas “Erasmus+” gūst ne tikai tās dalībnieki, bet arī iedzīvotāju kopienas un sabiedrība kopumā un ka šī programma palīdz sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķa Nr. 4 vērienīgās ieceres; norāda, ka tādējādi sabiedrība var kļūt demokrātiskāka, stiprāka, saliedētāka un izturīgāka;

| B. | tā kā regulā par 2014.–2020. gada “Erasmus+” bija likts akcents uz sociālās iekļaušanas veicināšanu un tādu cilvēku līdzdalības sekmēšanu, kuriem ir īpašas vajadzības vai mazāk iespēju, kā noteikts “Erasmus+” iekļaušanas un daudzveidības stratēģijā, to attiecinot uz cilvēkiem ar invaliditāti, veselības problēmām, mācīšanās grūtībām, kultūras atšķirībām un ekonomiskiem, ģeogrāfiskiem un sociāliem šķēršļiem; uzsver, ka pašreizējā 2021.–2027. gada programma “Erasmus+” ir cieši saistīta arī ar zaļo un digitālo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

B.

tā kā regulā par 2014.–2020. gada “Erasmus+” bija likts akcents uz sociālās iekļaušanas veicināšanu un tādu cilvēku līdzdalības sekmēšanu, kuriem ir īpašas vajadzības vai mazāk iespēju, kā noteikts “Erasmus+” iekļaušanas un daudzveidības stratēģijā, to attiecinot uz cilvēkiem ar invaliditāti, veselības problēmām, mācīšanās grūtībām, kultūras atšķirībām un ekonomiskiem, ģeogrāfiskiem un sociāliem šķēršļiem; uzsver, ka pašreizējā 2021.–2027. gada programma “Erasmus+” ir cieši saistīta arī ar zaļo un digitālo pārkārtošanos;

| C. | tā kā Covid-19 pandēmija smagi ietekmēja visu izglītības nozari, vēl vairāk saasinot jau pastāvošo nevienlīdzību attiecībā uz piekļuvi izglītībai un izgaismojot nepieciešamību programmā “Erasmus+” saglabāt iekļaušanas pasākumus un veikt visus vajadzīgos uzlabojumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Covid-19 pandēmija smagi ietekmēja visu izglītības nozari, vēl vairāk saasinot jau pastāvošo nevienlīdzību attiecībā uz piekļuvi izglītībai un izgaismojot nepieciešamību programmā “Erasmus+” saglabāt iekļaušanas pasākumus un veikt visus vajadzīgos uzlabojumus;

| D. | tā kā attiecībā uz 2014.–2020. gada programmu “Erasmus+” Eiropas līmenī nebija izstrādāta saskaņota un obligāta iekļaušanas stratēģija un šī nepilnība ierobežoja programmā paredzēto iekļaušanas pasākumu ietekmi; |
| --- | --- |

D.

tā kā attiecībā uz 2014.–2020. gada programmu “Erasmus+” Eiropas līmenī nebija izstrādāta saskaņota un obligāta iekļaušanas stratēģija un šī nepilnība ierobežoja programmā paredzēto iekļaušanas pasākumu ietekmi;

| E. | tā kā fiziskā mobilitāte ļauj dziļi iejusties citās kultūrās un optimāli ar tām mijiedarboties un tā kā virtuālā apmaiņa un mācīšanās ir vērtīgs fiziskās mobilitātes papildinājums, taču nesniedz tikpat kvalitatīvu pieredzi un ieguvumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā fiziskā mobilitāte ļauj dziļi iejusties citās kultūrās un optimāli ar tām mijiedarboties un tā kā virtuālā apmaiņa un mācīšanās ir vērtīgs fiziskās mobilitātes papildinājums, taču nesniedz tikpat kvalitatīvu pieredzi un ieguvumus;

| F. | tā kā pandēmija paātrināja digitālo pāreju un spilgti parādīja to, cik svarīgas ir labas digitālās prasmes; uzsver, ka “Erasmus+” var sniegt būtisku ieguldījumu digitālo prasmju pilnveidošanā un jaunu prasmju apguvē; |
| --- | --- |

F.

tā kā pandēmija paātrināja digitālo pāreju un spilgti parādīja to, cik svarīgas ir labas digitālās prasmes; uzsver, ka “Erasmus+” var sniegt būtisku ieguldījumu digitālo prasmju pilnveidošanā un jaunu prasmju apguvē;

| G. | tā kā “Erasmus+” piedāvātā mobilitātes pieredze var mainīt dalībnieku dzīvi un pozitīvi ietekmēt viņu komunikācijas prasmes, pašapziņu, atvērtību, kritisko domāšanu, personisko un profesionālo attīstību, nodarbināmību, labklājību un izpratni par vienotas Eiropas nodrošinātajām priekšrocībām, sniedzot iekļaujošas mācīšanās iespējas, kas bagātina dzīvi un ļauj iepazīt Eiropas bagātīgo valodu un kultūras mantojumu, vienlaikus gūstot zināšanas visam mūžam; |
| --- | --- |

G.

tā kā “Erasmus+” piedāvātā mobilitātes pieredze var mainīt dalībnieku dzīvi un pozitīvi ietekmēt viņu komunikācijas prasmes, pašapziņu, atvērtību, kritisko domāšanu, personisko un profesionālo attīstību, nodarbināmību, labklājību un izpratni par vienotas Eiropas nodrošinātajām priekšrocībām, sniedzot iekļaujošas mācīšanās iespējas, kas bagātina dzīvi un ļauj iepazīt Eiropas bagātīgo valodu un kultūras mantojumu, vienlaikus gūstot zināšanas visam mūžam;

| H. | tā kā 2014.–2020. gada programmas “Erasmus+” starpposma novērtējumā, ko Komisija publicēja 2018. gadā, ir uzsvērta nepieciešamība uzrunāt vairāk cilvēku, kuriem ir mazāk iespēju, un nelielas organizācijas visos reģionos; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2014.–2020. gada programmas “Erasmus+” starpposma novērtējumā, ko Komisija publicēja 2018. gadā, ir uzsvērta nepieciešamība uzrunāt vairāk cilvēku, kuriem ir mazāk iespēju, un nelielas organizācijas visos reģionos;

| 1. | ar gandarījumu norāda uz vispārējo pozitīvo priekšstatu par iekļaušanas pasākumu attīstību “Erasmus+” 2014.–2020. gada plānošanas periodā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka programmai “Erasmus+” būtu jāatbalsta ieinteresēto personu un programmas dalībnieku internacionalizācijas plāni, kas palīdz novērst fiziskus, psiholoģiskus, sociālus, sociālekonomiskus, lingvistiskus, digitālus un cita veida šķēršļus mācību mobilitātei un Eiropas projektiem, piedāvājot skaidru un detalizētu informāciju un kvalitatīvu atbalstu dalībniekiem no nepietiekami pārstāvētām grupām un dalībniekiem ar īpašām vajadzībām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi pielāgot finansējumu un dotācijas, piemēram, paredzot priekšfinansējumu, papildu piemaksas stipendijām, avansa maksājumus un fiksētu summu izmaksu, lai palielinātu to cilvēku līdzdalību, kuriem ir mazāk iespēju vai kuri nāk no nelabvēlīgas vides, jo finansiālie šķēršļi joprojām ir viens no lielākajiem traucēkļiem, ar ko cilvēki saskaras programmā “Erasmus+”; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību piemērot elastīgus noteikumus, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu, kas ļautu apmierināt šo cilvēku vajadzības, jo īpaši segt dzīvošanas izmaksas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju turpināt pilnveidot “Erasmus+” finansēšanas instrumentus un iedibināt sinerģiju ar citām programmām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka dažos gadījumos mobilitātes stipendiju apmērs joprojām ir nepietiekams un var būt par iemeslu to studentu un ģimeņu sociālajai atstumtībai, kuri nevar atļauties piedalīties mobilitātē; prasa paredzēt līdzekļu palielinājumu 2023. gada budžetā, lai varētu pilnībā īstenot programmas “Erasmus+” un Eiropas Solidaritātes korpusa iekļaušanas pasākumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina Komisiju nodrošināt pastāvošo digitālo rīku pienācīgu un pilnvērtīgu darbību un nekavējoties risināt nopietnās un pastāvīgās problēmas, kas saistītas ar “Erasmus+” IT rīkiem un ne vien ievērojami kavē nelielo organizāciju, cilvēku, kuriem ir mazāk iespēju un gados vecāku dalībnieku līdzdalību un apgrūtina darbiniekus, kuri palīdz ar administratīvajām formalitātēm, bet arī kavē visu kategoriju atbalsta saņēmēju līdzdalību; attiecībā uz jaunizveidotajiem IT rīkiem aicina Komisiju padarīt šo procesu vienkāršāku un visām grupām pieejamu un pirms ieviešanas tos pietiekami plašā mērogā izmēģināt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka daudziem potenciālajiem izglītības guvējiem iespēju piedalīties programmā liedz administratīvie šķēršļi; mudina Komisiju mazināt birokrātiju un vienkāršot finansējuma ieguves procedūras, tiecoties racionalizēt procesu un padarīt to saprotamāku un pieejamāku; uzsver, ka administratīvais slogs ir piekļuves šķērslis visiem potenciālajiem dalībniekiem un visvairāk skar cilvēkus, kuriem ir mazāk iespēju vai īpašas vajadzības; uzsver, ka ir svarīgi, lai pieteikšanās procedūras būtu pieejamas visās Eiropas valodās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzteic skolotāju, jaunatnes darbinieku, sociālo darbinieku, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, apvienību un izglītības darbinieku kā virzītājspēku lomu, atbalstot iesaistītās iestādes izpratnes palielināšanā par programmu, nākamo izglītības guvēju informēšanā un atbalstīšanā, kā arī to cilvēku apzināšanā, kuriem ir mazāk iespēju; norāda, ka bez viņiem lielākajai daļai dalībnieku, jo īpaši tiem, kuriem ir mazāk iespēju, nebūtu iespējams piedalīties programmā; aicina Komisiju, dalībvalstis un valstu aģentūras novērtēt un atzīt darbu, ko minētie darbinieki un struktūras bieži vien veic brīvprātīgi, atbalstīt tos, atvieglojot viņu pašu mobilitāti, un nodrošināt tiem pienācīgu finansējumu un atbalstu, vienlaikus palīdzot dalībniekiem, kuriem ir mazāk iespēju, un piedāvājot viņiem īpašu, viņu vajadzībām pielāgotu apmācību; norāda, ka ir svarīgi atjaunināt dažādos potenciālo dalībnieku apzināšanai izmantotos instrumentus un labāk pielāgot individuālo “Erasmus+” pieredzi, lai tā atbilstu katra dalībnieka vajadzībām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstošu apmācību un atbalstu izglītības darbiniekiem attiecībā uz to, kā efektīvi orientēties problemātikā un iespējās un veicināt labas prakses apmaiņu šajā jomā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina dalībvalstis un valstu aģentūras veicināt vairāk izglītojošu semināru “Erasmus+” personālam, lai īstenotu projektus, izstrādātu iekļaujošas metodes un izpētītu jaunus veidus, kā sasniegt nākamos programmas atbalsta saņēmējus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka Komisijai, dalībvalstīm un valstu aģentūrām ir jāsniedz labāks atbalsts vietējām organizācijām visos reģionos, tostarp kopienu vadītām un nelielām organizācijām, jo īpaši tālākajos reģionos, salās un nomaļās teritorijās, kalnos, lauku teritorijās un grūti piekļūstamos apvidos, un jānodrošina taisnīga resursu un projektu sadale ikvienā dalībvalstī; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka līdzās tālākizglītībai un papildu speciālajām zināšanām ir svarīgi sniegt darbiniekiem pienācīgu finansiālo un materiālo atbalstu, lai viņi varētu strādāt ar dalībniekiem, viņu ģimenēm un līdzekļu saņēmējiem, uzlabojot projektu pieejamību, izdošanos un ietekmi un vienlaikus nodrošinot mobilitātes un projektu raitu norisi; norāda, ka valstu aģentūras dalībvalstīs var sniegt būtisku palīdzību, apzinot organizāciju un iestāžu vajadzības šajā jomā, un sniegt nepieciešamo atbalstu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda uz skolēnu īstermiņa mobilitātes pozitīvo ietekmi garīgo un psihosociālo šķēršļu pārvarēšanā un aicina Komisiju un valstu aģentūras veicināt bērniem un pusaudžiem paredzētus mobilitātes projektus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju un dalībvalstis, sadarbojoties ar plašsaziņas līdzekļiem un sociālajiem medijiem, organizēt publiskās mācību vietās, piemēram, bibliotēkās, skolās un universitātēs, mērķtiecīgas informācijas kampaņas gan tiešsaistē, gan bezsaistē, lai uzlabotu iedzīvotāju izpratni un informētību par “Erasmus+” priekšrocībām; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina visas valstu aģentūras iecelt amatpersonas konkrēti darbam ar iekļaušanas un daudzveidības jautājumiem, lai tieši uzrunātu tos izglītības guvējus, kuriem ir īpašas vajadzības un/vai mazāk iespēju; šajā sakarībā aicina arī organizācijas, kuras tika izraudzītas “Erasmus+” darbību īstenošanai, iecelt attiecīgas kontaktpersonas, kas strādātu tieši ar cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju, un atgādina, ka informācijai par atbalsta pakalpojumiem, kas tiek piedāvāti cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, ir jābūt skaidrai, aktuālai, pilnīgai un viegli piekļūstamai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju uzlabot valstu politikas pamatnostādnes, lai pilnveidotu dalības iespējas izglītības guvējiem, kuri saskaras ar veselības problēmām, kultūru atšķirībām, ekonomiskiem, ģeogrāfiskiem un sociāliem šķēršļiem, un kontrolēt šo pamatnostādņu īstenošanu un ziņot par to; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atbalsta visas ES iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt studentu mobilitāti, piemēram, “Erasmus+” mobilo lietotni, digitālo “Erasmus” un Eiropas studenta karti; aicina Komisiju izvērtēt iespēju ciešāk sasaistīt “Erasmus+” un citas programmas un veicināt starpnozaru sadarbību, tostarp ar “Interrail”, lai veicinātu lielāku iekļautību un vienlīdzību, kas uzlabos zaļāku un labāku pārvietošanās veidu pieejamību, jo īpaši dalībniekiem, kuriem ir mazāk iespēju; aicina Komisiju padarīt iekļaujošāku arī iniciatīvu “DiscoverEU” un pavērt dalības iespējas vēl lielākam skaitam cilvēku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš valodu prasmēm, jo īpaši raugoties uz dalībniekiem, kuriem ir mazāk iespēju; tādēļ aicina mobilitātes sagatavošanas procesā sniegt mērķtiecīgu, konkrētajām grupām specifiski pielāgotu atbalstu valodu apguvei un uzstāj, ka šim atbalstam nebūtu jāizpaužas vien kā tiešsaistes kursiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzīst SALTO (Support, Advanced Learning and Training Opportunities — atbalsta, padziļinātas mācīšanās un apmācības iespējas) iekļaušanas un daudzveidības atzara svarīgo nozīmi iekļaušanas pasākumu īstenošanā “Erasmus+” jaunatnei paredzētajā programmas daļā un norāda, ka pašreizējā plānošanas periodā būs rūpīgi jāpārrauga iekļaušanas stratēģiju attiecināšana arī uz izglītības un apmācības daļu, jo mērķa grupas ir atšķirīgas; uzsver, ka valstu aģentūrām ciešāk jāsadarbojas ar nodarbinātības aģentūrām un citām pieaugušo izglītībā ieinteresētajām personām, lai veicinātu pieaugušo izglītības guvēju integrāciju 2021.–2027. gada programmā “Erasmus+”; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž nožēlu par to, ka trūkst uzticamu kvantitatīvu un kvalitatīvu datu par cilvēku, kuriem ir mazāk iespēju, piedalīšanos programmā “Erasmus+”, jo šādus datus varētu izmantot, lai noskaidrotu, uz kurām mērķa grupām būtu jāvērš iekļaušanas pasākumi; uzsver, ka ir jāizstrādā novērtēšanas shēmas nolūkā sagatavot uzskatāmu statistiku un pienācīgi novērtēt turpmākos problēmjautājumus, lai izveidotu iekļaušanas pasākumu pārvaldības un vadības instrumentu, izmantojot metodes, kas pilnībā nodrošina privātuma un datu aizsardzības noteikumu ievērošanu un nevajadzīgi nepalielina administratīvo slogu organizācijām un dalībniekiem; atkārtoti apstiprina nepieciešamību palielināt darbinieku spējas attiecībā uz iekļaušanas rādītājiem un uzraudzības sistēmām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir svarīgi pašreizējā plānošanas periodā finansēt vairāk ES mēroga pētījumu par iekļaušanas tematiku, lai izvērtētu, kā valstu aģentūru un ieinteresēto personu veiktie pasākumi ietekmējuši tādu organizāciju un cilvēku iesaistīšanu, kuriem ir mazāk iespēju; uzsver, ka ir svarīgi glabāt uzskaiti un statistiku, kas būtu jāizmanto kā informatīvs atsauces avots turpmākajām programmām; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prasa ņemt vērā cilvēku ar invaliditāti īpašās vajadzības, lai atvieglotu viņu dalību programmā, piedāvājot viņiem hibrīdu mobilitāti kā sagatavošanos mobilitātes periodam, sniedzot iespēju tikt pavadītiem un nodrošinot šiem cilvēkiem piemērotus un piekļūstamus izmitināšanas apstākļus un viņu vajadzībām pielāgotus specializētus atbalsta pakalpojumus; uzsver, ka pēc mobilitātes perioda ir jāvāc no šiem cilvēkiem atsauksmes, lai uzlabotu turpmāko saņēmēju līdzdalību; uzsver, ka ir nepieciešams specifisks atbalsts, norādījumi un instrumenti cilvēku ar invaliditāti reģistrācijai un dalībai programmā “Erasmus+”; atgādina, ka, lai piedalītos mobilitātes programmā, finansējumam un stipendijām ir jābūt pieejamiem arī pavadošajām personām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver programmas “Erasmus+” svarīgo nozīmi tādu vērtību popularizēšanā kā iecietība un daudzveidība; aicina Komisiju veidot sinerģiju starp ES rasisma apkarošanas rīcības plānu un programmu “Erasmus+”, lai risinātu konkrētas vajadzības un apkarotu visas iespējamās rasisma izpausmes; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē tādu “Erasmus” projektu izstrādi, kuru uzmanības centrā ir dzimumu līdztiesības uzlabošana un sieviešu iekļaušana visās izglītības nozarēs, jo īpaši dabaszinātņu, tehnoloģiju, inženierzinātņu, mākslas un matemātikas (STEAM) disciplīnās, un kuri saistīti ar šiem jautājumiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt to īstenotajā politikā un darbībās vērst uzmanību uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi raugās uz projektiem, kas veicina un palielina informētību par seksuālo daudzveidību un rosina cienīt LGBTIK+ personas, un aicina Komisiju izveidot patiesu saikni starp ES LGBTIK līdztiesības stratēģiju un programmu “Erasmus+”; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir vajadzīgi mērķtiecīgi risinājumi un uz vajadzībām balstīta pieeja ar mācīšanos saistītas mobilitātes iespējām cilvēkiem no marginalizētām grupām, lai veicinātu viņu līdzdalību programmā un nodrošinātu viņiem pienācīgu atbalstu, paturot prātā, ka viens no lielākajiem šķēršļiem šo cilvēku dalībai joprojām ir finansiālās un institucionālās barjeras; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prasa Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt, lai cilvēki ar invaliditāti varētu piekļūt visai attiecīgajai informācijai par programmu “Erasmus+” visās Eiropas valodās, jo īpaši ar pielāgotiem tiešsaistes instrumentiem, kuri nerada lietotājam šķēršļus; atgādina, ka plānošanas un novērtēšanas procesiem vajadzētu būt bez šķēršļiem; atzinīgi vērtē “Erasmus” dienu iedibināšanu un uzsver bijušo “Erasmus+” dalībnieku un absolventu tīklu nozīmi programmas plašā popularizēšanā un potenciālas “vienas pieturas aģentūras” funkciju īstenošanā par labu visiem nākamajiem izglītības guvējiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina dalībvalstis izvērtēt spēkā esošo politiku un pieņemt mērķtiecīgas programmas un pasākumus attiecībā uz izglītības guvējiem, kuriem ir mazāk iespēju un īpašas vajadzības, neatkarīgi no vecuma un izcelsmes, lai palielinātu dalību programmā “Erasmus+”, jo īpaši mobilitātes pasākumos, un veicināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā; norāda, ka šā procesa sekmēšanā ļoti liela nozīme ir valstu aģentūrām un brīvprātīgo organizācijām; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver programmas “Erasmus+” pozitīvo ietekmi trešās valstīs, tai darbojoties kā Eiropas integrācijas procesa faktoram un vairojot ES pamanāmību; uzsver, ka ir jāuzlabo partnerības un jāpalielina “Erasmus+” projektu iekļaujošais raksturs asociētajās valstīs un citās atbalsttiesīgajās valstīs, jo īpaši Rietumbalkānos un austrumu un dienvidu kaimiņreģionos; aicina Komisiju veicināt starptautiskas — gan digitālas, gan klātienē notiekošas — konsultācijas starp valstu aģentūrām dalībvalstīs un iesaistītajās valstīs nolūkā apmainīties ar labu praksi; norāda, ka tas vēl vairāk stiprinās sadarbību un ļaus tām īstenot jaunus risinājumus un idejas un likt lietā uz vietas gūto pieredzi, un tādējādi palielināt programmas “Erasmus+” dalībnieku skaitu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka programmā “Erasmus+” ir jāparedz lielāka elastība krīzes situācijā, kā to pieredzam kopš kara sākuma Ukrainā; atzinīgi vērtē Komisijas izziņotos pasākumus, kas ļaus kara skartajiem Ukrainas studentiem, skolēniem un mācībspēkiem turpināt izglītošanos un profesionālo darbību Ukrainā un jebkurā no ES dalībvalstīm; aicina sniegt lielāku palīdzību un papildu atbalstu Ukrainas augstākās izglītības iestādēm un akadēmiskajām aprindām; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž nožēlu par Apvienotās Karalistes valdības lēmumu pēc izstāšanās no Eiropas Savienības pašreizējā plānošanas periodā nepiedalīties “Erasmus+”, jo tas nozīmē zaudētas iespējas jauniešiem gan Eiropas Savienībā, gan Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, cik svarīgi ir veicināt profesionālās izglītības un apmācības audzēkņu mobilitāti, lai uzrunātu visus jauniešus neatkarīgi no izcelsmes apstākļiem, un ar gandarījumu konstatē, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir palielinājušās šo audzēkņu ilgtermiņa mobilitātes iespējas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot Eiropas Jaunatnes gadu un ar to saistītus pasākumus, lai efektīvi popularizētu programmas “Erasmus+” piedāvātās iespējas, jo īpaši cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju vai kuri nāk no nelabvēlīgas vides, lai nodrošinātu, ka Eiropas Jaunatnes gadam ir faktiska ietekme, jo īpaši uz dzīves apstākļiem, izglītības iespējām un jauniešu demokrātisko līdzdalību; pauž nožēlu par to, ka Eiropas Jaunatnes gadam atvēlētais budžets nav pietiekams, lai apmierinātu iniciatīvas vajadzības; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina, ka Eiropas izglītības telpas kontekstā ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt kvalifikāciju un mācību periodu automātisku atzīšanu kā papildinošu instrumentu, ar ko programmā “Erasmus+” un Eiropas Solidaritātes korpusā paredzētos iekļaušanas pasākumus padarīt pilnībā efektīvus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija nesen ir pieņēmusi 2021.–2027. gada pasākumu satvaru, kura mērķis ir palielināt daudzveidību un iekļautību pašreizējās “Erasmus+” un Eiropas Solidaritātes korpusa programmās, un aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt šā satvara turpmāko īstenošanu dalībvalstīs un ik gadu informēt Parlamentu; uzsver, ka īpaša iekļaušanas pasākumu satvara pilnīga īstenošana var dot noderīgu pieredzi un būt izmantojama par atsauci citām ES programmām, kuras tiešā veidā ietekmē iedzīvotāju dzīvi, piemēram, “Radošā Eiropa” un “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  OV L 347, 20.2.2013., 50. lpp.

(2)  OV L 189, 28.5.2021., 1. lpp.

(3)  OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.

(4)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(5)  OV C 385, 22.9.2021., 2. lpp.

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/63

---

P9_TA(2022)0266

2021. gada ziņojums par Melnkalni

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Komisijas 2021. gada ziņojumu par Melnkalni (2021/2247(INI))

(2023/C 32/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (1), kas stājās spēkā 2010. gada 1. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (1), kas stājās spēkā 2010. gada 1. maijā,

| — | ņemot vērā Melnkalnes 2008. gada 15. decembra pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Melnkalnes 2008. gada 15. decembra pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra atzinumu par Melnkalnes pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (COM(2010)0670), Eiropadomes 2010. gada 16. un 17. decembra lēmumu piešķirt Melnkalnei kandidātvalsts statusu un Eiropadomes 2012. gada 29. jūnija lēmumu sākt sarunas ar Melnkalni par pievienošanos ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra atzinumu par Melnkalnes pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (COM(2010)0670), Eiropadomes 2010. gada 16. un 17. decembra lēmumu piešķirt Melnkalnei kandidātvalsts statusu un Eiropadomes 2012. gada 29. jūnija lēmumu sākt sarunas ar Melnkalni par pievienošanos ES,

| — | ņemot vērā Melnkalnes pievienošanos NATO 2017. gada 5. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Melnkalnes pievienošanos NATO 2017. gada 5. jūnijā,

| — | ņemot vērā Saloniku Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19. un 20. jūnija sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saloniku Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19. un 20. jūnija sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2018. gada 17. maija samitā pieņemto Sofijas deklarāciju un Sofijas prioritāšu programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2018. gada 17. maija samitā pieņemto Sofijas deklarāciju un Sofijas prioritāšu programmu,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitā 2020. gada 6. maijā pieņemto Zagrebas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitā 2020. gada 6. maijā pieņemto Zagrebas deklarāciju,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitā 2021. gada 6. oktobrī pieņemto Brdo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitā 2021. gada 6. oktobrī pieņemto Brdo deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. novembra Sofijas samitu, 2020. gada 9. novembra Rietumbalkānu līderu deklarāciju par kopējo reģionālo tirgu un 2020. gada 10. novembra Sofijas deklarāciju par zaļo programmu Rietumbalkāniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. novembra Sofijas samitu, 2020. gada 9. novembra Rietumbalkānu līderu deklarāciju par kopējo reģionālo tirgu un 2020. gada 10. novembra Sofijas deklarāciju par zaļo programmu Rietumbalkāniem,

| — | ņemot vērā 2014. gada 28. augustā uzsākto Berlīnes procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 28. augustā uzsākto Berlīnes procesu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem”(COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem”(COM(2020)0641),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 15. septembra Regulu (ES) 2021/1529, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 15. septembra Regulu (ES) 2021/1529, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 10. janvāra Īpašo ziņojumu 01/2022 “ES atbalsts tiesiskumam Rietumbalkānos: neraugoties uz centieniem, pamatproblēmas saglabājas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 10. janvāra Īpašo ziņojumu 01/2022 “ES atbalsts tiesiskumam Rietumbalkānos: neraugoties uz centieniem, pamatproblēmas saglabājas”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobra paziņojumu “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2021)0644), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2021. gada ziņojums par Melnkalni” (SWD(2021)0293), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobra paziņojumu “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2021)0644), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2021. gada ziņojums par Melnkalni” (SWD(2021)0293),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada jūlija pārskatu un valstu novērtējumu par Melnkalnes ekonomikas reformu programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada jūlija pārskatu un valstu novērtējumu par Melnkalnes ekonomikas reformu programmu,

| — | ņemot vērā ES, Rietumbalkānu valstu un Turcijas 2021. gada 12. jūlija ekonomiskā un finanšu dialoga kopīgos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES, Rietumbalkānu valstu un Turcijas 2021. gada 12. jūlija ekonomiskā un finanšu dialoga kopīgos secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 29. aprīļa paziņojumu “Atbalsts Rietumbalkāniem cīņā pret Covid-19 un augšupejai laikposmā pēc pandēmijas” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 29. aprīļa paziņojumu “Atbalsts Rietumbalkāniem cīņā pret Covid-19 un augšupejai laikposmā pēc pandēmijas” (COM(2020)0315),

| — | ņemot vērā 2020. gada 30. jūnijā Briselē notikušo Melnkalnes pievienošanās konferences piekto sanāksmi vietnieku līmenī, kurā tika sāktas sarunas par pēdējo izskatīto sadaļu, proti, par 8. sadaļu “Konkurences politika”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 30. jūnijā Briselē notikušo Melnkalnes pievienošanās konferences piekto sanāksmi vietnieku līmenī, kurā tika sāktas sarunas par pēdējo izskatīto sadaļu, proti, par 8. sadaļu “Konkurences politika”,

| — | ņemot vērā ES un Melnkalnes starpvaldību pievienošanās konferenci, kas notika 2021. gada 22. jūnijā un 2021. gada 13. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Melnkalnes starpvaldību pievienošanās konferenci, kas notika 2021. gada 22. jūnijā un 2021. gada 13. decembrī,

| — | ņemot vērā Venēcijas komisijas 2021. gada marta un maija atzinumus par pārskatīto Valsts prokuratūras likuma grozījumu projektu un tās iepriekšējos atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Venēcijas komisijas 2021. gada marta un maija atzinumus par pārskatīto Valsts prokuratūras likuma grozījumu projektu un tās iepriekšējos atzinumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (3),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti,

| — | ņemot vērā deklarāciju un ieteikumus, kas tika pieņemti ES un Melnkalnes Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) 20. sanāksmē, kas notika 2021. gada 2. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju un ieteikumus, kas tika pieņemti ES un Melnkalnes Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) 20. sanāksmē, kas notika 2021. gada 2. decembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un Rietumbalkānu valstu parlamentu vadītāju kopīgi sasauktā otrā Eiropas Parlamenta un Rietumbalkānu valstu parlamentu priekšsēdētāju 2021. gada 28. jūnija samita kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un Rietumbalkānu valstu parlamentu vadītāju kopīgi sasauktā otrā Eiropas Parlamenta un Rietumbalkānu valstu parlamentu priekšsēdētāju 2021. gada 28. jūnija samita kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumiem par Melnkalni (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumiem par Melnkalni (4),

| — | ņemot vērā 2021. gada 15. decembra rezolūciju par sadarbību cīņā pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 15. decembra rezolūciju par sadarbību cīņā pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0151/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0151/2022),

| A. | tā kā katra paplašināšanās procesā iesaistītā valsts tiek vērtēta pēc tās nopelniem un nepieciešamo reformu īstenošana, īpaši tiesiskuma jomā, nosaka pievienošanās grafiku un progresu; |
| --- | --- |

A.

tā kā katra paplašināšanās procesā iesaistītā valsts tiek vērtēta pēc tās nopelniem un nepieciešamo reformu īstenošana, īpaši tiesiskuma jomā, nosaka pievienošanās grafiku un progresu;

| B. | tā kā Melnkalne, kas ir sākusi sarunas par visām 33 izskatītajām ES acquis sadaļām un ir provizoriski noslēgusi trīs no tām, ir visvairāk pavirzījusies uz priekšu sarunu procesā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Melnkalne, kas ir sākusi sarunas par visām 33 izskatītajām ES acquis sadaļām un ir provizoriski noslēgusi trīs no tām, ir visvairāk pavirzījusies uz priekšu sarunu procesā;

| C. | tā kā 80 % tās iedzīvotāju atbalsta valsts turpmāko dalību ES; |
| --- | --- |

C.

tā kā 80 % tās iedzīvotāju atbalsta valsts turpmāko dalību ES;

| D. | tā kā laikposmam pēc 2020. gada vēlēšanām bija raksturīga dziļa polarizācija starp jauno valdošo vairākumu un opozīciju, kā arī valdošā vairākuma iekšienē; tā kā boikoti un visu parlamentāro dalībnieku konstruktīvas iesaistes trūkums kavēja lēmumu pieņemšanu Parlamentā; |
| --- | --- |

D.

tā kā laikposmam pēc 2020. gada vēlēšanām bija raksturīga dziļa polarizācija starp jauno valdošo vairākumu un opozīciju, kā arī valdošā vairākuma iekšienē; tā kā boikoti un visu parlamentāro dalībnieku konstruktīvas iesaistes trūkums kavēja lēmumu pieņemšanu Parlamentā;

| E. | tā kā 2021. gada 22. jūnija starpvaldību konferencē Melnkalne pieņēma pārskatīto paplašināšanās metodiku, kuras pamatā ir tematiskās sarunu sadaļas kopas un atsevišķu ES politikas jomu un programmu pakāpeniska ieviešana, |
| --- | --- |

E.

tā kā 2021. gada 22. jūnija starpvaldību konferencē Melnkalne pieņēma pārskatīto paplašināšanās metodiku, kuras pamatā ir tematiskās sarunu sadaļas kopas un atsevišķu ES politikas jomu un programmu pakāpeniska ieviešana,

| F. | tā kā Eiropas Savienība ir Melnkalnes lielākā tirdzniecības partnere, 2020. gadā veidojot 38 % kopējā eksporta un 44 % kopējā importa; tā kā ES ir lielākā finansiālā atbalsta sniedzēja Melnkalnei un tā kā Melnkalne gūst labumu no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) pirmspievienošanās palīdzības, 2007.–2020. gadā kopumā saņemot 504,9 miljonus EUR; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Savienība ir Melnkalnes lielākā tirdzniecības partnere, 2020. gadā veidojot 38 % kopējā eksporta un 44 % kopējā importa; tā kā ES ir lielākā finansiālā atbalsta sniedzēja Melnkalnei un tā kā Melnkalne gūst labumu no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) pirmspievienošanās palīdzības, 2007.–2020. gadā kopumā saņemot 504,9 miljonus EUR;

| G. | tā kā ES ir pastāvīgi apliecinājusi savu apņemšanos atbalstīt Rietumbalkānu valstu tuvināšanos Eiropai un mobilizējusi 3,3 miljardus EUR tūlītējās veselības krīzes risināšanai un Covid-19 pandēmijas ekonomisko un sociālo seku mazināšanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES ir pastāvīgi apliecinājusi savu apņemšanos atbalstīt Rietumbalkānu valstu tuvināšanos Eiropai un mobilizējusi 3,3 miljardus EUR tūlītējās veselības krīzes risināšanai un Covid-19 pandēmijas ekonomisko un sociālo seku mazināšanai;

| H. | tā kā palīdzība no IPA III ir balstīta uz stingriem nosacījumiem un paredz modulēt un apturēt palīdzību, ja demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā notiek regress, |
| --- | --- |

H.

tā kā palīdzība no IPA III ir balstīta uz stingriem nosacījumiem un paredz modulēt un apturēt palīdzību, ja demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā notiek regress,

| I. | tā kā Melnkalne cieš no ārvalstu iejaukšanās un ļaunprātīgas dezinformācijas kampaņām, kuru izcelsme ir Krievijā un citās valstīs; |
| --- | --- |

I.

tā kā Melnkalne cieš no ārvalstu iejaukšanās un ļaunprātīgas dezinformācijas kampaņām, kuru izcelsme ir Krievijā un citās valstīs;

Paplašināšanās saistības

| 1. | atzinīgi vērtē Melnkalnes nepārtraukto apņemšanos integrēties Eiropā un tās pilsoņu nelokāmo atbalstu dalībai ES; uzsver, ka progress sarunās joprojām ir atkarīgs no tiesiskuma starpposma kritēriju izpildes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka visas 33 izskatītās sadaļas ir atvērtas, bet pauž nožēlu, ka kopš 2017. gada neviena no tām nav tikusi slēgta, palēninot Melnkalnes pozitīvos rezultātus un visattīstītākās Rietumbalkānu valsts statusa virzību uz pievienošanos ES; atzinīgi vērtē Melnkalnes piekrišanu pārskatītajai paplašināšanās metodikai; mudina Melnkalni arī turpmāk īpašu uzmanību pievērst 23. un 24. sadaļā minēto atlikušo starpposma kritēriju izpildei un pēc tam — sadaļu slēgšanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti norāda, ka ar ES saistītām reformām ir nepieciešama partiju politiskā apņemšanās un funkcionējoša parlamentārā demokrātija, un aicina uz konstruktīvu un iekļaujošu politisko dialogu un visu parlamentāro partiju apņemšanos pārvarēt pašreizējo polarizēto politisko klimatu un stiprināt valsts iestāžu darbību un koordināciju, lai panāktu politisko stabilitāti un turpinātu būtisku progresu svarīgākajās ar ES saistītajās reformās, jo īpaši vēlēšanu un tiesu sistēmas reformās un cīņā pret organizēto noziedzību un korupciju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ņem vērā 2022. gada 4. februāra balsojumu par neuzticēšanos valdībai un no tā izrietošo parlamenta priekšsēdētāja un ES un Melnkalnes SAPK līdzpriekšsēdētāja atlaišanu; norāda, ka Melnkalnes prezidents ir iecēlis URA partijas vadītāju par premjerministra kandidātu, kurš ir atbildīgs par valdības izveidi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē jauno mazākuma valdību, kuras sastāvā ir proeiropeiskas partijas, kas ir sevišķi apsveicami, jo īpaši ņemot vērā neseno Krievijas iebrukumu Ukrainā un prokrievisko politisko partiju un vēstījumu nepārtraukto ietekmi valstī; atzinīgi vērtē jauna priekšsēdētāja ievēlēšanu un aicina pēc iespējas ātrāk iecelt ES un Melnkalnes SAPK līdzpriekšsēdētāju; uzskata, ka jaunās valdības politiskā apņēmība varētu palīdzēt paātrināt tik ļoti nepieciešamo reformu procesu, atspoguļojot gan Melnkalnes darbu pie Eiropas vērtībām, gan Melnkalnes iedzīvotāju vairākuma vēlmi pievienoties Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina atsākt iekļaujošu dialogu starp visām parlamentārajām partijām un attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai izveidotu spēcīgu proeiropeisku un demokrātisku platformu, kas var nodrošināt nepieciešamo stabilitāti un samazināt politisko polarizāciju un radikalizāciju saskaņā ar konstitūciju, demokrātisko procesu, normu un standartu ievērošanu un pārliecinoša Melnkalnes iedzīvotāju vairākuma proeiropeiskiem centieniem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ņem vērā protestus pret iespējamo mazākuma valdības veidošanu, ko organizēja Demokrātiskā fronte un Demokrātiskā Melnkalne; aicina visas politiskās partijas paust savu viedokli institucionalizēto demokrātisko procedūru ietvaros un atturēties no spriedzes palielināšanās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | stingri nosoda protestētāju un dažu politisko līderu Krievijas Federācijai pausto atbalstu dienā, kad sākās Krievijas agresija pret Ukrainu, taču norāda uz tā samērā mazo mērogu; atgādina, ka Krievijai pastāvīgi un nepārtraukti ir interese destabilizēt šo valsti un visus Rietumbalkānus, kā arī apdraudēt to virzību uz Eiropu, izplatot manipulatīvu dezinformāciju un ietekmējot valsts un nevalstiskos dalībniekus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka pēc tam, kad tika pabeigta ilgi gaidītā iecelšana jaunajās administratīvajās struktūrās tiesiskuma jomā, darbs ir kļuvis intensīvāks; pauž nožēlu par to, ka galvenās amata vietas sarunu struktūrās jau ilgu laiku nav aizpildītas; ņem vērā centienus sarunu struktūras konsolidēšanai un uzlabošanai 2021. gadā; mudina iestādes pēc iespējas drīzāk atjaunot pilnībā funkcionējošu sarunu struktūru; norāda, ka pēc galveno sarunu vedēju un darba grupu vadītāju novēlotas iecelšanas ir jāveic citi pasākumi, lai saglabātu pievienošanās procesu kā politisku prioritāti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē Melnkalnes pastāvīgo un pilnīgo saskaņotību ar ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku, tostarp tās nosodījumu Krievijas iebrukumam Ukrainā un tās pilnīgo atbalstu jaunajām ES sankcijām pret Krieviju, ieskaitot aizliegumu Krievijai veikt pārlidojumus tās gaisa telpai un izmantot tās lidostas, aizliegumu veikt darījumus ar Krievijas Centrālo banku un Krievijas propagandas mediju kanālu “Russia Today” un “Sputnik” pārraides darbību apturēšanu; mudina Komisiju apsvērt iespēju sniegt ES ekonomisko un finansiālo palīdzību Rietumbalkānu valstīm, kuras ir pievienojušās ES sankcijām pret Krieviju, ar mērķi mazināt krīzes sekas, tiklīdz tās rodas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka Melnkalne ir pieņēmusi pati savu pagaidu aizsardzības mehānismu personām, kuras bēg no Ukrainas, piešķirot tām tiesības vienu gadu uzturēties šajā valstī, un atzinīgi vērtē Melnkalnes pienesumu humānajai palīdzībai Ukrainā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina konfiscēt to personu aktīvus, kurām Melnkalnes iestādes ir noteikušas sankcijas, un nodrošināt, ka šī valsts nekļūst par drošu zonu to Krievijas oligarhu aktīvu slēpšanai, kuriem draud starptautiskas sankcijas; mudina valdību turpināt veikt nepieciešamos pasākumus, lai kompetentās valsts iestādes varētu pieņemt vajadzīgos lēmumus pieņemto sankciju īstenošanai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē Melnkalnes aktīvo dalību ES kopējās drošības un aizsardzības politikas misijās un operācijās, kā arī citās starptautiskajās misijās; uzsver, cik svarīga ir Melnkalnes stratēģiskā alianse ar ES un NATO; nosoda mēģinājumus valdībā, drošības un militārajā sektorā apšaubīt tās stratēģisko ievirzi; mudina Melnkalnes iestādes sadarboties gan ar ES, gan NATO attiecībā uz noturību pret ārvalstu iejaukšanos, ārvalstu manipulatīvu dezinformāciju un saistībā ar kiberdrošību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Melnkalni pēc iespējas labāk izmantot ES līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar IPA III un Ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem, lai stiprinātu iestāžu veidošanu un veicinātu ekonomisko un demokrātisko attīstību, jo īpaši tiesiskuma, pamatbrīvību un iedzīvotāju labjutības jomā; uzsver, ka visiem ieguldījumiem jāatbilst Parīzes nolīguma mērķiem un ES dekarbonizācijas mērķiem; mudina Komisiju cieši uzraudzīt sniegumu un nodrošināt sistemātisku ES finansējuma ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

14.

Demokrātija un tiesiskums

| 15. | pauž dziļas bažas par nepārtraukto politisko spriedzi starp izpildvaru un likumdošanas varu, kā arī par neseno parlamenta sesiju bloķēšanu, kurai ir ietekme uz Melnkalnes ar ES saistīto reformu ātrumu un progresu un kas turpina palēnināt pievienošanās ES procesu; atgādina, ka vienīgais veids, kā vēlētāju vārdā ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesu, ir iesaistīties politiskajos procesos; aicina likumdošanas un izpildvaras iestādes uzlabot koordināciju un noteikt par prioritārām likumdošanas iniciatīvas ES reformu īstenošanai; atkārtoti norāda, ka Melnkalnes progresa panākšanai pievienošanās sarunās būtiska nozīme ir plašam visu partiju dialogam un funkcionējošam parlamentārajam atbalstam, kā arī demokrātisko iestāžu pienācīgai darbībai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē nesen ieceltos Augstākās tiesas un Apelācijas tiesas locekļus un jaunus Prokuroru padomes locekļus, tostarp locekli, kas izraudzīts no NVO pārstāvjiem; pauž bažas par vispārēja progresa trūkumu tiesu sistēmas reformā, tostarp par to, ka joprojām nav pabeigtas iecelšanas amatos svarīgās neatkarīgās iestādēs un tiesu iestādēs, tai skaitā nav pabeigta jauno Konstitucionālās tiesas tiesnešu iecelšana; mudina Melnkalnes iestādes veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu tiesu iestāžu un citu tiesībaizsardzības iestāžu neatkarību un darbību, kā arī pilnībā īstenot Venēcijas komisijas ieteikumus attiecībā uz Prokuroru padomes politizācijas riskiem; mudina veikt turpmākus pasākumus saistībā ar tiesu iestādēm paredzētiem ieteikumiem, ko sniegusi Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO); |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina Komisiju nopietni ņemt vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu 01/2022 un īstenot tajā iekļautos ieteikumus, tādējādi pielāgojot ar tiesiskumu saistītās investīcijas Rietumbalkānos, tostarp Melnkalnē; aicina ES un Rietumbalkānu valstis izstrādāt satvaru auglīgai sadarbībai starp Eiropas Prokuratūru (EPPO) un Rietumbalkānu valstīm, lai nodrošinātu, ka EPPO var efektīvi izmantot savu kompetenci ES līdzekļu jomā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka Melnkalnes parlaments pieņēma grozīto Likumu par vietējo pašpārvaldi, kurā noteikts, ka vienā un tajā pašā dienā notiks pašvaldību vēlēšanas 14 pašvaldībās; tomēr pauž nožēlu par neseno lēmumu rīkot citā dienā vēlēšanas 12 pašvaldībās; vēlreiz atgādina aicinājumus, kuri mudina Melnkalni pašvaldību vēlēšanas organizēt vienlaikus visā valstī, lai panāktu lielāku savas demokrātijas stabilitāti, izvairītos no nepārtrauktām kampaņām un mazinātu politiskā klimata sasprindzinājumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai saskaņotu vēlēšanu tiesisko regulējumu un reglamentētu visus galvenos vēlēšanu aspektus, izmantojot iekļaujošu procesu un labu laiku pirms nākamajām vēlēšanām; atzinīgi vērtē Vēlēšanu tiesību aktu reformas komitejas darba turpināšanu, neraugoties uz sākotnējiem pārtraukumiem, un sagaida, ka tā centīgi strādās, lai panāktu jēgpilnas reformas; norāda, ka Žana Monē dialoga instruments Melnkalnē varētu palīdzēt panākt vienprātību, kas nepieciešama demokrātiskas parlamentārās kultūras sekmēšanai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž bažas par plaši izplatīto korupciju valstī un mudina Melnkalni pastiprināt krimināltiesisko reakciju uz augsta līmeņa korupciju un radīt apstākļus efektīvai un neatkarīgai tiesu iestāžu un neatkarīgu pretkorupcijas struktūru, tostarp Korupcijas apkarošanas aģentūras un Īpašās prokuratūras, darbībai, lai tā noritētu efektīvi un bez politiskas ietekmes saskaņā ar GRECO ieteikumiem; aicina Melnkalnes iestādes sākt rūpīgu izmeklēšanu par “Pandoras dokumentos” atklātajiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē progresu cīņā pret organizēto noziedzību un policijas starptautisko sadarbību, jo īpaši attiecībā uz tiesībaizsardzības iestāžu piekļuves uzlabošanu svarīgām datubāzēm un izmeklētāju un ekspertu skaita palielināšanu, kā arī izmeklēto organizētās noziedzības lietu un kriminālvajāšanas gadījumu skaita pieaugumu; mudina Melnkalnes iestādes turpināt novērst pastāvošos trūkumus organizētās noziedzības lietu izskatīšanā un noziedzīgi iegūtu līdzekļu arestēšanā un konfiscēšanā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē Melnkalnes konstruktīvo sadarbību ar ES tiesībaizsardzības aģentūrām, piemēram, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex), Eiropolu un Eurojust, kas palīdz Melnkalnei robežu pārvaldībā un cīņā pret pārrobežu noziedzību, tostarp ieroču, narkotiku un cilvēku tirdzniecību, kā arī terorisma un ekstrēmisma apkarošanā; ņem vērā policijas iejaukšanos Mojkovacā kā pozitīvu piemēru, ka tiek apkarota cigarešu tirdzniecība Melnkalnē, un atkārtoti norāda, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai apkarotu narkotiku un cigarešu kontrabandu valstī, jo īpaši Bāras ostas brīvajā zonā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta stratēģija par repatriantu migrāciju un reintegrāciju Melnkalnē 2021.–2025. gadam; norāda, ka 2021. gada decembrī tika parakstīts Melnkalnes un Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras (EASO) sadarbības ceļvedis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pauž nožēlu par ierobežoto progresu, kas panākts valsts pārvaldes reformas īstenošanā, un prasa, lai jaunās valsts pārvaldes reformas stratēģijas izstrādes process būtu iekļaujošs un pārredzams; pauž bažas par izmaiņām Likumā par ierēdņiem un valsts darbiniekiem, kas samazināja uz nopelniem balstītu civildienesta ierēdņu pieņemšanu darbā un viņu neatkarību un apdraudēja Melnkalnes spēju paturēt darbiniekus, kuriem ir pieredze saistībā ar pievienošanās procesu ES; uzsver nepieciešamību pēc ierēdņu darbā pieņemšanas procedūras, kura balstīta uz nopelniem, un civildienesta depolitizācijas nozīmi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības pozitīvo lomu Melnkalnē un mudina vēl vairāk stiprināt tās jēgpilnu līdzdalību reformās un nodrošināt funkcionālus uzklausīšanas un sadarbības mehānismus, uzlabojot valsts tiesisko un institucionālo sistēmu, kā arī garantējot neatkarīgu ekspertu, pilsoniskās sabiedrības un vietējo ieinteresēto personu iesaistīšanu svarīgāko tiesību aktu izstrādē; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē pirmo pilsoņu asambleju, ko 2021. gada 4. novembrī organizēja Melnkalnes parlaments sadarbībā ar Eiropas Parlamentu; pauž gandarījumu par pilsoņu aktīvo līdzdalību un viņu apņemšanos izstrādāt pretkorupcijas politiku; aicina Melnkalnes iestādes īstenot pilsoņu asamblejas secinājumus par cīņu pret korupciju un veikt papildu pasākumus šajā jomā un uzsver, ka ir svarīgi turpināt šo veiksmīgo darbu arī nākotnē; |
| --- | --- |

26.

Pamatbrīvību un cilvēktiesību ievērošana

| 27. | norāda, ka vārda brīvības jomā ir panākts ierobežots progress; mudina Melnkalni pastiprināt centienus apkarot dezinformāciju, naida runu, vajāšanu tiešsaistē, politiski neobjektīvu ziņošanu un ārvalstu ietekmi Melnkalnes plašsaziņas līdzekļos; uzsver, ka ir svarīgi apmainīties ar paraugpraksi ar ES dalībvalstīm un NATO, kā arī sasaukt dialogu ar Rietumbalkānu pilsonisko sabiedrību un tās privāto sektoru, lai agrīnā posmā apzinātu satraucošas norises un izstrādātu atbilstīgus pretpasākumus, vēršoties pret manipulatīvas dezinformācijas izplatīšanu no trešām valstīm, uzsvaru liekot uz pētniecību un analīzi un paraugprakses iekļaušanu reģionā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju attīstīt infrastruktūru, kas vajadzīga, lai nodrošinātu pierādījumos balstītus atbildes pasākumus attiecībā uz dezinformācijas draudiem Rietumbalkānos; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) ieņemt proaktīvāku nostāju, pievēršot uzmanību lielākas uzticēšanās ES panākšanai šajā reģionā un StratCom uzraudzības paplašināšanai, lai vērstos pret pārrobežu dezinformācijas draudiem no Rietumbalkānu valstīm un to kaimiņvalstīm; aicina Melnkalni veikt izlēmīgas un sistēmiskas darbības, lai identificētu un likvidētu dezinformācijas ražotnes; aicina politiķus un sabiedrības pārstāvjus stingri nosodīt jebkādus vēstījumus, kuru mērķis ir polarizēt sabiedrību un graut uzticēšanos medijiem un galvenajām demokrātiskajām vērtībām; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka joprojām netiek pietiekami apkopoti sadalīti dati, kas saistīti ar rasismu un homofobisku/ transfobisku naida runu un noziedzību; atgādina par Eiropas Padomes Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību (ECRI) 2020. gada uzraudzības ziņojuma secinājumiem, kuros norādīts, ka iepriekšējie ieteikumi nav īstenoti (6); atgādina par Parlamenta nostāju pēdējā rezolūcijā par Melnkalni, kurā tika pausts aicinājums īstenot šo darbību, un mudina iestādes to darīt (7); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž bažas par augsto polarizācijas pakāpi mediju vidē, jo īpaši par pieaugošo ārvalstu un iekšzemes dezinformācijas kampaņu un kiberdraudu un hibrīddraudu apjomu, tostarp no Krievijas un Ķīnas, izplatot etniski nacionālistiskus vēstījumus, kuri negatīvi ietekmē demokrātiskos procesus valstī, līdz ar to apdraudot tās Eiropas perspektīvu; pauž bažas par Melnkalnes valsts parāda pieaugumu ārvalstu finanšu iestādēm un uzņēmumiem no autoritārām trešām valstīm; atkārtoti pauž atbalstu valdības gatavībai īstenot ES sankcijas pret Krievijas propagandas kanāliem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver mediju brīvības un neatkarības, augsti kvalitatīvas ziņošanas un medijpratības uzlabošanas nozīmi cīņā pret manipulatīvu dezinformāciju; aicina Melnkalni, dalībvalstis, EĀDD un ES delegāciju Melnkalnē turpināt aktīvākas un efektīvākas komunikācijas un pamanāmības kampaņas, lai uzsvērtu ES palīdzības Melnkalnē lomu un nozīmi un apkarotu pret ES vērstu dezinformāciju; tostarp izveidojot reģionālu stratēģiskās komunikācijas punktu Rietumbalkānos; atzinīgi vērtē Melnkalnes interesi sadarboties ar ES, izmantojot Demokrātijas rīcības plānu (EDAP), un svarīgo darbu, ko veic EĀDD Stratēģiskās komunikācijas Rietumbalkānu darba grupa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Melnkalnes iestādes veikt konkrētus pasākumus, lai — ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ES un NATO iniciatīvām un programmām — veidotu noturību un stiprinātu kiberdrošību, jo pieaug spiediens, ko rada trešo valstu iejaukšanās, kas tiecas vājināt tās valstiskumu un uz Rietumiem vērsto orientāciju; atzinīgi vērtē Melnkalnes jauno kiberdrošības stratēģiju 2022.–2026. gadam un aicina nekavējoties turpināt likumdošanas procesu, ar ko izveido Kiberdrošības aģentūru; |
| --- | --- |

32.

| 33. | stingri nosoda uzbrukumus žurnālistiem un viņu vajāšanu un aicina šādus gadījumus izmeklēt un sankcionēt, kā arī nodrošināt efektīvus turpmākos tiesiskos pasākumus; atzinīgi vērtē stingrāku sodu ieviešanu par draudiem vai uzbrukumiem žurnālistiem, pieņemot kriminālkodeksa grozījumus; aicina visas politiskās partijas veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu apstākļus neatkarīgu un brīvu mediju darbam, tostarp atbalstu sabiedriskas nozīmes reportāžām, pārredzamu finansējumu, kopīgus regulatīvos standartus un drošu darba vidi, kurā nav uzbrukumu un draudu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē dažus pozitīvus pasākumus, piemēram, ad hoc komisiju vardarbības pret medijiem uzraudzībai, tiesiskā regulējuma stiprināšanu, lai efektīvi aizsargātu žurnālistus un citus mediju darbiniekus, tiesību aktu pārskatīšanu par medijiem un par sabiedriskās raidorganizācijas “RTCG” redakcionālo politiku, padarot to plurālistiskāku, un sabiedrisko apspriešanos par mediju stratēģiju 2021.–2025. gadam; uzsver, cik svarīga ir Melnkalnes mediju regulatoru un sabiedriskās raidorganizācijas neatkarība, un aicina turpināt centienus pārveidot “RTCG” par īstu sabiedrisko pakalpojumu un kopumā uzlabot piekļuvi informācijai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nosoda visus vardarbīgos aktus demonstrācijās Cetiņē saistībā ar Serbijas Pareizticīgo baznīcas Melnkalnes un piekrastes metropolijas bīskapa inaugurāciju; nosoda Serbijas iejaukšanos šajā sakarībā; aicina ievērot reliģisko iecietību saskaņā ar Melnkalnes konstitūciju un Eiropas vērtībām un principiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda, ka ārvalstu iejaukšanās var notikt arī tādā veidā, ka tiek instrumentalizēti reliģiskie institūti; nosoda Krievijas centienus izmantot etnisko spriedzi Rietumbalkānos, lai uzkurinātu konfliktus, šķeltu kopienas un izplatītu manipulatīvu dezinformāciju, kas varētu izraisīt visa reģiona destabilizāciju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka iedzīvotāju un mājokļu skaitīšana Melnkalnē vēlreiz ir aizkavējusies, un cer, ka tā tiks veikta šā gada laikā un saskaņā ar ES un starptautiskajiem standartiem atklātā un pārredzamā veidā, nepieļaujot to, ka kādai no atzītajām nacionālajām minoritātēm vajadzētu baidīties no iebiedēšanas; aicina iestādes izvairīties no procesa politizācijas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē valsts etnisko daudzveidību un aicina to vēl vairāk popularizēt un ievērot visos līmeņos, tostarp attiecībā uz izmantotajām valodām, kultūras mantojumu un vietējo kopienu tradīcijām, kā arī aizsargāt viņu politiskās tiesības; uzsver, ka ir jāaizsargā visu nacionālo minoritāšu politiskās tiesības, it sevišķi tādēļ, ka dažām no tām vairs nav minoritāšu partijas pārstāvju Melnkalnes parlamentā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | stingri nosoda verbālus un fiziskus uzbrukumus jebkurai no nacionālajām minoritātēm un to iebiedēšanu; pauž nožēlu, ka neaizsargātas grupas, tostarp romi un ēģiptieši, joprojām saskaras ar dažādu veidu diskrimināciju un grūtībām īstenot savas tiesības; atzinīgi vērtē romu un ēģiptiešu iekļaušanas stratēģijas 2021.–2025. gadam pieņemšanu, kurā īpaša uzmanība pievērsta antičigānismam, un mudina iestādes vēl vairāk pastiprināt centienus cīņā pret diskrimināciju, nodrošināt taisnīgu piekļuvi izglītībai, tiesu iestādēm, mājokļiem, veselības aprūpei un darba tirgum un veikt efektīvus pasākumus pret naida runu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Melnkalnes iestādes atzīt horvātu kopienas tradīcijas un kultūras mantojumu etniski daudzveidīgajā Kotoras līcī; ar bažām norāda uz to, ka Horvātu nacionālā asambleja Tivatā ir saņēmusi paziņojumu par izlikšanu no telpām, kas jāatbrīvo līdz 2022. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka joprojām nopietnas bažas rada dzimumbalstīta vardarbība un vardarbība pret bērniem, un ka Covid-19 pandēmijas laikā tā vēl vairāk ir pasliktinājusies; aicina uzlabot specializētus atbalsta pakalpojumus sievietēm, nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un personām, kas cietušas no vardarbības ģimenē, un aicina Melnkalni nodrošināt šim nolūkam pienācīgu finansējumu, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas sniedz šādu atbalstu; atzinīgi vērtē priekšlikumu ieviest stingrākus sodus par vardarbību pret sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mudina Melnkalnes iestādes rūpīgi īstenot Stambulas konvencijas standartus, uzsākt sabiedrības izpratnes palielināšanas kampaņas, mudināt drošos apstākļos ziņot par vardarbību ģimenē un palielināt labi apmācītu un dzimumsensitīvu tiesībaizsardzības amatpersonu un tiesnešu skaitu, lai nodrošinātu šādu noziegumu pienācīgu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par tiem; mudina Melnkalnes iestādes īstenot efektīvus pasākumus pret seksuālu uzmākšanos, tostarp darbavietā; joprojām pauž bažas par biežo naida runu un seksismu, kas vērsts pret sievietēm politikā un sabiedriskajā dzīvē, un aicina pieņemt juridiskus un politikas pasākumus, lai veicinātu sieviešu politisko līdzdalību; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē Bērnu tiesību padomes izveidi; uzsver, ka ir jāturpina uzlabot attieksmi pret bērniem civilprocesos un bērniem draudzīgu tiesu sistēmu; pauž nožēlu par cietušo, jo īpaši sieviešu un bērnu, nepietiekamu aizsardzību, tostarp aizgādības tiesvedības laikā un pēc tās; aicina visas valsts iestādes sistemātiski risināt šo jautājumu, pamatojoties uz visaugstākajiem aizsardzības un atbalsta standartiem un Eiropas paraugpraksi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē progresu LGBTIQ personu tiesību aizsardzībā un veicināšanā un pirmās reģistrētās viendzimuma partnerattiecības 2021. gada jūlijā, kā arī miermīlīgo 2021. gada praida organizēšanu; aicina Melnkalni turpināt saskaņot un grozīt citus tiesību aktus un nolikumus, jo īpaši attiecībā uz sociālajiem pabalstiem un dzīvesvietu, lai pilnībā īstenotu likumu par reģistrētām partnerattiecībām; aicina veikt turpmākus pasākumus pret naida runu, LGBTIQ kopienas sociālo atstumtību un diskrimināciju un uzlabot viņu piekļuvi tiesu iestādēm, nodarbinātībai, mājokļiem un veselības aprūpei, cita starpā nodrošinot transpersonām piekļuvi hormonu terapijai un respektējot viņu fizisko un garīgo neaizskaramību; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Melnkalni pienācīgi iekļaut LGBTIQ pilsonisko sabiedrību jaunās dzimuma juridiskās atzīšanas darba grupas darbā, kurai būtu jāstrādā pie tā, lai panāktu dzimuma juridisku atzīšanu, pamatojoties uz pašnoteikšanos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž nožēlu par to, ka personas ar invaliditāti joprojām saskaras ar dažāda veida diskrimināciju, kuru ir saasinājusi Covid-19 pandēmija, un pauž nožēlu pat valsts tiesību aktu nesaskaņotību ar ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām; atzinīgi vērtē to, ka notiek valsts invaliditātes noteikšanas sistēmas reforma, un aicina efektīvi īstenot stratēģijas, lai novērstu nepilnības personu ar invaliditāti tiesību ievērošanā dažādās nozarēs un politikas jomās, tostarp veselības aprūpē, darba tirgū un administratīvajā procesā un tiesvedībā; uzsver, ka steidzami ir vajadzīga deinstitucionalizācijas stratēģija; |
| --- | --- |

46.

Samierināšana un labas kaimiņattiecības

| 47. | atzinīgi vērtē Melnkalnes konstruktīvo lomu reģionālajā sadarbībā un atzinīgi vērtē kopējā Rietumbalkānu reģionālā tirgus pasākumu īstenošanu; aicina veikt konkrētus pasākumus, lai rastu un īstenotu konkrētus un saistošus risinājumus ilglaicīgiem divpusējiem strīdiem konstruktīvā un kaimiņattiecību gaisotnē, tostarp robežstrīdiem ar kaimiņvalstīm un demarkācijas jautājumiem ar Horvātiju un Serbiju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, ka jebkurai reģionālai ekonomiskai sadarbībai Rietumbalkānos vajadzētu būt iekļaujošai un pieņemamai visām sešām valstīm, izveidojot vienlīdzīgu sadarbību un vienlaikus stiprinot turpmāku saskaņošanu ar ES standartiem un acquis; šajā sakarībā pauž piesardzīgu viedokli par Atvērto Balkānu iniciatīvu, kas neaptver visas sešas valstis, un pauž pārliecību, ka tai vajadzētu būt balstītai uz ES noteikumiem un jāsniedz tikai pozitīva ietekme uz ES integrācijas procesu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzinīgi vērtē viesabonēšanas maksas atcelšanu Melnkalnes un piecu citu Rietumbalkānu valstu starpā no 2021. gada 1. jūlija; mudina valdību un Komisiju apspriest plānu, kurš ļautu ātri atcelt viesabonēšanas maksu starp Melnkalni un ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzinīgi vērtē Melnkalnes turpmāko sadarbību saskaņā ar Sarajevas deklarācijas procesu; atzinīgi vērtē 2021. gada 17. jūnija rezolūcijas par Srebreņicu pieņemšanu; atzinīgi vērtē Melnkalnes ārlietu ministra pašu pirmo apmeklējumu Morinj nometnes upuru piemiņas kopīgas atceres pasākumā; norāda, ka kopš 2006. gada ir notikušas tikai astoņas tiesas prāvas par kara noziegumiem un ir tiesātas tikai zema ranga vainīgās personas; uzsver, ka nedrīkstētu pieļaut iecietību pret genocīda noliegšanu, musinošu retoriku vai kara noziedznieku glorificēšanu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mudina Melnkalni pastiprināt centienus, lai prioritārā kārtā aktīvi izmeklētu kara noziegumus un to glorificēšanu un sodītu par tiem vainīgos, kā arī noskaidrotu bezvēsts pazudušo personu likteni; atgādina par nepieciešamību atvērt bijušās Dienvidslāvijas slepenā dienesta arhīvus un ievērot juridiskās procedūras, lai attiecīgās lietas nodotu Melnkalnes valsts arhīviem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Melnkalnes iestādes pilnībā ievērot noteikumus par pēctecību no bijušās Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas, jo īpaši militārā īpašuma jomā; |
| --- | --- |

52.

Ekonomika

| 53. | pauž bažas par pastāvīgi augsto bezdarba līmeni, jo īpaši sieviešu un jauniešu vidū, un mudina iestādes pastiprināt centienus, lai uzlabotu viņu piekļuvi darba tirgum un novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju, dzimumu atšķirības nodarbinātībā un atalgojumā, kā arī cenas ziņā pieejamu bērnu aprūpes pieejamību; atkārtoti norāda, ka izglītības sistēma ir labāk jāsaskaņo ar darba tirgu; norāda uz darba tirgus atlabšanu un atzinīgi vērtē pasākumus, kas veikti, lai īstenotu Garantijas jauniešiem programmu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ņem vērā paziņojumu par iniciatīvu “Eiropa šobrīd”, kuras mērķis ir sasniegt augstāku dzīves līmeni un konkurētspējīgāku ekonomiku, izmantojot ilgtspējīgāku un iekļaujošāku ekonomikas izaugsmes modeli; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pauž bažas attiecībā uz Melnkalnes ilgtspējīgu makroekonomisko stabilitāti un pieaugošo neaizsargātību saistībā ar tās valsts parāda pieaugumu, jo īpaši attiecībā uz Ķīnu, un par jauno aizņēmumu 750 miljonu EUR apmērā, ko valdība saņēma, neapspriežoties ar parlamentu; atzinīgi vērtē centienus samazināt šo fiskālo neaizsargātību, tostarp to, kas saistīta ar Ķīnu; aicina Komisiju nākamajā ziņojumā par šo valsti sekot līdzi makroekonomikas situācijai un neaizsargātībai; norāda, ka trešo valstu un ārvalstu uzņēmumu ieguldījumi stratēģiskās nozarēs var radīt nepamatotu ekonomisko atkarību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ar bažām konstatē negatīvu Covid-19 pandēmijas ietekmi uz Melnkalnes ekonomiku; norāda uz cerīgajām pazīmēm, kas liecina par Melnkalnes ekonomikas atveseļošanos 2021. gadā pēc dziļas recesijas 2020. gadā, un atzinīgi vērtē Melnkalnes prognozēto spēcīgo ekonomikas izaugsmi; prasa nodrošināt ilgtspējīgāku ekonomikas un finanšu plānošanu, kā arī laicīgāku un konstruktīvāku reakciju, lai mazinātu pandēmijas radīto kaitējumu sociālajām grupām visneaizsargātākajās situācijās; aicina valdību organizēt patiesu sociālo dialogu, atveseļošanās procesā pēc pandēmijas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzinīgi vērtē Covid-19 makrofinansiālās palīdzības paketes izmaksu 60 miljonu EUR apmērā, kuras mērķis ir mazināt pandēmijas ekonomisko ietekmi un saglabāt makroekonomisko stabilitāti, kā arī 14,2 miljardu EUR mobilizāciju no IPA III, lai palīdzētu Rietumbalkānu partneriem izpildīt dalībai Eiropas Savienībā paredzētās prasības; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzinīgi vērtē paziņojumu par sabiedrisko pakalpojumu digitalizāciju un darījumu elektronisko pārvaldes pakalpojumu attīstību, lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu; aicina Melnkalnes valdību veicināt visu sociālo grupu digitālo iekļaušanu un mudina izstrādāt mērķtiecīgus preventīvus pasākumus un stimulus, lai legalizētu neoficiālos uzņēmumus un darba ņēmējus, jo liela neoficiālā sektora pastāvēšana joprojām kavē Melnkalnes ekonomisko un sociālo attīstību; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atzinīgi vērtē asociācijas nolīguma parakstīšanu programmai “Apvārsnis Eiropa” (2021–2027); |
| --- | --- |

59.

| 60. | stingri nosoda tā dēvēto zelta pasu shēmu un pauž nožēlu par tās pagarināšanu līdz 2022. gada decembrim, neraugoties uz iepriekšējiem paziņojumiem, ka shēma tiks pakāpeniski atcelta, un nerīkojot plašākas apspriešanās ar attiecīgajām iestādēm; mudina Melnkalni aktīvāk rīkoties, lai novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; uzsver, ka pilsonības iegūšana apmaiņā pret investīcijām rada drošības riskus un potenciālu korupcijai, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai un krāpšanai nodokļu jomā; aicina Melnkalni nekavējoties izbeigt šo shēmu; ar bažām norāda, ka laikposmā no 2020. gada decembra līdz 2022. gadam gandrīz 200 Krievijas valstspiederīgajiem tika piešķirta pilsonība; |
| --- | --- |

60.

Vide, enerģētika un transports

| 61. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts valsts plāns par pielāgošanos klimata pārmaiņām, un mudina Melnkalni paātrināt reformas saskaņā ar ES 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvaru un stiprināt tās īstenošanas procedūras; aicina iestādes iespējami efektīvi izmantot šajā jomā pieejamo ES pirmspievienošanās palīdzību virzībā uz 27. sadaļas (Vide un klimata pārmaiņas) kritēriju izskatīšanas noslēgšanu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atzinīgi vērtē 2021. gada novembrī pieņemto tīras enerģijas paketi; mudina iestādes turpināt izstrādāt nacionālo enerģētikas un klimata plānu, galveno uzmanību pievēršot ilgtspējīgiem atjaunīgajiem energoresursiem un izvairoties no jaunām investīcijām fosilās gāzes un ogļu infrastruktūrā, un iesniegt to Enerģētikas kopienas sekretariātam ieteikumu sniegšanai; aicina Melnkalni pastiprināt centienus, lai samazinātu zaudējumus elektroenerģijas sadales tīklā, dažādotu atjaunīgos energoresursus un samazinātu atkarību no klimatiski neaizsargātas hidroenerģijas ražošanas; atzinīgi vērtē koncesijas līgumu apturēšanu attiecībā uz mazām hidroelektrostacijām, kas nebija ievērojušas pienācīgus vides standartus, un aicina visos jaunajos projektos ievērot ES vides, valsts atbalsta un koncesijas standartus; mudina iestādes uzlabot gaisa kvalitātes pasākumu uzraudzību un īstenošanu piesārņotajās teritorijās; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pauž nožēlu par to, ka Pļevļas ogļu elektrostacija turpina darboties pēc darbības stundu skaita pārsniegšanas un atkārtoti aicina Melnkalnes iestādes nekavējoties panākt tās atbilstību Enerģētikas kopienas līgumam; ar piesardzību norāda uz izmaksu pieaugumu par 15 miljoniem EUR saistībā ar plānoto rūpnīcas rekonstrukciju saskaņā ar vides standartiem, kas vēl nav uzsākta; aicina iestādes publicēt priekšizpēti un prokuratūras veiktās iepirkuma procedūras izmeklēšanas rezultātus un apsvērt visaptverošu pārejas plānu, ņemot vērā rūpnīcas plānoto slēgšanu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atkārtoti aicina Melnkalni veikt steidzamus pasākumus, lai efektīvi saglabātu aizsargājamās teritorijas, un mudina turpināt apzināt iespējamās Natura 2000 teritorijas; atzinīgi vērtē trīs aizsargājamo jūras teritoriju (Platamuni, Katiča un Stari Ulciņa) pasludināšanu un dižskābaržu mežu iekļaušanu UNESCO pasaules mantojuma sarakstā Biogradska Gora nacionālajā parkā; pauž bažas par kaitējumu ūdenstilpēm un upēm saistībā ar infrastruktūras projektiem, tostarp Skadaras ezeram, Siņajevinai, Komarnicai un citiem; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz sākotnējo progresu, Siņajevinas jautājums joprojām nav atrisināts; uzsver, ka nepieciešams novērtējums un atbilstība Dzīvotņu direktīvai un Ūdens pamatdirektīvai; mudina Melnkalnes iestādes piemērot efektīvus, preventīvus un samērīgus sodus par visiem pārkāpumiem vides jomā un izskaust korupciju šajā nozarē; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pauž nožēlu par progresa trūkumu galvenajās nozaru reformās transporta politikas jomā; aicina Melnkalni turpināt īstenot savu transporta attīstības stratēģiju un stiprināt administratīvās spējas Eiropas komunikāciju tīklu īstenošanai; uzsver, ka Rietumbalkānu valstīs būvniecības nozare ir viena no neaizsargātākajām nozarēm pret organizēto noziedzību un korupciju; uzsver, ka ieguldījumiem infrastruktūrā ir jāatbilst ES standartiem par ietekmes uz vidi novērtējumu un izmaksu un ieguvumu analīzi, vienlaikus ievērojot ES noteikumus par publisko iepirkumu un valsts atbalstu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | norāda uz Ķīnas pieaugošo interesi par ieguldījumiem Rietumbalkānos un transporta infrastruktūras projektos Melnkalnē kā daļu no iniciatīvas “Viena josla, viens ceļš”; atzinīgi vērtē Ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem un ES iniciatīvu “Global Gateway” kā zaļākas un pārredzamas alternatīvas infrastruktūras projektu finansēšanai; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ar nožēlu norāda uz Taras upes baseina biosfēras rezervātam un UNESCO pasaules mantojuma objektam Durmitora nacionālajam parkam nodarīto kaitējumu, kas saistīts ar Bar-Boljare automaģistrāles būvniecību; aicina Melnkalni īstenot upju gultnes atjaunošanas pasākumus un cieši uzraudzīt transporta infrastruktūras būvniecības ietekmi uz vidi; pauž bažas par to, ka Bar-Boljare automaģistrāles izmaksas tika novērtētas pārāk zemu un ka nav veikti nekādi pasākumi, neraugoties uz neskaidrajām publiskā iepirkuma procedūrām, plānošanas dokumentācijas trūkumu un ekoloģiskajām bažām; norāda, ka Melnkalnes pieteikums līdzfinansējuma saņemšanai no Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmas vēl nav izskatīts; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Melnkalni vērsties pret nelikumīgu atkritumu apglabāšanu un veikt turpmākus pasākumus notekūdeņu attīrīšanas iekārtu plānošanas procedūru uzlabošanai, lai pasteidzinātu to būvniecību; norāda uz progresa trūkumu un izmaksu pieaugumu saistībā ar būtisku notekūdeņu attīrīšanas iekārtu būvniecību, lai novērstu notekūdeņu piesārņojumu septiņās pašvaldībās; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mudina Melnkalni pastiprināt rīcību saistībā ar institucionālām un likumdošanas reformām medību un zvejas jomā, īpašu uzmanību pievēršot aizsargājamām teritorijām un aizsargājamām sugām; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Melnkalnes prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  OV L 108, 29.4.2010., 1. lpp.

(2)  OV L 330, 20.9.2021., 1. lpp.

(3)  OV C 362, 8.9.2021., 129. lpp.

(4)  OV C 15, 12.1.2022., 100. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0506.

(6)  ECRI secinājumi par Melnkalnei sniegto ieteikumu īstenošanu, uz ko attiecas starpposma kontrole (2020. gada 2. jūnijs), https://rm.coe.int/ecri-conclusions-on-the-implementation-of-the-recommendations-in-respe/16809e8273.

(7)  Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par Komisijas 2019. un 2020. gada ziņojumiem par Melnkalni (OV C 15, 12.1.2022., 100. lpp.).

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/74

---

P9_TA(2022)0267

ES un Āfrikas turpmākās tirdzniecības attiecības

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par ES un Āfrikas turpmākajām tirdzniecības attiecībām (2021/2178(INI))

(2023/C 32/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu,

| — | ņemot vērā pēc 2022. gada 17. un 18. februārī notikušā 6. Eiropas Savienības un Āfrikas Savienības (ĀS) samita sniegto kopīgo paziņojumu par kopīgu redzējumu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pēc 2022. gada 17. un 18. februārī notikušā 6. Eiropas Savienības un Āfrikas Savienības (ĀS) samita sniegto kopīgo paziņojumu par kopīgu redzējumu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 9. marta kopīgo paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 9. marta kopīgo paziņojumu “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (JOIN(2020)0004),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jaunu ES un Āfrikas stratēģiju — partnerība ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par jaunu ES un Āfrikas stratēģiju — partnerība ilgtspējīgai un iekļaujošai attīstībai (1),

| — | ņemot vērā ĀS “Programmu 2063: Āfrika, kādu vēlamies”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS “Programmu 2063: Āfrika, kādu vēlamies”,

| — | ņemot vērā ĀS iniciatīvas, kas uzsāktas, lai īstenotu “Programmu 2063”, tostarp iniciatīvas “Paātrināta rūpniecības attīstība Āfrikai”, “Āfrikas infrastruktūras attīstības programma”, “Āfrikas iekšējās tirdzniecības veicināšanas” un “Āfrikas kalnrūpniecības redzējums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS iniciatīvas, kas uzsāktas, lai īstenotu “Programmu 2063”, tostarp iniciatīvas “Paātrināta rūpniecības attīstība Āfrikai”, “Āfrikas infrastruktūras attīstības programma”, “Āfrikas iekšējās tirdzniecības veicināšanas” un “Āfrikas kalnrūpniecības redzējums”,

| — | ņemot vērā Partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas dalībvalstīm, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas dalībvalstīm, no otras puses,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. februāra paziņojumu “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. februāra paziņojumu “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (COM(2021)0066),

| — | ņemot vērā ekonomisko partnerattiecību nolīgumus (EPN), kas noslēgti un tiek apspriesti starp ES un 14 Subsahāras Āfrikas valstīm un reģioniem, kā arī citus ES brīvās tirdzniecības nolīgumus ar Ziemeļāfrikas valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ekonomisko partnerattiecību nolīgumus (EPN), kas noslēgti un tiek apspriesti starp ES un 14 Subsahāras Āfrikas valstīm un reģioniem, kā arī citus ES brīvās tirdzniecības nolīgumus ar Ziemeļāfrikas valstīm,

| — | ņemot vērā ĀS valstu un valdību vadītāju asamblejas 2018. gada 2. jūlija lēmumu par Āfrikas Kontinentālo brīvās tirdzniecības zonu (AfCFTA) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS valstu un valdību vadītāju asamblejas 2018. gada 2. jūlija lēmumu par Āfrikas Kontinentālo brīvās tirdzniecības zonu (AfCFTA) (2),

| — | ņemot vērā ĀS valstu un valdību vadītāju 2016. gada jūlijā pieņemto Kigali lēmumu par Āfrikas Savienības asamblejas sanāksmes iznākumu, jo īpaši tā 5. punktu par Savienības finansēšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS valstu un valdību vadītāju 2016. gada jūlijā pieņemto Kigali lēmumu par Āfrikas Savienības asamblejas sanāksmes iznākumu, jo īpaši tā 5. punktu par Savienības finansēšanu (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra paziņojumu par jaunu Āfrikas un Eiropas ilgtspējīgu investīciju un darbvietu aliansi: līdzšinējās investīciju un nodarbinātības partnerības pacelšanu jaunā līmenī (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra paziņojumu par jaunu Āfrikas un Eiropas ilgtspējīgu investīciju un darbvietu aliansi: līdzšinējās investīciju un nodarbinātības partnerības pacelšanu jaunā līmenī (COM(2018)0643),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību ES tirdzniecības nolīgumos (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību ES tirdzniecības nolīgumos (4),

| — | ņemot vērā G7 valstu finanšu ministru 2020. gada 25. septembra paziņojumu par parāda apkalpošanas apturēšanas iniciatīvu un parāda atvieglošanu neaizsargātām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 valstu finanšu ministru 2020. gada 25. septembra paziņojumu par parāda apkalpošanas apturēšanas iniciatīvu un parāda atvieglošanu neaizsargātām valstīm,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 1. decembra kopīgo paziņojumu “Global Gateway” (JOIN(2021)0030 final), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 1. decembra kopīgo paziņojumu “Global Gateway” (JOIN(2021)0030 final),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (COM(2021)0564), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (COM(2021)0564),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu “ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns (GAP) III: vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā” (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu “ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns (GAP) III: vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā” (JOIN(2020)0017),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu “Atjaunināta partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu: jauna programma Vidusjūras reģionam” (JOIN(2021)0002) un tam pievienoto kopīgo dienestu darba dokumentu (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 9. februāra kopīgo paziņojumu “Atjaunināta partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu: jauna programma Vidusjūras reģionam” (JOIN(2021)0002) un tam pievienoto kopīgo dienestu darba dokumentu (SWD(2021)0023),

| — | ņemot vērā 2022. gada 10. marta rezolūciju par ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 10. marta rezolūciju par ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (6) un ar to saistītos ES un partnervalstu brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (6) un ar to saistītos ES un partnervalstu brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 17. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības (COM(2021)0706), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 17. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā Savienības tirgū darīt pieejamas konkrētas ar atmežošanu un meža degradāciju saistītas preces un izstrādājumus, kā arī par to eksportu no Savienības (COM(2021)0706),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par pienācīgu rūpību uzņēmumu darbībā un atbildību par to (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par pienācīgu rūpību uzņēmumu darbībā un atbildību par to (7),

| — | ņemot vērā Kimberli procesu un 2021. gada 16. decembra rezolūciju par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kimberli procesu un 2021. gada 16. decembra rezolūciju par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču shēmas piemērošanu (COM(2021)0579), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču shēmas piemērošanu (COM(2021)0579),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu (10),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par stratēģiju “No lauka līdz galdam” taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par stratēģiju “No lauka līdz galdam” taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā (11),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. novembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par legālās migrācijas politiku un tiesību aktiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. novembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par legālās migrācijas politiku un tiesību aktiem (12),

| — | ņemot vērā Āfrikas un Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību foruma 2022. gada 15. februāra deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas un Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību foruma 2022. gada 15. februāra deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2022. gada 14. februārī notikušā 7. ES un Āfrikas uzņēmējdarbības foruma uzņēmējdarbības organizāciju kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 14. februārī notikušā 7. ES un Āfrikas uzņēmējdarbības foruma uzņēmējdarbības organizāciju kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Āfrikas un Eiropas nedēļā rīkotā pilsoniskās sabiedrības organizāciju foruma 2022. gada februāra noslēguma dokumentu “Nav lēmuma par mums bez mums!”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas un Eiropas nedēļā rīkotā pilsoniskās sabiedrības organizāciju foruma 2022. gada februāra noslēguma dokumentu “Nav lēmuma par mums bez mums!”,

| — | ņemot vērā 2022. gada februārī notikušās Āfrikas un Eiropas nedēļas jauniešu kursa kopīgos rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada februārī notikušās Āfrikas un Eiropas nedēļas jauniešu kursa kopīgos rezultātus,

| — | ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2021. gada ziņojumu par ekonomikas attīstību Āfrikā “Āfrikas Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas potenciālo ieguvumu izmantošana iekļaujošai izaugsmei”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2021. gada ziņojumu par ekonomikas attīstību Āfrikā “Āfrikas Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas potenciālo ieguvumu izmantošana iekļaujošai izaugsmei”,

| — | ņemot vērā Āfrikas un Eiropas ilgtspējīgu investīciju un darbvietu aliansi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas un Eiropas ilgtspējīgu investīciju un darbvietu aliansi,

| — | ņemot vērā ieteikumus, kas sniegti Dienvidāfrikas prezidenta konsultatīvās grupas zemes reformas un lauksaimniecības jautājumos 2019. gada 4. maija galīgajā ziņojumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikumus, kas sniegti Dienvidāfrikas prezidenta konsultatīvās grupas zemes reformas un lauksaimniecības jautājumos 2019. gada 4. maija galīgajā ziņojumā,

| — | ņemot vērā ĀS un ES Digitālās ekonomikas darba grupas 2019. gada 13. jūnija ziņojumu “Jaunā Āfrikas un Eiropas digitālās ekonomikas partnerība: paātrināt ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS un ES Digitālās ekonomikas darba grupas 2019. gada 13. jūnija ziņojumu “Jaunā Āfrikas un Eiropas digitālās ekonomikas partnerība: paātrināt ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu”,

| — | ņemot vērā 2021. gada progresa ziņojumu par ES atbalstu tirdzniecībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada progresa ziņojumu par ES atbalstu tirdzniecībai,

| — | ņemot vērā ES daudzpusējo dialogu par ilgtspēju kakao ražošanas nozarē, kurā galvenā uzmanība pievērsta kakao nozarei divās galvenajās ražotājvalstīs — Kotdivuārā un Ganā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES daudzpusējo dialogu par ilgtspēju kakao ražošanas nozarē, kurā galvenā uzmanība pievērsta kakao nozarei divās galvenajās ražotājvalstīs — Kotdivuārā un Ganā,

| — | ņemot vērā Ganas prezidenta Nana Akufo-Addo uzrunu Eiropas Parlamentā 2021. gada 12. decembrī Strasbūrā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ganas prezidenta Nana Akufo-Addo uzrunu Eiropas Parlamentā 2021. gada 12. decembrī Strasbūrā,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 2. marta rezolūciju par agresiju, kas vērsta pret Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 2. marta rezolūciju par agresiju, kas vērsta pret Ukrainu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu par pārtikas nodrošinājuma garantēšanu un pārtikas sistēmu noturības stiprināšanu (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu par pārtikas nodrošinājuma garantēšanu un pārtikas sistēmu noturības stiprināšanu (COM(2022)0133),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 16. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 16. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0169/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0169/2022),

| A. | tā kā Eiropas Savienībai (ES) un Āfrikai ir nozīmīgas un ilgstošas politiskās, ekonomiskās un kultūras attiecības; tā kā ES un Āfrikas Savienības (ĀS) 6. samitā 2022. gadā tika panākta vienošanās par kopīgu redzējumu 2030. gadam — jaunu, abpusēji izdevīgu kopīgu stratēģiju, kas stiprina saites starp abām savienībām, kā arī ļaus ciešāk sadarboties savstarpējas konverģences jautājumos tirdzniecības, attīstības, drošības un labas pārvaldības jomā; tā kā tā mērķis ir sekmēt mūsu kopīgās prioritātes, kopīgi turpinot nodrošināt mūsu intereses un kopīgos sabiedriskos labumus, mūsu iedzīvotāju drošību un labklājību, cilvēktiesību aizsardzību visiem, dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm visās dzīves jomās, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošanu, pasākumus vides un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas izaugsmi, cīņu pret nevienlīdzību, bērnu tiesību atbalstīšanu un jauniešu un visnelabvēlīgākajā situācijā esošo personu iekļaušanu; tā kā abas savienības atzīst pārtikas nodrošinājuma un uztura nozīmīgumu; tā kā šī atjaunotā partnerība balstīsies uz ģeogrāfiju, vēstures atzīšanu, cilvēciskajām saitēm, suverenitātes ievērošanu, savstarpēju cieņu un pārskatatbildību, kopīgām vērtībām, partneru līdztiesību un savstarpējām saistībām; tā kā ES un ĀS ir apņēmušās stiprināt savu stratēģisko partnerību, lai kopīgi risinātu jaunos izaicinājumus, piemēram, klimata pārmaiņas, atveseļošanos pēc pandēmijas un noturības veidošanu pret turpmākiem satricinājumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienībai (ES) un Āfrikai ir nozīmīgas un ilgstošas politiskās, ekonomiskās un kultūras attiecības; tā kā ES un Āfrikas Savienības (ĀS) 6. samitā 2022. gadā tika panākta vienošanās par kopīgu redzējumu 2030. gadam — jaunu, abpusēji izdevīgu kopīgu stratēģiju, kas stiprina saites starp abām savienībām, kā arī ļaus ciešāk sadarboties savstarpējas konverģences jautājumos tirdzniecības, attīstības, drošības un labas pārvaldības jomā; tā kā tā mērķis ir sekmēt mūsu kopīgās prioritātes, kopīgi turpinot nodrošināt mūsu intereses un kopīgos sabiedriskos labumus, mūsu iedzīvotāju drošību un labklājību, cilvēktiesību aizsardzību visiem, dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm visās dzīves jomās, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošanu, pasākumus vides un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas izaugsmi, cīņu pret nevienlīdzību, bērnu tiesību atbalstīšanu un jauniešu un visnelabvēlīgākajā situācijā esošo personu iekļaušanu; tā kā abas savienības atzīst pārtikas nodrošinājuma un uztura nozīmīgumu; tā kā šī atjaunotā partnerība balstīsies uz ģeogrāfiju, vēstures atzīšanu, cilvēciskajām saitēm, suverenitātes ievērošanu, savstarpēju cieņu un pārskatatbildību, kopīgām vērtībām, partneru līdztiesību un savstarpējām saistībām; tā kā ES un ĀS ir apņēmušās stiprināt savu stratēģisko partnerību, lai kopīgi risinātu jaunos izaicinājumus, piemēram, klimata pārmaiņas, atveseļošanos pēc pandēmijas un noturības veidošanu pret turpmākiem satricinājumiem;

| B. | tā kā miers ir priekšnoteikums ilgtspējīgai attīstībai un stabilai tirdzniecības un ieguldījumu videi; tā kā kopš Krievijas Federācijas 2022. gada 24. februārī sāktā nelikumīgā, neprovocētā un nepamatotā iebrukuma Ukrainā ir būtiski mainījies globālais ģeopolitiskais konteksts, tostarp attiecībās starp ES un Āfriku; tā kā ANO Ģenerālā asambleja 2022. gada 2. marta rezolūcijā ar pārliecinošu balsu vairākumu nosodīja Krievijas agresiju pret Ukrainu, un šo rezolūciju atbalstīja arī ĀS, proti, 28 no tās dalībvalstīm; tā kā 16 no tās dalībvalstīm atturējās un deviņas izvēlējās nebalsot; tā kā Krievijas iebrukums un kara izraisītās sekas postoši ietekmē globālās vērtības un piegādes ķēdes, jo īpaši piekļuvi kviešiem un citām precēm, un līdz ar to pārtikas trūkums draud vēl vairāk miljoniem Āfrikas iedzīvotāju; tā kā īpaši smagi tiek ietekmēta nodrošinātība ar pārtiku Āfrikas kontinentā; tā kā Ziemeļāfrika importē 60 % kviešu un citu pārtikas kultūru no Ukrainas un Krievijas un vairākas Āfrikas valstis saskaras ar mēslošanas līdzekļu importa trūkumu; tā kā Krievijas karš pret Ukrainu ir radījis piegādes ķēžu pārrāvumus, kas varētu izraisīt pārtikas nemierus un sociālos nemierus; |
| --- | --- |

B.

tā kā miers ir priekšnoteikums ilgtspējīgai attīstībai un stabilai tirdzniecības un ieguldījumu videi; tā kā kopš Krievijas Federācijas 2022. gada 24. februārī sāktā nelikumīgā, neprovocētā un nepamatotā iebrukuma Ukrainā ir būtiski mainījies globālais ģeopolitiskais konteksts, tostarp attiecībās starp ES un Āfriku; tā kā ANO Ģenerālā asambleja 2022. gada 2. marta rezolūcijā ar pārliecinošu balsu vairākumu nosodīja Krievijas agresiju pret Ukrainu, un šo rezolūciju atbalstīja arī ĀS, proti, 28 no tās dalībvalstīm; tā kā 16 no tās dalībvalstīm atturējās un deviņas izvēlējās nebalsot; tā kā Krievijas iebrukums un kara izraisītās sekas postoši ietekmē globālās vērtības un piegādes ķēdes, jo īpaši piekļuvi kviešiem un citām precēm, un līdz ar to pārtikas trūkums draud vēl vairāk miljoniem Āfrikas iedzīvotāju; tā kā īpaši smagi tiek ietekmēta nodrošinātība ar pārtiku Āfrikas kontinentā; tā kā Ziemeļāfrika importē 60 % kviešu un citu pārtikas kultūru no Ukrainas un Krievijas un vairākas Āfrikas valstis saskaras ar mēslošanas līdzekļu importa trūkumu; tā kā Krievijas karš pret Ukrainu ir radījis piegādes ķēžu pārrāvumus, kas varētu izraisīt pārtikas nemierus un sociālos nemierus;

| C. | tā kā ilgtspējīgās attīstības mērķu (IAM) sasniegšanai līdz 2030. gadam ir jākļūst par ES un Āfrikas sadarbības centrālo vadlīniju un panākumu kritēriju, cita starpā attiecībā uz tirdzniecības un ieguldījumu attiecību devumu nabadzības apkarošanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ilgtspējīgās attīstības mērķu (IAM) sasniegšanai līdz 2030. gadam ir jākļūst par ES un Āfrikas sadarbības centrālo vadlīniju un panākumu kritēriju, cita starpā attiecībā uz tirdzniecības un ieguldījumu attiecību devumu nabadzības apkarošanā;

| D. | tā kā migrācija ir daļa no IAM 10.7., kas paredz veicināt sakārtotu, drošu, likumīgu un atbildīgu migrāciju un cilvēku mobilitāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā migrācija ir daļa no IAM 10.7., kas paredz veicināt sakārtotu, drošu, likumīgu un atbildīgu migrāciju un cilvēku mobilitāti;

| E. | tā kā ES tirdzniecības politikas pārskatā ir atzīts, ka ir stratēģiski svarīgi padziļināt tirdzniecības attiecības ar Āfrikas kontinentu un Āfrikas valstīm, ierosinot vairākus darbības virzienus, lai stiprinātu tirdzniecības un ekonomiskās saiknes starp ES un Āfriku; tā kā Eiropa un Āfrika ir kaimiņu kontinenti, kuru labklājība un stabilitāte ir savstarpēji cieši saistītas un ir jāatbalsta, īstenojot ciešāku un taisnīgāku ekonomisko integrāciju; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES tirdzniecības politikas pārskatā ir atzīts, ka ir stratēģiski svarīgi padziļināt tirdzniecības attiecības ar Āfrikas kontinentu un Āfrikas valstīm, ierosinot vairākus darbības virzienus, lai stiprinātu tirdzniecības un ekonomiskās saiknes starp ES un Āfriku; tā kā Eiropa un Āfrika ir kaimiņu kontinenti, kuru labklājība un stabilitāte ir savstarpēji cieši saistītas un ir jāatbalsta, īstenojot ciešāku un taisnīgāku ekonomisko integrāciju;

| F. | tā kā ES un tās dalībvalstis ir pasaulē lielākās tirdzniecības atbalsta (TA) sniedzējas, kas nodrošina 38 % no globālā ieguldījuma; tā kā 2019. gadā TA saistību lielāko daļu joprojām saņēma Āfrika; tā kā ES ir paredzējusi palielināt vismazāk attīstītajām valstīm (VAV) piešķirto ES TA daļu, lai palīdzētu divkāršot to daļu pasaules eksportā, jo vismazāk attīstīto valstu īpatsvars pasaules eksportā 2020. gadā joprojām bija 1 %, bet eksports uz ES — 2 %; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES un tās dalībvalstis ir pasaulē lielākās tirdzniecības atbalsta (TA) sniedzējas, kas nodrošina 38 % no globālā ieguldījuma; tā kā 2019. gadā TA saistību lielāko daļu joprojām saņēma Āfrika; tā kā ES ir paredzējusi palielināt vismazāk attīstītajām valstīm (VAV) piešķirto ES TA daļu, lai palīdzētu divkāršot to daļu pasaules eksportā, jo vismazāk attīstīto valstu īpatsvars pasaules eksportā 2020. gadā joprojām bija 1 %, bet eksports uz ES — 2 %;

| G. | tā kā ES sadarbībā ar Āfriku būtu jāīsteno Eiropas komandas pieeja, tostarp jāpalielina koordinācija starp dažādiem Komisijas ģenerāldirektorātiem, Eiropas attīstības finansēšanas iestādēm, Eiropas eksporta kredīta aģentūrām, komercbankām un ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES sadarbībā ar Āfriku būtu jāīsteno Eiropas komandas pieeja, tostarp jāpalielina koordinācija starp dažādiem Komisijas ģenerāldirektorātiem, Eiropas attīstības finansēšanas iestādēm, Eiropas eksporta kredīta aģentūrām, komercbankām un ES dalībvalstīm;

| H. | tā kā ES un tās dalībvalstis ir vissvarīgākā Āfrikas tirdzniecības partnere un tā kā Covid-19 pandēmijas dēļ tirdzniecības vērtība no 2020. gada zemās atzīmes 225 miljardiem EUR ir palielinājusies līdz 288 miljardiem EUR 2021. gadā; tā kā tirdzniecības deficīts par labu ES samazinājās no 24 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 4 miljardiem EUR 2021. gadā; tā kā saskaņā ar spēkā esošajiem tirdzniecības nolīgumiem un ES paredzētajām vienpusējām preferencēm jaunattīstības valstīm 90 % Āfrikas eksporta ir beznodokļu un bezkvotu piekļuve ES vienotajam tirgum; tā kā 2021. gadā vairāk nekā 65 % preču, kas ES tika importētas no Āfrikas, bija primārās preces, piemēram, pārtika un dzērieni, izejvielas un enerģija, un tā kā 2021. gadā 68 % preču, kas tika eksportētas no ES uz Āfriku, bija gatavi izstrādājumi; tā kā šī tirdzniecības struktūra atspoguļo iesaistīto ekonomiku strukturālo nelīdzsvarotību un savstarpējo atkarību un tādējādi joprojām atstāj Āfrikas kontinentu globālo vērtības ķēžu zemākās vērtības līmenī; tā kā ES un tās dalībvalstis jau sen ir bijis Āfrikas lielākais ieguldījumu, oficiālās attīstības palīdzības, humānās palīdzības un drošības finansējuma avots; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES un tās dalībvalstis ir vissvarīgākā Āfrikas tirdzniecības partnere un tā kā Covid-19 pandēmijas dēļ tirdzniecības vērtība no 2020. gada zemās atzīmes 225 miljardiem EUR ir palielinājusies līdz 288 miljardiem EUR 2021. gadā; tā kā tirdzniecības deficīts par labu ES samazinājās no 24 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 4 miljardiem EUR 2021. gadā; tā kā saskaņā ar spēkā esošajiem tirdzniecības nolīgumiem un ES paredzētajām vienpusējām preferencēm jaunattīstības valstīm 90 % Āfrikas eksporta ir beznodokļu un bezkvotu piekļuve ES vienotajam tirgum; tā kā 2021. gadā vairāk nekā 65 % preču, kas ES tika importētas no Āfrikas, bija primārās preces, piemēram, pārtika un dzērieni, izejvielas un enerģija, un tā kā 2021. gadā 68 % preču, kas tika eksportētas no ES uz Āfriku, bija gatavi izstrādājumi; tā kā šī tirdzniecības struktūra atspoguļo iesaistīto ekonomiku strukturālo nelīdzsvarotību un savstarpējo atkarību un tādējādi joprojām atstāj Āfrikas kontinentu globālo vērtības ķēžu zemākās vērtības līmenī; tā kā ES un tās dalībvalstis jau sen ir bijis Āfrikas lielākais ieguldījumu, oficiālās attīstības palīdzības, humānās palīdzības un drošības finansējuma avots;

| I. | tā kā Amerikas Savienotās Valstis 2021. gadā īstenoja preču tirdzniecību ar Āfriku kopā 64,2 miljardu ASV dolāru apmērā, no kuriem eksports bija aptuveni 26,7 miljardu ASV dolāru apmērā un imports 35,5 miljardu ASV dolāru apmērā; tā kā, neraugoties uz iepriekšējās ASV administrācijas uzsākto iniciatīvu “Prosper Africa”, ASV tirdzniecība ar Subsahāras Āfriku stagnē un veido mazāk nekā 1 % no visa ASV preču tirdzniecības apjoma; |
| --- | --- |

I.

tā kā Amerikas Savienotās Valstis 2021. gadā īstenoja preču tirdzniecību ar Āfriku kopā 64,2 miljardu ASV dolāru apmērā, no kuriem eksports bija aptuveni 26,7 miljardu ASV dolāru apmērā un imports 35,5 miljardu ASV dolāru apmērā; tā kā, neraugoties uz iepriekšējās ASV administrācijas uzsākto iniciatīvu “Prosper Africa”, ASV tirdzniecība ar Subsahāras Āfriku stagnē un veido mazāk nekā 1 % no visa ASV preču tirdzniecības apjoma;

| J. | tā kā Āfrikas daļa pasaules tirdzniecībā pēdējo 50 gadu laikā ir pastāvīgi samazinājusies un pēc UNCTAD datiem veido 2,9 % no pasaules tirdzniecības apjoma; tā kā kontinents ir lielā mērā atkarīgs no importa un uz izejvielām balstītu dabas resursu eksporta; tā kā starpreģionu tirdzniecība veido tikai 14,4 % no kontinenta kopējā tirdzniecības apjoma; |
| --- | --- |

J.

tā kā Āfrikas daļa pasaules tirdzniecībā pēdējo 50 gadu laikā ir pastāvīgi samazinājusies un pēc UNCTAD datiem veido 2,9 % no pasaules tirdzniecības apjoma; tā kā kontinents ir lielā mērā atkarīgs no importa un uz izejvielām balstītu dabas resursu eksporta; tā kā starpreģionu tirdzniecība veido tikai 14,4 % no kontinenta kopējā tirdzniecības apjoma;

| K. | tā kā Āfrikas Attīstības banka lēš, ka dabas resursu nelikumīgas tirdzniecības ekonomiskās izmaksas ir 120 miljardi ASV dolāru gadā, kas ir 5 % no Āfrikas iekšzemes kopprodukta (IKP) (13); |
| --- | --- |

K.

tā kā Āfrikas Attīstības banka lēš, ka dabas resursu nelikumīgas tirdzniecības ekonomiskās izmaksas ir 120 miljardi ASV dolāru gadā, kas ir 5 % no Āfrikas iekšzemes kopprodukta (IKP) (13);

| L. | tā kā Āfrikas kontinenta iekšējā tirdzniecība ir ievērojami mazāka par tās potenciālo apjomu un ir būtiski to stiprināt, lai varētu īstenot Āfrikas ekonomikas strukturālo pārveidi; tā kā Āfrikas un Eiropas privātie sektori ir kopīgi ieinteresēti AfCFTA sekmīgā un efektīvā īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz ekonomikas izaugsmi un nodarbinātības iespējām, ko tā, paredzams, radīs; tā kā Āfrikas Savienības programmā 2063. gadam paredzētā pirmā desmitgades īstenošanas plāna (2014.–2023. gadam) pamatprojekta — AfCFTA spēkā stāšanās 2019. gada 30. maijā un saskaņā ar tās preferencēm veiktas tirdzniecības sākšana 2021. gada 1. janvārī ir devusi jaunu impulsu Āfrikas tirdzniecības un ieguldījumu iespējām un palielinājusi Eiropas un Āfrikas savienojamību; |
| --- | --- |

L.

tā kā Āfrikas kontinenta iekšējā tirdzniecība ir ievērojami mazāka par tās potenciālo apjomu un ir būtiski to stiprināt, lai varētu īstenot Āfrikas ekonomikas strukturālo pārveidi; tā kā Āfrikas un Eiropas privātie sektori ir kopīgi ieinteresēti AfCFTA sekmīgā un efektīvā īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz ekonomikas izaugsmi un nodarbinātības iespējām, ko tā, paredzams, radīs; tā kā Āfrikas Savienības programmā 2063. gadam paredzētā pirmā desmitgades īstenošanas plāna (2014.–2023. gadam) pamatprojekta — AfCFTA spēkā stāšanās 2019. gada 30. maijā un saskaņā ar tās preferencēm veiktas tirdzniecības sākšana 2021. gada 1. janvārī ir devusi jaunu impulsu Āfrikas tirdzniecības un ieguldījumu iespējām un palielinājusi Eiropas un Āfrikas savienojamību;

| M. | tā kā AfCFTA kļūs par pasaulē lielāko brīvās tirdzniecības zonu iesaistīto valstu ziņā, ietverot 54 no 55 ĀS dalībvalstīm un radot tirgu, kurā ir 1,2 miljardi iedzīvotāju, tostarp ātri augošs iedzīvotāju vidusšķira, kļūstot par pasaulē astoto lielāko ekonomikas bloku, kura kopējais IKP ir 3 triljoni ASV dolāru, kas, paredzams, līdz 2050. gadam palielināsies vairāk nekā divas reizes; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas datiem Āfrikas IKP katru gadu varētu palielināties par 1 %, tās kopējais nodarbinātības līmenis — par 1,2 % un Āfrikas iekšējā tirdzniecība — par 33 %; tā kā AfCFTA izveide ir nozīmīga iespēja ES, bet tā panākumi lielā mērā būs atkarīgi arī no tās spējas mobilizēt investīcijas un veicināt tirdzniecības apmaiņu un korporatīvo klātbūtni Āfrikā; |
| --- | --- |

M.

tā kā AfCFTA kļūs par pasaulē lielāko brīvās tirdzniecības zonu iesaistīto valstu ziņā, ietverot 54 no 55 ĀS dalībvalstīm un radot tirgu, kurā ir 1,2 miljardi iedzīvotāju, tostarp ātri augošs iedzīvotāju vidusšķira, kļūstot par pasaulē astoto lielāko ekonomikas bloku, kura kopējais IKP ir 3 triljoni ASV dolāru, kas, paredzams, līdz 2050. gadam palielināsies vairāk nekā divas reizes; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas datiem Āfrikas IKP katru gadu varētu palielināties par 1 %, tās kopējais nodarbinātības līmenis — par 1,2 % un Āfrikas iekšējā tirdzniecība — par 33 %; tā kā AfCFTA izveide ir nozīmīga iespēja ES, bet tā panākumi lielā mērā būs atkarīgi arī no tās spējas mobilizēt investīcijas un veicināt tirdzniecības apmaiņu un korporatīvo klātbūtni Āfrikā;

| N. | tā kā AfCFTA ietvaros tarifus paredzēts atcelt 90 % tarifa pozīciju un valstis, kas nav vismazāk attīstītās valstis, apņemas zema riska preču tarifus liberalizēt piecu gadu laikā, bet vismazāk attīstītās valstis (VAV) — 10 gadu laikā; tā kā 7 % tarifa pozīciju ir paaugstināta riska preces un valstis, kas nav vismazāk attīstītās valstis, paaugstināta riska preču tarifus liberalizēs 10 gadu laikā, savukārt VAV — 13 gadu laikā; tā kā no liberalizācijas var izslēgt 3 % no tarifu pozīcijām; tā kā AfCFTA ir svarīgs solis ceļā uz to, lai pārstātu izmantot pašreizējo attiecībā uz Āfriku izmantoto oficiālās tirdzniecības modeli, kam raksturīgs ilgs robežšķērsošanas laiks, plašas regulatīvās prasības un augsti nodokļi; |
| --- | --- |

N.

tā kā AfCFTA ietvaros tarifus paredzēts atcelt 90 % tarifa pozīciju un valstis, kas nav vismazāk attīstītās valstis, apņemas zema riska preču tarifus liberalizēt piecu gadu laikā, bet vismazāk attīstītās valstis (VAV) — 10 gadu laikā; tā kā 7 % tarifa pozīciju ir paaugstināta riska preces un valstis, kas nav vismazāk attīstītās valstis, paaugstināta riska preču tarifus liberalizēs 10 gadu laikā, savukārt VAV — 13 gadu laikā; tā kā no liberalizācijas var izslēgt 3 % no tarifu pozīcijām; tā kā AfCFTA ir svarīgs solis ceļā uz to, lai pārstātu izmantot pašreizējo attiecībā uz Āfriku izmantoto oficiālās tirdzniecības modeli, kam raksturīgs ilgs robežšķērsošanas laiks, plašas regulatīvās prasības un augsti nodokļi;

| O. | tā kā AfCFTA mērķis ir ne tikai nodrošināt tirdzniecības liberalizācijas instrumenta funkcijas, bet arī veicināt iekļaujošu izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību saskaņā ar “Programmu 2063”; tā kā efektīva un koordinēta AfCFTA kā kontinentāla režīma īstenošana ir būtiska, lai uzlabotu Āfrikas iekšējo tirdzniecību, un tā kā tas būs liels izaicinājums, jo tirdzniecības nolīgumos, reģionālajās ekonomikas kopienās un muitas savienībās ir paredzēti dažādi līmeņi un saistības, kas prasa īstenot plašus pasākumus pārrobežu transporta infrastruktūras attīstībai un lielākai tirdzniecības veicināšanai, lai labāk nodrošinātu pārrobežu vērtības ķēdes; tā kā, lai AfCFTA kļūtu par efektīvu un paredzamu režīmu, ir būtiski īstenot pārvaldības reformas, kas vērstas uz tirdzniecības veicināšanu, ar tarifiem nesaistītiem tirdzniecības šķēršļiem, atbilstību kopējiem tehniskajiem un veselības standartiem un darba tiesībām, tirdzniecības aizsardzības līdzekļiem un aizsardzības pasākumiem; tā kā AfCFTA kā jebkurš tirdzniecības nolīgums radīs gan pozitīvu, gan negatīvu ietekmi un ir būtiski ieviest pienācīgus atbalsta pasākumus, lai mazinātu jebkādu negatīvu ietekmi un nodrošinātu, ka AfCFTA var veicināt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstību un jo īpaši garantēt to, ka jaunās iespējas var izmantot sieviešu un jauniešu vadīti uzņēmumi; |
| --- | --- |

O.

tā kā AfCFTA mērķis ir ne tikai nodrošināt tirdzniecības liberalizācijas instrumenta funkcijas, bet arī veicināt iekļaujošu izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību saskaņā ar “Programmu 2063”; tā kā efektīva un koordinēta AfCFTA kā kontinentāla režīma īstenošana ir būtiska, lai uzlabotu Āfrikas iekšējo tirdzniecību, un tā kā tas būs liels izaicinājums, jo tirdzniecības nolīgumos, reģionālajās ekonomikas kopienās un muitas savienībās ir paredzēti dažādi līmeņi un saistības, kas prasa īstenot plašus pasākumus pārrobežu transporta infrastruktūras attīstībai un lielākai tirdzniecības veicināšanai, lai labāk nodrošinātu pārrobežu vērtības ķēdes; tā kā, lai AfCFTA kļūtu par efektīvu un paredzamu režīmu, ir būtiski īstenot pārvaldības reformas, kas vērstas uz tirdzniecības veicināšanu, ar tarifiem nesaistītiem tirdzniecības šķēršļiem, atbilstību kopējiem tehniskajiem un veselības standartiem un darba tiesībām, tirdzniecības aizsardzības līdzekļiem un aizsardzības pasākumiem; tā kā AfCFTA kā jebkurš tirdzniecības nolīgums radīs gan pozitīvu, gan negatīvu ietekmi un ir būtiski ieviest pienācīgus atbalsta pasākumus, lai mazinātu jebkādu negatīvu ietekmi un nodrošinātu, ka AfCFTA var veicināt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstību un jo īpaši garantēt to, ka jaunās iespējas var izmantot sieviešu un jauniešu vadīti uzņēmumi;

| P. | tā kā attiecībā uz tirdzniecību un jo īpaši izcelsmes un kumulācijas noteikumiem ES atšķirīgie režīmi ar Āfrikas valstīm ir izraisījuši Āfrikas kontinenta sadrumstalotību, tādējādi radot ar tarifiem saistītus šķēršļus un kavējot pārrobežu vērtības ķēžu veidošanu AfCFTA ietvaros; |
| --- | --- |

P.

tā kā attiecībā uz tirdzniecību un jo īpaši izcelsmes un kumulācijas noteikumiem ES atšķirīgie režīmi ar Āfrikas valstīm ir izraisījuši Āfrikas kontinenta sadrumstalotību, tādējādi radot ar tarifiem saistītus šķēršļus un kavējot pārrobežu vērtības ķēžu veidošanu AfCFTA ietvaros;

| Q. | tā kā Āfrikas valstis nav viendabīgas; tā kā Āfrikas kontinents ir īpaši neaizsargāts pret ārējiem “triecieniem”, ņemot vērā tā lielo atkarību ne tikai no ārējiem finanšu resursiem un ieņēmumiem, piemēram, ārvalstu naudas pārvedumiem, ārvalstu tiešajām investīcijām, tūrisma vai ārējā atbalsta, bet arī no gatavu izstrādājumu importa; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Āfrikas valstis nav viendabīgas; tā kā Āfrikas kontinents ir īpaši neaizsargāts pret ārējiem “triecieniem”, ņemot vērā tā lielo atkarību ne tikai no ārējiem finanšu resursiem un ieņēmumiem, piemēram, ārvalstu naudas pārvedumiem, ārvalstu tiešajām investīcijām, tūrisma vai ārējā atbalsta, bet arī no gatavu izstrādājumu importa;

| R. | tā kā Āfrika ir cerību un iespēju kontinents, ko šādi uztver arvien vairāk tās jauniešu; tā kā Āfrika ir jaunākais kontinents pasaulē, kura iedzīvotāju vidējais vecums ir 19,8 gadi un 60 % iedzīvotāju ir vecumā līdz 25 gadiem; tā kā līdz 2050. gadam Āfrikas iedzīvotāju skaits būs divkāršojies no aptuveni 1,2 miljardiem līdz aptuveni 2,4 miljardiem un tā kā tajā pašā gadā 50 % pasaules iedzīvotāju vecumā līdz 25 gadiem būs Āfrikā, kas būs būtisks izaicinājums Āfrikas valstu ekonomikai un demokrātiskai pārvaldībai un ietekmēs ģeopolitiku, globālo tirdzniecību un migrāciju; tā kā Āfrikā pašlaik dzīvo četras reizes vairāk bērnu nekā Eiropā un tā kā 70 % Subsahāras Āfrikas iedzīvotāju ir jaunāki par 30 gadiem; tā kā iedzīvotāju skaita palielināšanās un vidusšķiras pieauguma dēļ attiecīgi būs jāpalielina pārtikas piegāde, un tādēļ lauksaimniecības pārtikas nozarei būtu jārada ekonomiskās un nodarbinātības iespējas Āfrikas jauniešiem, kuru līdzdalība šajā nozarē būs arī būtiska, lai nodrošinātu paaudžu maiņu un atjaunotu lauksaimniecības pārtikas sistēmu; tā kā Āfrikas jauniešiem ir vajadzīga kvalitatīva izglītība un nodarbinātība un uzņēmējdarbības iespējas, kas viņiem ļautu dot savu artavu valsts izaugsmē un ilgtspējīgā attīstībā; tā kā Eiropas iedzīvotāji noveco un daudzas ekonomikas nozares jau tagad ziņo par kvalificēta darbaspēka trūkumu un par problēmām saistībā ar mācekļu piesaisti; tā kā sieviešu un jauniešu ekonomisko iespēju nodrošināšana Āfrikā veicina gan ekonomikas izaugsmi, gan viņu lomu sabiedrībā; |
| --- | --- |

R.

tā kā Āfrika ir cerību un iespēju kontinents, ko šādi uztver arvien vairāk tās jauniešu; tā kā Āfrika ir jaunākais kontinents pasaulē, kura iedzīvotāju vidējais vecums ir 19,8 gadi un 60 % iedzīvotāju ir vecumā līdz 25 gadiem; tā kā līdz 2050. gadam Āfrikas iedzīvotāju skaits būs divkāršojies no aptuveni 1,2 miljardiem līdz aptuveni 2,4 miljardiem un tā kā tajā pašā gadā 50 % pasaules iedzīvotāju vecumā līdz 25 gadiem būs Āfrikā, kas būs būtisks izaicinājums Āfrikas valstu ekonomikai un demokrātiskai pārvaldībai un ietekmēs ģeopolitiku, globālo tirdzniecību un migrāciju; tā kā Āfrikā pašlaik dzīvo četras reizes vairāk bērnu nekā Eiropā un tā kā 70 % Subsahāras Āfrikas iedzīvotāju ir jaunāki par 30 gadiem; tā kā iedzīvotāju skaita palielināšanās un vidusšķiras pieauguma dēļ attiecīgi būs jāpalielina pārtikas piegāde, un tādēļ lauksaimniecības pārtikas nozarei būtu jārada ekonomiskās un nodarbinātības iespējas Āfrikas jauniešiem, kuru līdzdalība šajā nozarē būs arī būtiska, lai nodrošinātu paaudžu maiņu un atjaunotu lauksaimniecības pārtikas sistēmu; tā kā Āfrikas jauniešiem ir vajadzīga kvalitatīva izglītība un nodarbinātība un uzņēmējdarbības iespējas, kas viņiem ļautu dot savu artavu valsts izaugsmē un ilgtspējīgā attīstībā; tā kā Eiropas iedzīvotāji noveco un daudzas ekonomikas nozares jau tagad ziņo par kvalificēta darbaspēka trūkumu un par problēmām saistībā ar mācekļu piesaisti; tā kā sieviešu un jauniešu ekonomisko iespēju nodrošināšana Āfrikā veicina gan ekonomikas izaugsmi, gan viņu lomu sabiedrībā;

| S. | tā kā IAM par bada izskaušanu paredz līdz 2030. gadam izskaust badu un panākt pārtikas nodrošinājumu un labāku uzturu; tā kā pēdējos gados šā mērķa īstenošana ir palēninājusies, jo vairāk nekā 800 miljoni cilvēku uz mūsu planētas joprojām katru nakti aiziet gulēt izsalkuši; tā kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) ir prognozējusi, ka to cilvēku skaits Āfrikā, kuri cieš no bada, ievērojami palielināsies no 280 līdz 300 miljoniem, līdz 2030. gadam panākot Āziju kā reģioniem, kuros ir visvairāk cilvēku ar nepietiekamu uzturu; tā kā kontinentā ir saasinājies nepietiekams pārtikas nodrošinājums un 2020. gadā 21 % iedzīvotāju bija nepietiekams uzturs; tā kā 2021. gadā notikušajā ANO Pārtikas sistēmas samitā tika secināts, ka šo nevēlamo tendenču pamatā ir aizvien biežāki un smagāki konflikti, mainīgais klimats un klimatisko parādību galējās izpausmes, ekonomikas palēnināšanās un lejupslīde, kā arī augstais nevienlīdzības līmenis, kuru 2020. gadā palielināja ekonomikas lejupslīde, ko galvenokārt izraisīja visā pasaulē īstenotie Covid-19 ierobežošanas pasākumi; |
| --- | --- |

S.

tā kā IAM par bada izskaušanu paredz līdz 2030. gadam izskaust badu un panākt pārtikas nodrošinājumu un labāku uzturu; tā kā pēdējos gados šā mērķa īstenošana ir palēninājusies, jo vairāk nekā 800 miljoni cilvēku uz mūsu planētas joprojām katru nakti aiziet gulēt izsalkuši; tā kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) ir prognozējusi, ka to cilvēku skaits Āfrikā, kuri cieš no bada, ievērojami palielināsies no 280 līdz 300 miljoniem, līdz 2030. gadam panākot Āziju kā reģioniem, kuros ir visvairāk cilvēku ar nepietiekamu uzturu; tā kā kontinentā ir saasinājies nepietiekams pārtikas nodrošinājums un 2020. gadā 21 % iedzīvotāju bija nepietiekams uzturs; tā kā 2021. gadā notikušajā ANO Pārtikas sistēmas samitā tika secināts, ka šo nevēlamo tendenču pamatā ir aizvien biežāki un smagāki konflikti, mainīgais klimats un klimatisko parādību galējās izpausmes, ekonomikas palēnināšanās un lejupslīde, kā arī augstais nevienlīdzības līmenis, kuru 2020. gadā palielināja ekonomikas lejupslīde, ko galvenokārt izraisīja visā pasaulē īstenotie Covid-19 ierobežošanas pasākumi;

| T. | tā kā klimata pārmaiņas un vides degradācija ir eksistenciāli draudi Āfrikai, ES un jaunattīstības valstīm un uz tiem ir kopīgi jāreaģē un jāveic būtiski ieguldījumi noturības panākšanā; tā kā ES un Āfrikas tirdzniecības attiecībām ir izšķiroša nozīme, lai risinātu klimatiskās pārkārtošanās jautājumu un veicinātu kopīgus centienus panākt ilgtspējīgu izaugsmi, iekļaujošu ekonomikas attīstību un piekļuvi sabiedriskajam labumam, jo īpaši veicinot ilgtspējīgas piegādes ķēdes un tirdzniecības diversifikāciju pārejā uz mazoglekļa ekonomiku; tā kā ES ir apņēmusies līdz 2050. gadam kļūt par pirmo klimatneitrālo kontinentu un atsaistīt savu ekonomikas izaugsmi no resursu izmantošanas; tā kā Āfrika līdz šim ir radījusi un joprojām rada ļoti maz siltumnīcefekta gāzu emisiju neatkarīgi no tā, vai mērījumus veic, balstoties uz vēsturisko, pašreizējo vai paredzamo emisiju apjomu, kopējo apjomu vai apjomu uz vienu iedzīvotāju, savukārt ES ražošana, dzīvesveids un patēriņa ieradumi patiešām veicina klimata pārmaiņas; tā kā klimata pārmaiņu ietekme būs katastrofāla, jo īpaši daudzās Āfrikas valstīs, un dažas no tām būs vienas no vissmagāk skartajām valstīm; tā kā Subsahāras Āfrikā pielāgošanās izmaksas, kas vajadzīgas, lai izvairītos no vēl lielākām papildu katastrofu seku likvidēšanas izmaksām, nākamajā desmitgadē tiek lēstas 30–50 miljardu ASV dolāru apmērā gadā jeb 2–3 % no reģiona IKP; tā kā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 27. sesija (COP27) notiks 2022. gadā Āfrikas valstī Ēģiptē; tā kā pārejai uz dekarbonizētu vidi ir jābūt pamatotai un taisnīgai; tā kā ES ir ierosinājusi padarīt piekļuvi enerģijai par vienu no galvenajiem pīlāriem zaļā kursa sadarbībā ar Āfriku; |
| --- | --- |

T.

tā kā klimata pārmaiņas un vides degradācija ir eksistenciāli draudi Āfrikai, ES un jaunattīstības valstīm un uz tiem ir kopīgi jāreaģē un jāveic būtiski ieguldījumi noturības panākšanā; tā kā ES un Āfrikas tirdzniecības attiecībām ir izšķiroša nozīme, lai risinātu klimatiskās pārkārtošanās jautājumu un veicinātu kopīgus centienus panākt ilgtspējīgu izaugsmi, iekļaujošu ekonomikas attīstību un piekļuvi sabiedriskajam labumam, jo īpaši veicinot ilgtspējīgas piegādes ķēdes un tirdzniecības diversifikāciju pārejā uz mazoglekļa ekonomiku; tā kā ES ir apņēmusies līdz 2050. gadam kļūt par pirmo klimatneitrālo kontinentu un atsaistīt savu ekonomikas izaugsmi no resursu izmantošanas; tā kā Āfrika līdz šim ir radījusi un joprojām rada ļoti maz siltumnīcefekta gāzu emisiju neatkarīgi no tā, vai mērījumus veic, balstoties uz vēsturisko, pašreizējo vai paredzamo emisiju apjomu, kopējo apjomu vai apjomu uz vienu iedzīvotāju, savukārt ES ražošana, dzīvesveids un patēriņa ieradumi patiešām veicina klimata pārmaiņas; tā kā klimata pārmaiņu ietekme būs katastrofāla, jo īpaši daudzās Āfrikas valstīs, un dažas no tām būs vienas no vissmagāk skartajām valstīm; tā kā Subsahāras Āfrikā pielāgošanās izmaksas, kas vajadzīgas, lai izvairītos no vēl lielākām papildu katastrofu seku likvidēšanas izmaksām, nākamajā desmitgadē tiek lēstas 30–50 miljardu ASV dolāru apmērā gadā jeb 2–3 % no reģiona IKP; tā kā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 27. sesija (COP27) notiks 2022. gadā Āfrikas valstī Ēģiptē; tā kā pārejai uz dekarbonizētu vidi ir jābūt pamatotai un taisnīgai; tā kā ES ir ierosinājusi padarīt piekļuvi enerģijai par vienu no galvenajiem pīlāriem zaļā kursa sadarbībā ar Āfriku;

| U. | tā kā ES un ĀS ir paziņojušas par Āfrikas un Eiropas investīciju paketi vismaz 150 miljardu EUR apmērā uz sešu gadu laikposmu, t. i., vidēji 25 miljardi EUR gadā, ar ko atbalstīs kopīgos mērķus attiecībā uz Programmu 2030. gadam un ĀS programmu 2063. gadam, ietverot investīciju, veselības un izglītības elementus; tā kā šīm investīcijām nevajadzētu palielināt Āfrikas valstu parādu slogu; |
| --- | --- |

U.

tā kā ES un ĀS ir paziņojušas par Āfrikas un Eiropas investīciju paketi vismaz 150 miljardu EUR apmērā uz sešu gadu laikposmu, t. i., vidēji 25 miljardi EUR gadā, ar ko atbalstīs kopīgos mērķus attiecībā uz Programmu 2030. gadam un ĀS programmu 2063. gadam, ietverot investīciju, veselības un izglītības elementus; tā kā šīm investīcijām nevajadzētu palielināt Āfrikas valstu parādu slogu;

| V. | tā kā aptuveni 34 % Āfrikas mājsaimniecību dzīvo zem starptautiski noteiktā nabadzības sliekšņa (1,90 ASV dolāru dienā) un aptuveni 40 % no kopējās bagātības pieder aptuveni 0,0001 % kontinenta iedzīvotāju; tā kā Āfrikas valstu attīstībā joprojām pastāv lielas atšķirības; tā kā, ņemot vērā gaidāmo straujo Āfrikas iedzīvotāju skaita pieaugumu, ir vēl jo svarīgāk, lai vienlaicīgi tiktu nodrošināta ilgtspējīga attīstība, kvalitatīva izglītība un pienācīgu darbvietu radīšana; |
| --- | --- |

V.

tā kā aptuveni 34 % Āfrikas mājsaimniecību dzīvo zem starptautiski noteiktā nabadzības sliekšņa (1,90 ASV dolāru dienā) un aptuveni 40 % no kopējās bagātības pieder aptuveni 0,0001 % kontinenta iedzīvotāju; tā kā Āfrikas valstu attīstībā joprojām pastāv lielas atšķirības; tā kā, ņemot vērā gaidāmo straujo Āfrikas iedzīvotāju skaita pieaugumu, ir vēl jo svarīgāk, lai vienlaicīgi tiktu nodrošināta ilgtspējīga attīstība, kvalitatīva izglītība un pienācīgu darbvietu radīšana;

| W. | tā kā tikai aptuveni vienai no trim Āfrikas valstīm ir valsts programmas pienācīgas kvalitātes nodarbinātības atbalstam, kuras ir izveidotas kā galvenais līdzeklis SDO atbalsta sniegšanai valstīm un ir pielāgotas katras valsts prioritātēm un rezultātiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā tikai aptuveni vienai no trim Āfrikas valstīm ir valsts programmas pienācīgas kvalitātes nodarbinātības atbalstam, kuras ir izveidotas kā galvenais līdzeklis SDO atbalsta sniegšanai valstīm un ir pielāgotas katras valsts prioritātēm un rezultātiem;

| X. | tā kā Komisija Tirdzniecības ģenerāldirektorāta un Starptautisko partnerību ģenerāldirektorāta kopīgā vadībā ir uzsākusi iniciatīvu “Sustainable Cocoa”, kura vērsta uz Ganu un Kotdivuāru un kurā Kamerūnai ir novērotāja statuss, ar galvenajiem mērķiem nodrošināt ilgtspējīgus iztikas līdzekļus lauksaimniekiem, panākt bērnu darba izskaušanu kakao piegādes ķēdē un izskaust ar kakao plantācijām saistīto atmežošanu; |
| --- | --- |

X.

tā kā Komisija Tirdzniecības ģenerāldirektorāta un Starptautisko partnerību ģenerāldirektorāta kopīgā vadībā ir uzsākusi iniciatīvu “Sustainable Cocoa”, kura vērsta uz Ganu un Kotdivuāru un kurā Kamerūnai ir novērotāja statuss, ar galvenajiem mērķiem nodrošināt ilgtspējīgus iztikas līdzekļus lauksaimniekiem, panākt bērnu darba izskaušanu kakao piegādes ķēdē un izskaust ar kakao plantācijām saistīto atmežošanu;

| Y. | tā kā UNICEF/SDO 2021. gada ziņojumā par bērnu darbu ir norādīts, ka Subsahāras Āfrikā bērnu darba apjoms kopš 2012. gada ir palielinājies un ka pandēmijas izplatības dēļ šī augšupejošā tendence turpināsies; |
| --- | --- |

Y.

tā kā UNICEF/SDO 2021. gada ziņojumā par bērnu darbu ir norādīts, ka Subsahāras Āfrikā bērnu darba apjoms kopš 2012. gada ir palielinājies un ka pandēmijas izplatības dēļ šī augšupejošā tendence turpināsies;

| Z. | tā kā Covid-19 pandēmijas un tās ekonomisko seku dēļ 2020. gadā visā Āfrikā tika kavēta izaugsme un, iespējams, vēl 30 miljoni cilvēku nonāca nabadzībā un saasinājās bērnu darba izplatība; tā kā pēcpandēmijas atveseļošanas pasākumu kopumi liecina par krasām pārmaiņām politiskajā vienprātībā; tā kā publisko līzekļu spēja atbalstīt atveseļošanu atšķiras dažādos reģionos, radot nenovēršamu risku, ka saasināsies nevienlīdzība; tā kā pilna vakcinācijas kursa līmenis Āfrikā 2022. gada martā nepārsniedza 15 % (salīdzinājumā ar 73 % ES); tā kā miljoniem vakcīnu ir jāiznīcina, pirms tās varētu tikt izmantotas nabadzīgākās valstīs, jo strauji tuvojas to derīguma termiņa beigu datums; tā kā ES un ĀS ir apņēmušās atbalstīt pilnvērtīgu Āfrikas suverenitāti veselības jomā, lai šis kontinents varētu reaģēt uz turpmākām sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, un šajā nolūkā ir apņēmušās atbalstīt kopīgu programmu vakcīnu, zāļu, diagnostikas, terapijas un veselības produktu ražošanai Āfrikā, tostarp investējot ražošanas jaudās, brīvprātīgi nododot tehnoloģijas, kā arī stiprinot tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi vakcīnām, diagnostikai un terapijai; tā kā Parlaments atzinīgi vērtē visus pasākumus, ar kuriem atbalsta Āfrikas veselības aprūpes sistēmu un kontinenta spējas veselības jomā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Covid-19 pandēmijas un tās ekonomisko seku dēļ 2020. gadā visā Āfrikā tika kavēta izaugsme un, iespējams, vēl 30 miljoni cilvēku nonāca nabadzībā un saasinājās bērnu darba izplatība; tā kā pēcpandēmijas atveseļošanas pasākumu kopumi liecina par krasām pārmaiņām politiskajā vienprātībā; tā kā publisko līzekļu spēja atbalstīt atveseļošanu atšķiras dažādos reģionos, radot nenovēršamu risku, ka saasināsies nevienlīdzība; tā kā pilna vakcinācijas kursa līmenis Āfrikā 2022. gada martā nepārsniedza 15 % (salīdzinājumā ar 73 % ES); tā kā miljoniem vakcīnu ir jāiznīcina, pirms tās varētu tikt izmantotas nabadzīgākās valstīs, jo strauji tuvojas to derīguma termiņa beigu datums; tā kā ES un ĀS ir apņēmušās atbalstīt pilnvērtīgu Āfrikas suverenitāti veselības jomā, lai šis kontinents varētu reaģēt uz turpmākām sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, un šajā nolūkā ir apņēmušās atbalstīt kopīgu programmu vakcīnu, zāļu, diagnostikas, terapijas un veselības produktu ražošanai Āfrikā, tostarp investējot ražošanas jaudās, brīvprātīgi nododot tehnoloģijas, kā arī stiprinot tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi vakcīnām, diagnostikai un terapijai; tā kā Parlaments atzinīgi vērtē visus pasākumus, ar kuriem atbalsta Āfrikas veselības aprūpes sistēmu un kontinenta spējas veselības jomā;

| AA. | tā kā ilgtspējīgai un iekļaujošai atveseļošanai no Covid-19 Āfrikā būs vajadzīgs vēl 1 triljons ASV dolāru gadā papildus 2,5 triljoniem ASV dolāru gadā vēl pirms krīzes trūkstošā finansējuma IAM sasniegšanai; tā kā šie centieni ir nozīmīga ieguldījumu iespēja; tā kā Eiropas Investīciju banka (EIB) pastiprināja centienus, lai palīdzētu Āfrikas partneriem reaģēt uz Covid-19 veselības un ekonomikas krīzi, nodrošinot 5 miljardus EUR, lai 2020. gadā visā Āfrikā atbalstītu pārveidojošas privātās un publiskās investīcijas vairāk nekā 12 miljardu EUR apmērā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ilgtspējīgai un iekļaujošai atveseļošanai no Covid-19 Āfrikā būs vajadzīgs vēl 1 triljons ASV dolāru gadā papildus 2,5 triljoniem ASV dolāru gadā vēl pirms krīzes trūkstošā finansējuma IAM sasniegšanai; tā kā šie centieni ir nozīmīga ieguldījumu iespēja; tā kā Eiropas Investīciju banka (EIB) pastiprināja centienus, lai palīdzētu Āfrikas partneriem reaģēt uz Covid-19 veselības un ekonomikas krīzi, nodrošinot 5 miljardus EUR, lai 2020. gadā visā Āfrikā atbalstītu pārveidojošas privātās un publiskās investīcijas vairāk nekā 12 miljardu EUR apmērā;

| AB. | tā kā ES un ĀS 6. samitā tika uzsvērts, cik neatliekams ir Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) ieguldījums cīņā pret pandēmiju un globālās ekonomikas atveseļošanā, un paredzēja saistības pusēm konstruktīvi iesaistīties, lai panāktu vienošanos par visaptverošu PTO reakciju uz pandēmiju, kas ietver ar tirdzniecību, kā arī ar intelektuālo īpašumu saistītus aspektus; tā kā Eiropas Komisija un Amerikas Savienoto Valstu, Indijas un Dienvidāfrikas valdības PTO ir panākušas kompromisa priekšlikumu, kas jāiesniedz PTO dalībvalstīm un kas atvieglotu atbrīvojumu no dažiem intelektuālā īpašuma noteikumiem, jo īpaši dažiem obligātās licencēšanas noteikumu kritērijiem saskaņā ar PTO Nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS), lai gan tajā vēl nav iekļauti noteikumi par diagnostikas instrumentiem, ierīcēm un ārstēšanu, kā to pieprasa Āfrikas valstis; tā kā vēl nav sāktas plašākas diskusijas PTO; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ES un ĀS 6. samitā tika uzsvērts, cik neatliekams ir Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) ieguldījums cīņā pret pandēmiju un globālās ekonomikas atveseļošanā, un paredzēja saistības pusēm konstruktīvi iesaistīties, lai panāktu vienošanos par visaptverošu PTO reakciju uz pandēmiju, kas ietver ar tirdzniecību, kā arī ar intelektuālo īpašumu saistītus aspektus; tā kā Eiropas Komisija un Amerikas Savienoto Valstu, Indijas un Dienvidāfrikas valdības PTO ir panākušas kompromisa priekšlikumu, kas jāiesniedz PTO dalībvalstīm un kas atvieglotu atbrīvojumu no dažiem intelektuālā īpašuma noteikumiem, jo īpaši dažiem obligātās licencēšanas noteikumu kritērijiem saskaņā ar PTO Nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS), lai gan tajā vēl nav iekļauti noteikumi par diagnostikas instrumentiem, ierīcēm un ārstēšanu, kā to pieprasa Āfrikas valstis; tā kā vēl nav sāktas plašākas diskusijas PTO;

| AC. | tā kā presei sniegtajā paziņojumā par ziņojumu, kas sagatavots Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā darbseminārā par biodaudzveidību un pandēmijām, ir norādīts, ka “pandēmijas risku var ievērojami pazemināt, samazinot tās cilvēka darbības, kas veicina bioloģiskās daudzveidības zudumu, nodrošinot aizsargājamo teritoriju plašāku saglabāšanu un veicot pasākumus, kas palīdz samazināt reģionu, kuros ir vērojama liela bioloģiskā daudzveidība, neilgtspējīgu izmantošanu”; |
| --- | --- |

AC.

tā kā presei sniegtajā paziņojumā par ziņojumu, kas sagatavots Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā darbseminārā par biodaudzveidību un pandēmijām, ir norādīts, ka “pandēmijas risku var ievērojami pazemināt, samazinot tās cilvēka darbības, kas veicina bioloģiskās daudzveidības zudumu, nodrošinot aizsargājamo teritoriju plašāku saglabāšanu un veicot pasākumus, kas palīdz samazināt reģionu, kuros ir vērojama liela bioloģiskā daudzveidība, neilgtspējīgu izmantošanu”;

| AD. | tā kā saskaņā ar SVF datiem Covid-19 krīzes dēļ aptuveni 60 % valstu ar zemiem ienākumiem ir pakļautas augstam riskam, ka tām radīsies apgrūtinošās pārādsaistības, vai jau saskaras ar apgrūtinošām parādsaistībām, savukārt 2015. gadā šis rādītājs bija mazāks par 30 %; tā kā lielu parādu apgrūtinātu valstu valdībām gan Eiropā, gan Āfrikā ir sarežģīti mobilizēt tik ļoti nepieciešamās investīcijas, lai nodrošinātu tādus ekonomikas attīstības priekšnoteikumus kā, piemēram, kvalificēts darbaspēks un moderna infrastruktūra; |
| --- | --- |

AD.

tā kā saskaņā ar SVF datiem Covid-19 krīzes dēļ aptuveni 60 % valstu ar zemiem ienākumiem ir pakļautas augstam riskam, ka tām radīsies apgrūtinošās pārādsaistības, vai jau saskaras ar apgrūtinošām parādsaistībām, savukārt 2015. gadā šis rādītājs bija mazāks par 30 %; tā kā lielu parādu apgrūtinātu valstu valdībām gan Eiropā, gan Āfrikā ir sarežģīti mobilizēt tik ļoti nepieciešamās investīcijas, lai nodrošinātu tādus ekonomikas attīstības priekšnoteikumus kā, piemēram, kvalificēts darbaspēks un moderna infrastruktūra;

| AE. | tā kā AfCFTA sekretariāts ir izveidojis AfCFTA pielāgošanas fondu 1 miljarda ASV dolāru apmērā, ko finansē Āfrikas Eksporta un importa banka (Afreximbank) un kura mērķis ir atbalstīt valstis, kuras īstermiņā cieš ieņēmumu zaudējumus tarifu samazināšanas vai atcelšanas dēļ; tā kā saskaņā ar AfCFTA sekretariāta aplēsēm faktiski nepieciešami aptuveni 7 miljardi ASV dolāru; |
| --- | --- |

AE.

tā kā AfCFTA sekretariāts ir izveidojis AfCFTA pielāgošanas fondu 1 miljarda ASV dolāru apmērā, ko finansē Āfrikas Eksporta un importa banka (Afreximbank) un kura mērķis ir atbalstīt valstis, kuras īstermiņā cieš ieņēmumu zaudējumus tarifu samazināšanas vai atcelšanas dēļ; tā kā saskaņā ar AfCFTA sekretariāta aplēsēm faktiski nepieciešami aptuveni 7 miljardi ASV dolāru;

| AF. | tā kā ES ir pasaulē lielākais lauksaimniecības pārtikas produktu importētājs un eksportētājs; tā kā, neraugoties uz to, ka Āfrikai ir visvairāk aramzemes pasaulē, ĀS valstis ir galvenās pārtikas importētājas un to lauksaimnieki ražo mazāk, nekā būtu iespējams, daļēji tāpēc, ka konkrēti Eiropas iekšpolitikas virzieni un prakse ietekmēja Āfrikas lauksaimnieku produktu cenas vietējā tirgū, un šo ietekmi vēl vairāk palielināja tarifi, kas Āfrikas apstrādātās pārtikas eksportu padara nekonkurētspējīgu; tā kā kopējās lauksaimniecības politikas atbalstītais ES piena pulvera eksports uz Rietumāfriku ir palielinājies un tā kā eksporta trīskāršošanās kopš ES piena kvotu atcelšanas 2015. gadā ir nopietni ietekmējusi daudzus vietējos ganāmpulkus un lauksaimniekus, kuru piena cenas nevar konkurēt ar ļoti zemajām piena pulvera cenām; tā kā ES un Āfrikas pārtikas un citu lauksaimniecības produktu eksporta un importa pamatā vajadzētu būt taisnīgu nosacījumu ievērošanai attiecībā uz ES un Āfrikas lauksaimniecības produktu tirdzniecību, kā arī nepieciešamībai nodrošināt, ka lauksaimniecības produktu eksports nav pretrunā mērķim izveidot noturīgāku pārtikas nozari Āfrikā; tā kā, lai abos kontinentos veicinātu ilgtspējīgu lauksaimniecību, Āfrikā un Eiropā ir jāievieš tādi lauksaimniecības reformu modeļi, kas nodrošina lauksaimniekiem cieņpilnu attieksmi, stiprina vietējo un reģionālo noturību un var mobilizēt abu kontinentu potenciālu radīt bagātīgu uztura apjomu un pārtikas pašpietiekamību, kā arī veicināt pārtikas nodrošinājumu citos pasaules reģionos; tā kā ģimenes lauku saimniecības nodrošina līdz 70 % no pārtikas piegādes kontinentā, un šo pārtiku faktiski patērē paši Āfrikas iedzīvotāji, nevis audzē eksportam; tā kā saskaņā ar ANO Attīstības programmas Āfrikas cilvēces attīstības 2016. gada pārskatu dzimumu nevienlīdzība Subsahāras Āfrikai rada izmaksas 6 % apmērā no reģiona IKP, apdraudot kontinenta centienus panākt iekļaujošu cilvēces attīstību un ekonomikas izaugsmi; tā kā vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana sievietēm attiecībā uz piekļuvi lauksaimnieciskās ražošanas resursiem varētu palielināt augkopības produkcijas apjomus par līdz pat 19 %, palielināt lauksaimniecības un kopējo IKP un palīdzēt simtiem tūkstošu cilvēku izkļūt no nabadzības (14); |
| --- | --- |

AF.

tā kā ES ir pasaulē lielākais lauksaimniecības pārtikas produktu importētājs un eksportētājs; tā kā, neraugoties uz to, ka Āfrikai ir visvairāk aramzemes pasaulē, ĀS valstis ir galvenās pārtikas importētājas un to lauksaimnieki ražo mazāk, nekā būtu iespējams, daļēji tāpēc, ka konkrēti Eiropas iekšpolitikas virzieni un prakse ietekmēja Āfrikas lauksaimnieku produktu cenas vietējā tirgū, un šo ietekmi vēl vairāk palielināja tarifi, kas Āfrikas apstrādātās pārtikas eksportu padara nekonkurētspējīgu; tā kā kopējās lauksaimniecības politikas atbalstītais ES piena pulvera eksports uz Rietumāfriku ir palielinājies un tā kā eksporta trīskāršošanās kopš ES piena kvotu atcelšanas 2015. gadā ir nopietni ietekmējusi daudzus vietējos ganāmpulkus un lauksaimniekus, kuru piena cenas nevar konkurēt ar ļoti zemajām piena pulvera cenām; tā kā ES un Āfrikas pārtikas un citu lauksaimniecības produktu eksporta un importa pamatā vajadzētu būt taisnīgu nosacījumu ievērošanai attiecībā uz ES un Āfrikas lauksaimniecības produktu tirdzniecību, kā arī nepieciešamībai nodrošināt, ka lauksaimniecības produktu eksports nav pretrunā mērķim izveidot noturīgāku pārtikas nozari Āfrikā; tā kā, lai abos kontinentos veicinātu ilgtspējīgu lauksaimniecību, Āfrikā un Eiropā ir jāievieš tādi lauksaimniecības reformu modeļi, kas nodrošina lauksaimniekiem cieņpilnu attieksmi, stiprina vietējo un reģionālo noturību un var mobilizēt abu kontinentu potenciālu radīt bagātīgu uztura apjomu un pārtikas pašpietiekamību, kā arī veicināt pārtikas nodrošinājumu citos pasaules reģionos; tā kā ģimenes lauku saimniecības nodrošina līdz 70 % no pārtikas piegādes kontinentā, un šo pārtiku faktiski patērē paši Āfrikas iedzīvotāji, nevis audzē eksportam; tā kā saskaņā ar ANO Attīstības programmas Āfrikas cilvēces attīstības 2016. gada pārskatu dzimumu nevienlīdzība Subsahāras Āfrikai rada izmaksas 6 % apmērā no reģiona IKP, apdraudot kontinenta centienus panākt iekļaujošu cilvēces attīstību un ekonomikas izaugsmi; tā kā vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana sievietēm attiecībā uz piekļuvi lauksaimnieciskās ražošanas resursiem varētu palielināt augkopības produkcijas apjomus par līdz pat 19 %, palielināt lauksaimniecības un kopējo IKP un palīdzēt simtiem tūkstošu cilvēku izkļūt no nabadzības (14);

| AG. | tā kā 2020. gadā pārtikas nenodrošinātības skarto iedzīvotāju skaits pieauga par gandrīz 40 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; tā kā karš Ukrainā uzskatāmi liecina par pārtikas nodrošinājuma un pasaules tirgus savstarpējo saistību un dažu Āfrikas valstu atkarību no atsevišķu eksportētājvalstu vai reģionu pārtikas importa; tā kā pārmērīga atkarība var padarīt valstis neaizsargātas pret ārējiem satricinājumiem; tā kā G7 samitā 2022. gada 24. martā tika prezentēta Pārtikas un lauksaimniecības noturības misijas iniciatīva, kas paredz konkrētus pasākumus nolūkā panākt pārtikas nodrošinājumu visā pasaulē un jo īpaši Āfrikas valstīs, kuras visvairāk ietekmē ar karu Ukrainā saistītie pārtikas ražošanas traucējumi; tā kā Starptautiskais Valūtas fonda veiktajos mājsaimniecību apsekojumos tika konstatēts, ka, paplašinot piekļuvi agrīnās brīdināšanas sistēmām un informācijai par pārtikas cenām un laikapstākļiem, pat ar vienkāršām teksta vai balss ziņām, lai informētu lauksaimniekus par to, kad veikt stādīšanu, apūdeņošanu vai mēslošanu, var nodrošināt klimata ziņā viedu lauksaimniecību un pat par 30 procentpunktiem samazināt pārtikas nenodrošinātības risku; |
| --- | --- |

AG.

tā kā 2020. gadā pārtikas nenodrošinātības skarto iedzīvotāju skaits pieauga par gandrīz 40 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; tā kā karš Ukrainā uzskatāmi liecina par pārtikas nodrošinājuma un pasaules tirgus savstarpējo saistību un dažu Āfrikas valstu atkarību no atsevišķu eksportētājvalstu vai reģionu pārtikas importa; tā kā pārmērīga atkarība var padarīt valstis neaizsargātas pret ārējiem satricinājumiem; tā kā G7 samitā 2022. gada 24. martā tika prezentēta Pārtikas un lauksaimniecības noturības misijas iniciatīva, kas paredz konkrētus pasākumus nolūkā panākt pārtikas nodrošinājumu visā pasaulē un jo īpaši Āfrikas valstīs, kuras visvairāk ietekmē ar karu Ukrainā saistītie pārtikas ražošanas traucējumi; tā kā Starptautiskais Valūtas fonda veiktajos mājsaimniecību apsekojumos tika konstatēts, ka, paplašinot piekļuvi agrīnās brīdināšanas sistēmām un informācijai par pārtikas cenām un laikapstākļiem, pat ar vienkāršām teksta vai balss ziņām, lai informētu lauksaimniekus par to, kad veikt stādīšanu, apūdeņošanu vai mēslošanu, var nodrošināt klimata ziņā viedu lauksaimniecību un pat par 30 procentpunktiem samazināt pārtikas nenodrošinātības risku;

| AH. | tā kā attiecībā uz Āfrikas iekšējo tirdzniecību mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi Āfrikas valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem cieš no ievērojamām darījumu izmaksām un kavējumiem, ko rada ierobežotās pārrobežu attiecības starp bankām, ārvalstu valūtas pieejamība, augstās starpnieku pakalpojumu izmaksas un nepieciešamība noteikt abām valūtām kursus pret ASV dolāru; tā kā šo problēmu var palīdzēt atrisināt tehnoloģiju attīstība un sadarbība starp centrālajām bankām, piemēram, Panāfrikas Maksājumu un norēķinu sistēmā; |
| --- | --- |

AH.

tā kā attiecībā uz Āfrikas iekšējo tirdzniecību mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi Āfrikas valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem cieš no ievērojamām darījumu izmaksām un kavējumiem, ko rada ierobežotās pārrobežu attiecības starp bankām, ārvalstu valūtas pieejamība, augstās starpnieku pakalpojumu izmaksas un nepieciešamība noteikt abām valūtām kursus pret ASV dolāru; tā kā šo problēmu var palīdzēt atrisināt tehnoloģiju attīstība un sadarbība starp centrālajām bankām, piemēram, Panāfrikas Maksājumu un norēķinu sistēmā;

| AI. | tā kā AfCFTA notiek sarunas par plānoto pakalpojumu liberalizāciju, sākot ar piecām prioritārajām nozarēm, ko noteikusi ĀS, proti, transporta, tūrisma, komunikāciju, finanšu un uzņēmējdarbības pakalpojumiem; tā kā pakalpojumi veido 54 % no Āfrikas IKP un 75 % no ārvalstu tiešajām investīcijām; |
| --- | --- |

AI.

tā kā AfCFTA notiek sarunas par plānoto pakalpojumu liberalizāciju, sākot ar piecām prioritārajām nozarēm, ko noteikusi ĀS, proti, transporta, tūrisma, komunikāciju, finanšu un uzņēmējdarbības pakalpojumiem; tā kā pakalpojumi veido 54 % no Āfrikas IKP un 75 % no ārvalstu tiešajām investīcijām;

| AJ. | tā kā ĀS Digitālās pārveides stratēģijā Āfrikai (2020–2030) ir paredzēts, ka līdz 2030. gadam Āfrikai tiks izveidots drošs digitālais vienotais tirgus, kurā ir nodrošināta personu pārvietošanās un pakalpojumu un kapitāla aprite un privātpersonas un uzņēmumi var netraucēti piekļūt tiešsaistes darbībām un iesaistīties tajās saskaņā ar AfCFTA; tā kā digitālā ekonomika Āfrikā paver iespējas palielināt darbvietu radīšanu, jo īpaši MVU, kas nodrošina aptuveni 80 % darbvietu visā kontinentā un ir Āfrikas ekonomikas mugurkauls; tā kā tirdzniecības digitalizācijai un bezpapīra tirdzniecības sistēmu veicināšanai ir ievērojams potenciāls atbalstīt mazos tirgotājus, tostarp sieviešu vadītus uzņēmumus un jaunus uzņēmējus; tā kā ir vajadzīgi būtiskas investīcijas interneta infrastruktūrā, lai veicinātu Āfrikas iedzīvotāju digitālo līdzdalību, ņemot vērā, ka tikai 33 % Āfrikas iedzīvotāju 2021. gadā bija piekļuve internetam; tā kā mūsu Āfrikas partneri arī aktīvi cenšas saņemt ES palīdzību Āfrikas digitālās infrastruktūras uzlabošanā un pienācīgas savienojamības un interneta piekļuves nodrošināšanā visā kontinentā; tā kā attiecībā uz digitālo tehnoloģiju attīstību Āfrika ievērojami atpaliek no ASV, Ķīnas un mazākā mērā no Eiropas; tā kā pēc UNCTAD datiem Āfrika veido mazāk nekā 1 % no digitāli sniedzamo pakalpojumu eksporta pasaulē, |
| --- | --- |

AJ.

tā kā ĀS Digitālās pārveides stratēģijā Āfrikai (2020–2030) ir paredzēts, ka līdz 2030. gadam Āfrikai tiks izveidots drošs digitālais vienotais tirgus, kurā ir nodrošināta personu pārvietošanās un pakalpojumu un kapitāla aprite un privātpersonas un uzņēmumi var netraucēti piekļūt tiešsaistes darbībām un iesaistīties tajās saskaņā ar AfCFTA; tā kā digitālā ekonomika Āfrikā paver iespējas palielināt darbvietu radīšanu, jo īpaši MVU, kas nodrošina aptuveni 80 % darbvietu visā kontinentā un ir Āfrikas ekonomikas mugurkauls; tā kā tirdzniecības digitalizācijai un bezpapīra tirdzniecības sistēmu veicināšanai ir ievērojams potenciāls atbalstīt mazos tirgotājus, tostarp sieviešu vadītus uzņēmumus un jaunus uzņēmējus; tā kā ir vajadzīgi būtiskas investīcijas interneta infrastruktūrā, lai veicinātu Āfrikas iedzīvotāju digitālo līdzdalību, ņemot vērā, ka tikai 33 % Āfrikas iedzīvotāju 2021. gadā bija piekļuve internetam; tā kā mūsu Āfrikas partneri arī aktīvi cenšas saņemt ES palīdzību Āfrikas digitālās infrastruktūras uzlabošanā un pienācīgas savienojamības un interneta piekļuves nodrošināšanā visā kontinentā; tā kā attiecībā uz digitālo tehnoloģiju attīstību Āfrika ievērojami atpaliek no ASV, Ķīnas un mazākā mērā no Eiropas; tā kā pēc UNCTAD datiem Āfrika veido mazāk nekā 1 % no digitāli sniedzamo pakalpojumu eksporta pasaulē,

| 1. | apstiprina, ka ES un Āfrikas tirdzniecības un ieguldījumu attiecības ir daļa no mūsu kopīgajiem centieniem, lai līdz 2030. gadam sasniegtu ANO IAM un Parīzes nolīguma mērķus; uzsver, ka Āfrika ir galvenā ģeogrāfiskā prioritāte ES jaunajā tirdzniecības stratēģijā, un uzsver, ka ir svarīgi veidot spēcīgāku dialogu starp ES un Āfriku; šajā sakarībā ES būtu jāiegulda vairāk pūļu, lai īstenotu partnerību ne tikai tradicionālo “donoru un saņēmēju” attiecību ietvaros; uzsver, ka ES un ĀS tirdzniecības un ieguldījumu attiecību modernizācija var sniegt milzīgus ieguvumus, stimulējot ekonomikas izaugsmi, reģionālo integrāciju, nabadzības mazināšanu un darbvietu radīšanu, var veicināt atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas un ES un ĀS valstu, kā arī mūsu globālo tirdzniecības partneru, ekonomikas zaļo un digitālo pārkārtošanos, un tai ir jāievēro princips par politikas saskaņotību attīstībai, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantā; uzsver, ka pieaugošā tirdzniecības apmaiņa arvien vairāk pastiprina ģeogrāfiskā tuvuma aspektu un ilgstošās vēsturiskās un kultūras saites; uzsver, ka ES un ĀS stratēģijai ANO IAM sasniegšanai ir jābalstās uz pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju padziļināt un labāk strukturēt sadarbību ar mūsu Āfrikas partneriem un tādējādi izveidot regulāru augsta līmeņa politisko dialogu, kurā iekļauj parlamentāro dimensiju, iesaistot arī Eiropas Parlamentu; aicina šo dialogu papildināt ar viedokļu apmaiņu reģionālo grupu un atsevišķu valstu līmenī, kā arī ar paralēlu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajām personām Āfrikā un ES, kas ir būtiski elementi, kuri veicina ES vienlīdzīgu partnerību ar Āfriku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ir svarīgi Āfrikā radīt noturīgu, konkurētspējīgu un stabilu infrastruktūras un rūpniecības pamatu, kā noteikts ĀS programmā 2063. gadam, ar mērķi attīstīt Āfrikā noturīgas vērtības ķēdes un izejvielu pārstrādi ar augstu pievienoto vērtību, kas būtu nozīmīga iespēja kvalitatīvu darbvietu radīšanai; aicina Komisiju un Eiropas uzņēmumus un investorus, tostarp EIB, Āfrikas industrializācijas projektos piemērot modernas, ilgtspējīgas un — kad vien iespējams — klimatneitrālas ražošanas tehnoloģijas; uzstāj, ka visos industrializācijas veicināšanas posmos ir jāiesaista sociālie partneri; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību atbalstīt Āfriku, lai tā varētu izveidot savu neatkarīgu makroekonomikas, fiskālo, monetāro un tirdzniecības politiku, un aicina Komisiju dot iespēju Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas (ĀKK valstu grupa) valstīm aizsargāt savas jaunizveidotās nozares, tostarp sniedzot tehnisku un finansiālu atbalstu, un nodrošināt tiesības pieņemt attiecīgus tiesību aktus; uzsver, ka centieniem aizsargāt vidi jābūt tādu sadarbības politikas un programmu centrā, kas paredzētas, lai atbalstītu industrializāciju un pienācīgu darbvietu radīšanu Āfrikā, un kas jāizstrādā un jāīsteno visām abu kontinentu atbildīgajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju veicināt ilgtspējīgas investīcijas, lai virzītos uz bezoglekļa ekonomiku saskaņā ar Glāzgovas klimata paktā pausto apņemšanos, vienlaikus nodrošinot dabas resursu un izejvielu atbildīgu un ilgtspējīgu ieguvi un apsaimniekošanu, kā arī ilgtspējīgu atkritumu apsaimniekošanu saskaņā ar zaļā kursa mērķiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver funkcionējošu valsts institūciju, iestāžu un infrastruktūras būtisko nozīmi un uzskata, ka to neesamība var būt būtisks šķērslis tirdzniecībai; šajā sakarībā uzsver, ka visām Āfrikas valstīm ir jāuzlabo juridiskā noteiktība, jo tā ir ļoti svarīga visa veida tirdzniecības attīstībai; aicina Komisiju cieši sadarboties ar saviem Āfrikas partneriem, lai garantētu investīcijām labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ekonomikas un tirdzniecības priekšlikumi, kas iekļauti jaunajā programmā Vidusjūras reģionam, kuru Komisija pieņēma 2021. gada 9. februārī, ir jāpielāgo pašreizējai ārkārtas situācijai; aicina pēc iespējas drīzāk sekmīgi īstenot ar tirdzniecību saistītos ekonomikas un investīciju plāna projektus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ES ekonomiskās partnerattiecības ar Āfriku ir jāveido uz pilnīgi jauna pamata, piemērojot līdzvērtīgus nosacījumus un balstoties uz vienlīdzību, savstarpēju cieņu un sapratni, tostarp par izaicinājumiem, ar kuriem Āfrikas partneri saskaras tirdzniecības un ieguldījumu attiecībās, ņemot vērā mainīgo dinamiku un novēršot pastāvīgo nelīdzsvarotību un trūkumus; uzskata, ka tā ir unikāla iespēja atjaunot tirdzniecības attiecības starp abiem kontinentiem — samitā tika noteikta ES un ĀS virzība uz atjaunotu, savstarpēji izdevīgu, ilgtspējīgu partnerību, kas pamatojas uz solidaritāti un sadarbību — , un pārveidot ekonomiskās, komerciālās un tirdzniecības attiecības, lai dotu iespējas Āfrikai, cita starpā nodrošinot godīgas un ētiskas tirdzniecības attiecības, kas veicina Āfrikas kontinenta integrāciju; uzsver, ka ES un Āfrikas tirdzniecības attiecībām būtu jāveicina cilvēktiesības un darba tiesības, laba pārvaldība, tiesiskums un dzimumu līdztiesība, un aicina Komisiju veicināt šos elementus ES un Āfrikas tirdzniecības attiecību kontekstā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina Komisiju palīdzēt izbeigt Āfrikas valstu “iepildīšanas un iepakošanas” funkciju, atbalstot daudzpusēju ieinteresēto personu sistēmu, kas ļaus ĀS valstīm nodrošināt pašām savu vakcīnu ražošanu – spēju, kas jau tika apliecināta attiecībā uz HIV vakcīnām un kas pavērs iespējas zinātniskā potenciāla attīstībai un visā pasaulē samazinās atkarību no dažām korporācijām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka Eiropas reakcija uz globālajiem vakcinācijas centieniem Covid-19 pandēmijas mazināšanai traucēja ES un Āfrikas attiecībām; uzsver, ka 6. ES un ĀS samita rezultātiem ir jākļūst par jaunu sākumpunktu ES un Āfrikas attiecību veicināšanai; aicina Komisiju strukturāli sadarboties ar Āfrikas partneriem divpusējās attiecībās un īstenot reģionālu un daudzpusēju iesaisti, lai veicinātu ES un Āfrikas attiecības; aicina Komisiju sadarboties ar Parlamentu saistībā ar diskusiju par TRIPS atbrīvojuma kompromisu, par ko vienojās ES, ASV, Indijas un Dienvidāfrikas četrotne; aicina Komisiju PTO diskusijās arī turpmāk būt elastīgai un pragmatiskai, lai panāktu kompromisu ar citām PTO dalībvalstīm attiecībā uz mērķtiecīgu pagaidu atbrīvojumu no TRIPS līguma un virzītos uz to, lai līdz 12. Ministru konferencei tiktu panākta vienošanās un jēgpilni rezultāti attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar tirdzniecību un ar veselību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti uzsver miera nozīmīgumu pozitīvas sociālās, vides un ekonomiskās attīstības nodrošināšanai; ņem vērā to, ka daudzu Āfrikas valstu valdības neatbalsta ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju, kurā nosodīta agresija pret Ukrainu, un ka Āfrikas atbalstu ES nostājām nevar uzskatīt par pašsaprotamu; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu izpētīt dažādos skepticisma iemeslus un pastiprināt diplomātiskos centienus, lai abos kontinentos veidotu kopēju nostāju pret militāro agresiju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atbalsta AfCFTA mērķus un centienus, kas izklāstīti tās preambulā; atbalsta arī Programmas 2063 tiekšanos izveidot kontinentālu tirgu ar personu brīvu pārvietošanos, kapitāla, preču un pakalpojumu brīvu apriti, lai padziļinātu Āfrikas kontinenta ekonomisko integrāciju; uzskata, ka AfCFTA ir vērienīga ekonomiskās integrācijas iniciatīva, kas dod Āfrikas valstīm lielisku iespēju veicināt iekļaujošu izaugsmi, veicināt ilgtspējīgu attīstību, mazināt nabadzību un uzlabot dzīves līmeni, radīt lielu skaitu pienācīgu darbvietu, palielināt Āfrikas valstu konkurētspēju, veicināt zaļās tehnoloģijas un enerģiju, palielināt publisko finanšu ilgtspēju, apkarot korupciju un veicināt labu pārvaldību, kā arī panākt strukturālas pārmaiņas iesaistītajās valstīs; aicina ES aktīvi atbalstīt AfCFTA; uzsver, ka Āfrikas un ES ekonomikas panākumu novērtēšanas rādītāji būtu jādažādo, ietverot ne tikai IKP pieaugumu, un iesaka atsaukties arī uz tādiem rādītājiem kā Džini koeficients, patiesā progresa rādītājs, tautas attīstības indekss, Teila indekss eksporta dažādošanas novērtēšanai, rādītāji, kas attiecas uz dzimumu diskrimināciju, un jo īpaši IAM progresa ziņojumi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ES ir ar Panāfrikas programmu piešķīrusi vairāk nekā 74 miljonus EUR AfCFTA izveidei un ka šis finansējums ir izmantots spēju veidošanai AfCFTA nolīguma sarunās, ratificēšanā un īstenošanā; aicina ES un tās dalībvalstis arī turpmāk sniegt finansiālu un tehnisku atbalstu AfCFTA īstenošanai; norāda — lai AfCFTA varētu izpildīt savus solījumus un palīdzētu cilvēkiem izkļūt no nabadzības ne tikai ar tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem, Āfrikas valstīm ir vajadzīga politikas telpa, kurā pieņemt politiku, kas veicina saskaņotību starp tirdzniecības pasākumiem, diversifikācijas mērķiem, iedzīvotāju vajadzību apmierināšanu, ilgtspēju un iekļaujošu izaugsmi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina gan ĀS, gan ES komisijas veicināt reģionālo vērtības ķēžu un labāku reģionālās infrastruktūras attīstību Āfrikā; uzsver, ka ir vajadzīgas konsekventas investīcijas un publiska pārraudzība vispārējas un pārrobežu ilgtspējīgas infrastruktūras attīstībā; norāda uz nepieciešamību veikt ievērojamas investīcijas transporta infrastruktūrā, savienojamībā un digitalizācijā, lai veicinātu reģionālo tirdzniecību un tādējādi arī vietējo, reģionālo un kontinentālo vērtības ķēžu diversifikāciju un noturību; norāda, ka šķēršļu likvidēšana Āfrikas iekšējai tirdzniecībai var veicināt reģionālo vērtības ķēžu palielināšanos, kas savukārt var veicināt Āfrikas uzņēmumu, jo īpaši MVU, internacionalizācijas iespējas; uzsver, ka ar iniciatīvu “Global Gateway” būtu jāveicina infrastruktūras attīstība, lai palielinātu Āfrikas iekšējo tirdzniecību, un aicina ĀS partnerus reaģēt uz Eiropas komandas priekšlikumiem par kopīgiem infrastruktūras projektiem; aicina gan ES, gan Āfrikas partnerus bez turpmākas kavēšanās īstenot kopīgi noteiktos prioritāros projektus un radīt ar projektiem saistītas peļņas iespējas vietējiem uzņēmumiem un darba iespējas vietējiem iedzīvotājiem, vienlaikus stingri ievērojot augstus vides un darba standartus un Parīzes nolīgumu; uzsver, ka ir jāturpina attīstīt lauku apvidu infrastruktūra, un norāda — tiek lēsts, ka Subsahāras Āfrikā 40 % no transportētajiem pamatproduktiem nepagūst nonākt tirgū sliktas infrastruktūras un dzesēšanas un uzglabāšanas iespēju trūkuma dēļ; aicina Eiropas Komisiju un ĀS apzināt reģionālās vērtības ķēdes starp ES un Āfriku, kas ir plašākas par divpusējām tirdzniecības plūsmām, un veikt SVID analīzi, jo īpaši, lai noteiktu tuvzonas izmantošanas veidus un sadarbības jomas, piemēram, aprites ekonomiku un piegādes ķēžu zaļināšanu; uzsver, ka ir svarīgi arī turpmāk attīstīt infrastruktūru un savienojumus starp Subsahāras Āfriku un Ziemeļāfriku, kā arī starp Rietumāfriku un Austrumāfriku; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ES un Āfrikas tirdzniecības attiecībās ir svarīgi iekļaut dzimumu līdztiesību un integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, kas ir būtiski elementi iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanā; uzsver, ka tirdzniecības un ieguldījumu attiecības var veicināt dzimumu līdztiesību, sekmēt ekonomisku un sociālu iespēju nodrošināšanu sievietēm un vienlīdzīgāku un noturīgāku ekonomiku un sabiedrību; uzskata, ka ES un Āfrikas partnerībai jo īpaši būtu jāatbalsta sieviešu un jauniešu uzņēmējdarbība lauku un pilsētu teritorijās, arī ar mazo ražotāju organizāciju starpniecību, un ka, lai to panāktu, ir būtiski atbalstīt vienlīdzīgu piekļuvi ekonomiskajiem un ražošanas resursiem, piemēram, finanšu pakalpojumiem un tirgiem, un aizsargāt tiesības uz zemi; atzinīgi vērtē Komisijas darbu datu vākšanas un analīzes jomā, lai labāk izprastu tirdzniecības politikas ietekmi uz sievietēm; aicina Komisiju sadarboties ar Āfrikas partneriem, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm ES un Āfrikas tirdzniecības attiecībās; aicina Komisiju ES un Āfrikas tirdzniecības un ieguldījumu attiecībās integrēt dzimumu līdztiesības aspektu; aicina Komisiju EPN iekļaut atsevišķas nodaļas par dzimumu līdztiesību; uzsver visa Āfrikas kontinenta lauku apvidos dzīvojošo sieviešu būtisko nozīmi lauksaimniecībā un lauku ekonomikā, jo īpaši saistībā ar pārtikas nodrošinājumu; atgādina, ka gandrīz pusi lauksaimniecības darba Āfrikā veic sievietes; aicina izvērst apmaiņu Āfrikas un ES sieviešu uzņēmēju starpā, veidojot platformas, kas veicina tīklošanos, pieredzes apmaiņu un kopīgu projektu izstrādi; mudina veicināt sieviešu un meiteņu mantošanas tiesības un aicina ES atbalstīt partnervalstis, jo īpaši lai tās atzītu sieviešu pilnīgas tiesības uz zemi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka ir jāizveido konstruktīvs publiskā un privātā sektora dialogs un jāveicina kultūras attīstība, lai izveidotu viedu ekosistēmu tīklu un panāktu iespējamu publiskās sfēras un privātā sektora hibridizāciju; šajā kontekstā uzsver, ka ES ir jāturpina sadarboties ar Āfrikas valstīm, lai veicinātu un popularizētu privātās investīcijas kontinentā, jo ar publiskajām investīcijām vien nepietiek; aicina vēl vairāk palielināt publiskās un privātās trīspusējās partnerības, lai attīstītu jaunas tirdzniecības saites tādās kopīgu interešu jomās kā enerģētika, rūpniecība, transports; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver ES Ārējo investīciju plāna un jo īpaši Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai kā tā pirmā pīlāra būtisko nozīmi ES tirdzniecības un investīciju politikas veidošanā attiecībā uz Āfriku, kas darbojas paralēli EPN; atgādina par savu uzsvaru uz investīciju vides uzlabošanu partnervalstīs; uzsver, ka ES apņēmībai palielināt privātā sektora investīcijas, lai sasniegtu IAM, ir jābūt līdzvērtīgai obligātu cilvēktiesību, sociālo tiesību un vides pienācīgas rūpības pienākumu noteikšanai, kas būtu balstīti uz ANO vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, kuri būtu jāpiemēro visai vērtību ķēdei un kuros būtu jāiekļauj noteikumi par tiesu iestāžu pieejamību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina gan ĀS, gan ES komisijas radīt un atvieglot apstākļus Āfrikas valstīm, lai mainītu to, kā tās integrējas pasaules ekonomikā, no galvenokārt izejvielu preču izcelsmes valstīm kļūstot par starpproduktu un gatavu izstrādājumu eksportētājām, vienlaikus saglabājot politikas telpu jaunizveidoto nozaru aizsardzībai; iesaka pastiprināt sadarbību ar universitātēm un citām pētniecības iestādēm Āfrikā, lai izveidotu platformu tehnoloģiju un zināšanu apmaiņai; šajā sakarībā uzsver iespēju, ko abiem kontinentiem sniedz jaunietekmes tirgu attīstīšana un investīcijas tajos, jo īpaši ražošanas nozarē; turklāt uzsver, ka šajā ziņā ir svarīgi stiprināt saiknes starp Eiropas un Āfrikas uzņēmumiem, lai palīdzētu radīt vērtību un paaugstināt standartus un tādējādi uzlabot konkurētspēju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka centieni dažādot piegādes ķēdes rada iespējas abiem kontinentiem, un uzskata, ka ES un ĀS būtu jāsadarbojas, lai radītu nosacījumus un stimulus investīciju diversifikācijas un ES un Āfrikas uzņēmumu ražošanas atbalstam; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkārtoti norāda, ka ES un ĀS ir kopīgi ieinteresētas stabilā un uz noteikumiem balstītā daudzpusējā tirdzniecības sistēmā, kas veicina ekonomikas izaugsmi ES un Āfrikas kontinentā; uzsver, ka PTO un PTO noteikumu kopuma reforma un modernizācija ir svarīga ES un Āfrikas Savienības sadarbības joma, un aicina partnerus sadarboties, lai izveidotu taisnīgu un vienlīdzīgu tirdzniecības un finanšu globālo arhitektūru, revitalizējot PTO, tostarp pabeidzot Dohas sarunu kārtu, par ko vienojās PTO dalībvalstis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka tirdzniecības atbalsta iniciatīvas mērķis ir palīdzēt vismazāk attīstītajām valstīm, jo īpaši veidot piedāvājuma puses spēju un ar tirdzniecību saistītu infrastruktūru, kas tām vajadzīga, lai īstenotu PTO nolīgumus un gūtu no tiem labumu, kā arī lai vēl vairāk paplašinātu šo valstu tirdzniecības iespējas; šajā sakarībā uzskata, ka šī iniciatīva ir svarīgs elements tirdzniecības attiecībās ar Āfriku, jo īpaši pēc Covid-19 krīzes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka tirdzniecības atbalsta programmai būtu jāpalīdz mobilizēt resursi, lai risinātu ar tirdzniecību saistītos ierobežojumus, finansētu infrastruktūras vajadzības un palīdzētu veidot Āfrikas valstu spējas ieviest atbilstošas regulatīvās struktūras; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt sadarbību starp PTO, UNCTAD, SDO, ANO Vides programma, FAO un citām ANO struktūrām, lai saglabātu daudzpusējo redzējumu, īstenojot kopīgu programmu kopīgai labklājībai un ievērojot politikas saskaņotību attīstībai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka atbildīgā un pārredzamā globālajā pārvaldībā būtu vairāk jāiesaista parlamentārās struktūras, jo tiešās vēlēšanās ievēlēti parlamenta deputāti var nodrošināt būtiski nozīmīgu saikni starp iedzīvotājiem un daudzpusējo sistēmu; uzsver, cik svarīgs ir darbs, ko veic Parlamentārajā konferencē par PTO, kuru kopīgi rīko Eiropas Parlaments un Parlamentu savienība, un aicina lielākas pūles veltīt tam, lai uzlabotu Āfrikas un jo īpaši Panāfrikas parlamenta parlamentāriešu iesaistīšanu; uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai parlamentāriešiem būtu labāka piekļuve tirdzniecības sarunām un lai viņi būtu iesaistīti PTO lēmumu sagatavošanas un pārskatīšanas procesos; aicina stiprināt gan Eiropas Parlamenta, gan Panāfrikas parlamenta, kā arī visu PTO dalībvalstu parlamentu lomu starptautiskās tirdzniecības un ieguldījumu sarunu pilnvarošanas posmā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka atjaunoto ES un Āfrikas attiecību pamatā vajadzētu būt abu kontinentu labākajām kopīgajām interesēm un tās būtu jābalsta uz spēcīgu partnerību; secina, ka tikai vienlīdzīgas partnerības izveide starp ĀS un ES ir atbilstīgs risinājums globālajai konkurencei; pauž pārliecību, ka, ja ES ģeopolitisko konkurenci virza tikai norobežošanās no citām pasaules lielvarām, tradicionālās ietekmes politikas turpināšana kavē savstarpēji izdevīgu sadarbību; norāda, ka godīga interešu konkurence nav sveša tirgus ekonomikai un ka Āfrikas partneriem joprojām ir tiesības izmantot pieprasījuma situāciju savā labā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž pārliecību, ka ES intereses, piemēram, piekļuvi izejvielām, ekonomisko attiecību veidošanu Eiropas ekonomikas veicināšanai un migrācijas pārvaldību, t. i., tās pamatcēloņu novēršanu, vislabāk var īstenot ar jaunu vienlīdzīgu partnerību; pauž pārliecību, ka jauna vienlīdzīga partnerība var palīdzēt ES efektīvi stiprināt savu stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ES būtu jāatbalsta konstruktīva iesaiste attiecībā uz visiem migrācijas aspektiem, piespiedu pārvietošanu un mobilitāti, strādājot pie tā, lai nodrošinātu, ka migrācija notiek drošā un sakārtotā veidā; uzskata, ka ir svarīgi izveidot kopīgu ilgtermiņa stratēģiju, lai sasaistītu tirdzniecības, attīstības un migrācijas politiku, kā tas noteikts vairākos Eiropadomes secinājumos, jo īpaši tajos, kas pieņemti 2021. gada 16. decembrī, jo tai varētu būt būtiska nozīme cīņā pret cilvēku kontrabandu un nelikumīgas migrācijas maršrutiem no Āfrikas valstīm uz ES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka, lai uzlabotu starpkontinentālās tirdzniecības kvalitāti, būs nepieciešams legalizēt mobilitāti un migrāciju Āfrikas kontinentā; uzstāj, ka, lai gan noteiktos apstākļos tirdzniecības politika var samazināt piespiedu migrāciju, radot darbvietas, tomēr nedz ES tirdzniecības politika, nedz tās attīstības palīdzība nebūtu jāizmanto tā, lai nodrošinātu trešo valstu sadarbību migrācijas jomā, jo tas var apdraudēt ES principus un vērtības, kā arī galveno mērķi — samazināt nabadzību; šajā sakarā atgādina, ka piespiedu migrāciju var atrisināt, tikai izveidojot likumīgus ceļus, uzlabojot starptautisko aizsardzību un risinot plašākas attīstības, politiskās, klimata un humanitārās krīzes, kas noved pie piespiedu pārvietošanas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda uz Covid-19 ietekmi uz piegādes ķēdēm; uzstāj, ka gan ES, gan ĀS apstākļos pēc pandēmijas ir svarīgi veidot noturīgākas piegādes ķēdes, stiprinot stratēģisko autonomiju, konstatējot atkarības jomas, uzlabojot jautājumu risināšanu saistībā ar neaizsargātību un piegādes traucējumiem, dažādojot ražošanu un vairāk ieguldot novatoriskos uzņēmumos, kuri savos uzņēmējdarbības modeļos ir integrējuši sociālos, vides un veselības mērķus; atgādina par Parlamenta apņemšanos īstenot Eiropas zaļo kursu un tirdzniecības iniciatīvas, kas palīdz sasniegt tā mērķus, tostarp, bet ne tikai, oglekļa ievedkorekcijas mehānismu, tiesību akta priekšlikumu par obligātu pienācīgu rūpību un priekšlikumu par neatmežojošiem produktiem; uzstāj, ka Komisijai ir rūpīgi jāuzrauga šo iniciatīvu ietekme uz ES un Āfrikas tirdzniecību un jāiesniedz papildu pasākumi, lai mazinātu jebkādus īstermiņa traucējumus; pauž pārliecību, ka ilgtermiņā šīs likumdošanas iniciatīvas nodrošinās noturīgākas un ilgtspējīgākas globālās vērtības ķēdes, kas dos labumu iedzīvotājiem un uzņēmumiem ES un Āfrikā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž nožēlu par būtisko ietekmi, ko uz enerģijas, degvielas, izejvielu un lauksaimniecības produktu cenu pieaugumu izraisījis neizprovocētais un nepamatotais Krievijas Federācijas iebrukums Ukrainā, radot būtisku ražošanas izmaksu pieaugumu, kas apdraud ražošanas nepārtrauktību un var izraisīt piegādes ķēdes traucējumus; aicina pastiprināt rīcību starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu, ka, pieņemot politiskos lēmumus, uzmanības centrā ir jautājums par pārtikas nodrošinājumu, un tādējādi nepieļautu deficītu un garantētu uztura nodrošinājumu visneaizsargātākajās valstīs, jo īpaši Āfrikas kontinentā, kā arī risinātu pārtikas nodrošinājuma jautājumu ar tirdzniecības palīdzību un nepieļaujot šķēršļus, kas kavētu starptautisko tirdzniecību ar pārtiku un izejvielām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka ES var palīdzēt ievērojami samazināt Āfrikas pašreizējo atkarību no pārtikas, sēklu, mēslošanas līdzekļu un pesticīdu importa, sniedzot finansiālu un tehnisku atbalstu, izmantojot politisku dialogu, zināšanu apmaiņu un jaunas tehnoloģijas, kā arī veicinot Āfrikas inovācijas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina īstenot plaša mēroga Eiropas un Āfrikas investīciju ofensīvu, kas radītu stimulus ievērojami palielināt privātās investīcijas Āfrikas valstīs un ļautu veikt visaptverošas publiskās investīcijas infrastruktūrā un cīņā pret klimata pārmaiņām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē 6. ĀS un ES samitā pausto apņemšanos saistībā ar iniciatīvu “Global Gateway” mobilizēt 150 miljardus EUR; aicina kopīgi ar ES dalībvalstīm ievērojami paplašināt šo investīciju iniciatīvu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prasa, lai investīciju ofensīvā galvenā uzmanība tiktu pievērsta projektiem atjaunojamo energoresursu attīstīšanai un plašākai izmantošanai, drošai ūdensapgādei un klimatadaptācijas pasākumiem un lai tiktu veidota publiskā infrastruktūra; sagaida, ka visos investīciju projektos tiks iesaistīti Āfrikas partneruzņēmumi un īpaša uzmanība tiks pievērsta vietēju darbvietu radīšanai un Āfrikas vērtības ķēžu padziļināšanai; aicina Komisiju koordinācijā ar vietējiem, reģionāliem un valsts partneriem Āfrikā noteikt piemērotus investīciju projektus un nodrošināt to īstenošanu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina ES un tās dalībvalstis apņemties atbalstīt Āfrikas valstis to centienos īstenot vērienīgu un taisnīgu rīcību klimata jomā; uzsver, ka ES finansējums no jaunā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta ir jāizmanto, lai atbalstītu cilvēktiesībās balstītu pieeju, kas vietējām kopienām un pirmiedzīvotājiem piešķir centrālo nozīmi klimata, vides un attīstības centienos, un jāsāk būtu ar apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību un kopienām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka iepriekšējie jauktie finanšu mehānismi nav spējuši stimulēt pietiekamas privātās investīcijas; tādēļ aicina investīciju iniciatīvā iekļaut vietējos MVU, kas īpaši veicina ekonomikas dažādošanu un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka ES būtu jāpadziļina ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar Āfriku, veicot investīcijas, kas rada pienācīgas darbvietas un veicina cilvēktiesības un darba un vides tiesības; uzsver dažādu faktoru dēļ pastāvošās atšķirības attiecībā uz finansējuma pieejamību Āfrikas reģionos un valstīs; uzsver, ka investīcijām būtu jākoncentrējas uz jaunām infrastruktūrām, piemēram, digitālo un zaļo infrastruktūru, un atjaunīgās enerģijas ražošanu; atzinīgi vērtē EIB un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) 2021. gada oktobrī parakstīto Pamatprojektu sadarbības nolīgumu; atzinīgi vērtē saprašanās memorandu, ko 2021. gadā parakstīja ERAB un Āfrikas Attīstības banka, lai veicinātu ilgtspējīgu privātā sektora attīstību Āfrikā; aicina Komisiju veicināt investīcijas Āfrikas kontinentā, izmantojot inovatīvus finanšu instrumentus, kas palielinātu kapitāla plūsmas un samazinātu riskus; mudina ES un Āfrikas valstis izskatīt iespēju noslēgt ilgtspējīgu investīciju veicināšanas nolīgumus, kā paziņots ES tirdzniecības politikas pārskatā (15), — tie uzlabo valdību spēju regulēt sabiedrības interesēs un līdzsvarot investoru un kopienu tiesības un pienākumus un vides problēmas; atgādina, cik būtiskas ir konsekventi veiktas investīcijas sabiedriskajos pakalpojumos, pētniecības spējās un to ekonomikas nozaru veicināšanā, kurās valstij vai reģionam ir potenciāls gūt salīdzinošas priekšrocības; iesaka palielināt investīciju iespējas Āfrikā, jo īpaši nodrošinot lielāku riska kapitālu un garantijas, kuru mērķis ir veicināt investīcijas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai plus (EFIA+), kas ļauj attīstības finansēšanas iestādēm uzņemties lielāku risku savās investīciju programmās; atgādina, ka Adisabebas rīcības programmā par attīstības finansēšanu ir uzsvērta nepieciešamība mobilizēt vairāk iekšzemes resursu IAM sasniegšanai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina Āfrikas valstis laikā, kad UNICA ziņo, ka daudzi no 20. gadsimta 90. gados un 21. gadsimta sākumā noslēgtajiem investīciju līgumiem nesen ir zaudējuši vai drīzumā zaudēs spēku un mudina pārskatīt un reformēt savus investīciju un nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumus atbilstīgi savām attīstības vajadzībām; uzskata, ka AfCETA un pašreizējie reģionālās integrācijas centieni ir lieliska iespēja līdzsvarot starptautisko investīciju režīmu, lai to padarītu atbildīgu, taisnīgu un ilgtspējīgu attīstību veicinošu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka 2021. gada aprīlī parafētajā ES un ĀKK valstu grupas nolīgumā trūkst mehānismu, lai īstenotu pienācīgu rūpību attiecībā uz vides standartiem, cilvēktiesībām un iepriekšējas brīvas un apzinātas piekrišanas principu, kas ir vēl jo svarīgāki, ņemot vērā nolīgumā ietvertās saistības veicināt starptautiskus investīciju nolīgumus; uzsver, ka ES būtu jāņem vērā dažādie attīstības līmeņi un jānodrošina, ka tās tirdzniecības nolīgumi atbilst partneru reģionālās ekonomiskās integrācijas prioritātēm; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mudina Komisiju un EIB kā ES aizdevēju iestādi sagatavot efektīvu un viegli pieejamu mikrokredītu shēmu un šajā sakarībā stiprināt tās spējas atbalstīt Āfrikas privātā sektora attīstību; šajā sakarībā aicina EIB piešķirt vairāk līdzekļu Āfrikas mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, izmantojot EFIA+ apvienoto budžetu; šajā sakarībā uzsver mikrofinansējuma lielo potenciālu, lai vēl vairāk palielinātu MVU un vietējo lauksaimnieku iespējas; iesaka izveidot mikrokredītu shēmas, kas nodrošinātu piekļuvi kredītiem bez nodrošinājuma vai citām finanšu garantijām; uzsver šādas sistēmas nozīmi sieviešu un jauniešu iespēju veicināšanā, šo personu piekļuve finansējumam ir ievērojami jāuzlabo; šajā sakarībā aicina veikt atbilstošus papildu pasākumus, piemēram, sniegt tehnisko un juridisko palīdzību un konsultācijas, kā arī veidot alianses ar vietējiem partneriem uz vietas, lai šādi mikrokredīti patiešām būtu pieejami; uzskata, ka atbalsts sociālajai ekonomikai un kooperatīviem, kā arī mikrokredītu shēmām, veicinās tik ļoti nepieciešamo ēnu ekonomikas formalizāciju, izmantojot skaidras stratēģijas, kuru pamatā ir SDO Ieteikums Nr. 204; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina ES palielināt atbalstu Āfrikas valstīm un ĀS cīņā pret nelikumīgām finanšu plūsmām un uzņēmumu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un aicina īstenot iniciatīvas, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi neveicina šādu kapitāla aizplūšanu no Āfrikas valstīm; atgādina, ka nelikumīgas kapitāla aizplūšanas dēļ Āfrika katru gadu zaudē aptuveni 88,6 miljardus ASV dolāru, kas atbilst 3,7 % IKP; aicina īstenot kopīgus centienus, lai nodrošinātu nodokļu maksāšanu, ja tiek radīta peļņa un reāla ekonomiskā vērtība, lai apturētu turpmāku nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu; aicina pastiprināt sadarbību starp ĀS un ES un to dalībvalstīm, starptautiskā līmenī veicinot pasākumus, kas risina uzņēmumu ienākuma nodokļa pārredzamības jautājumiem, tostarp uzlabot sadarbību attiecībā uz ES Nefinanšu ziņojumu sniegšanas direktīvu (16); aicina Komisiju tirdzniecības veicināšanas atbalsta shēmās risināt arī nelikumīgas finanšu plūsmas un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un sarunās par EPN modernizāciju iekļaut šādas attiecīgas sadaļas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka VAV ir ieinteresētas uz noteikumiem balstītās daudzpusējās tirdzniecības sistēmās un stingri atbalsta tās un ka būtu jāuzlabo to integrācija starptautiskajā tirdzniecības sistēmā; apzinās, ka īpaša un diferencēta attieksme ir viens no PTO pamatprincipiem; aicina Komisiju nodrošināt, ka jaunattīstības valstis var pilnībā izmantot savas tiesības saskaņā ar PTO noteikumiem par īpašu un diferencētu attieksmi, jo īpaši, lai nodrošinātu savu nodrošinātību ar pārtiku; uzskata, ka pārmērīga atkarība no vienas valsts vai ģeogrāfiskā reģiona attiecībā uz kādu konkrētu produktu var padarīt valstis neaizsargātas pret ārējiem satricinājumiem, kas varētu ļoti negatīvi ietekmēt jaunattīstības valstu nodrošinātību ar pārtiku; tādēļ uzskata, ka Komisijai būtu jāatbalsta mūsu Āfrikas partneri to tirdzniecības plūsmu dažādošanā, lai palielinātu to noturību; aicina PTO līmenī īstenot kopīgus centienus ar ES Āfrikas partneriem, lai rastu daudzpusējus risinājumus galvenajiem pasaules lauksaimniecības politikas jautājumiem, kas apspriesti PTO Lauksaimniecības komitejā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka ir vajadzīgi daudzpusēji tirdzniecības noteikumi, kuri atbalsta būtisku un ilgtspējīgu lauksaimniecību un kuru pamatā ir visaptverošas agrārās reformas dažādās Āfrikas valstīs, lai visā kontinentā garantētu pārtikas nodrošinājumu; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt un veicināt vietējo kopienu tiesības piekļūt dabas resursiem, tādiem kā zemei un ūdenim, un tos kontrolēt; nosoda to, ka Āfrikā lielā mērā notiek zemes sagrābšana; pauž bažas par to, kas tas, kādā apmērā ārvalstu investori Āfrikā iegādājas zemi, kas ir koncentrēta valstīs ar vājākām pārvaldības struktūrām, varētu apdraudēt pārtikas nodrošinājumu un piekļuvi zemei un ūdenim; uzsver, ka ir svarīgi uzsākt iekļaujošu procesu ar mērķi nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo kopienu efektīvu dalību ar zemes sagrābšanu saistītas politikas un pasākumu izstrādē, īstenošanā un uzraudzībā; aicina ievērot Brīvprātīgās pamatnostādnes par zemes, zvejniecību un mežu īpašuma atbildīgu pārvaldību valsts pārtikas nodrošinājuma kontekstā visos projektos, kas veicina tiesību uz zemi aizsardzību, tostarp tirdzniecībā, kā arī veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka projekti neapdraud mazo lauksaimnieku, jo īpaši sieviešu, tiesības uz zemi; turklāt mudina ES un Āfriku atzīt un aizsargāt pirmiedzīvotāju paražu tiesības uz viņu zemi un dabas resursiem, kā arī tiesības tos kontrolēt, kā to paredz ANO Deklarācija par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un SDO 169. konvencija, kā arī ievērot brīvas, iepriekšējas un informētas piekrišanas principu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka ES un Āfrikas tirdzniecības attiecībām ir jāgarantē Āfrikas valstu tiesības uz pārtikas suverenitāti, jānodrošina ilgtspējas principu ievērošana un tās nekad nedrīkst apdraudēt pārtikas nodrošinājumu, pārtikas nekaitīgumu un pārtikas kvalitāti, ne arī veicināt atmežošanu vai vides degradāciju; uzsver, ka tādēļ būs jāuzņemas lielākas saistības abos kontinentos un jāveicina drošas, noturīgas un ilgtspējīgas lauksaimniecības pārtikas sistēmas, lai palielinātu centienus 2030. gadā sasniegt IAM par bada izskaušanu un atbalstītu kopīgu rīcību klimata pārmaiņu mazināšanai; norāda, ka vērtību ķēdes ir jāpārstrukturē tā, lai lielākā ražošanas procesa daļa, kas saistīta ar apstrādi un pievienoto vērtību, notiktu izcelsmes valstīs; atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir respektēt produktus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu; aicina Komisiju nodrošināt, ka investīciju mehānismi, piemēram, Global Gateway un “Eiropa pasaulē”, veicina ilgtspējīgas lauksaimniecības nozares attīstību Āfrikā saskaņā ar IAM, un atbalstīt AfCFTA īstenošanu attiecībā uz Āfrikas lauksaimniecības iekšējo tirdzniecību; aicina Komisiju veicināt izglītību un apmācību, lai Āfrikā uzlabotu un sekmētu ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, piemēram, agroekoloģiju, un uzlabotu pašreizējās iniciatīvas Āfrikā; atgādina, ka agroekoloģijas spēja saskaņot ilgtspējas ekonomiskās, vides un sociālās dimensijas ir plaši atzīta svarīgos ziņojumos, kurus sagatavojusi Klimata pārmaiņu starpvaldību padome un Starpvaldību zinātnes un politikas platforma bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā, kā arī Pasaules Bankas un FAO vadītajā Lauksaimniecības zināšanu, zinātnes un tehnoloģijas starptautiskajā novērtējumā attīstības jomā; aicina ES un Āfriku Konvencijas par bioloģisko daudzveidību pušu konferences 15. sanāksmē uzņemties vadošo lomu vērienīga pasaules mēroga nolīguma noslēgšanā; šajā sakarībā norāda, ka ilgtspējīga lauksaimniecība un ilgtspējīgāks uzturs Eiropā var sniegt būtisku ieguldījumu attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu Āfrikas valstīs; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver dažu Āfrikas valstu pārtikas nodrošinājuma asimetrisko atkarību no lauksaimniecības produktu importa; pauž nopietnas bažas par to, kā Krievijas iebrukums Ukrainā ietekmē dažu lauksaimniecības pārtikas produktu, galvenokārt labības, piegādi, ņemot vērā daudzu valstu ievērojamo atkarību no šā importa, kā arī globālās piegādes ķēdes traucējumus un cenu pieaugumu, kas izraisa pārtikas trūkumu pasaulē, jo īpaši Āfrikas kontinentā; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu izvērtēt Krievijas un Ukrainas kara ietekmi uz labības importu un nodrošinātību ar pārtiku un aicina Komisiju savlaicīgi rīkoties, lai novērstu iespējamās humanitārās krīzes; turklāt uzsver bruņotā konflikta radītos traucējumus dažu Āfrikas ražoto produktu, piemēram, citrusaugļu, kafijas un tējas, eksportam uz Krieviju; aicina Komisiju sadarboties ar Āfrikas valstīm, lai nodrošinātu piekļuvi lauksaimniecības produktiem, izmantot esošo tirdzniecības instrumentu kopumu, lai risinātu jautājumu par lauksaimniecības produktu pieejamību mūsu Āfrikas partneriem un veicinātu šo pieejamību, kā arī atbalstītu šos partnerus lauksaimnieciskās ražošanas veicināšanā, lai uzlabotu viņu noturību pārtikas jomā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, ka 2020. gadā ES eksportēja lauksaimniecības pārtiku uz Āfriku 17,6 miljardu EUR apmērā un Āfrika importēja preces uz ES 16,5 miljardu EUR apmērā, līdz ar to Āfrikas valstis ir nozīmīgs ES eksporta galamērķis un ES joprojām ir lielākais eksporta tirgus Āfrikas lauksaimniecības un pārtikas precēm; vērš uzmanību uz to, ka importam no Āfrikas un jo īpaši lauksaimniecības un pārtikas produktiem, ir jāatbilst ES veselības, drošības un kvalitātes standartiem, tai skaitā tiem, kas attiecas uz hormonu, antibiotiku un ģenētiski modificētu organismu izmantošanu; uzsver, ka būtu jāpiedāvā tehniskais atbalsts un apmācība, lai nodrošinātu, ka Āfrikas ražotājiem ir iespēja un zinātība šos standartus ievērot; pauž pārliecību, ka ES kā nozīmīgai pasaules mēroga dalībniecei lauksaimniecības pārtikas nozarē būtu jāsadarbojas ar Āfrikas valstīm, lai turpinātu izstrādāt kritērijus un starptautiskos standartus ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, pamatojoties uz cilvēktiesību un darba tiesību ievērošanu, godīgu konkurenci, piesardzības principu, vides aizsardzību un dzīvnieku labturību saskaņā ar PTO noteikumiem; norāda, ka ES ir apņēmusies kopā ar visiem partneriem atbalstīt un veicināt globālo pāreju uz ilgtspējīgām lauksaimniecības pārtikas sistēmām saskaņā ar stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķiem un IAM; norāda, ka ES un Āfrikai ir kopīgs mērķis mainīt veidu, kādā mēs ražojam, izplatām un patērējam pārtiku; tādēļ norāda, ka sadarbība starp ES un tās Āfrikas partneriem ir jākoncentrē uz galveno jautājumu par pārtikas piegādi, izmantojot pielāgotas programmas sadarbībai starp ES un Āfrikas lauksaimniekiem un MVU, mērķtiecīgas investīcijas ilgtspējīgā lauksaimniecības attīstībā, modernos transporta tīklos un piemērotā uzglabāšanas infrastruktūrā, kas nodrošina Āfrikas lauksaimniekiem līdzekļus, kas vajadzīgi, lai padarītu lauksaimniecību izturīgu pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mudina īstenot lielāku ES politikas saskaņotību attiecībā uz lauksaimniecības pārtikas tirdzniecību, ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas un lauksaimniecības tirdzniecības vispārējo ietekmi uz IAM mērķu sasniegšanas gaitu; aicina ES ņemt vērā Āfrikas lauku reģionu jautājumu darba grupas secinājumus par investīciju nepieciešamību Āfrikas pārtikas ķēdēs, pievēršot uzmanību precēm ar pievienoto vērtību; aicina ES un dalībvalstis aktīvi strādāt ar Āfrikas partneriem, lai veidotu sinerģiju starp ES un Āfrikas stratēģiju un Eiropas zaļo kursu, jo īpaši stratēģijas “No lauka līdz galdam” ārējo dimensiju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver pētniecības un inovācijas nozīmi lauksaimnieku iedrošināšanā pieņemt ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi veicināšanā un produktīvas sauszemes agroekosistēmas un pārtikas sistēmas; šai sakarībā aicina taisnīgas pārkārtošanās procesā lielākā mērā paļauties uz Āfrikas tradicionālajām zināšanām, jo īpaši par lauksaimniecības praksi, zivsaimniecību un mežu aizsardzību, tādējādi nodrošinot pilnvērtīgas iespējas Āfrikas iedzīvotājiem un vietējām kopienām; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pauž nožēlu, ka netiek atzīts, cik liela stratēģiskā nozīme ir savvaļas ganībām, kas aizņem aptuveni 43 % no Āfrikas zemes platības un tādēļ ir nozīmīgas oglekļa piesaistītājas; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt mazās lauku saimniecības, ganību lopkopību un citas tradicionālās un vietējās pārtikas sistēmas, lai uzlabotu to noturību un veicinātu to ieguldījumu pārtikas nodrošinājumā, ilgtspējīgā resursu pārvaldībā un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā; norāda, ka, piemēram, tiesības izmantot ganības un kopienas ganību platības pieder pie tradicionālajām zemes lietošanas tiesībām, kuras balstās uz paražu tiesībām, nevis uz iegūtajām īpašumtiesībām; aicina Komisiju kopā ar vietējām kopienām un vietējām ieinteresētajām personām izstrādāt stratēģiju, lai optimizētu to potenciālu, izmantojot ilgtspējīgu ganību pārvaldību, piemēram, iesaistot tajā ganus lopkopjus; aicina mazināt sociālo spriedzi starp pastāvīgām lauksaimnieku kopienām un lopkopju kopienām ar nomadu dzīvesveidu, jo īpaši reģionos, kuros notiek etniski reliģiskie konflikti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | iesaka pavērst pretējā virzienā nevēlamo tendenci, proti, ar pārtiku nenodrošināto Āfrikas iedzīvotāju skaita pastāvīgu pieaugumu, integrējot humanitāro, attīstības un miera veidošanas politiku konfliktu skartajās teritorijās, palielinot noturību pret klimata pārmaiņām visās pārtikas sistēmās, stiprinot visneaizsargātāko personu noturību pret ekonomisko nestabilitāti, īstenojot intervences pasākumus pārtikas piegādes ķēdēs, lai samazinātu uzturvielām bagātas pārtikas izmaksas un palielinātu pārtikas produktu uzturvērtību, novēršot nabadzību un strukturālo nevienlīdzību, nodrošinot, ka intervences pasākumi atbalsta nabadzīgos iedzīvotājus un ir iekļaujoši, un stiprinot pārtikas vidi un mainot patērētāju uzvedību, lai, cita starpā izmantojot tirdzniecības pasākumus, veicinātu uztura modeļus, kas pozitīvi ietekmē cilvēku veselību un vidi; uzsver, ka ir vajadzīga ilgtspējīga un inovatīva politika, kas ļautu Āfrikas valstīm īstenot lēcienveida attīstību, izlaižot vecākās un lielāku piesārņojumu radošās tehnoloģijas un lauksaimniecības praksi, lai ekoloģiski un sociāli pārkārtotos uz ilgtspējīgu lauksaimniecības pārtikas ražošanas praksi; uzsver lauksaimniecības un pārtikas nozares centrālo lomu Āfrikas ekonomikā un pienācīgas un ilgtspējīgas nodarbinātības iespēju nodrošināšanā lauku apvidos daudzās mazās saimniecībās vai ģimenes saimniecībās, veicot pasākumus, lai uzlabotu noturību, lauksaimniecības prakses ilgtspējīgu modernizāciju, labāku produktu kvalitāti un produktu dažādošanu; aicina Komisiju atbalstīt vietējos lauksaimniecības uzņēmumus un palielināt mazo un ģimenes saimniecību spēju konkurēt ar liela mēroga korporatīvajām saimniecībām; pauž bažas par to, ka arvien vairāk paplašinās tās augsti industrializētās saimniecības, kas balstās uz monokultūrām, kuras veicina sociālās nevienlīdzības un augsnes erozijas padziļināšanos un pastāvīgu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos; uzsver lauksaimnieku nozīmi aprites ekonomikas stiprināšanā dažādos Āfrikas reģionos; atzinīgi vērtē Āfrikas lauku reģionu jautājumu darba grupas priekšlikumu izveidot ES un Āfrikas mērķsadarbības programmu, kurā apvienotas ES dalībvalstu un Āfrikas partnervalstu lauksaimniecības struktūras un ar kuras starpniecību apņēmīgi un salīdzināmi partneri varētu apmainīties ar paraugpraksi un zināšanām; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka pesticīdu izmantošana intensīvajā lauksaimniecībā Āfrikā papildus vides kaitējumam var ietekmēt to darba ņēmēju veselību, kuriem ir ļoti maza piekļuve apmācībai par augu aizsardzību un veselības aprūpi; prasa nodrošināt izglītību un apmācību par ilgtspējīgām augu aizsardzības pieejām un alternatīvām pesticīdu izmantošanai un maksimālai bīstamo vielu iedarbības samazināšanai; nosoda dubultos standartus, ko ES piemēro attiecībā uz pesticīdiem, atļaujot ES aizliegto bīstamo vielu eksportu uz Āfrikas valstīm un citām trešām valstīm; tādēļ prasa grozīt pašreizējos ES noteikumus, lai novērstu šo juridisko nesaskaņotību atbilstīgi 1998. gada Roterdamas konvencijai un Eiropas zaļajam kursam; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver nepieciešamību palīdzēt Āfrikas valstīm samazināt ES aizliegto pesticīdu izmantošanu, izstrādājot alternatīvas kaitēkļu apkarošanas sistēmas; uzsver ES nekonsekvenci, atļaujot eksportēt uz Āfrikas valstīm un citām trešām valstīm pesticīdus, kas nav atļauti ES vienotajā tirgū; aicina steidzami izbeigt šo nekonsekvenci, jo tā ir pilnīgā pretrunā Eiropas zaļā kursa idejai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | norāda, ka salīdzinājumā ar citiem pasaules reģioniem pievienotās vērtības sadalījums lauksaimniecības produktu vērtības ķēdēs Āfrikā mazajiem lauksaimniekiem ir lielākoties nelabvēlīgs, kā novērojams saistībā ar tirgus koncentrācijas ietekmi uz lauksaimniekiem un valstīm, kas ražo kakao; atzinīgi vērtē Ganas un Kotdivuāras iniciatīvu attiecībā uz kakao noteikt iztikas ienākumu diferenciāli; atzinīgi vērtē ES iniciatīvas “Sustainable Cocoa” izveidi un aicina Komisiju veicināt to, lai visā privātajā sektorā tiktu noteiktas saistības maksāt kakao audzētājiem godīgas cenas, kas tiem ļautu ražot ilgtspējīgi, neizmantojot bērnu darbu; atgādina, ka ES un Āfrikas tirdzniecības attiecībām un iniciatīvām, piemēram, attiecībā uz kakao, ir jābalstās uz pārredzamu un uzticamu uzraudzību un pārskatatbildību; aicina nodrošināt pieeju ar daudzām ieinteresētajām personām, izmantojot īpašus mehānismus pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai stratēģiju un nozaru politikas izstrādē; piekrīt Kakao koalīcijas paustajam viedoklim, ka sagatavošanā esošajiem ES pienācīgas rūpības tiesību aktiem, tostarp regulai par atmežošanu, vajadzētu būt vērstiem uz to, lai kakao audzētājiem nodrošinātu iztikas līdzekļus, kas ir būtisks solis kakao nozares ilgtspējas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pauž bažas par to, ka ES tirdzniecības politika attiecībā uz Āfriku ir ļoti sadrumstalota; atkārtoti norāda, ka dažādajiem EPN būtu jāveicina Āfrikas iekšējā integrācija un taisnīga un ilgtspējīga tirdzniecības modeļa attīstība, kā arī nabadzības mazināšana; konstatē, ka viedokļi par EPN panākumu novērtējumu atšķiras, jo daži Eiropas Savienībā un Āfrikā apgalvo, ka pēdējā desmitgadē noslēgtie vai apspriestie EPN pietiekami lielā mērā neatbilst jaunas partnerības prasībām un to galvenais mērķis bija nodrošināt ES interešu ievērošanu, norādot, ka ES eksports uz EPN valstīm ir kaitējis vietējai ražošanai, jo īpaši lauksaimniecības nozarē, paužot nožēlu, ka tādi svarīgi EPN mērķi kā vērtības ķēžu dažādošana un reģionālās integrācijas veicināšana Āfrikā nav sasniegti, jo galvenais eksports joprojām ir lauksaimniecības produkti un izejvielas, un, ņemot to vērā, tas turklāt ir viens no iemesliem, kāpēc daudzās Āfrikas valstīs EPN bieži tiek kritizēti vai pat noraidīti, savukārt citi Eiropas Savienībā un Āfrikas Savienībā apgalvo, ka EPN veicina un sekmē ilgtspējīgu attīstību saskaņā ar IAM un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, samazina nabadzību, veicina Āfrikas iekšējās tirdzniecības plūsmas, uzlabo reģionālo integrāciju, veicina tirdzniecības atvieglošanu un likvidē nevajadzīgus tirdzniecības šķēršļus, palielināt uzņēmumu, jo īpaši MVU, piekļuvi tirgum ES un Āfrikas tirgiem, veicina publiskās un privātās investīcijas Āfrikā, veicina labu un ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi un sekmē tirdzniecības attiecības starp ES un Āfriku, ņemot vērā ES un ĀS samita rezultātus, un tomēr tie arī uzskata, ka, lai pilnībā pildītu šo lomu un veicinātu ES un Āfrikas vērtības ķēžu integrāciju, EPN būtu jāīsteno un jāmodernizē, iekļaujot noteikumus, kas atbalsta pārrobežu vērtības ķēdes, tostarp papildu jomas, piemēram, pakalpojumu tirdzniecību, investīcijas, intelektuālā īpašuma tiesības un konkurenci, kas pārliecinātu uzņēmumus un investorus par uzņēmējdarbības vidi attiecīgajās valstīs; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzskata, ka EPN būtu jāuzlabo Āfrikas valstu spēja izmantot tirdzniecības iespējas pārtikas nodrošinājuma, veselības aprūpes un nabadzības mazināšanas jomā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atgādina, ka ES prasība aizliegt eksporta nodokļus izejvielām jau krietnu laiku ir šķērslis sarunās par EPN; uzsver, ka attiecībā uz tām tautsaimniecībām, kuru ienākumi ir gandrīz vienīgi no dabas resursu izmantošanas, šādu nodokļu aizliegšana var padarīt tās pilnībā atkarīgas no palīdzības un arī kavēt to ekonomikas dažādošanu; uzsver, ka Āfrikas valstīm ir tiesības reglamentēt izejvielas sabiedrības interesēs un aicina ES atturēties no tādas tirdzniecības politikas pieņemšanas, kas principā aizliedz Āfrikas valstīm iekasēt izvedmuitas nodokļus par izejvielām, ciktāl tas ir saderīgi ar PTO noteikumiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atkārtoti prasa pirms sarunām par jauniem EPN veikt padziļinātu analīzi par EPN ietekmi uz vietējo ekonomiku, reģionālo integrāciju, ekonomikas dažādošanu un IAM; aicina modernizēt EPN, pievienojot spēcīgas, saistošas un izpildāmas tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) sadaļas, kas ir saskanīgas ar Parīzes nolīgumu; šajā sakarībā aicina Komisiju sadarboties ar mūsu Āfrikas partneriem, lai veicinātu taisnīgu un ilgtspējīgu tirdzniecību, jo īpaši izmantojot EPN TIA sadaļas, un sadarboties ar mūsu partneriem gaidāmajā TIA pārskatīšanā; turklāt uzsver, ka ir svarīgi Savienības tirdzniecības nolīgumu TIA sadaļās iekļaut mērķi apkarot piespiedu darbu un bērnu darbu, ņemot vērā to izplatību lauksaimniecības nozarē; aicina visas ieinteresētās puses, tostarp ES un Āfrikas pilsonisko sabiedrību un kopienas, vietējās iestādes un valstu parlamentus, veikt sistemātisku, pārredzamu un uz pierādījumiem balstītu ES un Āfrikas tirdzniecības nolīgumu īstenošanas uzraudzību un ievērot politikas saskaņotības attīstībai un politikas saskaņotības ilgtspējīgai attīstībai principus; aicina veikt padziļinātu analīzi par spēkā esošo EPN un tirdzniecības nolīgumu ietekmi uz Āfrikas valstīm, lai noteiktu, cik lielā mērā tie ir saderīgi ar centieniem atbalstīt AfCFTA procesu un kontinentālo integrāciju Āfrikā, un to, ka tiem ir jāatbilst IAM un Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantam; prasa, lai atkarībā no rezultātiem EPN noteikumi tiktu pielāgoti; aicina Komisiju, pārskatot EPN, ciešā sadarbībā ar mūsu Āfrikas partneriem attiecīgā gadījumā risināt jautājumus par jebkādu iespējamo ietekmi, kas varētu kaitēt Āfrikas iekšējā tirgus attīstības mērķiem, un mazināt un novērst šādu ietekmi; uzsver, ka EPN ir jāatbalsta AfCFTA turpmākā attīstība; aicina Komisiju nodrošināt, ka EPN ir pamats pušu ekonomisko attiecību stiprināšanai savstarpēji izdevīgā veidā, ņemot vērā to attiecīgos attīstības līmeņus; aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst MVU un ar tehnisko palīdzību atbalstīt Āfrikas MVU, kas eksportē uz ES; norāda – lai EPN padarītu pievilcīgākus, nolīgumos jāiekļauj papildu elementi, piemēram, spēju veidošana, sieviešu līdzdalības veicināšana ekonomikā, tostarp lauksaimniecībā, un investēšana Āfrikas valstu jauniešu iespēju nodrošināšanā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atgādina, ka ilgtspējas sadaļu īstenošana ir jāpapildina ar spēju veidošanu, izmantojot ES attīstības palīdzību un citas investīcijas, lai palīdzētu partnervalstīm pildīt savas saistības (17), un pilsoniskās sabiedrības ieinteresētās personas būtu jāiesaista uzraudzībā (18); |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzinīgi vērtē Vispārējo tarifa preferenču shēmas (VPS) regulas (19) reformu un tās lomu tirdzniecības iespēju palielināšanā, eksporta diversifikācijas sekmēšanā jaunattīstības valstīm, ilgtspējīgas attīstības veicināšanā, kā arī cilvēktiesību, darba ņēmēju tiesību, vides aizsardzības, ilgtspējīgas attīstības, labas pārvaldības un dzimumu līdztiesības ievērošanā; konstatē, ka vairākas Āfrikas valstis drīz zaudēs vismazāk attīstītās valsts (VAV) statusu, un norāda, ka ir jāatbalsta šo valstu raita pāreja uz VPS statusu; uzskata, ka šīs valstis varētu izmantot VPS+ statusu, un mudina tās apsvērt iespēju iesniegt attiecīgo pieteikumu, vienlaikus aicinot Komisiju proaktīvi vērsties pie šīm potenciālajām kandidātvalstīm un piedāvāt tām atbalstu to centienos izpildīt kritērijus, kā arī nodrošināt raitu pāreju no VAV uz VPS+ partnervalsts statusu; aicina Komisiju nodrošināt, ka VPS papildina citas tirdzniecības politikas iniciatīvas Āfrikas kontinentā; aicina reģiona valstis, kas gūst labumu no VPS un shēmas “Viss, izņemot ieročus”, strādāt, lai stiprinātu savu starptautisko saistību efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina palielināt investīcijas pētniecībā un izstrādē saistībā ar vides precēm un tehnoloģijām; aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tādu turpmāko ES noteikumu īstenošana, kas reglamentē pienācīgas rūpības pienākumus ES uzņēmumiem un atmežošanas nepieļaušanu, veicina ilgtermiņa apgādes attiecības un labāku iepirkuma praksi, nodrošinot iztikas minimumu darba ņēmējiem un ieņēmumu minimumu mazajiem lauksaimniekiem, kā arī cieņu pret vidi un ieinteresēto personu, tostarp tiesību subjektu, jēgpilnu iesaisti visos pienācīgas rūpības procesa posmos; atgādina, ka Āfrikā ir ārkārtīgi liela biodaudzveidība; pauž nopietnas bažas par dabas resursu pārmērīgu ekspluatāciju un biodaudzveidības samazināšanās ietekmi uz noturības līmeni; pauž īpašas bažas par to, ka Āfrikā palielinās atmežošanas temps, jo īpaši Kongo baseinā, kas 2020. gadā bija otrajā vietā aiz Brazīlijas saistībā ar primāro mežu izzušanu, un Kamerūnā, un pauž bažas arī par retu savvaļas sugu kontrabandu; norāda, ka Āfrikas lietusmežu iznīcināšana izraisa neatgriezenisku biodaudzveidības un oglekļa piesaistītāju, kā arī pirmiedzīvotāju mājokļu un dzīvesveidu zudumu; atgādina, ka meži sniedz būtisku ieguldījumu klimata mērķu sasniegšanā, biodaudzveidības aizsardzībā un pārtuksnešošanās un ārkārtējas augsnes erozijas novēršanā; uzsver ūdens kā sociālās un ekonomiskās noturības pamatelementa nozīmi, jo īpaši pārtikas un uzturvielu nodrošinājuma kontekstā, un to, ka ūdens var kļūt par deficīta resursu; tādēļ uzskata, ka ūdens apgādei būtu jāpiešķir lielāka nozīme; uzsver, ka pārtuksnešošanās un tuksneša siseņu spieti ir saasinājuši jau tā sarežģīto pārtikas nodrošinājuma situāciju Āfrikā un Covid-19 pandēmija un ar to saistītās ekonomiskās un loģistikas problēmas ir izgaismojušas vietējo un reģionālo tirgu potenciālu novērst globālās pārtikas sistēmas vājās vietas un trūkumus; uzskata, ka tirdzniecības partnerībai ir jābalstās uz modeļiem un tehnoloģijām, kas ir labi pielāgotas Āfrikas valstu lauksaimniecības modeļiem, ekonomikai un kultūraugiem, un uz sadarbību, jo īpaši ar apmācību un zināšanu apmaiņu, nodrošinot lauksaimniekiem atbildību, neatkarību un iniciatīvas tiesības; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver lielpilsētu un mazpilsētu nozīmīgumu godīgas tirdzniecības gara veicināšanā; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izsludinājusi Taisnīgas un ētiskas tirdzniecības balvu ES pilsētām; atzinīgi vērtē priekšsēdētājas vietnieka un tirdzniecības komisāra Valda Dombrovska apņemšanos turpināt šo svarīgo iniciatīvu; aicina Komisiju censties sadarboties ar ĀS Komisiju, lai uzlabotu tiešu sadarbību starp abu kontinentu lielajām un mazajām pilsētām nolūkā veicināt godīgas un ētiskas tirdzniecības attiecības un palielināt daudzu attiecīgo pilsētu domju iniciatīvu pamanāmību; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzskata, ka šobrīd pēc Covid-19 pandēmijas vairāk nekā jebkad globālā līmenī un īpaši saistībā ar Āfriku jāpielieto jaunas pieejas, lai ekonomiskās, tirdzniecības attiecības un komercattiecības balstītos uz taisnīgu un ētisku tirdzniecību un solidaritātes un sadarbības principiem; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atzinīgi vērtē deklarāciju, par kuru vienojās ĀS un ES dalībvalstu vietējo un reģionālo pašvaldību vadītāju sanāksmē Briselē 2022. gada 15. februārī un kurā cita starpā uzsvērts, ka 65 % no 169 mērķiem, kas ir IAM pamatā, nevar sasniegt bez vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistes; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atzinīgi vērtē AfCFTA Ministru padomes vienošanos par kopīgiem izcelsmes noteikumiem blokam attiecībā uz 87,7 % preču jeb 3 800 tarifa pozīcijām, uz kurām attiecas AfCFTA; aicina Eiropas Komisiju saskaņot izcelsmes noteikumus un izstrādāt priekšlikumu par vienotiem izcelsmes noteikumiem tirdzniecībai ar visām Āfrikas valstīm, pamatojoties uz nesen AfCFTA saskaņotajiem noteikumiem, lai aizstātu neviendabīgo izcelsmes noteikumu kopumu dažādos tirdzniecības nolīgumos un vienošanās dokumentos starp ES un Āfrikas reģioniem un valstīm; pauž pārliecību, ka tas sniegtu ieguvumus arī ES uzņēmumiem un muitas iestādēm; aicina Komisiju izpētīt turpmākas iespējas un pasākumus, lai uzlabotu saiknes un sinerģiju starp dažādajiem tirdzniecības vienošanās dokumentiem starp ES un Āfrikas valstīm un AfCFTA; atzinīgi vērtē AfCFTA mērķi uzlabot reģionālo diferenciāciju un infrastruktūras sistēmu paplašināšanu un savstarpējo savienojamību; aicina ES sadarboties ar AfCFTA sekretariātu, lai veicinātu spēju veidošanu un tehnisko atbalstu AfCFTA īstenošanai; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atzinīgi vērtē to, ka 2021. gada novembrī Kenijas galvaspilsētā Nairobi EIB atvēra savu pirmo centru Āfrikā; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atzinīgi vērtē Padomes un Komisijas iniciatīvu organizēt pirmo Āfrikas un Eiropas nedēļu, kas notika 2022. gada februārī Briselē; atzinīgi vērtē rezultatīvo darbu, ko veikuši vairāki tūkstoši jaunatnes organizāciju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, vietējo iestāžu, kultūras nozares un uzņēmējdarbības nozares pārstāvju; uzsver, ka uzlabota ES sadarbība ar jaunajiem afrikāņiem un Āfrikas diasporu Eiropas Savienībā var strukturāli uzlabot ES un Āfrikas attiecības ilgtermiņā; šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka Eiropas Parlaments nebija iesaistīts vairāk un ka pasākumi notika Parlamenta Strasbūras plenārsēžu nedēļā, un uzsver, ka pirms gaidāmajām iniciatīvām ir svarīgi veicināt ciešāku sadarbību starp visām ieinteresētajām personām, tostarp uzņēmējdarbības organizācijām; aicina Komisiju katru gadu organizēt Āfrikas un Eiropas nedēļu un Āfrikas un Eiropas nedēļas ietvaros rīkotajās diskusijās iesaistīt arī jauniešus, jo īpaši sievietes un meitenes; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina Komisiju turpmākajos ES un Āfrikas uzņēmējdarbības samitos pievērst uzmanību iespējām, ko ilgtspējīgākas un taisnīgākas tirdzniecības partnerības veidošanā starp Āfriku un Eiropas Savienību var sniegt vietējas ekonomikas un ilgtspējīgas ražošanas alternatīvas, piemēram, bioloģiskās ražošanas un taisnīgas tirdzniecības produkti, mazo lauksaimnieku kooperatīvi un sociālās ekonomikas ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver nepieciešamību palielināt ieinteresēto personu, jo īpaši visa Āfrikas kontinenta MVU uzņēmumu apvienību, kā arī aizvien nozīmīgāko ES un ĀS pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanos debatēs par jaunas tirdzniecības, investīciju un ekonomiskās sadarbības dimensijas izveidi, kuras mērķis ir taisnīgas un ētiskas attiecības; |
| --- | --- |

66.

| 67. | norāda, ka transporta tīkli ir būtiski tirdzniecības un plaukstošas ekonomikas veicinātāji; uzsver nepieciešamību uzlabot Āfrikas lauku un pilsētu teritoriju savienojumus, lai palielinātu starpsavienotību Āfrikas valstīs un Āfrikas kontinentā; uzsver, ka Eiropas komandas priekšlikumi infrastruktūras projektu īstenošanai jābalsta uz vajadzībām, ko ĀS noteikusi Āfrikas infrastruktūras attīstības programmā; šajā sakarībā aicina lēmumu pieņemšanas procesā par infrastruktūras projektu raksturu un apjomu iesaistīt vietējās un reģionālās ieinteresētās personas; atgādina, ka tiek lēsts, ka 53 % Āfrikas ceļu ir bez pārklājuma un izolēti no tirdzniecības centriem un ka mazāk nekā pusei lauku apvidu iedzīvotāju ir piekļuve funkcionālajiem ceļiem visa gada garumā, kas liecina par nepieciešamību investēt ne tikai pamatprojektos; aicina arī investēt aukstuma ķēdes loģistikā un modernos uzglabāšanas objektos, kā arī kopumā uzlabot loģistiku starp ražošanas un patēriņa vietām, kas ļautu lauksaimniekiem piegādāt lauksaimniecības produktus noteiktos attālumos, ņemot vērā arī straujo Āfrikas urbanizāciju, tādējādi palīdzot novērst pārtikas nepietiekamību; norāda, ka funkcionējošs transporta tīkls un investīcijas infrastruktūras projektos var veicināt Āfrikas valstu ekonomikas attīstību; aicina Eiropas Komisiju veicināt investīcijas Āfrikas infrastruktūras projektos, izmantojot savus Āfrikai paredzētos tirdzniecības un investīciju instrumentus; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mudina rīkot plašas debates, lai pārskatītu modeļus un plānus infrastruktūras attīstīšanai un apzinātu alternatīvus mobilitātes modeļus un mūsdienīgus 21. gadsimtam atbilstošus mobilitātes risinājumus ikvienam gan reģionos, gan visā kontinentā, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta ES un citās rūpnieciski attīstītās valstīs, lai izvairītos no tajās pieļautajām kļūdām; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzsver, ka izglītība un profesionālā apmācība, kas cilvēkiem nodrošina darba tirgū nepieciešamās prasmes, ir galvenie attīstības faktori; šajā sakarībā uzskata, ka ir jāuzlabo sadarbība starp abu kontinentu universitātēm, pētniecības iestādēm un profesionālās izglītības un apmācības programmām; uzskata, ka šajā saistībā būtu jāatbalsta un labāk jākoordinē privātā sektora virzītas iniciatīvas saistībā ar profesionālo izglītību un apmācību, kā arī uzņēmējdarbības jomā Āfrikā, jo pandēmija ir parādījusi gan digitālo prasmju, gan digitālo mācību metožu nozīmīgumu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atbalsta ilgtermiņa redzējumu par visaptveroša ES un Āfrikas kontinenta tirdzniecības, sadarbības un attīstības nolīguma izveidi, pamatojoties uz AfCFTA; uzsver, ka pirms starpkontinentu tirdzniecības un sadarbības nolīguma noslēgšanas ir būtiski jāattīsta stabils un noturīgs Āfrikas iekšējais tirgus; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir Eiropas Savienības tirdzniecības politikas pasākumi Āfrikā attiecībā uz Āfrikas iekšējā tirgus attīstību; aicina Eiropas Komisiju regulāri informēt Parlamentu par ilgtermiņa mērķi noslēgt tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp kontinentiem, jo īpaši izmantojot dažādus ar Āfriku saistītus politikas instrumentus; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina atbildīgi un ātri īstenot saistības tirdzniecības un ieguldījumu jomā, par kurām tika panākta vienošanās 2022. gada ES un ĀS samitā, un aicina Eiropas Komisiju strukturāli ziņot Parlamentam par saistību īstenošanu tirdzniecības un investīciju jomā attiecīgajās komitejās; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atzinīgi vērtē ES Āfrikas un ES Zaļās enerģijas iniciatīvu un tās pastāvīgo atbalstu Āfrikas vienotajam elektroenerģijas tirgum; uzsver, ka ikvienam ir jāgarantē piekļuve enerģijai par pieņemamu cenu kā kopējs labums un pamattiesības un ka piekļuve enerģijai un turpmākais enerģijas pieprasījums ir galvenie jautājumi, kas ES un Āfrikai būtu kopīgi jārisina; norāda, ka ir jāizmanto jaunais atjaunojamās enerģijas un mazoglekļa potenciāls Āfrikā un jāinvestē nozarēs ar augstāku pievienoto vērtību, piemēram, zaļā tērauda un zaļā ūdeņraža nozarēs, jo īpaši uzlabojot sadarbību tehnoloģiju jomā un palielinot tīras enerģijas eksportu; norāda, ka attiecībā uz tiesību aktiem enerģijas tirgus jomā ir vajadzīga tehniska palīdzība, kas būtu jāsniedz ES un Āfrikas sadarbības ietvaros, kā arī ir nepieciešams izstrādāt kopējus standartus; norāda, ka attiecībā uz Āfriku sadarbībai ilgtspējīgas enerģētikas jomā vajadzētu būt vienai no iniciatīvas “Global Gateway” galvenajām iezīmēm; atzinīgi vērtē ar iniciatīvu “Global Gateway” saistīto apņemšanos mobilizēt dotācijas 2,4 miljardu EUR apmērā Subsahāras Āfrikai un 1,08 miljardu EUR apmērā Ziemeļāfrikai, lai atbalstītu atjaunīgo enerģiju, energoefektivitāti, taisnīgu pārkārtošanos un vietējo vērtības ķēžu zaļināšanu; aicina attiecībā uz investīcijām enerģētikas nozarē īstenot uz dzimumu līdztiesību balstītu pieeju, kas dotu iespējas sievietēm kā enerģētikas nozares līderēm, darba ņēmējām un patērētājām; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uzstāj, ka ir svarīgi veidot partnerības, lai uzlabotu izejvielu vērtības ķēžu ilgtspēju, pamatojoties uz kritiski svarīgo izejvielu rīcības plānu un izmantojot visus ES ārpolitikas instrumentus; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina ņemt vērā saistību starp sabiedrības veselību un biodaudzveidību saskaņā ar ANO pieeju “Viena veselība” un atzinīgi vērtē paziņojumu par iniciatīvu “NaturAfrica”, kuras mērķis ir Āfrikā aizsargāt savvaļas augus un dzīvniekus un ekosistēmas, kā arī to, ka tiek pārskatīts rīcības plāns savvaļas augu un dzīvnieku nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai; norāda, ka akadēmiskajā literatūrā ir norādīts, ka daži pasaules mēroga karstie punkti saistībā ar jaunām zoonozes slimībām atrodas Āfrikā; iesaka galvenajos attīstības un zemes izmantošanas projektos, ko veicina atjaunotā partnerība starp ES un ĀS, izstrādāt un iekļaut pandēmijas un jaunu slimību riska veselības ietekmes novērtējumus, kā arī reformēt finansiālo atbalstu zemes izmantošanai, lai noteiktu ieguvumus un riskus attiecībā uz bioloģisko daudzveidību un veselību un nepārprotami pievērstos tiem; aicina Komisiju izpētīt iespēju to ES uzņēmumu un investoru vajadzībām, kas darbojas Āfrikā, izdot norādījumus saistībā ar gaidāmo direktīvu par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju (20); aicina ES un ĀS uzstāt uz jaunu starpvaldību partnerību veselības un tirdzniecības jomā, kuras mērķis būtu samazināt zoonozes risku starptautiskajā savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecībā; uzsver, ka iniciatīva “NaturAfrica” būtu jāattīsta, apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām un pievēršot īpašu vērību vietējo kopienu, pirmiedzīvotāju un sieviešu tiesībām; uzsver, ka šai iniciatīvai būtu jāatbalsta Āfrikas valstu valdības un vietējie iedzīvotāji, lai tie holistiski un sistemātiski varētu novērst biodaudzveidības zuduma un vides degradācijas galvenos iemeslus, tostarp nodrošinot atbalstu efektīvi pārvaldītiem aizsargājamo teritoriju tīkliem; aicina EPN modernizācijā iekļaut vērienīgus ar bioloģisko daudzveidību saistītus noteikumus, pamatojoties uz ANO pieeju “Viena veselība”; uzskata, ka ES būtu jāveicina Lielā zaļā mūra izveide Sāhelas reģionā, kas būtiski palīdzēs apturēt turpmāku pārtuksnešošanos un tādējādi nodrošinās ienākumus no lauksaimniecības; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzsver, ka cilvēktiesībām un dzimumu līdztiesībai jābūt ES un ĀS pastiprinātās sadarbības centrā, īpašu uzmanību pievēršot jauno un inovatīvo tehnoloģiju ietekmei uz cilvēktiesībām un sieviešu iekļaušanu ekonomikā; uzsver, ka digitālā tirdzniecība var palīdzēt sekmēt un uzlabot tirdzniecības atvieglošanu Āfrikā, un aicina Komisiju uzlabot digitālās spējas, lai atvieglotu EPN un AfCFTA īstenošanu; aicina Komisiju sadarbībā ar tās globālajiem stratēģiskajiem partneriem ņemt vērā ES un ĀS digitalizācijas programmu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | norāda, ka zināšanu apmaiņa un prasmju attīstība Āfrikā var veicināt ilgtspējīgu tirdzniecības attiecību attīstību; uzsver digitālās infrastruktūras sniegtās iespējas attiecībā uz Āfrikas ekonomikas stimulēšanu un inovācijas veicināšanu kontinentā; aicina pastiprināt sadarbību saistībā ar ES un ĀS digitālajām programmām, pamatojoties uz demokrātiskas pārvaldības principiem, atbalstošiem daudzpusējiem noteikumiem e-komercijas jomā, efektīviem regulatīviem mehānismiem visā digitālajā jomā un globālas un vietējas pārvaldības mehānismiem attiecībā uz datiem un digitālo infrastruktūru, kuru centrā ir uz cilvēkiem vērsta attīstība; pieņem zināšanai ĀS un ES Digitālās ekonomikas uzdevumgrupas izveidi; uzsver, ka ES un ĀS digitālajām attiecībām būtu jāveicina Āfrikas virzība uz digitālo pārkārtošanos un jārespektē valdību tiesības saglabāt īpašumtiesības uz datiem un regulēt savu digitālo ekonomiku atbilstoši savām attīstības vajadzībām un nolūkā panākt sabalansētāku digitālo pasauli; prasa ES atbalstīt Āfrikas valstu digitalizācijas izvēršanu, izmantojot UNCTAD platformas, kas izveidotas, lai nodrošinātu digitālās pārkārtošanās sniegtos ilgtspējīgas attīstības ieguvumus; uzsver, ka digitalizācijai ir jāatbilst datu aizsardzības principiem; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Āfrikas Savienībai, Āfrikas Savienības dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī AfCFTA ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  OV C 494, 8.12.2021., 80. lpp.

(2)  Assembly/AU /Dec.692(XXXI).

(3)  Kigali lēmums (Assembly/AU/Dec.605 (XXVII)).

(4)  OV C 162, 10.5.2019., 9. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0073.

(6)  OV L 347, 30.12.2005., 1. lpp.

(7)  OV C 474, 24.11.2021., 11. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0516.

(9)  OV L 130, 19.5.2017., 1. lpp.

(10)  OV C 465, 17.11.2021., 11. lpp.

(11)  OV C 184, 5.5.2022., 2. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0472.

(13)  FAO2019. gada 11. februāra raksts “FAO calls for urgent action to curb corruption, illicit exploitation of forests”, skatīts 2022. gada 1. jūnijā. Pieejams: https://www.fao.org/africa/news/detail-news/en/c/1180700/

(14)  ANO Attīstības programmas Etiopijā 2016. gada 13. oktobra raksts “Gender gap costs sub-Saharan Africa $US95 billion a year: UND”, skatīts 2022. gada 3. jūnijā. Pieejams:

https://www.undp.org/ethiopia/press-releases/gender-gap-costs-sub-saharan-africa-us95-billion-year-new-undp-report.html

(15)  Komisijas 2021. gada 18. februāra paziņojums “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (COM(2021)0066).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/95/ES (2014. gada 22. oktobris), ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (OV L 330, 15.11.2014., 1. lpp.).

(17)  Vācijas Attīstības institūta 2016. gada janvāra diskusiju dokuments “Can Rules of Origin in Sub-Saharan
  Africa be Harmonized? A Political Economy Exploration”.

(18)  Vācijas Attīstības institūta 2016. gada janvāra diskusiju dokuments “Can Rules of Origin in Sub-Saharan
  Africa be Harmonized? A Political Economy Exploration”.

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 978/2012 (2012. gada 25. oktobris) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

(20)  Komisijas 2022. gada 23. februāra priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937 (COM(2022)0071).

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/96

---

P9_TA(2022)0268

Ārkārtas pagaidu atbalsts no ELFLA, reaģējot uz ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par ES turpmāko politiku starptautisko investīciju jomā (2021/2176(INI))

(2023/C 32/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 207. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regulu (ES) Nr. 1219/2012, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem investīciju nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regulu (ES) Nr. 1219/2012, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem investīciju nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Regulu (ES) Nr. 912/2014, ar ko izveido sistēmu tādas finansiālās atbildības noregulējumam, kura saistīta ar ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanas šķīrējtiesām, kas izveidotas ar starptautiskiem nolīgumiem, kuros Eiropas Savienība ir puse (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Regulu (ES) Nr. 912/2014, ar ko izveido sistēmu tādas finansiālās atbildības noregulējumam, kura saistīta ar ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanas šķīrējtiesām, kas izveidotas ar starptautiskiem nolīgumiem, kuros Eiropas Savienība ir puse (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 18. jūnija Regulu (ES) Nr. (ES) 2020/852 par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 18. jūnija Regulu (ES) Nr. (ES) 2020/852 par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, jo īpaši tās 2017. gada 16. maija atzinumu 2/15 par Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Singapūras Republiku, 2018. gada 6. marta spriedumu lietā C-284/16 (prejudiciāls nolēmums lietā Slovākijas Republika/Achmea BV), 2019. gada 30. aprīļa atzinumu 1/17 par Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu starp Kanādu un ES un tās dalībvalstīm, 2021. gada 2. septembra spriedumu lietā C-741/19 (prejudiciāls nolēmums lietā Moldovas Republika / Komstroy LLC) un 2021. gada 26. oktobra spriedumu lietā C-109/20 (prejudiciāls nolēmums lietā Polijas Republika / PL Holdings Sàrl), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, jo īpaši tās 2017. gada 16. maija atzinumu 2/15 par Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Singapūras Republiku, 2018. gada 6. marta spriedumu lietā C-284/16 (prejudiciāls nolēmums lietā Slovākijas Republika/Achmea BV), 2019. gada 30. aprīļa atzinumu 1/17 par Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu starp Kanādu un ES un tās dalībvalstīm, 2021. gada 2. septembra spriedumu lietā C-741/19 (prejudiciāls nolēmums lietā Moldovas Republika / Komstroy LLC) un 2021. gada 26. oktobra spriedumu lietā C-109/20 (prejudiciāls nolēmums lietā Polijas Republika / PL Holdings Sàrl),

| — | ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku (4),

| — | ņemot vēra 2011. gada 13. decembra rezolūciju par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vēra 2011. gada 13. decembra rezolūciju par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem (5),

| — | ņemot vērā 2015. gada 7. jūlija rezolūciju par ES tirdzniecības un ieguldījumu politikas ārējo ietekmi uz publiskā un privātā sektora iniciatīvām valstīs ārpus ES (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 7. jūlija rezolūciju par ES tirdzniecības un ieguldījumu politikas ārējo ietekmi uz publiskā un privātā sektora iniciatīvām valstīs ārpus ES (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. aprīļa ziņojumu par to, kā tiek piemērota Regula (ES) Nr. 1219/2012, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (COM(2020)0134), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. aprīļa ziņojumu par to, kā tiek piemērota Regula (ES) Nr. 1219/2012, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (COM(2020)0134),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. februāra paziņojumu “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. februāra paziņojumu “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (COM(2021)0066),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra ziņojumu par ES tirdzniecības nolīgumu īstenošanu – 2019. gada 1. janvāris – 2019. gada 31. decembris (COM(2020)0705), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra ziņojumu par ES tirdzniecības nolīgumu īstenošanu – 2019. gada 1. janvāris – 2019. gada 31. decembris (COM(2020)0705),

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. decembrī pieņemto Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. decembrī pieņemto Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām,

| — | ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (8), kas stājās spēkā 2021. gada 1. maijā, un jo īpaši tā II sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (8), kas stājās spēkā 2021. gada 1. maijā, un jo īpaši tā II sadaļu,

| — | ņemot vērā ANO 2014. gada Konvenciju par pārredzamību investīciju nolīgumā paredzētā strīdu izšķiršanā starp ieguldītāju un valsti, kas stājās spēkā 2017. gada 18. oktobrī (Maurīcijas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2014. gada Konvenciju par pārredzamību investīciju nolīgumā paredzētā strīdu izšķiršanā starp ieguldītāju un valsti, kas stājās spēkā 2017. gada 18. oktobrī (Maurīcijas konvencija),

| — | ņemot vērā ES noslēgtos tirdzniecības un investīciju nolīgumus, jo īpaši otrās paaudzes nolīgumus ar tādām valstīm kā Kanāda, Singapūra, Vjetnama un Japāna, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES noslēgtos tirdzniecības un investīciju nolīgumus, jo īpaši otrās paaudzes nolīgumus ar tādām valstīm kā Kanāda, Singapūra, Vjetnama un Japāna,

| — | ņemot vērā 2015. gadā pieņemto ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un jo īpaši tās 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gadā pieņemto ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un jo īpaši tās 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, ko ANO Cilvēktiesību padome atbalstīja 2011. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, ko ANO Cilvēktiesību padome atbalstīja 2011. gadā,

| — | ņemot vērā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komitejas 2017. gada 10. augusta Vispārīgo piezīmi Nr. 24 par valsts saistībām saskaņā ar Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām saistībā ar uzņēmējdarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komitejas 2017. gada 10. augusta Vispārīgo piezīmi Nr. 24 par valsts saistībām saskaņā ar Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām saistībā ar uzņēmējdarbību,

| — | ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2019., 2020. un 2021. gada ziņojumus par investīcijām pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2019., 2020. un 2021. gada ziņojumus par investīcijām pasaulē,

| — | ņemot vērā UNCTAD 2015. gada Investīciju politikas satvaru ilgtspējīgai attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNCTAD 2015. gada Investīciju politikas satvaru ilgtspējīgai attīstībai,

| — | ņemot vērā UNCTAD starptautiskā investīciju nolīguma jautājumus, kas attiecas uz investoru un valsts strīdu izšķiršanas lietām: fakti un skaitļi par 2019. un 2020. gadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNCTAD starptautiskā investīciju nolīguma jautājumus, kas attiecas uz investoru un valsts strīdu izšķiršanas lietām: fakti un skaitļi par 2019. un 2020. gadu,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2018. gada darba dokumentu par starptautiskajām investīcijām “Starptautisko ieguldījumu nolīgumu ieguvumi un izmaksas sabiedrībai: aspektu un pieejamo empīrisko pierādījumu kritisks pārskats”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2018. gada darba dokumentu par starptautiskajām investīcijām “Starptautisko ieguldījumu nolīgumu ieguvumi un izmaksas sabiedrībai: aspektu un pieejamo empīrisko pierādījumu kritisks pārskats”,

| — | ņemot vērā ESAO 2014. gada darba dokumentu par starptautiskajām investīcijām “Investīciju līgumi un akcionāru prasījumi atlīdzināt zaudējumus, kas radušies uzņēmuma zaudējumu dēļ: ieskats sabiedrību tiesību progresīvajās sistēmās”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2014. gada darba dokumentu par starptautiskajām investīcijām “Investīciju līgumi un akcionāru prasījumi atlīdzināt zaudējumus, kas radušies uzņēmuma zaudējumu dēļ: ieskats sabiedrību tiesību progresīvajās sistēmās”,

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko tirdzniecības tiesību komisijas (UNCITRAL) III darba grupai 2017. gadā piešķirtās pilnvaras strādāt pie iespējamas reformas investoru un valsts strīdu izšķiršanas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko tirdzniecības tiesību komisijas (UNCITRAL) III darba grupai 2017. gadā piešķirtās pilnvaras strādāt pie iespējamas reformas investoru un valsts strīdu izšķiršanas jomā,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gadā izdotās sarunu norādes, ar kurām Komisiju pilnvaro ES vārdā un UNCITRAL ietvaros risināt sarunas par konvenciju, ar ko izveido daudzpusēju investīciju tiesu ar investīcijām saistītu strīdu izšķiršanai, un sekojošo ES priekšlikumu par šo jautājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gadā izdotās sarunu norādes, ar kurām Komisiju pilnvaro ES vārdā un UNCITRAL ietvaros risināt sarunas par konvenciju, ar ko izveido daudzpusēju investīciju tiesu ar investīcijām saistītu strīdu izšķiršanai, un sekojošo ES priekšlikumu par šo jautājumu,

| — | ņemot vērā 2017. gadā sākto Enerģētikas hartas nolīguma modernizācijas procesu un ES teksta priekšlikumu par to, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gadā sākto Enerģētikas hartas nolīguma modernizācijas procesu un ES teksta priekšlikumu par to,

| — | ņemot vērā Itālijas lēmumu 2015. gada 1. janvārī izstāties no Enerģētikas hartas nolīguma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Itālijas lēmumu 2015. gada 1. janvārī izstāties no Enerģētikas hartas nolīguma,

| — | ņemot vērā Nolīgumu par divpusēju ieguldījumu līgumu izbeigšanu starp Eiropas Savienības dalībvalstīm (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu par divpusēju ieguldījumu līgumu izbeigšanu starp Eiropas Savienības dalībvalstīm (9),

| — | ņemot vērā dalībvalstu valdību 2019. gada 15. janvāra deklarāciju par juridiskajām sekām, ko rada Tiesas spriedums Achmea lietā, un par investīciju aizsardzību Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu valdību 2019. gada 15. janvāra deklarāciju par juridiskajām sekām, ko rada Tiesas spriedums Achmea lietā, un par investīciju aizsardzību Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, Meksiku un Kanādu, kas stājās spēkā 2020. gada 1. jūlijā, un jo īpaši tā 14. nodaļu par investīcijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, Meksiku un Kanādu, kas stājās spēkā 2020. gada 1. jūlijā, un jo īpaši tā 14. nodaļu par investīcijām,

| — | ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas reģionālo visaptverošo ekonomisko partnerattiecību nolīgumu, kas stājās spēkā 2022. gada 1. janvārī, un jo īpaši tā 10. nodaļu par investīcijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas reģionālo visaptverošo ekonomisko partnerattiecību nolīgumu, kas stājās spēkā 2022. gada 1. janvārī, un jo īpaši tā 10. nodaļu par investīcijām,

| — | ņemot vērā ANO darba grupas par cilvēktiesībām un transnacionāliem uzņēmumiem un citiem komerciāliem uzņēmumiem 2021. gada 27. jūlijā ANO Ģenerālajai asamblejai iesniegto ziņojumu “Starptautiski ar cilvēktiesībām saderīgi investīciju nolīgumi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO darba grupas par cilvēktiesībām un transnacionāliem uzņēmumiem un citiem komerciāliem uzņēmumiem 2021. gada 27. jūlijā ANO Ģenerālajai asamblejai iesniegto ziņojumu “Starptautiski ar cilvēktiesībām saderīgi investīciju nolīgumi”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0166/2022),

| A. | tā kā kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā ārvalstu tiešās investīcijas joprojām ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā noteikts LESD 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā un 206. un 207. pantā; tā kā ES starptautisko investīciju politikas reformu virzība ir vēl vairāk jāpaātrina un jāpastiprina, lai risinātu pašreizējās problēmas; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā ārvalstu tiešās investīcijas joprojām ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā noteikts LESD 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā un 206. un 207. pantā; tā kā ES starptautisko investīciju politikas reformu virzība ir vēl vairāk jāpaātrina un jāpastiprina, lai risinātu pašreizējās problēmas;

| B. | tā kā ES ir pasaulē lielākais ienākošo un izejošo starptautisko investīciju galamērķis un avots; tā kā tās veicina ilgtspējīgu ES ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu, lai gan pieejamie empīriskie pierādījumi neliecina par tiešu cēloņsakarību starp starptautiskajiem investīciju nolīgumiem (SIN) un ārvalstu tiešo investīciju piesaisti; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir pasaulē lielākais ienākošo un izejošo starptautisko investīciju galamērķis un avots; tā kā tās veicina ilgtspējīgu ES ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu, lai gan pieejamie empīriskie pierādījumi neliecina par tiešu cēloņsakarību starp starptautiskajiem investīciju nolīgumiem (SIN) un ārvalstu tiešo investīciju piesaisti;

| C. | tā kā globālās ārvalstu tiešo investīciju (ĀTI) plūsmas, kas kopš 2015. gada jau ir samazinājušās, ir piedzīvojušas dramatisku kritumu 2020. gadā (-38 %) (10) Covid-19 krīzes dēļ; tā kā ES un daudzu citu valstu ekonomikas atveseļošanas procesā galvenais elements joprojām ir pieaugošas izejošās un ienākošās ĀTI; |
| --- | --- |

C.

tā kā globālās ārvalstu tiešo investīciju (ĀTI) plūsmas, kas kopš 2015. gada jau ir samazinājušās, ir piedzīvojušas dramatisku kritumu 2020. gadā (-38 %) (10) Covid-19 krīzes dēļ; tā kā ES un daudzu citu valstu ekonomikas atveseļošanas procesā galvenais elements joprojām ir pieaugošas izejošās un ienākošās ĀTI;

| D. | tā kā saskaņā ar Tiesas judikatūru dažas ES starptautisko investīciju politikas daļas, proti, netiešās ārvalstu investīcijas (“portfeļieguldījumi”) un režīms, kas reglamentē strīdu izšķiršanu starp investoriem un valstīm, ir ES un tās dalībvalstu dalītā kompetencē; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Tiesas judikatūru dažas ES starptautisko investīciju politikas daļas, proti, netiešās ārvalstu investīcijas (“portfeļieguldījumi”) un režīms, kas reglamentē strīdu izšķiršanu starp investoriem un valstīm, ir ES un tās dalībvalstu dalītā kompetencē;

| E. | tā kā aptuveni 1 500 divpusējo investīciju līgumu, ko dalībvalstis ratificējušas pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā, tostarp Enerģētikas hartas nolīgums, joprojām ir spēkā un ietver veco modeli strīdu izšķiršanai starp investoriem un valsti; tā kā nav stājies spēkā neviens SIN, par ko ES risinājusi sarunas kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

E.

tā kā aptuveni 1 500 divpusējo investīciju līgumu, ko dalībvalstis ratificējušas pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā, tostarp Enerģētikas hartas nolīgums, joprojām ir spēkā un ietver veco modeli strīdu izšķiršanai starp investoriem un valsti; tā kā nav stājies spēkā neviens SIN, par ko ES risinājusi sarunas kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā;

| F. | tā kā Eiropas zaļā kursa mērķis ir reaģēt uz klimata pārmaiņu un vides degradācijas problēmām; tā kā visiem ES politikas virzieniem, tostarp investīciju politikai, ir jāveicina šo mērķu sasniegšana; tā kā visā pasaulē ir vajadzīgas ievērojamas investīcijas, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un atgūtos no Covid-19 pandēmijas; tā kā pret klimata pārmaiņām un vides degradāciju vērstu pasākumu veikšana, pievilcīgāku investīciju apstākļu radīšana un atbalsts uzņēmumiem ir sešu ES prioritāšu (11) vidū laikposmā no 2019. līdz 2024. gadam; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas zaļā kursa mērķis ir reaģēt uz klimata pārmaiņu un vides degradācijas problēmām; tā kā visiem ES politikas virzieniem, tostarp investīciju politikai, ir jāveicina šo mērķu sasniegšana; tā kā visā pasaulē ir vajadzīgas ievērojamas investīcijas, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un atgūtos no Covid-19 pandēmijas; tā kā pret klimata pārmaiņām un vides degradāciju vērstu pasākumu veikšana, pievilcīgāku investīciju apstākļu radīšana un atbalsts uzņēmumiem ir sešu ES prioritāšu (11) vidū laikposmā no 2019. līdz 2024. gadam;

| G. | tā kā ĀTI un ES investīciju politikai vajadzētu arī būtiski palīdzēt sasniegt atvērtas stratēģiskās autonomijas mērķus, dažādot piegādes ķēdes un veicināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, darbvietu radīšanu un integrāciju globālajās vērtības ķēdēs, kā arī censties sekmēt tādus apstākļus ES investoriem ārvalstīs, kuri atspoguļo atvērtības līmeni, kāds ārvalstu investoriem ir ES, vienlaikus ņemot vērā trešo valstu attīstības līmeni un nepieciešamību nodrošināt diferencētu attieksmi; |
| --- | --- |

G.

tā kā ĀTI un ES investīciju politikai vajadzētu arī būtiski palīdzēt sasniegt atvērtas stratēģiskās autonomijas mērķus, dažādot piegādes ķēdes un veicināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, darbvietu radīšanu un integrāciju globālajās vērtības ķēdēs, kā arī censties sekmēt tādus apstākļus ES investoriem ārvalstīs, kuri atspoguļo atvērtības līmeni, kāds ārvalstu investoriem ir ES, vienlaikus ņemot vērā trešo valstu attīstības līmeni un nepieciešamību nodrošināt diferencētu attieksmi;

| H. | tā kā jaunattīstības valstīm ik gadu tūkst finansējuma 2,5 triljonu USD apmērā, lai līdz 2030. gadam sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus; tā kā ĀTI ir instruments, ar ko tiek finansēta Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un attiecīgie IAM; tā kā šāds kapitāls var atbalstīt darbvietu radīšanu, kā arī sociālos un vides uzlabojumus, kā noteikts IAM; tā kā investīciju piesaistīšanas mērķim būtu jāiet roku rokā ar to, ka SIN kontekstā tiek atzīts, ka šo nolīgumu pusēm būtu jācenšas uzlabot vides vai darba aizsardzības līmeni, nevis to vājināt vai mazināt; |
| --- | --- |

H.

tā kā jaunattīstības valstīm ik gadu tūkst finansējuma 2,5 triljonu USD apmērā, lai līdz 2030. gadam sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus; tā kā ĀTI ir instruments, ar ko tiek finansēta Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un attiecīgie IAM; tā kā šāds kapitāls var atbalstīt darbvietu radīšanu, kā arī sociālos un vides uzlabojumus, kā noteikts IAM; tā kā investīciju piesaistīšanas mērķim būtu jāiet roku rokā ar to, ka SIN kontekstā tiek atzīts, ka šo nolīgumu pusēm būtu jācenšas uzlabot vides vai darba aizsardzības līmeni, nevis to vājināt vai mazināt;

| I. | tā kā ES taksonomijas mērķis ir veicināt investīciju novirzīšanu no neilgtspējīgas saimnieciskās darbības uz darbībām, kas nepieciešamas, lai nākamajos 30 gados panāktu vides ilgtspēju un jo īpaši klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES taksonomijas mērķis ir veicināt investīciju novirzīšanu no neilgtspējīgas saimnieciskās darbības uz darbībām, kas nepieciešamas, lai nākamajos 30 gados panāktu vides ilgtspēju un jo īpaši klimatneitralitāti;

| J. | tā kā investīciju politika ietver tādus pasākumus kā nepamatotu šķēršļu novēršana investīcijām, ārvalstu investīciju ietekmes uz stratēģisko autonomiju, valsts drošību un reālo ekonomiku uzraudzība, kā arī citu instrumentu izstrāde, lai veicinātu un atvieglotu tiešās investīcijas nozarēs un vietās, kur tās ir visvairāk vajadzīgas; tā kā lielākā daļa SIN ir vērsti uz investīciju aizsardzību ar investoru un valsts strīdu izšķiršanu vai bez tās; |
| --- | --- |

J.

tā kā investīciju politika ietver tādus pasākumus kā nepamatotu šķēršļu novēršana investīcijām, ārvalstu investīciju ietekmes uz stratēģisko autonomiju, valsts drošību un reālo ekonomiku uzraudzība, kā arī citu instrumentu izstrāde, lai veicinātu un atvieglotu tiešās investīcijas nozarēs un vietās, kur tās ir visvairāk vajadzīgas; tā kā lielākā daļa SIN ir vērsti uz investīciju aizsardzību ar investoru un valsts strīdu izšķiršanu vai bez tās;

| K. | tā kā katru gadu pieaug investoru un valsts strīdu izšķiršanas lietu skaits, tostarp pret dalībvalstīm; tā kā aptuveni 15 % lietu, par kurām bija zināms, ka tās 2020. gadā bija iesniegtas pret dalībvalstīm, bija ES iekšējie strīdi, |
| --- | --- |

K.

tā kā katru gadu pieaug investoru un valsts strīdu izšķiršanas lietu skaits, tostarp pret dalībvalstīm; tā kā aptuveni 15 % lietu, par kurām bija zināms, ka tās 2020. gadā bija iesniegtas pret dalībvalstīm, bija ES iekšējie strīdi,

| L. | tā kā lielākajā daļā investīciju līgumu nav precizēts, ko nozīmē investīciju “pilnīgas atlīdzināšanas” un “patiesās tirgus vērtības” jēdzieni; tā kā ekspertu grupās pēdējos desmit gados šādi jēdzieni galvenokārt ir tikuši interpretēti, izmantojot uz nākotni vērstas vērtēšanas metodes, kuru pamatā ir diskontētas naudas plūsmas (DNP) metodes, un tas daudzos gadījumos ir licis ekspertu grupām lemt par kompensācijas summām, kuras ir daudz lielākas nekā kopējie izdevumi, kas investoriem faktiski radušies uzņēmējās valstīs; |
| --- | --- |

L.

tā kā lielākajā daļā investīciju līgumu nav precizēts, ko nozīmē investīciju “pilnīgas atlīdzināšanas” un “patiesās tirgus vērtības” jēdzieni; tā kā ekspertu grupās pēdējos desmit gados šādi jēdzieni galvenokārt ir tikuši interpretēti, izmantojot uz nākotni vērstas vērtēšanas metodes, kuru pamatā ir diskontētas naudas plūsmas (DNP) metodes, un tas daudzos gadījumos ir licis ekspertu grupām lemt par kompensācijas summām, kuras ir daudz lielākas nekā kopējie izdevumi, kas investoriem faktiski radušies uzņēmējās valstīs;

| M. | tā kā ES ir pasaules līdere investīciju politikas reformu ziņā; norāda, ka kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā investīciju politika pēc Parlamenta neatlaidīgas uzstājības un ar tā atbalstu ir būtiski reformēta Eiropas un starptautiskā līmenī; tā kā ES ir ierosinājusi un noslēgusi SIN ar partnervalstīm, pārskatījusi noteikumus par investīciju aizsardzību, aizstājusi ISDS ar investīciju tiesu sistēmu (ICS), uzsākusi daudzpusējas sarunas par investīciju tiesu, ierosinājusi tiesību aktus ārvalstu subsīdiju regulēšanai un pieņēmusi tiesību aktus par ārvalstu tiešo investīciju pārbaudi; tā kā šī attīstība ir nozīmīgs solis pareizajā virzienā uz modernizētu un ilgtspējīgu investīciju politiku; tā kā vēl ir daudz darāmā, lai īstenotu šo reformu programmu; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES ir pasaules līdere investīciju politikas reformu ziņā; norāda, ka kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā investīciju politika pēc Parlamenta neatlaidīgas uzstājības un ar tā atbalstu ir būtiski reformēta Eiropas un starptautiskā līmenī; tā kā ES ir ierosinājusi un noslēgusi SIN ar partnervalstīm, pārskatījusi noteikumus par investīciju aizsardzību, aizstājusi ISDS ar investīciju tiesu sistēmu (ICS), uzsākusi daudzpusējas sarunas par investīciju tiesu, ierosinājusi tiesību aktus ārvalstu subsīdiju regulēšanai un pieņēmusi tiesību aktus par ārvalstu tiešo investīciju pārbaudi; tā kā šī attīstība ir nozīmīgs solis pareizajā virzienā uz modernizētu un ilgtspējīgu investīciju politiku; tā kā vēl ir daudz darāmā, lai īstenotu šo reformu programmu;

| N. | tā kā investori aizvien biežāk vēršas pie trešām personām, lai finansētu savu tiesvedību apmaiņā pret peļņu vai citiem finansiāliem ieguvumiem (trešās personas finansējums), ir palielinājusies tiesvedības kompensēšanas praksē pastāvošā nelīdzsvarotība, vēl vairāk samazinot risku investoriem iesniegt prasību un tādējādi palielinot prasījumu skaitu; tā kā trešās personas finansējums var palielināt prasītāju spēju aizstāvēt savas intereses, kaitējot valstīm ar ierobežotiem resursiem un vājāku tiesisko regulējumu, |
| --- | --- |

N.

tā kā investori aizvien biežāk vēršas pie trešām personām, lai finansētu savu tiesvedību apmaiņā pret peļņu vai citiem finansiāliem ieguvumiem (trešās personas finansējums), ir palielinājusies tiesvedības kompensēšanas praksē pastāvošā nelīdzsvarotība, vēl vairāk samazinot risku investoriem iesniegt prasību un tādējādi palielinot prasījumu skaitu; tā kā trešās personas finansējums var palielināt prasītāju spēju aizstāvēt savas intereses, kaitējot valstīm ar ierobežotiem resursiem un vājāku tiesisko regulējumu,

| 1. | uzsver, ka investīcijām var būt pozitīva ietekme uz ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, darbvietu radīšanu un ilgtspējīgu attīstību un ka šai ietekmei vajadzētu būt pozitīvai, kā arī uzsver, ka investīcijas veicina IAM sasniegšanu; tādēļ uzsver to nozīmi ES ekonomikas pārveidē; norāda, ka šī pozitīvā ietekme ir atkarīga no valdību spējas regulēt ārvalstu investīcijas; norāda, ka ienākošajām un izejošajām investīcijām ir jāatbilst reālās ekonomikas vajadzībām; aicina Komisiju pārskatīt ES investīciju politiku, lai nodrošinātu saskaņotību ar Eiropas zaļo kursu un IAM, kā arī ES vērtībām, tostarp cilvēktiesību un sociālo standartu ievērošanu, kā noteikts Eiropas sociālo tiesību pīlārā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka ES investīciju politikai ir jāatbilst tam, ko sagaida investori un saņēmējvalstis, kā arī ES plašākām ekonomiskajām interesēm un ārpolitikas mērķiem; atgādina par pieprasījumu izveidot integrētu un saskaņotu politikas satvaru, kas veicinātu kvalitatīvas un ilgtspējīgas investīcijas; atzinīgi vērtē centienus, ko Komisija kopš 2010. gada ir veikusi, lai virzītu Savienības investīcijas politikas reformas šādā virzienā; uzskata, ka ir vajadzīga turpmāka ES starptautisko investīciju politikas reforma, lai labāk risinātu dažādas problēmas un turpinātu tās pārveidi par integrētu un saskaņotu politikas satvaru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka SIN būtu jāveicina zaļas, dzimumsensitīvas un iekļaujošas ilgtspējīgas investīcijas, pienācīgi jāaizsargā investori, jāveicina vienotā tirgus noturība, vienlaikus saglabājot politikas telpu uzņēmējvalstīs, un jāsekmē paraugprakses, prasmju un zinātības apmaiņa saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnēm daudznacionāliem uzņēmumiem par korporatīvo sociālo atbildību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž bažas par to, ka saskaņā ar ESAO datiem Covid-19 krīzes dēļ papildus jau nepietiekamajam finansējumam 2,5 triljonu USD apmērā jaunattīstības valstu finansējuma deficīts 2020. gadā bija 1,7 triljoni USD; uzsver, ka ES investīciju politikai vajadzētu palīdzēt jaunattīstības valstīm, jo īpaši Āfrikas valstīm, piesaistīt ĀTI un samazināt finansējuma deficītu, lai sasniegtu IAM; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ES uzņēmumiem ir nepieciešama pienācīga to investīciju aizsardzība ārvalstīs; norāda, ka aizsargātajās investīcijās, kas kodificētas ES SIN, nebūtu jāiekļauj spekulatīvi investīciju veidi, finanšu instrumenti vai portfeļinvestīcijas, kuras var veikt spekulatīvos nolūkos; aicina Komisiju balstīties uz nesenajiem SIN (12), lai izslēgtu valsts parāda instrumentus no to darbības jomas; uzskata, ka finanšu instrumentiem, kurus jebkurā laikā var atsaukt, nav nepieciešama aizsardzība; aicina Komisiju turpināt centienus uzlabot aizsargāto investīciju definīciju, lai nodrošinātu, ka SIN aizsargā tikai tās investīcijas, kas vismaz vairākus gadus nodrošina ievērojamu kapitālu vai citus resursus un paredz riska uzņemšanos un peļņas gūšanu; uzskata, ka aizsargātām investīcijām būtu efektīvi jāveicina uzņēmējvalsts attīstība; aicina Komisiju un dalībvalstis, definējot aizsargātās investīcijas turpmākajos nolīgumos, ņemt vērā šo kritēriju, kā definēts starptautiskajās tiesībās; |
| --- | --- |

5.

Piekļuve tirgum

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka nesenie investīciju nolīgumi ir pozitīvi orientēti uz piekļuvi tirgum un investīciju liberalizāciju un ar tiem ir paredzēts novērst šķēršļus ES investoru iedibināšanai un darbībai ārvalstu tirgos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju censties panākt tādus apstākļus ES investoriem ārvalstīs, kuri atspoguļo atvērtības līmeni, kāds ārvalstu investoriem ir ES, vienlaikus ņemot vērā trešo valstu attīstības līmeni un nepieciešamību nodrošināt diferencētu attieksmi; uzsver, ka SIN ir jānodrošina valstu spēja regulēt ārvalstu investīcijas to jurisdikcijā; aicina Komisiju uzraudzīt šķēršļus ES investoru iedibināšanai un darbībai ārvalstu tirgos, tostarp diskriminējošu praksi; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir vērsusi uzmanību uz pašreizējo saistību izpildi, un uzsver, ka tas būtu jāattiecina arī uz saistībām, kas skar investīcijas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina Komisiju, liberalizējot investīcijas, stingri aizsargāt ES un dalībvalstu politikas telpu, jo īpaši enerģētikas, lauksaimniecības, zivsaimniecības, audiovizuālajā, telesakaru un digitālajā, kā arī sabiedrisko pakalpojumu jomā; uzsver, ka investīciju liberalizācijai būtu jāiet roku rokā ar aizsardzības pasākumiem, lai nepieļautu ekonomiskās nestabilitātes saasināšanos, jo īpaši jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, cik svarīgi ir visos investīciju nolīgumos saglabāt, stiprināt un īstenot klauzulas, kas aizliedz standartu pazemināšanu, jo tām ir īpaši būtiska nozīme, lai nepieļautu valstu centienus noteikt pēc iespējas zemākus standartus ar mērķi piesaistīt ārvalstu investīcijas; aicina Komisiju turpināt analizēt šādu klauzulu efektivitāti, jo īpaši jaunattīstības valstīs, nolūkā nodrošināt, ka nodokļu politika un attīstības finansējums tiek saskaņots, lai atbalstītu pēc iespējas augstāku standartu noteikšanu; |
| --- | --- |

9.

Investīciju veicināšana

| 10. | norāda, ka investīciju veicināšana var pavērt investīciju iespējas jaunattīstības valstīs, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un sasniegt IAM, palīdzot mobilizēt lielākas investīcijas, lai sekmētu iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi un mazinātu nabadzību, jo tādējādi tiek atbalstīta ārvalstu investoru ilgtermiņa klātbūtne uzņēmējvalsts ekonomikā un stiprināta saikne starp ārvalstu investoriem un vietējiem uzņēmumiem; aicina Komisiju atbalstīt jaunattīstības valstis investīciju vides uzlabošanā to jurisdikcijā, izmantojot gan attīstības sadarbības instrumentus, gan divpusējus nolīgumus; uzskata, ka investīciju veicināšana arī ir piemērots instruments, lai uzlabotu ES konkurētspēju un ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ar starptautiskiem investīciju veicināšanas nolīgumiem būtu jāatbalsta un jāstimulē investīcijas, kas sekmē ilgtspējīgu attīstību, un ka tajos nedrīkst pieļaut tādus stimulus investīcijām, kuri kaitē videi, klimatam vai sabiedrībai; norāda, ka nodokļu ieņēmumi ir īpaši būtiski jaunattīstības valstīm, lai tās varētu sniegt sabiedriskos pamatpakalpojumus; mudina Komisiju strādāt daudzpusējā līmenī, lai sekmētu ilgtspējīgas investīcijas, neizmantojot konkurenci veicinošus nodokļu atvieglojumus; uzsver, ka novatorisku investīciju veicināšanas pasākumu ieviešana var sniegt ieguldījumu IAM sasniegšanā, palīdzot mobilizēt lielākas investīcijas, lai veicinātu iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi un nabadzības mazināšanu, jo tādējādi tiek atbalstīta ārvalstu investoru ilgtermiņa klātbūtne saņēmējvalstī un stiprināta saikne starp ārvalstu investoriem un vietējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst ES lomu Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) paspārnē notiekošajās sarunās par kopīgo iniciatīvu investīciju veicināšanai attīstībai; uzsver, ka šajās sarunās piedalās vairāk nekā divas trešdaļas PTO dalībvalstu; uzskata, ka ir jāievēro piesardzība, ņemot vērā apspriežamā nolīguma ļoti plašo darbības jomu; uzsver, ka ir jānodrošina, lai šajās sarunās tiktu ievēroti PTO Marrākešas nolīguma noteikumi, kas paredz panākt vienprātību un nodrošināt vispārēju pārredzamību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, cik svarīga ir vispārēja ES pieeja investīciju veicināšanai gan divpusējā, gan daudzpusējā līmenī, galveno uzmanību pievēršot sadarbībai, tostarp spēju veidošanai un tehniskai palīdzībai, jo īpaši attiecībā uz atbalstu digitalizācijai jaunattīstības valstīs; atzinīgi vērtē Komisijas darbu pie jauniem atsevišķiem investīciju veicināšanas nolīgumiem, liekot uzsvaru uz atbalstu ilgtspējīgām un iekļaujošām investīcijām; šajā sakarībā aicina Komisiju turpināt sarunas ar Āfrikas partneriem, lai nepieļautu administratīvā sloga radīšanu jaunattīstības valstīm, vienlaikus precizējot ilgtspējīgu investīciju veidu, kas tiks veicināts; ņem vērā to, ka līdzīgi investīciju veicināšanas noteikumi tiek apspriesti gaidāmajā Āfrikas kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas investīciju protokolā; aicina Komisiju turpināt atbalstīt minētās sarunas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atbalsta Komisijas pieeju PTO līmenī, izmantojot spēcīgu ugunsmūri, nodrošināt, ka investoru un valsts strīdos nevar iekļaut jautājumus, kas attiecas uz investīciju veicināšanu; uzskata, ka strīdi, kas rodas saistībā ar kopīgo iniciatīvu par investīciju veicināšanu attīstībai, būtu jāatrisina, izmantojot starpniecību un sadarbību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka investīciju veicināšanas noteikumos gan divpusējā, gan PTO līmenī būtu ne tikai jākoncentrējas uz pienākumu radīšanu publiskajām iestādēm uzņēmējvalstīs, bet arī jāprecizē piederības valstu un to investoru pienākumi attiecībā uz to investīcijām ārvalstīs; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību iekļaut izpildāmus noteikumus attiecībā uz uzņēmumu sociālo atbildību, cilvēktiesībām un pienācīgu rūpību vides jomā, kā arī aizsardzības pasākumus pret korupciju investīciju veicināšanas sistēmās; aicina Komisiju visos investīciju veicināšanas nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut izpildāmu nodaļu par ilgtspējīgu attīstību, kā arī ar ĀTI plūsmām atbalstīto darbību uzraudzības mehānismus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par instrumentu, kas paredzēts cīņai pret ārvalstu subsīdiju, kas ir negodīgs investīciju veids, radītiem izkropļojumiem, un prasa to ātri pieņemt; aicina Komisiju un dalībvalstis iesaistīties daudzpusējās sarunās PTO līmenī, lai cīnītos pret konkurences izkropļojumiem, jo īpaši rūpniecības subsīdiju jomā; |
| --- | --- |

16.

Stingrāka ārvalstu tiešo investīciju ES izvērtēšana

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka 2019. gadā stājās spēkā ĀTI izvērtēšanas regula; norāda, ka šā izvērtēšanas mehānisma mērķis ir izveidot sadarbību un potenciāli ierobežot ārvalstu investīcijas stratēģiskās nozarēs, lai aizsargātu Savienību un tās dalībvalstis, kā arī analizēt un izvērtēt gadījumus, kad konkrēta uzņēmuma, infrastruktūras vai tehnoloģijas iegāde vai kontrole var radīt drošības vai sabiedriskās kārtības apdraudējumu ES; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, cik svarīgs ir šis mehānisms kā solis, lai labāk uzraudzītu ĀTI ieguldījumu Eiropas stratēģiskajās interesēs; aicina Komisiju saistībā ar gaidāmo pārskatīšanas procesu sniegt detalizētākus datus par to, vai ienākošās ĀTI plūsmas atbalsta ilgtspējīgas saimnieciskās darbības un investīcijas jaunās nozarēs, izvērtēt dažādas iespējas uzraudzīt darbības, ko atbalsta izejošās plūsmas, un iespēju sīkāk precizēt, vai arī citas nozares būtu jāuzskata par stratēģiskām nozarēm; turklāt aicina Komisiju apsvērt iespēju stiprināt ES ārvalstu tiešo investīciju izvērtēšanas mehānismu, lai ar dalībvalstu piekrišanu tam sniegtu iespējas bloķēt investīcijas, kas varētu radīt risku drošībai un sabiedriskajai kārtībai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina dalībvalstis, kurām šāda valsts mehānisma ārvalstu tiešo investīciju izvērtēšanai vēl nav, tādu izveidot, lai nodrošinātu Eiropas sadarbības efektivitāti; |
| --- | --- |

19.

SIN saderība ar ES prioritātēm

| 20. | norāda, ka arvien vairāk procesu investīciju tiesās ir vērsti pret vides pasākumiem; pauž nožēlu par to, ka dažādas valstis, tostarp dalībvalstis, tiek iesūdzētas tiesā saistībā ar klimata politiku, fosilā kurināmā izmantošanas pakāpenisku izbeigšanu vai taisnīgu pārkārtošanos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka pasaules mēroga centieni apkarot klimata pārmaiņas prasīs ātru pāreju uz atjaunīgo enerģiju un strauju valdības rīcību, lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā; mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt konsekvenci starp SIN un Eiropas zaļo kursu, vides politiku, darba tiesībām un cilvēktiesībām, no līguma aizsardzības izslēdzot investīcijas fosilajā kurināmajā vai citās darbībās, kas rada būtisku kaitējumu videi un cilvēktiesībām, un ilgtspējīgas attīstības sadaļās iekļaujot noteikumus, kas palīdz ievērot Parīzes nolīgumu un starptautiskus līgumus darba un dzimumu līdztiesības jomā, un noteikumus, kuru mērķis ir uzlabot vietējo regulējumu, kas reglamentē ārvalstu investīcijas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ar bažām norāda uz asimetriju dažos SIN, saskaņā ar kuriem ārvalstu investori var ierosināt ar investīcijām saistītas lietas pret valstīm, savukārt valdības, darba ņēmēji un cietušās kopienas nevar vērsties šķīrējtiesā pret starptautiskām korporācijām, kuras neievēro tiesību aktus cilvēktiesību, sabiedrības veselības vai darba un vides jomā; uzsver, ka arī Daudzpusējā investīciju tiesa (MIC) ir paredzēta tikai tādu lietu izskatīšanai, kurās ārvalstu investori ceļ prasību pret valstīm; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka pat tad, ja nenotiek tiesas procesi, tieši vai netieši draudi sākt ar investīcijām saistītu tiesvedību var stiprināt investoru situāciju sarunās ar valstīm (“atturošā ietekme”); šajā sakarībā uzsver, ka nesenajos SIN ir noteikts princips, ka valdībām ir tiesības regulēt leģitīmus sabiedriskās politikas mērķus (13), tostarp tādā veidā, kas var negatīvi ietekmēt ar investīcijām saistīto darbību vai investora cerības uz peļņu; tomēr uzsver, ka šīs tiesības neatbrīvo valstis no SIN noteikto pienākumu izpildes, kā arī neizslēdz ar investīcijām saistītas prasības vai zaudējumu atlīdzināšanu pēc minēto tiesību izmantošanas; pauž bažas, ka tādēļ politisko lēmumu pieņemšana var tikt aizkavēta vai vājināta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka tā rezultātā kompensācijām fosilā kurināmā nozarē var tikt tērēts vairāk publisko līdzekļu nekā tas būtu tad, ja nepastāvētu investīciju tiesvedības draudi, un ka tas sadārdzina un apgrūtina valstu enerģētikas pārkārtošanas pasākumu īstenošanu un nozīmē, ka nodokļu maksātāji kopumā subsidē fosilā kurināmā nozari; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka daudzās investoru un valsts strīdu izšķiršanas lietās uzņēmumi ir apstrīdējuši darbības, ko valstis, kā tās apgalvo, ir veikušas, lai kliedētu vietēja mēroga bažas vai satraukumu attiecībā uz projekta ietekmi; aicina Komisiju un dalībvalstis turpmākajos SIN iekļaut skarto trešo personu tiesības celt prasību; uzskata, ka tiesām būtu jāievēro Starptautiskās Tiesas judikatūra un lietas jāuzskata par nepieņemamām, ja faktu vai juridisko elementu konstatācija varētu kaitēt skartajām vietējām vai pamatiedzīvotāju kopienām, kuras nav investīciju tiesvedības puses; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pārredzamību un atbalstīt neaizsargātu vietējo kopienu, jo īpaši to pamatiedzīvotāju, kurus ietekmē ieguves vai mežizstrādes darbības, iesaistīšanu SIN apspriešanā un īstenošanā, jo ārvalstu investīcijām var būt tālejoša ietekme uz vietējām kopienām; |
| --- | --- |

25.

Pārskatīta pieeja

| 26. | vēlreiz atzinīgi novērtē Eiropas Komisijas 2015. gadā izstrādāto investīciju aizsardzības nolīgumu modeli kā soli pareizajā virzienā; tomēr norāda, ka vēl nav stājies spēkā neviens nolīgums, kurā šis modelis būtu iekļauts; atgādina par savu nostāju, ka ES un tās dalībvalstīm nevajadzētu parakstīt vai ratificēt investīciju aizsardzības līgumus, kas ietver ISDS mehānismu; uzsver, ka ir svarīgi veikt procesuālas reformas attiecībā uz investoru un valsts strīdu izšķiršanu; atzinīgi vērtē to, ka investīciju tiesu sistēma (ITS) paredz izveidot noslēgtu šķīrējtiesnešu sarakstu, pārsūdzības mehānismu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu un uzlabot šķīrējtiesas procesu pārredzamību; norāda, ka ITS joprojām ir starptautisks arbitrāžas mehānisms, un uzsver, ka atšķirībā no valstu tiesām ITS sarakstā esošajiem šķīrējtiesnešiem, interpretējot SIN ietvertās materiālo tiesību normas, būtu rīcības brīvība ne vienmēr ņemt vērā attiecīgās sabiedrības interešu aizsardzības tiesības; pauž nožēlu par to, ka šķīrējtiesneši arī turpmāk atalgojumu saņems par katru lietu atsevišķi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina Komisiju pilnībā atbalstīt un paātrināt sarunas par investoru saistību paplašināšanu un izpildi; uzskata, ka investoru pienākumi būtu ne vien jāiekļauj ES SIN, bet arī jāpiemēro, izmantojot atsevišķus saistošus un obligātus starptautiskus instrumentus un stabilus vietēja mēroga satvarus attiecībā uz pienācīgu rūpību cilvēktiesību un vides jomā; norāda, ka progresam šajās jomās un ES SIN noteikumu pastāvīgajai stiprināšanai vajadzētu nodrošināt, ka ES investori trešās valstīs, jo īpaši jaunattīstības valstīs, pārredzami demonstrē savas stratēģijas, lai aktīvi sekmētu IAM un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu, un ka tiem tiek piemēroti pārskatatbildības mehānismi, jo īpaši nodrošinot tiesu pieejamību cietušajiem minētajās valstīs; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē SIN noteikumus attiecībā uz valstu un investoru pienākumiem vides, darba un uzņēmumu atbildības jomā, kā arī klauzulas, kurās noteikts horizontālais princips, kurš paredz, ka standartus nedrīkst pazemināt, lai piesaistītu investīcijas; tomēr pauž nožēlu par to, ka investoru pienākumu reforma nav veikta tādā pašā tempā kā ISDS reforma; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt to, lai attiecībā uz transnacionālām korporācijām un citiem uzņēmumiem stātos spēkā instruments cilvēktiesību jomā (14), kuru pašlaik izstrādā ANO Cilvēktiesību padome un kura mērķis ir regulēt transnacionālu uzņēmumu un uzņēmējsabiedrību darbību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka kopš 2016. gada ES SIN, kuros ir iekļautas investīciju aizsardzības klauzulas, ir precīzāk formulēti daži aizsardzības standarti, kā arī tiesības reglamentēt; uzsver, ka ES SIN nevajadzētu pieļaut, ka plaši aizsardzības standarti tiek izmantoti, lai apstrīdētu likumīgu valsts politiku; uzskata, ka aizsardzības standartos īpaša uzmanība būtu jāpievērš vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanai starp ārvalstu un vietējiem investoriem, tiesiskās aizsardzības nepieļaušanai un sniegšanai gadījumos, kad ES investori trešās valstīs un trešo valstu investori ES tiek diskriminēti, tiem tiek liegta piekļuve tiesai vai tie pilnībā zaudē savas investīcijas, tām nonākot uzņēmējvalsts īpašumā, tostarp kara laikā; aicina dalībvalstis un Komisiju izvairīties no neskaidras terminoloģijas iekļaušanas materiālajās klauzulās un turpināt pārskatīt aizsardzības standartus, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka ES SIN, par kuriem notika sarunas pēc 2009. gada, joprojām ir iekļautas turpināmības klauzulas, kas neļauj vienkāršā veidā izbeigt šos nolīgumus; ņem vērā nesenās sarunas, kurās puses vienojās par piecu gadu turpināmības klauzulu ar iespēju vienoties par papildu piecu gadu pagarinājumu, ja nav iespējams rast alternatīvu; aicina dalībvalstis un citas līgumslēdzējas puses atcelt turpināmības klauzulas pašreizējos nolīgumos un būtiski saīsināt turpināmības klauzulas jaunos investīciju nolīgumos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka gan saskaņā ar starptautiskajām paražu tiesībām, gan starptautiskajām cilvēktiesībām personām pirms starptautiskas tiesvedības ierosināšanas pret valsti par nelikumīgām darbībām ir jāvēršas pēc tiesiskās aizsardzības valsts tiesās; pauž nožēlu par to, ka turpretim starptautiskajās investīciju tiesībās parasti netiek prasīts pilnībā izsmelt valsts līmeņa tiesiskās aizsardzības iespējas; uzskata, ka SIN būtu jāparedz, ka, pirms ārvalstu investori var vērsties šķīrējtiesā, tiem ir jāizsmeļ valsts tiesu sistēmā pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kā tas ir starptautisko cilvēktiesību jomā; uzsver, ka gadījumā, ja valsts tiesās tiek klaji liegta piekļuve tiesiskajai aizsardzībai, ārvalstu investoriem vajadzētu būt tiešai piekļuvei strīdu starptautiskai izšķiršanai; |
| --- | --- |

32.

SIN ratifikācija

| 33. | norāda, ka ES SIN ratifikācijas kavēšanās dalībvalstīs kavē divpusējo investīciju nolīgumu (BIT) aizstāšanu ar pārredzamākiem un mūsdienīgākiem noteikumiem, kas vienlīdzīgi aizsargā visus ES investorus trešās valstīs; aicina dalībvalstis ratificēt noslēgtos ES investīciju nolīgumus; aicina ES sadarboties ar partnervalstīm, lai pastāvīgi pārskatītu un uzlabotu savus SIN, tiklīdz tie ir stājušies spēkā, kā izklāstīts šajā ziņojumā; sagaida, ka dalībvalstis nodrošinās SIN atbilstību ES vērtībām un mērķiem; |
| --- | --- |

33.

Kompensācija

| 34. | norāda, ka DNP metodoloģijas, ko parasti izmanto kompensācijas aprēķināšanai SIN, nav uzticama vērtēšanas metode tādiem investīciju projektiem, kuri ir agrīnā posmā vai kuriem ir neskaidras nākotnes ienākumu plūsmas; uzsver, ka šādu metožu izmantošana šķīrējtiesās ir būtiska novirzīšanās no vispāratzītiem kompensācijas principiem un prakses valstu un starptautiskajās tiesību sistēmās ārpus SIN, kas paredz ievērojami ierobežotāku rīcības brīvību izspriešanā; uzsver, ka investīciju tiesu spriedumos noteiktais ievērojamais zaudējumu atlīdzinājuma apjoms ir radījis būtisku un pieaugošu finansiālu slogu atbildētājām valstīm; norāda, ka tiesnešu parasti izmantoto vērtēšanas metožu izmantošana ir ļoti pretrunīga, jo viņiem ir ļoti plaša rīcības brīvība un viņi paļaujas uz ļoti sarežģītiem un pirmšķietami spekulatīviem pieņēmumiem; aicina Komisiju padziļināti izvērtēt un paredzēt korektīvus un uz pārredzamību orientētus noteikumus un aizsardzības pasākumus attiecībā uz nosacījumiem, kas reglamentē kompensāciju ES SIN, tostarp stingrāku klauzulu izmantošanu, kas nepieļauj zaudējumu atlīdzināšanu kā sodu; prasa nodrošināt, lai kompensācijas maksimālā summa nepārsniegtu neatgūstamo izmaksu līmeni, atspoguļojot reālo attaisnoto izdevumu apjomu, kuri radušies investoriem; uzsver, ka ar līdzsvarotām metodēm pēc vajadzības būtu jānosaka tādas kompensācijas izmaksa, kura ir zemāka par šādu maksimālo summu, ņemot vērā konteksta elementus, piemēram, to, ka uzņēmumi neievēro savas juridiskās vai līgumiskās saistības vai apņemšanās; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda –– tas, ka investori aizvien vairāk vēršas pie trešām personām, lai finansētu savu tiesvedību apmaiņā pret atlīdzību prasības apmierināšanas gadījumā (trešo personu finansējums), rada papildu stimulus palielināt prasību skaitu; ņem vērā progresu, kas panākts, lai padarītu pārredzamāku trešo personu finansējumu investoru un valsts strīdos; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas centienus saistībā ar nesen noslēgtajiem ES SIN; aicina Komisiju saistībā ar starptautiskajām sarunām atbalstīt papildu noteikumus, kas reglamentē trešo personu finansējumu investoru un valsts strīdos, lai stingri ierobežotu šo praksi, kas veicina ļaunprātīgu rīcību, piešķirot pārmērīgi lielas summas; |
| --- | --- |

35.

Divpusējie investīciju līgumi

| 36. | vērš uzmanību uz to, ka tūkstošiem dalībvalstu divpusējo investīciju līgumu joprojām aizsargā investīcijas fosilajā kurināmajā, ietver novecojušus noteikumus, kas ir pretrunā ES mērķiem un vērtībām, tostarp pārāk plašus aizsardzības standartus un zemas prasības attiecībā uz pārredzamību un ISDS, un neatbilst ES priekšlikumam par Daudzpusējo investīciju tiesu; tādēļ aicina dalībvalstis izbeigt vai modernizēt savus divpusējos investīciju nolīgumus, lai tie atbilstu pārskatītajam ES SIN modelim un būtu saskaņoti ar šo ziņojumu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visu dalībvalstu divpusējie investīciju nolīgumi pilnībā atbilst ES tiesību aktiem un ir saskanīgi ar ES mērķiem un vērtībām; atbalsta to, ka Komisija stingri piemēro nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis drīkst risināt sarunas par jauniem nolīgumiem un tos parakstīt un noslēgt saskaņā ar modernizētu ES investīciju politiku un ES Tiesas spriedumiem; atgādina par dalībvalstu pienākumu grozīt savus divpusējos investīciju nolīgumus saskaņā ar LESD 351. pantu; aicina Komisiju uzraudzīt šo pienākumu izpildi un regulāri informēt Parlamentu par panākto progresu; mudina Komisiju vajadzības gadījumā sākt pienākumu neizpildes procedūras, lai nodrošinātu dalībvalstu divpusējo investīciju nolīgumu atbilstību ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atbalsta Komisijas centienus izstrādāt skaidrojošas pamatnostādnes, kas dalībvalstīm jāievēro saskaņā ar šajā ziņojumā minētajām būtiskajām un procesuālajām reformām, lai nodrošinātu modernizētas ES investīciju politikas vienotu interpretāciju un garantētu pilnīgu atbilstību Eiropas zaļā kursa mērķiem; aicina Komisiju izmantot šo atjaunināto modeli par pamatu dalībvalstu jaunu divpusējo investīciju līgumu apstiprināšanai; |
| --- | --- |

38.

Enerģētikas hartas nolīgums (EHN)

| 39. | norāda, ka EHN ir investīciju nolīgums, par kuru pasaulē pašlaik ir visvairāk tiesvedības gadījumu; atbalsta centienus modernizēt EHN un ES nostāju izslēgt aizsardzību lielākajai daļai investīciju fosilajā kurināmajā; tomēr uzskata, ka ES nostājai nevajadzētu nodrošināt aizsardzību investīcijām saimnieciskajās darbībās, kuras saskaņā ar ES tiesību aktiem tiek uzskatītas par “būtiski kaitīgām”, un ka termiņš pašreizējo investīciju fosilajā kurināmajā aizsardzības pakāpeniskai izbeigšanai būtu ievērojami jāsaīsina, lai neapdraudētu ES klimata mērķu sasniegšanu; prasa izbeigt investoru un valsts strīdu izšķiršanu EHN ietvaros; uzsver, ka, lai grozītu EHN, ir vajadzīga visu līgumslēdzēju pušu vienprātīgs balsojums ikgadējā konferencē; pauž bažas par to, ka Parlamentam nav tāds pats piekļuves līmenis sarunu tekstiem attiecībā uz EHN modernizāciju, kāds tam bija sarunās par citiem līgumiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž bažas par to, ka daudzas līgumslēdzējas puses, neraugoties uz to, ka tās visas ir parakstījušas arī Parīzes nolīgumu, šķiet, neatbalsta ES mērķus klimata pārmaiņu mazināšanas, ilgtspējīgas attīstības un enerģētikas pārkārtošanās jomā; mudina Komisiju nodrošināt EHN saskanību ar Parīzes nolīguma un Eiropas zaļā kursa mērķiem, vienlaikus saglabājot ES spēju izstrādāt valsts politikas pasākumus saskaņā ar tās apņemšanos līdz 2050. gadam padarīt Eiropu par pirmo klimatneitrālo kontinentu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pieņem zināšanai to, ka Itālija paziņoja par savu lēmumu 2015. gada 1. janvārī izstāties no EHN; norāda, ka valstis, kas ir ratificējušas EHN vai pievienojušās tam, var izbeigt savu dalību 12 mēnešus pēc paziņojuma par izstāšanos; pauž nožēlu, ka investīcijas, kas veiktas pirms izstāšanās dienas, turpina būt aizsargātas 20 gadus, taču atzinīgi vērtē to, ka visu jauno investīciju aizsardzība tiek pārtraukta nekavējoties; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mudina Komisiju nodrošināt, ka pārskatītais EHN aizsargā dalībvalstu tiesības reglamentēt, atbilst ES tiesību aktiem un ES investīciju politikai un nekavējoties aizliedz fosilā kurināmā jomas investoriem iesūdzēt tiesā līgumslēdzējas puses par tādas politikas īstenošanu, kura paredz pakāpeniski pārtraukt fosilā kurināmā izmantošanu saskaņā ar to saistībām, kas izriet no Parīzes nolīguma, un ka investīciju aizsardzība tiek piešķirta vienīgi reāliem investoriem, nevis finanšu vai spekulatīviem investoriem; aicina Komisiju publicēt savu juridisko pētījumu, kurā analizētas izstāšanās iespējamās sekas; aicina Komisiju un dalībvalstis sākt gatavot koordinētu izstāšanos no EHN, izslēdzot iespēju līgumslēdzējām pusēm brīvprātīgi piemērot turpināmības klauzulu, lai oficiāli iesniegtu priekšlikumu Padomei gadījumā, ja iepriekšminēto sarunu mērķi netiks sasniegti līdz 2022. gada jūnijam; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē Tiesas skaidrojumu nolēmumā Komstroy lietā par to, ka EHN ietvertie noteikumi attiecībā uz ISDS nav piemērojami ES iekšējiem strīdiem; norāda, ka pašreiz tiek izskatītas vismaz 73 ES iekšējās lietas, tostarp vairāk nekā 40 ES iekšējās investīciju šķīrējtiesu lietas, kas saistītas ar EHN; ar dziļām bažām norāda, ka nolēmums Achmea lietā neatturēja šķīrējtiesas turpināt ES iekšējo investīciju strīdu izskatīšanu; mudina Komisiju darīt visu iespējamo, lai šie spriedumi tiktu ņemti vērā ES iekšējās šķīrējtiesas procedūrās; tāpēc prasa dalībvalstīm un Komisijai nekavējoties panākt savstarpēju vienošanos par EHN nepiemērojamību ES iekšējos investīciju strīdos; atbalsta vairāku dalībvalstu prasību pēc jauna Tiesas nolēmuma un uzskata, ka tajā būtu jāsniedz galīgs precizējums šajā jautājumā, lai panāktu, ka jebkāda turpmāka ES iekšējā arbitrāža EHN ietvaros ir nepieņemama; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka, lai gan ES tiesās būs grūti izpildīt jebkādus iespējamus nolēmumus ES iekšējās lietās, tiesvedība saskaņā ar Starptautiskā investīciju strīdu izšķiršanas centra noteikumiem joprojām ir iespējama trešo valstu tiesās; norāda, ka šīs tiesas var uzdot konfiscēt ES vai ES dalībvalstu valsts aktīvus (15); |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka ES tiesu un jo īpaši ES Tiesas nolēmumu ievērošana būtu jāņem vērā turpmākajos ITS sarakstos iekļaujamo šķīrējtiesnešu atlases procesā; |
| --- | --- |

45.

Daudzpusējie centieni pārskatīt investīciju aizsardzību

| 46. | atzinīgi vērtē to, ka UNCITRAL III darba grupa kopš 2017. gada ir iesaistījusies apspriedēs par iespējamu daudzpusēju ISDS reformu; norāda, ka 60 valstis vienprātīgi vienojās, ka UNCITRAL darbā ir jāpievēršas strukturālo reformu iespējām; aicina Komisiju arī turpmāk konstruktīvi iesaistīties UNCITRAL diskusijās, kā arī veicināt sarunas par tādiem jautājumiem kā regulatīvais sastingums, tiesiskās aizsardzības līdzekļu izsmelšana, trešo personu tiesības un zaudējumu atlīdzība, kam ir pievērsts maz uzmanības, un ņemt tos vērā turpmākajos ES SIN; aicina Komisiju pastiprināt tās darbu UNCITRAL ietvaros, lai aizsargātu valsts spēju regulēt un nodrošinātu pilnīgu pārredzamību; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atbalsta UNCITRAL III darba grupā notiekošās sarunas, kurās ES un tās dalībvalstis cenšas izveidot pastāvīgu mehānismu investīciju strīdu izšķiršanai: Daudzpusējo investīciju tiesu (MIC); atzinīgi vērtē ES kā pasaules līderes lomu šajās sarunās; tomēr uzsver, ka šis priekšlikums neattiecas uz materiāli tiesisko aizsardzības standartu modernizāciju; aicina Komisiju nodrošināt, ka tiesību aktos, ko piemēro MIC tiesneši, tiek panākts līdzsvars starp SIN ietverto materiālo tiesību normu un materiālo tiesību interpretāciju un attiecīgajām demokrātiski ieviestajām valsts sabiedrības interešu aizsardzības tiesībām; prasa Komisijai nodrošināt, ka tiesnešiem atalgojums netiek piešķirts par katru lietu atsevišķi; aicina Komisiju veicināt šo standartu pārskatīšanu un modernizāciju atbilstīgos starptautiskos forumos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju sarunās par MIC iekļaut tādu noteikumu ieviešanu, kuros pārredzamā veidā būtu paredzēta valstu izmaksājamā kompensācija, un notiekošajās sarunās par UNCITRAL reformu atbalstīt stingras vērtēšanas metodes, kas ļautu vienīgi kompensēt neatgūstamās izmaksas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | asi kritizē to, ka būtiski kavējas Maurīcijas konvencijas ratifikācija un īstenošana; aicina dalībvalstis nekavējoties pieņemt priekšlikumu Padomes lēmumam par tās noslēgšanu ES vārdā; norāda uz nesenajiem Tiesas nolēmumiem par ekskluzīvām un dalītām kompetencēm saistībā ar starptautisko nolīgumu ratifikāciju, kas var sniegt norādes par to, kā atsākt šīs konvencijas ratifikāciju; |
| --- | --- |

49.

ES investīciju politika, kas nav saistīta ar investoru un valsts strīdu izšķiršanu

| 50. | norāda, ka pasaulē 2017., 2019. un 2020. gadā tika izbeigts lielāks skaits investīciju līgumu, nekā tika noslēgti jauni SIN; norāda, ka lielākajā daļā nesen noslēgto liela mēroga reģionālo SIN ir izmantota aizvien piesardzīgāka pieeja investoru un valsts strīdu izšķiršanā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina ES atbalstīt valsts tiesību sistēmu un tiesiskuma stiprināšanu partnervalstīs, izmantojot ES līmeņa tehnisko palīdzību, kas nodrošinātu labvēlīgu vidi ārvalstu investīcijām, vienlaikus novēršot sistēmiskas nepilnības, kas negatīvi ietekmē ilgtspējīgu attīstību šajās valstīs; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mudina Komisiju izstrādāt ES ārvalstu investīciju stratēģiju, lai stimulētu un aizsargātu ilgtspējīgas investīcijas visos to aspektos, nevajadzīgi nepaļaujoties uz investoru un valsts strīdu izšķiršanu, kā arī atjaunināt 2015. gadā pieņemto investīciju aizsardzības modeli saskaņā ar šīs rezolūcijas prasībām, lai sniegtu norādes sarunām par jauniem vai atjauninātiem ES nolīgumiem; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  OV L 351, 20.12.2012., 40. lpp.

(2)  OV L 257, 28.8.2014., 121. lpp.

(3)  OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.

(4)  OV C 296 E, 2.10.2012., 34. lpp.

(5)  OV C 168 E, 14.6.2013., 1. lpp.

(6)  OV C 265, 11.8.2017., 17. lpp.

(7)  OV C 101, 16.3.2018., 30. lpp.

(8)  OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.

(9)  OV L 169, 29.5.2020., 1. lpp.

(10)  Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, “FDI in Figures” (“ĀTI skaitļos”), 2021. gada aprīlis.

(11)  Eiropas zaļais kurss; digitālajam laikmetam gatava Eiropa ekonomika cilvēku labā; spēcīgāka Eiropa pasaulē; mūsu eiropeiskā dzīvesziņa un jauns impulss Eiropas demokrātijai.

(12)  Piemēram, ES un Kanādas Visaptverošais ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (8. pielikuma B daļas 4. punkts, kurā valsts parāds definēts kā puses jebkura līmeņa valdības parāda instruments), Visaptverošais un progresīvais Klusā okeāna valstu partnerības nolīgums un 2009. gada divpusējais investīciju nolīgums starp Beļģijas un Luksemburgas Ekonomikas savienību un Kolumbiju.

(13)  Tostarp attiecībā uz sabiedrības veselību, sociālajiem pakalpojumiem, sabiedrības izglītību, drošību, vidi vai sabiedrības morāli, sociālo vai patērētāju aizsardzību, privātumu un datu aizsardzību vai kultūras daudzveidības veicināšanu un aizsardzību.

(14)  Juridiski saistošs instruments attiecībā uz regulējumu, starptautiskajām cilvēktiesībām un transnacionālo korporāciju un citu uzņēmumu darbībām https://www.ohchr.org/en/hr-bodies/hrc/wg-trans-corp/igwg-on-tnc.

(15)  Konvencija par ārvalstu šķīrējtiesu nolēmumu atzīšanu un izpildi, saukta arī par Ņujorkas Arbitrāžas konvenciju.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2022. gada 22. jūnijs

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/108

---

P9_TA(2022)0246

ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas pārskatīšana ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un Regulu (ES) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 32/11)

Grozījums Nr. 406

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Parīzes nolīgums, kas 2015. gada decembrī pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī (“Parīzes nolīgums”) (3). Tā Puses ir vienojušās ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Parīzes nolīgums, kas 2015. gada decembrī pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī (“Parīzes nolīgums”) (3). Tā Puses ir vienojušās ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.

| (1) | Parīzes nolīgums, kas 2015. gada decembrī pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī (“Parīzes nolīgums”) (3). Tā Puses ir vienojušās ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.
  Pieņemot Glāzgovas klimata paktu, Parīzes nolīguma puses atzina, ka, ierobežojot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, ievērojami mazinātos ar klimata pārmaiņām saistītie riska faktori un šādu pārmaiņu ietekme, un tās apņēmās līdz 2022. gada beigām nostiprināt savus 2030. gada mērķrādītājus, lai likvidētu uzstādījumu atšķirības, ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) secinājumus. Tas būtu jāpanāk, rīkojoties taisnīgi un ievērojot kopīgas, bet diferencētas


  atbildības un attiecīgo iespēju principu, kā arī ņemot vērā katras valsts atšķirīgos apstākļus. ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS), tostarp tās tirgus stabilitātes rezerves, pārskatīšana ir unikāla iespēja. |
| --- | --- |

(1)

Parīzes nolīgums, kas 2015. gada decembrī pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī (“Parīzes nolīgums”) (3). Tā Puses ir vienojušās ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.
  Pieņemot Glāzgovas klimata paktu, Parīzes nolīguma puses atzina, ka, ierobežojot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, ievērojami mazinātos ar klimata pārmaiņām saistītie riska faktori un šādu pārmaiņu ietekme, un tās apņēmās līdz 2022. gada beigām nostiprināt savus 2030. gada mērķrādītājus, lai likvidētu uzstādījumu atšķirības, ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) secinājumus. Tas būtu jāpanāk, rīkojoties taisnīgi un ievērojot kopīgas, bet diferencētas


  atbildības un attiecīgo iespēju principu, kā arī ņemot vērā katras valsts atšķirīgos apstākļus. ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS), tostarp tās tirgus stabilitātes rezerves, pārskatīšana ir unikāla iespēja.

Grozījums Nr. 407

Direktīvas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Nepieciešamība steidzami nodrošināt, lai savu aktualitāti nezaudētu Parīzes nolīgumā temperatūras kāpuma ierobežošanai noteiktais 1,5  oC mērķis, ir kļuvusi vēl nozīmīgāka, ņemot vērā secinājumus, kādus savā 2021. gada 7. augusta ziņojumā “Klimata pārmaiņas 2021. gadā: fizikālo zinātņu pamatojums” ir norādījusi IPCC. IPCC konstatēja, ka globālā mērogā 1,5  oC atzīmi temperatūras kāpums sasniegs vai pat pārsniegs agrāk, nekā sākotnēji bija prognozēts, proti, tas notiks nākamajos 20 gados. Turklāt tika konstatēts, ka neveicot tūlītējus un vērienīgus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus, iegrožot globālo sasilšanu līdz 1,5  oC vai pat 2 oC atzīmei vairs nebūs iespējams. Bez tam 2022. gada 28. februāra ziņojumā “Klimata pārmaiņas 2020: ietekme, pielāgošanās un neaizsargātība” IPCC ar lielu pārliecību norādīja, ka klimata pārmaiņas apdraud cilvēku labklājību un planētas veselību. Jebkāda turpmāka kavēšanās īstenot saskaņotu preventīvu globālu rīcību attiecībā uz pielāgošanos un mazināšanu nozīmēs, ka zaudēsim īso un ātri izzūdošo iespēju nodrošināt pieņemamu un ilgtspējīgu nākotni ikvienam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Nepieciešamība steidzami nodrošināt, lai savu aktualitāti nezaudētu Parīzes nolīgumā temperatūras kāpuma ierobežošanai noteiktais 1,5  oC mērķis, ir kļuvusi vēl nozīmīgāka, ņemot vērā secinājumus, kādus savā 2021. gada 7. augusta ziņojumā “Klimata pārmaiņas 2021. gadā: fizikālo zinātņu pamatojums” ir norādījusi IPCC. IPCC konstatēja, ka globālā mērogā 1,5  oC atzīmi temperatūras kāpums sasniegs vai pat pārsniegs agrāk, nekā sākotnēji bija prognozēts, proti, tas notiks nākamajos 20 gados. Turklāt tika konstatēts, ka neveicot tūlītējus un vērienīgus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus, iegrožot globālo sasilšanu līdz 1,5  oC vai pat 2 oC atzīmei vairs nebūs iespējams. Bez tam 2022. gada 28. februāra ziņojumā “Klimata pārmaiņas 2020: ietekme, pielāgošanās un neaizsargātība” IPCC ar lielu pārliecību norādīja, ka klimata pārmaiņas apdraud cilvēku labklājību un planētas veselību. Jebkāda turpmāka kavēšanās īstenot saskaņotu preventīvu globālu rīcību attiecībā uz pielāgošanos un mazināšanu nozīmēs, ka zaudēsim īso un ātri izzūdošo iespēju nodrošināt pieņemamu un ilgtspējīgu nākotni ikvienam.

Grozījums Nr. 408

Direktīvas priekšlikums

1.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | Nepieciešamību steidzami rīkoties vēl skaudrāk akcentē arī tas, ka aizvien biežāk ir vērojami ekstremāli laikapstākļi, kas kļūst aizvien postošāki, un tas ir tiešs klimata pārmaiņu rezultāts. Saskaņā ar ANO Katastrofu riska mazināšanas biroja datiem, aizvadītajos 20 gados pasaulē reģistrēto katastrofu skaits un globālo ekonomisko zaudējumu apjoms ir gandrīz divkāršojies, un šo pieaugumu daudzējādā ziņā ir noteicis būtisks ar klimatu saistītu katastrofu skaita pieaugums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1b)

Nepieciešamību steidzami rīkoties vēl skaudrāk akcentē arī tas, ka aizvien biežāk ir vērojami ekstremāli laikapstākļi, kas kļūst aizvien postošāki, un tas ir tiešs klimata pārmaiņu rezultāts. Saskaņā ar ANO Katastrofu riska mazināšanas biroja datiem, aizvadītajos 20 gados pasaulē reģistrēto katastrofu skaits un globālo ekonomisko zaudējumu apjoms ir gandrīz divkāršojies, un šo pieaugumu daudzējādā ziņā ir noteicis būtisks ar klimatu saistītu katastrofu skaita pieaugums.

Grozījums Nr. 409

Direktīvas priekšlikums

1.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1c) | Tāpēc Savienībai šis jautājums būtu steidzami jārisina, pastiprinot centienus un kļūstot par starptautisku līderi cīņā pret klimata pārmaiņām, vienlaikus ņemot vērā taisnīguma principu, kā arī kopīgas, bet diferencētas atbildības un attiecīgo iespēju principu, kā noteikts Parīzes nolīguma 2. panta 2. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1c)

Tāpēc Savienībai šis jautājums būtu steidzami jārisina, pastiprinot centienus un kļūstot par starptautisku līderi cīņā pret klimata pārmaiņām, vienlaikus ņemot vērā taisnīguma principu, kā arī kopīgas, bet diferencētas atbildības un attiecīgo iespēju principu, kā noteikts Parīzes nolīguma 2. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 410

Direktīvas priekšlikums

1.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1d) | Parlaments 2019. gada 28. novembra rezolūcijā par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā

   (1a)

  mudināja Komisiju steidzami īstenot tūlītēju un vērienīgu rīcību, lai ierobežotu globālo sasilšanu līdz 1,5  oC un novērstu biodaudzveidības masveida zudumu, tostarp risinot nekonsekvences problēmas spēkā esošajās Savienības rīcībpolitikās, kuras attiecas uz ārkārtas situāciju klimata un vides jomā, un nodrošinot, ka visi attiecīgie tiesību akti un budžeta priekšlikumi ir pilnībā saskaņoti ar mērķi ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5  oC un ka tie neveicina biodaudzveidības zudumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1d)

Parlaments 2019. gada 28. novembra rezolūcijā par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā

   (1a)

  mudināja Komisiju steidzami īstenot tūlītēju un vērienīgu rīcību, lai ierobežotu globālo sasilšanu līdz 1,5  oC un novērstu biodaudzveidības masveida zudumu, tostarp risinot nekonsekvences problēmas spēkā esošajās Savienības rīcībpolitikās, kuras attiecas uz ārkārtas situāciju klimata un vides jomā, un nodrošinot, ka visi attiecīgie tiesību akti un budžeta priekšlikumi ir pilnībā saskaņoti ar mērķi ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5  oC un ka tie neveicina biodaudzveidības zudumu.

Grozījums Nr. 411

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Klimata
  un vides problēmu risināšana un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšana ir Komisijas 2019. gada 11. decembrī pieņemtā
  paziņojumam
  “Eiropas zaļais kurss” (4) stūrakmens. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Klimata
  un vides problēmu risināšana un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšana ir Komisijas 2019. gada 11. decembrī pieņemtā
  paziņojumam
  “Eiropas zaļais kurss” (4) stūrakmens.

| (2) | Līdz ar to klimata
  un vides problēmu risināšana un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšana ir Komisijas 2019. gada 11. decembrī pieņemtā
  paziņojuma
  “Eiropas zaļais kurss” (4) stūrakmens. |
| --- | --- |

(2)

Līdz ar to klimata
  un vides problēmu risināšana un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšana ir Komisijas 2019. gada 11. decembrī pieņemtā
  paziņojuma
  “Eiropas zaļais kurss” (4) stūrakmens.

Grozījums Nr. 412

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Eiropas zaļais kurss
  vienlaikus ir visaptverošu
  ,
  savstarpēji pastiprinošu pasākumu un iniciatīvu kopums
  ,
  kuru mērķis ir līdz 2050.gadam
  panākt
  ES klimatneitralitāti
  , un jauna izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir padarīt Savienību par taisnīgu un pārtikušu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurencei atvērtu ekonomiku,
  kur ekonomiskā izaugsme ir atsaistīta no resursu patēriņa
  . Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes.
  Tajā pašā laikā šīs pārkārtošanās
  ietekme uz vīriešiem un sievietēm ir atšķirīga, tāpat tā sevišķi smagi ietekmē dažas nelabvēlīgā situācijā esošas cilvēku grupas, piemēram, gados vecākus ļaudis, cilvēkus ar invaliditāti
  un
  personas, kas pieder pie rasu vai etniskām minoritātēm. Tāpēc ir jānodrošina, ka pārkārtošanās ir taisnīga un iekļaujoša
  un ka neviens netiek atstāts novārtā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Eiropas zaļais kurss
  vienlaikus ir visaptverošu
  ,
  savstarpēji pastiprinošu pasākumu un iniciatīvu kopums
  ,
  kuru mērķis ir līdz 2050.gadam
  panākt
  ES klimatneitralitāti
  , un jauna izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir padarīt Savienību par taisnīgu un pārtikušu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurencei atvērtu ekonomiku,
  kur ekonomiskā izaugsme ir atsaistīta no resursu patēriņa
  . Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes.
  Tajā pašā laikā šīs pārkārtošanās
  ietekme uz vīriešiem un sievietēm ir atšķirīga, tāpat tā sevišķi smagi ietekmē dažas nelabvēlīgā situācijā esošas cilvēku grupas, piemēram, gados vecākus ļaudis, cilvēkus ar invaliditāti
  un
  personas, kas pieder pie rasu vai etniskām minoritātēm. Tāpēc ir jānodrošina, ka pārkārtošanās ir taisnīga un iekļaujoša
  un ka neviens netiek atstāts novārtā.

| (3) | Eiropas zaļais kurss
  nodrošina spēcīgas izejas pozīcijas
  ,
  lai ne vēlāk kā līdz 2050. gadam sasniegtu Savienības klimatneitralitātes mērķi
  ,
  kā arī mērķi pēc tam
  panākt
  negatīvu emisijas bilanci
  ,
  kā noteikts Eiropas Parlamenta
  un
  Padomes Regulas (ES) 2021/1119

   (1a)

  2. panta 1. punktā. Tajā ir izklāstīta
  jauna izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir padarīt Savienību par taisnīgu un pārtikušu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurencei atvērtu ekonomiku,
  vienlaikus nodrošinot, ka neviens nav atstāts novārtā taisnīgas pārkārtošanās procesā, ar ko tiek risināta arī enerģētiskās nabadzības problēma
  . Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes.
  Šī pārkārtošanās atšķirīgi ietekmē darba ņēmējus dažādās nozarēs, un tai ir atšķirīga
  ietekme uz vīriešiem un sievietēm ir atšķirīga, tāpat tā sevišķi smagi ietekmē dažas nelabvēlīgā situācijā esošas cilvēku grupas, piemēram, gados vecākus ļaudis, cilvēkus ar invaliditāti, personas, kas pieder pie rasu vai etniskām minoritātēm
  , kā arī personas un mājsaimniecības ar zemiem un vidējiem ienākumiem. Turklāt šī pārkārtošanās dažiem reģioniem ir problemātiskāka, un tas jo īpaši attiecas uz strukturāli nelabvēlīgākā situācijā esošiem perifērajiem reģioniem, kā arī salām
  . Tāpēc ir jānodrošina, ka pārkārtošanās ir taisnīga un iekļaujoša. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas zaļais kurss
  nodrošina spēcīgas izejas pozīcijas
  ,
  lai ne vēlāk kā līdz 2050. gadam sasniegtu Savienības klimatneitralitātes mērķi
  ,
  kā arī mērķi pēc tam
  panākt
  negatīvu emisijas bilanci
  ,
  kā noteikts Eiropas Parlamenta
  un
  Padomes Regulas (ES) 2021/1119

   (1a)

  2. panta 1. punktā. Tajā ir izklāstīta
  jauna izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir padarīt Savienību par taisnīgu un pārtikušu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurencei atvērtu ekonomiku,
  vienlaikus nodrošinot, ka neviens nav atstāts novārtā taisnīgas pārkārtošanās procesā, ar ko tiek risināta arī enerģētiskās nabadzības problēma
  . Tā mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes.
  Šī pārkārtošanās atšķirīgi ietekmē darba ņēmējus dažādās nozarēs, un tai ir atšķirīga
  ietekme uz vīriešiem un sievietēm ir atšķirīga, tāpat tā sevišķi smagi ietekmē dažas nelabvēlīgā situācijā esošas cilvēku grupas, piemēram, gados vecākus ļaudis, cilvēkus ar invaliditāti, personas, kas pieder pie rasu vai etniskām minoritātēm
  , kā arī personas un mājsaimniecības ar zemiem un vidējiem ienākumiem. Turklāt šī pārkārtošanās dažiem reģioniem ir problemātiskāka, un tas jo īpaši attiecas uz strukturāli nelabvēlīgākā situācijā esošiem perifērajiem reģioniem, kā arī salām
  . Tāpēc ir jānodrošina, ka pārkārtošanās ir taisnīga un iekļaujoša.

Grozījums Nr. 413

Direktīvas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | ES ETS ir Savienības klimata politikas stūrakmens un ir galvenais šīs politikas instruments, ar ko izmaksu ziņā lietderīgi panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos. Atbilstīgi Glāzgovā notikušajā COP 26 uzņemtajām saistībām katru gadu pārskatīt nacionāli noteikto devumu Komisijai būtu jāpārskata tās nacionāli noteiktais devums, lai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK

   (1a)

  pārskatīšanas laikā ņemtu vērā visas ES ETS iekļautās nozares. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

ES ETS ir Savienības klimata politikas stūrakmens un ir galvenais šīs politikas instruments, ar ko izmaksu ziņā lietderīgi panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos. Atbilstīgi Glāzgovā notikušajā COP 26 uzņemtajām saistībām katru gadu pārskatīt nacionāli noteikto devumu Komisijai būtu jāpārskata tās nacionāli noteiktais devums, lai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK

   (1a)

  pārskatīšanas laikā ņemtu vērā visas ES ETS iekļautās nozares.

Grozījums Nr. 414

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Tas, cik vajadzīgs un vērtīgs ir Eiropas zaļais kurss, ir kļuvis vēl skaidrāks, ņemot vērā, cik smagi Savienības iedzīvotāju veselību, dzīves un darba apstākļus un labbūtību ir ietekmējusi Covid-19 pandēmija, kas parādīja, ka ir jāstiprina mūsu sabiedrības un ekonomikas noturība pret ārējiem satricinājumiem un ka ir jārīkojas laikus, lai šādus satricinājumus novērstu vai vismaz mīkstinātu to sekas. Eiropas iedzīvotāji joprojām ir cieši pārliecināti, ka šāda pieeja ir sevišķi aktuāla klimata pārmaiņu jautājumā (5). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Tas, cik vajadzīgs un vērtīgs ir Eiropas zaļais kurss, ir kļuvis vēl skaidrāks, ņemot vērā, cik smagi Savienības iedzīvotāju veselību, dzīves un darba apstākļus un labbūtību ir ietekmējusi Covid-19 pandēmija, kas parādīja, ka ir jāstiprina mūsu sabiedrības un ekonomikas noturība pret ārējiem satricinājumiem un ka ir jārīkojas laikus, lai šādus satricinājumus novērstu vai vismaz mīkstinātu to sekas. Eiropas iedzīvotāji joprojām ir cieši pārliecināti, ka šāda pieeja ir sevišķi aktuāla klimata pārmaiņu jautājumā (5).

| (4) | Tas, cik vajadzīgs un vērtīgs ir
  piemēroti īstenots
  Eiropas zaļais kurss, ir kļuvis vēl skaidrāks, ņemot vērā, cik smagi Savienības iedzīvotāju veselību, dzīves un darba apstākļus un labbūtību ir ietekmējusi Covid-19 pandēmija, kas parādīja, ka ir jāstiprina mūsu sabiedrības un ekonomikas noturība pret ārējiem satricinājumiem un ka ir jārīkojas laikus, lai šādus satricinājumus novērstu vai vismaz mīkstinātu to sekas
  , turklāt tas ir jādara taisnīgi un nodrošinot, ka neviens nav atstāts novārtā, arī tie, kuriem draud enerģētiskā nabadzība
  . Eiropas iedzīvotāji joprojām ir cieši pārliecināti, ka šāda pieeja ir sevišķi aktuāla klimata pārmaiņu jautājumā (5). |
| --- | --- |

(4)

Tas, cik vajadzīgs un vērtīgs ir
  piemēroti īstenots
  Eiropas zaļais kurss, ir kļuvis vēl skaidrāks, ņemot vērā, cik smagi Savienības iedzīvotāju veselību, dzīves un darba apstākļus un labbūtību ir ietekmējusi Covid-19 pandēmija, kas parādīja, ka ir jāstiprina mūsu sabiedrības un ekonomikas noturība pret ārējiem satricinājumiem un ka ir jārīkojas laikus, lai šādus satricinājumus novērstu vai vismaz mīkstinātu to sekas
  , turklāt tas ir jādara taisnīgi un nodrošinot, ka neviens nav atstāts novārtā, arī tie, kuriem draud enerģētiskā nabadzība
  . Eiropas iedzīvotāji joprojām ir cieši pārliecināti, ka šāda pieeja ir sevišķi aktuāla klimata pārmaiņu jautājumā (5).

Grozījums Nr. 415

Direktīvas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Eiropas zaļā kursa īstenošanai būtu jānodrošina kvalitatīvu darbvietu radīšana un sociālais progress visiem. Lai šajā direktīvā ierosinātais klimata mērķis būtu sociāli pieņemams, tas būtu jāsaskaņo ar līdzvērtīgu sociālo mērķi atbilstīgi Eiropas sociālo tiesību pīlāram. Eiropas zaļā kursa programmai vajadzētu būt iespējai saglabāt un radīt kvalitatīvas darbvietas, veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, paaugstināt darba standartus, stiprināt sociālo dialogu un sarunas par darba koplīgumu slēgšanu, apkarot diskrimināciju darbā un veicināt dzimumu līdztiesību. Lai sasniegtu minētos mērķus, taisnīgas pārkārtošanās mehānismiem būtu jāpapildina visas ierosinātās darbības atbilstīgi Eiropas zaļajam kursam un paketei “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Eiropas zaļā kursa īstenošanai būtu jānodrošina kvalitatīvu darbvietu radīšana un sociālais progress visiem. Lai šajā direktīvā ierosinātais klimata mērķis būtu sociāli pieņemams, tas būtu jāsaskaņo ar līdzvērtīgu sociālo mērķi atbilstīgi Eiropas sociālo tiesību pīlāram. Eiropas zaļā kursa programmai vajadzētu būt iespējai saglabāt un radīt kvalitatīvas darbvietas, veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, paaugstināt darba standartus, stiprināt sociālo dialogu un sarunas par darba koplīgumu slēgšanu, apkarot diskrimināciju darbā un veicināt dzimumu līdztiesību. Lai sasniegtu minētos mērķus, taisnīgas pārkārtošanās mehānismiem būtu jāpapildina visas ierosinātās darbības atbilstīgi Eiropas zaļajam kursam un paketei “Gatavi mērķrādītājam 55 %”.

Grozījums Nr. 416

Direktīvas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Ņemot vērā to, ka pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku ir jāiet roku rokā ar Eiropas konkurētspējas saglabāšanu un darbvietu radīšanu, Eiropas zaļā kursa sekmīgai īstenošanai ir ļoti svarīgi, lai vienotais tirgus netiktu pārslogots ar papildu izmaksām uzņēmumiem saistībā ar pielāgošanos jaunajai normatīvajai videi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Ņemot vērā to, ka pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku ir jāiet roku rokā ar Eiropas konkurētspējas saglabāšanu un darbvietu radīšanu, Eiropas zaļā kursa sekmīgai īstenošanai ir ļoti svarīgi, lai vienotais tirgus netiktu pārslogots ar papildu izmaksām uzņēmumiem saistībā ar pielāgošanos jaunajai normatīvajai videi.

Grozījums Nr. 417

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu
  (ES) 2021/1119 (7) Savienība
  uzdevumu
  līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti visas
  tautsaimniecības
  mērogā
  ir nostiprinājusi tiesību aktos
  . Ar minēto regulu ir noteikta arī saistoša Savienības apņemšanās iekšzemes neto siltumnīcefekta gāzu emisijas (emisijas pēc piesaistījumu atskaitīšanas) līdz 2030. gadam samazināt par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu
  (ES) 2021/1119 (7) Savienība
  uzdevumu
  līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti visas
  tautsaimniecības
  mērogā
  ir nostiprinājusi tiesību aktos
  . Ar minēto regulu ir noteikta arī saistoša Savienības apņemšanās iekšzemes neto siltumnīcefekta gāzu emisijas (emisijas pēc piesaistījumu atskaitīšanas) līdz 2030. gadam samazināt par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

| (6) | Regulā
   (ES) 2021/1119 Savienība
  ir iekļāvusi mērķi ne vēlāk kā
  līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti visas
  ekonomikas
  mērogā
  , kā arī mērķi pēc tam panākt negatīvu emisijas bilanci
  . Ar minēto regulu ir noteikta arī saistoša Savienības apņemšanās iekšzemes neto siltumnīcefekta gāzu emisijas (emisijas pēc piesaistījumu atskaitīšanas) līdz 2030. gadam samazināt par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. |
| --- | --- |

(6)

Regulā
   (ES) 2021/1119 Savienība
  ir iekļāvusi mērķi ne vēlāk kā
  līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti visas
  ekonomikas
  mērogā
  , kā arī mērķi pēc tam panākt negatīvu emisijas bilanci
  . Ar minēto regulu ir noteikta arī saistoša Savienības apņemšanās iekšzemes neto siltumnīcefekta gāzu emisijas (emisijas pēc piesaistījumu atskaitīšanas) līdz 2030. gadam samazināt par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

Grozījums Nr. 418

Direktīvas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Visām ekonomikas nozarēm jādod ieguldījums, lai panāktu minētos emisiju samazinājumus. Tas nozīmē, ka ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvu 2003/87/EK (8) izveidotās ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) mērķis — veicināt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu izmaksefektīvā un ekonomiski izdevīgā veidā — būtu jākāpina samērā ar šo 2030. gadam izvirzīto neto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma mērķrādītāju, kas jāsasniedz visas tautsaimniecības mērogā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Visām ekonomikas nozarēm jādod ieguldījums, lai panāktu minētos emisiju samazinājumus. Tas nozīmē, ka ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvu 2003/87/EK (8) izveidotās ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) mērķis — veicināt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu izmaksefektīvā un ekonomiski izdevīgā veidā — būtu jākāpina samērā ar šo 2030. gadam izvirzīto neto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma mērķrādītāju, kas jāsasniedz visas tautsaimniecības mērogā.

| (7) | Visām ekonomikas nozarēm jādod ieguldījums, lai panāktu minētos emisiju samazinājumus. Tas nozīmē, ka ar Direktīvu 2003/87/EK izveidotās ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) mērķis — veicināt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu izmaksefektīvā un ekonomiski izdevīgā veidā — būtu jākāpina samērā ar šo 2030. gadam izvirzīto neto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma mērķrādītāju, kas jāsasniedz visas tautsaimniecības mērogā
  , Savienības klimatneitralitātes mērķi, kurš jāsasniedz, vēlākais, līdz 2050
  . 
  gadam, un mērķi pēc tam panākt negatīvas emisijas, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(7)

Visām ekonomikas nozarēm jādod ieguldījums, lai panāktu minētos emisiju samazinājumus. Tas nozīmē, ka ar Direktīvu 2003/87/EK izveidotās ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) mērķis — veicināt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu izmaksefektīvā un ekonomiski izdevīgā veidā — būtu jākāpina samērā ar šo 2030. gadam izvirzīto neto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma mērķrādītāju, kas jāsasniedz visas tautsaimniecības mērogā
  , Savienības klimatneitralitātes mērķi, kurš jāsasniedz, vēlākais, līdz 2050
  . 
  gadam, un mērķi pēc tam panākt negatīvas emisijas, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā.

Grozījums Nr. 419

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | ES ETS būtu jāstimulē ražošana tādās iekārtās, kas daļēji vai pilnībā samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tāpēc dažu darbību kategoriju apraksts Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā būtu jāgroza, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret iekārtām attiecīgajos sektoros. Turklāt kvotu bezmaksas iedale par produkta ražošanu būtu jāatsaista no ražošanas procesa būtības. Tāpēc ir jāgroza dažu līmeņatzīmju aptverto produktu, procesu un emisiju definīcija, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus jaunām un esošām tehnoloģijām. Tāpat ir jāatsaista naftas rafinēšanas rūpnīcām noteikto līmeņatzīmju atjaunināšana no ūdeņradim noteikto līmeņatzīmju atjaunināšanas, lai atspoguļotu to, ka aizvien pieaug ūdeņraža ražošana ārpus naftas rafinēšanas sektora. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

ES ETS būtu jāstimulē ražošana tādās iekārtās, kas daļēji vai pilnībā samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tāpēc dažu darbību kategoriju apraksts Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā būtu jāgroza, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret iekārtām attiecīgajos sektoros. Turklāt kvotu bezmaksas iedale par produkta ražošanu būtu jāatsaista no ražošanas procesa būtības. Tāpēc ir jāgroza dažu līmeņatzīmju aptverto produktu, procesu un emisiju definīcija, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus jaunām un esošām tehnoloģijām. Tāpat ir jāatsaista naftas rafinēšanas rūpnīcām noteikto līmeņatzīmju atjaunināšana no ūdeņradim noteikto līmeņatzīmju atjaunināšanas, lai atspoguļotu to, ka aizvien pieaug ūdeņraža ražošana ārpus naftas rafinēšanas sektora.

| (8) | ES ETS būtu jāstimulē ražošana tādās iekārtās, kas daļēji vai pilnībā samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tāpēc dažu darbību kategoriju apraksts Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā būtu jāgroza, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret iekārtām attiecīgajos sektoros. Turklāt kvotu bezmaksas iedale par produkta ražošanu būtu jāatsaista no ražošanas procesa būtības. Tāpēc ir jāgroza dažu līmeņatzīmju aptverto produktu, procesu un emisiju definīcija, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus jaunām un esošām tehnoloģijām. Tāpat ir jāatsaista naftas rafinēšanas rūpnīcām noteikto līmeņatzīmju atjaunināšana no ūdeņradim noteikto līmeņatzīmju atjaunināšanas, lai atspoguļotu to, ka aizvien pieaug
  zaļā
  ūdeņraža ražošana ārpus naftas rafinēšanas sektora. |
| --- | --- |

(8)

ES ETS būtu jāstimulē ražošana tādās iekārtās, kas daļēji vai pilnībā samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tāpēc dažu darbību kategoriju apraksts Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā būtu jāgroza, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret iekārtām attiecīgajos sektoros. Turklāt kvotu bezmaksas iedale par produkta ražošanu būtu jāatsaista no ražošanas procesa būtības. Tāpēc ir jāgroza dažu līmeņatzīmju aptverto produktu, procesu un emisiju definīcija, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus jaunām un esošām tehnoloģijām. Tāpat ir jāatsaista naftas rafinēšanas rūpnīcām noteikto līmeņatzīmju atjaunināšana no ūdeņradim noteikto līmeņatzīmju atjaunināšanas, lai atspoguļotu to, ka aizvien pieaug
  zaļā
  ūdeņraža ražošana ārpus naftas rafinēšanas sektora.

Grozījums Nr. 420

Direktīvas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Nosakot principus, lai paredzētu ex-ante līmeņatzīmes atsevišķos sektoros un apakšsektoros, Komisijai būtu jāapspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, arī attiecīgajos sektoros un apakšsektoros, ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un Eiropas Zinātnisko konsultatīvo padomi klimata pārmaiņu jautājumos, kas minēta Regulas (ES) 2021/1119 3. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Nosakot principus, lai paredzētu ex-ante līmeņatzīmes atsevišķos sektoros un apakšsektoros, Komisijai būtu jāapspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, arī attiecīgajos sektoros un apakšsektoros, ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un Eiropas Zinātnisko konsultatīvo padomi klimata pārmaiņu jautājumos, kas minēta Regulas (ES) 2021/1119 3. pantā.

Grozījums Nr. 421

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Siltumnīcefekta gāzes, kas netiek tieši emitētas atmosfērā, būtu jāuzskata par ES ETS aptvertām emisijām un par šīm emisijām būtu jānodod kvotas, izņemot gadījumus, kad šīs emisijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (13) tiek uzglabātas krātuvē vai kad tās ir ķīmiski saistītas produktā tā, ka normālas lietošanas gaitā tās atmosfērā nenonāk. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
  īstenošanas
  aktus, kuri paredz, ar kādiem nosacījumiem siltumnīcefekta gāzes ir uzskatāmas par pastāvīgi ķīmiski saistītām produktā tā, ka normālas lietošanas gaitā tās nenonāk atmosfērā, un, ņemot vērā regulatīvās norises saistībā ar oglekļa piesaistījumu sertificēšanu, kā attiecīgā gadījumā saņemt oglekļa piesaistījumu sertifikātu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Siltumnīcefekta gāzes, kas netiek tieši emitētas atmosfērā, būtu jāuzskata par ES ETS aptvertām emisijām un par šīm emisijām būtu jānodod kvotas, izņemot gadījumus, kad šīs emisijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (13) tiek uzglabātas krātuvē vai kad tās ir ķīmiski saistītas produktā tā, ka normālas lietošanas gaitā tās atmosfērā nenonāk. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
  īstenošanas
  aktus, kuri paredz, ar kādiem nosacījumiem siltumnīcefekta gāzes ir uzskatāmas par pastāvīgi ķīmiski saistītām produktā tā, ka normālas lietošanas gaitā tās nenonāk atmosfērā, un, ņemot vērā regulatīvās norises saistībā ar oglekļa piesaistījumu sertificēšanu, kā attiecīgā gadījumā saņemt oglekļa piesaistījumu sertifikātu.

| (13) | Siltumnīcefekta gāzes, kas netiek tieši emitētas atmosfērā, būtu jāuzskata par ES ETS aptvertām emisijām un par šīm emisijām būtu jānodod kvotas, izņemot gadījumus, kad šīs emisijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (13) tiek uzglabātas krātuvē vai kad tās ir ķīmiski saistītas produktā tā, ka normālas lietošanas
  un atkritumu likvidēšanas
  gaitā tās atmosfērā nenonāk. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
  deleģētos
  aktus, kuri paredz, ar kādiem nosacījumiem siltumnīcefekta gāzes ir uzskatāmas par pastāvīgi ķīmiski saistītām produktā tā, ka normālas lietošanas
  un atkritumu likvidēšanas
  gaitā tās nenonāk atmosfērā, un, ņemot vērā regulatīvās norises saistībā ar oglekļa piesaistījumu sertificēšanu, kā attiecīgā gadījumā saņemt oglekļa piesaistījumu sertifikātu. |
| --- | --- |

(13)

Siltumnīcefekta gāzes, kas netiek tieši emitētas atmosfērā, būtu jāuzskata par ES ETS aptvertām emisijām un par šīm emisijām būtu jānodod kvotas, izņemot gadījumus, kad šīs emisijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (13) tiek uzglabātas krātuvē vai kad tās ir ķīmiski saistītas produktā tā, ka normālas lietošanas
  un atkritumu likvidēšanas
  gaitā tās atmosfērā nenonāk. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
  deleģētos
  aktus, kuri paredz, ar kādiem nosacījumiem siltumnīcefekta gāzes ir uzskatāmas par pastāvīgi ķīmiski saistītām produktā tā, ka normālas lietošanas
  un atkritumu likvidēšanas
  gaitā tās nenonāk atmosfērā, un, ņemot vērā regulatīvās norises saistībā ar oglekļa piesaistījumu sertificēšanu, kā attiecīgā gadījumā saņemt oglekļa piesaistījumu sertifikātu.

Grozījums Nr. 422

Direktīvas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | ES ETS īstenošanā būtu pēc iespējas jānovērš atbrīvojumi un kropļojoši pasākumi. Ilgtermiņā visām nozarēm vajadzētu būt nozīmei klimatneitralitātes sasniegšanā Savienībā līdz 2050. gadam, un uz visām CO2 emisijām būtu jāattiecas atbilstīgiem Savienības politikas instrumentiem. Sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušana ES ETS veicinātu aprites ekonomiku, sekmējot produktu reciklēšanu, atkalizmantošanu un labošanu, vienlaikus arī palīdzot panākt visas ekonomikas dekarbonizāciju. Tā kā ES ETS jau aptver reciklēšanas un reģenerācijas darbības, sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušana tās darbības jomā stiprinātu stimulus atkritumu ilgtspējīgai apsaimniekošanai atbilstīgi atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai. Tādējādi tiktu papildināti citi Savienības tiesību akti atkritumu jomā. Turklāt atkritumu sadedzināšanas integrēšana ES ETS nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus to reģionu starpā, kuri sadzīves atkritumu sadedzināšanu ir iekļāvuši ES ETS darbības jomā, samazinot nodokļu konkurences risku reģionu starpā. Tomēr, lai nepieļautu sadzīves atkritumu novirzīšanu no sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtām uz Savienības atkritumu poligoniem, kas radītu metāna emisijas, un atkritumu eksportu uz trešām valstīm ar iespējami kaitīgu ietekmi uz vidi, pirms sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā no 2026. gada 1. janvāra būtu jāveic ietekmes novērtējums, kas jāsagatavo līdz 2024. gada 31. decembrim un kas attiecīgā gadījumā ir jāpapildina ar tiesību akta priekšlikumu, lai nepieļautu šādu atkritumu novirzīšanu un šādu eksportu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

ES ETS īstenošanā būtu pēc iespējas jānovērš atbrīvojumi un kropļojoši pasākumi. Ilgtermiņā visām nozarēm vajadzētu būt nozīmei klimatneitralitātes sasniegšanā Savienībā līdz 2050. gadam, un uz visām CO2 emisijām būtu jāattiecas atbilstīgiem Savienības politikas instrumentiem. Sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušana ES ETS veicinātu aprites ekonomiku, sekmējot produktu reciklēšanu, atkalizmantošanu un labošanu, vienlaikus arī palīdzot panākt visas ekonomikas dekarbonizāciju. Tā kā ES ETS jau aptver reciklēšanas un reģenerācijas darbības, sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušana tās darbības jomā stiprinātu stimulus atkritumu ilgtspējīgai apsaimniekošanai atbilstīgi atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai. Tādējādi tiktu papildināti citi Savienības tiesību akti atkritumu jomā. Turklāt atkritumu sadedzināšanas integrēšana ES ETS nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus to reģionu starpā, kuri sadzīves atkritumu sadedzināšanu ir iekļāvuši ES ETS darbības jomā, samazinot nodokļu konkurences risku reģionu starpā. Tomēr, lai nepieļautu sadzīves atkritumu novirzīšanu no sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtām uz Savienības atkritumu poligoniem, kas radītu metāna emisijas, un atkritumu eksportu uz trešām valstīm ar iespējami kaitīgu ietekmi uz vidi, pirms sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā no 2026. gada 1. janvāra būtu jāveic ietekmes novērtējums, kas jāsagatavo līdz 2024. gada 31. decembrim un kas attiecīgā gadījumā ir jāpapildina ar tiesību akta priekšlikumu, lai nepieļautu šādu atkritumu novirzīšanu un šādu eksportu.

Grozījums Nr. 423

Direktīvas priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13b) | Būtu jāuzskaita visas siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas uztvertas un nodotas izmantošanai ar oglekļa uztveršanas un izmantošanas (“CCU”) procesu starpniecību un kas nav pastāvīgi ķīmiski saistītas produktā tā, ka normālas lietošanas un atkritumu likvidēšanas gaitā tās nenonāk atmosfērā. Ja nav visu procesa posmu, jo īpaši emisijas no atkritumu sadedzināšanas iekārtām, uz ko attiecas oglekļa cenu noteikšana, tad, paļaujoties uz emisiju uzskaiti vietā, kur emisijas izplūst atmosfērā, tās netiktu pietiekami uzskaitītas. Lai reglamentētu oglekļa uztveršanu tā, ka tiek samazinātas neto emisijas, nodrošinātu, ka visas emisijas tiek uzskaitītas un ka netiek pieļauta dubultā uzskaite, vienlaikus radot ekonomiskus stimulus, Komisijai būtu jānovērtē, kā uzskaitīt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko uzskata par uztvertām un izmantotām, lai tās kļūtu ķīmiski saistītas produktā, balstoties uz produkta aprites cikla novērtējumu, piemēram, ja tās izmanto produkta ražošanā vai ja šāds proporcionāls samazinājums sekmē inovatīvu valsts rīcībpolitiku, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde attiecīgajā dalībvalstī, lai nodrošinātu un stimulētu nozaru sadarbību, un attiecīgā gadījumā būtu jāiesniedz tiesību akta priekšlikums nolūkā iekļaut pārredzamu, salīdzināmu un uzticamu metodiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13b)

Būtu jāuzskaita visas siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas uztvertas un nodotas izmantošanai ar oglekļa uztveršanas un izmantošanas (“CCU”) procesu starpniecību un kas nav pastāvīgi ķīmiski saistītas produktā tā, ka normālas lietošanas un atkritumu likvidēšanas gaitā tās nenonāk atmosfērā. Ja nav visu procesa posmu, jo īpaši emisijas no atkritumu sadedzināšanas iekārtām, uz ko attiecas oglekļa cenu noteikšana, tad, paļaujoties uz emisiju uzskaiti vietā, kur emisijas izplūst atmosfērā, tās netiktu pietiekami uzskaitītas. Lai reglamentētu oglekļa uztveršanu tā, ka tiek samazinātas neto emisijas, nodrošinātu, ka visas emisijas tiek uzskaitītas un ka netiek pieļauta dubultā uzskaite, vienlaikus radot ekonomiskus stimulus, Komisijai būtu jānovērtē, kā uzskaitīt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko uzskata par uztvertām un izmantotām, lai tās kļūtu ķīmiski saistītas produktā, balstoties uz produkta aprites cikla novērtējumu, piemēram, ja tās izmanto produkta ražošanā vai ja šāds proporcionāls samazinājums sekmē inovatīvu valsts rīcībpolitiku, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde attiecīgajā dalībvalstī, lai nodrošinātu un stimulētu nozaru sadarbību, un attiecīgā gadījumā būtu jāiesniedz tiesību akta priekšlikums nolūkā iekļaut pārredzamu, salīdzināmu un uzticamu metodiku.

Grozījums Nr. 424

Direktīvas priekšlikums

13.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13c) | Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1119 prioritāte būtu jāpiešķir tiešiem emisiju samazinājumiem, kas būs jāpapildina ar lielākiem CO2 piesaistījumiem, lai sasniegtu klimatneitralitāti. Vidējā termiņā CO2 piesaistījumi jau varētu palīdzēt paaugstināt mērķi virs Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāja, kā noteikts Regulā (ES) 2021/1119. Tādēļ Komisijai būtu jāizskata, kā negatīvās emisijas, ka izriet no siltumnīcefekta gāzēm, kuras tiek piesaistītas no atmosfēras un droši un pastāvīgi uzglabātas, piemēram, ar tiešo uztveri no gaisa, var tikt uzskaitītas un stimulētas emisijas kvotu tirdzniecībā, arī ierosinot skaidru tvērumu un stingrus kritērijus un aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādi piesaistījumi ir patiesi un pastāvīgi, nevis kompensē vajadzīgos emisiju samazinājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13c)

Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1119 prioritāte būtu jāpiešķir tiešiem emisiju samazinājumiem, kas būs jāpapildina ar lielākiem CO2 piesaistījumiem, lai sasniegtu klimatneitralitāti. Vidējā termiņā CO2 piesaistījumi jau varētu palīdzēt paaugstināt mērķi virs Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāja, kā noteikts Regulā (ES) 2021/1119. Tādēļ Komisijai būtu jāizskata, kā negatīvās emisijas, ka izriet no siltumnīcefekta gāzēm, kuras tiek piesaistītas no atmosfēras un droši un pastāvīgi uzglabātas, piemēram, ar tiešo uztveri no gaisa, var tikt uzskaitītas un stimulētas emisijas kvotu tirdzniecībā, arī ierosinot skaidru tvērumu un stingrus kritērijus un aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādi piesaistījumi ir patiesi un pastāvīgi, nevis kompensē vajadzīgos emisiju samazinājumus.

Grozījums Nr. 425

Direktīvas priekšlikums

13.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13d) | Saskaņā ar Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju 26 % no kontinenta metāna emisijām rada atkritumi. Tiek prognozēts, ka līdz 2025. gadam visā pasaulē atkritumu poligoni un izgāztuves radīs 8–10 % no visām antropogēnajām siltumnīcefekta gāzu emisijām. Savienībai būtu jātiecas būtiski samazināt apglabāto atkritumu apjomu Savienībā un katrā ziņā būtu jānovērš tas, ka atkritumu sadedzināšanas iekļaušana ES ETS nākotnē rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus un veicina lielāka atkritumu apjoma apglabāšanu. Tāpēc Komisijai būtu jāizvērtē arī, vai ir iespējama un īstenojama visu atkritumu apsaimniekošanas procesu, tādu kā apglabāšanas atkritumu poligonos, fermentācijas, kompostēšanas un mehāniskas un bioloģiskas apstrādes, iekļaušana ES ETS. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13d)

Saskaņā ar Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju 26 % no kontinenta metāna emisijām rada atkritumi. Tiek prognozēts, ka līdz 2025. gadam visā pasaulē atkritumu poligoni un izgāztuves radīs 8–10 % no visām antropogēnajām siltumnīcefekta gāzu emisijām. Savienībai būtu jātiecas būtiski samazināt apglabāto atkritumu apjomu Savienībā un katrā ziņā būtu jānovērš tas, ka atkritumu sadedzināšanas iekļaušana ES ETS nākotnē rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus un veicina lielāka atkritumu apjoma apglabāšanu. Tāpēc Komisijai būtu jāizvērtē arī, vai ir iespējama un īstenojama visu atkritumu apsaimniekošanas procesu, tādu kā apglabāšanas atkritumu poligonos, fermentācijas, kompostēšanas un mehāniskas un bioloģiskas apstrādes, iekļaušana ES ETS.

Grozījums Nr. 426

Direktīvas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Starptautiskais jūras transports, proti, reisi starp ostām, kas ir divu dažādu dalībvalstu jurisdikcijā, vai starp kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un ostu, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, ir vienīgais transporta veids, uz ko līdz šim nav attiecinātas Savienības saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Emisijas no Savienībā pārdotas degvielas, ko izmanto reisos, kas sākas vienā dalībvalstī un noslēdzas citā dalībvalstī vai trešā valstī, kopš 1990. gada ir pieaugušas par aptuveni 36 %. Šīs emisijas veido teju 90 % no visām Savienības kuģošanas emisijām, jo emisijas, kuras rada Savienībā pārdotā degviela, ko izmanto reisos, kas sākas un noslēdzas tajā pašā dalībvalstī, kopš 1990. gada ir sarukušas par 26 %. Prognozēts, ka status quo scenārijā starptautiskā jūras transporta radītās emisijas no 2015. līdz 2030. gadam pieaugs par 14 %, bet no 2015. līdz 2050. gadam — par 34 %. Ja, kā tiek prognozēts, jūras transporta ietekme uz klimata pārmaiņām pieaugs, tas lielā mērā padarīs veltus citos
  sektors
  panāktos samazinājumus, kuru nolūks ir apkarot klimata pārmaiņas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Starptautiskais jūras transports, proti, reisi starp ostām, kas ir divu dažādu dalībvalstu jurisdikcijā, vai starp kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un ostu, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, ir vienīgais transporta veids, uz ko līdz šim nav attiecinātas Savienības saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Emisijas no Savienībā pārdotas degvielas, ko izmanto reisos, kas sākas vienā dalībvalstī un noslēdzas citā dalībvalstī vai trešā valstī, kopš 1990. gada ir pieaugušas par aptuveni 36 %. Šīs emisijas veido teju 90 % no visām Savienības kuģošanas emisijām, jo emisijas, kuras rada Savienībā pārdotā degviela, ko izmanto reisos, kas sākas un noslēdzas tajā pašā dalībvalstī, kopš 1990. gada ir sarukušas par 26 %. Prognozēts, ka status quo scenārijā starptautiskā jūras transporta radītās emisijas no 2015. līdz 2030. gadam pieaugs par 14 %, bet no 2015. līdz 2050. gadam — par 34 %. Ja, kā tiek prognozēts, jūras transporta ietekme uz klimata pārmaiņām pieaugs, tas lielā mērā padarīs veltus citos
  sektors
  panāktos samazinājumus, kuru nolūks ir apkarot klimata pārmaiņas.

| (14) | Starptautiskais jūras transports, proti, reisi starp ostām, kas ir divu dažādu dalībvalstu jurisdikcijā, vai starp kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un ostu, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, ir vienīgais transporta veids, uz ko līdz šim nav attiecinātas Savienības saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Emisijas no Savienībā pārdotas degvielas, ko izmanto reisos, kas sākas vienā dalībvalstī un noslēdzas citā dalībvalstī vai trešā valstī, kopš 1990. gada ir pieaugušas par aptuveni 36 %. Šīs emisijas veido teju 90 % no visām Savienības kuģošanas emisijām, jo emisijas, kuras rada Savienībā pārdotā degviela, ko izmanto reisos, kas sākas un noslēdzas tajā pašā dalībvalstī, kopš 1990. gada ir sarukušas par 26 %. Prognozēts, ka status quo scenārijā starptautiskā jūras transporta radītās emisijas no 2015. līdz 2030. gadam pieaugs par 14 %, bet no 2015. līdz 2050. gadam — par 34 %. Ja, kā tiek prognozēts, jūras transporta ietekme uz klimata pārmaiņām pieaugs, tas lielā mērā padarīs veltus citos
  sektoros
  panāktos samazinājumus, kuru nolūks ir apkarot klimata pārmaiņas
  , un līdz ar to apdraudēs mērķi līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu neto emisiju samazinājumu visas ekonomikas mērogā, Savienības mērķi, vēlākais, līdz 2050. gadam, panākt klimatneitralitāti, mērķi pēc tam panākt negatīvu emisiju bilanci, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā, un Parīzes nolīguma mērķi
  . |
| --- | --- |

(14)

Starptautiskais jūras transports, proti, reisi starp ostām, kas ir divu dažādu dalībvalstu jurisdikcijā, vai starp kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un ostu, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, ir vienīgais transporta veids, uz ko līdz šim nav attiecinātas Savienības saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Emisijas no Savienībā pārdotas degvielas, ko izmanto reisos, kas sākas vienā dalībvalstī un noslēdzas citā dalībvalstī vai trešā valstī, kopš 1990. gada ir pieaugušas par aptuveni 36 %. Šīs emisijas veido teju 90 % no visām Savienības kuģošanas emisijām, jo emisijas, kuras rada Savienībā pārdotā degviela, ko izmanto reisos, kas sākas un noslēdzas tajā pašā dalībvalstī, kopš 1990. gada ir sarukušas par 26 %. Prognozēts, ka status quo scenārijā starptautiskā jūras transporta radītās emisijas no 2015. līdz 2030. gadam pieaugs par 14 %, bet no 2015. līdz 2050. gadam — par 34 %. Ja, kā tiek prognozēts, jūras transporta ietekme uz klimata pārmaiņām pieaugs, tas lielā mērā padarīs veltus citos
  sektoros
  panāktos samazinājumus, kuru nolūks ir apkarot klimata pārmaiņas
  , un līdz ar to apdraudēs mērķi līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu neto emisiju samazinājumu visas ekonomikas mērogā, Savienības mērķi, vēlākais, līdz 2050. gadam, panākt klimatneitralitāti, mērķi pēc tam panākt negatīvu emisiju bilanci, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā, un Parīzes nolīguma mērķi
  .

Grozījums Nr. 427

Direktīvas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Starptautiskais jūras transports ir vienīgais transportēšanas līdzeklis, kas nav iekļauts Savienības saistībās samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai gan Eiropas Parlaments atkārtoti ir prasījis, lai visas ekonomikas nozares atbilstoši Parīzes nolīgumā iekļautajām Savienības saistībām iesaistītos kopīgajos centienos pēc iespējas ātrāk un, vēlākais, līdz 2050. gadam pabeigt pārkārtošanos uz siltumnīcefekta gāzu neto nulles emisijām. Aprēķinus balstot uz globālās sasilšanas potenciālu 100 gadu periodā, CO2 joprojām ir galvenais cēlonis jūras transporta radītajai ietekmei uz klimatu, jo tas rada 98 % vai, iekļaujot melno oglekli, 91 % no kopējām starptautiskajām siltumnīcefekta gāzu emisijām CO2 ekvivalentos. Tomēr saskaņā ar 2020. gadā publicēto Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) ziņojumu “Fourth IMO Greenhouse Gas Study” (Ceturtais SJO siltumnīcefekta gāzu pētījums) laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam metāna (CH4) apjoms ir palielinājies par 87 %. Tādēļ — un atbilstoši Eiropas Parlamenta 2020. gada 16. septembrī pieņemtajiem grozījumiem priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz grozīt Regulu (ES) 2015/757, lai pienācīgi ņemtu vērā kuģu degvieleļļas patēriņa datu vākšanas globālo sistēmu —, paplašinot ES ETS, lai to attiecinātu arī uz jūras transporta darbībām, tas darbības jomā būtu jāiekļauj gan CO2, gan CH4 emisijas, kā arī dislāpekļa oksīds (N2O) emisijas. Rezultātā administrējošai iestādei būtu jānodrošina, ka kuģošanas sabiedrības uzrauga un paziņo apkopotus emisiju datus, tostarp par CO2, CH4 un N2O izplūdi, lai nodrošinātu atbilstību Regulai (ES) .../... [FuelEU Maritime]. Turklāt Komisijai līdz 2024. gada 31. decembrim būtu jāizvērtē siltumnīcefekta gāzu emisiju, kas nav CO2, N2O un CH4, un daļiņu ar globālās sasilšanas potenciālu ietekmi uz pasaules klimatu un jāziņo par šo ietekmi Eiropas Parlamentam un Padomei, kā arī attiecīgā gadījumā jāiesniedz tiesību akta priekšlikums par šo jūras transporta darbību radīto emisiju un daļiņu iekļaušanu ES ETS darbības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Starptautiskais jūras transports ir vienīgais transportēšanas līdzeklis, kas nav iekļauts Savienības saistībās samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai gan Eiropas Parlaments atkārtoti ir prasījis, lai visas ekonomikas nozares atbilstoši Parīzes nolīgumā iekļautajām Savienības saistībām iesaistītos kopīgajos centienos pēc iespējas ātrāk un, vēlākais, līdz 2050. gadam pabeigt pārkārtošanos uz siltumnīcefekta gāzu neto nulles emisijām. Aprēķinus balstot uz globālās sasilšanas potenciālu 100 gadu periodā, CO2 joprojām ir galvenais cēlonis jūras transporta radītajai ietekmei uz klimatu, jo tas rada 98 % vai, iekļaujot melno oglekli, 91 % no kopējām starptautiskajām siltumnīcefekta gāzu emisijām CO2 ekvivalentos. Tomēr saskaņā ar 2020. gadā publicēto Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) ziņojumu “Fourth IMO Greenhouse Gas Study” (Ceturtais SJO siltumnīcefekta gāzu pētījums) laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam metāna (CH4) apjoms ir palielinājies par 87 %. Tādēļ — un atbilstoši Eiropas Parlamenta 2020. gada 16. septembrī pieņemtajiem grozījumiem priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz grozīt Regulu (ES) 2015/757, lai pienācīgi ņemtu vērā kuģu degvieleļļas patēriņa datu vākšanas globālo sistēmu —, paplašinot ES ETS, lai to attiecinātu arī uz jūras transporta darbībām, tas darbības jomā būtu jāiekļauj gan CO2, gan CH4 emisijas, kā arī dislāpekļa oksīds (N2O) emisijas. Rezultātā administrējošai iestādei būtu jānodrošina, ka kuģošanas sabiedrības uzrauga un paziņo apkopotus emisiju datus, tostarp par CO2, CH4 un N2O izplūdi, lai nodrošinātu atbilstību Regulai (ES) .../... [FuelEU Maritime]. Turklāt Komisijai līdz 2024. gada 31. decembrim būtu jāizvērtē siltumnīcefekta gāzu emisiju, kas nav CO2, N2O un CH4, un daļiņu ar globālās sasilšanas potenciālu ietekmi uz pasaules klimatu un jāziņo par šo ietekmi Eiropas Parlamentam un Padomei, kā arī attiecīgā gadījumā jāiesniedz tiesību akta priekšlikums par šo jūras transporta darbību radīto emisiju un daļiņu iekļaušanu ES ETS darbības jomā.

Grozījums Nr. 428

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | 2013. gadā Komisija pieņēma stratēģiju, kā jūras transporta emisijas pakāpeniski integrēt Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas rīcībpolitikā. Pirmais solis bija Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (14), ar ko tika izveidota ar jūras transporta emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēma; nākamie soļi ir nospraust samazināšanas mērķrādītājus jūras transporta sektorā un piemērot tirgus instrumentu. Saskaņā ar apņemšanos, ko likumdevēji pauduši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/410 (15), Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai (SJO) vai Savienībai no 2023. gada ir jāsāk rīkoties, tostarp jāsāk sagatavošanās darbs pie tāda pasākuma pieņemšanas un īstenošanas, kas nodrošina, ka sektors dod pienācīgu ieguldījumu pūliņos, ko prasa saskaņā ar Parīzes nolīgumu nosprausto mērķu sasniegšana, un ka visas ieinteresētās personas tam velta pienācīgu ievērību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

2013. gadā Komisija pieņēma stratēģiju, kā jūras transporta emisijas pakāpeniski integrēt Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas rīcībpolitikā. Pirmais solis bija Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (14), ar ko tika izveidota ar jūras transporta emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēma; nākamie soļi ir nospraust samazināšanas mērķrādītājus jūras transporta sektorā un piemērot tirgus instrumentu. Saskaņā ar apņemšanos, ko likumdevēji pauduši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/410 (15), Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai (SJO) vai Savienībai no 2023. gada ir jāsāk rīkoties, tostarp jāsāk sagatavošanās darbs pie tāda pasākuma pieņemšanas un īstenošanas, kas nodrošina, ka sektors dod pienācīgu ieguldījumu pūliņos, ko prasa saskaņā ar Parīzes nolīgumu nosprausto mērķu sasniegšana, un ka visas ieinteresētās personas tam velta pienācīgu ievērību.

| (15) | 2013. gadā Komisija pieņēma stratēģiju, kā jūras transporta emisijas pakāpeniski integrēt Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas rīcībpolitikā. Pirmais solis bija Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (14), ar ko tika izveidota ar jūras transporta emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēma; nākamie soļi ir nospraust samazināšanas mērķrādītājus jūras transporta sektorā un piemērot tirgus instrumentu. Saskaņā ar apņemšanos, ko likumdevēji pauduši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/410 (15), Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai (SJO) vai Savienībai no 2023. gada ir jāsāk rīkoties, tostarp jāsāk sagatavošanās darbs pie tāda pasākuma pieņemšanas un īstenošanas, kas nodrošina, ka sektors dod pienācīgu ieguldījumu pūliņos, ko prasa saskaņā ar Parīzes nolīgumu nosprausto mērķu sasniegšana, un ka visas ieinteresētās personas tam velta pienācīgu ievērību.
  Lai palielinātu Savienības pasākumu efektivitāti no vides viedokļa un novērstu negodīgu konkurenci un stimulus noteikumu apiešanai, būtu jāgroza Regulas (ES) 2015/757 darbības joma, no 2024. gada 1. janvāra tajā iekļaujot kuģus ar 400 t un lielāku bruto tonnāžu. Lai nodrošinātu, ka administratīvais slogs ir samērīgs, kuģu ar bruto tonnāžu līdz 5 000  t gadījumā būtu jāparedz, ka operatori paziņo tikai tādu informāciju, kas attiecas uz šādu kuģu iekļaušanu ES ETS darbības jomā no 2027. gada 1. janvāra, jo īpaši degvielas veidu, tās oglekļa koeficientu un siltumspēju. |
| --- | --- |

(15)

2013. gadā Komisija pieņēma stratēģiju, kā jūras transporta emisijas pakāpeniski integrēt Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas rīcībpolitikā. Pirmais solis bija Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (14), ar ko tika izveidota ar jūras transporta emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēma; nākamie soļi ir nospraust samazināšanas mērķrādītājus jūras transporta sektorā un piemērot tirgus instrumentu. Saskaņā ar apņemšanos, ko likumdevēji pauduši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/410 (15), Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai (SJO) vai Savienībai no 2023. gada ir jāsāk rīkoties, tostarp jāsāk sagatavošanās darbs pie tāda pasākuma pieņemšanas un īstenošanas, kas nodrošina, ka sektors dod pienācīgu ieguldījumu pūliņos, ko prasa saskaņā ar Parīzes nolīgumu nosprausto mērķu sasniegšana, un ka visas ieinteresētās personas tam velta pienācīgu ievērību.
  Lai palielinātu Savienības pasākumu efektivitāti no vides viedokļa un novērstu negodīgu konkurenci un stimulus noteikumu apiešanai, būtu jāgroza Regulas (ES) 2015/757 darbības joma, no 2024. gada 1. janvāra tajā iekļaujot kuģus ar 400 t un lielāku bruto tonnāžu. Lai nodrošinātu, ka administratīvais slogs ir samērīgs, kuģu ar bruto tonnāžu līdz 5 000  t gadījumā būtu jāparedz, ka operatori paziņo tikai tādu informāciju, kas attiecas uz šādu kuģu iekļaušanu ES ETS darbības jomā no 2027. gada 1. janvāra, jo īpaši degvielas veidu, tās oglekļa koeficientu un siltumspēju.

Grozījums Nr. 429

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/410 Komisijai vismaz reizi gadā ir jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu, kas panākts SJO virzībā uz vērienīgu emisiju samazināšanas mērķi, un par papildu pasākumiem, lai nodrošinātu, ka jūras transporta sektors sniedz pienācīgu ieguldījumu centienos, kas nepieciešami, lai sasniegtu mērķus, par kuriem panākta vienošanās saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Ir vērojami centieni ar SJO starpniecību samazināt globālās jūras transporta emisijas, un tie būtu jāveicina. Tomēr
  lai gan
  SJO satvarā
  nesen sasniegtais ir vērtējams atzinīgi
  , ar
  to nepietiks
  , lai
  sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/410 Komisijai vismaz reizi gadā ir jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu, kas panākts SJO virzībā uz vērienīgu emisiju samazināšanas mērķi, un par papildu pasākumiem, lai nodrošinātu, ka jūras transporta sektors sniedz pienācīgu ieguldījumu centienos, kas nepieciešami, lai sasniegtu mērķus, par kuriem panākta vienošanās saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Ir vērojami centieni ar SJO starpniecību samazināt globālās jūras transporta emisijas, un tie būtu jāveicina. Tomēr
  lai gan
  SJO satvarā
  nesen sasniegtais ir vērtējams atzinīgi
  , ar
  to nepietiks
  , lai
  sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus
  .

| (16) | Saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/410 Komisijai vismaz reizi gadā ir jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu, kas panākts SJO virzībā uz vērienīgu emisiju samazināšanas mērķi, un par papildu pasākumiem, lai nodrošinātu, ka jūras transporta sektors sniedz pienācīgu ieguldījumu centienos, kas nepieciešami, lai sasniegtu mērķus, par kuriem panākta vienošanās saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Ir vērojami centieni ar SJO starpniecību samazināt globālās jūras transporta emisijas, un tie būtu jāveicina. Tomēr
  nesenās izmaiņas
  SJO satvarā
  nav pietiekamas, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus. Ņemot vērā kuģniecības starptautisko raksturu, Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu vēl vairāk jāpastiprina diplomātiskie centieni, lai panāktu progresu globāla uz tirgu balstīta pasākuma izstrādē SJO līmenī. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/410 Komisijai vismaz reizi gadā ir jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu, kas panākts SJO virzībā uz vērienīgu emisiju samazināšanas mērķi, un par papildu pasākumiem, lai nodrošinātu, ka jūras transporta sektors sniedz pienācīgu ieguldījumu centienos, kas nepieciešami, lai sasniegtu mērķus, par kuriem panākta vienošanās saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Ir vērojami centieni ar SJO starpniecību samazināt globālās jūras transporta emisijas, un tie būtu jāveicina. Tomēr
  nesenās izmaiņas
  SJO satvarā
  nav pietiekamas, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus. Ņemot vērā kuģniecības starptautisko raksturu, Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu vēl vairāk jāpastiprina diplomātiskie centieni, lai panāktu progresu globāla uz tirgu balstīta pasākuma izstrādē SJO līmenī.

Grozījums Nr. 430

Direktīvas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Piestāšana kaimiņos esošu trešo valstu ostās izvairīšanās nolūkā varētu būtiski apdraudēt ES EST efektivitāti saistībā ar jūras transportu, jo tādējādi netiktu samazinātas kuģniecības kopējās emisijas. Šāda piestāšana ostās izvairīšanās nolūkā varētu pat palielināt kopējās emisijas, jo īpaši gadījumos, kad šādas izvairīšanās nolūkā kuģi veic garākus reisus uz trešām valstīm, kurās ir zemāki vides standarti, un no tām. Tādēļ Komisijai būtu jāuzrauga nodaļas par jūras transportu īstenošana un iespējamās tendences attiecībā uz uzņēmumu mēģinājumiem izvairīties no šīs direktīvas prasību piemērošanas un jāziņo par to reizi divos gados, sākot no ... [nākamais gads pēc šīs grozošās direktīvas stāšanās spēkā], kā arī attiecīgā gadījumā jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, lai pievērstos jebkādiem faktiem, kas liecina par piestāšanu ostās izvairīšanās nolūkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Piestāšana kaimiņos esošu trešo valstu ostās izvairīšanās nolūkā varētu būtiski apdraudēt ES EST efektivitāti saistībā ar jūras transportu, jo tādējādi netiktu samazinātas kuģniecības kopējās emisijas. Šāda piestāšana ostās izvairīšanās nolūkā varētu pat palielināt kopējās emisijas, jo īpaši gadījumos, kad šādas izvairīšanās nolūkā kuģi veic garākus reisus uz trešām valstīm, kurās ir zemāki vides standarti, un no tām. Tādēļ Komisijai būtu jāuzrauga nodaļas par jūras transportu īstenošana un iespējamās tendences attiecībā uz uzņēmumu mēģinājumiem izvairīties no šīs direktīvas prasību piemērošanas un jāziņo par to reizi divos gados, sākot no ... [nākamais gads pēc šīs grozošās direktīvas stāšanās spēkā], kā arī attiecīgā gadījumā jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, lai pievērstos jebkādiem faktiem, kas liecina par piestāšanu ostās izvairīšanās nolūkā.

Grozījums Nr. 431

Direktīvas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu Komisija izklāstīja ieceri veikt papildu pasākumus, kas veltīti siltumnīcefekta gāzu emisijām jūras transporta sektorā, proti, īstenot pasākumu kopumu, kas ļautu Savienībai sasniegt savus emisijas samazināšanas mērķrādītājus. Šajā kontekstā Direktīva 2003/87/EK būtu jāgroza, lai ES ETS iekļautu arī jūras transporta sektoru un tā nodrošinātu, ka šis sektors palīdz sasniegt gan Savienības paaugstinātos klimata mērķus, gan Parīzes nolīguma mērķus, kas paredz, ka attīstītajām valstīm ir jārāda priekšzīme un jānosprauž visu tautsaimniecību aptveroši emisijas samazināšanas mērķrādītāji, savukārt jaunattīstības valstis tiek mudinātas laika gaitā virzīties uz tautsaimniecības mēroga emisiju samazināšanas vai ierobežošanas mērķrādītājiem (16). Tā kā starptautiskās aviācijas radītās emisijas ārpus Eiropas no 2021. gada tiks ierobežotas ar globālu tirgus instrumentu, savukārt nav nekādu pasākumu, ar ko ierobežo jūras transporta emisijas vai nosaka to cenu, ir lietderīgi ES ETS iekļaut arī daļu no emisijām, kas rodas reisos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un trešās valsts jurisdikcijā esošu ostu, savukārt trešai valstij ir iespēja lemt par pienācīgiem pasākumiem attiecībā uz pārējo emisiju daļu. Jūras transporta
  sektora iekļaušana ES ETS tātad nozīmētu
  ,
  ka ES ETS aptvers
  pusi no emisijām, ko rada kuģi, kuri kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, pusi no emisijām, ko rada kuģi, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā,
  visas emisijas no kuģiem
  ,
  kas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas, un visas emisijas, kas rodas, kuģim atrodoties piestātnē kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā. Ir konstatēts, ka šī pieeja ir praktisks veids, kā atrisināt jautājumu par kopēju, bet diferencētu atbildību un spējām, kas UNFCCC kontekstā ir bijusi ilgstoša problēma. Tas, ka aptverta ir daļa to emisiju
  ,
  kas rodas reisos gan no Savienības uz trešām valstīm
  ,
  gan no trešām valstīm uz Savienību, nodrošina
  ES ETS
  efektivitāti
  , proti,
  pasākuma vidiskā ietekme palielinās salīdzinājumā ar situāciju
  ,
  kad ģeogrāfiskais aptvērums aprobežojas tikai ar reisiem ES iekšienē,
  un
  samazinās risku, ka kuģi piestāj kādās ostās izvairīšanās labad
  un
  ka pārkraušanas darbības pārvietojas aiz Savienības robežām. Lai nodrošinātu
  ,
  ka sektora iekļaušana ES ETS notiek gludi
  ,
  kuģošanas sabiedrību nodotais kvotu apjoms par 2023.-2025. gada paziņotajām verificētajām
  emisijām
  būtu jāpalielina pakāpeniski. Lai pasargātu sistēmas vidisko integritāti
  ,
  gadījumos, ja tiek nodots mazāk kvotu par jūras transporta verificētajām emisijām šajos gados
  ,
  tad pēc tam, kad ik gadus ir noskaidrota starpība starp verificētajām emisijām
  un
  nodotajām kvotām, atbilstošais kvotu daudzums būtu jāanulē. No 2026. gada kuģošanas sabiedrībām būtu jānodod tāds kvotu daudzums, kas atbilst to verificētajām emisijām, par ko paziņots iepriekšējā gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu Komisija izklāstīja ieceri veikt papildu pasākumus, kas veltīti siltumnīcefekta gāzu emisijām jūras transporta sektorā, proti, īstenot pasākumu kopumu, kas ļautu Savienībai sasniegt savus emisijas samazināšanas mērķrādītājus. Šajā kontekstā Direktīva 2003/87/EK būtu jāgroza, lai ES ETS iekļautu arī jūras transporta sektoru un tā nodrošinātu, ka šis sektors palīdz sasniegt gan Savienības paaugstinātos klimata mērķus, gan Parīzes nolīguma mērķus, kas paredz, ka attīstītajām valstīm ir jārāda priekšzīme un jānosprauž visu tautsaimniecību aptveroši emisijas samazināšanas mērķrādītāji, savukārt jaunattīstības valstis tiek mudinātas laika gaitā virzīties uz tautsaimniecības mēroga emisiju samazināšanas vai ierobežošanas mērķrādītājiem (16). Tā kā starptautiskās aviācijas radītās emisijas ārpus Eiropas no 2021. gada tiks ierobežotas ar globālu tirgus instrumentu, savukārt nav nekādu pasākumu, ar ko ierobežo jūras transporta emisijas vai nosaka to cenu, ir lietderīgi ES ETS iekļaut arī daļu no emisijām, kas rodas reisos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un trešās valsts jurisdikcijā esošu ostu, savukārt trešai valstij ir iespēja lemt par pienācīgiem pasākumiem attiecībā uz pārējo emisiju daļu. Jūras transporta
  sektora iekļaušana ES ETS tātad nozīmētu
  ,
  ka ES ETS aptvers
  pusi no emisijām, ko rada kuģi, kuri kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, pusi no emisijām, ko rada kuģi, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā,
  visas emisijas no kuģiem
  ,
  kas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas, un visas emisijas, kas rodas, kuģim atrodoties piestātnē kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā. Ir konstatēts, ka šī pieeja ir praktisks veids, kā atrisināt jautājumu par kopēju, bet diferencētu atbildību un spējām, kas UNFCCC kontekstā ir bijusi ilgstoša problēma. Tas, ka aptverta ir daļa to emisiju
  ,
  kas rodas reisos gan no Savienības uz trešām valstīm
  ,
  gan no trešām valstīm uz Savienību, nodrošina
  ES ETS
  efektivitāti
  , proti,
  pasākuma vidiskā ietekme palielinās salīdzinājumā ar situāciju
  ,
  kad ģeogrāfiskais aptvērums aprobežojas tikai ar reisiem ES iekšienē,
  un
  samazinās risku, ka kuģi piestāj kādās ostās izvairīšanās labad
  un
  ka pārkraušanas darbības pārvietojas aiz Savienības robežām. Lai nodrošinātu
  ,
  ka sektora iekļaušana ES ETS notiek gludi
  ,
  kuģošanas sabiedrību nodotais kvotu apjoms par 2023.-2025. gada paziņotajām verificētajām
  emisijām
  būtu jāpalielina pakāpeniski. Lai pasargātu sistēmas vidisko integritāti
  ,
  gadījumos, ja tiek nodots mazāk kvotu par jūras transporta verificētajām emisijām šajos gados
  ,
  tad pēc tam, kad ik gadus ir noskaidrota starpība starp verificētajām emisijām
  un
  nodotajām kvotām, atbilstošais kvotu daudzums būtu jāanulē. No 2026. gada kuģošanas sabiedrībām būtu jānodod tāds kvotu daudzums, kas atbilst to verificētajām emisijām, par ko paziņots iepriekšējā gadā.

| (17) | Jūras transporta sektora radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas ir aptuveni 2,5  % no Savienības emisijām. Izlēmīgas rīcības trūkums SJO ietvaros ir aizkavējis inovāciju un tādu pasākumu ieviešanu, kas nepieciešami, lai šajā sektorā samazinātu emisijas.
  Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu Komisija izklāstīja ieceri veikt papildu pasākumus, kas veltīti siltumnīcefekta gāzu emisijām jūras transporta sektorā, proti, īstenot pasākumu kopumu, kas ļautu Savienībai sasniegt savus emisijas samazināšanas mērķrādītājus. Šajā kontekstā Direktīva 2003/87/EK būtu jāgroza, lai ES ETS iekļautu arī jūras transporta sektoru un tā nodrošinātu, ka šis sektors
  pienācīgi
  palīdz sasniegt gan Savienības paaugstinātos klimata mērķus, gan Parīzes nolīguma mērķus, kas paredz, ka attīstītajām valstīm ir jārāda priekšzīme un jānosprauž visu tautsaimniecību aptveroši emisijas samazināšanas mērķrādītāji, savukārt jaunattīstības valstis tiek mudinātas laika gaitā virzīties uz tautsaimniecības mēroga emisiju samazināšanas vai ierobežošanas mērķrādītājiem (16).
  No 2024. gada kuģošanas sabiedrībām pilnībā būtu jāpiemēro kvotu nodošana, un kuģošanas sabiedrībām būtu jānodod tāds kvotu skaits, kas atbilst to verificētajām emisijām, par kurām paziņots iepriekšējā gadā.
  Tā kā starptautiskās aviācijas radītās emisijas ārpus Eiropas no 2021. gada tiks ierobežotas ar globālu tirgus instrumentu, savukārt nav nekādu pasākumu, ar ko ierobežo jūras transporta emisijas vai nosaka to cenu, ir lietderīgi ES ETS iekļaut arī
  šādas emisijas, vienlaikus paredzot atkāpes ar stingriem nosacījumiem, ja trešās valstis uzņemas atbildību par šādām emisijām vai ja ir ieviests SJO uz tirgu balstīts pasākums, lai aptvertu
  daļu no emisijām, kas rodas reisos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un trešās valsts jurisdikcijā esošu ostu, savukārt trešai valstij ir iespēja lemt par pienācīgiem pasākumiem attiecībā uz pārējo emisiju daļu.
  No 2027. gada paplašinātajai ES ETS, kas attiecas arī uz
  jūras transporta
  sektoru, būtu jāietver emisijas no reisiem uz trešām valstīm un no tām
  ,
  vienlaikus paredzot atkāpes attiecībā uz
  pusi no emisijām, ko rada kuģi, kuri kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, pusi no emisijām, ko rada kuģi, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā,
  ar stingriem nosacījumiem
  ,
  jo īpaši gadījumos, kad trešā valstī ir ieviests oglekļa cenas noteikšanas mehānisms vai kad ar divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu starp Savienību un vienu vai vairākām trešām valstīm
  ir
  ieviests oglekļa cenas noteikšanas mehānisms
  ,
  kurš saistīts ar ES ETS saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25
  . 
  pantu
  ,
  lai ierobežotu un samazinātu emisijas līdz līmenim
  ,
  kas ir vismaz līdzvērtīgs
  ES ETS, proti,
  saistošs mehānisms
  ,
  lai ierobežotu
  un
  samazinātu jūras transporta sektora


  radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas
  un
  noteiktu to cenu
  ,
  kā rezultātā tiktu panākts absolūts emisiju samazinājums
  ,
  kurš ir vismaz līdzvērtīgs gadījumam, kad 100 % no šīm
  emisijām
  tiktu pakļautas ES ETS, vai gadījumam
  ,
  kad trešā valsts ir kāda no vismazāk attīstītajām valstīm vai maza salu jaunattīstības valsts
  ,
  kuras IKP uz vienu iedzīvotāju nesasniedz vai nepārsniedz Savienības vidējo rādītāju
  un
  kura iekļauj šādas emisijas savā valsts līmenī noteiktajā devumā saskaņā ar Parīzes nolīgumu. |
| --- | --- |

(17)

Jūras transporta sektora radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas ir aptuveni 2,5  % no Savienības emisijām. Izlēmīgas rīcības trūkums SJO ietvaros ir aizkavējis inovāciju un tādu pasākumu ieviešanu, kas nepieciešami, lai šajā sektorā samazinātu emisijas.
  Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu Komisija izklāstīja ieceri veikt papildu pasākumus, kas veltīti siltumnīcefekta gāzu emisijām jūras transporta sektorā, proti, īstenot pasākumu kopumu, kas ļautu Savienībai sasniegt savus emisijas samazināšanas mērķrādītājus. Šajā kontekstā Direktīva 2003/87/EK būtu jāgroza, lai ES ETS iekļautu arī jūras transporta sektoru un tā nodrošinātu, ka šis sektors
  pienācīgi
  palīdz sasniegt gan Savienības paaugstinātos klimata mērķus, gan Parīzes nolīguma mērķus, kas paredz, ka attīstītajām valstīm ir jārāda priekšzīme un jānosprauž visu tautsaimniecību aptveroši emisijas samazināšanas mērķrādītāji, savukārt jaunattīstības valstis tiek mudinātas laika gaitā virzīties uz tautsaimniecības mēroga emisiju samazināšanas vai ierobežošanas mērķrādītājiem (16).
  No 2024. gada kuģošanas sabiedrībām pilnībā būtu jāpiemēro kvotu nodošana, un kuģošanas sabiedrībām būtu jānodod tāds kvotu skaits, kas atbilst to verificētajām emisijām, par kurām paziņots iepriekšējā gadā.
  Tā kā starptautiskās aviācijas radītās emisijas ārpus Eiropas no 2021. gada tiks ierobežotas ar globālu tirgus instrumentu, savukārt nav nekādu pasākumu, ar ko ierobežo jūras transporta emisijas vai nosaka to cenu, ir lietderīgi ES ETS iekļaut arī
  šādas emisijas, vienlaikus paredzot atkāpes ar stingriem nosacījumiem, ja trešās valstis uzņemas atbildību par šādām emisijām vai ja ir ieviests SJO uz tirgu balstīts pasākums, lai aptvertu
  daļu no emisijām, kas rodas reisos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un trešās valsts jurisdikcijā esošu ostu, savukārt trešai valstij ir iespēja lemt par pienācīgiem pasākumiem attiecībā uz pārējo emisiju daļu.
  No 2027. gada paplašinātajai ES ETS, kas attiecas arī uz
  jūras transporta
  sektoru, būtu jāietver emisijas no reisiem uz trešām valstīm un no tām
  ,
  vienlaikus paredzot atkāpes attiecībā uz
  pusi no emisijām, ko rada kuģi, kuri kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, pusi no emisijām, ko rada kuģi, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā,
  ar stingriem nosacījumiem
  ,
  jo īpaši gadījumos, kad trešā valstī ir ieviests oglekļa cenas noteikšanas mehānisms vai kad ar divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu starp Savienību un vienu vai vairākām trešām valstīm
  ir
  ieviests oglekļa cenas noteikšanas mehānisms
  ,
  kurš saistīts ar ES ETS saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25
  . 
  pantu
  ,
  lai ierobežotu un samazinātu emisijas līdz līmenim
  ,
  kas ir vismaz līdzvērtīgs
  ES ETS, proti,
  saistošs mehānisms
  ,
  lai ierobežotu
  un
  samazinātu jūras transporta sektora


  radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas
  un
  noteiktu to cenu
  ,
  kā rezultātā tiktu panākts absolūts emisiju samazinājums
  ,
  kurš ir vismaz līdzvērtīgs gadījumam, kad 100 % no šīm
  emisijām
  tiktu pakļautas ES ETS, vai gadījumam
  ,
  kad trešā valsts ir kāda no vismazāk attīstītajām valstīm vai maza salu jaunattīstības valsts
  ,
  kuras IKP uz vienu iedzīvotāju nesasniedz vai nepārsniedz Savienības vidējo rādītāju
  un
  kura iekļauj šādas emisijas savā valsts līmenī noteiktajā devumā saskaņā ar Parīzes nolīgumu.

Grozījums Nr. 432

Direktīvas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Klimata pārmaiņas nelabvēlīgi ietekmē cilvēktiesību, tostarp tiesību uz pārtiku, ūdeni, sanitāriju, veselību, pienācīgu mājokli un dzīvību, ievērošanu. Parīzes nolīgumā kā trešais klimatrīcības pīlārs ir noteikts kaitējums un zaudējumi, kas nesamērīgi ietekmē neaizsargātus cilvēkus, pirmiedzīvotāju tautas, sievietes, bērnus un cilvēkus ar invaliditāti. Pret klimata pārmaiņu ietekmi vismazāk aizsargātas ir valstis ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem, kā arī vismazāk attīstītās valstis. Lai gan šo valstu radīto siltumnīcefekta gāzu daļa atmosfērā ir ļoti maza vai pat niecīga, tās parasti ir vairāk pakļautas klimata pārmaiņu ietekmei, jo īpaši, ņemot vērā to infrastruktūras stāvokli un iedzīvotāju dzīves apstākļus. Šādas valstis pašlaik atrodas katastrofālā situācijā, ko izraisījusi globālā nespēja ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas — un šāda situācija vēl vairāk palielina to pielāgošanās nepieciešamību un izmaksas — apvienojumā ar Covid-19 pandēmijas izraisīto publiskā finansējuma krīzi un saistīto “parāda pandēmiju”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Klimata pārmaiņas nelabvēlīgi ietekmē cilvēktiesību, tostarp tiesību uz pārtiku, ūdeni, sanitāriju, veselību, pienācīgu mājokli un dzīvību, ievērošanu. Parīzes nolīgumā kā trešais klimatrīcības pīlārs ir noteikts kaitējums un zaudējumi, kas nesamērīgi ietekmē neaizsargātus cilvēkus, pirmiedzīvotāju tautas, sievietes, bērnus un cilvēkus ar invaliditāti. Pret klimata pārmaiņu ietekmi vismazāk aizsargātas ir valstis ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem, kā arī vismazāk attīstītās valstis. Lai gan šo valstu radīto siltumnīcefekta gāzu daļa atmosfērā ir ļoti maza vai pat niecīga, tās parasti ir vairāk pakļautas klimata pārmaiņu ietekmei, jo īpaši, ņemot vērā to infrastruktūras stāvokli un iedzīvotāju dzīves apstākļus. Šādas valstis pašlaik atrodas katastrofālā situācijā, ko izraisījusi globālā nespēja ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas — un šāda situācija vēl vairāk palielina to pielāgošanās nepieciešamību un izmaksas — apvienojumā ar Covid-19 pandēmijas izraisīto publiskā finansējuma krīzi un saistīto “parāda pandēmiju”.

Grozījums Nr. 433

Direktīvas priekšlikums

17.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17b) | Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam būtu jāstrādā kopā ar trešām valstīm, lai atvieglotu to Direktīvas 2003/87/EK noteikumu pieņemšanu, kuri attiecas uz jūras transporta sektora darbībām, un lai stiprinātu starptautisko sadarbību šajā jomā. Tajā pašā laikā Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam būtu jāstrādā pie tā, lai SJO ietvaros stiprinātu globālos pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17b)

Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam būtu jāstrādā kopā ar trešām valstīm, lai atvieglotu to Direktīvas 2003/87/EK noteikumu pieņemšanu, kuri attiecas uz jūras transporta sektora darbībām, un lai stiprinātu starptautisko sadarbību šajā jomā. Tajā pašā laikā Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam būtu jāstrādā pie tā, lai SJO ietvaros stiprinātu globālos pasākumus.

Grozījums Nr. 434

Direktīvas priekšlikums

17.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17c) | Parīzes nolīguma īstenošanai ir nepieciešami ievērojami finanšu līdzekļi, un ES saglabā apņemšanos palīdzēt sasniegt attīstīto valstu mērķi, sākot ar 2020. gadu, ik gadu no dažādiem avotiem kopīgi mobilizēt 100 miljardus USD, lai sniegtu atbalstu jaunattīstības valstīm. Pušu 24. konferencē (COP24) pieņemtais lēmums no 2025. gada noteikt vērienīgāku mērķrādītāju, kas pārsniegtu pašreizējās saistības, ir solis pareizajā virzienā, taču jaunattīstības valstu faktiskā apņemšanās joprojām ir tālu no kopējā mērķa, un no tā izrietošā atšķirība būtu jānovērš. Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni mobilizēt jaunattīstības valstīm paredzētu starptautisku finansējumu klimata jomā un jāizstrādā starptautisks ceļvedis, kurā būtu norādīta katras attīstītās valsts taisnīga daļa no apņemšanās rast finanšu līdzekļus 100 miljardu USD apjomā un mehānismi, kā nodrošināt to, ka šī apņemšanās tiek izpildīta. Jaunattīstības valstīm ar dažām attīstītas tirgus ekonomikas iezīmēm no 2025. gada būtu jāsniedz ieguldījums klimata jomai paredzētā starptautiskā finansējuma palielināšanā nākotnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17c)

Parīzes nolīguma īstenošanai ir nepieciešami ievērojami finanšu līdzekļi, un ES saglabā apņemšanos palīdzēt sasniegt attīstīto valstu mērķi, sākot ar 2020. gadu, ik gadu no dažādiem avotiem kopīgi mobilizēt 100 miljardus USD, lai sniegtu atbalstu jaunattīstības valstīm. Pušu 24. konferencē (COP24) pieņemtais lēmums no 2025. gada noteikt vērienīgāku mērķrādītāju, kas pārsniegtu pašreizējās saistības, ir solis pareizajā virzienā, taču jaunattīstības valstu faktiskā apņemšanās joprojām ir tālu no kopējā mērķa, un no tā izrietošā atšķirība būtu jānovērš. Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni mobilizēt jaunattīstības valstīm paredzētu starptautisku finansējumu klimata jomā un jāizstrādā starptautisks ceļvedis, kurā būtu norādīta katras attīstītās valsts taisnīga daļa no apņemšanās rast finanšu līdzekļus 100 miljardu USD apjomā un mehānismi, kā nodrošināt to, ka šī apņemšanās tiek izpildīta. Jaunattīstības valstīm ar dažām attīstītas tirgus ekonomikas iezīmēm no 2025. gada būtu jāsniedz ieguldījums klimata jomai paredzētā starptautiskā finansējuma palielināšanā nākotnē.

Grozījums Nr. 435

Direktīvas priekšlikums

17.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17d) | Komisijai būtu jāpalīdz jaunattīstības valstīm un jāpalielina atbalsts tām, tostarp ar ES ETS palīdzību, lai stiprinātu to spēju pielāgoties un to noturību saistībā ar klimata pārmaiņām. Kolektīva Savienības apņemšanās atbalstīt klimatrīcību jaunattīstības valstīs palielinātu tās ietekmi UNFCCC sarunās, savukārt ieguldījums, izmantojot Klimata pārmaiņu mazināšanas fondu, mudinātu arī citas valstis šajā fondā iemaksāt daļu no saviem ieņēmumiem, kas gūti no to oglekļa cenas noteikšanas shēmām. Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā tā būtu izpētījusi dekarbonizācijas nepieciešamību jaunattīstības valstīs, izvērtējot siltumnīcefekta gāzu emisijas nozarēs, kas atbilst ES ETS un oglekļa ievedkorekcijas mehānisma aptvertajām nozarēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17d)

Komisijai būtu jāpalīdz jaunattīstības valstīm un jāpalielina atbalsts tām, tostarp ar ES ETS palīdzību, lai stiprinātu to spēju pielāgoties un to noturību saistībā ar klimata pārmaiņām. Kolektīva Savienības apņemšanās atbalstīt klimatrīcību jaunattīstības valstīs palielinātu tās ietekmi UNFCCC sarunās, savukārt ieguldījums, izmantojot Klimata pārmaiņu mazināšanas fondu, mudinātu arī citas valstis šajā fondā iemaksāt daļu no saviem ieņēmumiem, kas gūti no to oglekļa cenas noteikšanas shēmām. Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā tā būtu izpētījusi dekarbonizācijas nepieciešamību jaunattīstības valstīs, izvērtējot siltumnīcefekta gāzu emisijas nozarēs, kas atbilst ES ETS un oglekļa ievedkorekcijas mehānisma aptvertajām nozarēm.

Grozījums Nr. 436

Direktīvas priekšlikums

17.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17e) | ES un tās dalībvalstis ir lielākās publiskā klimatfinansējuma nodrošinātājas. Finansēt klimatrīcību ir būtiski svarīgi, jo daudzām jaunattīstības valstīm ir ar nosacījumiem saistīti nacionāli noteiktie devumi, kuru sasniegšana ir atkarīga no finansiālā atbalsta. Komisijai būtu jāatbalsta jaunattīstības valstis nozaru dekarbonizācijā, jo īpaši nozarēs, kas atbilst ES ETS un oglekļa ievedkorekcijas mehānisma aptvertajām nozarēm, lai palīdzētu tām visā ekonomikā sasniegt emisiju samazināšanas mērķrādītājus saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Īpaša prioritāte būtu jāpiešķir vismazāk attīstīto valstu vajadzību apmierināšanai ar ES ETS kvotu izmantošanu, lai tādējādi finansētu klimata pasākumus, jo īpaši pielāgošanos klimata pārmaiņu ietekmei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17e)

ES un tās dalībvalstis ir lielākās publiskā klimatfinansējuma nodrošinātājas. Finansēt klimatrīcību ir būtiski svarīgi, jo daudzām jaunattīstības valstīm ir ar nosacījumiem saistīti nacionāli noteiktie devumi, kuru sasniegšana ir atkarīga no finansiālā atbalsta. Komisijai būtu jāatbalsta jaunattīstības valstis nozaru dekarbonizācijā, jo īpaši nozarēs, kas atbilst ES ETS un oglekļa ievedkorekcijas mehānisma aptvertajām nozarēm, lai palīdzētu tām visā ekonomikā sasniegt emisiju samazināšanas mērķrādītājus saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Īpaša prioritāte būtu jāpiešķir vismazāk attīstīto valstu vajadzību apmierināšanai ar ES ETS kvotu izmantošanu, lai tādējādi finansētu klimata pasākumus, jo īpaši pielāgošanos klimata pārmaiņu ietekmei.

Grozījums Nr. 437

Direktīvas priekšlikums

17.f apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17f) | Ledus klases kuģu flotes atjaunošanai un tādu inovatīvu tehnoloģiju izstrādei, kas samazina šādu kuģu emisijas, kuģojot ziemas apstākļos, būs nepieciešams laiks un finansiāls atbalsts. Pašreiz konstrukcijas dēļ, kas ļauj ledus klases kuģiem kuģot ledus apstākļos, šādi kuģi rada lielākas emisijas gan vaļējā ūdenī, gan arī navigācijā ledus apstākļos, salīdzinājumā ar līdzīga lieluma kuģiem, kuri paredzēti kuģošanai tikai vaļējā ūdenī. Ledus klases kuģi, kuģojot vaļējā ūdenī, patērē vidēji par aptuveni 2–5 % vairāk degvielas nekā līdzīga lieluma kuģi, kas paredzēti kuģošanai tikai vaļējā ūdenī. Tāpēc ar šo direktīvu būtu jāievieš ar kuģa karoga valsti nesaistīta metode, lai ņemtu vērā ledus apstākļus Savienības ziemeļu reģionos, kas ļautu samazināt kvotu daudzumu, kurš kuģošanas sabiedrībām līdz 2029. gada 31. decembrim jānodod, pamatojoties uz kuģu ledus klasi vai navigāciju ledus apstākļos, vai abiem faktoriem. Tādējādi no 2030. gada kuģošanas sabiedrībām vajadzētu būt pienākumam nodot kvotas, kas atbilst simts procentiem (100 %) no verificētajām emisijām, kuras paziņotas par katru attiecīgo gadu, neraugoties uz to kuģu ledus klasi un navigāciju ledus apstākļos. Tāpat būtu jāsniedz īpašs atbalsts no Okeānu fonda inovācijām saistībā ar ledus klases kuģu dekarbonizāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17f)

Ledus klases kuģu flotes atjaunošanai un tādu inovatīvu tehnoloģiju izstrādei, kas samazina šādu kuģu emisijas, kuģojot ziemas apstākļos, būs nepieciešams laiks un finansiāls atbalsts. Pašreiz konstrukcijas dēļ, kas ļauj ledus klases kuģiem kuģot ledus apstākļos, šādi kuģi rada lielākas emisijas gan vaļējā ūdenī, gan arī navigācijā ledus apstākļos, salīdzinājumā ar līdzīga lieluma kuģiem, kuri paredzēti kuģošanai tikai vaļējā ūdenī. Ledus klases kuģi, kuģojot vaļējā ūdenī, patērē vidēji par aptuveni 2–5 % vairāk degvielas nekā līdzīga lieluma kuģi, kas paredzēti kuģošanai tikai vaļējā ūdenī. Tāpēc ar šo direktīvu būtu jāievieš ar kuģa karoga valsti nesaistīta metode, lai ņemtu vērā ledus apstākļus Savienības ziemeļu reģionos, kas ļautu samazināt kvotu daudzumu, kurš kuģošanas sabiedrībām līdz 2029. gada 31. decembrim jānodod, pamatojoties uz kuģu ledus klasi vai navigāciju ledus apstākļos, vai abiem faktoriem. Tādējādi no 2030. gada kuģošanas sabiedrībām vajadzētu būt pienākumam nodot kvotas, kas atbilst simts procentiem (100 %) no verificētajām emisijām, kuras paziņotas par katru attiecīgo gadu, neraugoties uz to kuģu ledus klasi un navigāciju ledus apstākļos. Tāpat būtu jāsniedz īpašs atbalsts no Okeānu fonda inovācijām saistībā ar ledus klases kuģu dekarbonizāciju.

Grozījums Nr. 438

Direktīvas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Direktīvas 2003/87/EK noteikumi par jūras transporta darbībām būtu pastāvīgi jāpārskata, ņemot vērā nākotnes starptautiskās norises un centienus, ko īsteno, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus, tostarp otro globālo izsvēršanu 2028. gadā (un turpmāk katru nākamo globālo izsvēršanu reizi piecos gados) nolūkā nodrošināt informāciju, uz kuras pamata nospraudīs nākamos nacionāli noteiktos devumus. Konkrētāk, Komisijai būtu jebkurā brīdī pirms 2028. gada otrās globālās izsvēršanas — tātad ne vēlāk kā līdz 2028. gada 30. septembrim — jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu, kas panākts SJO sarunās par globālu tirgus pasākumu. Savā ziņojumā Komisijai būtu jāanalizē Starptautiskās jūrniecības organizācijas instrumenti un attiecīgi jānovērtē, kā šos instrumentus, pārskatot Direktīvu 2003/87/EK, iestrādāt Savienības tiesībās. Komisijai savā ziņojumā būtu jāiekļauj attiecīgi priekšlikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Direktīvas 2003/87/EK noteikumi par jūras transporta darbībām būtu pastāvīgi jāpārskata, ņemot vērā nākotnes starptautiskās norises un centienus, ko īsteno, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus, tostarp otro globālo izsvēršanu 2028. gadā (un turpmāk katru nākamo globālo izsvēršanu reizi piecos gados) nolūkā nodrošināt informāciju, uz kuras pamata nospraudīs nākamos nacionāli noteiktos devumus. Konkrētāk, Komisijai būtu jebkurā brīdī pirms 2028. gada otrās globālās izsvēršanas — tātad ne vēlāk kā līdz 2028. gada 30. septembrim — jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu, kas panākts SJO sarunās par globālu tirgus pasākumu. Savā ziņojumā Komisijai būtu jāanalizē Starptautiskās jūrniecības organizācijas instrumenti un attiecīgi jānovērtē, kā šos instrumentus, pārskatot Direktīvu 2003/87/EK, iestrādāt Savienības tiesībās. Komisijai savā ziņojumā būtu jāiekļauj attiecīgi priekšlikumi.

| (18) | Direktīvas 2003/87/EK noteikumi par jūras transporta darbībām būtu pastāvīgi jāpārskata, ņemot vērā nākotnes starptautiskās norises un centienus, ko īsteno, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus, tostarp otro globālo izsvēršanu 2028. gadā (un turpmāk katru nākamo globālo izsvēršanu reizi piecos gados) nolūkā nodrošināt informāciju, uz kuras pamata nospraudīs nākamos nacionāli noteiktos devumus. Konkrētāk, Komisijai būtu jebkurā brīdī pirms 2028. gada otrās globālās izsvēršanas — tātad ne vēlāk kā līdz 2028. gada 30. septembrim — jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu, kas panākts SJO sarunās par globālu tirgus pasākumu. Savā ziņojumā Komisijai būtu jāanalizē Starptautiskās jūrniecības organizācijas instrumenti un attiecīgi jānovērtē, kā šos instrumentus, pārskatot Direktīvu 2003/87/EK, iestrādāt Savienības tiesībās.
  Ja SJO līmenī ir pieņemts uz tirgu balstīts pasākums, kas nodrošina siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus, kuri ir atbilstīgi Parīzes nolīgumam un vismaz salīdzināmi ar samazinājumiem, kas izriet no Savienības pasākumiem,
  Komisijai
  būtu jāapsver iespēja proporcionāli samazināt Savienības pasākumu darbības jomu, lai neradītu dubultu slogu, vienlaikus saglabājot ES ETS darbības jomā vismaz piecdesmit procentus (50 %) emisiju no kuģu reisiem, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, un piecdesmit procentus (50 %) emisiju no kuģu reisiem, kuri iziet no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, un ierodas kādas dalībvalsts jurisdikcijas ostā, vienlaikus atzīstot Savienības suverenitāti reglamentēt savu emisiju daļu no starptautiskiem kuģu reisiem saskaņā ar Parīzes nolīgumā noteiktajiem pienākumiem
  .
  Tomēr, ja SJO līmenī nav panākts pietiekams progress vai SJO līmenī ir pieņemti globāli pasākumi, kas neatbilst Parīzes nolīgumam un nav vismaz līdzvērtīgi pasākumiem, kuri izriet no Savienības pasākumiem, Komisijai būtu jāsaglabā Savienības pasākumi, lai, izdarot grozījumus Direktīvā 2003/87/EK, aptvertu simts procentus (100 %) emisiju no kuģiem, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, un simts procentus (100 %) emisiju no kuģiem, kuri iziet no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, un ierodas kādas dalībvalsts jurisdikcijas ostā. |
| --- | --- |

(18)

Direktīvas 2003/87/EK noteikumi par jūras transporta darbībām būtu pastāvīgi jāpārskata, ņemot vērā nākotnes starptautiskās norises un centienus, ko īsteno, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus, tostarp otro globālo izsvēršanu 2028. gadā (un turpmāk katru nākamo globālo izsvēršanu reizi piecos gados) nolūkā nodrošināt informāciju, uz kuras pamata nospraudīs nākamos nacionāli noteiktos devumus. Konkrētāk, Komisijai būtu jebkurā brīdī pirms 2028. gada otrās globālās izsvēršanas — tātad ne vēlāk kā līdz 2028. gada 30. septembrim — jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu, kas panākts SJO sarunās par globālu tirgus pasākumu. Savā ziņojumā Komisijai būtu jāanalizē Starptautiskās jūrniecības organizācijas instrumenti un attiecīgi jānovērtē, kā šos instrumentus, pārskatot Direktīvu 2003/87/EK, iestrādāt Savienības tiesībās.
  Ja SJO līmenī ir pieņemts uz tirgu balstīts pasākums, kas nodrošina siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus, kuri ir atbilstīgi Parīzes nolīgumam un vismaz salīdzināmi ar samazinājumiem, kas izriet no Savienības pasākumiem,
  Komisijai
  būtu jāapsver iespēja proporcionāli samazināt Savienības pasākumu darbības jomu, lai neradītu dubultu slogu, vienlaikus saglabājot ES ETS darbības jomā vismaz piecdesmit procentus (50 %) emisiju no kuģu reisiem, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, un piecdesmit procentus (50 %) emisiju no kuģu reisiem, kuri iziet no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, un ierodas kādas dalībvalsts jurisdikcijas ostā, vienlaikus atzīstot Savienības suverenitāti reglamentēt savu emisiju daļu no starptautiskiem kuģu reisiem saskaņā ar Parīzes nolīgumā noteiktajiem pienākumiem
  .
  Tomēr, ja SJO līmenī nav panākts pietiekams progress vai SJO līmenī ir pieņemti globāli pasākumi, kas neatbilst Parīzes nolīgumam un nav vismaz līdzvērtīgi pasākumiem, kuri izriet no Savienības pasākumiem, Komisijai būtu jāsaglabā Savienības pasākumi, lai, izdarot grozījumus Direktīvā 2003/87/EK, aptvertu simts procentus (100 %) emisiju no kuģiem, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, un simts procentus (100 %) emisiju no kuģiem, kuri iziet no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, un ierodas kādas dalībvalsts jurisdikcijas ostā.

Grozījums Nr. 439

Direktīvas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Komisijai tas, kā Direktīva 2003/87/EK darbojas attiecībā uz jūras transportu, būtu jāizskata, ņemot vērā tās piemērošanā gūto pieredzi, tostarp saistībā ar iespējamu izvairīšanās praksi, un tad jāierosina pasākumi, kā nodrošināt tās efektivitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Komisijai tas, kā Direktīva 2003/87/EK darbojas attiecībā uz jūras transportu, būtu jāizskata, ņemot vērā tās piemērošanā gūto pieredzi, tostarp saistībā ar iespējamu izvairīšanās praksi, un tad jāierosina pasākumi, kā nodrošināt tās efektivitāti.

| (19) | Komisijai tas, kā Direktīva 2003/87/EK darbojas attiecībā uz jūras transportu, būtu jāizskata, ņemot vērā tās piemērošanā gūto pieredzi, tostarp saistībā ar iespējamu izvairīšanās praksi, un tad jāierosina pasākumi, kā nodrošināt tās efektivitāti
  , atbilstīgi Savienības mērķim ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un pēc tam censties panākt negatīvu emisijas bilanci, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā, kā arī Parīzes nolīguma mērķiem
  . |
| --- | --- |

(19)

Komisijai tas, kā Direktīva 2003/87/EK darbojas attiecībā uz jūras transportu, būtu jāizskata, ņemot vērā tās piemērošanā gūto pieredzi, tostarp saistībā ar iespējamu izvairīšanās praksi, un tad jāierosina pasākumi, kā nodrošināt tās efektivitāti
  , atbilstīgi Savienības mērķim ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un pēc tam censties panākt negatīvu emisijas bilanci, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā, kā arī Parīzes nolīguma mērķiem
  .

Grozījums Nr. 440

Direktīvas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Personai vai organizācijai, kas atbildīga par ES ETS ievērošanu, vajadzētu būt vai nu kuģošanas sabiedrībai, kas definēta kā kuģa īpašnieks, vai jebkurai cita organizācijai vai personai, piemēram, berbouta fraktētājam, kas atbildību par kuģa ekspluatāciju pārņēmusi no kuģa īpašnieka un, šo atbildību uzņemdamās, ir piekritusi pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko uzliek Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss. Šīs definīcijas pamatā ir Regulas (ES) 2015/757 3. panta d) punktā dotā “uzņēmuma” definīcija, un tā ir saskaņā ar globālo datu vākšanas sistēmu, ko SJO izveidoja 2016. gadā. Saskaņā ar
  principu “piesārņotājs maksā”
  kuģniecības sabiedrība,
  izmantojot līgumisku vienošanos, var atbildību par izmaksām
  ,
  ko rada šīs direktīvas ievērošana
  ,
  prasīt
  no struktūras, kas
  ir tieši atbildīga par lēmumiem
  , kuri
  skar
  kuģa
  CO2

  emisijas. Šāda struktūra parasti ir tā struktūra, kas atbildīga par kuģa degvielas,
  maršrutu un ātruma
  izvēli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Personai vai organizācijai, kas atbildīga par ES ETS ievērošanu, vajadzētu būt vai nu kuģošanas sabiedrībai, kas definēta kā kuģa īpašnieks, vai jebkurai cita organizācijai vai personai, piemēram, berbouta fraktētājam, kas atbildību par kuģa ekspluatāciju pārņēmusi no kuģa īpašnieka un, šo atbildību uzņemdamās, ir piekritusi pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko uzliek Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss. Šīs definīcijas pamatā ir Regulas (ES) 2015/757 3. panta d) punktā dotā “uzņēmuma” definīcija, un tā ir saskaņā ar globālo datu vākšanas sistēmu, ko SJO izveidoja 2016. gadā. Saskaņā ar
  principu “piesārņotājs maksā”
  kuģniecības sabiedrība,
  izmantojot līgumisku vienošanos, var atbildību par izmaksām
  ,
  ko rada šīs direktīvas ievērošana
  ,
  prasīt
  no struktūras, kas
  ir tieši atbildīga par lēmumiem
  , kuri
  skar
  kuģa
  CO2

  emisijas. Šāda struktūra parasti ir tā struktūra, kas atbildīga par kuģa degvielas,
  maršrutu un ātruma
  izvēli.

| (20) | Personai vai organizācijai, kas atbildīga par ES ETS ievērošanu, vajadzētu būt vai nu kuģošanas sabiedrībai, kas definēta kā kuģa īpašnieks, vai jebkurai cita organizācijai vai personai, piemēram, berbouta fraktētājam, kas atbildību par kuģa ekspluatāciju pārņēmusi no kuģa īpašnieka un, šo atbildību uzņemdamās, ir piekritusi pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko uzliek Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss. Šīs definīcijas pamatā ir Regulas (ES) 2015/757 3. panta d) punktā dotā “uzņēmuma” definīcija, un tā ir saskaņā ar globālo datu vākšanas sistēmu, ko SJO izveidoja 2016. gadā.
  Tomēr kuģniecības sabiedrība vienmēr nav atbildīga par degvielas iegādi vai tādu darbības lēmumu pieņemšanu, kas ietekmē kuģa siltumnīcefekta gāzu emisijas. Šos pienākumus saskaņā ar līgumisku vienošanos var uzņemties struktūra, kas nav kuģniecības sabiedrība. Šādā gadījumā ar mērķi nodrošināt
  ,
  ka pilnībā tiek ievērots princips “piesārņotājs maksā” un tiek veicināta efektivitātes pasākumu un tīrākas degvielas ieviešana
  ,
  šādos nolīgumos būtu jāiekļauj juridiski saistoša klauzula par izmaksu sloga uzlikšanu
  ,
  lai
  no struktūras, kas
  galu galā pieņem lēmumus
  , kuri
  ietekmē
  kuģa
  siltumnīcefekta gāzu
  emisijas
  , prasītu atbildību par to atbilstības nodrošināšanas izmaksu segšanu, ko kuģniecības uzņēmums maksā saskaņā ar šo direktīvu
  . Šāda struktūra parasti ir tā struktūra, kas atbildīga par kuģa
  izmantotās
  degvielas
  izvēli un iegādi vai par kuģa ekspluatāciju saistībā ar
  ,
  piemēram, pārvadātās kravas
  izvēli
  , maršrutu un ātrumu
  . |
| --- | --- |

(20)

Personai vai organizācijai, kas atbildīga par ES ETS ievērošanu, vajadzētu būt vai nu kuģošanas sabiedrībai, kas definēta kā kuģa īpašnieks, vai jebkurai cita organizācijai vai personai, piemēram, berbouta fraktētājam, kas atbildību par kuģa ekspluatāciju pārņēmusi no kuģa īpašnieka un, šo atbildību uzņemdamās, ir piekritusi pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko uzliek Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss. Šīs definīcijas pamatā ir Regulas (ES) 2015/757 3. panta d) punktā dotā “uzņēmuma” definīcija, un tā ir saskaņā ar globālo datu vākšanas sistēmu, ko SJO izveidoja 2016. gadā.
  Tomēr kuģniecības sabiedrība vienmēr nav atbildīga par degvielas iegādi vai tādu darbības lēmumu pieņemšanu, kas ietekmē kuģa siltumnīcefekta gāzu emisijas. Šos pienākumus saskaņā ar līgumisku vienošanos var uzņemties struktūra, kas nav kuģniecības sabiedrība. Šādā gadījumā ar mērķi nodrošināt
  ,
  ka pilnībā tiek ievērots princips “piesārņotājs maksā” un tiek veicināta efektivitātes pasākumu un tīrākas degvielas ieviešana
  ,
  šādos nolīgumos būtu jāiekļauj juridiski saistoša klauzula par izmaksu sloga uzlikšanu
  ,
  lai
  no struktūras, kas
  galu galā pieņem lēmumus
  , kuri
  ietekmē
  kuģa
  siltumnīcefekta gāzu
  emisijas
  , prasītu atbildību par to atbilstības nodrošināšanas izmaksu segšanu, ko kuģniecības uzņēmums maksā saskaņā ar šo direktīvu
  . Šāda struktūra parasti ir tā struktūra, kas atbildīga par kuģa
  izmantotās
  degvielas
  izvēli un iegādi vai par kuģa ekspluatāciju saistībā ar
  ,
  piemēram, pārvadātās kravas
  izvēli
  , maršrutu un ātrumu
  .

Grozījums Nr. 441

Direktīvas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Sekmīgai pārejai uz bezemisiju kuģniecību ir vajadzīga integrēta pieeja un piemērota labvēlīga vide, kas stimulētu inovāciju gan uz kuģiem, gan ostās. Šādu labvēlīgu vidi veido publiskā un privātā sektora investīcijas pētniecībā un inovācijā, tehnoloģiski un operatīvi pasākumi ar mērķi uzlabot kuģu un ostu energoefektivitāti, kā arī tas, ka plašāk tiek izmantoti ilgtspējīgi alternatīvas degvielas veidi — piemēram, ūdeņradis un amonjaks, kas ražots no atjaunīgiem energoresursiem, tostarp izmantojot oglekļa cenas starpības līgumus (“CCD”), — un bezemisiju dzinēju tehnoloģijas, un cita starpā arī nepieciešamā uzpildes un uzlādes infrastruktūra ostās. Izmantojot ieņēmumus, kas gūti kvotu izsolēs saistībā ar ES ETS iekļautajām jūras transporta darbībām, būtu jāizveido Okeānu fonds, lai uzlabotu kuģu energoefektivitāti un atbalstītu investīcijas, kuru mērķis ir veicināt jūras transporta dekarbonizāciju, tostarp attiecībā uz jūras pārvadājumiem tuvos attālumos un ostām, un darbaspēka apmācību un pārkvalifikāciju. Turklāt ieņēmumi no soda naudām, kas uzliktas saskaņā ar Regulu (ES) .../... [FuelEU Maritime], būtu jāpiešķir Okeānu fondam kā ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  21. panta 5. punktu un Direktīvas 2003/87/EK 3.gab panta 1. punktu. Komisijai būtu jānodrošina, ka pienācīga uzmanība tiek veltīta inovatīvu projektu atbalstam, kas veicina Regulas (ES) .../... [FuelEU Maritime] ieviešanu un īstenošanu, kā arī projektiem, kas pozitīvi ietekmē bioloģisko daudzveidību un palīdz samazināt trokšņa, gaisa un jūras piesārņojuma risku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Sekmīgai pārejai uz bezemisiju kuģniecību ir vajadzīga integrēta pieeja un piemērota labvēlīga vide, kas stimulētu inovāciju gan uz kuģiem, gan ostās. Šādu labvēlīgu vidi veido publiskā un privātā sektora investīcijas pētniecībā un inovācijā, tehnoloģiski un operatīvi pasākumi ar mērķi uzlabot kuģu un ostu energoefektivitāti, kā arī tas, ka plašāk tiek izmantoti ilgtspējīgi alternatīvas degvielas veidi — piemēram, ūdeņradis un amonjaks, kas ražots no atjaunīgiem energoresursiem, tostarp izmantojot oglekļa cenas starpības līgumus (“CCD”), — un bezemisiju dzinēju tehnoloģijas, un cita starpā arī nepieciešamā uzpildes un uzlādes infrastruktūra ostās. Izmantojot ieņēmumus, kas gūti kvotu izsolēs saistībā ar ES ETS iekļautajām jūras transporta darbībām, būtu jāizveido Okeānu fonds, lai uzlabotu kuģu energoefektivitāti un atbalstītu investīcijas, kuru mērķis ir veicināt jūras transporta dekarbonizāciju, tostarp attiecībā uz jūras pārvadājumiem tuvos attālumos un ostām, un darbaspēka apmācību un pārkvalifikāciju. Turklāt ieņēmumi no soda naudām, kas uzliktas saskaņā ar Regulu (ES) .../... [FuelEU Maritime], būtu jāpiešķir Okeānu fondam kā ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  21. panta 5. punktu un Direktīvas 2003/87/EK 3.gab panta 1. punktu. Komisijai būtu jānodrošina, ka pienācīga uzmanība tiek veltīta inovatīvu projektu atbalstam, kas veicina Regulas (ES) .../... [FuelEU Maritime] ieviešanu un īstenošanu, kā arī projektiem, kas pozitīvi ietekmē bioloģisko daudzveidību un palīdz samazināt trokšņa, gaisa un jūras piesārņojuma risku.

Grozījums Nr. 442

Direktīvas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Lai samazinātu kuģošanas sabiedrībām uzlikto administratīvo slogu, par katru kuģošanas sabiedrību vajadzētu būt atbildīgai vienai dalībvalstij. Komisijai būtu jāpublicē to kuģošanas sabiedrību sākotnējais saraksts, kas veikušas jūras transporta darbību, kura ietilpst ES ETS darbības jomā, un sarakstā būtu jānorāda katru kuģošanas sabiedrību administrējošā iestāde. Saraksts būtu jāatjaunina vismaz reizi
  divos gados
  , vajadzības gadījumā norādot jauno administrējošo iestādi. Dalībvalstī reģistrētas kuģošanas sabiedrības administrējošai iestādei vajadzētu būt attiecīgajai dalībvalstij. Trešā valstī reģistrētas kuģošanas sabiedrības administrējošai iestādei vajadzētu būt tai dalībvalstij, kuras ostās pēdējos divos monitoringa gados kuģošanas sabiedrības kuģi visvairāk piestājuši reisos, kuri ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā. Tādas trešā valstī reģistrētas kuģošanas sabiedrības administrējošai iestādei, kuras kuģi pēdējos divos monitoringa gados nav veikuši nevienu reisu, kas ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, vajadzētu būt tai dalībvalstij, kurā kuģošanas sabiedrība uzsākusi savu pirmo reisu, kas ietilpst minētās direktīvas darbības jomā. Komisijai reizi
  divos gados
  būtu jāpublicē un jāatjaunina to kuģošanas sabiedrību saraksts, kuras ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, un jānorāda katras kuģošanas sabiedrības administrējošā iestāde. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret kuģošanas sabiedrībām, dalībvalstīm būtu jāievēro saskaņoti noteikumi par to kuģošanas sabiedrību administrēšanu, par kurām tās ir atbildīgas, saskaņā ar Komisijas izstrādātiem detalizētiem notikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Lai samazinātu kuģošanas sabiedrībām uzlikto administratīvo slogu, par katru kuģošanas sabiedrību vajadzētu būt atbildīgai vienai dalībvalstij. Komisijai būtu jāpublicē to kuģošanas sabiedrību sākotnējais saraksts, kas veikušas jūras transporta darbību, kura ietilpst ES ETS darbības jomā, un sarakstā būtu jānorāda katru kuģošanas sabiedrību administrējošā iestāde. Saraksts būtu jāatjaunina vismaz reizi
  divos gados
  , vajadzības gadījumā norādot jauno administrējošo iestādi. Dalībvalstī reģistrētas kuģošanas sabiedrības administrējošai iestādei vajadzētu būt attiecīgajai dalībvalstij. Trešā valstī reģistrētas kuģošanas sabiedrības administrējošai iestādei vajadzētu būt tai dalībvalstij, kuras ostās pēdējos divos monitoringa gados kuģošanas sabiedrības kuģi visvairāk piestājuši reisos, kuri ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā. Tādas trešā valstī reģistrētas kuģošanas sabiedrības administrējošai iestādei, kuras kuģi pēdējos divos monitoringa gados nav veikuši nevienu reisu, kas ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, vajadzētu būt tai dalībvalstij, kurā kuģošanas sabiedrība uzsākusi savu pirmo reisu, kas ietilpst minētās direktīvas darbības jomā. Komisijai reizi
  divos gados
  būtu jāpublicē un jāatjaunina to kuģošanas sabiedrību saraksts, kuras ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, un jānorāda katras kuģošanas sabiedrības administrējošā iestāde. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret kuģošanas sabiedrībām, dalībvalstīm būtu jāievēro saskaņoti noteikumi par to kuģošanas sabiedrību administrēšanu, par kurām tās ir atbildīgas, saskaņā ar Komisijas izstrādātiem detalizētiem notikumiem.

| (21) | Lai samazinātu kuģošanas sabiedrībām uzlikto administratīvo slogu, par katru kuģošanas sabiedrību vajadzētu būt atbildīgai vienai dalībvalstij. Komisijai būtu jāpublicē to kuģošanas sabiedrību sākotnējais saraksts, kas veikušas jūras transporta darbību, kura ietilpst ES ETS darbības jomā, un sarakstā būtu jānorāda katru kuģošanas sabiedrību administrējošā iestāde. Saraksts būtu jāatjaunina
  regulāri un
  vismaz reizi
  gadā
  , vajadzības gadījumā norādot jauno administrējošo iestādi. Dalībvalstī reģistrētas kuģošanas sabiedrības administrējošai iestādei vajadzētu būt attiecīgajai dalībvalstij. Trešā valstī reģistrētas kuģošanas sabiedrības administrējošai iestādei vajadzētu būt tai dalībvalstij, kuras ostās pēdējos divos monitoringa gados kuģošanas sabiedrības kuģi visvairāk piestājuši reisos, kuri ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā. Tādas trešā valstī reģistrētas kuģošanas sabiedrības administrējošai iestādei, kuras kuģi pēdējos divos monitoringa gados nav veikuši nevienu reisu, kas ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, vajadzētu būt tai dalībvalstij, kurā kuģošanas sabiedrība uzsākusi savu pirmo reisu, kas ietilpst minētās direktīvas darbības jomā. Komisijai reizi
  gadā
  būtu jāpublicē un jāatjaunina to kuģošanas sabiedrību saraksts, kuras ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, un jānorāda katras kuģošanas sabiedrības administrējošā iestāde. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret kuģošanas sabiedrībām, dalībvalstīm būtu jāievēro saskaņoti noteikumi par to kuģošanas sabiedrību administrēšanu, par kurām tās ir atbildīgas, saskaņā ar Komisijas izstrādātiem detalizētiem notikumiem. |
| --- | --- |

(21)

Lai samazinātu kuģošanas sabiedrībām uzlikto administratīvo slogu, par katru kuģošanas sabiedrību vajadzētu būt atbildīgai vienai dalībvalstij. Komisijai būtu jāpublicē to kuģošanas sabiedrību sākotnējais saraksts, kas veikušas jūras transporta darbību, kura ietilpst ES ETS darbības jomā, un sarakstā būtu jānorāda katru kuģošanas sabiedrību administrējošā iestāde. Saraksts būtu jāatjaunina
  regulāri un
  vismaz reizi
  gadā
  , vajadzības gadījumā norādot jauno administrējošo iestādi. Dalībvalstī reģistrētas kuģošanas sabiedrības administrējošai iestādei vajadzētu būt attiecīgajai dalībvalstij. Trešā valstī reģistrētas kuģošanas sabiedrības administrējošai iestādei vajadzētu būt tai dalībvalstij, kuras ostās pēdējos divos monitoringa gados kuģošanas sabiedrības kuģi visvairāk piestājuši reisos, kuri ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā. Tādas trešā valstī reģistrētas kuģošanas sabiedrības administrējošai iestādei, kuras kuģi pēdējos divos monitoringa gados nav veikuši nevienu reisu, kas ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, vajadzētu būt tai dalībvalstij, kurā kuģošanas sabiedrība uzsākusi savu pirmo reisu, kas ietilpst minētās direktīvas darbības jomā. Komisijai reizi
  gadā
  būtu jāpublicē un jāatjaunina to kuģošanas sabiedrību saraksts, kuras ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, un jānorāda katras kuģošanas sabiedrības administrējošā iestāde. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret kuģošanas sabiedrībām, dalībvalstīm būtu jāievēro saskaņoti noteikumi par to kuģošanas sabiedrību administrēšanu, par kurām tās ir atbildīgas, saskaņā ar Komisijas izstrādātiem detalizētiem notikumiem.

Grozījums Nr. 443

Direktīvas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Pamatojoties uz pieredzi ar līdzīgiem uzdevumiem, kas saistīti ar dabas aizsardzību, Eiropas Jūras drošības aģentūrai (EMSA) vai citai relevantai organizācijai savu pilnvaru ietvaros būtu jāpalīdz Komisijai un administrējošām iestādēm saistībā ar Direktīvas 2003/87/EK īstenošanu. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta ar Regulas (ES) 2015/757 īstenošanu un tās IT rīkiem, EMSA
  varētu palīdzēt
  administrējošām iestādēm saistībā ar tādu emisiju monitoringu, ziņošanu un verificēšanu, ko radījušas šīs direktīvas aptvertās jūras transporta darbības, proti, atvieglināt informācijas apmaiņu vai izstrādāt vadlīnijas un kritērijus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Pamatojoties uz pieredzi ar līdzīgiem uzdevumiem, kas saistīti ar dabas aizsardzību, Eiropas Jūras drošības aģentūrai (EMSA) vai citai relevantai organizācijai savu pilnvaru ietvaros būtu jāpalīdz Komisijai un administrējošām iestādēm saistībā ar Direktīvas 2003/87/EK īstenošanu. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta ar Regulas (ES) 2015/757 īstenošanu un tās IT rīkiem, EMSA
  varētu palīdzēt
  administrējošām iestādēm saistībā ar tādu emisiju monitoringu, ziņošanu un verificēšanu, ko radījušas šīs direktīvas aptvertās jūras transporta darbības, proti, atvieglināt informācijas apmaiņu vai izstrādāt vadlīnijas un kritērijus.

| (24) | Pamatojoties uz pieredzi ar līdzīgiem uzdevumiem, kas saistīti ar dabas aizsardzību, Eiropas Jūras drošības aģentūrai (EMSA) vai citai relevantai organizācijai savu pilnvaru ietvaros būtu jāpalīdz Komisijai un administrējošām iestādēm saistībā ar Direktīvas 2003/87/EK īstenošanu. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta ar Regulas (ES) 2015/757 īstenošanu un tās IT rīkiem, EMSA
  būtu jāpalīdz
  administrējošām iestādēm saistībā ar tādu emisiju monitoringu, ziņošanu un verificēšanu, ko radījušas šīs direktīvas aptvertās jūras transporta darbības, proti, atvieglināt informācijas apmaiņu vai izstrādāt vadlīnijas un kritērijus. |
| --- | --- |

(24)

Pamatojoties uz pieredzi ar līdzīgiem uzdevumiem, kas saistīti ar dabas aizsardzību, Eiropas Jūras drošības aģentūrai (EMSA) vai citai relevantai organizācijai savu pilnvaru ietvaros būtu jāpalīdz Komisijai un administrējošām iestādēm saistībā ar Direktīvas 2003/87/EK īstenošanu. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta ar Regulas (ES) 2015/757 īstenošanu un tās IT rīkiem, EMSA
  būtu jāpalīdz
  administrējošām iestādēm saistībā ar tādu emisiju monitoringu, ziņošanu un verificēšanu, ko radījušas šīs direktīvas aptvertās jūras transporta darbības, proti, atvieglināt informācijas apmaiņu vai izstrādāt vadlīnijas un kritērijus.

Grozījums Nr. 444

Direktīvas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Lai sasniegtu Savienības 2030. gada emisijas samazināšanas mērķrādītāju, ES ETS aptvertajās nozarēs emisijas būs
  jāsamazina par 61 % salīdzinājumā ar 2005. gadu
  . Savienības mērogā pieejamais ES ETS kvotu daudzums ir jāsamazina, lai
  dotu nepieciešamo
  ilgtermiņa
  oglekļa cenas signālu
  un stimulētu dekarbonizāciju. Tālab
  lineārais
  samazinājuma koeficients būtu jāpalielina, turklāt ievērojot to, ka ES ETS tiks iekļautas arī jūras transporta radītās emisijas. Jūras transporta emisijas būtu jāatvedina no Savienības jūras transporta darbību emisijām, par kurām saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757 ziņots par 2018. un 2019. gadu un kuras no 2021. gada ir jākoriģē, izmantojot lineāro samazinājuma koeficientu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Lai sasniegtu Savienības 2030. gada emisijas samazināšanas mērķrādītāju, ES ETS aptvertajās nozarēs emisijas būs
  jāsamazina par 61 % salīdzinājumā ar 2005. gadu
  . Savienības mērogā pieejamais ES ETS kvotu daudzums ir jāsamazina, lai
  dotu nepieciešamo
  ilgtermiņa
  oglekļa cenas signālu
  un stimulētu dekarbonizāciju. Tālab
  lineārais
  samazinājuma koeficients būtu jāpalielina, turklāt ievērojot to, ka ES ETS tiks iekļautas arī jūras transporta radītās emisijas. Jūras transporta emisijas būtu jāatvedina no Savienības jūras transporta darbību emisijām, par kurām saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757 ziņots par 2018. un 2019. gadu un kuras no 2021. gada ir jākoriģē, izmantojot lineāro samazinājuma koeficientu.

| (26) | Lai sasniegtu Savienības 2030. gada emisijas samazināšanas mērķrādītāju
  un vienlaikus turpinātu virzību uz Parīzes nolīguma mērķi ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5  oC
  , ES ETS aptvertajās nozarēs emisijas būs
  būtiski jāsamazina
  . Savienības mērogā pieejamais ES ETS kvotu daudzums ir
  pakāpeniski
  jāsamazina, lai
  veidotos nepieciešamais
  ilgtermiņa
  signāls attiecībā uz oglekļa cenu
  un
  lai atbilstošā apmērā
  stimulētu dekarbonizāciju. Tālab
  gada
  samazinājuma koeficients būtu jāpalielina, turklāt ievērojot to, ka ES ETS tiks iekļautas arī jūras transporta radītās emisijas. Jūras transporta emisijas būtu jāatvedina no Savienības jūras transporta darbību emisijām, par kurām saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757 ziņots par 2018. un 2019. gadu un kuras no 2021. gada ir jākoriģē, izmantojot lineāro samazinājuma koeficientu. |
| --- | --- |

(26)

Lai sasniegtu Savienības 2030. gada emisijas samazināšanas mērķrādītāju
  un vienlaikus turpinātu virzību uz Parīzes nolīguma mērķi ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5  oC
  , ES ETS aptvertajās nozarēs emisijas būs
  būtiski jāsamazina
  . Savienības mērogā pieejamais ES ETS kvotu daudzums ir
  pakāpeniski
  jāsamazina, lai
  veidotos nepieciešamais
  ilgtermiņa
  signāls attiecībā uz oglekļa cenu
  un
  lai atbilstošā apmērā
  stimulētu dekarbonizāciju. Tālab
  gada
  samazinājuma koeficients būtu jāpalielina, turklāt ievērojot to, ka ES ETS tiks iekļautas arī jūras transporta radītās emisijas. Jūras transporta emisijas būtu jāatvedina no Savienības jūras transporta darbību emisijām, par kurām saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757 ziņots par 2018. un 2019. gadu un kuras no 2021. gada ir jākoriģē, izmantojot lineāro samazinājuma koeficientu.

Grozījums Nr. 445

Direktīvas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Paturot prātā, ka ar šo direktīvu groza Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz īstenošanas periodu, kas jau ir sācies 2021. gada 1. janvārī, paredzamības, vidiskās efektivitātes un vienkāršības labad ES ETS stāvākajai
  lineārajai
  samazinājuma trajektorijai
  no 2021. līdz 2030. gadam
  vajadzētu
  būt taisnei, lai līdz 2030. gadam ES ETS aptvertajās nozarēs sasniegtu samazinājumu par 61 %, kas ir pienācīgs starpsolis ceļā uz
  Savienības visas ekonomikas klimatneitralitāti 2050. gadā. Tā kā paaugstināto
  lineāro
  samazinājuma koeficientu var piemērot tikai no nākamā gada pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, ar vienreizēju samazinājumu vajadzētu samazināt kopējo kvotu skaitu, lai tas būtu saskaņā ar tāda līmeņa ikgadējo samazinājumu, kas tiks veikts no 2021. gada. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Paturot prātā, ka ar šo direktīvu groza Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz īstenošanas periodu, kas jau ir sācies 2021. gada 1. janvārī, paredzamības, vidiskās efektivitātes un vienkāršības labad ES ETS stāvākajai
  lineārajai
  samazinājuma trajektorijai
  no 2021. līdz 2030. gadam
  vajadzētu
  būt taisnei, lai līdz 2030. gadam ES ETS aptvertajās nozarēs sasniegtu samazinājumu par 61 %, kas ir pienācīgs starpsolis ceļā uz
  Savienības visas ekonomikas klimatneitralitāti 2050. gadā. Tā kā paaugstināto
  lineāro
  samazinājuma koeficientu var piemērot tikai no nākamā gada pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, ar vienreizēju samazinājumu vajadzētu samazināt kopējo kvotu skaitu, lai tas būtu saskaņā ar tāda līmeņa ikgadējo samazinājumu, kas tiks veikts no 2021. gada.

| (27) | Paturot prātā, ka ar šo direktīvu groza Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz īstenošanas periodu, kas jau ir sācies 2021. gada 1. janvārī, paredzamības, vidiskās efektivitātes un vienkāršības labad ES ETS stāvākajai samazinājuma trajektorijai vajadzētu
  nodrošināt skaidru virzību ceļā uz Parīzes nolīguma mērķa sasniegšanu un
  Savienības visas ekonomikas klimatneitralitāti
  , vēlākais,
  2050. gadā. Tā kā paaugstināto samazinājuma koeficientu var piemērot tikai no nākamā gada pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, ar vienreizēju samazinājumu vajadzētu samazināt kopējo kvotu skaitu, lai tas būtu saskaņā ar tāda līmeņa ikgadējo samazinājumu, kas tiks veikts no 2021. gada. |
| --- | --- |

(27)

Paturot prātā, ka ar šo direktīvu groza Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz īstenošanas periodu, kas jau ir sācies 2021. gada 1. janvārī, paredzamības, vidiskās efektivitātes un vienkāršības labad ES ETS stāvākajai samazinājuma trajektorijai vajadzētu
  nodrošināt skaidru virzību ceļā uz Parīzes nolīguma mērķa sasniegšanu un
  Savienības visas ekonomikas klimatneitralitāti
  , vēlākais,
  2050. gadā. Tā kā paaugstināto samazinājuma koeficientu var piemērot tikai no nākamā gada pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, ar vienreizēju samazinājumu vajadzētu samazināt kopējo kvotu skaitu, lai tas būtu saskaņā ar tāda līmeņa ikgadējo samazinājumu, kas tiks veikts no 2021. gada.

Grozījums Nr. 446

Direktīvas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Šīs vērienīgākās
  klimatieceres
  realizēt izdosies tikai tad, ja klimatisko pārkārtošanos atbalstīs ar ievērojamiem publiskajiem resursiem gan no ES budžeta, gan valstu budžetiem. Lai papildinātu un palielinātu ievērojamos ar klimatu saistītos tēriņus no ES budžeta, visi izsoļu ieņēmumi, kas nav ieskaitāmi Savienības budžetā, būtu jāatvēl ar klimatu saistītām vajadzībām. Tostarp tos var izmantot finansiālajam atbalstam, piemēram, samazinot izkropļojošus nodokļus un tā risinot sociālos aspektus, kas skar mājsaimniecības ar zemiem un vidējiem ienākumiem. Tāpat, lai risinātu pārkārtošanās distributīvo un sociālo ietekmi
  dalībvalstīs ar zemiem ienākumiem
  , vēl papildus 2,5  % no Savienības kopējā kvotu daudzuma no [direktīvas spēkā stāšanās gads] līdz 2030. gadam būtu jāizmanto, lai finansētu enerģētikas pārkārtošanu tajās dalībvalstīs, kurās iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par 65 % no Savienības vidējā rādītāja 2016.–2018. gadā, šim nolūkam izmantojot Direktīvas 2003/87/EK 10.d pantā minēto Modernizācijas fondu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Šīs vērienīgākās
  klimatieceres
  realizēt izdosies tikai tad, ja klimatisko pārkārtošanos atbalstīs ar ievērojamiem publiskajiem resursiem gan no ES budžeta, gan valstu budžetiem. Lai papildinātu un palielinātu ievērojamos ar klimatu saistītos tēriņus no ES budžeta, visi izsoļu ieņēmumi, kas nav ieskaitāmi Savienības budžetā, būtu jāatvēl ar klimatu saistītām vajadzībām. Tostarp tos var izmantot finansiālajam atbalstam, piemēram, samazinot izkropļojošus nodokļus un tā risinot sociālos aspektus, kas skar mājsaimniecības ar zemiem un vidējiem ienākumiem. Tāpat, lai risinātu pārkārtošanās distributīvo un sociālo ietekmi
  dalībvalstīs ar zemiem ienākumiem
  , vēl papildus 2,5  % no Savienības kopējā kvotu daudzuma no [direktīvas spēkā stāšanās gads] līdz 2030. gadam būtu jāizmanto, lai finansētu enerģētikas pārkārtošanu tajās dalībvalstīs, kurās iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par 65 % no Savienības vidējā rādītāja 2016.–2018. gadā, šim nolūkam izmantojot Direktīvas 2003/87/EK 10.d pantā minēto Modernizācijas fondu.

| (28) | Šīs vērienīgākās
  ieceres attiecībā uz klimatu
  realizēt izdosies tikai tad, ja klimatisko pārkārtošanos atbalstīs ar ievērojamiem publiskajiem resursiem gan no ES budžeta, gan valstu budžetiem
  un ar privātiem resursiem
  . Lai papildinātu un palielinātu ievērojamos ar klimatu saistītos tēriņus no ES budžeta, visi izsoļu ieņēmumi, kas nav ieskaitāmi Savienības budžetā
  pašu resursu veidā
  , būtu jāatvēl ar klimatu saistītām vajadzībām,
  vienlaikus nodrošinot taisnīgu pārkārtošanos un veikto darbību vidisko integritāti
  . Tostarp tos var izmantot finansiālajam atbalstam, piemēram, samazinot izkropļojošus nodokļus un tā risinot sociālos aspektus, kas skar mājsaimniecības ar zemiem un vidējiem ienākumiem.
  Lai nodrošinātu atbilstību un sabiedrības veiktu uzraudzību, dalībvalstīm būtu jāpieņem ex ante plāni par to, kā tās paredzējušas izmantot ES ETS ieņēmumus saskaņā ar saviem attiecīgajiem klimata un enerģētikas mērķrādītājiem, un tām būtu reizi gadā jāziņo par izsoļu ieņēmumu izmantošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999

   (1a)

  19. pantu.
  Tāpat, lai risinātu pārkārtošanās distributīvo un sociālo ietekmi
  visvairāk skartajās teritorijās
  , vēl papildus 2,5  % no Savienības kopējā kvotu daudzuma no [direktīvas spēkā stāšanās gads] līdz 2030. gadam būtu jāizmanto, lai finansētu enerģētikas pārkārtošanu tajās dalībvalstīs, kurās iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par 65 % no Savienības vidējā rādītāja 2016.–2018. gadā, šim nolūkam izmantojot Direktīvas 2003/87/EK 10.d pantā minēto Modernizācijas fondu. |
| --- | --- |

(28)

Šīs vērienīgākās
  ieceres attiecībā uz klimatu
  realizēt izdosies tikai tad, ja klimatisko pārkārtošanos atbalstīs ar ievērojamiem publiskajiem resursiem gan no ES budžeta, gan valstu budžetiem
  un ar privātiem resursiem
  . Lai papildinātu un palielinātu ievērojamos ar klimatu saistītos tēriņus no ES budžeta, visi izsoļu ieņēmumi, kas nav ieskaitāmi Savienības budžetā
  pašu resursu veidā
  , būtu jāatvēl ar klimatu saistītām vajadzībām,
  vienlaikus nodrošinot taisnīgu pārkārtošanos un veikto darbību vidisko integritāti
  . Tostarp tos var izmantot finansiālajam atbalstam, piemēram, samazinot izkropļojošus nodokļus un tā risinot sociālos aspektus, kas skar mājsaimniecības ar zemiem un vidējiem ienākumiem.
  Lai nodrošinātu atbilstību un sabiedrības veiktu uzraudzību, dalībvalstīm būtu jāpieņem ex ante plāni par to, kā tās paredzējušas izmantot ES ETS ieņēmumus saskaņā ar saviem attiecīgajiem klimata un enerģētikas mērķrādītājiem, un tām būtu reizi gadā jāziņo par izsoļu ieņēmumu izmantošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999

   (1a)

  19. pantu.
  Tāpat, lai risinātu pārkārtošanās distributīvo un sociālo ietekmi
  visvairāk skartajās teritorijās
  , vēl papildus 2,5  % no Savienības kopējā kvotu daudzuma no [direktīvas spēkā stāšanās gads] līdz 2030. gadam būtu jāizmanto, lai finansētu enerģētikas pārkārtošanu tajās dalībvalstīs, kurās iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par 65 % no Savienības vidējā rādītāja 2016.–2018. gadā, šim nolūkam izmantojot Direktīvas 2003/87/EK 10.d pantā minēto Modernizācijas fondu.

Grozījums Nr. 447

Direktīvas priekšlikums

28.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28a) | No 2013. gada elektroenerģijas ražotājiem ir pienākums iegādāties visas tiem elektroenerģijas ražošanai vajadzīgās kvotas. Tomēr dažas dalībvalstis laikposmā no 2013. gada līdz 2020. gadam un no 2021. gada līdz 2030. gadam ir saglabājušas iespēju turpināt piešķirt bezmaksas pagaidu kvotas enerģētikas nozares modernizācijai. Laikposmā no 2021. gada līdz 2030. gadam tikai trīs dalībvalstis turpinās izmantot šo iespēju. Tomēr Eiropas Revīzijas palāta Īpašajā ziņojumā Nr. 18/2020 “ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma: kvotu bezmaksas piešķiršana ir jāizmanto mērķtiecīgāk” konstatēja, ka laikposmā no 2013. gada līdz 2020. gadam pagaidu bezmaksas kvotas neveicināja oglekļa dioksīda emisiju intensitātes samazināšanos enerģētikas nozarē tajās valstīs, kurām ir tiesības uz šādu bezmaksas kvotu piešķiršanu. Tā kā jo īpaši enerģētikas nozarē ir jāpaātrina dekarbonizācija un šāda pagaidu bezmaksas kvotu piešķiršana nav bijusi efektīva, iespēja piešķirt pagaidu bezmaksas kvotas enerģētikas nozares modernizācijai vairs nešķiet piemērota paredzētajam mērķim. Tādēļ šīs iespējas piemērošana būtu jābeidz un visas kvotas, kas izriet no šīs iespējas izmantošanas un kas līdz 2023. gada 31. decembrim nav piešķirtas attiecīgo dalībvalstu operatoriem, būtu jāpieskaita kopējam kvotu daudzumam, ko attiecīgā dalībvalsts saņem izsolīšanai, vai jāizmanto, lai atbalstītu ar Modernizācijas fondu saistītās investīcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28a)

No 2013. gada elektroenerģijas ražotājiem ir pienākums iegādāties visas tiem elektroenerģijas ražošanai vajadzīgās kvotas. Tomēr dažas dalībvalstis laikposmā no 2013. gada līdz 2020. gadam un no 2021. gada līdz 2030. gadam ir saglabājušas iespēju turpināt piešķirt bezmaksas pagaidu kvotas enerģētikas nozares modernizācijai. Laikposmā no 2021. gada līdz 2030. gadam tikai trīs dalībvalstis turpinās izmantot šo iespēju. Tomēr Eiropas Revīzijas palāta Īpašajā ziņojumā Nr. 18/2020 “ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma: kvotu bezmaksas piešķiršana ir jāizmanto mērķtiecīgāk” konstatēja, ka laikposmā no 2013. gada līdz 2020. gadam pagaidu bezmaksas kvotas neveicināja oglekļa dioksīda emisiju intensitātes samazināšanos enerģētikas nozarē tajās valstīs, kurām ir tiesības uz šādu bezmaksas kvotu piešķiršanu. Tā kā jo īpaši enerģētikas nozarē ir jāpaātrina dekarbonizācija un šāda pagaidu bezmaksas kvotu piešķiršana nav bijusi efektīva, iespēja piešķirt pagaidu bezmaksas kvotas enerģētikas nozares modernizācijai vairs nešķiet piemērota paredzētajam mērķim. Tādēļ šīs iespējas piemērošana būtu jābeidz un visas kvotas, kas izriet no šīs iespējas izmantošanas un kas līdz 2023. gada 31. decembrim nav piešķirtas attiecīgo dalībvalstu operatoriem, būtu jāpieskaita kopējam kvotu daudzumam, ko attiecīgā dalībvalsts saņem izsolīšanai, vai jāizmanto, lai atbalstītu ar Modernizācijas fondu saistītās investīcijas.

Grozījums Nr. 448

Direktīvas priekšlikums

28.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28b) | Skaidri noteikta daļa no ieņēmumiem, kas gūti izsolēs, kuras rīkotas saskaņā ar reformēto un paplašināto ES ETS, būtu jāizmanto kā pašu resursi, lai finansētu Savienības budžetu vispārēju ienākumu veidā, ievērojot juridiski saistošo 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai

   (1a)

  , kas ietver ceļvedi tāda jaunu pašu resursu groza ieviešanai, kurš cita starpā ietver ES ETS bāzētus un oglekļa ievedkorekcijas mehānismā (OIM) bāzētus pašu resursus un tādus, kuru pamatā ir ESAO/G20 nolīguma pirmais pīlārs. Saskaņā ar minēto nolīgumu šādus jaunus pašu resursus ir paredzēts ieviest līdz 2023. gada 1. janvārim. Jaunie pašu resursi saistītu Savienības budžetu ar tādām Savienības politikas prioritātēm kā Eiropas zaļais kurss un Savienības ieguldījums taisnīgā nodokļu sistēmā, tādējādi radot pievienoto vērtību un veicinot klimata politikas integrēšanas mērķu sasniegšanu, Next Generation EU parādu atmaksu un Savienības budžeta noturību, un kalpos kā investīciju instruments un būs nodrošinājums tam, ka tiks ievērots kritērijs “nenodarīt būtisku kaitējumu” un Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā noteiktajām pamatvērtībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28b)

Skaidri noteikta daļa no ieņēmumiem, kas gūti izsolēs, kuras rīkotas saskaņā ar reformēto un paplašināto ES ETS, būtu jāizmanto kā pašu resursi, lai finansētu Savienības budžetu vispārēju ienākumu veidā, ievērojot juridiski saistošo 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai

   (1a)

  , kas ietver ceļvedi tāda jaunu pašu resursu groza ieviešanai, kurš cita starpā ietver ES ETS bāzētus un oglekļa ievedkorekcijas mehānismā (OIM) bāzētus pašu resursus un tādus, kuru pamatā ir ESAO/G20 nolīguma pirmais pīlārs. Saskaņā ar minēto nolīgumu šādus jaunus pašu resursus ir paredzēts ieviest līdz 2023. gada 1. janvārim. Jaunie pašu resursi saistītu Savienības budžetu ar tādām Savienības politikas prioritātēm kā Eiropas zaļais kurss un Savienības ieguldījums taisnīgā nodokļu sistēmā, tādējādi radot pievienoto vērtību un veicinot klimata politikas integrēšanas mērķu sasniegšanu, Next Generation EU parādu atmaksu un Savienības budžeta noturību, un kalpos kā investīciju instruments un būs nodrošinājums tam, ka tiks ievērots kritērijs “nenodarīt būtisku kaitējumu” un Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā noteiktajām pamatvērtībām.

Grozījums Nr. 449

Direktīvas priekšlikums

28.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28c) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053

   (1a)

  Savienībai ir juridisks pienākums ne vēlāk kā līdz 2058. gada 31. decembrim atmaksāt visas saistības, kas īstenojušās sakarā ar izņēmuma kārtā piešķirtajām pagaidu pilnvarām aizņemties līdzekļus Next Generation EU satvarā. Tādēļ, lai ievērotu juridiski saistošo Iestāžu nolīgumu un tā ceļvedi jaunu pašu resursu groza ieviešanai, kas paredzēta Savienības parāda atmaksai, daļa no ES ETS ieņēmumiem būtu jāiekasē Savienības budžetā, lai palīdzētu segt aizņēmumu izmaksas, kā noteikts [Padomes Lēmums (ES, Euratom) .../..., ar ko groza Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu], un novērstu būtiskus samazinājumus, kas apdraudētu Savienības programmas turpmākajās daudzgadu finanšu shēmās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28c)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053

   (1a)

  Savienībai ir juridisks pienākums ne vēlāk kā līdz 2058. gada 31. decembrim atmaksāt visas saistības, kas īstenojušās sakarā ar izņēmuma kārtā piešķirtajām pagaidu pilnvarām aizņemties līdzekļus Next Generation EU satvarā. Tādēļ, lai ievērotu juridiski saistošo Iestāžu nolīgumu un tā ceļvedi jaunu pašu resursu groza ieviešanai, kas paredzēta Savienības parāda atmaksai, daļa no ES ETS ieņēmumiem būtu jāiekasē Savienības budžetā, lai palīdzētu segt aizņēmumu izmaksas, kā noteikts [Padomes Lēmums (ES, Euratom) .../..., ar ko groza Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu], un novērstu būtiskus samazinājumus, kas apdraudētu Savienības programmas turpmākajās daudzgadu finanšu shēmās.

Grozījums Nr. 450

Direktīvas priekšlikums

28.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28d) | Ievērojamās summas no spēcīgākas ES ETS nodrošinātiem ieņēmumiem, ko dalībvalstis — izņemot daļu, kas ieskaitāma Savienības budžetā, — patur, būtu jāizmanto, lai īstenotu klimatisko pārkārtošanos. Tomēr plašāka piemērošana un daudzveidīgāks intervences pasākumu klāsts nedrīkstētu graut Savienības budžeta vienotību, efektivitāti, integritāti un demokrātisku kontroli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28d)

Ievērojamās summas no spēcīgākas ES ETS nodrošinātiem ieņēmumiem, ko dalībvalstis — izņemot daļu, kas ieskaitāma Savienības budžetā, — patur, būtu jāizmanto, lai īstenotu klimatisko pārkārtošanos. Tomēr plašāka piemērošana un daudzveidīgāks intervences pasākumu klāsts nedrīkstētu graut Savienības budžeta vienotību, efektivitāti, integritāti un demokrātisku kontroli.

Grozījums Nr. 451

Direktīvas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Būtu jānodrošina vēl citi stimuli siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai ar izmaksefektīviem paņēmieniem. Tālab
  no 2026. gada
  bezmaksas emisijas
  kvotas stacionārām iekārtām vajadzētu piešķirt tikai ar nosacījumu
  ,
  ka ir jāinvestē energoefektivitātes kāpināšanā un emisiju samazināšanā. Ja nodrošinās, ka šī prasība ir lielākoties vērsta tieši un lielākiem enerģijas lietotājiem, tas ievērojami samazinās slogu uzņēmumiem ar mazāku enerģijas patēriņu, kuri var būt mazie un vidējiem uzņēmumi vai mikrouzņēmumi. [Atsauci saskaņot ar pārskatīto EED]. Attiecīgi būtu jāpielāgo arī relevantie deleģētie akti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Būtu jānodrošina vēl citi stimuli siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai ar izmaksefektīviem paņēmieniem. Tālab
  no 2026. gada
  bezmaksas emisijas
  kvotas stacionārām iekārtām vajadzētu piešķirt tikai ar nosacījumu
  ,
  ka ir jāinvestē energoefektivitātes kāpināšanā un emisiju samazināšanā. Ja nodrošinās, ka šī prasība ir lielākoties vērsta tieši un lielākiem enerģijas lietotājiem, tas ievērojami samazinās slogu uzņēmumiem ar mazāku enerģijas patēriņu, kuri var būt mazie un vidējiem uzņēmumi vai mikrouzņēmumi. [Atsauci saskaņot ar pārskatīto EED]. Attiecīgi būtu jāpielāgo arī relevantie deleģētie akti
  .

| (29) | Būtu jānodrošina vēl citi stimuli siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai ar izmaksefektīviem paņēmieniem. Tālab bezmaksas emisijas
  kvotu daļas noteikšanai būtu jāievieš bonus-malus sistēma. Iekārtām
  ,
  kuru siltumnīcefekta gāzu emisijas pārsniedz attiecīgās līmeņatzīmes
  ,
  no 2026. gada bezmaksas emisijas kvotu attiecīgo daudzumu vajadzētu noteikt atbilstīgi pienācīgi izstrādātam dekarbonizācijas plānam. Savukārt iekārtas
  ,
  kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis ir zemāks par attiecīgajām līmeņatzīmēm, būtu jāstimulē, piešķirot papildu bezmaksas kvotas
  . |
| --- | --- |

(29)

Būtu jānodrošina vēl citi stimuli siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai ar izmaksefektīviem paņēmieniem. Tālab bezmaksas emisijas
  kvotu daļas noteikšanai būtu jāievieš bonus-malus sistēma. Iekārtām
  ,
  kuru siltumnīcefekta gāzu emisijas pārsniedz attiecīgās līmeņatzīmes
  ,
  no 2026. gada bezmaksas emisijas kvotu attiecīgo daudzumu vajadzētu noteikt atbilstīgi pienācīgi izstrādātam dekarbonizācijas plānam. Savukārt iekārtas
  ,
  kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis ir zemāks par attiecīgajām līmeņatzīmēm, būtu jāstimulē, piešķirot papildu bezmaksas kvotas
  .

Grozījums Nr. 676

Direktīvas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Oglekļa
  ievedkorekcijas
  mehānisms
  (OIM), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [.../..] (51), ir
  alternatīva bezmaksas
  kvotu iedalei
  un ļauj izvairīties no
  oglekļa emisiju pārvirzes
  riska
  . Ciktāl sektorus un apakšsektorus aptver šis pasākums, tie nedrīkstētu saņemt bezmaksas kvotas. Tomēr bezmaksas kvotas ir jāatceļ pakāpeniski, lai ražotāji, importētāji un tirgotāji varētu pielāgoties jaunajam režīmam. Bezmaksas kvotu iedales samazināšana būtu jāīsteno, OIM ieviešanas periodā OIM sektoriem iedalāmajām bezmaksas kvotām piemērojot noteiktu koeficientu. Pārejas periodā no
  [OIM] regulas
  stāšanās spēkā līdz
  2025
  . 
  gadam
  šim koeficientam (OIM koeficientam) vajadzētu būt 100 %,
  2026
  . gadā —
  90 %
  ,
  un pēc tam tas ik gadus būtu jāsamazina
  par
  10
   procentpunktiem,
  līdz desmitajā
  gadā
  ir sasniegti 0 %
  un līdz ar to ir
  izbeigta bezmaksas iedale
  . Relevantie deleģētie akti par bezmaksas iedali būtu attiecīgi jākoriģē attiecībā uz OIM aptvertajiem sektoriem un apakšsektoriem. Bezmaksas kvotas, kas, pamatojoties uz šo aprēķinu (OIM pieprasījums), OIM aptvertajiem sektoriem vairs netiek iedalītas, ir
  jāaizsola
  , un ieņēmumi jāuzkrāj
  Inovācijas
  fondā, no kā atbalsta tādas inovācijas mazoglekļa tehnoloģijās, oglekļa uztveršanā un izmantošanā (CCU), oglekļa uztveršanā un ģeoloģiskajā uzglabāšanā (CCS), atjaunīgajā enerģijā un enerģijas uzkrāšanā, kas sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu. Īpaša uzmanība būtu jāvelta projektiem OIM sektoros. Lai ievērotu bezmaksas kvotu proporciju, kas pieejama OIM neaptvertajiem sektoriem, galīgo kvotu daudzumu, kas atskaitāms no bezmaksas iedalei pieejamā un izsolāms, būtu jāaprēķina, balstoties uz to, kāda ir OIM pieprasījuma proporcionālā daļa no visu bezmaksas kvotas saņemošo sektoru vajadzības pēc bezmaksas kvotām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Oglekļa
  ievedkorekcijas
  mehānisms
  (OIM), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [.../..] (51), ir
  alternatīva bezmaksas
  kvotu iedalei
  un ļauj izvairīties no
  oglekļa emisiju pārvirzes
  riska
  . Ciktāl sektorus un apakšsektorus aptver šis pasākums, tie nedrīkstētu saņemt bezmaksas kvotas. Tomēr bezmaksas kvotas ir jāatceļ pakāpeniski, lai ražotāji, importētāji un tirgotāji varētu pielāgoties jaunajam režīmam. Bezmaksas kvotu iedales samazināšana būtu jāīsteno, OIM ieviešanas periodā OIM sektoriem iedalāmajām bezmaksas kvotām piemērojot noteiktu koeficientu. Pārejas periodā no
  [OIM] regulas
  stāšanās spēkā līdz
  2025
  . 
  gadam
  šim koeficientam (OIM koeficientam) vajadzētu būt 100 %,
  2026
  . gadā —
  90 %
  ,
  un pēc tam tas ik gadus būtu jāsamazina
  par
  10
   procentpunktiem,
  līdz desmitajā
  gadā
  ir sasniegti 0 %
  un līdz ar to ir
  izbeigta bezmaksas iedale
  . Relevantie deleģētie akti par bezmaksas iedali būtu attiecīgi jākoriģē attiecībā uz OIM aptvertajiem sektoriem un apakšsektoriem. Bezmaksas kvotas, kas, pamatojoties uz šo aprēķinu (OIM pieprasījums), OIM aptvertajiem sektoriem vairs netiek iedalītas, ir
  jāaizsola
  , un ieņēmumi jāuzkrāj
  Inovācijas
  fondā, no kā atbalsta tādas inovācijas mazoglekļa tehnoloģijās, oglekļa uztveršanā un izmantošanā (CCU), oglekļa uztveršanā un ģeoloģiskajā uzglabāšanā (CCS), atjaunīgajā enerģijā un enerģijas uzkrāšanā, kas sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu. Īpaša uzmanība būtu jāvelta projektiem OIM sektoros. Lai ievērotu bezmaksas kvotu proporciju, kas pieejama OIM neaptvertajiem sektoriem, galīgo kvotu daudzumu, kas atskaitāms no bezmaksas iedalei pieejamā un izsolāms, būtu jāaprēķina, balstoties uz to, kāda ir OIM pieprasījuma proporcionālā daļa no visu bezmaksas kvotas saņemošo sektoru vajadzības pēc bezmaksas kvotām.

| (30) | Ar oglekļa
  ievedkorekcijas
  mehānismu
  (OIM), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [.../..] (51), ir
  iecerēts pakāpeniski piedāvāt
  kvotu
  bezmaksas
  iedalei
  alternatīvu risinājumu, lai novērstu
  oglekļa emisiju pārvirzes
  risku, tomēr neapdraudot Savienības konkurētspēju
  . Ciktāl sektorus un apakšsektorus aptver šis pasākums, tie nedrīkstētu saņemt bezmaksas kvotas. Tomēr bezmaksas kvotas ir jāatceļ pakāpeniski, lai ražotāji, importētāji un tirgotāji varētu pielāgoties jaunajam režīmam. Bezmaksas kvotu iedales samazināšana būtu jāīsteno, OIM ieviešanas periodā OIM sektoriem iedalāmajām bezmaksas kvotām piemērojot noteiktu koeficientu.
  Būtu jānosaka, ka
  pārejas periodā no
  [OIM regulas]
  stāšanās spēkā līdz
  2026. gada beigām — un ar nosacījumu, ka tiek piemērots Regulas (ES) .../... [OIM regulas] 36. panta 3
  . 
  punkta d) apakšpunkts, —
  šim koeficientam (OIM koeficientam) vajadzētu būt 100 %,
  2027
  . gadā
  tas būtu jāsamazina par 7 procentpunktiem, 2028. gadā
   —
  par 9 procentpunktiem
  ,
  2029. gadā —
  par
  15
  procentpunktiem,
  2030. gadā — par 19 procentpunktiem, 2031.
  gadā
  — par 25 procentpunktiem
  un
  2032. gadā — par 25 procentpunktiem, tādējādi
  līdz
  2032. gadam kvotu bezmaksas iedali izbeidzot. Lai aizsargātu Savienības eksporta konkurētspēju, Savienībā notiekošajai Regulas [OIM] I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai jāturpina iedalīt bezmaksas kvotas ar nosacījumu, ka


  šādi produkti tiek ražoti eksportam uz trešām valstīm, kurās nav oglekļa cenas noteikšanas mehānismu, kas līdzīgi ES ETS.
  Līdz [viens gads pirms Regulā [OIM] noteiktā pārejas perioda beigām] Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums ar novērtējumu par ES ETS un OIM ietekmi uz to Regulas [OIM] I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanu Savienībā, kas paredzēti eksportam uz trešām valstīm, un uz globālo emisiju dinamiku, kā arī novērtējumu par eksportam paredzētās atkāpes saderību ar PTO noteikumiem, jo īpaši izvērtējot iespējamos eksporta korekcijas mehānismus iekārtām, kas ietilpst 10 % efektīvāko iekārtu, ņemot vērā saderību ar PTO noteikumiem, vai jebkādi citi priekšlikumi, ko Komisija uzskata par piemērotiem, un attiecīgā gadījumā tai būtu jāiesniedz priekšlikumi piemērotiem un PTO noteikumiem atbilstošiem tiesību aktiem un pasākumiem, kas CO2 izmaksas ļautu vienādot ar dažādiem šo trešo valstu cenas noteikšanas mehānismiem. Relevantie deleģētie akti par bezmaksas iedali būtu attiecīgi jākoriģē attiecībā uz OIM aptvertajiem sektoriem un apakšsektoriem. Bezmaksas kvotas, kas, pamatojoties uz šo aprēķinu (OIM pieprasījums), OIM aptvertajiem sektoriem vairs netiek iedalītas, ir
  jāizsola
  , un ieņēmumi jāuzkrāj
  Klimata investīciju
  fondā, no kā atbalsta tādas inovācijas mazoglekļa tehnoloģijās, oglekļa uztveršanā un izmantošanā (CCU), oglekļa uztveršanā un ģeoloģiskajā uzglabāšanā (CCS), atjaunīgajā enerģijā un enerģijas uzkrāšanā, kas sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu. Īpaša uzmanība būtu jāvelta projektiem OIM sektoros. Lai ievērotu bezmaksas kvotu proporciju, kas pieejama OIM neaptvertajiem sektoriem, galīgo kvotu daudzumu, kas atskaitāms no bezmaksas iedalei pieejamā un izsolāms, būtu jāaprēķina, balstoties uz to, kāda ir OIM pieprasījuma proporcionālā daļa no visu bezmaksas kvotas saņemošo sektoru vajadzības pēc bezmaksas kvotām. |
| --- | --- |

(30)

Ar oglekļa
  ievedkorekcijas
  mehānismu
  (OIM), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [.../..] (51), ir
  iecerēts pakāpeniski piedāvāt
  kvotu
  bezmaksas
  iedalei
  alternatīvu risinājumu, lai novērstu
  oglekļa emisiju pārvirzes
  risku, tomēr neapdraudot Savienības konkurētspēju
  . Ciktāl sektorus un apakšsektorus aptver šis pasākums, tie nedrīkstētu saņemt bezmaksas kvotas. Tomēr bezmaksas kvotas ir jāatceļ pakāpeniski, lai ražotāji, importētāji un tirgotāji varētu pielāgoties jaunajam režīmam. Bezmaksas kvotu iedales samazināšana būtu jāīsteno, OIM ieviešanas periodā OIM sektoriem iedalāmajām bezmaksas kvotām piemērojot noteiktu koeficientu.
  Būtu jānosaka, ka
  pārejas periodā no
  [OIM regulas]
  stāšanās spēkā līdz
  2026. gada beigām — un ar nosacījumu, ka tiek piemērots Regulas (ES) .../... [OIM regulas] 36. panta 3
  . 
  punkta d) apakšpunkts, —
  šim koeficientam (OIM koeficientam) vajadzētu būt 100 %,
  2027
  . gadā
  tas būtu jāsamazina par 7 procentpunktiem, 2028. gadā
   —
  par 9 procentpunktiem
  ,
  2029. gadā —
  par
  15
  procentpunktiem,
  2030. gadā — par 19 procentpunktiem, 2031.
  gadā
  — par 25 procentpunktiem
  un
  2032. gadā — par 25 procentpunktiem, tādējādi
  līdz
  2032. gadam kvotu bezmaksas iedali izbeidzot. Lai aizsargātu Savienības eksporta konkurētspēju, Savienībā notiekošajai Regulas [OIM] I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai jāturpina iedalīt bezmaksas kvotas ar nosacījumu, ka


  šādi produkti tiek ražoti eksportam uz trešām valstīm, kurās nav oglekļa cenas noteikšanas mehānismu, kas līdzīgi ES ETS.
  Līdz [viens gads pirms Regulā [OIM] noteiktā pārejas perioda beigām] Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums ar novērtējumu par ES ETS un OIM ietekmi uz to Regulas [OIM] I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanu Savienībā, kas paredzēti eksportam uz trešām valstīm, un uz globālo emisiju dinamiku, kā arī novērtējumu par eksportam paredzētās atkāpes saderību ar PTO noteikumiem, jo īpaši izvērtējot iespējamos eksporta korekcijas mehānismus iekārtām, kas ietilpst 10 % efektīvāko iekārtu, ņemot vērā saderību ar PTO noteikumiem, vai jebkādi citi priekšlikumi, ko Komisija uzskata par piemērotiem, un attiecīgā gadījumā tai būtu jāiesniedz priekšlikumi piemērotiem un PTO noteikumiem atbilstošiem tiesību aktiem un pasākumiem, kas CO2 izmaksas ļautu vienādot ar dažādiem šo trešo valstu cenas noteikšanas mehānismiem. Relevantie deleģētie akti par bezmaksas iedali būtu attiecīgi jākoriģē attiecībā uz OIM aptvertajiem sektoriem un apakšsektoriem. Bezmaksas kvotas, kas, pamatojoties uz šo aprēķinu (OIM pieprasījums), OIM aptvertajiem sektoriem vairs netiek iedalītas, ir
  jāizsola
  , un ieņēmumi jāuzkrāj
  Klimata investīciju
  fondā, no kā atbalsta tādas inovācijas mazoglekļa tehnoloģijās, oglekļa uztveršanā un izmantošanā (CCU), oglekļa uztveršanā un ģeoloģiskajā uzglabāšanā (CCS), atjaunīgajā enerģijā un enerģijas uzkrāšanā, kas sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu. Īpaša uzmanība būtu jāvelta projektiem OIM sektoros. Lai ievērotu bezmaksas kvotu proporciju, kas pieejama OIM neaptvertajiem sektoriem, galīgo kvotu daudzumu, kas atskaitāms no bezmaksas iedalei pieejamā un izsolāms, būtu jāaprēķina, balstoties uz to, kāda ir OIM pieprasījuma proporcionālā daļa no visu bezmaksas kvotas saņemošo sektoru vajadzības pēc bezmaksas kvotām.

Grozījums Nr. 454

Direktīvas priekšlikums

30.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (30a) | Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (OIM) ir mehānisms, kas mazina oglekļa pārvirzes risku, piemērojot vienotu cenu emisijām, kuras iegultas Savienības muitas teritorijā importētajās precēs. Ir svarīgi uzraudzīt, novērst un mazināt risku, ka Savienībā ražotas preces, kas paredzētas eksportam uz trešām valstīm, pasaules tirgū var tikt aizstātas ar oglekļietilpīgākām precēm. Tāpēc Komisijai būtu pastāvīgi jāuzrauga un jāvērtē OIM efektivitāte, ņemot vērā oglekļa pārvirzes risku eksporta tirgos, tostarp Savienības eksporta izmaiņas OIM aptvertajos sektoros un tirdzniecības plūsmu izmaiņas, kā arī šo preču iegultās emisijas pasaules tirgū. Ja oglekļa pārvirze tiek konstatēta, Komisijai būtu attiecīgā gadījumā jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, lai mazinātu šo oglekļa pārvirzes risku eksporta tirgos atbilstīgi PTO noteikumiem. Turklāt Savienībai būtu aktīvi jāturpina veidot starptautisks “Oglekļa klubs” un pastāvīgi jāiesaistās starptautiskā sadarbībā attiecībā uz oglekļa cenu noteikšanas mehānismu ieviešanu. Eiropas oglekļa tirgus sekmēm ir izšķiroša nozīme globālā perspektīvā, jo tās mudinās lielāku skaitu valstu ieviest tirgus virzītu oglekļa cenas noteikšanu. Komisijai būtu arī jāanalizē, kā varētu izveidot saiknes ar citiem oglekļa tirgiem, vienlaikus nodrošinot pašas Savienības ekonomikas mēroga klimata mērķrādītāja sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30a)

Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (OIM) ir mehānisms, kas mazina oglekļa pārvirzes risku, piemērojot vienotu cenu emisijām, kuras iegultas Savienības muitas teritorijā importētajās precēs. Ir svarīgi uzraudzīt, novērst un mazināt risku, ka Savienībā ražotas preces, kas paredzētas eksportam uz trešām valstīm, pasaules tirgū var tikt aizstātas ar oglekļietilpīgākām precēm. Tāpēc Komisijai būtu pastāvīgi jāuzrauga un jāvērtē OIM efektivitāte, ņemot vērā oglekļa pārvirzes risku eksporta tirgos, tostarp Savienības eksporta izmaiņas OIM aptvertajos sektoros un tirdzniecības plūsmu izmaiņas, kā arī šo preču iegultās emisijas pasaules tirgū. Ja oglekļa pārvirze tiek konstatēta, Komisijai būtu attiecīgā gadījumā jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, lai mazinātu šo oglekļa pārvirzes risku eksporta tirgos atbilstīgi PTO noteikumiem. Turklāt Savienībai būtu aktīvi jāturpina veidot starptautisks “Oglekļa klubs” un pastāvīgi jāiesaistās starptautiskā sadarbībā attiecībā uz oglekļa cenu noteikšanas mehānismu ieviešanu. Eiropas oglekļa tirgus sekmēm ir izšķiroša nozīme globālā perspektīvā, jo tās mudinās lielāku skaitu valstu ieviest tirgus virzītu oglekļa cenas noteikšanu. Komisijai būtu arī jāanalizē, kā varētu izveidot saiknes ar citiem oglekļa tirgiem, vienlaikus nodrošinot pašas Savienības ekonomikas mēroga klimata mērķrādītāja sasniegšanu.

Grozījums Nr. 455

Direktīvas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Lai labāk atspoguļotu tehnoloģisko progresu un atbilstošās līmeņatzīmju vērtības pielāgotu relevantajam iedales periodam, tajā pašā laikā nodrošinot stimulus emisiju samazināšanai un pienācīgi atalgojot inovāciju, līmeņatzīmju vērtību maksimālā korekcija būtu jāpalielina no 1,6  % līdz 2,5  % gadā. Tas nozīmē, ka no 2026. līdz 2030. gadam līmeņatzīmju vērtības būtu koriģē diapazonā no
  4
  % līdz 50 % salīdzinājumā ar 2013.– 2020. gada periodā piemērojamo vērtību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Lai labāk atspoguļotu tehnoloģisko progresu un atbilstošās līmeņatzīmju vērtības pielāgotu relevantajam iedales periodam, tajā pašā laikā nodrošinot stimulus emisiju samazināšanai un pienācīgi atalgojot inovāciju, līmeņatzīmju vērtību maksimālā korekcija būtu jāpalielina no 1,6  % līdz 2,5  % gadā. Tas nozīmē, ka no 2026. līdz 2030. gadam līmeņatzīmju vērtības būtu koriģē diapazonā no
  4
  % līdz 50 % salīdzinājumā ar 2013.– 2020. gada periodā piemērojamo vērtību.

| (31) | Lai labāk atspoguļotu tehnoloģisko progresu un atbilstošās līmeņatzīmju vērtības pielāgotu relevantajam iedales periodam, tajā pašā laikā nodrošinot stimulus emisiju samazināšanai un pienācīgi atalgojot inovāciju, līmeņatzīmju vērtību maksimālā korekcija būtu jāpalielina no 1,6  % līdz 2,5  % gadā. Tas nozīmē, ka no 2026. līdz 2030. gadam līmeņatzīmju vērtības būtu koriģē diapazonā no
  8
  % līdz 50 % salīdzinājumā ar 2013.– 2020. gada periodā piemērojamo vērtību.
  Koriģētās līmeņatzīmju vērtības būtu jāpublicē, tiklīdz ir pieejama vajadzīgā informācija, un ne vēlāk kā ... [seši mēneši pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā], lai šīs līmeņatzīmju vērtības varētu piemērot no 2026. gada. |
| --- | --- |

(31)

Lai labāk atspoguļotu tehnoloģisko progresu un atbilstošās līmeņatzīmju vērtības pielāgotu relevantajam iedales periodam, tajā pašā laikā nodrošinot stimulus emisiju samazināšanai un pienācīgi atalgojot inovāciju, līmeņatzīmju vērtību maksimālā korekcija būtu jāpalielina no 1,6  % līdz 2,5  % gadā. Tas nozīmē, ka no 2026. līdz 2030. gadam līmeņatzīmju vērtības būtu koriģē diapazonā no
  8
  % līdz 50 % salīdzinājumā ar 2013.– 2020. gada periodā piemērojamo vērtību.
  Koriģētās līmeņatzīmju vērtības būtu jāpublicē, tiklīdz ir pieejama vajadzīgā informācija, un ne vēlāk kā ... [seši mēneši pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā], lai šīs līmeņatzīmju vērtības varētu piemērot no 2026. gada.

Grozījums Nr. 456

Direktīvas priekšlikums

31.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (31a) | Ievērojamās netiešās izmaksas, kuras rodas, ar siltumnīcefekta gāzu emisiju saistītās izmaksas secīgi iekļaujot elektroenerģijas cenās, atsevišķās nozarēs rada oglekļa emisiju pārvirzes risku. Lai šo risku mazinātu, dalībvalstīm būtu jāpieņem finansiāli pasākumi netiešo izmaksu kompensēšanai. Būtu jānodrošina, ka finansiālie pasākumi atbilst valsts atbalsta noteikumiem un ka tie nerada konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31a)

Ievērojamās netiešās izmaksas, kuras rodas, ar siltumnīcefekta gāzu emisiju saistītās izmaksas secīgi iekļaujot elektroenerģijas cenās, atsevišķās nozarēs rada oglekļa emisiju pārvirzes risku. Lai šo risku mazinātu, dalībvalstīm būtu jāpieņem finansiāli pasākumi netiešo izmaksu kompensēšanai. Būtu jānodrošina, ka finansiālie pasākumi atbilst valsts atbalsta noteikumiem un ka tie nerada konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū.

Grozījums Nr. 457

Direktīvas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Eiropas zaļā kursa mērķus sasniegt neizdosies bez visaptverošas pieejas inovācijai. Nepieciešamie pētniecības un inovācijas pūliņi tiek atbalstīti ES līmenī, tai skaitā no programmas “Apvārsnis Eiropa”, kas paredz ievērojamu finansējumu un jaunus instrumentus sektoriem, kas tiek iekļauti ETS. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka nacionālie transponēšanas pasākumi nekavē inovācijas un ir tehnoloģiski neitrāli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Eiropas zaļā kursa mērķus sasniegt neizdosies bez visaptverošas pieejas inovācijai. Nepieciešamie pētniecības un inovācijas pūliņi tiek atbalstīti ES līmenī, tai skaitā no programmas “Apvārsnis Eiropa”, kas paredz ievērojamu finansējumu un jaunus instrumentus sektoriem, kas tiek iekļauti ETS. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka nacionālie transponēšanas pasākumi nekavē inovācijas un ir tehnoloģiski neitrāli.

| (32) | Eiropas zaļā kursa mērķus sasniegt neizdosies bez visaptverošas pieejas inovācijai. Nepieciešamie pētniecības un inovācijas pūliņi tiek atbalstīti ES līmenī, tai skaitā no programmas “Apvārsnis Eiropa”, kas paredz ievērojamu finansējumu un jaunus instrumentus sektoriem, kas tiek iekļauti ETS.
  Tādējādi būtu jācenšas panākt Klimata investīciju fonda sinerģiju ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un attiecīgā gadījumā ar citām Savienības finansēšanas programmām.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka nacionālie transponēšanas pasākumi nekavē inovācijas
  , sekmē inovatīvu zinātnisku rezultātu ieviešanu praksē
  un ir tehnoloģiski neitrāli
  , savukārt Komisijai būtu jānodrošina nepieciešamās tehniskās un konsultatīvās palīdzības pieejamība un efektivitāte
  . |
| --- | --- |

(32)

Eiropas zaļā kursa mērķus sasniegt neizdosies bez visaptverošas pieejas inovācijai. Nepieciešamie pētniecības un inovācijas pūliņi tiek atbalstīti ES līmenī, tai skaitā no programmas “Apvārsnis Eiropa”, kas paredz ievērojamu finansējumu un jaunus instrumentus sektoriem, kas tiek iekļauti ETS.
  Tādējādi būtu jācenšas panākt Klimata investīciju fonda sinerģiju ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un attiecīgā gadījumā ar citām Savienības finansēšanas programmām.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka nacionālie transponēšanas pasākumi nekavē inovācijas
  , sekmē inovatīvu zinātnisku rezultātu ieviešanu praksē
  un ir tehnoloģiski neitrāli
  , savukārt Komisijai būtu jānodrošina nepieciešamās tehniskās un konsultatīvās palīdzības pieejamība un efektivitāte
  .

Grozījums Nr. 458

Direktīvas priekšlikums

32.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32a) | Lai, vēlākais, līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1119, Savienībai ir jānovērš ievērojamais investīciju trūkums, kā noteikts Komisijas 2021. gada 6. jūlija paziņojumā “Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģija”. Lai sasniegtu mūsu dekarbonizācijas mērķi, ir vajadzīgas revolucionāras inovācijas, pašreizējo nozīmīgo tehnoloģiju izvēršana un dabiskas oglekļa piesaistīšanas sertificēšana. Lai atbalstītu padziļinātu tautsaimniecības mēroga dekarbonizāciju Savienībā, ikviena no šiem trim pīlāriem īstenošana būtu jāatbalsta no Inovāciju fonda, kura nosaukums būtu jāmaina uz nosaukumu “Klimata investīciju fonds”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32a)

Lai, vēlākais, līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1119, Savienībai ir jānovērš ievērojamais investīciju trūkums, kā noteikts Komisijas 2021. gada 6. jūlija paziņojumā “Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģija”. Lai sasniegtu mūsu dekarbonizācijas mērķi, ir vajadzīgas revolucionāras inovācijas, pašreizējo nozīmīgo tehnoloģiju izvēršana un dabiskas oglekļa piesaistīšanas sertificēšana. Lai atbalstītu padziļinātu tautsaimniecības mēroga dekarbonizāciju Savienībā, ikviena no šiem trim pīlāriem īstenošana būtu jāatbalsta no Inovāciju fonda, kura nosaukums būtu jāmaina uz nosaukumu “Klimata investīciju fonds”.

Grozījums Nr. 459

Direktīvas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8.punktā minētais
  Inovāciju
  fonda tvērums būtu jāpaplašina tā, lai tas aptvertu inovācijas mazoglekļa tehnoloģijās un procesos, kas skar degvielu un kurināmā patēriņu ēku un autotransporta sektoros
  . Tāpat Inovāciju fondam vajadzētu atbalstīt investīcijas jūras transporta sektora dekarbonizācijā
  ,
  tostarp investīcijas ilgtspējīgās alternatīvās degvielās, piemēram, ūdeņradī un amonjakā, ko ražo no atjaunīgiem resursiem
  , kā arī
  bezemisiju dzinēju tehnoloģijās, piemēram, vēja
  tehnoloģijās
  . Ņemot vērā, ka ieņēmumi
  , kas
  gūti no soda naudām, kas iekasētas saskaņā ar Regulu xxxx/xxx [FuelEU Maritime]

   (19),
  tiek piešķirti Inovāciju fondam kā ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5
  . 
  punktu, Komisijai
  būtu jānodrošina
  , ka pienācīga ievērība tiek veltīta tādu
  inovatīvu
  projektu
  atbalstam
  , kuru mērķis ir paātrināt atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ieviešanu un plašāku izmantošanu jūras transporta nozarē, kā norādīts Regulas xxxx/xxx [FuelEU Maritime] 21. panta 1. punktā
  . Lai nodrošinātu, ka inovācijai šajā paplašinātajā jomā ir pieejams pietiekams finansējums,
  Inovāciju
  fonds būtu jāpapildina ar 50 miljoniem kvotu — daļēji ar kvotām, ko pretējā gadījumā varētu izsolīt, un daļēji ar kvotām, ko pretējā gadījumā varētu iedalīt bez maksas, tādā pašā proporcijā, kādā pašlaik
  Inovāciju
  fondam piešķir finansējumu no katra avota. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8.punktā minētais
  Inovāciju
  fonda tvērums būtu jāpaplašina tā, lai tas aptvertu inovācijas mazoglekļa tehnoloģijās un procesos, kas skar degvielu un kurināmā patēriņu ēku un autotransporta sektoros
  . Tāpat Inovāciju fondam vajadzētu atbalstīt investīcijas jūras transporta sektora dekarbonizācijā
  ,
  tostarp investīcijas ilgtspējīgās alternatīvās degvielās, piemēram, ūdeņradī un amonjakā, ko ražo no atjaunīgiem resursiem
  , kā arī
  bezemisiju dzinēju tehnoloģijās, piemēram, vēja
  tehnoloģijās
  . Ņemot vērā, ka ieņēmumi
  , kas
  gūti no soda naudām, kas iekasētas saskaņā ar Regulu xxxx/xxx [FuelEU Maritime]

   (19),
  tiek piešķirti Inovāciju fondam kā ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5
  . 
  punktu, Komisijai
  būtu jānodrošina
  , ka pienācīga ievērība tiek veltīta tādu
  inovatīvu
  projektu
  atbalstam
  , kuru mērķis ir paātrināt atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ieviešanu un plašāku izmantošanu jūras transporta nozarē, kā norādīts Regulas xxxx/xxx [FuelEU Maritime] 21. panta 1. punktā
  . Lai nodrošinātu, ka inovācijai šajā paplašinātajā jomā ir pieejams pietiekams finansējums,
  Inovāciju
  fonds būtu jāpapildina ar 50 miljoniem kvotu — daļēji ar kvotām, ko pretējā gadījumā varētu izsolīt, un daļēji ar kvotām, ko pretējā gadījumā varētu iedalīt bez maksas, tādā pašā proporcijā, kādā pašlaik
  Inovāciju
  fondam piešķir finansējumu no katra avota.

| (33) | Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8. punktā minētais
  Klimata investīciju
  fonda tvērums būtu jāpaplašina tā, lai
  atbalstītu neradikālu tehnoloģiju ieviešanu rūpnieciskos procesos, kam ir liels siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma potenciāls
  ,
  bet kas nav gatavas tirgum
  ,
  kā arī lai
  tas aptvertu inovācijas mazoglekļa tehnoloģijās un procesos, kas skar degvielu un kurināmā patēriņu ēku un autotransporta sektoros,
  ietverot kolektīvus transporta veidus
  . Būtu jānodrošina
  arī iespēja Klimata investīciju fondu izmantot radikāli
  inovatīvu
  tehnoloģiju
  atbalstam
  atkritumu apsaimniekošanas sektorā
  . Lai nodrošinātu, ka inovācijai šajā paplašinātajā jomā ir pieejams pietiekams finansējums,
  Klimata investīciju
  fonds būtu jāpapildina ar 50 miljoniem kvotu — daļēji ar kvotām, ko pretējā gadījumā varētu izsolīt, un daļēji ar kvotām, ko pretējā gadījumā varētu iedalīt bez maksas, tādā pašā proporcijā, kādā pašlaik
  Klimata investīciju
  fondam piešķir finansējumu no katra avota.
  Lai pēc iespējas ātrāk veicinātu revolucionāru tehnoloģiju inovācijas, Komisijai būtu jānodrošina, ka Klimata investīciju fonda piedāvātais finansējums tiek aktīvi sadalīts šīs direktīvas īstenošanas pirmajos gados. |
| --- | --- |

(33)

Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8. punktā minētais
  Klimata investīciju
  fonda tvērums būtu jāpaplašina tā, lai
  atbalstītu neradikālu tehnoloģiju ieviešanu rūpnieciskos procesos, kam ir liels siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma potenciāls
  ,
  bet kas nav gatavas tirgum
  ,
  kā arī lai
  tas aptvertu inovācijas mazoglekļa tehnoloģijās un procesos, kas skar degvielu un kurināmā patēriņu ēku un autotransporta sektoros,
  ietverot kolektīvus transporta veidus
  . Būtu jānodrošina
  arī iespēja Klimata investīciju fondu izmantot radikāli
  inovatīvu
  tehnoloģiju
  atbalstam
  atkritumu apsaimniekošanas sektorā
  . Lai nodrošinātu, ka inovācijai šajā paplašinātajā jomā ir pieejams pietiekams finansējums,
  Klimata investīciju
  fonds būtu jāpapildina ar 50 miljoniem kvotu — daļēji ar kvotām, ko pretējā gadījumā varētu izsolīt, un daļēji ar kvotām, ko pretējā gadījumā varētu iedalīt bez maksas, tādā pašā proporcijā, kādā pašlaik
  Klimata investīciju
  fondam piešķir finansējumu no katra avota.
  Lai pēc iespējas ātrāk veicinātu revolucionāru tehnoloģiju inovācijas, Komisijai būtu jānodrošina, ka Klimata investīciju fonda piedāvātais finansējums tiek aktīvi sadalīts šīs direktīvas īstenošanas pirmajos gados.

Grozījums Nr. 460

Direktīvas priekšlikums

33.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (33a) | Vietēju ilgtspējīgu atjaunīgo energoresursu izvēršanas paātrināšanai ir būtiska nozīme Savienības plānā panākt neatkarību no Krievijas fosilajiem kurināmajiem un degvielām krietni pirms 2030. gada. Turklāt ir vajadzīga lielu ilgtspējīgas atjaunīgās enerģijas daudzumu pieejamība, lai nodrošinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu rūpnieciskos procesos un ekonomikā kopumā. Ir ievērojami jāpalielina Savienības atjaunīgās enerģijas mērķrādītājs 2030. gadam un attiecīgie nacionālie devumi. Tādēļ vismaz 12 % no kvotām Klimata investīciju fonda ietvaros būtu jāizmanto, lai turpinātu attīstīt un ieviest ilgtspējīgus atjaunīgos energoresursus Savienībā atbilstīgi principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Par prioritāti būtu jāizvirza vietējās pašražošanas, uzglabāšanas un kopīgošanas attīstība, jo īpaši ar atjaunīgās enerģijas kopienu starpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33a)

Vietēju ilgtspējīgu atjaunīgo energoresursu izvēršanas paātrināšanai ir būtiska nozīme Savienības plānā panākt neatkarību no Krievijas fosilajiem kurināmajiem un degvielām krietni pirms 2030. gada. Turklāt ir vajadzīga lielu ilgtspējīgas atjaunīgās enerģijas daudzumu pieejamība, lai nodrošinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu rūpnieciskos procesos un ekonomikā kopumā. Ir ievērojami jāpalielina Savienības atjaunīgās enerģijas mērķrādītājs 2030. gadam un attiecīgie nacionālie devumi. Tādēļ vismaz 12 % no kvotām Klimata investīciju fonda ietvaros būtu jāizmanto, lai turpinātu attīstīt un ieviest ilgtspējīgus atjaunīgos energoresursus Savienībā atbilstīgi principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Par prioritāti būtu jāizvirza vietējās pašražošanas, uzglabāšanas un kopīgošanas attīstība, jo īpaši ar atjaunīgās enerģijas kopienu starpniecību.

Grozījums Nr. 461

Direktīvas priekšlikums

33.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (33b) | Atbalstot projektus ar publiskā sektora finansējumu, Klimata investīciju fonds nodrošinātu uzņēmumiem būtiskas priekšrocības attiecībā uz uzņēmuma produkcijas vai pakalpojumu izstrādāšanu. Tādējādi būtu jānodrošina, ka Klimata investīciju fonda finansētajos projektos notiek zināšanu apmaiņa ar citiem attiecīgajiem projektiem un ar Savienībā strādājošiem pētniekiem, kuriem ir leģitīmas intereses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33b)

Atbalstot projektus ar publiskā sektora finansējumu, Klimata investīciju fonds nodrošinātu uzņēmumiem būtiskas priekšrocības attiecībā uz uzņēmuma produkcijas vai pakalpojumu izstrādāšanu. Tādējādi būtu jānodrošina, ka Klimata investīciju fonda finansētajos projektos notiek zināšanu apmaiņa ar citiem attiecīgajiem projektiem un ar Savienībā strādājošiem pētniekiem, kuriem ir leģitīmas intereses.

Grozījums Nr. 462

Direktīvas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Oglekļa cenas starpības līgumi (CCD)
  ir svarīgs rīks, ar ko rosināt emisiju samazināšanu industrijā, jo tā ir iespēja klimatdraudzīgās inovācijās investējošiem investoriem garantēt cenu, kas kompensē tādus CO2 emisiju samazinājumus, kuri pārsniedz pašreizējā ES ETS cenu līmeņa rosinātos. No
  Inovāciju
  fonda atbalstāmo pasākumu klāstu vajadzētu paplašināt tā, lai projektus varētu atbalstīt, izmantojot cenu konkursus, piemēram, CCD. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
  deleģētus
  aktus par precīziem noteikumiem, kas reglamentē šāda veida atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Oglekļa cenas starpības līgumi (CCD)
  ir svarīgs rīks, ar ko rosināt emisiju samazināšanu industrijā, jo tā ir iespēja klimatdraudzīgās inovācijās investējošiem investoriem garantēt cenu, kas kompensē tādus CO2 emisiju samazinājumus, kuri pārsniedz pašreizējā ES ETS cenu līmeņa rosinātos. No
  Inovāciju
  fonda atbalstāmo pasākumu klāstu vajadzētu paplašināt tā, lai projektus varētu atbalstīt, izmantojot cenu konkursus, piemēram, CCD. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
  deleģētus
  aktus par precīziem noteikumiem, kas reglamentē šāda veida atbalstu.

| (35) | CCD
  ir svarīgs rīks, ar ko rosināt emisiju samazināšanu industrijā
  , izvēršot jaunas tehnoloģijas
  , jo tā ir iespēja klimatdraudzīgās inovācijās investējošiem investoriem garantēt cenu, kas kompensē tādus CO2 emisiju samazinājumus, kuri pārsniedz pašreizējā ES ETS cenu līmeņa rosinātos. No
  Klimata investīciju
  fonda atbalstāmo pasākumu klāstu vajadzētu paplašināt tā, lai projektus varētu atbalstīt, izmantojot
  tehnoloģiski neitrālus
  cenu konkursus, piemēram, CCD
  , un būtu jāievēro ģeogrāfiskā līdzsvara princips
  .
  CCD būtu nozīmīgs mehānisms, lai atbalstītu dekarbonizācijas tehnoloģiju, piemēram, CCS un CCU, izstrādi un optimizētu pieejamos resursus. CCD nodrošinātu arī noteiktību tiem, kuri veic investīcijas tehnoloģijās, piemēram, oglekļa uztveršanas tehnoloģijās. Komisijai būtu jāsagatavo ietekmes novērtējums, galvenokārt pievēršoties tieši iespējām sniegt atbalstu ar konkurējošu piedāvājumu iepirkuma procedūrām, cita starpā pievēršoties arī nodrošinātā finansējuma līmeņiem. Ņemot vērā minētā novērtējuma rezultātus,
  Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
  deleģētos
  aktus par precīziem noteikumiem, kas reglamentē šāda veida atbalstu. |
| --- | --- |

(35)

CCD
  ir svarīgs rīks, ar ko rosināt emisiju samazināšanu industrijā
  , izvēršot jaunas tehnoloģijas
  , jo tā ir iespēja klimatdraudzīgās inovācijās investējošiem investoriem garantēt cenu, kas kompensē tādus CO2 emisiju samazinājumus, kuri pārsniedz pašreizējā ES ETS cenu līmeņa rosinātos. No
  Klimata investīciju
  fonda atbalstāmo pasākumu klāstu vajadzētu paplašināt tā, lai projektus varētu atbalstīt, izmantojot
  tehnoloģiski neitrālus
  cenu konkursus, piemēram, CCD
  , un būtu jāievēro ģeogrāfiskā līdzsvara princips
  .
  CCD būtu nozīmīgs mehānisms, lai atbalstītu dekarbonizācijas tehnoloģiju, piemēram, CCS un CCU, izstrādi un optimizētu pieejamos resursus. CCD nodrošinātu arī noteiktību tiem, kuri veic investīcijas tehnoloģijās, piemēram, oglekļa uztveršanas tehnoloģijās. Komisijai būtu jāsagatavo ietekmes novērtējums, galvenokārt pievēršoties tieši iespējām sniegt atbalstu ar konkurējošu piedāvājumu iepirkuma procedūrām, cita starpā pievēršoties arī nodrošinātā finansējuma līmeņiem. Ņemot vērā minētā novērtējuma rezultātus,
  Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
  deleģētos
  aktus par precīziem noteikumiem, kas reglamentē šāda veida atbalstu.

Grozījums Nr. 463

Direktīvas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Modernizācijas fonda darbības joma būtu jāsaskaņo ar Savienības jaunākajiem klimata mērķiem, proti, būtu jāparedz, ka investīcijām ir jāatbilst Eiropas zaļā kursa un Regulas (ES) 2021/1119 mērķiem, un jāizskauž atbalsts jebkādām investīcijām, kas saistītas ar fosilajām degvielām. Turklāt to līdzekļu apjoms, kas no Modernizācijas fonda jāatvēl prioritārajām investīcijām, būtu jāpalielina līdz
  80
   %; pieprasījuma pusē kā prioritārai būtu jāpievēršas energoefektivitātei, un prioritāro investīciju darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts mājsaimniecībām enerģētiskās nabadzības novēršanai, cita starpā arī lauku un attālās teritorijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Modernizācijas fonda darbības joma būtu jāsaskaņo ar Savienības jaunākajiem klimata mērķiem, proti, būtu jāparedz, ka investīcijām ir jāatbilst Eiropas zaļā kursa un Regulas (ES) 2021/1119 mērķiem, un jāizskauž atbalsts jebkādām investīcijām, kas saistītas ar fosilajām degvielām. Turklāt to līdzekļu apjoms, kas no Modernizācijas fonda jāatvēl prioritārajām investīcijām, būtu jāpalielina līdz
  80
   %; pieprasījuma pusē kā prioritārai būtu jāpievēršas energoefektivitātei, un prioritāro investīciju darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts mājsaimniecībām enerģētiskās nabadzības novēršanai, cita starpā arī lauku un attālās teritorijās.

| (38) | Modernizācijas fonda darbības joma būtu jāsaskaņo ar Savienības jaunākajiem klimata mērķiem, proti, būtu jāparedz, ka investīcijām ir jāatbilst Eiropas zaļā kursa un Regulas (ES) 2021/1119 mērķiem, un jāizskauž atbalsts jebkādām investīcijām, kas saistītas ar fosilajām degvielām.
  Modernizācijas fonda atbalsts būtu jāpiešķir tikai tādām dalībvalstīm, kas ir pieņēmušas juridiski saistošus mērķrādītājus klimatneitralitātes sasniegšanai līdz, vēlākais, 2050. gadam, kā arī pasākumus visu fosilo kurināmo izmantošanas pakāpeniskai pārtraukšanai termiņā, kas atbilst Regulā (ES) 2021/1119 noteiktajiem mērķrādītājiem. Lai garantētu Savienības līdzekļu efektīvu izlietojumu, piekļuvei Modernizācijas fondam vajadzētu būt atkarīgai no tiesiskuma ievērošanas.
  Turklāt to līdzekļu apjoms, kas no Modernizācijas fonda jāatvēl prioritārajām investīcijām, būtu jāpalielina līdz
  100
   %; pieprasījuma pusē kā prioritārai būtu jāpievēršas energoefektivitātei, un prioritāro investīciju darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts mājsaimniecībām enerģētiskās nabadzības novēršanai, cita starpā arī lauku un attālās teritorijās. |
| --- | --- |

(38)

Modernizācijas fonda darbības joma būtu jāsaskaņo ar Savienības jaunākajiem klimata mērķiem, proti, būtu jāparedz, ka investīcijām ir jāatbilst Eiropas zaļā kursa un Regulas (ES) 2021/1119 mērķiem, un jāizskauž atbalsts jebkādām investīcijām, kas saistītas ar fosilajām degvielām.
  Modernizācijas fonda atbalsts būtu jāpiešķir tikai tādām dalībvalstīm, kas ir pieņēmušas juridiski saistošus mērķrādītājus klimatneitralitātes sasniegšanai līdz, vēlākais, 2050. gadam, kā arī pasākumus visu fosilo kurināmo izmantošanas pakāpeniskai pārtraukšanai termiņā, kas atbilst Regulā (ES) 2021/1119 noteiktajiem mērķrādītājiem. Lai garantētu Savienības līdzekļu efektīvu izlietojumu, piekļuvei Modernizācijas fondam vajadzētu būt atkarīgai no tiesiskuma ievērošanas.
  Turklāt to līdzekļu apjoms, kas no Modernizācijas fonda jāatvēl prioritārajām investīcijām, būtu jāpalielina līdz
  100
   %; pieprasījuma pusē kā prioritārai būtu jāpievēršas energoefektivitātei, un prioritāro investīciju darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts mājsaimniecībām enerģētiskās nabadzības novēršanai, cita starpā arī lauku un attālās teritorijās.

Grozījums Nr. 464

Direktīvas priekšlikums

38.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (38a) | Palielinoties cenām ES ETS, būtiski ir palielinājušies arī dalībvalstu un Savienības ieņēmumi no ES ETS. Lai atzītu ES ETS ieņēmumu devumu Savienības rūpniecības pārkārtošanās procesā un atbalstītu mazaizsargātas personas Savienībā nolūkā sekmēt to pāreju uz videi nekaitīgām alternatīvām, būtu jāievieš ES ETS marķējums. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, ka finansējums tiek skaidri norādīts kā ES ETS ieņēmumi, izmantojot atbilstīgu marķējumu visiem atbalstītajiem projektiem un darbībām valsts līmenī vai izmantojot ES finansējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38a)

Palielinoties cenām ES ETS, būtiski ir palielinājušies arī dalībvalstu un Savienības ieņēmumi no ES ETS. Lai atzītu ES ETS ieņēmumu devumu Savienības rūpniecības pārkārtošanās procesā un atbalstītu mazaizsargātas personas Savienībā nolūkā sekmēt to pāreju uz videi nekaitīgām alternatīvām, būtu jāievieš ES ETS marķējums. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, ka finansējums tiek skaidri norādīts kā ES ETS ieņēmumi, izmantojot atbilstīgu marķējumu visiem atbalstītajiem projektiem un darbībām valsts līmenī vai izmantojot ES finansējumu.

Grozījums Nr. 465

Direktīvas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/2066 (21) ir paredzēti noteikumi par biomasas emisiju monitoringu, kas ir saskanīgie ar noteikumiem par biomasas izmantošanu, kuri paredzēti Savienības tiesību aktos par atjaunīgo enerģiju. Tā kā tiesību akti par biomasas ilgtspējas kritērijiem kļūst aizvien komplicētāki (jaunākie noteikumi paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001) (22), ar Direktīvas 2003/87/EK 14. panta 1. punktu piešķirtās īstenošanas pilnvaras būtu nepārprotami jāattiecina arī uz tādu pielāgojumu pieņemšanu, kas ir nepieciešami, lai ES ETS ietvaros piemērotu biomasas (t. sk. biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas degvielu) ilgtspējas kritērijus. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
  īstenošanas
  aktus, kas nosaka, kā uzskaitīt tādu emisiju uzglabāšanu, kas rodas, sajaucot nulles faktora biomasu un no tādiem avotiem iegūtu biomasu, kas nav nulles faktora avoti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/2066 (21) ir paredzēti noteikumi par biomasas emisiju monitoringu, kas ir saskanīgie ar noteikumiem par biomasas izmantošanu, kuri paredzēti Savienības tiesību aktos par atjaunīgo enerģiju. Tā kā tiesību akti par biomasas ilgtspējas kritērijiem kļūst aizvien komplicētāki (jaunākie noteikumi paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001) (22), ar Direktīvas 2003/87/EK 14. panta 1. punktu piešķirtās īstenošanas pilnvaras būtu nepārprotami jāattiecina arī uz tādu pielāgojumu pieņemšanu, kas ir nepieciešami, lai ES ETS ietvaros piemērotu biomasas (t. sk. biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas degvielu) ilgtspējas kritērijus. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
  īstenošanas
  aktus, kas nosaka, kā uzskaitīt tādu emisiju uzglabāšanu, kas rodas, sajaucot nulles faktora biomasu un no tādiem avotiem iegūtu biomasu, kas nav nulles faktora avoti.

| (39) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/2066 (21) ir paredzēti noteikumi par biomasas emisiju monitoringu, kas ir saskanīgie ar noteikumiem par biomasas izmantošanu, kuri paredzēti Savienības tiesību aktos par atjaunīgo enerģiju. Tā kā tiesību akti par biomasas ilgtspējas kritērijiem kļūst aizvien komplicētāki (jaunākie noteikumi paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001) (22), ar Direktīvas 2003/87/EK 14. panta 1. punktu piešķirtās īstenošanas pilnvaras būtu nepārprotami jāattiecina arī uz tādu pielāgojumu pieņemšanu, kas ir nepieciešami, lai ES ETS ietvaros piemērotu biomasas (t. sk. biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas degvielu) ilgtspējas kritērijus. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
  deleģētos
  aktus, kas nosaka, kā uzskaitīt tādu emisiju uzglabāšanu, kas rodas, sajaucot nulles faktora biomasu un no tādiem avotiem iegūtu biomasu, kas nav nulles faktora avoti. |
| --- | --- |

(39)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/2066 (21) ir paredzēti noteikumi par biomasas emisiju monitoringu, kas ir saskanīgie ar noteikumiem par biomasas izmantošanu, kuri paredzēti Savienības tiesību aktos par atjaunīgo enerģiju. Tā kā tiesību akti par biomasas ilgtspējas kritērijiem kļūst aizvien komplicētāki (jaunākie noteikumi paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001) (22), ar Direktīvas 2003/87/EK 14. panta 1. punktu piešķirtās īstenošanas pilnvaras būtu nepārprotami jāattiecina arī uz tādu pielāgojumu pieņemšanu, kas ir nepieciešami, lai ES ETS ietvaros piemērotu biomasas (t. sk. biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas degvielu) ilgtspējas kritērijus. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
  deleģētos
  aktus, kas nosaka, kā uzskaitīt tādu emisiju uzglabāšanu, kas rodas, sajaucot nulles faktora biomasu un no tādiem avotiem iegūtu biomasu, kas nav nulles faktora avoti.

Grozījums Nr. 466

Direktīvas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida degvielas un reciklēta oglekļa degvielas var palīdzēt samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas grūti dekarbonizējamos sektoros.
  Ja reciklēta oglekļa degvielas un nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida degvielas tiek ražotas no uztvertā oglekļa dioksīda šīs direktīvas aptvertas darbības ietvaros, emisijas skaita pie šīs darbības.
  Lai nodrošinātu, ka nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas un reciklēta oglekļa degvielas sekmē siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu, un lai nepieļautu dubultu uzskaiti attiecībā uz šādām degvielām, ir lietderīgi 14. panta 1. punktā minētās pilnvaras nepārprotami attiecināt arī uz tādu Komisijas
  īstenošanas
  aktu pieņemšanu, ar kuriem nosaka nepieciešamos pielāgojumus, kā uzskaitīt oglekļa dioksīda iespējamo izplūdi un
  kā nepieļaut
  dubulto uzskaiti
  , lai nodrošinātu
  , ka pastāv pienācīgi stimuli, turklāt ņemot vērā, kāds režīms piemērojams šīm degvielām saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida degvielas un reciklēta oglekļa degvielas var palīdzēt samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas grūti dekarbonizējamos sektoros.
  Ja reciklēta oglekļa degvielas un nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida degvielas tiek ražotas no uztvertā oglekļa dioksīda šīs direktīvas aptvertas darbības ietvaros, emisijas skaita pie šīs darbības.
  Lai nodrošinātu, ka nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas un reciklēta oglekļa degvielas sekmē siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu, un lai nepieļautu dubultu uzskaiti attiecībā uz šādām degvielām, ir lietderīgi 14. panta 1. punktā minētās pilnvaras nepārprotami attiecināt arī uz tādu Komisijas
  īstenošanas
  aktu pieņemšanu, ar kuriem nosaka nepieciešamos pielāgojumus, kā uzskaitīt oglekļa dioksīda iespējamo izplūdi un
  kā nepieļaut
  dubulto uzskaiti
  , lai nodrošinātu
  , ka pastāv pienācīgi stimuli, turklāt ņemot vērā, kāds režīms piemērojams šīm degvielām saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001.

| (40) | Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida degvielas un reciklēta oglekļa degvielas var palīdzēt samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas grūti dekarbonizējamos sektoros. Lai nodrošinātu, ka nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas un reciklēta oglekļa degvielas sekmē siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu, un lai nepieļautu dubultu uzskaiti attiecībā uz šādām degvielām, ir lietderīgi 14. panta 1. punktā minētās pilnvaras nepārprotami attiecināt arī uz tādu Komisijas
  deleģēto
  aktu pieņemšanu, ar kuriem nosaka nepieciešamos pielāgojumus, kā uzskaitīt oglekļa dioksīda iespējamo izplūdi
  tā, lai nodrošinātu, ka tiek uzskaitītas visas emisijas, arī ja šādas degvielas ražo no ārpus Savienības uztverta oglekļa dioksīda
  un
  izmanto šīs direktīvas darbības jomā esošai darbībai, vienlaikus novēršot
  dubulto uzskaiti
  un nodrošinot
  , ka pastāv pienācīgi stimuli
  oglekļa uztveršanai
  , turklāt ņemot vērā, kāds režīms piemērojams šīm degvielām saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001. |
| --- | --- |

(40)

Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida degvielas un reciklēta oglekļa degvielas var palīdzēt samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas grūti dekarbonizējamos sektoros. Lai nodrošinātu, ka nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas un reciklēta oglekļa degvielas sekmē siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu, un lai nepieļautu dubultu uzskaiti attiecībā uz šādām degvielām, ir lietderīgi 14. panta 1. punktā minētās pilnvaras nepārprotami attiecināt arī uz tādu Komisijas
  deleģēto
  aktu pieņemšanu, ar kuriem nosaka nepieciešamos pielāgojumus, kā uzskaitīt oglekļa dioksīda iespējamo izplūdi
  tā, lai nodrošinātu, ka tiek uzskaitītas visas emisijas, arī ja šādas degvielas ražo no ārpus Savienības uztverta oglekļa dioksīda
  un
  izmanto šīs direktīvas darbības jomā esošai darbībai, vienlaikus novēršot
  dubulto uzskaiti
  un nodrošinot
  , ka pastāv pienācīgi stimuli
  oglekļa uztveršanai
  , turklāt ņemot vērā, kāds režīms piemērojams šīm degvielām saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001.

Grozījums Nr. 467

Direktīvas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | Tas, ka no ES ETS ir izslēgtas iekārtas, kas izmanto tikai biomasu, ir dažkārt novedis pie situācijas, kad iekārtas, kurās sadedzinātās biomasas īpatsvars ir ļoti liels, ir guvušas negaidītu papildu peļņu, jo to saņemtās bezmaksas kvotas krietni pārsniedz to emisijas. Tāpēc būtu jāievieš nulles faktora biomasas sadedzināšanas sliekšņvērtība, kuru pārsniedzot, iekārtas tiek izslēgtas no ES ETS. Sliekšņvērtība 95 % atbilst Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/331

   (23)

  2. panta 16. punktā definētajam nenoteiktības parametram. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Tas, ka no ES ETS ir izslēgtas iekārtas, kas izmanto tikai biomasu, ir dažkārt novedis pie situācijas, kad iekārtas, kurās sadedzinātās biomasas īpatsvars ir ļoti liels, ir guvušas negaidītu papildu peļņu, jo to saņemtās bezmaksas kvotas krietni pārsniedz to emisijas. Tāpēc būtu jāievieš nulles faktora biomasas sadedzināšanas sliekšņvērtība, kuru pārsniedzot, iekārtas tiek izslēgtas no ES ETS. Sliekšņvērtība 95 % atbilst Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/331

   (23)

  2. panta 16. punktā definētajam nenoteiktības parametram.

svītrots

Grozījums Nr. 468

Direktīvas priekšlikums

42.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42a) | Arvien pieaugošās enerģijas cenas rada nopietnas bažas iedzīvotājiem, jo īpaši ģimenēm ar maziem ienākumiem, un uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Enerģijas cenu pieauguma galvenais iemesls ir mūsu atkarība no fosilajiem kurināmajiem un degvielām. Paketei “Gatavi mērķrādītājam 55 %” būtu jārisina un jācenšas mazināt šāda atkarība, cita starpā uzlabojot ES ETS struktūru. ES ETS tirgus cenu svārstīguma ierobežošanā nozīme var būt arī tirgus integritātes un pārredzamības stiprināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42a)

Arvien pieaugošās enerģijas cenas rada nopietnas bažas iedzīvotājiem, jo īpaši ģimenēm ar maziem ienākumiem, un uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Enerģijas cenu pieauguma galvenais iemesls ir mūsu atkarība no fosilajiem kurināmajiem un degvielām. Paketei “Gatavi mērķrādītājam 55 %” būtu jārisina un jācenšas mazināt šāda atkarība, cita starpā uzlabojot ES ETS struktūru. ES ETS tirgus cenu svārstīguma ierobežošanā nozīme var būt arī tirgus integritātes un pārredzamības stiprināšanai.

Grozījums Nr. 469

Direktīvas priekšlikums

42.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42b) | Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) 2022. gada 28. martā publicēja savu galīgo ziņojumu par emisijas kvotām un saistītajiem atvasinātajiem instrumentiem. Komisijai attiecīgā gadījumā un pēc iespējas ātrāk būtu jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, ņemot vērā minētajā ziņojumā sniegtos ieteikumus, lai uzlabotu Eiropas emisijas kvotu tirgu, kā arī saistīto atvasināto instrumentu tirgu pārredzamības, uzraudzības un ziņojumu līmeni. Taču, lai pastāvīgi uzraudzītu tirgus integritāti un pārredzamību, novērstu nepatiesu informāciju un virzītu jebkādas ātri īstenojamas potenciālās darbības, EVTI būtu regulāri jāizvērtē šo tirgu integritāte un pārredzamība, jāziņo par to un attiecīgā gadījumā jāsniedz ieteikumi mērķtiecīgiem uzlabojumiem. EVTI būtu jo īpaši jāizskata tirgu darbība, ņemot vērā jebkādas svārstības un cenu izmaiņas, izsoles un tirdzniecības operācijas tirgos, likviditāti un tirgotos apjomus, kā arī tirgus dalībnieku kategorijas un tirdzniecības darbības. Mērķtiecīgi uzlabojumi varētu, piemēram, ietvert pasākumus, lai uzlabotu tirgus dalībniekiem un sabiedrībai kopumā pieejamo informāciju par emisijas kvotu tirgu un saistīto atvasināto instrumentu tirgu darbību, uzlabotu regulējumā noteiktos ziņojumus un tirgus uzraudzību emisijas kvotu tirgos un saistītajos atvasināto instrumentu tirgos, tostarp darot publiski pieejamus atsevišķus darījumus, pieprasītu katram tirgus dalībniekam publiskot savus turējumus un pozīcijas dalījumā pēc motīva un laikposma, veicinātu tirgus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu un atklāšanu un palīdzētu uzturēt kārtību emisijas kvotu tirgos un saistītajos atvasināto instrumentu tirgos, piemēram, ar svārstīgu soda naudu, balstoties uz iepriekšējā gada vidējo izsoles cenu, ieturot kvotas, koriģējot nākamo izsoļu daudzumu vai tās apvienojot. Komisijai būtu jānovērtē EVTI ieteikumi sešu mēnešu laikā pēc EVTI ziņojuma publicēšanas un būtu attiecīgā gadījumā jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, lai ņemtu vērā šos ieteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42b)

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) 2022. gada 28. martā publicēja savu galīgo ziņojumu par emisijas kvotām un saistītajiem atvasinātajiem instrumentiem. Komisijai attiecīgā gadījumā un pēc iespējas ātrāk būtu jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, ņemot vērā minētajā ziņojumā sniegtos ieteikumus, lai uzlabotu Eiropas emisijas kvotu tirgu, kā arī saistīto atvasināto instrumentu tirgu pārredzamības, uzraudzības un ziņojumu līmeni. Taču, lai pastāvīgi uzraudzītu tirgus integritāti un pārredzamību, novērstu nepatiesu informāciju un virzītu jebkādas ātri īstenojamas potenciālās darbības, EVTI būtu regulāri jāizvērtē šo tirgu integritāte un pārredzamība, jāziņo par to un attiecīgā gadījumā jāsniedz ieteikumi mērķtiecīgiem uzlabojumiem. EVTI būtu jo īpaši jāizskata tirgu darbība, ņemot vērā jebkādas svārstības un cenu izmaiņas, izsoles un tirdzniecības operācijas tirgos, likviditāti un tirgotos apjomus, kā arī tirgus dalībnieku kategorijas un tirdzniecības darbības. Mērķtiecīgi uzlabojumi varētu, piemēram, ietvert pasākumus, lai uzlabotu tirgus dalībniekiem un sabiedrībai kopumā pieejamo informāciju par emisijas kvotu tirgu un saistīto atvasināto instrumentu tirgu darbību, uzlabotu regulējumā noteiktos ziņojumus un tirgus uzraudzību emisijas kvotu tirgos un saistītajos atvasināto instrumentu tirgos, tostarp darot publiski pieejamus atsevišķus darījumus, pieprasītu katram tirgus dalībniekam publiskot savus turējumus un pozīcijas dalījumā pēc motīva un laikposma, veicinātu tirgus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu un atklāšanu un palīdzētu uzturēt kārtību emisijas kvotu tirgos un saistītajos atvasināto instrumentu tirgos, piemēram, ar svārstīgu soda naudu, balstoties uz iepriekšējā gada vidējo izsoles cenu, ieturot kvotas, koriģējot nākamo izsoļu daudzumu vai tās apvienojot. Komisijai būtu jānovērtē EVTI ieteikumi sešu mēnešu laikā pēc EVTI ziņojuma publicēšanas un būtu attiecīgā gadījumā jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, lai ņemtu vērā šos ieteikumus.

Grozījums Nr. 470

Direktīvas priekšlikums

42.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42c) | Negaidīta vai pēkšņa nestabilitāte tirgū vai pārmērīgi cenu satricinājumi Savienības oglekļa tirgū, ko rada, piemēram, pēkšņas darbības izmaiņas tirgū vai pārmērīgas spekulācijas, negatīvi ietekmē tirgus prognozējamību un investīciju klimata stabilitāti, kas ir ļoti būtiski aspekti investīciju dekarbonizācijas un inovācijas jomā plānošanai. Tāpēc uzmanīgi būtu jāstiprina īstenojamie pasākumi pārmērīgu cenu svārstību gadījumā, lai uzlabotu nepamatotu cenu izmaiņu izvērtēšanu un reakciju uz tām. Šādiem mērķtiecīgiem uzlabojumiem būtu jānodrošina oglekļa tirgu pienācīga turpmākā darbība, tostarp starpnieku un finanšu dalībnieku loma likviditātes nodrošināšanā tirgū, kā arī tirgus pieejamība atbilstīgiem dalībniekiem, jo īpaši MVU, vienlaikus risinot negaidītu vai pēkšņu nestabilitāti vai cenu satricinājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42c)

Negaidīta vai pēkšņa nestabilitāte tirgū vai pārmērīgi cenu satricinājumi Savienības oglekļa tirgū, ko rada, piemēram, pēkšņas darbības izmaiņas tirgū vai pārmērīgas spekulācijas, negatīvi ietekmē tirgus prognozējamību un investīciju klimata stabilitāti, kas ir ļoti būtiski aspekti investīciju dekarbonizācijas un inovācijas jomā plānošanai. Tāpēc uzmanīgi būtu jāstiprina īstenojamie pasākumi pārmērīgu cenu svārstību gadījumā, lai uzlabotu nepamatotu cenu izmaiņu izvērtēšanu un reakciju uz tām. Šādiem mērķtiecīgiem uzlabojumiem būtu jānodrošina oglekļa tirgu pienācīga turpmākā darbība, tostarp starpnieku un finanšu dalībnieku loma likviditātes nodrošināšanā tirgū, kā arī tirgus pieejamība atbilstīgiem dalībniekiem, jo īpaši MVU, vienlaikus risinot negaidītu vai pēkšņu nestabilitāti vai cenu satricinājumus.

Grozījums Nr. 471

Direktīvas priekšlikums

43.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (43a) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un novērstu pašreizējās neatbilstības starp pašreiz spēkā esošo ES ETS un jauno emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, jaunajā emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā būtu arī jāiekļauj degvielas, kas nodotas patēriņam, piemēram, degvielas, ko izmanto tehnoloģiskā siltuma ieguvei darbībās, uz kurām neattiecas Direktīvas 2003/87/EK I pielikums, vienlaikus nepieļaujot vai novēršot jebkādu dubultu uzskaiti. Turklāt šāda pieeja regulētajiem subjektiem vienkāršotu jaunās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanu, uzraudzību, ziņošanu un verifikāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43a)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un novērstu pašreizējās neatbilstības starp pašreiz spēkā esošo ES ETS un jauno emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, jaunajā emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā būtu arī jāiekļauj degvielas, kas nodotas patēriņam, piemēram, degvielas, ko izmanto tehnoloģiskā siltuma ieguvei darbībās, uz kurām neattiecas Direktīvas 2003/87/EK I pielikums, vienlaikus nepieļaujot vai novēršot jebkādu dubultu uzskaiti. Turklāt šāda pieeja regulētajiem subjektiem vienkāršotu jaunās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanu, uzraudzību, ziņošanu un verifikāciju.

Grozījums Nr. 472

Direktīvas priekšlikums

44. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (44) | Lai izveidotu vajadzīgo īstenošanas satvaru un nodrošinātu saprātīgu grafiku, kā sasniedzams 2030. gada mērķrādītājs, emisiju tirdzniecībai
  abos
  jaunajos sektoros vajadzētu sākties 2025. gadā. Būtu jānosaka, ka pirmajā gadā regulētajiem subjektiem ir vajadzīga siltumnīcefekta gāzu emisijas atļauja un ka tiem ir jāpaziņo savas
  2024
  . un
  2025
  . gada emisijas. Kvotu izdošana un atbilstības nodrošināšanas pienākumi uz šiem subjektiem attiektos no 2026. gada. Šāds pakāpeniskums dos iespēju emisiju tirdzniecību šajos sektoros pareizi organizēt un efektīvi uzsākt. Tāpat tas nozīmētu, ka ir pieejams ES finansējums un dalībvalstu pasākumi, ar ko nodrošina, ka ES emisiju tirdzniecība šajos divos sektoros tiek ieviesta sociāli taisnīgi un ka oglekļa cenas iespaids uz mazaizsargātām mājsaimniecībām un transporta lietotājiem tiek mazināts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44)

Lai izveidotu vajadzīgo īstenošanas satvaru un nodrošinātu saprātīgu grafiku, kā sasniedzams 2030. gada mērķrādītājs, emisiju tirdzniecībai
  abos
  jaunajos sektoros vajadzētu sākties 2025. gadā. Būtu jānosaka, ka pirmajā gadā regulētajiem subjektiem ir vajadzīga siltumnīcefekta gāzu emisijas atļauja un ka tiem ir jāpaziņo savas
  2024
  . un
  2025
  . gada emisijas. Kvotu izdošana un atbilstības nodrošināšanas pienākumi uz šiem subjektiem attiektos no 2026. gada. Šāds pakāpeniskums dos iespēju emisiju tirdzniecību šajos sektoros pareizi organizēt un efektīvi uzsākt. Tāpat tas nozīmētu, ka ir pieejams ES finansējums un dalībvalstu pasākumi, ar ko nodrošina, ka ES emisiju tirdzniecība šajos divos sektoros tiek ieviesta sociāli taisnīgi un ka oglekļa cenas iespaids uz mazaizsargātām mājsaimniecībām un transporta lietotājiem tiek mazināts.

| (44) | Lai izveidotu vajadzīgo īstenošanas satvaru un nodrošinātu saprātīgu grafiku, kā sasniedzams 2030. gada mērķrādītājs, emisiju tirdzniecībai jaunajos sektoros vajadzētu sākties 2025. gadā. Būtu jānosaka, ka pirmajā gadā regulētajiem subjektiem ir vajadzīga siltumnīcefekta gāzu emisijas atļauja un ka tiem ir jāpaziņo savas
  2023
  . un
  2024
  . gada emisijas. Kvotu izdošana un atbilstības nodrošināšanas pienākumi uz šiem subjektiem attiektos no
  2025. gada attiecībā uz patēriņam nodotām degvielām komerciālos lietojumos un citām degvielām, piemēram, tehnoloģiskā siltuma ieguvei, uz kuru neattiecas pašreizējā ES ETS. Saskaņā ar novērtējumu, ko veic līdz 2026. gada 1. janvārim, un ja ir pareizi nosacījumi, Komisijai būtu jācenšas to paplašināt, lai no 2029. gada 1. janvāra iekļautu patēriņam nodotas degvielas privātā autotransporta un privāto dzīvojamo ēku siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā, un attiecīgā gadījumā būtu šajā nolūkā jāveic mērķtiecīga pārskatīšana.
  Šāds pakāpeniskums dos iespēju emisiju tirdzniecību šajos sektoros pareizi organizēt un efektīvi uzsākt. Tāpat tas nozīmētu, ka ir pieejams ES finansējums un dalībvalstu pasākumi, ar ko nodrošina, ka ES emisiju tirdzniecība šajos divos sektoros tiek ieviesta sociāli taisnīgi un ka oglekļa cenas iespaids uz mazaizsargātām mājsaimniecībām un transporta lietotājiem tiek mazināts. |
| --- | --- |

(44)

Lai izveidotu vajadzīgo īstenošanas satvaru un nodrošinātu saprātīgu grafiku, kā sasniedzams 2030. gada mērķrādītājs, emisiju tirdzniecībai jaunajos sektoros vajadzētu sākties 2025. gadā. Būtu jānosaka, ka pirmajā gadā regulētajiem subjektiem ir vajadzīga siltumnīcefekta gāzu emisijas atļauja un ka tiem ir jāpaziņo savas
  2023
  . un
  2024
  . gada emisijas. Kvotu izdošana un atbilstības nodrošināšanas pienākumi uz šiem subjektiem attiektos no
  2025. gada attiecībā uz patēriņam nodotām degvielām komerciālos lietojumos un citām degvielām, piemēram, tehnoloģiskā siltuma ieguvei, uz kuru neattiecas pašreizējā ES ETS. Saskaņā ar novērtējumu, ko veic līdz 2026. gada 1. janvārim, un ja ir pareizi nosacījumi, Komisijai būtu jācenšas to paplašināt, lai no 2029. gada 1. janvāra iekļautu patēriņam nodotas degvielas privātā autotransporta un privāto dzīvojamo ēku siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā, un attiecīgā gadījumā būtu šajā nolūkā jāveic mērķtiecīga pārskatīšana.
  Šāds pakāpeniskums dos iespēju emisiju tirdzniecību šajos sektoros pareizi organizēt un efektīvi uzsākt. Tāpat tas nozīmētu, ka ir pieejams ES finansējums un dalībvalstu pasākumi, ar ko nodrošina, ka ES emisiju tirdzniecība šajos divos sektoros tiek ieviesta sociāli taisnīgi un ka oglekļa cenas iespaids uz mazaizsargātām mājsaimniecībām un transporta lietotājiem tiek mazināts.

Grozījums Nr. 473

Direktīvas priekšlikums

46. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (46) | Tas, kādi būs regulētie subjekti šajos
  divos
  sektoros, un kurā posmā tiks piemērots regulējums, būtu jādefinē — ar nepieciešamajiem pielāgojumiem — saskanīgi ar akcīzes nodokļa sistēmu, kura izveidota ar Padomes Direktīvu (ES) 2020/262 (25), jo ar minēto direktīvu jau ir izveidota stingra sistēma, kā kontrolēt jebkādus patēriņam nodotos degvielas daudzumus, lai varētu iekasēt akcīzes nodokli. Uz degvielu tiešajiem lietotājiem šajos sektoros neattiektos Direktīvā 2003/87/EK paredzētie pienākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46)

Tas, kādi būs regulētie subjekti šajos
  divos
  sektoros, un kurā posmā tiks piemērots regulējums, būtu jādefinē — ar nepieciešamajiem pielāgojumiem — saskanīgi ar akcīzes nodokļa sistēmu, kura izveidota ar Padomes Direktīvu (ES) 2020/262 (25), jo ar minēto direktīvu jau ir izveidota stingra sistēma, kā kontrolēt jebkādus patēriņam nodotos degvielas daudzumus, lai varētu iekasēt akcīzes nodokli. Uz degvielu tiešajiem lietotājiem šajos sektoros neattiektos Direktīvā 2003/87/EK paredzētie pienākumi.

| (46) | Tas, kādi būs regulētie subjekti šajos
  jaunajos
  sektoros, un kurā posmā tiks piemērots regulējums, būtu jādefinē — ar nepieciešamajiem pielāgojumiem — saskanīgi ar akcīzes nodokļa sistēmu, kura izveidota ar Padomes Direktīvu (ES) 2020/262 (25), jo ar minēto direktīvu jau ir izveidota stingra sistēma, kā kontrolēt jebkādus patēriņam nodotos degvielas daudzumus, lai varētu iekasēt akcīzes nodokli. Uz degvielu tiešajiem lietotājiem šajos sektoros neattiektos Direktīvā 2003/87/EK paredzētie pienākumi. |
| --- | --- |

(46)

Tas, kādi būs regulētie subjekti šajos
  jaunajos
  sektoros, un kurā posmā tiks piemērots regulējums, būtu jādefinē — ar nepieciešamajiem pielāgojumiem — saskanīgi ar akcīzes nodokļa sistēmu, kura izveidota ar Padomes Direktīvu (ES) 2020/262 (25), jo ar minēto direktīvu jau ir izveidota stingra sistēma, kā kontrolēt jebkādus patēriņam nodotos degvielas daudzumus, lai varētu iekasēt akcīzes nodokli. Uz degvielu tiešajiem lietotājiem šajos sektoros neattiektos Direktīvā 2003/87/EK paredzētie pienākumi.

Grozījums Nr. 474

Direktīvas priekšlikums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (47) | Uz regulētajiem subjektiem, kas ietilpst
  ēku un autotransporta
  emisiju tirdzniecības darbības jomā, vajadzētu attiecināt stacionāro iekārtu operatoriem izvirzītajām prasībām līdzīgas prasības par siltumnīcefekta gāzu emisijas atļaujām. Ir jānosaka noteikumi par atļauju pieteikumiem, to izdošanas nosacījumiem, saturu un pārskatīšanu, un par visām izmaiņām saistībā ar regulēto subjektu. Lai jaunā sistēma varētu sākt pienācīgi darboties, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka regulētajiem subjektiem, kas ietilpst jaunās emisiju tirdzniecības darbības jomā, ir derīga atļauja jau no brīža, kad sistēma
  2025
  . gadā sāks darboties. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47)

Uz regulētajiem subjektiem, kas ietilpst
  ēku un autotransporta
  emisiju tirdzniecības darbības jomā, vajadzētu attiecināt stacionāro iekārtu operatoriem izvirzītajām prasībām līdzīgas prasības par siltumnīcefekta gāzu emisijas atļaujām. Ir jānosaka noteikumi par atļauju pieteikumiem, to izdošanas nosacījumiem, saturu un pārskatīšanu, un par visām izmaiņām saistībā ar regulēto subjektu. Lai jaunā sistēma varētu sākt pienācīgi darboties, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka regulētajiem subjektiem, kas ietilpst jaunās emisiju tirdzniecības darbības jomā, ir derīga atļauja jau no brīža, kad sistēma
  2025
  . gadā sāks darboties.

| (47) | Uz regulētajiem subjektiem, kas ietilpst
  jauno sektoru
  emisiju tirdzniecības darbības jomā, vajadzētu attiecināt stacionāro iekārtu operatoriem izvirzītajām prasībām līdzīgas prasības par siltumnīcefekta gāzu emisijas atļaujām. Ir jānosaka noteikumi par atļauju pieteikumiem, to izdošanas nosacījumiem, saturu un pārskatīšanu, un par visām izmaiņām saistībā ar regulēto subjektu. Lai jaunā sistēma varētu sākt pienācīgi darboties, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka regulētajiem subjektiem, kas ietilpst jaunās emisiju tirdzniecības darbības jomā, ir derīga atļauja jau no brīža, kad sistēma
  2024
  . gadā sāks darboties. |
| --- | --- |

(47)

Uz regulētajiem subjektiem, kas ietilpst
  jauno sektoru
  emisiju tirdzniecības darbības jomā, vajadzētu attiecināt stacionāro iekārtu operatoriem izvirzītajām prasībām līdzīgas prasības par siltumnīcefekta gāzu emisijas atļaujām. Ir jānosaka noteikumi par atļauju pieteikumiem, to izdošanas nosacījumiem, saturu un pārskatīšanu, un par visām izmaiņām saistībā ar regulēto subjektu. Lai jaunā sistēma varētu sākt pienācīgi darboties, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka regulētajiem subjektiem, kas ietilpst jaunās emisiju tirdzniecības darbības jomā, ir derīga atļauja jau no brīža, kad sistēma
  2024
  . gadā sāks darboties.

Grozījums Nr. 475

Direktīvas priekšlikums

48. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (48) | Lai sasniegtu 2030. gadam nosprausto emisiju samazināšanas mērķrādītāju, kopējam kvotu daudzumam, kas būs pieejams jaunajai emisiju tirdzniecībai, vajadzētu atbilst lineārai trajektorijai, turklāt ņemot vērā, ka ēku un autotransporta sektorā līdz 2030. gadam jāpanāk izmaksefektīvs emisiju samazinājums par 43 % salīdzinājumā ar 2005. gadu. Kopējais kvotu daudzums pirmo reizi būtu jānosaka
  2026
  . gadā, lai ievērotu trajektoriju, kuras sākumpunkts ir 2024. gadā un kura izriet no 2024. gada emisiju robežvērtības (1 109 304 000 CO2t), kas aprēķināta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/842 (26) 4. panta 2. punktu, pamatojoties uz atsauces emisijām šajos sektoros 2016. – 2018. gadā. Līdz ar to lineārajam samazinājuma koeficientam vajadzētu būt 5,15  %. No 2028. gada kopējais kvotu daudzums būtu jānosaka, balstoties uz 2024., 2025. un 2026. gada paziņoto emisiju vidējo daudzumu, un tam vajadzētu sarukt par tādu pašu absolūto gada samazinājumu, kāds noteikts no 2024. gada un kas atbilst 5,43  % lineārajam samazinājuma koeficientam salīdzinājumā ar iepriekš definētās trajektorijas salīdzināmo 2025. gada vērtību. Ja šīs emisijas ir ievērojami lielākas par šo trajektorijas vērtību un ja šī atšķirība nav saistīta ar nelielām atšķirībām emisiju mērīšanas metodikās, lineārais samazinājuma koeficients būtu jākoriģē, lai līdz 2030. gadam varētu sasniegt vajadzīgo emisiju samazinājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48)

Lai sasniegtu 2030. gadam nosprausto emisiju samazināšanas mērķrādītāju, kopējam kvotu daudzumam, kas būs pieejams jaunajai emisiju tirdzniecībai, vajadzētu atbilst lineārai trajektorijai, turklāt ņemot vērā, ka ēku un autotransporta sektorā līdz 2030. gadam jāpanāk izmaksefektīvs emisiju samazinājums par 43 % salīdzinājumā ar 2005. gadu. Kopējais kvotu daudzums pirmo reizi būtu jānosaka
  2026
  . gadā, lai ievērotu trajektoriju, kuras sākumpunkts ir 2024. gadā un kura izriet no 2024. gada emisiju robežvērtības (1 109 304 000 CO2t), kas aprēķināta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/842 (26) 4. panta 2. punktu, pamatojoties uz atsauces emisijām šajos sektoros 2016. – 2018. gadā. Līdz ar to lineārajam samazinājuma koeficientam vajadzētu būt 5,15  %. No 2028. gada kopējais kvotu daudzums būtu jānosaka, balstoties uz 2024., 2025. un 2026. gada paziņoto emisiju vidējo daudzumu, un tam vajadzētu sarukt par tādu pašu absolūto gada samazinājumu, kāds noteikts no 2024. gada un kas atbilst 5,43  % lineārajam samazinājuma koeficientam salīdzinājumā ar iepriekš definētās trajektorijas salīdzināmo 2025. gada vērtību. Ja šīs emisijas ir ievērojami lielākas par šo trajektorijas vērtību un ja šī atšķirība nav saistīta ar nelielām atšķirībām emisiju mērīšanas metodikās, lineārais samazinājuma koeficients būtu jākoriģē, lai līdz 2030. gadam varētu sasniegt vajadzīgo emisiju samazinājumu.

| (48) | Lai sasniegtu 2030. gadam nosprausto emisiju samazināšanas mērķrādītāju, kopējam kvotu daudzumam, kas būs pieejams jaunajai emisiju tirdzniecībai, vajadzētu atbilst lineārai trajektorijai, turklāt ņemot vērā, ka ēku un autotransporta sektorā līdz 2030. gadam jāpanāk izmaksefektīvs emisiju samazinājums par 43 % salīdzinājumā ar 2005. gadu. Kopējais kvotu daudzums pirmo reizi būtu jānosaka
  2025
  . gadā, lai ievērotu trajektoriju, kuras sākumpunkts ir 2024. gadā un kura izriet no 2024. gada emisiju robežvērtības (1 109 304 000  CO2t), kas aprēķināta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/842 (26) 4. panta 2. punktu, pamatojoties uz atsauces emisijām šajos sektoros 2016. – 2018. gadā. Līdz ar to lineārajam samazinājuma koeficientam vajadzētu būt 5,15  %. No 2028. gada kopējais kvotu daudzums būtu jānosaka, balstoties uz 2024., 2025. un 2026. gada paziņoto emisiju vidējo daudzumu, un tam vajadzētu sarukt par tādu pašu absolūto gada samazinājumu, kāds noteikts no 2024. gada un kas atbilst 5,43  % lineārajam samazinājuma koeficientam salīdzinājumā ar iepriekš definētās trajektorijas salīdzināmo 2025. gada vērtību. Ja šīs emisijas ir ievērojami lielākas par šo trajektorijas vērtību un ja šī atšķirība nav saistīta ar nelielām atšķirībām emisiju mērīšanas metodikās, lineārais samazinājuma koeficients būtu jākoriģē, lai līdz 2030. gadam varētu sasniegt vajadzīgo emisiju samazinājumu. |
| --- | --- |

(48)

Lai sasniegtu 2030. gadam nosprausto emisiju samazināšanas mērķrādītāju, kopējam kvotu daudzumam, kas būs pieejams jaunajai emisiju tirdzniecībai, vajadzētu atbilst lineārai trajektorijai, turklāt ņemot vērā, ka ēku un autotransporta sektorā līdz 2030. gadam jāpanāk izmaksefektīvs emisiju samazinājums par 43 % salīdzinājumā ar 2005. gadu. Kopējais kvotu daudzums pirmo reizi būtu jānosaka
  2025
  . gadā, lai ievērotu trajektoriju, kuras sākumpunkts ir 2024. gadā un kura izriet no 2024. gada emisiju robežvērtības (1 109 304 000  CO2t), kas aprēķināta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/842 (26) 4. panta 2. punktu, pamatojoties uz atsauces emisijām šajos sektoros 2016. – 2018. gadā. Līdz ar to lineārajam samazinājuma koeficientam vajadzētu būt 5,15  %. No 2028. gada kopējais kvotu daudzums būtu jānosaka, balstoties uz 2024., 2025. un 2026. gada paziņoto emisiju vidējo daudzumu, un tam vajadzētu sarukt par tādu pašu absolūto gada samazinājumu, kāds noteikts no 2024. gada un kas atbilst 5,43  % lineārajam samazinājuma koeficientam salīdzinājumā ar iepriekš definētās trajektorijas salīdzināmo 2025. gada vērtību. Ja šīs emisijas ir ievērojami lielākas par šo trajektorijas vērtību un ja šī atšķirība nav saistīta ar nelielām atšķirībām emisiju mērīšanas metodikās, lineārais samazinājuma koeficients būtu jākoriģē, lai līdz 2030. gadam varētu sasniegt vajadzīgo emisiju samazinājumu.

Grozījums Nr. 476

Direktīvas priekšlikums

50. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (50) | Lai nodrošinātu, ka emisiju tirdzniecība
  ēku sektorā
  tiek uzsākta gludi, un ņemot vērā, ka regulētajiem subjektiem ir nepieciešams veikt risku ierobežojošas investīcijas vai kvotas iegādāties iepriekš, lai tādā veidā mazinātu cenas un likviditātes riskus, sākumā būtu jāizsola lielāks emisiju apjoms. Tas nozīmē, ka
  2026
  . gadā izsolīto kvotu apjomam vajadzētu būt par 30 % lielākam nekā
  2026
  . gadam paredzētajam kvotu kopējam daudzumam. Šis apjoms būtu pietiekams, lai nodrošinātu likviditāti gan tad, ja emisijas sarūk atbilstīgi nepieciešamajam samazinājumam, gan tad, ja emisiju samazināšanās notiek tikai pakāpeniski. Sīkus noteikumus par to, kā lielāku kvotu daudzumu izsolīt sākumposmā, būtu jānosaka ar deleģēto aktu par izsolēm, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50)

Lai nodrošinātu, ka emisiju tirdzniecība
  ēku sektorā
  tiek uzsākta gludi, un ņemot vērā, ka regulētajiem subjektiem ir nepieciešams veikt risku ierobežojošas investīcijas vai kvotas iegādāties iepriekš, lai tādā veidā mazinātu cenas un likviditātes riskus, sākumā būtu jāizsola lielāks emisiju apjoms. Tas nozīmē, ka
  2026
  . gadā izsolīto kvotu apjomam vajadzētu būt par 30 % lielākam nekā
  2026
  . gadam paredzētajam kvotu kopējam daudzumam. Šis apjoms būtu pietiekams, lai nodrošinātu likviditāti gan tad, ja emisijas sarūk atbilstīgi nepieciešamajam samazinājumam, gan tad, ja emisiju samazināšanās notiek tikai pakāpeniski. Sīkus noteikumus par to, kā lielāku kvotu daudzumu izsolīt sākumposmā, būtu jānosaka ar deleģēto aktu par izsolēm, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktu.

| (50) | Lai nodrošinātu, ka emisiju tirdzniecība
  jaunajos sektoros
  tiek uzsākta gludi, un ņemot vērā, ka regulētajiem subjektiem ir nepieciešams veikt risku ierobežojošas investīcijas vai kvotas iegādāties iepriekš, lai tādā veidā mazinātu cenas un likviditātes riskus, sākumā būtu jāizsola lielāks emisiju apjoms. Tas nozīmē, ka
  2025
  . gadā izsolīto kvotu apjomam vajadzētu būt par 30 % lielākam nekā
  2025
  . gadam paredzētajam kvotu kopējam daudzumam. Šis apjoms būtu pietiekams, lai nodrošinātu likviditāti gan tad, ja emisijas sarūk atbilstīgi nepieciešamajam samazinājumam, gan tad, ja emisiju samazināšanās notiek tikai pakāpeniski. Sīkus noteikumus par to, kā lielāku kvotu daudzumu izsolīt sākumposmā, būtu jānosaka ar deleģēto aktu par izsolēm, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(50)

Lai nodrošinātu, ka emisiju tirdzniecība
  jaunajos sektoros
  tiek uzsākta gludi, un ņemot vērā, ka regulētajiem subjektiem ir nepieciešams veikt risku ierobežojošas investīcijas vai kvotas iegādāties iepriekš, lai tādā veidā mazinātu cenas un likviditātes riskus, sākumā būtu jāizsola lielāks emisiju apjoms. Tas nozīmē, ka
  2025
  . gadā izsolīto kvotu apjomam vajadzētu būt par 30 % lielākam nekā
  2025
  . gadam paredzētajam kvotu kopējam daudzumam. Šis apjoms būtu pietiekams, lai nodrošinātu likviditāti gan tad, ja emisijas sarūk atbilstīgi nepieciešamajam samazinājumam, gan tad, ja emisiju samazināšanās notiek tikai pakāpeniski. Sīkus noteikumus par to, kā lielāku kvotu daudzumu izsolīt sākumposmā, būtu jānosaka ar deleģēto aktu par izsolēm, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktu.

Grozījums Nr. 477

Direktīvas priekšlikums

52. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (52) | Līdztekus oglekļa cenas ieviešanai autotransporta un ēku sektoros būtu jāievieš arī efektīvi sociālās kompensācijas pasākumi, jo īpaši ņemot vērā jau pastāvošo enerģētiskās nabadzības līmeni. 2018. gadā aptuveni 34 miljoni Eiropas iedzīvotāju nespēja mājoklī uzturēt pietiekamu siltumu, un 2019. gada ES mēroga apsekojumā (27)6,9  % Savienības iedzīvotāju atbildēja, ka nevar atļauties pienācīgi apsildīt mājokli. Lai efektīvi kompensētu sociālo un distributīvo ietekmi, būtu jānosaka, ka dalībvalstīm izsoļu ieņēmumi jātērē ar klimatu un enerģētiku saistītiem mērķiem, kā to jau paredz pašreizējā emisiju tirdzniecība, kā arī citiem specifiskiem pasākumiem, kas domāti, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar emisiju tirdzniecību jaunajos sektoros (autotransporta un ēku sektoros), tostarp saistītiem rīcībpolitikas pasākumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/27/ES (28). Izsoļu ieņēmumi būtu jāizmanto, lai risinātu sociālos aspektus, kas saistīti ar emisiju tirdzniecību jaunajos sektoros, īpašu uzmanību veltot mazaizsargātām mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem. Tāpēc jaunais Sociālais klimata fonds nodrošinās īpašu finansējumu dalībvalstīm to Eiropas iedzīvotāju atbalstam, kurus enerģētiskā nabadzība vai trūcīgas mobilitātes iespējas skar vai apdraud visvairāk. Fonds veicinās taisnīgumu un solidaritāti starp dalībvalstīm un to iekšienē, vienlaikus mazinot enerģētiskās nabadzības un trūcīgu mobilitātes iespēju risku. Tas izvērsīs un papildinās esošos solidaritātes mehānismus. Jaunā fonda resursi principā atbildīs 25 % no gaidāmajiem ieņēmumiem no jaunās emisijas kvotu tirdzniecības 2026.–2032. gadā, un tiks izmantoti, pamatojoties uz sociālajiem klimata plāniem, kas dalībvalstīm būs jāsagatavo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 20../nn (29). Turklāt ikvienai dalībvalstij savi izsoļu ieņēmumi cita starpā būtu jāizmanto, lai finansētu daļu no sociālo klimata plānu izmaksām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52)

Līdztekus oglekļa cenas ieviešanai autotransporta un ēku sektoros būtu jāievieš arī efektīvi sociālās kompensācijas pasākumi, jo īpaši ņemot vērā jau pastāvošo enerģētiskās nabadzības līmeni. 2018. gadā aptuveni 34 miljoni Eiropas iedzīvotāju nespēja mājoklī uzturēt pietiekamu siltumu, un 2019. gada ES mēroga apsekojumā (27)6,9  % Savienības iedzīvotāju atbildēja, ka nevar atļauties pienācīgi apsildīt mājokli. Lai efektīvi kompensētu sociālo un distributīvo ietekmi, būtu jānosaka, ka dalībvalstīm izsoļu ieņēmumi jātērē ar klimatu un enerģētiku saistītiem mērķiem, kā to jau paredz pašreizējā emisiju tirdzniecība, kā arī citiem specifiskiem pasākumiem, kas domāti, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar emisiju tirdzniecību jaunajos sektoros (autotransporta un ēku sektoros), tostarp saistītiem rīcībpolitikas pasākumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/27/ES (28). Izsoļu ieņēmumi būtu jāizmanto, lai risinātu sociālos aspektus, kas saistīti ar emisiju tirdzniecību jaunajos sektoros, īpašu uzmanību veltot mazaizsargātām mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem. Tāpēc jaunais Sociālais klimata fonds nodrošinās īpašu finansējumu dalībvalstīm to Eiropas iedzīvotāju atbalstam, kurus enerģētiskā nabadzība vai trūcīgas mobilitātes iespējas skar vai apdraud visvairāk. Fonds veicinās taisnīgumu un solidaritāti starp dalībvalstīm un to iekšienē, vienlaikus mazinot enerģētiskās nabadzības un trūcīgu mobilitātes iespēju risku. Tas izvērsīs un papildinās esošos solidaritātes mehānismus. Jaunā fonda resursi principā atbildīs 25 % no gaidāmajiem ieņēmumiem no jaunās emisijas kvotu tirdzniecības 2026.–2032. gadā, un tiks izmantoti, pamatojoties uz sociālajiem klimata plāniem, kas dalībvalstīm būs jāsagatavo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 20../nn (29). Turklāt ikvienai dalībvalstij savi izsoļu ieņēmumi cita starpā būtu jāizmanto, lai finansētu daļu no sociālo klimata plānu izmaksām.

| (52) | Līdztekus oglekļa cenas ieviešanai autotransporta un ēku sektoros būtu jāievieš arī efektīvi sociālās kompensācijas pasākumi, jo īpaši ņemot vērā jau pastāvošo enerģētiskās nabadzības līmeni. 2018. gadā aptuveni 34 miljoni Eiropas iedzīvotāju nespēja mājoklī uzturēt pietiekamu siltumu, un 2019. gada ES mēroga apsekojumā (27)6,9  % Savienības iedzīvotāju atbildēja, ka nevar atļauties pienācīgi apsildīt mājokli. Lai efektīvi kompensētu sociālo un distributīvo ietekmi, būtu jānosaka, ka dalībvalstīm izsoļu ieņēmumi jātērē ar klimatu un enerģētiku saistītiem mērķiem, kā to jau paredz pašreizējā emisiju tirdzniecība, kā arī citiem specifiskiem pasākumiem, kas domāti, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar emisiju tirdzniecību jaunajos sektoros (autotransporta un ēku sektoros), tostarp saistītiem rīcībpolitikas pasākumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/27/ES (28). Izsoļu ieņēmumi būtu jāizmanto, lai risinātu sociālos aspektus, kas saistīti ar emisiju tirdzniecību jaunajos sektoros, īpašu uzmanību veltot mazaizsargātām mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem. Tāpēc jaunais Sociālais klimata fonds nodrošinās īpašu finansējumu dalībvalstīm to Eiropas iedzīvotāju atbalstam, kurus enerģētiskā nabadzība vai trūcīgas mobilitātes iespējas skar vai apdraud visvairāk.
  Būtu jānodrošina, ka Sociālais klimata fonds ir Savienības budžeta neatņemama daļa, lai tādējādi saglabātu budžeta vienotību un konsekvenci ar Savienības politikas nostādnēm un lai nodrošinātu efektīvu budžeta lēmējinstitūcijas — Eiropas Parlamenta un Padomes — īstenotu kontroli.
  Fonds veicinās taisnīgumu un solidaritāti starp dalībvalstīm un to iekšienē, vienlaikus mazinot enerģētiskās nabadzības un trūcīgu mobilitātes iespēju risku. Tas izvērsīs un papildinās esošos solidaritātes mehānismus. Jaunā fonda resursi principā atbildīs 25 % no gaidāmajiem ieņēmumiem no jaunās emisijas kvotu tirdzniecības 2026.–2032. gadā, un tiks izmantoti, pamatojoties uz sociālajiem klimata plāniem, kas dalībvalstīm būs jāsagatavo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 20../nn (29).
  Plānotais bāzes piešķīrums Savienības budžetā katru gadu būtu jāpalielina, paredzot papildu piešķīrumu, ja oglekļa cena pieaug vairāk nekā sākotnēji lēsts, jo tas palielinātu slogu neaizsargātām mājsaimniecībām un satiksmes lietotājiem. Lai nodrošinātu, ka oglekļa cenu pieauguma ietekme uz mazaizsargātākajiem tiek pienācīgi un taisnīgi mazināta, šādi ikgadēji palielinājumi būtu jāiekļauj daudzgadu finanšu shēmā, izmantojot automātisku 3. izdevumu kategorijas maksimālā apmēra un maksājumu maksimālā apmēra korekciju, kura saistīta ar oglekļa cenas svārstībām un kuras mehānisms ir jāparedz Daudzgadu finanšu shēmas regulā saskaņā ar LESD 312. pantu.
  Turklāt ikvienai dalībvalstij savi izsoļu ieņēmumi cita starpā būtu jāizmanto, lai finansētu daļu no sociālo klimata plānu izmaksām. |
| --- | --- |

(52)

Līdztekus oglekļa cenas ieviešanai autotransporta un ēku sektoros būtu jāievieš arī efektīvi sociālās kompensācijas pasākumi, jo īpaši ņemot vērā jau pastāvošo enerģētiskās nabadzības līmeni. 2018. gadā aptuveni 34 miljoni Eiropas iedzīvotāju nespēja mājoklī uzturēt pietiekamu siltumu, un 2019. gada ES mēroga apsekojumā (27)6,9  % Savienības iedzīvotāju atbildēja, ka nevar atļauties pienācīgi apsildīt mājokli. Lai efektīvi kompensētu sociālo un distributīvo ietekmi, būtu jānosaka, ka dalībvalstīm izsoļu ieņēmumi jātērē ar klimatu un enerģētiku saistītiem mērķiem, kā to jau paredz pašreizējā emisiju tirdzniecība, kā arī citiem specifiskiem pasākumiem, kas domāti, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar emisiju tirdzniecību jaunajos sektoros (autotransporta un ēku sektoros), tostarp saistītiem rīcībpolitikas pasākumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/27/ES (28). Izsoļu ieņēmumi būtu jāizmanto, lai risinātu sociālos aspektus, kas saistīti ar emisiju tirdzniecību jaunajos sektoros, īpašu uzmanību veltot mazaizsargātām mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem. Tāpēc jaunais Sociālais klimata fonds nodrošinās īpašu finansējumu dalībvalstīm to Eiropas iedzīvotāju atbalstam, kurus enerģētiskā nabadzība vai trūcīgas mobilitātes iespējas skar vai apdraud visvairāk.
  Būtu jānodrošina, ka Sociālais klimata fonds ir Savienības budžeta neatņemama daļa, lai tādējādi saglabātu budžeta vienotību un konsekvenci ar Savienības politikas nostādnēm un lai nodrošinātu efektīvu budžeta lēmējinstitūcijas — Eiropas Parlamenta un Padomes — īstenotu kontroli.
  Fonds veicinās taisnīgumu un solidaritāti starp dalībvalstīm un to iekšienē, vienlaikus mazinot enerģētiskās nabadzības un trūcīgu mobilitātes iespēju risku. Tas izvērsīs un papildinās esošos solidaritātes mehānismus. Jaunā fonda resursi principā atbildīs 25 % no gaidāmajiem ieņēmumiem no jaunās emisijas kvotu tirdzniecības 2026.–2032. gadā, un tiks izmantoti, pamatojoties uz sociālajiem klimata plāniem, kas dalībvalstīm būs jāsagatavo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 20../nn (29).
  Plānotais bāzes piešķīrums Savienības budžetā katru gadu būtu jāpalielina, paredzot papildu piešķīrumu, ja oglekļa cena pieaug vairāk nekā sākotnēji lēsts, jo tas palielinātu slogu neaizsargātām mājsaimniecībām un satiksmes lietotājiem. Lai nodrošinātu, ka oglekļa cenu pieauguma ietekme uz mazaizsargātākajiem tiek pienācīgi un taisnīgi mazināta, šādi ikgadēji palielinājumi būtu jāiekļauj daudzgadu finanšu shēmā, izmantojot automātisku 3. izdevumu kategorijas maksimālā apmēra un maksājumu maksimālā apmēra korekciju, kura saistīta ar oglekļa cenas svārstībām un kuras mehānisms ir jāparedz Daudzgadu finanšu shēmas regulā saskaņā ar LESD 312. pantu.
  Turklāt ikvienai dalībvalstij savi izsoļu ieņēmumi cita starpā būtu jāizmanto, lai finansētu daļu no sociālo klimata plānu izmaksām.

Grozījums Nr. 478

Direktīvas priekšlikums

52.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (52a) | Tā kā transporta sektors pašlaik ir vienīgais sektors, kam vispār nav izdevies samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ir ievērojami jāpalielina investīcijas ilgtspējīga transporta veidos, lai sasniegtu Savienības klimata mērķus un atbalstītu modālo pārvirzi uz videi nekaitīgiem transporta veidiem. Tādēļ vismaz 10 % no paredzamajiem ieņēmumiem, ko iegūs no paplašinātas emisiju tirdzniecības, kas radīsies, paplašinot ES ETS piemērošanas jomu un ieviešot jaunu ES ETS apkures, transporta un citiem kurināmajiem un degvielām saskaņā ar šo direktīvu, tostarp 10 % no valstu ieņēmumiem, ko piešķirs dalībvalstis, kā arī 10 % no ieņēmumiem, ko iegūs no Klimata investīciju fonda, būtu jāpiešķir sabiedriskā transporta, jo īpaši klimatam nekaitīgu dzelzceļa un autobusu sistēmu, turpmākai attīstībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52a)

Tā kā transporta sektors pašlaik ir vienīgais sektors, kam vispār nav izdevies samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ir ievērojami jāpalielina investīcijas ilgtspējīga transporta veidos, lai sasniegtu Savienības klimata mērķus un atbalstītu modālo pārvirzi uz videi nekaitīgiem transporta veidiem. Tādēļ vismaz 10 % no paredzamajiem ieņēmumiem, ko iegūs no paplašinātas emisiju tirdzniecības, kas radīsies, paplašinot ES ETS piemērošanas jomu un ieviešot jaunu ES ETS apkures, transporta un citiem kurināmajiem un degvielām saskaņā ar šo direktīvu, tostarp 10 % no valstu ieņēmumiem, ko piešķirs dalībvalstis, kā arī 10 % no ieņēmumiem, ko iegūs no Klimata investīciju fonda, būtu jāpiešķir sabiedriskā transporta, jo īpaši klimatam nekaitīgu dzelzceļa un autobusu sistēmu, turpmākai attīstībai.

Grozījums Nr. 479

Direktīvas priekšlikums

52.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (52b) | Lai panāktu saskaņotāku un efektīvāku Savienības līdzekļu un resursu pārvaldību un izlietojumu, Komisijai būtu jāveic novērtējums un attiecīgā gadījumā jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, lai Klimata investīciju fondu un Modernizācijas fondu iekļautu Savienības budžetā; šo priekšlikumu varētu iesniegt nākamās daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumu kontekstā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52b)

Lai panāktu saskaņotāku un efektīvāku Savienības līdzekļu un resursu pārvaldību un izlietojumu, Komisijai būtu jāveic novērtējums un attiecīgā gadījumā jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, lai Klimata investīciju fondu un Modernizācijas fondu iekļautu Savienības budžetā; šo priekšlikumu varētu iesniegt nākamās daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumu kontekstā.

Grozījums Nr. 480

Direktīvas priekšlikums

54. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (54) | Inovācijas un jaunu mazoglekļa tehnoloģiju izstrāde ēku un autotransporta sektorā ir izšķirīgs faktors, kas ļaus nodrošināt šo sektoru izmaksefektīvu devumu gaidāmajā emisiju samazināšanā. Tāpēc
  150 miljoni kvotu no emisiju tirdzniecības ēku un autotransporta sektorā būtu jānodod
  Inovāciju
  fondam, lai
  stimulētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54)

Inovācijas un jaunu mazoglekļa tehnoloģiju izstrāde ēku un autotransporta sektorā ir izšķirīgs faktors, kas ļaus nodrošināt šo sektoru izmaksefektīvu devumu gaidāmajā emisiju samazināšanā. Tāpēc
  150 miljoni kvotu no emisiju tirdzniecības ēku un autotransporta sektorā būtu jānodod
  Inovāciju
  fondam, lai
  stimulētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu
  .

| (54) | 150 miljoni kvotu no emisiju tirdzniecības ēku un autotransporta sektorā būtu jānodod
  Sociālajam klimata
  fondam, lai
  atbalstītu sociālus klimata pasākumus
  . |
| --- | --- |

(54)

150 miljoni kvotu no emisiju tirdzniecības ēku un autotransporta sektorā būtu jānodod
  Sociālajam klimata
  fondam, lai
  atbalstītu sociālus klimata pasākumus
  .

Grozījums Nr. 481

Direktīvas priekšlikums

55. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (55) | Regulētajiem subjektiem, ko aptver emisiju tirdzniecība
  ēku un autotransporta sektorā
  , būtu jānodod kvotas par savām verificētajām emisijām, kas atbilst degvielas daudzumam, ko tie nodevuši patēriņam. Pirmo reizi tiem kvotas būtu jānodod par
  2026
  . gada verificētajām emisijām. Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu, virkne noteikumu, kas piemērojami esošajai emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai stacionāro iekārtu un aviācijas sektorā, ar nepieciešamajiem pielāgojumiem būtu jāattiecina arī uz emisiju tirdzniecību
  ēku un autotransporta sektorā
  . Tas jo īpaši ietver noteikumus par kvotu pārskaitīšanu, nodošanu un anulēšanu, kā arī noteikumus par kvotu derīgumu, sodiem, kompetentajām iestādēm un dalībvalstu ziņošanas pienākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(55)

Regulētajiem subjektiem, ko aptver emisiju tirdzniecība
  ēku un autotransporta sektorā
  , būtu jānodod kvotas par savām verificētajām emisijām, kas atbilst degvielas daudzumam, ko tie nodevuši patēriņam. Pirmo reizi tiem kvotas būtu jānodod par
  2026
  . gada verificētajām emisijām. Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu, virkne noteikumu, kas piemērojami esošajai emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai stacionāro iekārtu un aviācijas sektorā, ar nepieciešamajiem pielāgojumiem būtu jāattiecina arī uz emisiju tirdzniecību
  ēku un autotransporta sektorā
  . Tas jo īpaši ietver noteikumus par kvotu pārskaitīšanu, nodošanu un anulēšanu, kā arī noteikumus par kvotu derīgumu, sodiem, kompetentajām iestādēm un dalībvalstu ziņošanas pienākumiem.

| (55) | Regulētajiem subjektiem, ko aptver
  jaunā
  emisiju tirdzniecība, būtu jānodod kvotas par savām verificētajām emisijām, kas atbilst degvielas daudzumam, ko tie nodevuši patēriņam. Pirmo reizi tiem kvotas būtu jānodod par
  2025
  . gada verificētajām emisijām. Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu, virkne noteikumu, kas piemērojami esošajai emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai stacionāro iekārtu un aviācijas sektorā, ar nepieciešamajiem pielāgojumiem būtu jāattiecina arī uz
  jauno
  emisiju tirdzniecību. Tas jo īpaši ietver noteikumus par kvotu pārskaitīšanu, nodošanu un anulēšanu, kā arī noteikumus par kvotu derīgumu, sodiem, kompetentajām iestādēm un dalībvalstu ziņošanas pienākumiem. |
| --- | --- |

(55)

Regulētajiem subjektiem, ko aptver
  jaunā
  emisiju tirdzniecība, būtu jānodod kvotas par savām verificētajām emisijām, kas atbilst degvielas daudzumam, ko tie nodevuši patēriņam. Pirmo reizi tiem kvotas būtu jānodod par
  2025
  . gada verificētajām emisijām. Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu, virkne noteikumu, kas piemērojami esošajai emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai stacionāro iekārtu un aviācijas sektorā, ar nepieciešamajiem pielāgojumiem būtu jāattiecina arī uz
  jauno
  emisiju tirdzniecību. Tas jo īpaši ietver noteikumus par kvotu pārskaitīšanu, nodošanu un anulēšanu, kā arī noteikumus par kvotu derīgumu, sodiem, kompetentajām iestādēm un dalībvalstu ziņošanas pienākumiem.

Grozījums Nr. 482

Direktīvas priekšlikums

59.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (59a) | Lai sasniegtu šīs direktīvas un citu Savienības tiesību aktu, jo īpaši Regulas (ES) 2021/1119, mērķus, Savienībai un tās dalībvalstīm politikas virzienu īstenošanā būtu jāizmanto jaunākie zinātniskie pierādījumi. Tādēļ šīs direktīvas īstenošanā būtu jāņem vērā Eiropas Klimata pārmaiņu zinātniskās konsultatīvās padomes ieteikumi. Turklāt Eiropas Klimata pārmaiņu zinātniskajai konsultatīvajai padomei vajadzētu būt iespējai pēc savas iniciatīvas sniegt zinātniskus ieteikumus saistībā ar šo direktīvu, lai nodrošinātu, ka politikas virzieni ir saskaņoti ar Regulas (ES) 2021/1119 un Parīzes nolīguma mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(59a)

Lai sasniegtu šīs direktīvas un citu Savienības tiesību aktu, jo īpaši Regulas (ES) 2021/1119, mērķus, Savienībai un tās dalībvalstīm politikas virzienu īstenošanā būtu jāizmanto jaunākie zinātniskie pierādījumi. Tādēļ šīs direktīvas īstenošanā būtu jāņem vērā Eiropas Klimata pārmaiņu zinātniskās konsultatīvās padomes ieteikumi. Turklāt Eiropas Klimata pārmaiņu zinātniskajai konsultatīvajai padomei vajadzētu būt iespējai pēc savas iniciatīvas sniegt zinātniskus ieteikumus saistībā ar šo direktīvu, lai nodrošinātu, ka politikas virzieni ir saskaņoti ar Regulas (ES) 2021/1119 un Parīzes nolīguma mērķiem.

Grozījums Nr. 483

Direktīvas priekšlikums

59.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (59b) | Lai izstrādātu ilgtermiņa redzējumu, Komisijai ar Eiropas Klimata pārmaiņu zinātniskās konsultatīvās padomes palīdzību būtu jāsagatavo indikatīvi ceļveži par šīs direktīvas I pielikumā ietvertajām darbībām ceļā uz Savienības klimatneitralitāti vēlākais līdz 2050. gadam un par mērķi pēc tam panākt negatīvas emisijas, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā. Ceļveži būtu jāsagatavo pārredzamā veidā, iesaistot ieinteresētās personas, piemēram, iedzīvotājus, pilsonisko sabiedrību, sociālos partnerus, akadēmiskās aprindas, rūpniecību un politikas veidotājus. Ceļveži ir nozīmīgs rīks, kas sniedz ilgtermiņa priekšstatu un stabilitāti ieinteresētajām personām un apzina kopīgas intereses, iespējamas nekonsekvences un konfliktus politikas izstrādē. Ciešā sadarbībā ar ieinteresētajām personām ceļveži būtu jāatjaunina reizi piecos gados, lai ņemtu vērā jaunākos zinātniskos sasniegumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(59b)

Lai izstrādātu ilgtermiņa redzējumu, Komisijai ar Eiropas Klimata pārmaiņu zinātniskās konsultatīvās padomes palīdzību būtu jāsagatavo indikatīvi ceļveži par šīs direktīvas I pielikumā ietvertajām darbībām ceļā uz Savienības klimatneitralitāti vēlākais līdz 2050. gadam un par mērķi pēc tam panākt negatīvas emisijas, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā. Ceļveži būtu jāsagatavo pārredzamā veidā, iesaistot ieinteresētās personas, piemēram, iedzīvotājus, pilsonisko sabiedrību, sociālos partnerus, akadēmiskās aprindas, rūpniecību un politikas veidotājus. Ceļveži ir nozīmīgs rīks, kas sniedz ilgtermiņa priekšstatu un stabilitāti ieinteresētajām personām un apzina kopīgas intereses, iespējamas nekonsekvences un konfliktus politikas izstrādē. Ciešā sadarbībā ar ieinteresētajām personām ceļveži būtu jāatjaunina reizi piecos gados, lai ņemtu vērā jaunākos zinātniskos sasniegumus.

Grozījums Nr. 484

Direktīvas priekšlikums

61. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (61) | Labi funkcionējoša, reformēta ES ETS ar instrumentu tirgus stabilizēšanai ir viens no svarīgākajiem Savienības līdzekļiem, kā sasniegt 2030. gadam izvirzīto mērķrādītāju, par ko panākta vienošanās, un atbilstīgi Parīzes nolīgumam uzņemtās saistības. Tirgus stabilitātes rezerves mērķis ir novērst nelīdzsvarotību starp kvotu piedāvājumu un pieprasījumu tirgū. Lēmuma (ES) 2015/1814 3. pants paredz, ka trīs gadu laikā pēc rezerves darbības rezerve ir jāpārskata, īpašu uzmanību pievēršot procentos izteiktajam skaitlim, ar kuru nosaka, cik kvotu jāieskaita tirgus stabilitātes rezervē, apritē esošo kvotu kopskaita (TNAC) skaitliskajai robežvērtībai, pēc kuras nosaka, vai kvotas jāieskaita rezervē, un no rezerves atbrīvojamo kvotu skaitam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(61)

Labi funkcionējoša, reformēta ES ETS ar instrumentu tirgus stabilizēšanai ir viens no svarīgākajiem Savienības līdzekļiem, kā sasniegt 2030. gadam izvirzīto mērķrādītāju, par ko panākta vienošanās, un atbilstīgi Parīzes nolīgumam uzņemtās saistības. Tirgus stabilitātes rezerves mērķis ir novērst nelīdzsvarotību starp kvotu piedāvājumu un pieprasījumu tirgū. Lēmuma (ES) 2015/1814 3. pants paredz, ka trīs gadu laikā pēc rezerves darbības rezerve ir jāpārskata, īpašu uzmanību pievēršot procentos izteiktajam skaitlim, ar kuru nosaka, cik kvotu jāieskaita tirgus stabilitātes rezervē, apritē esošo kvotu kopskaita (TNAC) skaitliskajai robežvērtībai, pēc kuras nosaka, vai kvotas jāieskaita rezervē, un no rezerves atbrīvojamo kvotu skaitam.

| (61) | Labi funkcionējoša, reformēta ES ETS ar instrumentu tirgus stabilizēšanai ir viens no svarīgākajiem Savienības līdzekļiem, kā sasniegt 2030. gadam izvirzīto mērķrādītāju, par ko panākta vienošanās,
  Savienības klimatneitralitātes mērķi līdz, vēlākais, 2050. gadam un mērķi pēc tam panākt negatīvas emisijas, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā,
  un atbilstīgi Parīzes nolīgumam uzņemtās saistības. Tirgus stabilitātes rezerves mērķis ir novērst nelīdzsvarotību starp kvotu piedāvājumu un pieprasījumu tirgū. Lēmuma (ES) 2015/1814 3. pants paredz, ka trīs gadu laikā pēc rezerves darbības rezerve ir jāpārskata, īpašu uzmanību pievēršot procentos izteiktajam skaitlim, ar kuru nosaka, cik kvotu jāieskaita tirgus stabilitātes rezervē, apritē esošo kvotu kopskaita (TNAC) skaitliskajai robežvērtībai, pēc kuras nosaka, vai kvotas jāieskaita rezervē, un no rezerves atbrīvojamo kvotu skaitam. |
| --- | --- |

(61)

Labi funkcionējoša, reformēta ES ETS ar instrumentu tirgus stabilizēšanai ir viens no svarīgākajiem Savienības līdzekļiem, kā sasniegt 2030. gadam izvirzīto mērķrādītāju, par ko panākta vienošanās,
  Savienības klimatneitralitātes mērķi līdz, vēlākais, 2050. gadam un mērķi pēc tam panākt negatīvas emisijas, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā,
  un atbilstīgi Parīzes nolīgumam uzņemtās saistības. Tirgus stabilitātes rezerves mērķis ir novērst nelīdzsvarotību starp kvotu piedāvājumu un pieprasījumu tirgū. Lēmuma (ES) 2015/1814 3. pants paredz, ka trīs gadu laikā pēc rezerves darbības rezerve ir jāpārskata, īpašu uzmanību pievēršot procentos izteiktajam skaitlim, ar kuru nosaka, cik kvotu jāieskaita tirgus stabilitātes rezervē, apritē esošo kvotu kopskaita (TNAC) skaitliskajai robežvērtībai, pēc kuras nosaka, vai kvotas jāieskaita rezervē, un no rezerves atbrīvojamo kvotu skaitam.

Grozījums Nr. 485

Direktīvas priekšlikums

62. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (62) | Ņemot vērā nepieciešamību raidīt spēcīgāku investīciju signālu emisiju samazināšanai izmaksefektīvā veidā un ES ETS stiprināšanai, Lēmums (ES) 2015/1814 būtu jāgroza, lai palielinātu procentuālo rādītāju, pēc kura nosaka to kvotu skaitu, ko katru gadu ieskaita tirgus stabilitātes rezervē. Turklāt, ja TNAC līmenis ir zemāks, ieskaitīto kvotu daudzumam jābūt vienādam ar starpību starp TNAC un robežvērtību, pēc kuras nosaka ieskaitāmās kvotas. Tas novērstu ievērojamo nenoteiktību saistībā ar izsolāmo kvotu apjomiem, kas rodas tad, ja TNAC pietuvinās robežvērtībai, un tajā pašā laikā nodrošinātu, ka pārpalikums sasniedz to apjoma diapazonu, kura ietvaros oglekļa tirgus darbojas sabalansēti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(62)

Ņemot vērā nepieciešamību raidīt spēcīgāku investīciju signālu emisiju samazināšanai izmaksefektīvā veidā un ES ETS stiprināšanai, Lēmums (ES) 2015/1814 būtu jāgroza, lai palielinātu procentuālo rādītāju, pēc kura nosaka to kvotu skaitu, ko katru gadu ieskaita tirgus stabilitātes rezervē. Turklāt, ja TNAC līmenis ir zemāks, ieskaitīto kvotu daudzumam jābūt vienādam ar starpību starp TNAC un robežvērtību, pēc kuras nosaka ieskaitāmās kvotas. Tas novērstu ievērojamo nenoteiktību saistībā ar izsolāmo kvotu apjomiem, kas rodas tad, ja TNAC pietuvinās robežvērtībai, un tajā pašā laikā nodrošinātu, ka pārpalikums sasniedz to apjoma diapazonu, kura ietvaros oglekļa tirgus darbojas sabalansēti.

| (62) | Ņemot vērā nepieciešamību raidīt spēcīgāku investīciju signālu emisiju samazināšanai izmaksefektīvā veidā un ES ETS stiprināšanai, Lēmums (ES) 2015/1814 būtu jāgroza, lai palielinātu procentuālo rādītāju, pēc kura nosaka to kvotu skaitu, ko katru gadu ieskaita tirgus stabilitātes rezervē. Turklāt, ja TNAC līmenis ir zemāks, ieskaitīto kvotu daudzumam jābūt vienādam ar starpību starp TNAC un robežvērtību, pēc kuras nosaka ieskaitāmās kvotas. Tas novērstu ievērojamo nenoteiktību saistībā ar izsolāmo kvotu apjomiem, kas rodas tad, ja TNAC pietuvinās robežvērtībai, un tajā pašā laikā nodrošinātu, ka pārpalikums sasniedz to apjoma diapazonu, kura ietvaros oglekļa tirgus darbojas sabalansēti.
  Šāda korekcija būtu jāpiemēro, nesamazinot mērķus salīdzinājumā ar pašreizējo tirgus stabilitātes rezervi. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā nepieciešamību raidīt spēcīgāku investīciju signālu emisiju samazināšanai izmaksefektīvā veidā un ES ETS stiprināšanai, Lēmums (ES) 2015/1814 būtu jāgroza, lai palielinātu procentuālo rādītāju, pēc kura nosaka to kvotu skaitu, ko katru gadu ieskaita tirgus stabilitātes rezervē. Turklāt, ja TNAC līmenis ir zemāks, ieskaitīto kvotu daudzumam jābūt vienādam ar starpību starp TNAC un robežvērtību, pēc kuras nosaka ieskaitāmās kvotas. Tas novērstu ievērojamo nenoteiktību saistībā ar izsolāmo kvotu apjomiem, kas rodas tad, ja TNAC pietuvinās robežvērtībai, un tajā pašā laikā nodrošinātu, ka pārpalikums sasniedz to apjoma diapazonu, kura ietvaros oglekļa tirgus darbojas sabalansēti.
  Šāda korekcija būtu jāpiemēro, nesamazinot mērķus salīdzinājumā ar pašreizējo tirgus stabilitātes rezervi.

Grozījums Nr. 486

Direktīvas priekšlikums

66.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (66a) | Lai operatoriem nodrošinātu paredzamību un nepieļautu, ka papildu un neparedzētas izmaksas atņem stimulu labākos darbības rezultātus uzrādošiem operatoriem un inovācijai, ir izšķiroši svarīgi izvairīties no starpnozaru korekcijas koeficienta piemērošanas līderiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(66a)

Lai operatoriem nodrošinātu paredzamību un nepieļautu, ka papildu un neparedzētas izmaksas atņem stimulu labākos darbības rezultātus uzrādošiem operatoriem un inovācijai, ir izšķiroši svarīgi izvairīties no starpnozaru korekcijas koeficienta piemērošanas līderiem.

Grozījums Nr. 487

Direktīvas priekšlikums

67. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (67) | Lai ņemtu vērā jūras transporta sektora iekļaušanu ES ETS, ir jāgroza Regula (ES) 2015/757. Regula (ES) 2015/757 būtu jāgroza tā, lai uzņēmumiem uzliktu par pienākumu ziņot par agregēto emisiju datiem uzņēmuma līmenī un savus verificētos monitoringa plānus un agregēto emisiju datus uzņēmuma līmenī iesniegt atbildīgajai administrējošajai iestādei. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza CO2 emisiju monitoringa metodes, noteikumus par monitoringu un visu citu Regulā (ES) 2015/757 paredzēto relevanto informāciju, lai tā nodrošinātu ES ETS efektīvu darbību administratīvā līmenī un Regulu (ES) 2015/757 papildinātu ar noteikumiem par to, kā administrējošās iestādes apstiprina monitoringa plānus un izmaiņas tajos, noteikumiem par to, kā monitorē, ziņo un iesniedz agregēto emisiju datus uzņēmuma līmenī, un noteikumiem par to, kā verificē agregēto emisiju datus uzņēmuma līmenī un izdod verifikācijas ziņojumu par agregēto emisiju datiem uzņēmuma līmenī. Saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757 monitorētos, paziņotos un verificētos datus var izmantot arī tam, lai nodrošinātu atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem, kas paredz, ka jāmonitorē, jāpaziņo un jāverificē tā pati informācija par kuģi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(67)

Lai ņemtu vērā jūras transporta sektora iekļaušanu ES ETS, ir jāgroza Regula (ES) 2015/757. Regula (ES) 2015/757 būtu jāgroza tā, lai uzņēmumiem uzliktu par pienākumu ziņot par agregēto emisiju datiem uzņēmuma līmenī un savus verificētos monitoringa plānus un agregēto emisiju datus uzņēmuma līmenī iesniegt atbildīgajai administrējošajai iestādei. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza CO2 emisiju monitoringa metodes, noteikumus par monitoringu un visu citu Regulā (ES) 2015/757 paredzēto relevanto informāciju, lai tā nodrošinātu ES ETS efektīvu darbību administratīvā līmenī un Regulu (ES) 2015/757 papildinātu ar noteikumiem par to, kā administrējošās iestādes apstiprina monitoringa plānus un izmaiņas tajos, noteikumiem par to, kā monitorē, ziņo un iesniedz agregēto emisiju datus uzņēmuma līmenī, un noteikumiem par to, kā verificē agregēto emisiju datus uzņēmuma līmenī un izdod verifikācijas ziņojumu par agregēto emisiju datiem uzņēmuma līmenī. Saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757 monitorētos, paziņotos un verificētos datus var izmantot arī tam, lai nodrošinātu atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem, kas paredz, ka jāmonitorē, jāpaziņo un jāverificē tā pati informācija par kuģi.

| (67) | Lai ņemtu vērā jūras transporta sektora iekļaušanu ES ETS, ir jāgroza Regula (ES) 2015/757. Regula (ES) 2015/757 būtu jāgroza tā, lai uzņēmumiem uzliktu par pienākumu ziņot par agregēto emisiju datiem uzņēmuma līmenī un savus verificētos monitoringa plānus un agregēto emisiju datus uzņēmuma līmenī iesniegt atbildīgajai administrējošajai iestādei. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza CO2

  , CH4 un N2O
  emisiju monitoringa metodes, noteikumus par monitoringu un visu citu Regulā (ES) 2015/757 paredzēto relevanto informāciju, lai tā nodrošinātu ES ETS efektīvu darbību administratīvā līmenī un Regulu (ES) 2015/757 papildinātu ar noteikumiem par to, kā administrējošās iestādes apstiprina monitoringa plānus un izmaiņas tajos, noteikumiem par to, kā monitorē, ziņo un iesniedz agregēto emisiju datus uzņēmuma līmenī, un noteikumiem par to, kā verificē agregēto emisiju datus uzņēmuma līmenī un izdod verifikācijas ziņojumu par agregēto emisiju datiem uzņēmuma līmenī. Saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757 monitorētos, paziņotos un verificētos datus var izmantot arī tam, lai nodrošinātu atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem, kas paredz, ka jāmonitorē, jāpaziņo un jāverificē tā pati informācija par kuģi. |
| --- | --- |

(67)

Lai ņemtu vērā jūras transporta sektora iekļaušanu ES ETS, ir jāgroza Regula (ES) 2015/757. Regula (ES) 2015/757 būtu jāgroza tā, lai uzņēmumiem uzliktu par pienākumu ziņot par agregēto emisiju datiem uzņēmuma līmenī un savus verificētos monitoringa plānus un agregēto emisiju datus uzņēmuma līmenī iesniegt atbildīgajai administrējošajai iestādei. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza CO2

  , CH4 un N2O
  emisiju monitoringa metodes, noteikumus par monitoringu un visu citu Regulā (ES) 2015/757 paredzēto relevanto informāciju, lai tā nodrošinātu ES ETS efektīvu darbību administratīvā līmenī un Regulu (ES) 2015/757 papildinātu ar noteikumiem par to, kā administrējošās iestādes apstiprina monitoringa plānus un izmaiņas tajos, noteikumiem par to, kā monitorē, ziņo un iesniedz agregēto emisiju datus uzņēmuma līmenī, un noteikumiem par to, kā verificē agregēto emisiju datus uzņēmuma līmenī un izdod verifikācijas ziņojumu par agregēto emisiju datiem uzņēmuma līmenī. Saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757 monitorētos, paziņotos un verificētos datus var izmantot arī tam, lai nodrošinātu atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem, kas paredz, ka jāmonitorē, jāpaziņo un jāverificē tā pati informācija par kuģi.

Grozījums Nr. 488

Direktīvas priekšlikums

67.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (67a) | Papildus efektīvai oglekļa cenas noteikšanai, kas balstās uz labi funkcionējošu ES ETS, ļoti liela nozīme ir tirgus pārredzamībai, lai nodrošinātu iespēju visās ekonomikas nozarēs veikt ātrus un izmaksu ziņā efektīvus emisiju samazinājumus. Lai patērētājiem un visiem piegādes ķēdes dalībniekiem nodrošinātu iespēju izdarīt uz informētību balstītu izvēli attiecībā uz produktos iegultām emisijām, būtu jāizstrādā Eiropas sistēma produktu oglekļa pēdas stingrai marķēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(67a)

Papildus efektīvai oglekļa cenas noteikšanai, kas balstās uz labi funkcionējošu ES ETS, ļoti liela nozīme ir tirgus pārredzamībai, lai nodrošinātu iespēju visās ekonomikas nozarēs veikt ātrus un izmaksu ziņā efektīvus emisiju samazinājumus. Lai patērētājiem un visiem piegādes ķēdes dalībniekiem nodrošinātu iespēju izdarīt uz informētību balstītu izvēli attiecībā uz produktos iegultām emisijām, būtu jāizstrādā Eiropas sistēma produktu oglekļa pēdas stingrai marķēšanai.

Grozījums Nr. 489

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

1. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | direktīvas 1. panta otro daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

(-1)

Tāpat šī direktīva paredz, ka vēl vairāk jāsamazina siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas, lai sekmētu emisiju samazināšanu tādā mērā, kā no zinātnes viedokļa ir vajadzīgs, lai novērstu bīstamas klimata pārmaiņas.

“Tāpat šī direktīva paredz, ka vēl vairāk jāsamazina siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas, lai sekmētu emisiju samazināšanu tādā mērā, kā no zinātnes viedokļa ir vajadzīgs, lai novērstu bīstamas klimata pārmaiņas
  , lai sasniegtu Savienības klimatneitralitātes mērķi, vēlākais, līdz 2050. gadam un mērķi pēc tam panākt negatīvas emisijas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1119

   (*1)

  2. panta 1. punktā, un lai izpildītu saistības, ko Savienība un tās dalībvalstis uzņēmušās saskaņā ar Parīzes nolīgumu, vienlaikus atspoguļojot taisnīguma un kopīgu, bet diferencētu pienākumu principu un valstu attiecīgās spējas
  .

Grozījums Nr. 490

Grozījums Nr. 490

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva 2003/87/EK

2. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šo direktīvu piemēro I un III pielikumā uzskaitītajām darbībām un II pielikumā uzskaitītajām siltumnīcefekta gāzēm. Ja iekārta, kas ir iekļauta ES ETS darbības jomā, jo tajā darbina sadedzināšanas blokus, kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda pārsniedz 20 MW, savus ražošanas procesus maina, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, un šai robežvērtībai vairs neatbilst,
  to no ES ETS darbības jomas neizslēdz, iekams no ražošanas procesa maiņas
  nav
  pagājis
  11. panta 1. punkta otrajā daļā minētais
  attiecīgais
  piecu gadu periods. | 1.   Šo direktīvu piemēro I un III pielikumā uzskaitītajām darbībām un II pielikumā uzskaitītajām siltumnīcefekta gāzēm. Ja iekārta, kas ir iekļauta ES ETS darbības jomā, jo tajā darbina sadedzināšanas blokus, kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda pārsniedz 20 MW, savus ražošanas procesus maina, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, un šai robežvērtībai vairs neatbilst
  vai arī vairs neemitē siltumnīcefekta gāzes
  ,
  šādas iekārtas operators var nolemt, ka šai iekārtai jāpaliek ES ETS darbības jomā, kamēr
  nav
  beidzies
  11. panta 1. punkta otrajā daļā minētais
  nākamais
  piecu gadu periods,
  kurš seko tās ražošanas procesā veiktajām izmaiņām
  . |
| | Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim izvērtē tādu iekārtu iekļaušanu ES ETS darbības jomā nākamajā periodā, kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir mazāka par 20 MW, un iesniedz par to ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Šim ziņojumam attiecīgā gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu par šādu iekārtu iekļaušanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Šo direktīvu piemēro I un III pielikumā uzskaitītajām darbībām un II pielikumā uzskaitītajām siltumnīcefekta gāzēm. Ja iekārta, kas ir iekļauta ES ETS darbības jomā, jo tajā darbina sadedzināšanas blokus, kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda pārsniedz 20 MW, savus ražošanas procesus maina, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, un šai robežvērtībai vairs neatbilst,
  to no ES ETS darbības jomas neizslēdz, iekams no ražošanas procesa maiņas
  nav
  pagājis
  11. panta 1. punkta otrajā daļā minētais
  attiecīgais
  piecu gadu periods.

1.   Šo direktīvu piemēro I un III pielikumā uzskaitītajām darbībām un II pielikumā uzskaitītajām siltumnīcefekta gāzēm. Ja iekārta, kas ir iekļauta ES ETS darbības jomā, jo tajā darbina sadedzināšanas blokus, kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda pārsniedz 20 MW, savus ražošanas procesus maina, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, un šai robežvērtībai vairs neatbilst
  vai arī vairs neemitē siltumnīcefekta gāzes
  ,
  šādas iekārtas operators var nolemt, ka šai iekārtai jāpaliek ES ETS darbības jomā, kamēr
  nav
  beidzies
  11. panta 1. punkta otrajā daļā minētais
  nākamais
  piecu gadu periods,
  kurš seko tās ražošanas procesā veiktajām izmaiņām
  .

Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim izvērtē tādu iekārtu iekļaušanu ES ETS darbības jomā nākamajā periodā, kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir mazāka par 20 MW, un iesniedz par to ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Šim ziņojumam attiecīgā gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu par šādu iekārtu iekļaušanu.

Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim izvērtē tādu iekārtu iekļaušanu ES ETS darbības jomā nākamajā periodā, kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir mazāka par 20 MW, un iesniedz par to ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Šim ziņojumam attiecīgā gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu par šādu iekārtu iekļaušanu.

Grozījums Nr. 491

Grozījums Nr. 491

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

3. pants – 1. daļa – va punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (va) | “reiss” ir reiss, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/757

   (*2)

  3. panta c) punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(va)

(va)

“reiss” ir reiss, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/757

   (*2)

  3. panta c) punktā;

“reiss” ir reiss, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/757

*2

3. panta c) punktā;

Grozījums Nr. 492

Grozījums Nr. 492

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

3. pants – 1. punkts – wa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (wa) | “trešās valsts pārkraušanas osta” ir pārkraušanas osta, kura atrodas kaimiņos esošā trešā valstī mazāk nekā 300 jūras jūdžu attālumā no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un kurā viena veida kravu pārvietošana pārkraušanas operāciju veidā pārsniedz 60 % no minētās ostas kopējās satiksmes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(wa)

(wa)

“trešās valsts pārkraušanas osta” ir pārkraušanas osta, kura atrodas kaimiņos esošā trešā valstī mazāk nekā 300 jūras jūdžu attālumā no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un kurā viena veida kravu pārvietošana pārkraušanas operāciju veidā pārsniedz 60 % no minētās ostas kopējās satiksmes;

“trešās valsts pārkraušanas osta” ir pārkraušanas osta, kura atrodas kaimiņos esošā trešā valstī mazāk nekā 300 jūras jūdžu attālumā no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un kurā viena veida kravu pārvietošana pārkraušanas operāciju veidā pārsniedz 60 % no minētās ostas kopējās satiksmes;

Grozījums Nr. 493

Grozījums Nr. 493

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

3. pants – 1. punkts – wb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (wb) | “pārkraušanas operācija” ir operācija, kuru veicot, jebkādu kravu, konteineru vai preci ostā izkrauj no kuģa vienīgi ar mērķi to iekraut citā kuģī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(wb)

(wb)

“pārkraušanas operācija” ir operācija, kuru veicot, jebkādu kravu, konteineru vai preci ostā izkrauj no kuģa vienīgi ar mērķi to iekraut citā kuģī;

“pārkraušanas operācija” ir operācija, kuru veicot, jebkādu kravu, konteineru vai preci ostā izkrauj no kuģa vienīgi ar mērķi to iekraut citā kuģī;

Grozījums Nr. 494

Grozījums Nr. 494

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

3. pants – 1. punkts – wc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (wc) | “piestāšanas osta” ir osta, kurā kuģis piestāj, lai iekrautu vai izkrautu kravu vai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus. Līdz ar to šī definīcija neietver piestāšanu vienīgi ar mērķi uzpildīt degvielu, papildināt krājumus, nomainīt apkalpi, ieiet sausajā dokā vai veikt kuģa vai tā iekārtu remontu, piestāšanu ostā tāpēc, ka kuģim ir nepieciešama palīdzība vai tas ir nonācis briesmās, pārkraušanu no kuģa uz kuģi ārpus ostām, piestāšanu trešās valsts pārkraušanas ostā un piestāšanu ar vienīgo mērķi patverties no nelabvēlīgiem laikapstākļiem vai ja tas ir nepieciešams saistībā ar meklēšanas un glābšanas darbībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(wc)

(wc)

“piestāšanas osta” ir osta, kurā kuģis piestāj, lai iekrautu vai izkrautu kravu vai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus. Līdz ar to šī definīcija neietver piestāšanu vienīgi ar mērķi uzpildīt degvielu, papildināt krājumus, nomainīt apkalpi, ieiet sausajā dokā vai veikt kuģa vai tā iekārtu remontu, piestāšanu ostā tāpēc, ka kuģim ir nepieciešama palīdzība vai tas ir nonācis briesmās, pārkraušanu no kuģa uz kuģi ārpus ostām, piestāšanu trešās valsts pārkraušanas ostā un piestāšanu ar vienīgo mērķi patverties no nelabvēlīgiem laikapstākļiem vai ja tas ir nepieciešams saistībā ar meklēšanas un glābšanas darbībām;

“piestāšanas osta” ir osta, kurā kuģis piestāj, lai iekrautu vai izkrautu kravu vai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus. Līdz ar to šī definīcija neietver piestāšanu vienīgi ar mērķi uzpildīt degvielu, papildināt krājumus, nomainīt apkalpi, ieiet sausajā dokā vai veikt kuģa vai tā iekārtu remontu, piestāšanu ostā tāpēc, ka kuģim ir nepieciešama palīdzība vai tas ir nonācis briesmās, pārkraušanu no kuģa uz kuģi ārpus ostām, piestāšanu trešās valsts pārkraušanas ostā un piestāšanu ar vienīgo mērķi patverties no nelabvēlīgiem laikapstākļiem vai ja tas ir nepieciešams saistībā ar meklēšanas un glābšanas darbībām;

Grozījums Nr. 495

Grozījums Nr. 495

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

3. pants – 1. daļa – y punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (y) | “degviela” IVa nodaļas izpratnē ir jebkura degviela, kas uzskaitīta Direktīvas 2003/96/EK I pielikuma A un C tabulā, kā arī visi citi produkti,
  ko
  pārdošanā
  piedāvā
  kā
  motordegvielu
  vai
  kurināmo
  , kā norādīts minētās Direktīvas 2. panta 3. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(y)

“degviela” IVa nodaļas izpratnē ir jebkura degviela, kas uzskaitīta Direktīvas 2003/96/EK I pielikuma A un C tabulā, kā arī visi citi produkti,
  ko
  pārdošanā
  piedāvā
  kā
  motordegvielu
  vai
  kurināmo
  , kā norādīts minētās Direktīvas 2. panta 3. punktā;

ko

piedāvā

motordegvielu

kurināmo

| (y) | “degviela” IVa nodaļas izpratnē ir jebkura degviela, kas uzskaitīta Direktīvas 2003/96/EK I pielikuma A un C tabulā, kā arī visi citi produkti,
  kuri paredzēti izmantošanai, piedāvāti
  pārdošanā
  vai izmantoti
  kā
  motordegviela
  vai
  kurināmais
  , kā norādīts minētās Direktīvas 2. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

(y)

“degviela” IVa nodaļas izpratnē ir jebkura degviela, kas uzskaitīta Direktīvas 2003/96/EK I pielikuma A un C tabulā, kā arī visi citi produkti,
  kuri paredzēti izmantošanai, piedāvāti
  pārdošanā
  vai izmantoti
  kā
  motordegviela
  vai
  kurināmais
  , kā norādīts minētās Direktīvas 2. panta 3. punktā;

kuri paredzēti izmantošanai, piedāvāti

vai izmantoti

motordegviela

kurināmais

Grozījums Nr. 496

Grozījums Nr. 496

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.a. punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.a. punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

-3.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)

(2a)

iekļauj šādu pantu:

“-3.a pants

Komisija kopā ar Varšavas Starptautiskā klimata pārmaiņu nodarīto zaudējumu un kaitējuma kompensēšanas mehānisma Izpildu komiteju un citām starptautiskām organizācijām izvērtē iespējamus kompensēšanas pasākumus, ko visa ES varētu īstenot attiecībā uz neaizsargātām un jaunattīstības valstīm, un par šo novērtējumu līdz 2022. gada beigām ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.”

;

Grozījums Nr. 497

Grozījums Nr. 497

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2003/87/EK

3.a pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šīs direktīvas 3.b līdz 3.f pantu piemēro kvotu iedalei un piešķiršanai par I pielikumā uzskaitītajām aviācijas darbībām. Direktīvas 3.g līdz
  3.ge
  pantu piemēro I pielikumā uzskaitītajām jūras transporta darbībām. | Šīs direktīvas 3.b līdz 3.f pantu piemēro kvotu iedalei un piešķiršanai par I pielikumā uzskaitītajām aviācijas darbībām. Direktīvas 3.g līdz
  3.geb
   pantu piemēro
  kvotu iedalei un piešķiršanai par
  I pielikumā uzskaitītajām jūras transporta darbībām
  , kuras veic kuģi ar 5 000  t vai lielāku bruto tonnāžu
  .


  No 2027. gada 1. janvāra 3.g līdz 3.geb pants attiecas uz kvotu iedali un piešķiršanu I pielikumā uzskaitītajām jūras transporta darbībām, kuras veic kuģi ar 400 t vai lielāku bruto tonnāžu. Līdz minētajam datumam Komisija veic novērtējumu attiecībā uz vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem visiem kuģiem un izvairīšanos no nevēlamas nelabvēlīgas ietekmes uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas izrietētu no kuģu ar 5 000  t vai lielāku bruto tonnāžu aizstāšanas ar vairākiem kuģiem, kuru bruto tonnāža ir mazāka par šo robežvērtību, ja tā netiktu pazemināta. Attiecīgā gadījumā Komisija minētajam novērtējumam pievieno tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu šo direktīvu.




  Līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija ar Regulas (ES) 2021/1119 3. pantā minētās Eiropas Klimata pārmaiņu zinātniskās konsultatīvās padomes atbalstu veic novērtējumu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par ietekmi, ko globālajam klimatam rada siltumnīcefekta gāzu emisijas, kuras nav CO2, CH4 un N2O, un daļiņas ar globālās sasilšanas potenciālu no kuģiem, kas piestāj vai atiet no kādas dalībvalsts jurisdikcijas ostām. Minētajam ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu, lai risinātu jautājumu par to, kā novērst šīs emisijas un daļiņas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šīs direktīvas 3.b līdz 3.f pantu piemēro kvotu iedalei un piešķiršanai par I pielikumā uzskaitītajām aviācijas darbībām. Direktīvas 3.g līdz
  3.ge
  pantu piemēro I pielikumā uzskaitītajām jūras transporta darbībām.

3.ge

Šīs direktīvas 3.b līdz 3.f pantu piemēro kvotu iedalei un piešķiršanai par I pielikumā uzskaitītajām aviācijas darbībām. Direktīvas 3.g līdz
  3.geb
   pantu piemēro
  kvotu iedalei un piešķiršanai par
  I pielikumā uzskaitītajām jūras transporta darbībām
  , kuras veic kuģi ar 5 000  t vai lielāku bruto tonnāžu
  .

3.geb

kvotu iedalei un piešķiršanai par

, kuras veic kuģi ar 5 000  t vai lielāku bruto tonnāžu

No 2027. gada 1. janvāra 3.g līdz 3.geb pants attiecas uz kvotu iedali un piešķiršanu I pielikumā uzskaitītajām jūras transporta darbībām, kuras veic kuģi ar 400 t vai lielāku bruto tonnāžu. Līdz minētajam datumam Komisija veic novērtējumu attiecībā uz vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem visiem kuģiem un izvairīšanos no nevēlamas nelabvēlīgas ietekmes uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas izrietētu no kuģu ar 5 000  t vai lielāku bruto tonnāžu aizstāšanas ar vairākiem kuģiem, kuru bruto tonnāža ir mazāka par šo robežvērtību, ja tā netiktu pazemināta. Attiecīgā gadījumā Komisija minētajam novērtējumam pievieno tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu šo direktīvu.

No 2027. gada 1. janvāra 3.g līdz 3.geb pants attiecas uz kvotu iedali un piešķiršanu I pielikumā uzskaitītajām jūras transporta darbībām, kuras veic kuģi ar 400 t vai lielāku bruto tonnāžu. Līdz minētajam datumam Komisija veic novērtējumu attiecībā uz vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem visiem kuģiem un izvairīšanos no nevēlamas nelabvēlīgas ietekmes uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas izrietētu no kuģu ar 5 000  t vai lielāku bruto tonnāžu aizstāšanas ar vairākiem kuģiem, kuru bruto tonnāža ir mazāka par šo robežvērtību, ja tā netiktu pazemināta. Attiecīgā gadījumā Komisija minētajam novērtējumam pievieno tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu šo direktīvu.

Līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija ar Regulas (ES) 2021/1119 3. pantā minētās Eiropas Klimata pārmaiņu zinātniskās konsultatīvās padomes atbalstu veic novērtējumu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par ietekmi, ko globālajam klimatam rada siltumnīcefekta gāzu emisijas, kuras nav CO2, CH4 un N2O, un daļiņas ar globālās sasilšanas potenciālu no kuģiem, kas piestāj vai atiet no kādas dalībvalsts jurisdikcijas ostām. Minētajam ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu, lai risinātu jautājumu par to, kā novērst šīs emisijas un daļiņas.

Līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija ar Regulas (ES) 2021/1119 3. pantā minētās Eiropas Klimata pārmaiņu zinātniskās konsultatīvās padomes atbalstu veic novērtējumu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par ietekmi, ko globālajam klimatam rada siltumnīcefekta gāzu emisijas, kuras nav CO2

4

2

Grozījums Nr. 498

Grozījums Nr. 498

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Direktīva 2003/87/EK

3.g pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kvotu iedali un nodošanas prasību piemērošanu attiecībā uz jūras transporta darbībām piemēro
  piecdesmit procentiem (50 %) emisiju, ko rada kuģi, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, piecdesmit procentiem (50 %) emisiju, ko rada kuģi, kuri kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā,
  simts procentiem (100 %) emisiju no kuģiem, kas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas, un simts procentiem (100 %) emisiju, kas rodas, kuģim atrodoties piestātnē kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā. | 1.   Kvotu iedali un nodošanas prasību piemērošanu attiecībā uz jūras transporta darbībām piemēro simts procentiem (100 %) emisiju no kuģiem, kas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas, un simts procentiem (100 %) emisiju, kas rodas, kuģim atrodoties piestātnē kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā.


  Līdz 2026. gada 31. decembrim kvotu iedali un nodošanas prasību piemērošanu attiecībā uz jūras transporta darbībām piemēro piecdesmit procentiem (50 %) emisiju no kuģiem, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, un piecdesmit procentiem (50 %) emisiju no kuģiem, kas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no ostas, kura nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā.




  No 2027. gada 1. janvāra un saskaņā ar 3.gaa pantā noteiktajām atkāpēm kvotu iedali un nodošanas prasību piemērošanu attiecībā uz jūras transporta darbībām piemēro simts procentiem (100 %) emisiju, ko rada kuģi, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, un simts procentiem (100 %) emisiju, ko rada kuģi, kuri kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kvotu iedali un nodošanas prasību piemērošanu attiecībā uz jūras transporta darbībām piemēro
  piecdesmit procentiem (50 %) emisiju, ko rada kuģi, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, piecdesmit procentiem (50 %) emisiju, ko rada kuģi, kuri kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā,
  simts procentiem (100 %) emisiju no kuģiem, kas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas, un simts procentiem (100 %) emisiju, kas rodas, kuģim atrodoties piestātnē kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā.

1.   Kvotu iedali un nodošanas prasību piemērošanu attiecībā uz jūras transporta darbībām piemēro simts procentiem (100 %) emisiju no kuģiem, kas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas, un simts procentiem (100 %) emisiju, kas rodas, kuģim atrodoties piestātnē kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā.

Līdz 2026. gada 31. decembrim kvotu iedali un nodošanas prasību piemērošanu attiecībā uz jūras transporta darbībām piemēro piecdesmit procentiem (50 %) emisiju no kuģiem, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, un piecdesmit procentiem (50 %) emisiju no kuģiem, kas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no ostas, kura nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā.

No 2027. gada 1. janvāra un saskaņā ar 3.gaa pantā noteiktajām atkāpēm kvotu iedali un nodošanas prasību piemērošanu attiecībā uz jūras transporta darbībām piemēro simts procentiem (100 %) emisiju, ko rada kuģi, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, un simts procentiem (100 %) emisiju, ko rada kuģi, kuri kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā.

Grozījums Nr. 499

Grozījums Nr. 499

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Direktīva 2003/87/EK

3.ga pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.ga pants | 3.ga pants |
| Jūras transportam
  piemērojamo prasību pakāpeniska ieviešana | Jūras transportam
  piemērojamās prasības |
| Kuģošanas sabiedrību pienākums ir nodot kvotas
  pēc šāda grafika: | No 2024. gada 1. janvāra un katru gadu pēc tam
  kuģošanas sabiedrību pienākums ir nodot kvotas
  simts procentu (100 %) apmērā
  no verificētajām emisijām, kas paziņotas par katru
  attiecīgo
  gadu. |
| a) | 20 % no verificētajām emisijām, kas paziņotas par 2023. gadu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.ga pants

3.ga pants

Jūras transportam
  piemērojamo prasību pakāpeniska ieviešana

piemērojamo prasību pakāpeniska ieviešana

Jūras transportam
  piemērojamās prasības

piemērojamās prasības

Kuģošanas sabiedrību pienākums ir nodot kvotas
  pēc šāda grafika:

pēc šāda grafika:

No 2024. gada 1. janvāra un katru gadu pēc tam
  kuģošanas sabiedrību pienākums ir nodot kvotas
  simts procentu (100 %) apmērā
  no verificētajām emisijām, kas paziņotas par katru
  attiecīgo
  gadu.

No 2024. gada 1. janvāra un katru gadu pēc tam

simts procentu (100 %) apmērā

attiecīgo

a)

a)

20 % no verificētajām emisijām, kas paziņotas par 2023. gadu;

20 % no verificētajām emisijām, kas paziņotas par 2023. gadu;

| b) | 45 % no verificētajām emisijām, kas paziņotas par 2024. gadu; |
| --- | --- |

b)

b)

45 % no verificētajām emisijām, kas paziņotas par 2024. gadu;

45 % no verificētajām emisijām, kas paziņotas par 2024. gadu;

| c) | 70 % no verificētajām emisijām, kas paziņotas par 2025. gadu; |
| --- | --- |

c)

c)

70 % no verificētajām emisijām, kas paziņotas par 2025. gadu;

70 % no verificētajām emisijām, kas paziņotas par 2025. gadu;

| d) | 100 %
  no verificētajām emisijām, kas paziņotas par
  2026. gadu un pēc tam
  par katru gadu. |
| --- | --- |

d)

d)

100 %
  no verificētajām emisijām, kas paziņotas par
  2026. gadu un pēc tam
  par katru gadu.

100 %

2026. gadu un pēc tam

Ja tiek nodots kvotu skaits, kas ir mazāks par jūras transporta verificētajām emisijām 2023., 2024. un 2025. gadā, tad pēc tam, kad ir noskaidrota starpība starp verificētajām emisijām un nodotajām kvotām katrā no šiem gadiem, atbilstošo kvotu daudzumu anulē, nevis izsola saskaņā ar 10. pantu.

Ja tiek nodots kvotu skaits, kas ir mazāks par jūras transporta verificētajām emisijām 2023., 2024. un 2025. gadā, tad pēc tam, kad ir noskaidrota starpība starp verificētajām emisijām un nodotajām kvotām katrā no šiem gadiem, atbilstošo kvotu daudzumu anulē, nevis izsola saskaņā ar 10. pantu.

Grozījums Nr. 500

Grozījums Nr. 500

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Direktīva 2003/87/EK

3.gaa pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.gaa pants |
| | Atkāpes, kas atkarīgas no tā, vai trešās valstis un starptautiskās organizācijas ir īstenojušas pasākumus jūras transporta klimatiskās ietekmes novēršanai |
| | 1.
     
  Komisija sadarbojas ar trešām valstīm nolūkā izstrādāt divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus par darbībām un pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai no jūras transporta saskaņā ar mērķi nepieļaut globālās temperatūras paaugstināšanos par vairāk nekā 1,5  oC virs pirmsindustriālā līmeņa, kā noteikts Parīzes nolīgumā. Komisija bez liekas kavēšanās informē Eiropas Parlamentu un Padomi par jebkādām norisēm šajā saistībā. |
| | 2.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai papildinātu šo direktīvu, proporcionāli samazinot Savienības pasākumu piemērošanas jomu, vienlaikus saglabājot ES ETS darbības jomā vismaz piecdesmit procentus (50 %) no emisijām, ko rada kuģi, kuri veic reisus, kas iziet no dalībvalsts jurisdikcijas ostas un ierodas ārpus dalībvalsts jurisdikcijas ostā, un piecdesmit procentus (50 %) no emisijām, kuras rada kuģi, kas veic reisus no ārpus dalībvalsts jurisdikcijas ostas un ierodas dalībvalsts jurisdikcijas ostā, ja: |
| | a) | trešai valstij ir ieviests oglekļa cenas noteikšanas mehānisms, lai ierobežotu un samazinātu emisijas, kurš ir vismaz līdzvērtīgs ES ETS; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.gaa pants

3.gaa pants

Atkāpes, kas atkarīgas no tā, vai trešās valstis un starptautiskās organizācijas ir īstenojušas pasākumus jūras transporta klimatiskās ietekmes novēršanai

Atkāpes, kas atkarīgas no tā, vai trešās valstis un starptautiskās organizācijas ir īstenojušas pasākumus jūras transporta klimatiskās ietekmes novēršanai

1.
     
  Komisija sadarbojas ar trešām valstīm nolūkā izstrādāt divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus par darbībām un pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai no jūras transporta saskaņā ar mērķi nepieļaut globālās temperatūras paaugstināšanos par vairāk nekā 1,5  oC virs pirmsindustriālā līmeņa, kā noteikts Parīzes nolīgumā. Komisija bez liekas kavēšanās informē Eiropas Parlamentu un Padomi par jebkādām norisēm šajā saistībā.

2.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai papildinātu šo direktīvu, proporcionāli samazinot Savienības pasākumu piemērošanas jomu, vienlaikus saglabājot ES ETS darbības jomā vismaz piecdesmit procentus (50 %) no emisijām, ko rada kuģi, kuri veic reisus, kas iziet no dalībvalsts jurisdikcijas ostas un ierodas ārpus dalībvalsts jurisdikcijas ostā, un piecdesmit procentus (50 %) no emisijām, kuras rada kuģi, kas veic reisus no ārpus dalībvalsts jurisdikcijas ostas un ierodas dalībvalsts jurisdikcijas ostā, ja:

a)

a)

trešai valstij ir ieviests oglekļa cenas noteikšanas mehānisms, lai ierobežotu un samazinātu emisijas, kurš ir vismaz līdzvērtīgs ES ETS;

trešai valstij ir ieviests oglekļa cenas noteikšanas mehānisms, lai ierobežotu un samazinātu emisijas, kurš ir vismaz līdzvērtīgs ES ETS;

| b) | oglekļa cenas noteikšanas mehānisms, kurš ir vismaz līdzvērtīgs ES ETS, ir ieviests ar divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu starp Savienību un vienu vai vairākām trešām valstīm, un ir pieņemts lēmums to sasaistīt ar ES ETS saskaņā ar 25. pantu; vai |
| --- | --- |

b)

b)

oglekļa cenas noteikšanas mehānisms, kurš ir vismaz līdzvērtīgs ES ETS, ir ieviests ar divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu starp Savienību un vienu vai vairākām trešām valstīm, un ir pieņemts lēmums to sasaistīt ar ES ETS saskaņā ar 25. pantu; vai

oglekļa cenas noteikšanas mehānisms, kurš ir vismaz līdzvērtīgs ES ETS, ir ieviests ar divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu starp Savienību un vienu vai vairākām trešām valstīm, un ir pieņemts lēmums to sasaistīt ar ES ETS saskaņā ar 25. pantu; vai

| c) | trešā valsts ir vismazāk attīstītā valsts vai maza salu jaunattīstības valsts, kuras IKP uz iedzīvotāju nesasniedz vai nepārsniedz Savienības vidējo rādītāju un kura iekļauj šādas emisijas savā nacionāli noteiktajā devumā saskaņā ar Parīzes nolīgumu. |
| --- | --- |

c)

c)

trešā valsts ir vismazāk attīstītā valsts vai maza salu jaunattīstības valsts, kuras IKP uz iedzīvotāju nesasniedz vai nepārsniedz Savienības vidējo rādītāju un kura iekļauj šādas emisijas savā nacionāli noteiktajā devumā saskaņā ar Parīzes nolīgumu.

trešā valsts ir vismazāk attīstītā valsts vai maza salu jaunattīstības valsts, kuras IKP uz iedzīvotāju nesasniedz vai nepārsniedz Savienības vidējo rādītāju un kura iekļauj šādas emisijas savā nacionāli noteiktajā devumā saskaņā ar Parīzes nolīgumu.

Grozījums Nr. 501

Grozījums Nr. 501

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Direktīva 2003/87/EK

3.gab pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.gab pants |
| | Okeānu fonds |
| | 1.
     
  Izveido fondu (“Okeānu fonds”), lai atbalstītu projektus un investīcijas, kā minēts 4. punktā. 75 % no ieņēmumiem, kas gūti no 3.g pantā minēto kvotu izsoles, izlieto ar Okeānu fonda starpniecību. Turklāt Regulas (ES) .../... [FuelEU Maritime] 21. panta 2. punktā minētos ārējos piešķirtos ieņēmumus iedala Okeānu fondam un izlieto saskaņā ar 4. punktu. |
| | 2.
     
  Kuģniecības sabiedrības var Okeānu fondam maksāt savu gada dalības maksu atbilstoši savām iepriekšējā kalendārā gada kopējām emisijām, par kurām ir paziņots saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757, lai ierobežotu administratīvo slogu kuģniecības sabiedrībām, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuri šīs direktīvas darbības jomā nav uzskatāmi par regulāri aktīviem. Okeānu fonds kolektīvi nodod kvotas to kuģniecības sabiedrību vārdā, kas ir Okeānu fonda dalībnieki. Katru gadu līdz 28. februārim Okeānu fonds nosaka dalības maksu par emisiju tonnu, kas ir vismaz vienāda ar augstāko reģistrēto primārā vai sekundārā kvotu tirgus cenu iepriekšējā gadā. |
| | 3.
     
  Okeānu fondu centrāli pārvalda Savienības struktūra. Okeānu fonda pārvaldības struktūra ir līdzīga ar 10.a panta 8. punktu izveidotā Klimata investīciju fonda pārvaldības struktūrai un nodrošina sinerģiju ar to, attiecīgos gadījumos piemērojot minētajā pantā paredzētos pārvaldības un atbalsta noteikumus. Okeānu fonda pārvaldības struktūra un lēmumu pieņemšanas process ir pārredzams un iekļaujošs, jo īpaši attiecībā uz prioritāro jomu, kritēriju un dotāciju piešķiršanas procedūru noteikšanu. Attiecīgajām ieinteresētajām personām ir atbilstīga padomdevēju loma. Visu informāciju par projektiem un investīcijām, ko atbalsta no Okeānu fonda, un visu pārējo attiecīgo informāciju par Okeānu fonda darbību publisko. |
| | 4.
     
  No Okeānu fonda nodrošinātos līdzekļus izmanto, lai atbalstītu pārkārtošanos uz energoefektīvu un klimatnoturīgu Savienības jūras transporta nozari un lai atbalstītu projektus un investīcijas saistībā ar: |
| | a) | kuģu un ostu energoefektivitātes uzlabošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.gab pants

3.gab pants

Okeānu fonds

Okeānu fonds

1.
     
  Izveido fondu (“Okeānu fonds”), lai atbalstītu projektus un investīcijas, kā minēts 4. punktā. 75 % no ieņēmumiem, kas gūti no 3.g pantā minēto kvotu izsoles, izlieto ar Okeānu fonda starpniecību. Turklāt Regulas (ES) .../... [FuelEU Maritime] 21. panta 2. punktā minētos ārējos piešķirtos ieņēmumus iedala Okeānu fondam un izlieto saskaņā ar 4. punktu.

2.
     
  Kuģniecības sabiedrības var Okeānu fondam maksāt savu gada dalības maksu atbilstoši savām iepriekšējā kalendārā gada kopējām emisijām, par kurām ir paziņots saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757, lai ierobežotu administratīvo slogu kuģniecības sabiedrībām, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuri šīs direktīvas darbības jomā nav uzskatāmi par regulāri aktīviem. Okeānu fonds kolektīvi nodod kvotas to kuģniecības sabiedrību vārdā, kas ir Okeānu fonda dalībnieki. Katru gadu līdz 28. februārim Okeānu fonds nosaka dalības maksu par emisiju tonnu, kas ir vismaz vienāda ar augstāko reģistrēto primārā vai sekundārā kvotu tirgus cenu iepriekšējā gadā.

3.
     
  Okeānu fondu centrāli pārvalda Savienības struktūra. Okeānu fonda pārvaldības struktūra ir līdzīga ar 10.a panta 8. punktu izveidotā Klimata investīciju fonda pārvaldības struktūrai un nodrošina sinerģiju ar to, attiecīgos gadījumos piemērojot minētajā pantā paredzētos pārvaldības un atbalsta noteikumus. Okeānu fonda pārvaldības struktūra un lēmumu pieņemšanas process ir pārredzams un iekļaujošs, jo īpaši attiecībā uz prioritāro jomu, kritēriju un dotāciju piešķiršanas procedūru noteikšanu. Attiecīgajām ieinteresētajām personām ir atbilstīga padomdevēju loma. Visu informāciju par projektiem un investīcijām, ko atbalsta no Okeānu fonda, un visu pārējo attiecīgo informāciju par Okeānu fonda darbību publisko.

4.
     
  No Okeānu fonda nodrošinātos līdzekļus izmanto, lai atbalstītu pārkārtošanos uz energoefektīvu un klimatnoturīgu Savienības jūras transporta nozari un lai atbalstītu projektus un investīcijas saistībā ar:

a)

a)

kuģu un ostu energoefektivitātes uzlabošanu;

kuģu un ostu energoefektivitātes uzlabošanu;

| b) | inovatīvām tehnoloģijām un infrastruktūru jūras transporta nozares dekarbonizācijai, tostarp attiecībā uz tuvsatiksmes kuģošanu un ostām, arī savienojumiem ar elektroenerģijas tīkliem ostās; |
| --- | --- |

b)

b)

inovatīvām tehnoloģijām un infrastruktūru jūras transporta nozares dekarbonizācijai, tostarp attiecībā uz tuvsatiksmes kuģošanu un ostām, arī savienojumiem ar elektroenerģijas tīkliem ostās;

inovatīvām tehnoloģijām un infrastruktūru jūras transporta nozares dekarbonizācijai, tostarp attiecībā uz tuvsatiksmes kuģošanu un ostām, arī savienojumiem ar elektroenerģijas tīkliem ostās;

| c) | ilgtspējīgu alternatīvo degvielu ieviešanu, piemēram, ūdeņradi un amonjaku, ko ražo no atjaunīgās enerģijas, cita starpā izmantojot oglekļa cenu starpības līgumus (CCD); |
| --- | --- |

c)

c)

ilgtspējīgu alternatīvo degvielu ieviešanu, piemēram, ūdeņradi un amonjaku, ko ražo no atjaunīgās enerģijas, cita starpā izmantojot oglekļa cenu starpības līgumus (CCD);

ilgtspējīgu alternatīvo degvielu ieviešanu, piemēram, ūdeņradi un amonjaku, ko ražo no atjaunīgās enerģijas, cita starpā izmantojot oglekļa cenu starpības līgumus (CCD);

| d) | bezemisiju dzinēju tehnoloģijām, tostarp vēja tehnoloģijas; |
| --- | --- |

d)

d)

bezemisiju dzinēju tehnoloģijām, tostarp vēja tehnoloģijas;

bezemisiju dzinēju tehnoloģijām, tostarp vēja tehnoloģijas;

| e) | siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinošu tehnoloģiju un konstrukciju, tostarp inovatīvu tehnoloģiju un ledus klases kuģu un kuģu ziemas navigācijai aizsalušos apgabalos degvielu, izpēti un izstrādi; |
| --- | --- |

e)

e)

siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinošu tehnoloģiju un konstrukciju, tostarp inovatīvu tehnoloģiju un ledus klases kuģu un kuģu ziemas navigācijai aizsalušos apgabalos degvielu, izpēti un izstrādi;

siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinošu tehnoloģiju un konstrukciju, tostarp inovatīvu tehnoloģiju un ledus klases kuģu un kuģu ziemas navigācijai aizsalušos apgabalos degvielu, izpēti un izstrādi;

| f) | prioritātes piešķiršanu projektiem, kas veicina inovācijas šajā nozarē, piemēram, tehnoloģijām, kuras ne tikai izraisa dekarbonizāciju, bet cita starpā arī samazina trokšņa, gaisa un jūras piesārņojuma risku; |
| --- | --- |

f)

f)

prioritātes piešķiršanu projektiem, kas veicina inovācijas šajā nozarē, piemēram, tehnoloģijām, kuras ne tikai izraisa dekarbonizāciju, bet cita starpā arī samazina trokšņa, gaisa un jūras piesārņojuma risku;

prioritātes piešķiršanu projektiem, kas veicina inovācijas šajā nozarē, piemēram, tehnoloģijām, kuras ne tikai izraisa dekarbonizāciju, bet cita starpā arī samazina trokšņa, gaisa un jūras piesārņojuma risku;

| g) | taisnīgas pārkārtošanās jūras transporta nozarē sekmēšanu, nodrošinot pašreizējā darbaspēka apmācību, kvalifikācijas celšanu un pārkvalifikāciju un nākamās paaudzes jūrniecības darbaspēka sagatavošanu. |
| --- | --- |

g)

g)

taisnīgas pārkārtošanās jūras transporta nozarē sekmēšanu, nodrošinot pašreizējā darbaspēka apmācību, kvalifikācijas celšanu un pārkvalifikāciju un nākamās paaudzes jūrniecības darbaspēka sagatavošanu.

taisnīgas pārkārtošanās jūras transporta nozarē sekmēšanu, nodrošinot pašreizējā darbaspēka apmācību, kvalifikācijas celšanu un pārkvalifikāciju un nākamās paaudzes jūrniecības darbaspēka sagatavošanu.

15 % Okeānu fonda izmanto, lai palīdzētu aizsargāt, atjaunot un labāk pārvaldīt jūras ekosistēmas, kuras skar globālā sasilšana, piemēram, aizsargājamās jūras teritorijas, un lai veicinātu transversālu ilgtspējīgu zilo ekonomiku, piemēram, atjaunīgo jūras enerģiju.

15 % Okeānu fonda izmanto, lai palīdzētu aizsargāt, atjaunot un labāk pārvaldīt jūras ekosistēmas, kuras skar globālā sasilšana, piemēram, aizsargājamās jūras teritorijas, un lai veicinātu transversālu ilgtspējīgu zilo ekonomiku, piemēram, atjaunīgo jūras enerģiju.

Informāciju par visām Okeānu fonda atbalstītajām investīcijām publisko, un minētās investīcijas atbilst šīs direktīvas mērķiem.

Informāciju par visām Okeānu fonda atbalstītajām investīcijām publisko, un minētās investīcijas atbilst šīs direktīvas mērķiem.

5.
     
  Visu Okeānu fonda nodrošināto finansējumu īsteno saskaņā ar:

| a) | kritērijiem “nenodarīt būtisku kaitējumu”, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852

   (*)

  17. pantā; |
| --- | --- |

a)

a)

kritērijiem “nenodarīt būtisku kaitējumu”, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852

   (*)

  17. pantā;

kritērijiem “nenodarīt būtisku kaitējumu”, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852

*

17. pantā;

| b) | minimuma aizsargpasākumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2020/852 18. pantā. |
| --- | --- |

b)

b)

minimuma aizsargpasākumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2020/852 18. pantā.

minimuma aizsargpasākumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2020/852 18. pantā.

6.
     
  Komisija sadarbojas ar trešām valstīm, lai izpētītu trešo valstu iespējas izmantot Okeānu fondu. Attiecīgu daļu Okeānu fonda dara pieejamu ārpussavienības valstīm, jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm un mazajām salu jaunattīstības valstīm, uz kuru reisiem no vai uz ostu ārpus dalībvalstu jurisdikcijas simts procentu (100 %) apmērā attiecas pasākumi, kuru mērķis ir pielāgoties klimata pārmaiņām un samazināt to emisijas jūras transporta nozarē.

7.
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai papildinātu šo direktīvu attiecībā uz šā panta īstenošanu. Īstenojot Okeānu fondu, Komisija veic visus attiecīgos pasākumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2092

   (**)

  , lai gadījumos, kad dalībvalstis nav ievērojušas tiesiskumu saistībā ar pasākumiem un investīcijām, ko atbalsta Okeānu fonds, nodrošinātu finanšu līdzekļu aizsardzību. Šajā nolūkā Komisija nodrošina rezultatīvu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu un atgūst kļūdaini izmaksātos vai nepareizi izmantotos līdzekļus.

Grozījums Nr. 502

Grozījums Nr. 502

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Direktīva 2003/87/EK

3.gda pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.gda pants




  Līgumiskas vienošanās




  Kad subjekts, kas nav kuģniecības sabiedrība, saskaņā ar līgumisku vienošanos ir uzņēmies galīgo atbildību par kuģa degvielas iegādi vai ekspluatāciju, šis subjekts saskaņā ar līgumisku vienošanos ir atbildīgs par to izmaksu segšanu, kuras rodas saistībā ar atbilstību šajā direktīvā noteiktajiem pienākumiem.




  Šajā pantā “kuģa ekspluatācija” ir kuģa pārvadājamās kravas, maršruta un ātruma noteikšana.




  Dalībvalstis īsteno vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka kuģniecības sabiedrības rīcībā ir atbilstīgi un efektīvi līdzekļi, lai atgūtu šā panta pirmajā daļā minētās izmaksas saskaņā ar 16. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.gda pants

Līgumiskas vienošanās

Kad subjekts, kas nav kuģniecības sabiedrība, saskaņā ar līgumisku vienošanos ir uzņēmies galīgo atbildību par kuģa degvielas iegādi vai ekspluatāciju, šis subjekts saskaņā ar līgumisku vienošanos ir atbildīgs par to izmaksu segšanu, kuras rodas saistībā ar atbilstību šajā direktīvā noteiktajiem pienākumiem.

Šajā pantā “kuģa ekspluatācija” ir kuģa pārvadājamās kravas, maršruta un ātruma noteikšana.

Dalībvalstis īsteno vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka kuģniecības sabiedrības rīcībā ir atbilstīgi un efektīvi līdzekļi, lai atgūtu šā panta pirmajā daļā minētās izmaksas saskaņā ar 16. pantu.

Grozījums Nr. 503

Grozījums Nr. 503

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Direktīva 2003/87/EK

3.ge pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja Starptautiskā Jūrniecības organizācija pieņem globālu tirgus pasākumu, kura mērķis ir samazināt jūras transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, Komisija apsver iespējamos grozījumus šajā sakarā. Ja šāds pasākums tiek pieņemts, un jebkurā gadījumā pirms 2028. gadā paredzētās globālās izsvēršanas, bet ne vēlāk kā līdz 2028. gada 30. septembrim Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā šis pasākums ir izvērtēts. Vajadzības gadījumā Komisija pēc ziņojuma iesniegšanas var Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegt arī priekšlikumu leģislatīvajam aktam, ar ko attiecīgi groza šo direktīvu. | 1.   Ja Starptautiskā Jūrniecības organizācija
  (SJO)
  pieņem globālu tirgus pasākumu, kura mērķis ir samazināt jūras transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, Komisija apsver iespējamos grozījumus šajā sakarā. Ja šāds pasākums tiek pieņemts, un jebkurā gadījumā pirms 2028. gadā paredzētās globālās izsvēršanas, bet ne vēlāk kā līdz 2028. gada 30. septembrim Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā šis pasākums ir izvērtēts. Vajadzības gadījumā Komisija pēc ziņojuma iesniegšanas var Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegt arī priekšlikumu leģislatīvajam aktam, ar ko attiecīgi groza šo direktīvu. |
| | Divpadsmit mēnešu laikā pēc šāda pasākuma pieņemšanas un pirms šo pasākumu sāk piemērot, un jebkurā gadījumā pirms 2028. gadā paredzētās globālās izsvēršanas, bet ne vēlāk kā līdz 2028. gada 30. septembrim Komisija ar Eiropas Zinātniskās konsultatīvās padomes klimata pārmaiņu jautājumos atbalstu iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā šis pasākums ir izvērtēts. |
| | Minētajā ziņojumā izskata SJO pieņemto pasākumu vērienīgumu un vispārējo vidisko integritāti, ietverot to vispārējos mērķus saistībā ar Parīzes nolīguma mērķi ierobežot globālās vidējās temperatūras paaugstināšanos 1,5  oC apmērā virs pirmsindustriālajiem līmeņiem, saistībā ar Savienības ekonomikas mēroga siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju 2030. gadam un saistībā ar klimatneitralitātes mērķi, kā noteikts Regulā (ES) 2021/1119, un salīdzina šo pasākumu vispārējo vidisko integritāti ar vispārējo vidisko integritāti, kas saistīta ar ES ETS piemērošanu saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem. |
| | Ziņojumā ņem vērā dalības līmeni šajos globālajos pasākumos, to piemērojamību, pārredzamību, sankcijas par neatbilstībām, sabiedrības ieguldījuma procesus, emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju, reģistrus un pārskatatbildību. |
| | Komisija uzrauga arī nelabvēlīgu ietekmi saistībā cita starpā ar iespējamu transporta izmaksu pieaugumu, tirgus izkropļojumiem un izmaiņām ostu satiksmē, piemēram, izvairīšanos no ostām un pārkraušanas centru pārvietošanu un jūras transporta nozares vispārējo konkurētspēju dalībvalstīs un jo īpaši ar nelabvēlīgu ietekmi uz tiem kuģniecības pakalpojumiem, kas sniedz būtiskus “teritoriālās turpināmības” pakalpojumus. |
| | Ja tiek pieņemts šāds globāls uz tirgu balstīts pasākums, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas no jūras transporta saskaņā ar Parīzes nolīgumu un vismaz līdz līmenim, kas ir salīdzināms ar līmeni, kurš izriet no Savienības pasākumiem saskaņā ar šo direktīvu, Komisija attiecīgā gadījumā var ziņojumam pievienot tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu šo direktīvu un to saskaņotu ar globālā līmenī īstenotiem pasākumiem, vienlaikus atzīstot Savienības suverenitāti reglamentēt savu emisiju daļu no starptautiskiem kuģu reisiem atbilstīgi Parīzes nolīgumā noteiktajiem pienākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja Starptautiskā Jūrniecības organizācija pieņem globālu tirgus pasākumu, kura mērķis ir samazināt jūras transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, Komisija apsver iespējamos grozījumus šajā sakarā. Ja šāds pasākums tiek pieņemts, un jebkurā gadījumā pirms 2028. gadā paredzētās globālās izsvēršanas, bet ne vēlāk kā līdz 2028. gada 30. septembrim Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā šis pasākums ir izvērtēts. Vajadzības gadījumā Komisija pēc ziņojuma iesniegšanas var Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegt arī priekšlikumu leģislatīvajam aktam, ar ko attiecīgi groza šo direktīvu.

1.   Ja Starptautiskā Jūrniecības organizācija
  (SJO)
  pieņem globālu tirgus pasākumu, kura mērķis ir samazināt jūras transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, Komisija apsver iespējamos grozījumus šajā sakarā. Ja šāds pasākums tiek pieņemts, un jebkurā gadījumā pirms 2028. gadā paredzētās globālās izsvēršanas, bet ne vēlāk kā līdz 2028. gada 30. septembrim Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā šis pasākums ir izvērtēts. Vajadzības gadījumā Komisija pēc ziņojuma iesniegšanas var Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegt arī priekšlikumu leģislatīvajam aktam, ar ko attiecīgi groza šo direktīvu.

Divpadsmit mēnešu laikā pēc šāda pasākuma pieņemšanas un pirms šo pasākumu sāk piemērot, un jebkurā gadījumā pirms 2028. gadā paredzētās globālās izsvēršanas, bet ne vēlāk kā līdz 2028. gada 30. septembrim Komisija ar Eiropas Zinātniskās konsultatīvās padomes klimata pārmaiņu jautājumos atbalstu iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā šis pasākums ir izvērtēts.

Divpadsmit mēnešu laikā pēc šāda pasākuma pieņemšanas un pirms šo pasākumu sāk piemērot, un jebkurā gadījumā pirms 2028. gadā paredzētās globālās izsvēršanas, bet ne vēlāk kā līdz 2028. gada 30. septembrim Komisija ar Eiropas Zinātniskās konsultatīvās padomes klimata pārmaiņu jautājumos atbalstu iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā šis pasākums ir izvērtēts.

Minētajā ziņojumā izskata SJO pieņemto pasākumu vērienīgumu un vispārējo vidisko integritāti, ietverot to vispārējos mērķus saistībā ar Parīzes nolīguma mērķi ierobežot globālās vidējās temperatūras paaugstināšanos 1,5  oC apmērā virs pirmsindustriālajiem līmeņiem, saistībā ar Savienības ekonomikas mēroga siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju 2030. gadam un saistībā ar klimatneitralitātes mērķi, kā noteikts Regulā (ES) 2021/1119, un salīdzina šo pasākumu vispārējo vidisko integritāti ar vispārējo vidisko integritāti, kas saistīta ar ES ETS piemērošanu saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem.

Minētajā ziņojumā izskata SJO pieņemto pasākumu vērienīgumu un vispārējo vidisko integritāti, ietverot to vispārējos mērķus saistībā ar Parīzes nolīguma mērķi ierobežot globālās vidējās temperatūras paaugstināšanos 1,5  o

Ziņojumā ņem vērā dalības līmeni šajos globālajos pasākumos, to piemērojamību, pārredzamību, sankcijas par neatbilstībām, sabiedrības ieguldījuma procesus, emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju, reģistrus un pārskatatbildību.

Ziņojumā ņem vērā dalības līmeni šajos globālajos pasākumos, to piemērojamību, pārredzamību, sankcijas par neatbilstībām, sabiedrības ieguldījuma procesus, emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju, reģistrus un pārskatatbildību.

Komisija uzrauga arī nelabvēlīgu ietekmi saistībā cita starpā ar iespējamu transporta izmaksu pieaugumu, tirgus izkropļojumiem un izmaiņām ostu satiksmē, piemēram, izvairīšanos no ostām un pārkraušanas centru pārvietošanu un jūras transporta nozares vispārējo konkurētspēju dalībvalstīs un jo īpaši ar nelabvēlīgu ietekmi uz tiem kuģniecības pakalpojumiem, kas sniedz būtiskus “teritoriālās turpināmības” pakalpojumus.

Komisija uzrauga arī nelabvēlīgu ietekmi saistībā cita starpā ar iespējamu transporta izmaksu pieaugumu, tirgus izkropļojumiem un izmaiņām ostu satiksmē, piemēram, izvairīšanos no ostām un pārkraušanas centru pārvietošanu un jūras transporta nozares vispārējo konkurētspēju dalībvalstīs un jo īpaši ar nelabvēlīgu ietekmi uz tiem kuģniecības pakalpojumiem, kas sniedz būtiskus “teritoriālās turpināmības” pakalpojumus.

Ja tiek pieņemts šāds globāls uz tirgu balstīts pasākums, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas no jūras transporta saskaņā ar Parīzes nolīgumu un vismaz līdz līmenim, kas ir salīdzināms ar līmeni, kurš izriet no Savienības pasākumiem saskaņā ar šo direktīvu, Komisija attiecīgā gadījumā var ziņojumam pievienot tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu šo direktīvu un to saskaņotu ar globālā līmenī īstenotiem pasākumiem, vienlaikus atzīstot Savienības suverenitāti reglamentēt savu emisiju daļu no starptautiskiem kuģu reisiem atbilstīgi Parīzes nolīgumā noteiktajiem pienākumiem.

Ja tiek pieņemts šāds globāls uz tirgu balstīts pasākums, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas no jūras transporta saskaņā ar Parīzes nolīgumu un vismaz līdz līmenim, kas ir salīdzināms ar līmeni, kurš izriet no Savienības pasākumiem saskaņā ar šo direktīvu, Komisija attiecīgā gadījumā var ziņojumam pievienot tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu šo direktīvu un to saskaņotu ar globālā līmenī īstenotiem pasākumiem, vienlaikus atzīstot Savienības suverenitāti reglamentēt savu emisiju daļu no starptautiskiem kuģu reisiem atbilstīgi Parīzes nolīgumā noteiktajiem pienākumiem.

Grozījums Nr. 504

Grozījums Nr. 504

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Direktīva 2003/87/EK

3.ge pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija seko līdzi
  tam
  , kā tiek īstenota šī nodaļa un kādas iespējamās tendences ir novērojamas saistībā ar sabiedrību mēģinājumiem izvairīties no šīs direktīvas prasībām. Vajadzības gadījumā Komisija ierosina pasākumus, lai
  šādu izvairīšanos
  nepieļautu. | 2.   Komisija seko līdzi
  un ziņo reizi divos gados, sākot no ... [šīs grozījumu direktīvas spēkā stāšanās gads], par to
  , kā tiek īstenota šī nodaļa un kādas iespējamās tendences ir novērojamas saistībā ar sabiedrību mēģinājumiem izvairīties no šīs direktīvas prasībām.
  Komisija uzrauga arī nelabvēlīgu ietekmi saistībā cita starpā ar iespējamu transporta izmaksu pieaugumu, tirgus izkropļojumiem un izmaiņām ostu satiksmē, piemēram, izvairīšanos no ostām un pārkraušanas centru pārvietošanu un jūras transporta nozares vispārējo konkurētspēju dalībvalstīs un jo īpaši ar nelabvēlīgu ietekmi uz tiem kuģniecības pakalpojumiem, kas sniedz būtiskus “teritoriālās turpināmības” pakalpojumus.
  Vajadzības gadījumā Komisija ierosina pasākumus, lai nepieļautu
  iespējamu nelabvēlīgu ietekmi vai šīs direktīvas prasību apiešanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija seko līdzi
  tam
  , kā tiek īstenota šī nodaļa un kādas iespējamās tendences ir novērojamas saistībā ar sabiedrību mēģinājumiem izvairīties no šīs direktīvas prasībām. Vajadzības gadījumā Komisija ierosina pasākumus, lai
  šādu izvairīšanos
  nepieļautu.

2.   Komisija seko līdzi
  un ziņo reizi divos gados, sākot no ... [šīs grozījumu direktīvas spēkā stāšanās gads], par to
  , kā tiek īstenota šī nodaļa un kādas iespējamās tendences ir novērojamas saistībā ar sabiedrību mēģinājumiem izvairīties no šīs direktīvas prasībām.
  Komisija uzrauga arī nelabvēlīgu ietekmi saistībā cita starpā ar iespējamu transporta izmaksu pieaugumu, tirgus izkropļojumiem un izmaiņām ostu satiksmē, piemēram, izvairīšanos no ostām un pārkraušanas centru pārvietošanu un jūras transporta nozares vispārējo konkurētspēju dalībvalstīs un jo īpaši ar nelabvēlīgu ietekmi uz tiem kuģniecības pakalpojumiem, kas sniedz būtiskus “teritoriālās turpināmības” pakalpojumus.
  Vajadzības gadījumā Komisija ierosina pasākumus, lai nepieļautu
  iespējamu nelabvēlīgu ietekmi vai šīs direktīvas prasību apiešanu
  .

Grozījums Nr. 505

Grozījums Nr. 505

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Direktīva 2003/87/EK

3.gea pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.gea pants




  Atkāpjoties no 3.g panta 1. punkta, gadījumā, ja attālums starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un ostu ārpus dalībvalsts jurisdikcijas ir mazāks par 300 jūras jūdzēm, kvotu iedali un nodošanas prasību piemērošanu attiecībā uz jūras transporta darbībām piemēro simt procentiem (100 %) emisiju, ko rada kuģi, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, tostarp pārkraušanas ostās, un simt procentiem (100 %) emisiju, ko rada kuģi, kuri kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, tostarp no pārkraušanas ostām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.gea pants

Atkāpjoties no 3.g panta 1. punkta, gadījumā, ja attālums starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu un ostu ārpus dalībvalsts jurisdikcijas ir mazāks par 300 jūras jūdzēm, kvotu iedali un nodošanas prasību piemērošanu attiecībā uz jūras transporta darbībām piemēro simt procentiem (100 %) emisiju, ko rada kuģi, kuri iziet no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas un ierodas ostā, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, tostarp pārkraušanas ostās, un simt procentiem (100 %) emisiju, ko rada kuģi, kuri kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā ierodas no ostas, kas nav nevienas dalībvalsts jurisdikcijā, tostarp no pārkraušanas ostām.

Grozījums Nr. 506/rev

Grozījums Nr. 506/rev

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2003/87/EK

3.h pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.h pants | 3.h pants |
| Darbības joma | Darbības joma |
| Šo nodaļu piemēro siltumnīcefekta gāzu emisiju atļaujām, kā arī kvotu iedalei un piešķiršanai par I pielikumā uzskaitītajām darbībām, kas nav ne aviācijas, ne jūras transporta darbības. | 1.
     Šo nodaļu piemēro siltumnīcefekta gāzu emisiju atļaujām, kā arī kvotu iedalei un piešķiršanai par I pielikumā uzskaitītajām darbībām, kas nav ne aviācijas, ne jūras transporta darbības. |
| | 1.a
     
  Neskarot Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā izklāstītos noteikumus, no 2026. gada 1. janvāra šīs nodaļas noteikumus piemēro siltumnīcefekta gāzu emisijas atļaujām un kvotu sadalei un piešķiršanai attiecībā uz sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtām. |
| | 1.b
     
  Komisija līdz 2024. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izvērtē, kā sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušana ES ETS varētu ietekmēt tendenci Savienībā no atkritumiem atbrīvoties, tos apglabājot atkritumu poligonos, un atkritumu eksportu uz trešām valstīm. |
| | Minētajā ziņojumā Komisija arī izvērtē iespēju ES ETS attiecināt uz citiem atkritumu apsaimniekošanas procesiem, jo īpaši uz atkritumu poligoniem, kas Savienībā rada metāna un dislāpekļa oksīda emisijas. |
| | Komisija attiecīgā gadījumā ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu — jo īpaši gadījumos, kad ir konstatēta nepietiekama jauda —, lai nepieļautu šī punkta pirmajā daļā minēto ietekmi un lai šī punkta otrajā daļā minētos procesus iekļautu ES ETS darbības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.h pants

3.h pants

Darbības joma

Darbības joma

Šo nodaļu piemēro siltumnīcefekta gāzu emisiju atļaujām, kā arī kvotu iedalei un piešķiršanai par I pielikumā uzskaitītajām darbībām, kas nav ne aviācijas, ne jūras transporta darbības.

1.
     Šo nodaļu piemēro siltumnīcefekta gāzu emisiju atļaujām, kā arī kvotu iedalei un piešķiršanai par I pielikumā uzskaitītajām darbībām, kas nav ne aviācijas, ne jūras transporta darbības.

1.a
     
  Neskarot Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā izklāstītos noteikumus, no 2026. gada 1. janvāra šīs nodaļas noteikumus piemēro siltumnīcefekta gāzu emisijas atļaujām un kvotu sadalei un piešķiršanai attiecībā uz sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtām.

1.b
     
  Komisija līdz 2024. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izvērtē, kā sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušana ES ETS varētu ietekmēt tendenci Savienībā no atkritumiem atbrīvoties, tos apglabājot atkritumu poligonos, un atkritumu eksportu uz trešām valstīm.

Minētajā ziņojumā Komisija arī izvērtē iespēju ES ETS attiecināt uz citiem atkritumu apsaimniekošanas procesiem, jo īpaši uz atkritumu poligoniem, kas Savienībā rada metāna un dislāpekļa oksīda emisijas.

Minētajā ziņojumā Komisija arī izvērtē iespēju ES ETS attiecināt uz citiem atkritumu apsaimniekošanas procesiem, jo īpaši uz atkritumu poligoniem, kas Savienībā rada metāna un dislāpekļa oksīda emisijas.

Komisija attiecīgā gadījumā ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu — jo īpaši gadījumos, kad ir konstatēta nepietiekama jauda —, lai nepieļautu šī punkta pirmajā daļā minēto ietekmi un lai šī punkta otrajā daļā minētos procesus iekļautu ES ETS darbības jomā.

Komisija attiecīgā gadījumā ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu — jo īpaši gadījumos, kad ir konstatēta nepietiekama jauda —, lai nepieļautu šī punkta pirmajā daļā minēto ietekmi un lai šī punkta otrajā daļā minētos procesus iekļautu ES ETS darbības jomā.

Grozījums Nr. 677

Grozījums Nr. 677

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

Direktīva 2003/87/EK

9. pants – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [gads, kas seko gadam, kurā stājas spēkā šis grozījums] Savienības kvotu kopapjomu samazina par
  [-- miljoni
  kvotu
  (nosaka atkarībā no tā
  ,
  kurā gadā grozījums
  stājas spēkā
  )]. Tajā pašā gadā
  Savienības kvotu kopapjomu palielina par
  79
   miljoniem kvotu,
  kas domātas
  jūras transportam. Sākot no
  [gads, kas seko gadam
  ,
  kurā stājas spēkā šis grozījums]
  , lineārais koeficients ir
  4,2  %.
  Savienības kvotu kopapjomu Komisija publicē 3 mēnešu laikā kopš [ievieto datumu, kurā stājas spēkā grozījums].; | [gads, kas seko gadam, kurā stājas spēkā šis grozījums]
  gadā
  Savienības kvotu kopapjomu samazina par
  70 miljoniem kvotu. Savienības
  kvotu
  kopapjomu 2026. gadā samazina par 50 miljoniem kvotu. [gads
  ,
  kas seko gadam, kurā
  stājas spēkā
  šis grozījums] gadā
  Savienības kvotu kopapjomu palielina par
  [kvotu skaits, kas atbilst tam, cik lielā mērā ES ETS tiek piemērota jūras transporta darbībām, kā tas noteikts 3.g pantā]
  miljoniem kvotu,
  kuras paredzētas
  jūras transportam. Sākot no
  2024. gada un līdz 2025. gada beigām lineārais koeficients ir 4,4  %. Sākot no 2026. gada lineārais koeficients ir 4,5  %. Sākot no 2029. gada
  lineārais koeficients ir
  4,6  %
  . Savienības kvotu kopapjomu Komisija publicē 3 mēnešu laikā kopš [ievieto datumu, kurā stājas spēkā grozījums].; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[gads, kas seko gadam, kurā stājas spēkā šis grozījums] Savienības kvotu kopapjomu samazina par
  [-- miljoni
  kvotu
  (nosaka atkarībā no tā
  ,
  kurā gadā grozījums
  stājas spēkā
  )]. Tajā pašā gadā
  Savienības kvotu kopapjomu palielina par
  79
   miljoniem kvotu,
  kas domātas
  jūras transportam. Sākot no
  [gads, kas seko gadam
  ,
  kurā stājas spēkā šis grozījums]
  , lineārais koeficients ir
  4,2  %.
  Savienības kvotu kopapjomu Komisija publicē 3 mēnešu laikā kopš [ievieto datumu, kurā stājas spēkā grozījums].;

[-- miljoni

(nosaka atkarībā no tā

kurā gadā grozījums

)]. Tajā pašā gadā

79

kas domātas

[gads, kas seko gadam

kurā stājas spēkā šis grozījums]

4,2  %.

[gads, kas seko gadam, kurā stājas spēkā šis grozījums]
  gadā
  Savienības kvotu kopapjomu samazina par
  70 miljoniem kvotu. Savienības
  kvotu
  kopapjomu 2026. gadā samazina par 50 miljoniem kvotu. [gads
  ,
  kas seko gadam, kurā
  stājas spēkā
  šis grozījums] gadā
  Savienības kvotu kopapjomu palielina par
  [kvotu skaits, kas atbilst tam, cik lielā mērā ES ETS tiek piemērota jūras transporta darbībām, kā tas noteikts 3.g pantā]
  miljoniem kvotu,
  kuras paredzētas
  jūras transportam. Sākot no
  2024. gada un līdz 2025. gada beigām lineārais koeficients ir 4,4  %. Sākot no 2026. gada lineārais koeficients ir 4,5  %. Sākot no 2029. gada
  lineārais koeficients ir
  4,6  %
  . Savienības kvotu kopapjomu Komisija publicē 3 mēnešu laikā kopš [ievieto datumu, kurā stājas spēkā grozījums].;

gadā

70 miljoniem kvotu. Savienības

kopapjomu 2026. gadā samazina par 50 miljoniem kvotu. [gads

kas seko gadam, kurā

šis grozījums] gadā

[kvotu skaits, kas atbilst tam, cik lielā mērā ES ETS tiek piemērota jūras transporta darbībām, kā tas noteikts 3.g pantā]

kuras paredzētas

2024. gada un līdz 2025. gada beigām lineārais koeficients ir 4,4  %. Sākot no 2026. gada lineārais koeficients ir 4,5  %. Sākot no 2029. gada

4,6  %

Grozījums Nr. 508

Grozījums Nr. 508

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

Direktīva 2003/87/EK

9. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | No 2026. gada 1. janvāra Savienības kvotu kopapjomu palielina, lai ņemtu vērā sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušanu ES ETS. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka Savienības kvotu kopapjoma palielinājumu, lai ņemtu vērā sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušanu ES ETS. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 22.a panta 2. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

No 2026. gada 1. janvāra Savienības kvotu kopapjomu palielina, lai ņemtu vērā sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušanu ES ETS. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka Savienības kvotu kopapjoma palielinājumu, lai ņemtu vērā sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušanu ES ETS. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 22.a panta 2. punktā.

No 2026. gada 1. janvāra Savienības kvotu kopapjomu palielina, lai ņemtu vērā sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušanu ES ETS. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka Savienības kvotu kopapjoma palielinājumu, lai ņemtu vērā sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtu iekļaušanu ES ETS. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 22.a panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 509

Grozījums Nr. 509

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10. pants – 1. punkts – 3a daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Turklāt 2,5  % no kopējā kvotu daudzuma laikā no
  [gads, kas seko gadam, kurā stājas spēkā direktīva]
  līdz 2030. gadam izsola Modernizācijas fonda labā. Šī kvotu daudzuma saņēmējas dalībvalstis ir dalībvalstis, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju tirgus cenās 2016.–2018. gadā nesasniedza 65 % no Savienības vidējā rādītāja. Šim kvotu daudzumam atbilstošos līdzekļus sadala saskaņā ar IIb pielikuma B daļu. | Turklāt 2,5  % no kopējā kvotu daudzuma laikā no
  2024. gada
  līdz 2030. gadam izsola Modernizācijas fonda labā. Šī kvotu daudzuma saņēmējas dalībvalstis ir dalībvalstis, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju tirgus cenās 2016.–2018. gadā nesasniedza 65 % no Savienības vidējā rādītāja. Šim kvotu daudzumam atbilstošos līdzekļus sadala saskaņā ar IIb pielikuma B daļu.
  Šajā daļā minēto papildu kvotu daudzumu attiecīgā gadījumā var arī izmantot, lai finansētu pārrobežu projektus, kas īstenojami saņēmējās dalībvalstīs un to kaimiņos esošajos pierobežas reģionos, kuros ir zemi izaugsmes rādītāji. |
| | Turklāt 0,5  % no kopējā kvotu daudzuma laikā no ... [gads, kas seko gadam, kurā stājas spēkā šī grozījumu direktīva] līdz 2030. gadam dara pieejamu Klimata investīciju fondam, kas izveidots saskaņā ar 10.a panta 8. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Turklāt 2,5  % no kopējā kvotu daudzuma laikā no
  [gads, kas seko gadam, kurā stājas spēkā direktīva]
  līdz 2030. gadam izsola Modernizācijas fonda labā. Šī kvotu daudzuma saņēmējas dalībvalstis ir dalībvalstis, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju tirgus cenās 2016.–2018. gadā nesasniedza 65 % no Savienības vidējā rādītāja. Šim kvotu daudzumam atbilstošos līdzekļus sadala saskaņā ar IIb pielikuma B daļu.

[gads, kas seko gadam, kurā stājas spēkā direktīva]

Turklāt 2,5  % no kopējā kvotu daudzuma laikā no
  2024. gada
  līdz 2030. gadam izsola Modernizācijas fonda labā. Šī kvotu daudzuma saņēmējas dalībvalstis ir dalībvalstis, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju tirgus cenās 2016.–2018. gadā nesasniedza 65 % no Savienības vidējā rādītāja. Šim kvotu daudzumam atbilstošos līdzekļus sadala saskaņā ar IIb pielikuma B daļu.
  Šajā daļā minēto papildu kvotu daudzumu attiecīgā gadījumā var arī izmantot, lai finansētu pārrobežu projektus, kas īstenojami saņēmējās dalībvalstīs un to kaimiņos esošajos pierobežas reģionos, kuros ir zemi izaugsmes rādītāji.

2024. gada

Šajā daļā minēto papildu kvotu daudzumu attiecīgā gadījumā var arī izmantot, lai finansētu pārrobežu projektus, kas īstenojami saņēmējās dalībvalstīs un to kaimiņos esošajos pierobežas reģionos, kuros ir zemi izaugsmes rādītāji.

Turklāt 0,5  % no kopējā kvotu daudzuma laikā no ... [gads, kas seko gadam, kurā stājas spēkā šī grozījumu direktīva] līdz 2030. gadam dara pieejamu Klimata investīciju fondam, kas izveidots saskaņā ar 10.a panta 8. punktu.

Turklāt 0,5  % no kopējā kvotu daudzuma laikā no ... [gads, kas seko gadam, kurā stājas spēkā šī grozījumu direktīva] līdz 2030. gadam dara pieejamu Klimata investīciju fondam, kas izveidots saskaņā ar 10.a panta 8. punktu.

Grozījums Nr. 510

Grozījums Nr. 510

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10. pants – 3. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis nosaka, kā tiek izmantoti kvotu izsolēs iegūtie ieņēmumi, izņemot ieņēmumus, kas saskaņā ar LESD 311. panta 3. punktu uzskatāmi par pašu resursiem un ieskaitīti Savienības budžetā. Dalībvalstis šā panta 2. punktā minētos kvotu izsolēs iegūtos ieņēmumus, izņemot ieņēmumus, ko izmanto, lai kompensētu 10.a panta 6. punktā minētās netiešās oglekļa izmaksas, izmanto vienam vai vairākiem šādiem nolūkiem: | 3.   Dalībvalstis nosaka, kā tiek izmantoti kvotu izsolēs iegūtie ieņēmumi, izņemot ieņēmumus, kas saskaņā ar LESD 311. panta 3. punktu uzskatāmi par pašu resursiem un ieskaitīti Savienības budžetā
  vispārēju ieņēmumu veidā
  .
  Ieņēmumu uzkrāšana Savienības budžeta vajadzībām tiek īstenota, ievērojot universāluma principu saskaņā ar Padomes Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053

   (*3)

  7. pantu.
  Dalībvalstis šā panta 2. punktā minētos kvotu izsolēs iegūtos ieņēmumus [izņemot ieņēmumus, ko izmanto, lai kompensētu 10.a panta 6. punktā minētās netiešās oglekļa izmaksas] izmanto vienam vai vairākiem šādiem nolūkiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis nosaka, kā tiek izmantoti kvotu izsolēs iegūtie ieņēmumi, izņemot ieņēmumus, kas saskaņā ar LESD 311. panta 3. punktu uzskatāmi par pašu resursiem un ieskaitīti Savienības budžetā. Dalībvalstis šā panta 2. punktā minētos kvotu izsolēs iegūtos ieņēmumus, izņemot ieņēmumus, ko izmanto, lai kompensētu 10.a panta 6. punktā minētās netiešās oglekļa izmaksas, izmanto vienam vai vairākiem šādiem nolūkiem:

3.   Dalībvalstis nosaka, kā tiek izmantoti kvotu izsolēs iegūtie ieņēmumi, izņemot ieņēmumus, kas saskaņā ar LESD 311. panta 3. punktu uzskatāmi par pašu resursiem un ieskaitīti Savienības budžetā
  vispārēju ieņēmumu veidā
  .
  Ieņēmumu uzkrāšana Savienības budžeta vajadzībām tiek īstenota, ievērojot universāluma principu saskaņā ar Padomes Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053

   (*3)

  7. pantu.
  Dalībvalstis šā panta 2. punktā minētos kvotu izsolēs iegūtos ieņēmumus [izņemot ieņēmumus, ko izmanto, lai kompensētu 10.a panta 6. punktā minētās netiešās oglekļa izmaksas] izmanto vienam vai vairākiem šādiem nolūkiem:

Grozījums Nr. 511

Grozījums Nr. 511

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10. pants – 3. punkts – 1. daļa – b līdz f apakšpunkti

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | panta 3. punkta pirmās daļas b)–f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

panta 3. punkta pirmās daļas b)–f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

panta 3. punkta pirmās daļas b)–f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

| b) | atjaunojamās enerģijas attīstība, lai izpildītu Savienības saistības attiecībā uz
  atjaunojamo
  enerģiju, kā arī citu tādu tehnoloģiju attīstība, kuras veicina pāreju uz drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa ekonomiku, un palīdzība izpildīt Savienības apņemšanos palielināt energoefektivitāti līdz līmenim, par kuru panākta vienošanās attiecīgajos leģislatīvajos aktos; |
| --- | --- |

b)

atjaunojamās enerģijas attīstība, lai izpildītu Savienības saistības attiecībā uz
  atjaunojamo
  enerģiju, kā arī citu tādu tehnoloģiju attīstība, kuras veicina pāreju uz drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa ekonomiku, un palīdzība izpildīt Savienības apņemšanos palielināt energoefektivitāti līdz līmenim, par kuru panākta vienošanās attiecīgajos leģislatīvajos aktos;

atjaunojamo

| “b) | atjaunojamās enerģijas
  un elektropārvades tīklu
  attīstība, lai izpildītu Savienības saistības attiecībā uz
  atjaunīgo
  enerģiju
  un Savienības starpsavienojumu mērķrādītājus
  , kā arī citu tādu tehnoloģiju attīstība, kuras veicina pāreju uz drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa ekonomiku, un palīdzība izpildīt Savienības apņemšanos palielināt energoefektivitāti līdz līmenim, par kuru panākta vienošanās attiecīgajos leģislatīvajos aktos
  , ietverot elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem, kuru veic pašpatērētāji un atjaunīgās enerģijas kopienas
  ; |
| --- | --- |

“b)

atjaunojamās enerģijas
  un elektropārvades tīklu
  attīstība, lai izpildītu Savienības saistības attiecībā uz
  atjaunīgo
  enerģiju
  un Savienības starpsavienojumu mērķrādītājus
  , kā arī citu tādu tehnoloģiju attīstība, kuras veicina pāreju uz drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa ekonomiku, un palīdzība izpildīt Savienības apņemšanos palielināt energoefektivitāti līdz līmenim, par kuru panākta vienošanās attiecīgajos leģislatīvajos aktos
  , ietverot elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem, kuru veic pašpatērētāji un atjaunīgās enerģijas kopienas
  ;

un elektropārvades tīklu

atjaunīgo

un Savienības starpsavienojumu mērķrādītājus

, ietverot elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgajiem energoresursiem, kuru veic pašpatērētāji un atjaunīgās enerģijas kopienas

| ba) | atbalsts pamatīgai un pakāpeniskai pamatīgai ēku renovācijai saskaņā ar 2. panta 19. un 20. punktu Direktīvā (ES) .../... [pārstrādātā ĒEED], sākot ar ēku ar viszemākajiem rādītājiem renovāciju; |
| --- | --- |

ba)

ba)

atbalsts pamatīgai un pakāpeniskai pamatīgai ēku renovācijai saskaņā ar 2. panta 19. un 20. punktu Direktīvā (ES) .../... [pārstrādātā ĒEED], sākot ar ēku ar viszemākajiem rādītājiem renovāciju;

atbalsts pamatīgai un pakāpeniskai pamatīgai ēku renovācijai saskaņā ar 2. panta 19. un 20. punktu Direktīvā (ES) .../... [pārstrādātā ĒEED], sākot ar ēku ar viszemākajiem rādītājiem renovāciju;

| c) | pasākumi atmežošanas novēršanai, kā arī apmežošanas un mežu atjaunošanas palielināšanai jaunattīstības valstīs, kuras ratificējušas starptautisko vienošanos par klimata pārmaiņām, tehnoloģiju
  nodošanai
  un veicinoši pasākumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei šajās valstīs; |
| --- | --- |

c)

pasākumi atmežošanas novēršanai, kā arī apmežošanas un mežu atjaunošanas palielināšanai jaunattīstības valstīs, kuras ratificējušas starptautisko vienošanos par klimata pārmaiņām, tehnoloģiju
  nodošanai
  un veicinoši pasākumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei šajās valstīs;

nodošanai

| c) | pasākumi atmežošanas novēršanai
  un kūdrāju, mežu un citu sauszemes vai jūras ekosistēmu aizsardzības un atjaunošanas atbalstam
  , kā arī
  biodaudzveidībai nekaitīgas
  apmežošanas un mežu atjaunošanas palielināšanai jaunattīstības valstīs, kuras ratificējušas starptautisko vienošanos par klimata pārmaiņām, tehnoloģiju
  nodošana
   un veicinoši pasākumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei šajās valstīs; |
| --- | --- |

c)

pasākumi atmežošanas novēršanai
  un kūdrāju, mežu un citu sauszemes vai jūras ekosistēmu aizsardzības un atjaunošanas atbalstam
  , kā arī
  biodaudzveidībai nekaitīgas
  apmežošanas un mežu atjaunošanas palielināšanai jaunattīstības valstīs, kuras ratificējušas starptautisko vienošanos par klimata pārmaiņām, tehnoloģiju
  nodošana
   un veicinoši pasākumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei šajās valstīs;

un kūdrāju, mežu un citu sauszemes vai jūras ekosistēmu aizsardzības un atjaunošanas atbalstam

biodaudzveidībai nekaitīgas

nodošana

| d) | piesaiste Savienības
  mežsaimniecībā; |
| --- | --- |

d)

piesaiste Savienības
  mežsaimniecībā;

piesaiste Savienības

| d) | oglekļa sekvestrēšana
  mežsaimniecībā
  un augsnē Savienībā
  ; |
| --- | --- |

d)

oglekļa sekvestrēšana
  mežsaimniecībā
  un augsnē Savienībā
  ;

oglekļa sekvestrēšana

un augsnē Savienībā

| da) | pielāgošanās klimata pārmaiņām Savienībā; |
| --- | --- |

da)

da)

pielāgošanās klimata pārmaiņām Savienībā;

pielāgošanās klimata pārmaiņām Savienībā;

| e) | CO2 uztveršana un ģeoloģiskā uzglabāšana videi drošā veidā, īpaši no cietā fosilā kurināmā spēkstacijām, kā arī daudzām rūpniecības nozarēm un apakšnozarēm, tostarp trešās valstīs; |
| --- | --- |

e)

CO2 uztveršana un ģeoloģiskā uzglabāšana videi drošā veidā, īpaši no cietā fosilā kurināmā spēkstacijām, kā arī daudzām rūpniecības nozarēm un apakšnozarēm, tostarp trešās valstīs;

| e) | CO2 uztveršana un ģeoloģiskā uzglabāšana videi drošā veidā, īpaši no cietā fosilā kurināmā spēkstacijām, kā arī daudzām rūpniecības nozarēm un apakšnozarēm, tostarp trešās valstīs
  , un inovatīvas tehnoloģiskas oglekļa piesaistes metodes, piemēram, tiešā uztvere no gaisa (DAC) un tā uzglabāšana
  ; |
| --- | --- |

e)

CO2 uztveršana un ģeoloģiskā uzglabāšana videi drošā veidā, īpaši no cietā fosilā kurināmā spēkstacijām, kā arī daudzām rūpniecības nozarēm un apakšnozarēm, tostarp trešās valstīs
  , un inovatīvas tehnoloģiskas oglekļa piesaistes metodes, piemēram, tiešā uztvere no gaisa (DAC) un tā uzglabāšana
  ;

2

, un inovatīvas tehnoloģiskas oglekļa piesaistes metodes, piemēram, tiešā uztvere no gaisa (DAC) un tā uzglabāšana

| f) | veicinoši
  pasākumi
  , lai pārietu
  uz
  zemas emisijas un sabiedriskiem transportlīdzekļiem
  ; |
| --- | --- |

f)

veicinoši
  pasākumi
  , lai pārietu
  uz
  zemas emisijas un sabiedriskiem transportlīdzekļiem
  ;

veicinoši

, lai pārietu

zemas emisijas un sabiedriskiem transportlīdzekļiem

| f) | pasākumi
  ar mērķi investēt pārejā
  uz
  transporta veidiem, kas ievērojami palīdz dekarbonizēt šo nozari, un paātrināt šo pāreju, tostarp attīstot klimatam nekaitīgus pasažieru un dzelzceļa kravu pārvadājumus, autobusu pārvadājumu pakalpojumus un tehnoloģijas, un pasākumu finansēšana lidostu dekarbonizācijas atbalstam saskaņā ar Regulu (ES) .../... [alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešana] un Regulu (ES) .../... [vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšana ilgtspējīgam gaisa transportam];” |
| --- | --- |

f)

pasākumi
  ar mērķi investēt pārejā
  uz
  transporta veidiem, kas ievērojami palīdz dekarbonizēt šo nozari, un paātrināt šo pāreju, tostarp attīstot klimatam nekaitīgus pasažieru un dzelzceļa kravu pārvadājumus, autobusu pārvadājumu pakalpojumus un tehnoloģijas, un pasākumu finansēšana lidostu dekarbonizācijas atbalstam saskaņā ar Regulu (ES) .../... [alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešana] un Regulu (ES) .../... [vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšana ilgtspējīgam gaisa transportam];”

ar mērķi investēt pārejā

transporta veidiem, kas ievērojami palīdz dekarbonizēt šo nozari, un paātrināt šo pāreju, tostarp attīstot klimatam nekaitīgus pasažieru un dzelzceļa kravu pārvadājumus, autobusu pārvadājumu pakalpojumus un tehnoloģijas, un pasākumu finansēšana lidostu dekarbonizācijas atbalstam saskaņā ar Regulu (ES) .../... [alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešana] un Regulu (ES) .../... [vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšana ilgtspējīgam gaisa transportam];”

Grozījums Nr. 512

Grozījums Nr. 512

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10. pants – 3. punkts – 1. daļa – h punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| h) | pasākumi, kas paredzēti energoefektivitātes, centralizētu siltumapgādes sistēmu un siltumizolācijas uzlabošanai vai
  finanšu
  atbalsta sniegšanai, lai risinātu sociālos jautājumus mājsaimniecībās ar zemiem un vidējiem ienākumiem, tostarp samazinot
  kropļojošus
  nodokļus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

h)

pasākumi, kas paredzēti energoefektivitātes, centralizētu siltumapgādes sistēmu un siltumizolācijas uzlabošanai vai
  finanšu
  atbalsta sniegšanai, lai risinātu sociālos jautājumus mājsaimniecībās ar zemiem un vidējiem ienākumiem, tostarp samazinot
  kropļojošus
  nodokļus;

finanšu

kropļojošus

| h) | pasākumi, kas paredzēti energoefektivitātes, centralizētu siltumapgādes sistēmu un siltumizolācijas uzlabošanai
  , efektīvām un atjaunīgām siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām
  vai
  finansiālā
  atbalsta sniegšanai, lai risinātu sociālos jautājumus mājsaimniecībās ar zemiem un vidējiem ienākumiem, tostarp samazinot
  jo īpaši
  nodokļus
  , nodevas un maksas par atjaunīgo elektroenerģiju
  ; |
| --- | --- |

h)

pasākumi, kas paredzēti energoefektivitātes, centralizētu siltumapgādes sistēmu un siltumizolācijas uzlabošanai
  , efektīvām un atjaunīgām siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām
  vai
  finansiālā
  atbalsta sniegšanai, lai risinātu sociālos jautājumus mājsaimniecībās ar zemiem un vidējiem ienākumiem, tostarp samazinot
  jo īpaši
  nodokļus
  , nodevas un maksas par atjaunīgo elektroenerģiju
  ;

, efektīvām un atjaunīgām siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām

finansiālā

jo īpaši

, nodevas un maksas par atjaunīgo elektroenerģiju

Grozījums Nr. 513

Grozījums Nr. 513

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – ca apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – ca apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10. pants – 3. punkts – 1. daļa – ha punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | panta 3. punkta pirmajā daļā iekļauj šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

panta 3. punkta pirmajā daļā iekļauj šādu punktu:

panta 3. punkta pirmajā daļā iekļauj šādu punktu:

| “ha) | lai finansētu valstu klimata dividenžu shēmas ar pierādītu pozitīvu ietekmi uz vidi, kā dokumentēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999

   (*4)

  19. panta 2. punktā minētajā gada ziņojumā; |
| --- | --- |

“ha)

lai finansētu valstu klimata dividenžu shēmas ar pierādītu pozitīvu ietekmi uz vidi, kā dokumentēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999

   (*4)

  19. panta 2. punktā minētajā gada ziņojumā;

Grozījums Nr. 514

Grozījums Nr. 514

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10. pants – 3. punkts – 1. daļa – k punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cb) | panta 3. punkta pirmās daļas k) apakšpunktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

cb)

cb)

panta 3. punkta pirmās daļas k) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

panta 3. punkta pirmās daļas k) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| k) | darbaspēka pārkvalificēšanas un pārorientēšanas veicināšana ciešā koordinācijā ar sociālajiem partneriem, lai veicinātu taisnīgu pāreju uz
  mazoglekļa
  ekonomiku, jo īpaši reģionos, kurus visvairāk skārušas nodarbinātības izmaiņas. |
| --- | --- |

k)

darbaspēka pārkvalificēšanas un pārorientēšanas veicināšana ciešā koordinācijā ar sociālajiem partneriem, lai veicinātu taisnīgu pāreju uz
  mazoglekļa
  ekonomiku, jo īpaši reģionos, kurus visvairāk skārušas nodarbinātības izmaiņas.

mazoglekļa

“darbaspēka pārkvalificēšanas un pārorientēšanas veicināšana ciešā koordinācijā ar sociālajiem partneriem, lai veicinātu taisnīgu pāreju uz
  klimatneitrālu
  ekonomiku, jo īpaši reģionos, kurus visvairāk skārušas nodarbinātības izmaiņas
  , un investēšana to darba ņēmēju kvalifikācijas paaugstināšanā un pārkvalificēšanā, kurus, iespējams, skārusi pārkārtošanās
  .”

Grozījums Nr. 515

Grozījums Nr. 515

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna) un 1.b daļa (jauna) – k punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cc) | panta 3. punktā pēc pirmā apakšpunkta ievieto šādus apakšpunktus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cc)

cc)

panta 3. punktā pēc pirmā apakšpunkta ievieto šādus apakšpunktus:

panta 3. punktā pēc pirmā apakšpunkta ievieto šādus apakšpunktus:

“Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis vismaz 10 % no ieņēmumiem, kas gūti, izsolot kvotas, izmanto sabiedriskā transporta attīstībai, jo īpaši klimatneitrālu pasažieru un dzelzceļa kravu pārvadājumu un autobusu pārvadājumu pakalpojumu un tehnoloģiju attīstībai, kā minēts šīs daļas f) apakšpunktā.

Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis vismaz 10 % no ieņēmumiem, kas gūti, izsolot kvotas, izmanto, lai finansētu papildu klimatrīcību neaizsargātās trešās valstīs, kā minēts šīs daļas j) apakšpunktā.”

Grozījums Nr. 516

Grozījums Nr. 516

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – cd apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – cd apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cd) | panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(cd)

(cd)

panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

Uzskata, ka dalībvalstis ir izpildījušas šo punktu, ja tām ir un tās īsteno tādu fiskālo vai finansiālo atbalstu reglamentējošu politiku, tostarp jo īpaši jaunattīstības valstīs, vai tādu iekšējo politiku par finansiālā atbalsta sniegšanu, kura izstrādāta pirmajā daļā minēto mērķu sasniegšanai un kuras vērtība ir vismaz
  50
   % no ieņēmumiem, kas gūti, izsolot 2. punktā minētās kvotas, tostarp no visiem ieņēmumiem, kuri gūti 2. punkta b) un c) apakšpunktā minētajās izsolēs. Ziņojumos, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai saskaņā ar Lēmumu Nr. 280/2004/EK, ietver informāciju par ieņēmumu izmantošanu un pasākumiem, kuri veikti atbilstīgi šim punktam.

50

“Uzskata, ka dalībvalstis ir izpildījušas šo punktu, ja tām ir un tās īsteno tādu fiskālo vai finansiālo atbalstu reglamentējošu politiku, tostarp jo īpaši jaunattīstības valstīs, vai tādu iekšējo politiku par finansiālā atbalsta sniegšanu, kura izstrādāta pirmajā daļā minēto mērķu sasniegšanai un kuras vērtība ir vismaz
  100
   % no ieņēmumiem, kas gūti, izsolot 2. punktā minētās kvotas, tostarp no visiem ieņēmumiem, kuri gūti 2. punkta b) un c) apakšpunktā minētajās izsolēs. Ziņojumos, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai saskaņā ar Lēmumu Nr. 280/2004/EK, ietver informāciju par ieņēmumu izmantošanu un pasākumiem, kuri veikti atbilstīgi šim punktam.”;

Grozījums Nr. 517

Grozījums Nr. 517

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – ce apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – ce apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10. pants – 3.a punkts (jauns) un 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ce) | iekļauj šādus punktus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ce)

ce)

iekļauj šādus punktus:

iekļauj šādus punktus:

“3.a
     
  Dalībvalstis iesniedz Komisijai plānu par ieņēmumu izmantošanu kopā ar katru Regulas (ES) 2018/1999 14. panta 1. un 2. punktā minētā integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna atjauninājumu. Saskaņā ar minētās regulas 19. panta 2. punktu dalībvalstis katru gadu arī ziņo Komisijai par ieņēmumu izlietojumu un darbībām, kas veiktas saskaņā ar šā panta 3. punktu. Dalībvalstis iesniedz pilnīgu, kvalitatīvu un konsekventu informāciju. Jo īpaši tās savos ziņojumos nosaka “saistību” un “izmaksāto” summu nozīmi un iesniedz precīzu finanšu informāciju. Ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu minēto ziņošanas pienākumu izpildi, dalībvalstis atzīmē ieņēmumus savos valsts budžetos.

Dalībvalstis nodrošina, ka ES ETS ieņēmumi tiek izlietoti saskaņā ar 3. punktā noteiktajām saistībām un tiek saglabāta to izsekojamība, kā arī nodrošina, ka tie papildina valsts izdevumus klimata jomā. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis ievēro savus ziņošanas pienākumus saskaņā ar šo punktu.

Dalībvalstis nodrošina, ka ES ETS ieņēmumi tiek izlietoti saskaņā ar 3. punktā noteiktajām saistībām un tiek saglabāta to izsekojamība, kā arī nodrošina, ka tie papildina valsts izdevumus klimata jomā. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis ievēro savus ziņošanas pienākumus saskaņā ar šo punktu.

3.b
     
  Dalībvalstis izmanto kvotu izsoļu ieņēmumus, kas nav izmantoti kā pašu resursi, kā minēts šā panta 2. punktā, saskaņā ar:

| a) | kritērijiem “nenodarīt būtisku kaitējumu”, kā izklāstīts Regulas (ES) 2020/852 17. pantā; |
| --- | --- |

a)

a)

kritērijiem “nenodarīt būtisku kaitējumu”, kā izklāstīts Regulas (ES) 2020/852 17. pantā;

kritērijiem “nenodarīt būtisku kaitējumu”, kā izklāstīts Regulas (ES) 2020/852 17. pantā;

| b) | minimuma aizsardzības pasākumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2020/852 18. pantā, kā arī |
| --- | --- |

b)

b)

minimuma aizsardzības pasākumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2020/852 18. pantā, kā arī

minimuma aizsardzības pasākumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2020/852 18. pantā, kā arī

| c) | dalībvalsts integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu, kas iesniegts saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999, un attiecīgā gadījumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1056

   (*5)

  11. pantā noteikto Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālo plānu. |
| --- | --- |

c)

c)

dalībvalsts integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu, kas iesniegts saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999, un attiecīgā gadījumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1056

   (*5)

  11. pantā noteikto Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālo plānu.

dalībvalsts integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu, kas iesniegts saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999, un attiecīgā gadījumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1056

*5

11. pantā noteikto Taisnīgas pārkārtošanās teritoriālo plānu.

Grozījums Nr. 518

Grozījums Nr. 518

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – da apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – da apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10. pants – 5. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

5.   Komisija uzrauga Eiropas oglekļa tirgus darbību. Katru gadu tā iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par oglekļa tirgus darbību un citiem attiecīgajiem klimata un enerģētikas politikas pasākumiem, tostarp par izsoļu darbību, likviditāti un izsolītajiem kvotu apjomiem, un kopsavilkumu par informāciju, ko dalībvalstis sniegušas par 10.a panta 6. punktā minētajiem finansiālajiem pasākumiem. Ja nepieciešams, dalībvalstis nodrošina, ka visa attiecīgā informācija Komisijai tiek iesniegta vismaz divus mēnešus pirms ziņojuma pieņemšanas Komisijā.

“5.   Komisija uzrauga Eiropas oglekļa tirgus darbību. Katru gadu tā iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par oglekļa tirgus darbību un citiem attiecīgajiem klimata un enerģētikas politikas pasākumiem, tostarp par izsoļu darbību,
  par to, kāda nozīme un ietekme tirgū ir uzņēmējiem, kuri nepilda prasības, piemēram, finanšu investoriem, par
  likviditāti un izsolītajiem kvotu apjomiem, un kopsavilkumu par informāciju, ko dalībvalstis sniegušas par 10.a panta 6. punktā minētajiem finansiālajiem pasākumiem. Ja nepieciešams, dalībvalstis nodrošina, ka visa attiecīgā informācija Komisijai tiek iesniegta vismaz divus mēnešus pirms ziņojuma pieņemšanas Komisijā.”

Grozījums Nr. 519

Grozījums Nr. 519

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – db apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – db apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | db) | pievieno šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

db)

db)

pievieno šādu punktu:

pievieno šādu punktu:

“5.a
     
  Pēc Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) 2022. gada 28. marta galīgā ziņojuma par emisijas kvotām un saistītajiem atvasinātajiem instrumentiem Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu līdz ... [seši mēneši pēc šī direktīvas stāšanās spēkā], ņemot vērā minētajā ziņojumā sniegtos ieteikumus, lai uzlabotu Eiropas emisijas kvotu tirgu, kā arī saistīto atvasināto instrumentu tirgu pārredzamības, uzraudzības un ziņojumu līmeni, ņemot vērā šo tirgu Savienības mēroga iezīmes.”

Grozījums Nr. 520

Grozījums Nr. 520

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – dc apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – dc apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10. pants – 5.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | dc) | pievieno šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

dc)

dc)

pievieno šādu punktu:

pievieno šādu punktu:

“5.b
     
  EVTI regulāri uzrauga Eiropas emisijas kvotu tirgu, kā arī saistīto atvasināto instrumentu tirgu integritāti un pārredzamību. Tā regulāri publicē ziņojumu par šo tirgu integritāti un pārredzamību, pēc nepieciešamības izmantojot Savienības reģistru datus un datus, ko paziņojušas vai darījušas pieejamus kompetentās iestādes. Minētajā ziņojumā EVTI jo īpaši izskata tirgu darbību, ņemot vērā jebkādas tirgus svārstības un cenu izmaiņas, izsoles un tirdzniecības darījumus tirgos, likviditāti un tirgotos apjomus, kā arī tirgus dalībnieku kategorijas un tirdzniecības darbības. Minētajā ziņojumā attiecīgā gadījumā iekļauj ieteikumus tirgus integritātes stiprināšanai un tirgus pārredzamības uzlabošanai. Šajos ieteikumos jo īpaši apsver pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot tirgus dalībniekiem un sabiedrībai kopumā pieejamo informāciju par emisijas kvotu tirgu, kā arī saistīto atvasināto instrumentu tirgu darbību, uzlabot regulatīvos ziņojumus un tirgus uzraudzību emisijas kvotu tirgos un saistītajos atvasināto instrumentu tirgos, veicināt tirgus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu un atklāšanu un palīdzēt uzturēt kārtību emisijas kvotu tirgos un saistītajos atvasināto instrumentu tirgos.

Komisija novērtē šā punkta pirmajā daļā minētos ieteikumus nākamajā ziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar 5. punktu pēc EVTI ziņojuma publicēšanas. Komisija attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu, lai uzlabotu emisijas kvotu tirgu un saistīto atvasināto instrumentu tirgu pārredzamību un integritāti, ņemot vērā šo tirgu Savienības mēroga iezīmes.”;

Komisija novērtē šā punkta pirmajā daļā minētos ieteikumus nākamajā ziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar 5. punktu pēc EVTI ziņojuma publicēšanas. Komisija attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu, lai uzlabotu emisijas kvotu tirgu un saistīto atvasināto instrumentu tirgu pārredzamību un integritāti, ņemot vērā šo tirgu Savienības mēroga iezīmes.”;

Grozījums Nr. 521

Grozījums Nr. 521

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – a apakšpunkts – -i punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – a apakšpunkts – -i punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 1. punkts – 2. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -i) | otro daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

-i)

-i)

otro daļu aizstāj ar šādu:

Pirmajā daļā minētajos noteikumos pēc iespējas paredz Savienības mēroga ex ante līmeņatzīmes, lai panāktu, ka kvotu sadale rosina samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas un izmantot energoefektīvas tehnoloģijas, uzmanību pievēršot vislietderīgākajiem paņēmieniem, aizstājējiem, alternatīviem ražošanas procesiem, augstas efektivitātes koģenerācijai, energoefektīvai dūmgāzu izmantošanai, biomasas izmantošanai un CO2 uztveršanai, transportēšanai un uzglabāšanai, ja šādas iekārtas ir pieejamas; kvotu sadale nerada stimulu palielināt emisijas. Bezmaksas kvotas
  nesadala
  saistībā ar jelkādu elektroenerģijas ražošanu
  , izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas 10
  .
  c pants, un izņemot elektroenerģiju, kas ražota, izmantojot dūmgāzes.

nesadala

, izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas 10

c pants, un izņemot elektroenerģiju, kas ražota, izmantojot dūmgāzes.

“Pirmajā daļā minētajos noteikumos pēc iespējas paredz Savienības mēroga ex ante līmeņatzīmes, lai panāktu, ka kvotu sadale rosina samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas un izmantot energoefektīvas tehnoloģijas, uzmanību pievēršot vislietderīgākajiem paņēmieniem, aizstājējiem, alternatīviem ražošanas procesiem, augstas efektivitātes koģenerācijai, energoefektīvai dūmgāzu izmantošanai, biomasas izmantošanai un CO2 uztveršanai, transportēšanai un uzglabāšanai, ja šādas iekārtas ir pieejamas; kvotu sadale nerada stimulu palielināt emisijas. Bezmaksas kvotas
  nevar sadalīt
  saistībā ar jelkādu elektroenerģijas ražošanu.”

Grozījums Nr. 522

Grozījums Nr. 522

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – a apakšpunkts – i punkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – a apakšpunkts – i punkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 1. punkts – 2.a daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja uz iekārtu attiecas pienākums veikt energoauditu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (*) 8. panta 4. punktu [atsauce uz pantu jāatjaunina pēc direktīvas pārskatīšanas], bezmaksas kvotas iedala tikai tad, ja tiek īstenoti audita ziņojuma ieteikumi, ar nosacījumu, ka relevanto investīciju atmaksāšanās laiks nepārsniedz
  piecus
  gadus un šo investīciju izmaksas ir samērīgas. Pretējā gadījumā bezmaksas kvotu apjomu samazina
  par 25 %
  . Bezmaksas kvotu apjomu nesamazina, ja operators pierāda, ka tas ir īstenojis citus pasākumus, kas ļāvuši panākt tādus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus, kuri ir līdzvērtīgi audita ziņojumā ieteiktajiem. Pirmajā daļā minētos pasākumus attiecīgi pielāgo. | Ja uz iekārtu attiecas pienākums veikt energoauditu
  vai ieviest sertificētu energovadības sistēmu
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (*) 8. panta 4. punktu [atsauce uz pantu jāatjaunina pēc direktīvas pārskatīšanas], bezmaksas kvotas iedala tikai tad, ja tiek īstenoti audita ziņojuma
  vai sertificētas energovadības sistēmas
  ieteikumi, ar nosacījumu, ka relevanto investīciju atmaksāšanās laiks nepārsniedz
  astoņus
  gadus un šo investīciju izmaksas ir samērīgas. Pretējā gadījumā bezmaksas kvotu apjomu samazina
  saskaņā ar šā punkta devīto un desmito daļu
  . Bezmaksas kvotu apjomu nesamazina, ja operators pierāda, ka tas ir īstenojis citus pasākumus, kas ļāvuši panākt tādus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus, kuri ir līdzvērtīgi
  attiecīgās iekārtas
  audita ziņojumā ieteiktajiem.
  Šā punkta
  pirmajā daļā minētos pasākumus attiecīgi pielāgo. |
| | Papildus šā punkta trešajā daļā noteiktajām prasībām līdz 2025. gada 1. jūlijam operatori nozarēs vai apakšnozarēs, kam ir tiesības uz bezmaksas kvotu iedali saskaņā ar 10.a un 10.b pantu, izstrādā dekarbonizācijas plānu katrai no savām iekārtām un to darbībām, uz ko attiecas šī direktīva. Šis plāns atbilst klimatneitralitātes mērķim, kas noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā un visos attiecīgajos nozares ceļvežos, kas sagatavoti saskaņā ar minētās regulas 10. pantu, un tajā nosaka: |
| | a) | pasākumus un saistītos finanšu un investīciju plānus katrai iekārtai, lai sasniegtu vajadzīgos emisiju samazinājumus atbilstīgi klimatneitralitātes mērķim, kas noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā un visos attiecīgajos nozares ceļvežos, kuri sagatavoti saskaņā ar minētās regulas 10. pantu iekārtas līmenī, izņemot emisiju izlīdzināšanas vienību izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja uz iekārtu attiecas pienākums veikt energoauditu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (*) 8. panta 4. punktu [atsauce uz pantu jāatjaunina pēc direktīvas pārskatīšanas], bezmaksas kvotas iedala tikai tad, ja tiek īstenoti audita ziņojuma ieteikumi, ar nosacījumu, ka relevanto investīciju atmaksāšanās laiks nepārsniedz
  piecus
  gadus un šo investīciju izmaksas ir samērīgas. Pretējā gadījumā bezmaksas kvotu apjomu samazina
  par 25 %
  . Bezmaksas kvotu apjomu nesamazina, ja operators pierāda, ka tas ir īstenojis citus pasākumus, kas ļāvuši panākt tādus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus, kuri ir līdzvērtīgi audita ziņojumā ieteiktajiem. Pirmajā daļā minētos pasākumus attiecīgi pielāgo.

*

piecus

par 25 %

Ja uz iekārtu attiecas pienākums veikt energoauditu
  vai ieviest sertificētu energovadības sistēmu
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (*) 8. panta 4. punktu [atsauce uz pantu jāatjaunina pēc direktīvas pārskatīšanas], bezmaksas kvotas iedala tikai tad, ja tiek īstenoti audita ziņojuma
  vai sertificētas energovadības sistēmas
  ieteikumi, ar nosacījumu, ka relevanto investīciju atmaksāšanās laiks nepārsniedz
  astoņus
  gadus un šo investīciju izmaksas ir samērīgas. Pretējā gadījumā bezmaksas kvotu apjomu samazina
  saskaņā ar šā punkta devīto un desmito daļu
  . Bezmaksas kvotu apjomu nesamazina, ja operators pierāda, ka tas ir īstenojis citus pasākumus, kas ļāvuši panākt tādus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus, kuri ir līdzvērtīgi
  attiecīgās iekārtas
  audita ziņojumā ieteiktajiem.
  Šā punkta
  pirmajā daļā minētos pasākumus attiecīgi pielāgo.

vai ieviest sertificētu energovadības sistēmu

*

vai sertificētas energovadības sistēmas

astoņus

saskaņā ar šā punkta devīto un desmito daļu

attiecīgās iekārtas

Šā punkta

Papildus šā punkta trešajā daļā noteiktajām prasībām līdz 2025. gada 1. jūlijam operatori nozarēs vai apakšnozarēs, kam ir tiesības uz bezmaksas kvotu iedali saskaņā ar 10.a un 10.b pantu, izstrādā dekarbonizācijas plānu katrai no savām iekārtām un to darbībām, uz ko attiecas šī direktīva. Šis plāns atbilst klimatneitralitātes mērķim, kas noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā un visos attiecīgajos nozares ceļvežos, kas sagatavoti saskaņā ar minētās regulas 10. pantu, un tajā nosaka:

Papildus šā punkta trešajā daļā noteiktajām prasībām līdz 2025. gada 1. jūlijam operatori nozarēs vai apakšnozarēs, kam ir tiesības uz bezmaksas kvotu iedali saskaņā ar 10.a un 10.b pantu, izstrādā dekarbonizācijas plānu katrai no savām iekārtām un to darbībām, uz ko attiecas šī direktīva. Šis plāns atbilst klimatneitralitātes mērķim, kas noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā un visos attiecīgajos nozares ceļvežos, kas sagatavoti saskaņā ar minētās regulas 10. pantu, un tajā nosaka:

a)

a)

pasākumus un saistītos finanšu un investīciju plānus katrai iekārtai, lai sasniegtu vajadzīgos emisiju samazinājumus atbilstīgi klimatneitralitātes mērķim, kas noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā un visos attiecīgajos nozares ceļvežos, kuri sagatavoti saskaņā ar minētās regulas 10. pantu iekārtas līmenī, izņemot emisiju izlīdzināšanas vienību izmantošanu;

pasākumus un saistītos finanšu un investīciju plānus katrai iekārtai, lai sasniegtu vajadzīgos emisiju samazinājumus atbilstīgi klimatneitralitātes mērķim, kas noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā un visos attiecīgajos nozares ceļvežos, kuri sagatavoti saskaņā ar minētās regulas 10. pantu iekārtas līmenī, izņemot emisiju izlīdzināšanas vienību izmantošanu;

| b) | starpposma mērķrādītājus un starpposma mērķus, lai līdz 2025. gada 31. decembrim un katra nākamā gada 31. decembrim līdz 2050. gadam noteiktu virzību uz klimatneitralitātes sasniegšanu, kā noteikts a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

b)

starpposma mērķrādītājus un starpposma mērķus, lai līdz 2025. gada 31. decembrim un katra nākamā gada 31. decembrim līdz 2050. gadam noteiktu virzību uz klimatneitralitātes sasniegšanu, kā noteikts a) apakšpunktā;

starpposma mērķrādītājus un starpposma mērķus, lai līdz 2025. gada 31. decembrim un katra nākamā gada 31. decembrim līdz 2050. gadam noteiktu virzību uz klimatneitralitātes sasniegšanu, kā noteikts a) apakšpunktā;

| c) | ikviena a) apakšpunktā minētā pasākuma un saistīto finanšu un investīciju plānu aplēsto ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un b) apakšpunktā minētajiem mērķrādītājiem un starpposma mērķiem; |
| --- | --- |

c)

c)

ikviena a) apakšpunktā minētā pasākuma un saistīto finanšu un investīciju plānu aplēsto ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un b) apakšpunktā minētajiem mērķrādītājiem un starpposma mērķiem;

ikviena a) apakšpunktā minētā pasākuma un saistīto finanšu un investīciju plānu aplēsto ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un b) apakšpunktā minētajiem mērķrādītājiem un starpposma mērķiem;

| d) | pasākumus, kuru mērķis ir risināt darbaspēka pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas ietekmi, tostarp ar sociālo dialogu, atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei, lai nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos. |
| --- | --- |

d)

d)

pasākumus, kuru mērķis ir risināt darbaspēka pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas ietekmi, tostarp ar sociālo dialogu, atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei, lai nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos.

pasākumus, kuru mērķis ir risināt darbaspēka pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas ietekmi, tostarp ar sociālo dialogu, atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei, lai nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos.

Dalībvalstis var sniegt finansiālu atbalstu operatoriem ceturtajā daļā minēto dekarbonizācijas plānu īstenošanai. Šādu atbalstu neuzskata par nelikumīgu valsts atbalstu.

Dalībvalstis var sniegt finansiālu atbalstu operatoriem ceturtajā daļā minēto dekarbonizācijas plānu īstenošanai. Šādu atbalstu neuzskata par nelikumīgu valsts atbalstu.

Ceturtās daļas b) apakšpunktā minēto mērķrādītāju un starpposma mērķu sasniegšanu verificē līdz 2025. gada 31. decembrim un katra nākamā gada 31. decembrim līdz 2050. gadam, piemērojot 15. pantā paredzētās verifikācijas un akreditācijas procedūras.

Ceturtās daļas b) apakšpunktā minēto mērķrādītāju un starpposma mērķu sasniegšanu verificē līdz 2025. gada 31. decembrim un katra nākamā gada 31. decembrim līdz 2050. gadam, piemērojot 15. pantā paredzētās verifikācijas un akreditācijas procedūras.

Ja nav sagatavots dekarbonizācijas plāns saskaņā ar ceturto daļu vai ja nav sasniegti šajā plānā noteiktie starpposma mērķi un mērķrādītāji, bezmaksas kvotu daudzumu samazina saskaņā ar devīto un desmito daļu.

Ja nav sagatavots dekarbonizācijas plāns saskaņā ar ceturto daļu vai ja nav sasniegti šajā plānā noteiktie starpposma mērķi un mērķrādītāji, bezmaksas kvotu daudzumu samazina saskaņā ar devīto un desmito daļu.

Komisija ar Eiropas Zinātniskās konsultatīvās padomes klimata pārmaiņu jautājumos atbalstu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot šā punkta ceturtajā daļā minēto dekarbonizācijas plānu obligāto saturu un formātu, it sevišķi attiecībā uz minētās daļas b) apakšpunktā minēto mērķrādītāju un starpposma mērķu līmeņatzīmēm. Deleģēto aktu izstrādē un pieņemšanā iesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas.

Komisija ar Eiropas Zinātniskās konsultatīvās padomes klimata pārmaiņu jautājumos atbalstu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot šā punkta ceturtajā daļā minēto dekarbonizācijas plānu obligāto saturu un formātu, it sevišķi attiecībā uz minētās daļas b) apakšpunktā minēto mērķrādītāju un starpposma mērķu līmeņatzīmēm. Deleģēto aktu izstrādē un pieņemšanā iesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas.

Ja nav izpildītas ne trešās daļas, ne ceturtās daļas prasības, bezmaksas kvotu daudzumu samazina par:

Ja nav izpildītas ne trešās daļas, ne ceturtās daļas prasības, bezmaksas kvotu daudzumu samazina par:

| a) | 50 % iekārtām, kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis pārsniedz 10 % neefektīvāko iekārtu vidējo rādītāju Savienībā kādā nozarē vai apakšnozarē attiecībā uz relevantajām produkta līmeņatzīmēm; |
| --- | --- |

a)

a)

50 % iekārtām, kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis pārsniedz 10 % neefektīvāko iekārtu vidējo rādītāju Savienībā kādā nozarē vai apakšnozarē attiecībā uz relevantajām produkta līmeņatzīmēm;

50 % iekārtām, kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis pārsniedz 10 % neefektīvāko iekārtu vidējo rādītāju Savienībā kādā nozarē vai apakšnozarē attiecībā uz relevantajām produkta līmeņatzīmēm;

| b) | 30 % iekārtām, kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis ir zem 10 % neefektīvāko iekārtu vidējā rādītāja Savienībā kādā nozarē vai apakšnozarē attiecībā uz relevantajām produkta līmeņatzīmēm un pārsniedz 50 % efektīvāko iekārtu vidējo rādītāju Savienībā šajā nozarē vai apakšnozarē; |
| --- | --- |

b)

b)

30 % iekārtām, kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis ir zem 10 % neefektīvāko iekārtu vidējā rādītāja Savienībā kādā nozarē vai apakšnozarē attiecībā uz relevantajām produkta līmeņatzīmēm un pārsniedz 50 % efektīvāko iekārtu vidējo rādītāju Savienībā šajā nozarē vai apakšnozarē;

30 % iekārtām, kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis ir zem 10 % neefektīvāko iekārtu vidējā rādītāja Savienībā kādā nozarē vai apakšnozarē attiecībā uz relevantajām produkta līmeņatzīmēm un pārsniedz 50 % efektīvāko iekārtu vidējo rādītāju Savienībā šajā nozarē vai apakšnozarē;

| c) | 25 % iekārtām, kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis pārsniedz 10 % efektīvāko iekārtu vidējo rādītāju Savienībā kādā nozarē vai apakšnozarē attiecībā uz relevantajām produkta līmeņatzīmēm un ir zem 50 % efektīvāko iekārtu vidējā rādītāja Savienībā šajā nozarē vai apakšnozarē. |
| --- | --- |

c)

c)

25 % iekārtām, kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis pārsniedz 10 % efektīvāko iekārtu vidējo rādītāju Savienībā kādā nozarē vai apakšnozarē attiecībā uz relevantajām produkta līmeņatzīmēm un ir zem 50 % efektīvāko iekārtu vidējā rādītāja Savienībā šajā nozarē vai apakšnozarē.

25 % iekārtām, kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis pārsniedz 10 % efektīvāko iekārtu vidējo rādītāju Savienībā kādā nozarē vai apakšnozarē attiecībā uz relevantajām produkta līmeņatzīmēm un ir zem 50 % efektīvāko iekārtu vidējā rādītāja Savienībā šajā nozarē vai apakšnozarē.

Ja nav izpildītas ne trešās daļas, ne ceturtās daļas prasības, divkāršo devītās daļas a), b) un c) apakšpunktā noteiktos procentuālos lielumus.

Ja nav izpildītas ne trešās daļas, ne ceturtās daļas prasības, divkāršo devītās daļas a), b) un c) apakšpunktā noteiktos procentuālos lielumus.

Papildu bezmaksas kvotas 10 % apmērā no piemērojamās līmeņatzīmju vērtības iedala iekārtām, kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis ir zem 10 % efektīvāko iekārtu vidējā rādītāja Savienībā kādā nozarē vai apakšnozarē attiecībā uz relevantajām produkta līmeņatzīmēm, ar nosacījumu, ka kvotas ir pieejamas saskaņā ar šā punkta divpadsmito daļu.

Papildu bezmaksas kvotas 10 % apmērā no piemērojamās līmeņatzīmju vērtības iedala iekārtām, kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis ir zem 10 % efektīvāko iekārtu vidējā rādītāja Savienībā kādā nozarē vai apakšnozarē attiecībā uz relevantajām produkta līmeņatzīmēm, ar nosacījumu, ka kvotas ir pieejamas saskaņā ar šā punkta divpadsmito daļu.

Vienpadsmitajā daļā minētās papildu bezmaksas kvotu iedales nolūkā izmanto visas kvotas, kas nav iedalītas bezmaksas kvotu iedales samazinājuma gaitā saskaņā ar devīto un desmito daļu.

Vienpadsmitajā daļā minētās papildu bezmaksas kvotu iedales nolūkā izmanto visas kvotas, kas nav iedalītas bezmaksas kvotu iedales samazinājuma gaitā saskaņā ar devīto un desmito daļu.

Grozījums Nr. 523

Grozījums Nr. 523

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai sagādātu lielāku stimulu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un uzlabot energoefektivitāti, noteiktās Savienības mēroga ex-ante līmeņatzīmes
  pirms 2026
  .
  –2030
  . 
  gada perioda pārskata
  , lai būtu iespējams mainīt pašreizējo produktu līmeņatzīmju definīcijas un sistēmas robežas. | Lai sagādātu lielāku stimulu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un uzlabot energoefektivitāti, noteiktās Savienības mēroga ex-ante līmeņatzīmes
  pārskata pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā
   ...
  [seši mēneši pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā]
  , lai būtu iespējams mainīt pašreizējo produktu līmeņatzīmju definīcijas
  , darbības jomu
  un sistēmas robežas
  un potenciāli iekļautu jaunas līmeņatzīmes, nodrošinot, ka bezmaksas kvotu iedale produkta ražošanai nav atkarīga no izejvielām vai ražošanas procesa veida, ja ražošanas procesiem ir vienāds mērķis, ka tiek ņemts vērā materiālu apritīgas izmantošanas potenciāls vai ka netiek iekļautas iekārtas ar daļēji vai pilnībā dekarbonizētiem procesiem, kuras ražo produktus ar līdzīgiem vai vienādiem raksturlielumiem, kādus ražo tradicionālās iekārtas šajā līmeņatzīmē, kuras ir izslēgtas no līmeņatzīmju sistēmas vai nespēj tajā piedalīties. Līmeņatzīmju vērtības, kas iegūtas pārskatīšanā, publicē, tiklīdz ir pieejama vajadzīgā informācija, lai šīs līmeņatzīmju vērtības varētu piemērot no 2026. gada. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai sagādātu lielāku stimulu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un uzlabot energoefektivitāti, noteiktās Savienības mēroga ex-ante līmeņatzīmes
  pirms 2026
  .
  –2030
  . 
  gada perioda pārskata
  , lai būtu iespējams mainīt pašreizējo produktu līmeņatzīmju definīcijas un sistēmas robežas.

pirms 2026

–2030

gada perioda pārskata

Lai sagādātu lielāku stimulu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un uzlabot energoefektivitāti, noteiktās Savienības mēroga ex-ante līmeņatzīmes
  pārskata pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā
   ...
  [seši mēneši pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā]
  , lai būtu iespējams mainīt pašreizējo produktu līmeņatzīmju definīcijas
  , darbības jomu
  un sistēmas robežas
  un potenciāli iekļautu jaunas līmeņatzīmes, nodrošinot, ka bezmaksas kvotu iedale produkta ražošanai nav atkarīga no izejvielām vai ražošanas procesa veida, ja ražošanas procesiem ir vienāds mērķis, ka tiek ņemts vērā materiālu apritīgas izmantošanas potenciāls vai ka netiek iekļautas iekārtas ar daļēji vai pilnībā dekarbonizētiem procesiem, kuras ražo produktus ar līdzīgiem vai vienādiem raksturlielumiem, kādus ražo tradicionālās iekārtas šajā līmeņatzīmē, kuras ir izslēgtas no līmeņatzīmju sistēmas vai nespēj tajā piedalīties. Līmeņatzīmju vērtības, kas iegūtas pārskatīšanā, publicē, tiklīdz ir pieejama vajadzīgā informācija, lai šīs līmeņatzīmju vērtības varētu piemērot no 2026. gada.

pārskata pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā

[seši mēneši pēc šīs grozījumu direktīvas stāšanās spēkā]

, darbības jomu

un potenciāli iekļautu jaunas līmeņatzīmes, nodrošinot, ka bezmaksas kvotu iedale produkta ražošanai nav atkarīga no izejvielām vai ražošanas procesa veida, ja ražošanas procesiem ir vienāds mērķis, ka tiek ņemts vērā materiālu apritīgas izmantošanas potenciāls vai ka netiek iekļautas iekārtas ar daļēji vai pilnībā dekarbonizētiem procesiem, kuras ražo produktus ar līdzīgiem vai vienādiem raksturlielumiem, kādus ražo tradicionālās iekārtas šajā līmeņatzīmē, kuras ir izslēgtas no līmeņatzīmju sistēmas vai nespēj tajā piedalīties. Līmeņatzīmju vērtības, kas iegūtas pārskatīšanā, publicē, tiklīdz ir pieejama vajadzīgā informācija, lai šīs līmeņatzīmju vērtības varētu piemērot no 2026. gada.

Grozījums Nr. 678

Grozījums Nr. 678

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 1.a punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atkāpjoties no
  iepriekšējās
  daļas, pirmajos
  Regulas
  [OIM] darbības gados
  šādu
  produktu ražošanai
  iedala bezmaksas kvotas samazinātā apmērā
  . Piemēro koeficientu, ar ko
  samazina
  šo produktu ražošanai
  iedalāmās bezmaksas kvotas
  (OIM
  koeficientu
  ). OIM koeficients ir vienāds ar 100 % periodā no
  [OIM
  regulas] spēkā stāšanās līdz
  2025
  . gada beigām,
  90
   %
  2026
  . gadā
  un pēc tam ik gadus tiek samazināts par 10 procentpunktiem
  , lai
  līdz desmitajam gadam
  tas būtu 0 %. | Atkāpjoties no
  šā punkta pirmās
  daļas, pirmajos [OIM]
  regulas
  darbības gados
  tās I pielikumā uzskaitīto
  produktu ražošanai
  kvotas bez maksas iedala mazākos daudzumos
  . Piemēro koeficientu, ar ko
  kvotu bezmaksas iedali
  šo produktu ražošanai
  samazina
  (OIM
  koeficients
  ). OIM koeficients ir vienāds ar 100 % periodā no
  ... [[OIM
  regulas] spēkā stāšanās
  diena]
  līdz
  2026
  . gada beigām 
  — un ar nosacījumu
  ,
  ka tiek piemērots Regulas (ES) .../... [OIM regulas] 36. panta 3. punkta d) apakšpunkts, —, 93
   %
  2027
  .
  gadā, 84 % 2028.
  gadā
  , 69 % 2029. gadā, 50 % 2030. gadā un 25 % 2031. gadā
  , lai
  2032. gadā
  tas būtu 0 %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atkāpjoties no
  iepriekšējās
  daļas, pirmajos
  Regulas
  [OIM] darbības gados
  šādu
  produktu ražošanai
  iedala bezmaksas kvotas samazinātā apmērā
  . Piemēro koeficientu, ar ko
  samazina
  šo produktu ražošanai
  iedalāmās bezmaksas kvotas
  (OIM
  koeficientu
  ). OIM koeficients ir vienāds ar 100 % periodā no
  [OIM
  regulas] spēkā stāšanās līdz
  2025
  . gada beigām,
  90
   %
  2026
  . gadā
  un pēc tam ik gadus tiek samazināts par 10 procentpunktiem
  , lai
  līdz desmitajam gadam
  tas būtu 0 %.

iepriekšējās

Regulas

šādu

iedala bezmaksas kvotas samazinātā apmērā

samazina

iedalāmās bezmaksas kvotas

koeficientu

[OIM

2025

90

2026

un pēc tam ik gadus tiek samazināts par 10 procentpunktiem

līdz desmitajam gadam

Atkāpjoties no
  šā punkta pirmās
  daļas, pirmajos [OIM]
  regulas
  darbības gados
  tās I pielikumā uzskaitīto
  produktu ražošanai
  kvotas bez maksas iedala mazākos daudzumos
  . Piemēro koeficientu, ar ko
  kvotu bezmaksas iedali
  šo produktu ražošanai
  samazina
  (OIM
  koeficients
  ). OIM koeficients ir vienāds ar 100 % periodā no
  ... [[OIM
  regulas] spēkā stāšanās
  diena]
  līdz
  2026
  . gada beigām 
  — un ar nosacījumu
  ,
  ka tiek piemērots Regulas (ES) .../... [OIM regulas] 36. panta 3. punkta d) apakšpunkts, —, 93
   %
  2027
  .
  gadā, 84 % 2028.
  gadā
  , 69 % 2029. gadā, 50 % 2030. gadā un 25 % 2031. gadā
  , lai
  2032. gadā
  tas būtu 0 %.

šā punkta pirmās

regulas

tās I pielikumā uzskaitīto

kvotas bez maksas iedala mazākos daudzumos

kvotu bezmaksas iedali

samazina

koeficients

... [[OIM

diena]

2026

— un ar nosacījumu

ka tiek piemērots Regulas (ES) .../... [OIM regulas] 36. panta 3. punkta d) apakšpunkts, —, 93

2027

gadā, 84 % 2028.

, 69 % 2029. gadā, 50 % 2030. gadā un 25 % 2031. gadā

2032. gadā

Grozījums Nr. 679

Grozījums Nr. 679

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 1.a punkts – 2.a daļa (jauna) un 2.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, atkāpjoties no pirmās un otrās daļas, Savienībā notiekošai Regulas [OIM] I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai turpina iedalīt bezmaksas kvotas ar nosacījumu, ka šādi produkti tiek ražoti eksportam uz trešām valstīm, kurās nav oglekļa cenas noteikšanas mehānismu, kas līdzīgi ES ETS. |
| | Līdz [viens gads pirms Regulā [OIM] noteiktā pārejas perioda beigām] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā tā sniedz detalizētu novērtējumu par ES ETS un OIM ietekmi uz to Regulas [OIM] I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanu Savienībā, kas tiek ražoti eksportam uz trešām valstīm, un uz globālo emisiju dinamiku, kā arī novērtējumu par šā punkta iepriekšējā daļā noteiktās atkāpes saderību ar PTO noteikumiem, jo īpaši izvērtējot iespējamos eksporta korekcijas mehānismus iekārtām, kas ietilpst 10 % efektīvāko iekārtu, kā noteikts šajā pantā, ņemot vērā saderību ar PTO noteikumiem, vai jebkādus citus priekšlikumus, ko Komisija uzskata par piemērotiem. Vajadzības gadījumā Komisija minētajam ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu, kas paredz aizsardzību pret oglekļa emisiju pārvirzes risku un atbilstoši PTO noteikumiem līdz ... [Regulā [OIM] noteiktā pārejas perioda beigas] līdzsvaro oglekļa cenas regulas [OIM] I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai Savienībā, kuri tiek ražoti eksportam uz trešām valstīm, kurās nav ES ETS līdzīgu oglekļa cenas noteikšanas mehānismu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, atkāpjoties no pirmās un otrās daļas, Savienībā notiekošai Regulas [OIM] I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai turpina iedalīt bezmaksas kvotas ar nosacījumu, ka šādi produkti tiek ražoti eksportam uz trešām valstīm, kurās nav oglekļa cenas noteikšanas mehānismu, kas līdzīgi ES ETS.

Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, atkāpjoties no pirmās un otrās daļas, Savienībā notiekošai Regulas [OIM] I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai turpina iedalīt bezmaksas kvotas ar nosacījumu, ka šādi produkti tiek ražoti eksportam uz trešām valstīm, kurās nav oglekļa cenas noteikšanas mehānismu, kas līdzīgi ES ETS.

Līdz [viens gads pirms Regulā [OIM] noteiktā pārejas perioda beigām] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā tā sniedz detalizētu novērtējumu par ES ETS un OIM ietekmi uz to Regulas [OIM] I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanu Savienībā, kas tiek ražoti eksportam uz trešām valstīm, un uz globālo emisiju dinamiku, kā arī novērtējumu par šā punkta iepriekšējā daļā noteiktās atkāpes saderību ar PTO noteikumiem, jo īpaši izvērtējot iespējamos eksporta korekcijas mehānismus iekārtām, kas ietilpst 10 % efektīvāko iekārtu, kā noteikts šajā pantā, ņemot vērā saderību ar PTO noteikumiem, vai jebkādus citus priekšlikumus, ko Komisija uzskata par piemērotiem. Vajadzības gadījumā Komisija minētajam ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu, kas paredz aizsardzību pret oglekļa emisiju pārvirzes risku un atbilstoši PTO noteikumiem līdz ... [Regulā [OIM] noteiktā pārejas perioda beigas] līdzsvaro oglekļa cenas regulas [OIM] I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai Savienībā, kuri tiek ražoti eksportam uz trešām valstīm, kurās nav ES ETS līdzīgu oglekļa cenas noteikšanas mehānismu.

Līdz [viens gads pirms Regulā [OIM] noteiktā pārejas perioda beigām] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā tā sniedz detalizētu novērtējumu par ES ETS un OIM ietekmi uz to Regulas [OIM] I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanu Savienībā, kas tiek ražoti eksportam uz trešām valstīm, un uz globālo emisiju dinamiku, kā arī novērtējumu par šā punkta iepriekšējā daļā noteiktās atkāpes saderību ar PTO noteikumiem, jo īpaši izvērtējot iespējamos eksporta korekcijas mehānismus iekārtām, kas ietilpst 10 % efektīvāko iekārtu, kā noteikts šajā pantā, ņemot vērā saderību ar PTO noteikumiem, vai jebkādus citus priekšlikumus, ko Komisija uzskata par piemērotiem. Vajadzības gadījumā Komisija minētajam ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu, kas paredz aizsardzību pret oglekļa emisiju pārvirzes risku un atbilstoši PTO noteikumiem līdz ... [Regulā [OIM] noteiktā pārejas perioda beigas] līdzsvaro oglekļa cenas regulas [OIM] I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai Savienībā, kuri tiek ražoti eksportam uz trešām valstīm, kurās nav ES ETS līdzīgu oglekļa cenas noteikšanas mehānismu.

Grozījums Nr. 529

Grozījums Nr. 529

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 1.a punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kvotas, kas rodas, jo tiek samazināts bez maksas iedalāmo kvotu daudzums, dara pieejamas
  inovācijas atbalstam
  saskaņā ar 10.a panta 8. punktu. | Kvotas, kas rodas, jo tiek samazināts bez maksas iedalāmo kvotu daudzums, dara pieejamas
  Klimata investīciju fondam
  saskaņā ar 10.a panta 8. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kvotas, kas rodas, jo tiek samazināts bez maksas iedalāmo kvotu daudzums, dara pieejamas
  inovācijas atbalstam
  saskaņā ar 10.a panta 8. punktu.

inovācijas atbalstam

Kvotas, kas rodas, jo tiek samazināts bez maksas iedalāmo kvotu daudzums, dara pieejamas
  Klimata investīciju fondam
  saskaņā ar 10.a panta 8. punktu.

Klimata investīciju fondam

Grozījums Nr. 530

Grozījums Nr. 530

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 1.aa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | pantā iekļauj šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

pantā iekļauj šādu punktu:

pantā iekļauj šādu punktu:

“1.aa
     
  Katru gadu no 2025. gada sava gada ziņojuma ietvaros Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar 10. panta 5. punktu Komisija novērtē oglekļa ievedkorekcijas mehānisma (OIM) efektivitāti oglekļa emisiju pārvirzes riska novēršanā precēm, ko Savienībā ražo eksportam uz trešām valstīm, kuras nepiemēro ES ETS vai līdzīgu oglekļa ievedkorekcijas mehānismu. Ziņojumā it sevišķi novērtē Savienības eksporta attīstību OIM nozarēs un norises saistībā ar tirdzniecības plūsmām un šo preču iegultajām emisijām globālajā tirgū. Ja šajā ziņojumā secina, ka pastāv oglekļa emisiju pārvirzes risks saistībā ar precēm, ko Savienībā ražo eksportam uz šādām trešām valstīm, kuras nepiemēro ES ETS vai līdzīgu oglekļa ievedkorekcijas mehānismu, Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku atbilstīgi PTO noteikumiem, ņemot vērā iekārtu dekarbonizāciju Savienībā.”

Grozījums Nr. 531

Grozījums Nr. 531

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – c apakšpunkts – i punkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – c apakšpunkts – i punkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 2. punkts – 3. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | no 2026. līdz 2030. gadam līmeņatzīmju vērtības nosaka tādā pašā veidā, kā noteikts a) un b) apakšpunktā, balstoties uz informāciju, kas, ievērojot 11. pantu, iesniegta par 2021. un 2022. gadu, un uz ikgadējā samazinājuma rādītāja piemērošanu par katru gadu laikā starp 2008. un 2028. gadu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

no 2026. līdz 2030. gadam līmeņatzīmju vērtības nosaka tādā pašā veidā, kā noteikts a) un b) apakšpunktā, balstoties uz informāciju, kas, ievērojot 11. pantu, iesniegta par 2021. un 2022. gadu, un uz ikgadējā samazinājuma rādītāja piemērošanu par katru gadu laikā starp 2008. un 2028. gadu.

| c) | no 2026. līdz 2030. gadam līmeņatzīmju vērtības nosaka tādā pašā veidā, kā noteikts a) un b) apakšpunktā, balstoties uz informāciju, kas, ievērojot 11. pantu, iesniegta par 2021. un 2022. gadu,
  no līmeņatzīmju vērtību noteikšanas izslēdzot datus par trīs vismazāk emisijintensīvām iekārtām, kuras sāka darboties pēc 2017. gada vai kurām bezmaksas kvotas iedalītas, pamatojoties uz citu līmeņatzīmi
  , un uz ikgadējā samazinājuma rādītāja piemērošanu par katru gadu laikā starp 2008. un 2028. gadu. |
| --- | --- |

c)

no 2026. līdz 2030. gadam līmeņatzīmju vērtības nosaka tādā pašā veidā, kā noteikts a) un b) apakšpunktā, balstoties uz informāciju, kas, ievērojot 11. pantu, iesniegta par 2021. un 2022. gadu,
  no līmeņatzīmju vērtību noteikšanas izslēdzot datus par trīs vismazāk emisijintensīvām iekārtām, kuras sāka darboties pēc 2017. gada vai kurām bezmaksas kvotas iedalītas, pamatojoties uz citu līmeņatzīmi
  , un uz ikgadējā samazinājuma rādītāja piemērošanu par katru gadu laikā starp 2008. un 2028. gadu.

no līmeņatzīmju vērtību noteikšanas izslēdzot datus par trīs vismazāk emisijintensīvām iekārtām, kuras sāka darboties pēc 2017. gada vai kurām bezmaksas kvotas iedalītas, pamatojoties uz citu līmeņatzīmi

Grozījums Nr. 532

Grozījums Nr. 532

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – c apakšpunkts – ii punkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – c apakšpunkts – ii punkts

Direktīva 2003/87/EK

10. pants – 2. punkts – 3. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | ja ikgadējais samazinājuma rādītājs pārsniedz 2,5  % vai ir zem
  0,2
   %, līmeņatzīmju vērtības laikā no 2026. līdz 2030. gadam ir līmeņatzīmju vērtības, kas piemērojamas no 2013. līdz 2020. gadam, tās par katru gadu laikā starp 2008. un 2028. gadu samazinot par vienu no relevantajiem norādītājiem rādītājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

ja ikgadējais samazinājuma rādītājs pārsniedz 2,5  % vai ir zem
  0,2
   %, līmeņatzīmju vērtības laikā no 2026. līdz 2030. gadam ir līmeņatzīmju vērtības, kas piemērojamas no 2013. līdz 2020. gadam, tās par katru gadu laikā starp 2008. un 2028. gadu samazinot par vienu no relevantajiem norādītājiem rādītājiem.

0,2

| d) | ja ikgadējais samazinājuma rādītājs pārsniedz 2,5  % vai ir zem
  0,4
   %, līmeņatzīmju vērtības laikā no 2026. līdz 2030. gadam ir līmeņatzīmju vērtības, kas piemērojamas no 2013. līdz 2020. gadam, tās par katru gadu laikā starp 2008. un 2028. gadu samazinot par vienu no relevantajiem norādītājiem rādītājiem. |
| --- | --- |

d)

ja ikgadējais samazinājuma rādītājs pārsniedz 2,5  % vai ir zem
  0,4
   %, līmeņatzīmju vērtības laikā no 2026. līdz 2030. gadam ir līmeņatzīmju vērtības, kas piemērojamas no 2013. līdz 2020. gadam, tās par katru gadu laikā starp 2008. un 2028. gadu samazinot par vienu no relevantajiem norādītājiem rādītājiem.

0,4

Grozījums Nr. 533

Grozījums Nr. 533

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – da apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – da apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | da) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

da)

da)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

5.   Lai ievērotu 10. pantā noteikto izsolāmo kvotu daļu, katrā gadā, kurā bezmaksas kvotu summa nesasniedz maksimālo apjomu, kas atbilst to kvotu daļai, kuras izsola, līdz minētajam apjomam atlikušās kvotas izmanto, lai novērstu vai ierobežotu bezmaksas kvotu samazinājumu, lai vēlākos gados tiktu ievērota izsolāmo kvotu daļa. Tomēr, ja šis maksimālais apjoms ir sasniegts, bezmaksas kvotas attiecīgi koriģē. Jebkuras šādas korekcijas izdara vienotā kārtībā.

“5.   Lai ievērotu 10. pantā noteikto izsolāmo kvotu daļu, katrā gadā, kurā bezmaksas kvotu summa nesasniedz maksimālo apjomu, kas atbilst to kvotu daļai, kuras izsola, līdz minētajam apjomam atlikušās kvotas izmanto, lai novērstu vai ierobežotu bezmaksas kvotu samazinājumu, lai vēlākos gados tiktu ievērota izsolāmo kvotu daļa. Tomēr, ja šis maksimālais apjoms ir sasniegts, bezmaksas kvotas attiecīgi koriģē. Jebkuras šādas korekcijas izdara vienotā kārtībā. 
  Tomēr no šādas korekcijas ir atbrīvotas iekārtas, kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis gadā, kurā piemēro korekciju, nepārsniedz 10 % efektīvāko iekārtu vidējo rādītāju Savienībā kādā nozarē vai apakšnozarē attiecībā uz relevantajām līmeņatzīmēm.
  ”

Grozījums Nr. 534

Grozījums Nr. 534

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 8. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 365
   miljonus kvotu no daudzuma, ko citādi varētu iedalīt bez maksas, ievērojot šo pantu, un
  85
   miljonus kvotu no daudzuma, ko citādi varētu izsolīt, ievērojot 10. pantu, kā arī kvotas, kas rodas, pateicoties 10.a panta 1.a punktā minētajai bezmaksas iedalīšanas samazināšanai, dara pieejamas fondam
  , kura
  mērķis ir atbalstīt inovācijas
  mazoglekļa
  tehnoloģijās
  un procesos
  un sekmēt nulles piesārņojuma mērķu sasniegšanu
  (“Inovāciju fonds”)
  . Inovācijas atbalstam saskaņā ar pirmo daļu izmanto arī kvotas, kas nav iedalītas gaisakuģa operatoriem to slēgšanas dēļ un kas nav vajadzīgas, lai segtu šo operatoru nenodotās kvotas. | 390
   miljonus kvotu no daudzuma, ko citādi varētu iedalīt bez maksas, ievērojot šo pantu, un
  110
   miljonus kvotu no daudzuma, ko citādi varētu izsolīt, ievērojot 10. pantu, kā arī kvotas, kas
  minētas 10. panta 1. punkta piektajā daļā, dara pieejamas fondam (“Klimata investīciju fonds”). Turklāt jebkādas kvotas, kas
  rodas, pateicoties 10.a panta 1.a punktā minētajai bezmaksas iedalīšanas samazināšanai,
  arī
  dara pieejamas
  Klimata investīciju
  fondam
  . Klimata investīciju fonda
  mērķis ir atbalstīt inovācijas
  paņēmienos, procesos un
  tehnoloģijās
  , kuras ievērojami palīdz dekarbonizēt šajā direktīvā ietvertās nozares
  un sekmēt nulles piesārņojuma
  un aprites
  mērķu sasniegšanu
  , kā arī tādu paņēmienu, procesu un tehnoloģiju izvēršanu, ko vairs nevar uzskatīt par inovatīvām, bet kam vienalga ir ievērojams siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas potenciāls un kas palīdz gūt enerģijas un resursu ietaupījumus saskaņā ar Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītājiem 2030. gadam. Lai pēc iespējas ātrāk veicinātu revolucionāru tehnoloģiju inovācijas, Komisija nodrošina, ka Klimata investīciju fonda piedāvātais finansējums tiek aktīvi iedalīts no ... līdz ... [šīs grozījumu direktīvas īstenošanas pirmie pieci gadi]
  . Inovācijas atbalstam saskaņā ar pirmo daļu izmanto arī kvotas, kas nav iedalītas gaisakuģa operatoriem to slēgšanas dēļ un kas nav vajadzīgas, lai segtu šo operatoru nenodotās kvotas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

365
   miljonus kvotu no daudzuma, ko citādi varētu iedalīt bez maksas, ievērojot šo pantu, un
  85
   miljonus kvotu no daudzuma, ko citādi varētu izsolīt, ievērojot 10. pantu, kā arī kvotas, kas rodas, pateicoties 10.a panta 1.a punktā minētajai bezmaksas iedalīšanas samazināšanai, dara pieejamas fondam
  , kura
  mērķis ir atbalstīt inovācijas
  mazoglekļa
  tehnoloģijās
  un procesos
  un sekmēt nulles piesārņojuma mērķu sasniegšanu
  (“Inovāciju fonds”)
  . Inovācijas atbalstam saskaņā ar pirmo daļu izmanto arī kvotas, kas nav iedalītas gaisakuģa operatoriem to slēgšanas dēļ un kas nav vajadzīgas, lai segtu šo operatoru nenodotās kvotas.

365

85

, kura

mazoglekļa

un procesos

(“Inovāciju fonds”)

390
   miljonus kvotu no daudzuma, ko citādi varētu iedalīt bez maksas, ievērojot šo pantu, un
  110
   miljonus kvotu no daudzuma, ko citādi varētu izsolīt, ievērojot 10. pantu, kā arī kvotas, kas
  minētas 10. panta 1. punkta piektajā daļā, dara pieejamas fondam (“Klimata investīciju fonds”). Turklāt jebkādas kvotas, kas
  rodas, pateicoties 10.a panta 1.a punktā minētajai bezmaksas iedalīšanas samazināšanai,
  arī
  dara pieejamas
  Klimata investīciju
  fondam
  . Klimata investīciju fonda
  mērķis ir atbalstīt inovācijas
  paņēmienos, procesos un
  tehnoloģijās
  , kuras ievērojami palīdz dekarbonizēt šajā direktīvā ietvertās nozares
  un sekmēt nulles piesārņojuma
  un aprites
  mērķu sasniegšanu
  , kā arī tādu paņēmienu, procesu un tehnoloģiju izvēršanu, ko vairs nevar uzskatīt par inovatīvām, bet kam vienalga ir ievērojams siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas potenciāls un kas palīdz gūt enerģijas un resursu ietaupījumus saskaņā ar Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītājiem 2030. gadam. Lai pēc iespējas ātrāk veicinātu revolucionāru tehnoloģiju inovācijas, Komisija nodrošina, ka Klimata investīciju fonda piedāvātais finansējums tiek aktīvi iedalīts no ... līdz ... [šīs grozījumu direktīvas īstenošanas pirmie pieci gadi]
  . Inovācijas atbalstam saskaņā ar pirmo daļu izmanto arī kvotas, kas nav iedalītas gaisakuģa operatoriem to slēgšanas dēļ un kas nav vajadzīgas, lai segtu šo operatoru nenodotās kvotas.

390

110

minētas 10. panta 1. punkta piektajā daļā, dara pieejamas fondam (“Klimata investīciju fonds”). Turklāt jebkādas kvotas, kas

arī

Klimata investīciju

. Klimata investīciju fonda

paņēmienos, procesos un

, kuras ievērojami palīdz dekarbonizēt šajā direktīvā ietvertās nozares

un aprites

, kā arī tādu paņēmienu, procesu un tehnoloģiju izvēršanu, ko vairs nevar uzskatīt par inovatīvām, bet kam vienalga ir ievērojams siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas potenciāls un kas palīdz gūt enerģijas un resursu ietaupījumus saskaņā ar Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītājiem 2030. gadam. Lai pēc iespējas ātrāk veicinātu revolucionāru tehnoloģiju inovācijas, Komisija nodrošina, ka Klimata investīciju fonda piedāvātais finansējums tiek aktīvi iedalīts no ... līdz ... [šīs grozījumu direktīvas īstenošanas pirmie pieci gadi]

Grozījums Nr. 535

Grozījums Nr. 535

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 8. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Turklāt ar 50 miljoniem neiedalīto kvotu no tirgus stabilitātes rezerves papildina visus atlikušos ieņēmumus no 300 miljoniem kvotu, kas pieejamas 2013. līdz 2020. gada periodā saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2010/670/ES (*), un tās laikus izmanto inovāciju atbalstam, kā minēts pirmajā daļā. Turklāt
  Regulas xxxx/xxx [FuelEU Maritime] 21
  . panta
  2
  . punktā minētos ārējos piešķirtos ieņēmumus iedala
  Inovāciju
  fondam un izlieto saskaņā ar šo punktu. | Turklāt ar 50 miljoniem neiedalīto kvotu no tirgus stabilitātes rezerves papildina visus atlikušos ieņēmumus no 300 miljoniem kvotu, kas pieejamas 2013. līdz 2020. gada periodā saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2010/670/ES (*), un tās laikus izmanto inovāciju
  un dekarbonizācijas
  atbalstam, kā minēts pirmajā daļā. Turklāt
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/842

   (**)

  5
  . panta
  6
  . punktā minētos ārējos piešķirtos ieņēmumus iedala
  Okeānu
  fondam
  , kas izveidots saskaņā ar 3.gab pantu,
  un izlieto saskaņā ar šo punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Turklāt ar 50 miljoniem neiedalīto kvotu no tirgus stabilitātes rezerves papildina visus atlikušos ieņēmumus no 300 miljoniem kvotu, kas pieejamas 2013. līdz 2020. gada periodā saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2010/670/ES (*), un tās laikus izmanto inovāciju atbalstam, kā minēts pirmajā daļā. Turklāt
  Regulas xxxx/xxx [FuelEU Maritime] 21
  . panta
  2
  . punktā minētos ārējos piešķirtos ieņēmumus iedala
  Inovāciju
  fondam un izlieto saskaņā ar šo punktu.

*

Regulas xxxx/xxx [FuelEU Maritime] 21

2

Inovāciju

Turklāt ar 50 miljoniem neiedalīto kvotu no tirgus stabilitātes rezerves papildina visus atlikušos ieņēmumus no 300 miljoniem kvotu, kas pieejamas 2013. līdz 2020. gada periodā saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2010/670/ES (*), un tās laikus izmanto inovāciju
  un dekarbonizācijas
  atbalstam, kā minēts pirmajā daļā. Turklāt
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/842

   (**)

  5
  . panta
  6
  . punktā minētos ārējos piešķirtos ieņēmumus iedala
  Okeānu
  fondam
  , kas izveidots saskaņā ar 3.gab pantu,
  un izlieto saskaņā ar šo punktu.

*

un dekarbonizācijas

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/842

**

5

6

Okeānu

, kas izveidots saskaņā ar 3.gab pantu,

Grozījums Nr. 536

Grozījums Nr. 536

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 8. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Inovācijas
  fonds aptver I un II pielikumā uzskaitītos sektorus,
  tostarp videi nekaitīgu oglekļa uztveršanu
  un
  izmantošanu (“CCU”), kas būtiski palīdz mazināt klimata pārmaiņas
  , kā arī
  produktiem
  , ar ko aizstāj oglekļietilpīgākus produktus, kuri saražoti I pielikumā uzskaitītajos sektoros, un palīdzēs stimulēt tādu projektu izveidi un darbību, kuru nolūks ir nodrošināt videi nekaitīgu CO2 uztveršanu un ģeoloģisku uzglabāšanu (“CCS”)
  , kā arī inovatīvas atjaunīgās enerģijas
  un
  enerģijas uzkrāšanas tehnoloģijas ģeogrāfiski līdzsvarotās vietās. Inovāciju fonds
  var
  atbalstīt
  arī radikāli inovatīvas tehnoloģijas un infrastruktūru, kas domātas
  jūras transporta sektora
  dekarbonizācijai,
  kā arī aviācijā
  ,
  dzelzceļa transportā
  un
  autotransportā izmantojamu mazoglekļa
  un
  bezoglekļa degvielu ražošanai
  . Īpašu uzmanību pievērš projektiem [OIM regulas] aptvertajos sektoros, lai atbalstītu inovācijas
  tādās jomās kā mazoglekļa tehnoloģijas
  , CCU, CCS, atjaunīgā enerģija un enerģijas uzkrāšana, kuras sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu. | Klimata investīciju
  fonds aptver I un II pielikumā uzskaitītos sektorus,
  piemēram, inovatīvas atjaunīgās enerģijas
  un
  enerģijas uzkrāšanas tehnoloģijas
  , kā arī
  produktus un procesus
  , ar ko aizstāj oglekļietilpīgākus produktus, kuri saražoti I pielikumā uzskaitītajos sektoros, un palīdzēs stimulēt tādu
  inovatīvu
  projektu izveidi un darbību, kuru nolūks ir nodrošināt videi nekaitīgu
  oglekļa uztveršanu un izmantošanu (“CCU”), kas ievērojami sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu, jo īpaši saistībā ar nenovēršamām rūpniecisko procesu emisijām, videi nekaitīgu
  CO2 uztveršanu
  , transportēšanu
  un
  pastāvīgu
  ģeoloģisku uzglabāšanu (“CCS”)
  saistībā ar nenovēršamām rūpniecisko procesu emisijām
  un
  CO2 tiešo uztveri no atmosfēras ar drošu, ilgtspējīgu un pastāvīgu uzglabāšanu (“DACS”)
  .
  Attiecīgā gadījumā
  var
  veicināt investīcijas arī atjaunīgā ūdeņraža tehnoloģijās. Klimata investīciju fonds atbalsta
  arī radikāli inovatīvas tehnoloģijas un infrastruktūru, kas domātas
  dzelzceļa un autotransporta
  dekarbonizācijai,
  ietverot kolektīvus transporta veidus
  ,
  piemēram, sabiedrisko transportu
  un
  neregulāros pārvadājumus ar autobusu, vienlaikus cenšoties rast sinerģijas ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, jo īpaši ar Eiropas partnerībām
  un
  attiecīgā gadījumā ar citām Savienības programmām
  . Īpašu uzmanību pievērš projektiem
  , tostarp eksportam,
  [OIM regulas] aptvertajos sektoros, lai atbalstītu inovācijas
  un paņēmienu, procesu un tehnoloģiju īstenošanu
  ,
  kas ievērojami palīdz dekarbonizēt minētās regulas aptvertos sektorus, kā arī
  CCU, CCS,
  CO2 transportēšanu un tādas jomas kā
  atjaunīgā enerģija un enerģijas uzkrāšana, kuras sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu
  saskaņā ar Regulā (ES) 2021/1119 noteiktajiem mērķrādītājiem un mērķiem 2030. un 2050. gadam, kā arī kuras sekmē taisnīgu pārkārtošanos un nodrošina vislielākos emisiju samazinājuma ieguvumus, pateicoties sniegtajam atbalstam. Klimata investīciju fonds var arī atbalstīt radikāli inovatīvas tehnoloģijas, kuru mērķis ir emisiju samazināšana atkritumu apsaimniekošanas sektorā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Inovācijas
  fonds aptver I un II pielikumā uzskaitītos sektorus,
  tostarp videi nekaitīgu oglekļa uztveršanu
  un
  izmantošanu (“CCU”), kas būtiski palīdz mazināt klimata pārmaiņas
  , kā arī
  produktiem
  , ar ko aizstāj oglekļietilpīgākus produktus, kuri saražoti I pielikumā uzskaitītajos sektoros, un palīdzēs stimulēt tādu projektu izveidi un darbību, kuru nolūks ir nodrošināt videi nekaitīgu CO2 uztveršanu un ģeoloģisku uzglabāšanu (“CCS”)
  , kā arī inovatīvas atjaunīgās enerģijas
  un
  enerģijas uzkrāšanas tehnoloģijas ģeogrāfiski līdzsvarotās vietās. Inovāciju fonds
  var
  atbalstīt
  arī radikāli inovatīvas tehnoloģijas un infrastruktūru, kas domātas
  jūras transporta sektora
  dekarbonizācijai,
  kā arī aviācijā
  ,
  dzelzceļa transportā
  un
  autotransportā izmantojamu mazoglekļa
  un
  bezoglekļa degvielu ražošanai
  . Īpašu uzmanību pievērš projektiem [OIM regulas] aptvertajos sektoros, lai atbalstītu inovācijas
  tādās jomās kā mazoglekļa tehnoloģijas
  , CCU, CCS, atjaunīgā enerģija un enerģijas uzkrāšana, kuras sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu.

Inovācijas

tostarp videi nekaitīgu oglekļa uztveršanu

izmantošanu (“CCU”), kas būtiski palīdz mazināt klimata pārmaiņas

produktiem

2

, kā arī inovatīvas atjaunīgās enerģijas

enerģijas uzkrāšanas tehnoloģijas ģeogrāfiski līdzsvarotās vietās. Inovāciju fonds

atbalstīt

jūras transporta sektora

kā arī aviācijā

dzelzceļa transportā

autotransportā izmantojamu mazoglekļa

bezoglekļa degvielu ražošanai

tādās jomās kā mazoglekļa tehnoloģijas

Klimata investīciju
  fonds aptver I un II pielikumā uzskaitītos sektorus,
  piemēram, inovatīvas atjaunīgās enerģijas
  un
  enerģijas uzkrāšanas tehnoloģijas
  , kā arī
  produktus un procesus
  , ar ko aizstāj oglekļietilpīgākus produktus, kuri saražoti I pielikumā uzskaitītajos sektoros, un palīdzēs stimulēt tādu
  inovatīvu
  projektu izveidi un darbību, kuru nolūks ir nodrošināt videi nekaitīgu
  oglekļa uztveršanu un izmantošanu (“CCU”), kas ievērojami sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu, jo īpaši saistībā ar nenovēršamām rūpniecisko procesu emisijām, videi nekaitīgu
  CO2 uztveršanu
  , transportēšanu
  un
  pastāvīgu
  ģeoloģisku uzglabāšanu (“CCS”)
  saistībā ar nenovēršamām rūpniecisko procesu emisijām
  un
  CO2 tiešo uztveri no atmosfēras ar drošu, ilgtspējīgu un pastāvīgu uzglabāšanu (“DACS”)
  .
  Attiecīgā gadījumā
  var
  veicināt investīcijas arī atjaunīgā ūdeņraža tehnoloģijās. Klimata investīciju fonds atbalsta
  arī radikāli inovatīvas tehnoloģijas un infrastruktūru, kas domātas
  dzelzceļa un autotransporta
  dekarbonizācijai,
  ietverot kolektīvus transporta veidus
  ,
  piemēram, sabiedrisko transportu
  un
  neregulāros pārvadājumus ar autobusu, vienlaikus cenšoties rast sinerģijas ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, jo īpaši ar Eiropas partnerībām
  un
  attiecīgā gadījumā ar citām Savienības programmām
  . Īpašu uzmanību pievērš projektiem
  , tostarp eksportam,
  [OIM regulas] aptvertajos sektoros, lai atbalstītu inovācijas
  un paņēmienu, procesu un tehnoloģiju īstenošanu
  ,
  kas ievērojami palīdz dekarbonizēt minētās regulas aptvertos sektorus, kā arī
  CCU, CCS,
  CO2 transportēšanu un tādas jomas kā
  atjaunīgā enerģija un enerģijas uzkrāšana, kuras sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu
  saskaņā ar Regulā (ES) 2021/1119 noteiktajiem mērķrādītājiem un mērķiem 2030. un 2050. gadam, kā arī kuras sekmē taisnīgu pārkārtošanos un nodrošina vislielākos emisiju samazinājuma ieguvumus, pateicoties sniegtajam atbalstam. Klimata investīciju fonds var arī atbalstīt radikāli inovatīvas tehnoloģijas, kuru mērķis ir emisiju samazināšana atkritumu apsaimniekošanas sektorā.

Klimata investīciju

piemēram, inovatīvas atjaunīgās enerģijas

enerģijas uzkrāšanas tehnoloģijas

produktus un procesus

inovatīvu

oglekļa uztveršanu un izmantošanu (“CCU”), kas ievērojami sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu, jo īpaši saistībā ar nenovēršamām rūpniecisko procesu emisijām, videi nekaitīgu

2

, transportēšanu

pastāvīgu

saistībā ar nenovēršamām rūpniecisko procesu emisijām

CO2

Attiecīgā gadījumā

veicināt investīcijas arī atjaunīgā ūdeņraža tehnoloģijās. Klimata investīciju fonds atbalsta

dzelzceļa un autotransporta

ietverot kolektīvus transporta veidus

piemēram, sabiedrisko transportu

neregulāros pārvadājumus ar autobusu, vienlaikus cenšoties rast sinerģijas ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, jo īpaši ar Eiropas partnerībām

attiecīgā gadījumā ar citām Savienības programmām

, tostarp eksportam,

un paņēmienu, procesu un tehnoloģiju īstenošanu

kas ievērojami palīdz dekarbonizēt minētās regulas aptvertos sektorus, kā arī

CO2

saskaņā ar Regulā (ES) 2021/1119 noteiktajiem mērķrādītājiem un mērķiem 2030. un 2050. gadam, kā arī kuras sekmē taisnīgu pārkārtošanos un nodrošina vislielākos emisiju samazinājuma ieguvumus, pateicoties sniegtajam atbalstam. Klimata investīciju fonds var arī atbalstīt radikāli inovatīvas tehnoloģijas, kuru mērķis ir emisiju samazināšana atkritumu apsaimniekošanas sektorā.

Grozījums Nr. 537

Grozījums Nr. 537

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 8. punkts – 3.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Vismaz 12 % no kvotām Klimata investīciju fonda ietvaros izmanto, lai turpinātu attīstīt un ieviest atjaunīgos energoresursus Savienībā atbilstīgi Direktīvai (ES) .../... [pārskatītā EED]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Vismaz 12 % no kvotām Klimata investīciju fonda ietvaros izmanto, lai turpinātu attīstīt un ieviest atjaunīgos energoresursus Savienībā atbilstīgi Direktīvai (ES) .../... [pārskatītā EED].

Vismaz 12 % no kvotām Klimata investīciju fonda ietvaros izmanto, lai turpinātu attīstīt un ieviest atjaunīgos energoresursus Savienībā atbilstīgi Direktīvai (ES) .../... [pārskatītā EED].

Grozījums Nr. 538

Grozījums Nr. 538

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 8. punkts – 3.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Klimata investīciju fonds var atbalstīt arī CCD, lai sekmētu dekarbonizācijas tehnoloģijas, kuru gadījumā oglekļa cena var nebūt pietiekams stimuls. Komisija līdz 2023. gada 31. decembrim pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai papildinātu šo direktīvu saistībā ar noteikumiem par CCD darbību. |
| | Finansiālais atbalsts no Klimata investīciju fonda ir proporcionāls šajā pantā izklāstītajiem politikas mērķiem un neizraisa iekšējā tirgus nevajadzīgus izkropļojumus. Šajā nolūkā līdzekļus piešķir tikai, lai segtu papildu izmaksas vai investīciju riskus, kurus investori nespēj segt normālos tirgus apstākļos. Tādējādi Klimata investīciju fonda palīdzība neizraisa negodīgu diskrimināciju attiecībā uz importētiem produktiem, kā paredz PTO noteikumi. |
| | Ja ES ETS cena ir augstāka par norunas cenu, par kādu ir piešķirts projekts, saņēmējs atlīdzina starpību Klimata investīciju fondam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Klimata investīciju fonds var atbalstīt arī CCD, lai sekmētu dekarbonizācijas tehnoloģijas, kuru gadījumā oglekļa cena var nebūt pietiekams stimuls. Komisija līdz 2023. gada 31. decembrim pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai papildinātu šo direktīvu saistībā ar noteikumiem par CCD darbību.

Klimata investīciju fonds var atbalstīt arī CCD, lai sekmētu dekarbonizācijas tehnoloģijas, kuru gadījumā oglekļa cena var nebūt pietiekams stimuls. Komisija līdz 2023. gada 31. decembrim pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai papildinātu šo direktīvu saistībā ar noteikumiem par CCD darbību.

Finansiālais atbalsts no Klimata investīciju fonda ir proporcionāls šajā pantā izklāstītajiem politikas mērķiem un neizraisa iekšējā tirgus nevajadzīgus izkropļojumus. Šajā nolūkā līdzekļus piešķir tikai, lai segtu papildu izmaksas vai investīciju riskus, kurus investori nespēj segt normālos tirgus apstākļos. Tādējādi Klimata investīciju fonda palīdzība neizraisa negodīgu diskrimināciju attiecībā uz importētiem produktiem, kā paredz PTO noteikumi.

Finansiālais atbalsts no Klimata investīciju fonda ir proporcionāls šajā pantā izklāstītajiem politikas mērķiem un neizraisa iekšējā tirgus nevajadzīgus izkropļojumus. Šajā nolūkā līdzekļus piešķir tikai, lai segtu papildu izmaksas vai investīciju riskus, kurus investori nespēj segt normālos tirgus apstākļos. Tādējādi Klimata investīciju fonda palīdzība neizraisa negodīgu diskrimināciju attiecībā uz importētiem produktiem, kā paredz PTO noteikumi.

Ja ES ETS cena ir augstāka par norunas cenu, par kādu ir piešķirts projekts, saņēmējs atlīdzina starpību Klimata investīciju fondam.

Ja ES ETS cena ir augstāka par norunas cenu, par kādu ir piešķirts projekts, saņēmējs atlīdzina starpību Klimata investīciju fondam.

Grozījums Nr. 539

Grozījums Nr. 539

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 8. punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Uz atbalstu ir tiesīgi projekti ikvienas dalībvalsts teritorijā, tostarp maza mēroga projekti. Atbalstītās tehnoloģijas ir inovatīvas, tādas, kuru komerciālā dzīvotspēja līdzīgā mērogā vēl nav iespējama bez atbalsta, tomēr tās ir vai nu kardināli risinājumi, vai ir pietiekami nobriedušas, lai tās varētu izmantot
  pirmskomercializācijas
  mērogā. | Uz atbalstu ir tiesīgi projekti ikvienas dalībvalsts teritorijā, tostarp
  vidēja un
  maza mēroga projekti. Atbalstītās tehnoloģijas ir inovatīvas,
  apliecina potenciālu panākt plaša mēroga siltumnīcefekta gāzu samazinājumu un
  tādas, kuru komerciālā dzīvotspēja līdzīgā mērogā vēl nav iespējama bez atbalsta, tomēr tās ir vai nu kardināli risinājumi, vai
  nav vēl komerciāli īstenojamas, vai
  ir pietiekami
  tehnoloģiski
  nobriedušas, lai tās varētu izmantot
  (pirms)komercializācijas
  mērogā
  , vai kuras ievērojami palīdz sasniegt klimatneitralitātes mērķi un kuras ieviest plašā mērogā nav iespējams bez atbalsta
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Uz atbalstu ir tiesīgi projekti ikvienas dalībvalsts teritorijā, tostarp maza mēroga projekti. Atbalstītās tehnoloģijas ir inovatīvas, tādas, kuru komerciālā dzīvotspēja līdzīgā mērogā vēl nav iespējama bez atbalsta, tomēr tās ir vai nu kardināli risinājumi, vai ir pietiekami nobriedušas, lai tās varētu izmantot
  pirmskomercializācijas
  mērogā.

pirmskomercializācijas

Uz atbalstu ir tiesīgi projekti ikvienas dalībvalsts teritorijā, tostarp
  vidēja un
  maza mēroga projekti. Atbalstītās tehnoloģijas ir inovatīvas,
  apliecina potenciālu panākt plaša mēroga siltumnīcefekta gāzu samazinājumu un
  tādas, kuru komerciālā dzīvotspēja līdzīgā mērogā vēl nav iespējama bez atbalsta, tomēr tās ir vai nu kardināli risinājumi, vai
  nav vēl komerciāli īstenojamas, vai
  ir pietiekami
  tehnoloģiski
  nobriedušas, lai tās varētu izmantot
  (pirms)komercializācijas
  mērogā
  , vai kuras ievērojami palīdz sasniegt klimatneitralitātes mērķi un kuras ieviest plašā mērogā nav iespējams bez atbalsta
  .

vidēja un

apliecina potenciālu panākt plaša mēroga siltumnīcefekta gāzu samazinājumu un

nav vēl komerciāli īstenojamas, vai

tehnoloģiski

(pirms)komercializācijas

, vai kuras ievērojami palīdz sasniegt klimatneitralitātes mērķi un kuras ieviest plašā mērogā nav iespējams bez atbalsta

Grozījums Nr. 540

Grozījums Nr. 540

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 8. punkts – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija nodrošina, ka
  Inovāciju
  fondam paredzētās kvotas tiek izsolītas saskaņā ar 10. panta 4. punktā noteiktajiem principiem un kārtību. Ieņēmumi no izsolēm ir ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu. Budžeta saistības darbībām, kas ilgst ilgāk par vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem. | Komisija nodrošina, ka
  Klimata investīciju
  fondam paredzētās kvotas tiek izsolītas saskaņā ar 10. panta 4. punktā noteiktajiem principiem un kārtību. Ieņēmumi no izsolēm ir ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu. Budžeta saistības darbībām, kas ilgst ilgāk par vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija nodrošina, ka
  Inovāciju
  fondam paredzētās kvotas tiek izsolītas saskaņā ar 10. panta 4. punktā noteiktajiem principiem un kārtību. Ieņēmumi no izsolēm ir ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu. Budžeta saistības darbībām, kas ilgst ilgāk par vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem.

Inovāciju

Komisija nodrošina, ka
  Klimata investīciju
  fondam paredzētās kvotas tiek izsolītas saskaņā ar 10. panta 4. punktā noteiktajiem principiem un kārtību. Ieņēmumi no izsolēm ir ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu. Budžeta saistības darbībām, kas ilgst ilgāk par vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem.

Klimata investīciju

Grozījums Nr. 541

Grozījums Nr. 541

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 8. punkts – 6. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Projektu atlase notiek saskaņā ar objektīviem un pārredzamiem kritērijiem, attiecīgos gadījumos ņemot vērā to, cik lielā mērā projekti palīdz panākt emisiju samazinājumus krietni zem 2. punktā minētajām līmeņatzīmēm. Projektiem vai nu ir plaša pielietojuma potenciāls, vai ar tiem var ievērojami samazināt attiecīgo nozaru izmaksas saistībā ar pāreju uz
  mazoglekļa
  ekonomiku. Ar CCU saistītie projekti palīdz samazināt neto emisijas un nodrošina vai nu CO2 nerašanos vai pastāvīgu uzglabāšanu. Ja dotācijas piešķir, izmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, tad atbalstu var sniegt līdz 60 % no relevantajām projektu izmaksām, no kā līdz 40 % nav jābūt atkarīgiem no tā, vai ir verificēti aiztaupītas siltumnīcefekta gāzu emisijas, ar noteikumu, ka – atkarībā no ieviestās tehnoloģijas – tiek sasniegti iepriekš noteikti atskaites punkti. Ja dotācijas piešķir konkursa procedūrā vai ja sniegtais atbalsts izpaužas kā tehniskā palīdzība, atbalstu var piešķirt līdz 100 % no relevantajām projektu izmaksām. | Projektu atlase notiek
  , veicot pārredzamu atlases procedūru tehnoloģiski neitrālā veidā saskaņā ar Klimata investīciju fonda mērķiem, kā noteikts šā punkta pirmajā daļā, un
  saskaņā ar objektīviem un pārredzamiem kritērijiem,
  ņemot vērā to, cik lielā mērā projekti ievērojami palīdz sasniegt Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītājus, vienlaikus sekmējot nulles piesārņojuma un aprites mērķu sasniegšanu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, kā arī nepieciešamību nodrošināt projektu taisnīgu ģeogrāfisko izplatību saskaņā ar šā punkta 6.a daļu un
  attiecīgos gadījumos ņemot vērā to, cik lielā mērā projekti palīdz panākt emisiju samazinājumus krietni zem 2. punktā minētajām līmeņatzīmēm. Projektiem vai nu ir plaša pielietojuma potenciāls, vai ar tiem var ievērojami samazināt attiecīgo nozaru izmaksas saistībā ar pāreju uz
  klimatneitrālu
  ekonomiku
  . Prioritāti piešķir tehnoloģijām un procesiem, kas novērš daudzējādu vidisko ietekmi
  . Ar CCU saistītie projekti palīdz samazināt neto emisijas un nodrošina vai nu CO2 nerašanos vai pastāvīgu uzglabāšanu. Ja dotācijas piešķir, izmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, tad atbalstu var sniegt līdz 60 % no relevantajām projektu izmaksām, no kā līdz 40 % nav jābūt atkarīgiem no tā, vai ir verificēti aiztaupītas siltumnīcefekta gāzu emisijas, ar noteikumu, ka – atkarībā no ieviestās tehnoloģijas – tiek sasniegti iepriekš noteikti atskaites punkti. Ja dotācijas piešķir konkursa procedūrā vai ja sniegtais atbalsts izpaužas kā tehniskā palīdzība, atbalstu var piešķirt līdz 100 % no relevantajām projektu izmaksām.
  Priekšroku projektu atlases kritērijos dod projektiem, kuru panāktie emisiju samazinājumi sekmē dekarbonizāciju citiem dalībniekiem netālu esošos ģeogrāfiskos apgabalos. |
| | Klimata investīciju fonda finansētajos projektos ir jānotiek zināšanu apmaiņai ar citiem attiecīgajiem projektiem un ar Savienībā strādājošiem pētniekiem, kuriem ir leģitīmas intereses. Zināšanu apmaiņas noteikumus Komisija nosaka uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. |
| | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ir atklāts un pārredzams un tajā skaidri norāda, kāda veida tehnoloģijas var atbalstīt. Sagatavojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, Komisija pārliecinās, ka ir pienācīgi pārstāvētas visas nozares. Komisija veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzaicinājumi tiek paziņoti pēc iespējas plašāk, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Projektu atlase notiek saskaņā ar objektīviem un pārredzamiem kritērijiem, attiecīgos gadījumos ņemot vērā to, cik lielā mērā projekti palīdz panākt emisiju samazinājumus krietni zem 2. punktā minētajām līmeņatzīmēm. Projektiem vai nu ir plaša pielietojuma potenciāls, vai ar tiem var ievērojami samazināt attiecīgo nozaru izmaksas saistībā ar pāreju uz
  mazoglekļa
  ekonomiku. Ar CCU saistītie projekti palīdz samazināt neto emisijas un nodrošina vai nu CO2 nerašanos vai pastāvīgu uzglabāšanu. Ja dotācijas piešķir, izmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, tad atbalstu var sniegt līdz 60 % no relevantajām projektu izmaksām, no kā līdz 40 % nav jābūt atkarīgiem no tā, vai ir verificēti aiztaupītas siltumnīcefekta gāzu emisijas, ar noteikumu, ka – atkarībā no ieviestās tehnoloģijas – tiek sasniegti iepriekš noteikti atskaites punkti. Ja dotācijas piešķir konkursa procedūrā vai ja sniegtais atbalsts izpaužas kā tehniskā palīdzība, atbalstu var piešķirt līdz 100 % no relevantajām projektu izmaksām.

mazoglekļa

2

Projektu atlase notiek
  , veicot pārredzamu atlases procedūru tehnoloģiski neitrālā veidā saskaņā ar Klimata investīciju fonda mērķiem, kā noteikts šā punkta pirmajā daļā, un
  saskaņā ar objektīviem un pārredzamiem kritērijiem,
  ņemot vērā to, cik lielā mērā projekti ievērojami palīdz sasniegt Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītājus, vienlaikus sekmējot nulles piesārņojuma un aprites mērķu sasniegšanu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, kā arī nepieciešamību nodrošināt projektu taisnīgu ģeogrāfisko izplatību saskaņā ar šā punkta 6.a daļu un
  attiecīgos gadījumos ņemot vērā to, cik lielā mērā projekti palīdz panākt emisiju samazinājumus krietni zem 2. punktā minētajām līmeņatzīmēm. Projektiem vai nu ir plaša pielietojuma potenciāls, vai ar tiem var ievērojami samazināt attiecīgo nozaru izmaksas saistībā ar pāreju uz
  klimatneitrālu
  ekonomiku
  . Prioritāti piešķir tehnoloģijām un procesiem, kas novērš daudzējādu vidisko ietekmi
  . Ar CCU saistītie projekti palīdz samazināt neto emisijas un nodrošina vai nu CO2 nerašanos vai pastāvīgu uzglabāšanu. Ja dotācijas piešķir, izmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, tad atbalstu var sniegt līdz 60 % no relevantajām projektu izmaksām, no kā līdz 40 % nav jābūt atkarīgiem no tā, vai ir verificēti aiztaupītas siltumnīcefekta gāzu emisijas, ar noteikumu, ka – atkarībā no ieviestās tehnoloģijas – tiek sasniegti iepriekš noteikti atskaites punkti. Ja dotācijas piešķir konkursa procedūrā vai ja sniegtais atbalsts izpaužas kā tehniskā palīdzība, atbalstu var piešķirt līdz 100 % no relevantajām projektu izmaksām.
  Priekšroku projektu atlases kritērijos dod projektiem, kuru panāktie emisiju samazinājumi sekmē dekarbonizāciju citiem dalībniekiem netālu esošos ģeogrāfiskos apgabalos.

, veicot pārredzamu atlases procedūru tehnoloģiski neitrālā veidā saskaņā ar Klimata investīciju fonda mērķiem, kā noteikts šā punkta pirmajā daļā, un

ņemot vērā to, cik lielā mērā projekti ievērojami palīdz sasniegt Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītājus, vienlaikus sekmējot nulles piesārņojuma un aprites mērķu sasniegšanu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, kā arī nepieciešamību nodrošināt projektu taisnīgu ģeogrāfisko izplatību saskaņā ar šā punkta 6.a daļu un

klimatneitrālu

. Prioritāti piešķir tehnoloģijām un procesiem, kas novērš daudzējādu vidisko ietekmi

2

Priekšroku projektu atlases kritērijos dod projektiem, kuru panāktie emisiju samazinājumi sekmē dekarbonizāciju citiem dalībniekiem netālu esošos ģeogrāfiskos apgabalos.

Klimata investīciju fonda finansētajos projektos ir jānotiek zināšanu apmaiņai ar citiem attiecīgajiem projektiem un ar Savienībā strādājošiem pētniekiem, kuriem ir leģitīmas intereses. Zināšanu apmaiņas noteikumus Komisija nosaka uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.

Klimata investīciju fonda finansētajos projektos ir jānotiek zināšanu apmaiņai ar citiem attiecīgajiem projektiem un ar Savienībā strādājošiem pētniekiem, kuriem ir leģitīmas intereses. Zināšanu apmaiņas noteikumus Komisija nosaka uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ir atklāts un pārredzams un tajā skaidri norāda, kāda veida tehnoloģijas var atbalstīt. Sagatavojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, Komisija pārliecinās, ka ir pienācīgi pārstāvētas visas nozares. Komisija veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzaicinājumi tiek paziņoti pēc iespējas plašāk, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”).

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ir atklāts un pārredzams un tajā skaidri norāda, kāda veida tehnoloģijas var atbalstīt. Sagatavojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, Komisija pārliecinās, ka ir pienācīgi pārstāvētas visas nozares. Komisija veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzaicinājumi tiek paziņoti pēc iespējas plašāk, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”).

Grozījums Nr. 542

Grozījums Nr. 542

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 8. punkts – 6.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Klimata investīciju fonds cenšas nodrošināt ģeogrāfiski līdzsvarotu atbalstu par atbalstu, kurš sniegts CCD veidā, un par projektiem, kas saistīti ar izvēršanu, vienlaikus nodrošinot augstāko iespējamo projektu kvalitāti un uzturot atlases kritērijus, kā minēts šā punkta sestajā daļā, ņemot vērā īpašos nozaru apstākļus un investīciju vajadzības, jo īpaši 3.g panta un IVa nodaļas nozarēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Klimata investīciju fonds cenšas nodrošināt ģeogrāfiski līdzsvarotu atbalstu par atbalstu, kurš sniegts CCD veidā, un par projektiem, kas saistīti ar izvēršanu, vienlaikus nodrošinot augstāko iespējamo projektu kvalitāti un uzturot atlases kritērijus, kā minēts šā punkta sestajā daļā, ņemot vērā īpašos nozaru apstākļus un investīciju vajadzības, jo īpaši 3.g panta un IVa nodaļas nozarēs.

Klimata investīciju fonds cenšas nodrošināt ģeogrāfiski līdzsvarotu atbalstu par atbalstu, kurš sniegts CCD veidā, un par projektiem, kas saistīti ar izvēršanu, vienlaikus nodrošinot augstāko iespējamo projektu kvalitāti un uzturot atlases kritērijus, kā minēts šā punkta sestajā daļā, ņemot vērā īpašos nozaru apstākļus un investīciju vajadzības, jo īpaši 3.g panta un IVa nodaļas nozarēs.

Grozījums Nr. 543

Grozījums Nr. 543

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 8. punkts – 7. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai šo direktīvu papildinātu attiecībā uz noteikumiem par
  Inovāciju
  fonda darbību, tostarp atlases procedūru un kritērijiem, un par atbalsttiesīgajiem sektoriem un tehnoloģiskām prasībām dažādiem atbalsta veidiem. | Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai šo direktīvu papildinātu attiecībā uz noteikumiem par
  Klimata investīciju
  fonda darbību, tostarp atlases procedūru un kritērijiem
  un MVU līdzdalību
  , un par atbalsttiesīgajiem sektoriem un tehnoloģiskām prasībām dažādiem atbalsta veidiem.
  Komisija rīkojas tā, lai grafikā atbalsta daļa no Klimata investīciju fonda tiktu plānota perioda sākumā. Īstenojot Klimata investīciju fondu, Komisija veic visus attiecīgos pasākumus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2092, lai gadījumos, kad dalībvalstis nav ievērojušas tiesiskumu, saistībā ar pasākumiem un investīcijām, ko atbalsta Klimata investīciju fonds, nodrošinātu finanšu līdzekļu aizsardzību. Šajā nolūkā Komisija nodrošina rezultatīvu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu un atgūst kļūdaini izmaksātos vai nepareizi izmantotos līdzekļus. |
| | Lai pārkārtošanās būtu godīga un taisnīga, atlases kritērijos ņem vērā vides un sociālos aizsardzības pasākumus. Visus finanšu resursus no Klimata investīciju fonda izmanto saskaņā ar: |
| | (a) | kritērijiem “nenodarīt būtisku kaitējumu”, kā izklāstīts Regulas (ES) 2020/852 17. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai šo direktīvu papildinātu attiecībā uz noteikumiem par
  Inovāciju
  fonda darbību, tostarp atlases procedūru un kritērijiem, un par atbalsttiesīgajiem sektoriem un tehnoloģiskām prasībām dažādiem atbalsta veidiem.

Inovāciju

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai šo direktīvu papildinātu attiecībā uz noteikumiem par
  Klimata investīciju
  fonda darbību, tostarp atlases procedūru un kritērijiem
  un MVU līdzdalību
  , un par atbalsttiesīgajiem sektoriem un tehnoloģiskām prasībām dažādiem atbalsta veidiem.
  Komisija rīkojas tā, lai grafikā atbalsta daļa no Klimata investīciju fonda tiktu plānota perioda sākumā. Īstenojot Klimata investīciju fondu, Komisija veic visus attiecīgos pasākumus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2092, lai gadījumos, kad dalībvalstis nav ievērojušas tiesiskumu, saistībā ar pasākumiem un investīcijām, ko atbalsta Klimata investīciju fonds, nodrošinātu finanšu līdzekļu aizsardzību. Šajā nolūkā Komisija nodrošina rezultatīvu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu un atgūst kļūdaini izmaksātos vai nepareizi izmantotos līdzekļus.

Klimata investīciju

un MVU līdzdalību

Komisija rīkojas tā, lai grafikā atbalsta daļa no Klimata investīciju fonda tiktu plānota perioda sākumā. Īstenojot Klimata investīciju fondu, Komisija veic visus attiecīgos pasākumus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2092, lai gadījumos, kad dalībvalstis nav ievērojušas tiesiskumu, saistībā ar pasākumiem un investīcijām, ko atbalsta Klimata investīciju fonds, nodrošinātu finanšu līdzekļu aizsardzību. Šajā nolūkā Komisija nodrošina rezultatīvu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu un atgūst kļūdaini izmaksātos vai nepareizi izmantotos līdzekļus.

Lai pārkārtošanās būtu godīga un taisnīga, atlases kritērijos ņem vērā vides un sociālos aizsardzības pasākumus. Visus finanšu resursus no Klimata investīciju fonda izmanto saskaņā ar:

Lai pārkārtošanās būtu godīga un taisnīga, atlases kritērijos ņem vērā vides un sociālos aizsardzības pasākumus. Visus finanšu resursus no Klimata investīciju fonda izmanto saskaņā ar:

(a)

(a)

kritērijiem “nenodarīt būtisku kaitējumu”, kā izklāstīts Regulas (ES) 2020/852 17. pantā;

kritērijiem “nenodarīt būtisku kaitējumu”, kā izklāstīts Regulas (ES) 2020/852 17. pantā;

| (b) | minimuma aizsargpasākumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2020/852 18. pantā. |
| --- | --- |

(b)

(b)

minimuma aizsargpasākumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2020/852 18. pantā.

minimuma aizsargpasākumiem, kas noteikti Regulas (ES) 2020/852 18. pantā.

Ja atbalstu sniedz ar CCD, šie deleģētie akti ļauj rīkot tehnoloģiski neitrālus cenas piedāvājumu konkursus saskaņā ar Klimata investīciju fonda mērķiem, kā noteikts pirmajā daļā.

Ja atbalstu sniedz ar CCD, šie deleģētie akti ļauj rīkot tehnoloģiski neitrālus cenas piedāvājumu konkursus saskaņā ar Klimata investīciju fonda mērķiem, kā noteikts pirmajā daļā.

Grozījums Nr. 544

Grozījums Nr. 544

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts – g apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.a pants – 8. punkts – 7.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija reizi divos gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izklāsta Klimata investīciju fonda finansēto projektu atbilstību un Regulā (ES) 2021/1119 noteikto klimatneitralitātes mērķi, panākto progresu rūpniecības dekarbonizācijas plānos aprakstīto investīciju izmantošanā un savu rīcības plānu nākamajam divu gadu periodam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija reizi divos gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izklāsta Klimata investīciju fonda finansēto projektu atbilstību un Regulā (ES) 2021/1119 noteikto klimatneitralitātes mērķi, panākto progresu rūpniecības dekarbonizācijas plānos aprakstīto investīciju izmantošanā un savu rīcības plānu nākamajam divu gadu periodam.

Komisija reizi divos gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izklāsta Klimata investīciju fonda finansēto projektu atbilstību un Regulā (ES) 2021/1119 noteikto klimatneitralitātes mērķi, panākto progresu rūpniecības dekarbonizācijas plānos aprakstīto investīciju izmantošanā un savu rīcības plānu nākamajam divu gadu periodam.

Grozījums Nr. 545

Grozījums Nr. 545

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

Direktīva 2003/87/EK

10.c pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | direktīvas 10.c 
  panta 7. punktu aizstāj ar šādu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(13)

direktīvas 10.c 
  panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

| (13) | direktīvas 10.c 
  pantu svītro; |
| --- | --- |

(13)

direktīvas 10.c 
  pantu svītro;

pantu svītro;

“Dalībvalstis nosaka, ka atbalstu saņemošajām elektroenerģijas ražošanas iekārtām un tīkla operatoriem katru gadu līdz 28. februārim ir jāziņo par atlasīto investīciju realizāciju, tostarp par līdzsvaru starp bezmaksas kvotām un radītajām investīciju izmaksām, un atbalstīto investīciju veidiem. Dalībvalstis par to iesniedz ziņojumus Komisijai, un Komisija šādus ziņojumus publisko.”;

Grozījums Nr. 546

Grozījums Nr. 546

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 13.a punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10.ca pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | direktīvā iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(13a)

(13a)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“10.ca pants

Pagaidu bezmaksas kvotu iedale enerģētikas nozares modernizācijai

Visas pagaidu bezmaksas kvotas, kas paredzētas enerģētikas nozares modernizācijai un kas līdz 2023. gada 31. decembrim nav iedalītas attiecīgo dalībvalstu operatoriem, būtu jāpieskaita kopējam kvotu daudzumam, kuru attiecīgā dalībvalsts saņem izsolīšanai saskaņā ar 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Tomēr dalībvalstis šis kvotas vai dažas no šīm kvotām var arī izmantot saskaņā ar 10.d pantu, lai atbalstītu investīcijas saistībā ar Modernizācijas fondu.”;

Grozījums Nr. 547

Grozījums Nr. 547

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.d pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna) un 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Atbalstu no Modernizācijas fonda piešķir tikai tām dalībvalstīm, kuras ir pieņēmušas juridiski saistošus mērķrādītājus, lai ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti, kā arī pasākumus, kas Regulā (ES) 2021/1119 noteiktajiem mērķrādītājiem atbilstošā laika periodā pakāpeniski nodrošina, ka vairs netiek izmantoti fosilā kurināmā veidi. |
| | Turklāt atbalstu no Modernizācijas fonda nepiešķir tādu investīciju atbalstam, ko ierosinājusi saņēmēja dalībvalsts, attiecībā uz kuru tiek īstenota Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. pantā paredzētā procedūra vai attiecībā uz kuru Padome ir pieņēmusi īstenošanas lēmumu par attiecīgiem pasākumiem saskaņā ar šo minēto pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atbalstu no Modernizācijas fonda piešķir tikai tām dalībvalstīm, kuras ir pieņēmušas juridiski saistošus mērķrādītājus, lai ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti, kā arī pasākumus, kas Regulā (ES) 2021/1119 noteiktajiem mērķrādītājiem atbilstošā laika periodā pakāpeniski nodrošina, ka vairs netiek izmantoti fosilā kurināmā veidi.

Atbalstu no Modernizācijas fonda piešķir tikai tām dalībvalstīm, kuras ir pieņēmušas juridiski saistošus mērķrādītājus, lai ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti, kā arī pasākumus, kas Regulā (ES) 2021/1119 noteiktajiem mērķrādītājiem atbilstošā laika periodā pakāpeniski nodrošina, ka vairs netiek izmantoti fosilā kurināmā veidi.

Turklāt atbalstu no Modernizācijas fonda nepiešķir tādu investīciju atbalstam, ko ierosinājusi saņēmēja dalībvalsts, attiecībā uz kuru tiek īstenota Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. pantā paredzētā procedūra vai attiecībā uz kuru Padome ir pieņēmusi īstenošanas lēmumu par attiecīgiem pasākumiem saskaņā ar šo minēto pantu.

Turklāt atbalstu no Modernizācijas fonda nepiešķir tādu investīciju atbalstam, ko ierosinājusi saņēmēja dalībvalsts, attiecībā uz kuru tiek īstenota Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. pantā paredzētā procedūra vai attiecībā uz kuru Padome ir pieņēmusi īstenošanas lēmumu par attiecīgiem pasākumiem saskaņā ar šo minēto pantu.

Grozījums Nr. 548

Grozījums Nr. 548

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.d pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atbalstītās investīcijas ir
  saskanīgas
  gan ar šīs direktīvas mērķiem, gan ar mērķiem, kas
  izvirzīti
  Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā par Eiropas zaļo kursu (*) un
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulā (ES) 2021/1119 (**), gan ar Parīzes nolīgumā nospraustajiem ilgtermiņa mērķiem. No Modernizācijas fonda
  atbalstu
  nesniedz
  elektroenerģijas ražošanas iekārtām
  , kurās
  izmanto fosilo degvielu vai kurināmo
  . | Atbalstītās investīcijas ir
  saskaņā
  gan ar šīs direktīvas mērķiem, gan ar mērķiem, kas
  noteikti
  Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā par Eiropas zaļo kursu (*) un Regulā (ES) 2021/1119, gan ar Parīzes nolīgumā nospraustajiem ilgtermiņa mērķiem.
  Atbalstu
  no Modernizācijas fonda nesniedz
  ar enerģētiku saistītām darbībām
  , kurās
  tiek izmantots fosilais kurināmais
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atbalstītās investīcijas ir
  saskanīgas
  gan ar šīs direktīvas mērķiem, gan ar mērķiem, kas
  izvirzīti
  Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā par Eiropas zaļo kursu (*) un
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulā (ES) 2021/1119 (**), gan ar Parīzes nolīgumā nospraustajiem ilgtermiņa mērķiem. No Modernizācijas fonda
  atbalstu
  nesniedz
  elektroenerģijas ražošanas iekārtām
  , kurās
  izmanto fosilo degvielu vai kurināmo
  .

saskanīgas

izvirzīti

*

Eiropas Parlamenta un Padomes

**

atbalstu

elektroenerģijas ražošanas iekārtām

izmanto fosilo degvielu vai kurināmo

Atbalstītās investīcijas ir
  saskaņā
  gan ar šīs direktīvas mērķiem, gan ar mērķiem, kas
  noteikti
  Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā par Eiropas zaļo kursu (*) un Regulā (ES) 2021/1119, gan ar Parīzes nolīgumā nospraustajiem ilgtermiņa mērķiem.
  Atbalstu
  no Modernizācijas fonda nesniedz
  ar enerģētiku saistītām darbībām
  , kurās
  tiek izmantots fosilais kurināmais
  .

saskaņā

noteikti

*

Atbalstu

ar enerģētiku saistītām darbībām

tiek izmantots fosilais kurināmais

Grozījums Nr. 549

Grozījums Nr. 549

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.d pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Vismaz 80 %
  finanšu
  resursu no Modernizācijas fonda
  izmanto tam, lai atbalstītu investīcijas šādās jomās: | 2.   
  Modernizācijas fonda
  finanšu
  resursus 100 %
  izmanto tam, lai atbalstītu investīcijas šādās jomās: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Vismaz 80 %
  finanšu
  resursu no Modernizācijas fonda
  izmanto tam, lai atbalstītu investīcijas šādās jomās:

2.   
  Modernizācijas fonda
  finanšu
  resursus 100 %
  izmanto tam, lai atbalstītu investīcijas šādās jomās:

Grozījums Nr. 550

Grozījums Nr. 550

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.d pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | enerģijas ražošana ar ūdeņraža ģeneratoriem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

enerģijas ražošana ar ūdeņraža ģeneratoriem;

enerģijas ražošana ar ūdeņraža ģeneratoriem;

Grozījums Nr. 551

Grozījums Nr. 551

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.d pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | energoefektivitātes uzlabošana
  pieprasījuma
  pusē
  ,
  tostarp
  tādās jomās kā transports, ēkas, lauksaimniecība un atkritumu saimniecība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

energoefektivitātes uzlabošana
  pieprasījuma
  pusē
  ,
  tostarp
  tādās jomās kā transports, ēkas, lauksaimniecība un atkritumu saimniecība;

energoefektivitātes uzlabošana

pusē

tostarp

| c) | kopējā energopatēriņa samazināšana ar
  pieprasījuma
  puses pārvaldību un energoefektivitāti
  ,
  arī
  tādās jomās kā transports, ēkas, lauksaimniecība un atkritumu saimniecība
  , vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību pēc elektrifikācijas klimatiskās pārkārtošanās kontekstā un ar šādas pārkārtošanās procesu saistīto augošo pieprasījumu pēc atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas
  ; |
| --- | --- |

c)

kopējā energopatēriņa samazināšana ar
  pieprasījuma
  puses pārvaldību un energoefektivitāti
  ,
  arī
  tādās jomās kā transports, ēkas, lauksaimniecība un atkritumu saimniecība
  , vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību pēc elektrifikācijas klimatiskās pārkārtošanās kontekstā un ar šādas pārkārtošanās procesu saistīto augošo pieprasījumu pēc atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas
  ;

kopējā energopatēriņa samazināšana ar

puses pārvaldību un energoefektivitāti

arī

, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību pēc elektrifikācijas klimatiskās pārkārtošanās kontekstā un ar šādas pārkārtošanās procesu saistīto augošo pieprasījumu pēc atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas

Grozījums Nr. 552

Grozījums Nr. 552

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.d pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | atbalsts mājsaimniecībām
  ar zemiem ienākumiem
  ,
  tostarp
  lauku un
  attālos apvidos
  , lai novērstu enerģētisko nabadzību un modernizētu to siltumapgādes sistēmas;
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

atbalsts mājsaimniecībām
  ar zemiem ienākumiem
  ,
  tostarp
  lauku un
  attālos apvidos
  , lai novērstu enerģētisko nabadzību un modernizētu to siltumapgādes sistēmas;
  un

ar zemiem ienākumiem

tostarp

attālos apvidos

un

| e) | atbalsts
  mazturīgām
  mājsaimniecībām,
  arī
  lauku un
  attālās teritorijās
  , lai novērstu enerģētisko nabadzību un modernizētu to siltumapgādes
  un aukstumapgādes
  sistēmas
  un lai censtos panākt energoefektivitāti gan dzīvojamās ēkās, gan ēkās, kuras tiek izmantotas komerciālām vajadzībām
  ; |
| --- | --- |

e)

atbalsts
  mazturīgām
  mājsaimniecībām,
  arī
  lauku un
  attālās teritorijās
  , lai novērstu enerģētisko nabadzību un modernizētu to siltumapgādes
  un aukstumapgādes
  sistēmas
  un lai censtos panākt energoefektivitāti gan dzīvojamās ēkās, gan ēkās, kuras tiek izmantotas komerciālām vajadzībām
  ;

mazturīgām

arī

attālās teritorijās

un aukstumapgādes

un lai censtos panākt energoefektivitāti gan dzīvojamās ēkās, gan ēkās, kuras tiek izmantotas komerciālām vajadzībām

Grozījums Nr. 553

Grozījums Nr. 553

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.d pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | taisnīga pārkārtošanās
  oglekļatkarīgos
  reģionos saņēmējās dalībvalstīs, lai
  dialogā
  ar sociālajiem partneriem atbalstītu darba ņēmēju pārcelšanu citā darbā, pārkvalificēšanos un kvalifikācijas
  uzlabošanu
  , izglītošanos, darba meklēšanu un jaunuzņēmumu izveidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

taisnīga pārkārtošanās
  oglekļatkarīgos
  reģionos saņēmējās dalībvalstīs, lai
  dialogā
  ar sociālajiem partneriem atbalstītu darba ņēmēju pārcelšanu citā darbā, pārkvalificēšanos un kvalifikācijas
  uzlabošanu
  , izglītošanos, darba meklēšanu un jaunuzņēmumu izveidi.

oglekļatkarīgos

dialogā

uzlabošanu

| f) | taisnīga pārkārtošanās
  no oglekļa atkarīgos
  reģionos saņēmējās dalībvalstīs, lai
  , īstenojot dialogu
  ar
  pilsonisko sabiedrību un
  sociālajiem partneriem, atbalstītu darba ņēmēju pārcelšanu citā darbā, pārkvalificēšanos un kvalifikācijas
  celšanu
  , izglītošanos, darba meklēšanu un jaunuzņēmumu izveidi
  un lai to darītu, attiecīgā gadījumā nodrošinot konsekvenci ar atbilstošām darbībām, ko dalībvalstis iekļāvušas savos teritoriālajos taisnīgas pārkārtošanās plānos saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1056 8
  . 
  panta 2. punkta k) apakšpunktu, un veicinot šādu darbību izpildi; un |
| --- | --- |

f)

taisnīga pārkārtošanās
  no oglekļa atkarīgos
  reģionos saņēmējās dalībvalstīs, lai
  , īstenojot dialogu
  ar
  pilsonisko sabiedrību un
  sociālajiem partneriem, atbalstītu darba ņēmēju pārcelšanu citā darbā, pārkvalificēšanos un kvalifikācijas
  celšanu
  , izglītošanos, darba meklēšanu un jaunuzņēmumu izveidi
  un lai to darītu, attiecīgā gadījumā nodrošinot konsekvenci ar atbilstošām darbībām, ko dalībvalstis iekļāvušas savos teritoriālajos taisnīgas pārkārtošanās plānos saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1056 8
  . 
  panta 2. punkta k) apakšpunktu, un veicinot šādu darbību izpildi; un

no oglekļa atkarīgos

, īstenojot dialogu

pilsonisko sabiedrību un

celšanu

un lai to darītu, attiecīgā gadījumā nodrošinot konsekvenci ar atbilstošām darbībām, ko dalībvalstis iekļāvušas savos teritoriālajos taisnīgas pārkārtošanās plānos saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1056 8

panta 2. punkta k) apakšpunktu, un veicinot šādu darbību izpildi; un

Grozījums Nr. 554

Grozījums Nr. 554

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

10.d pants – 2. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fa) | investīcijas alternatīvu degvielas veidu infrastruktūras ieviešanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

fa)

fa)

investīcijas alternatīvu degvielas veidu infrastruktūras ieviešanā.

investīcijas alternatīvu degvielas veidu infrastruktūras ieviešanā.

Grozījums Nr. 555

Grozījums Nr. 555

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10.d pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | pantā iekļauj šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

pantā iekļauj šādu punktu:

pantā iekļauj šādu punktu:

“2.a
     
  Visus finanšu resursus no Modernizācijas fonda izmanto, ievērojot:

| a) | principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” kritērijus, kā noteikts Regulas (ES) 2020/852 17. pantā; |
| --- | --- |

a)

principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” kritērijus, kā noteikts Regulas (ES) 2020/852 17. pantā;

| b) | minimālos aizsardzības pasākumus, kas noteikti Regulas (ES) 2020/852 18. pantā.” |
| --- | --- |

b)

minimālos aizsardzības pasākumus, kas noteikti Regulas (ES) 2020/852 18. pantā.”

Grozījums Nr. 556

Grozījums Nr. 556

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10.d pants – 5. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | bb) | panta 5. punktā pievieno šādu daļu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

bb)

bb)

panta 5. punktā pievieno šādu daļu:

panta 5. punktā pievieno šādu daļu:

“Investīciju komiteja konsultējas ar Eiropas Zinātnisko konsultatīvo padomi klimata pārmaiņu jautājumos, lai nodrošinātu, ka investīciju lēmumi atbilst šajā pantā noteiktajiem kritērijiem un veicina Regulā (ES) 2021/1119 izklāstītos mērķus.”

Grozījums Nr. 557

Grozījums Nr. 557

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10.d pants – 6. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | bc) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

bc)

bc)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

6.   Pirms saņēmēja dalībvalsts nolemj no savas modernizācijas fonda daļas finansēt kādu investīciju projektu, tā ar attiecīgo investīciju projektu iepazīstina investīciju komiteju un EIB.
  Ja EIB apstiprina, ka investīcija ietilpst 2. punktā uzskaitītajās jomās, attiecīgā dalībvalsts var sākt investīciju projekta finansēšanu no savas daļas.

“6.   Pirms saņēmēja dalībvalsts nolemj no savas modernizācijas fonda daļas finansēt kādu investīciju projektu, tā ar attiecīgo investīciju projektu iepazīstina investīciju komiteju un EIB.

Ja investīcija energosistēmu modernizācijas jomā, ko ierosina finansēt no modernizācijas fonda, neietilpst 2. punktā minētajās jomās,
  investīciju komiteja novērtē minēto investīciju tehnisko un finansiālo pamatotību, tostarp to realizēto emisiju samazinājumu, un izdod ieteikumu par investīciju finansēšanu no modernizācijas fonda. Investīciju komiteja nodrošina, ka ar visām investīcijām saistībā ar centralizētu siltumapgādi tiek panākts būtisks energoefektivitātes uzlabojums un emisiju samazinājumi.

Ja investīcija energosistēmu modernizācijas jomā, ko ierosina finansēt no modernizācijas fonda, neietilpst 2. punktā minētajās jomās,

Investīciju komiteja novērtē minēto investīciju tehnisko un finansiālo pamatotību, tostarp to realizēto emisiju samazinājumu, un izdod ieteikumu par investīciju finansēšanu no modernizācijas fonda. Investīciju komiteja nodrošina, ka ar visām investīcijām saistībā ar centralizētu siltumapgādi tiek panākts būtisks energoefektivitātes uzlabojums un emisiju samazinājumi.

Minētais ieteikums var ietvert ierosinājumus par piemērotiem finanšu instrumentiem.
  Līdz 70 % no attiecīgajām tādu investīciju izmaksām, kuras neietilpst 2. punktā uzskaitītajās jomās, var segt ar modernizācijas fonda līdzekļiem ar noteikumu, ka atlikušās izmaksas sedz privātas juridiskās personas.

Līdz 70 % no attiecīgajām tādu investīciju izmaksām, kuras neietilpst 2. punktā uzskaitītajās jomās, var segt ar modernizācijas fonda līdzekļiem ar noteikumu, ka atlikušās izmaksas sedz privātas juridiskās personas.

Minētais ieteikums var ietvert ierosinājumus par piemērotiem finanšu instrumentiem.”

Grozījums Nr. 558

Grozījums Nr. 558

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – bd apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – bd apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

10.d pants – 11. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | bd) | panta 11. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

bd)

bd)

panta 11. punktu aizstāj ar šādu:

panta 11. punktu aizstāj ar šādu:

11.   Investīciju komiteja ik gadu ziņo Komisijai par pieredzi investīciju izvērtēšanā. Komisija, ņemot vērā investīciju komitejas konstatējumus, līdz 2024. gada 31. decembrim pārskata 2. punktā minētās projektu jomas un pamatu, uz kura investīciju komiteja balsta savus ieteikumus.

“11.   Investīciju komiteja ik gadu ziņo Komisijai
  , Padomei un Eiropas Parlamentam
  par pieredzi investīciju izvērtēšanā.
  Minēto ziņojumu publisko.
  Komisija, ņemot vērā investīciju komitejas konstatējumus, līdz 2024. gada 31. decembrim pārskata 2. punktā minētās projektu jomas un pamatu, uz kura investīciju komiteja balsta savus ieteikumus.”

Grozījums Nr. 559

Grozījums Nr. 559

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

12. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

-a)

-a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kvotas var pārskaitīt starp:

“1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kvotas var pārskaitīt starp:

| a) | personām
  Savienībā; |
| --- | --- |

a)

personām
  Savienībā;

personām

| a) | regulētiem subjektiem
  Savienībā; |
| --- | --- |

a)

regulētiem subjektiem
  Savienībā;

regulētiem subjektiem

| b) | personām
  Savienībā un personām trešās valstīs, kur šādas kvotas atzīst saskaņā ar 25. pantā minēto procedūru bez citiem ierobežojumiem kā tiem, kas ietverti un pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

b)

personām
  Savienībā un personām trešās valstīs, kur šādas kvotas atzīst saskaņā ar 25. pantā minēto procedūru bez citiem ierobežojumiem kā tiem, kas ietverti un pieņemti saskaņā ar šo direktīvu.

personām

| b) | regulētiem subjektiem
  Savienībā un personām trešās valstīs, kur šādas kvotas atzīst saskaņā ar 25. pantā minēto procedūru bez citiem ierobežojumiem kā tiem, kas ietverti un pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

b)

regulētiem subjektiem
  Savienībā un personām trešās valstīs, kur šādas kvotas atzīst saskaņā ar 25. pantā minēto procedūru bez citiem ierobežojumiem kā tiem, kas ietverti un pieņemti saskaņā ar šo direktīvu.

regulētiem subjektiem

Regulēti subjekti var pilnvarot fizisku vai juridisku personu izmantot reģistra kontus, kas pieder regulētajam subjektam, un regulētā subjekta vārdā veikt visa veida darījumus, uz kuriem šim kontam ir tiesības. Responsibility for compliance shall remain with the regulated entity. Pilnvarojot fizisko vai juridisko personu, regulētais subjekts nodrošina, ka nav interešu konflikta starp pilnvaroto personu vai subjektu un kompetentajām iestādēm, valsts administratoriem, verificētājiem vai citām struktūrām, uz kurām attiecas šī direktīva.”

Regulēti subjekti var pilnvarot fizisku vai juridisku personu izmantot reģistra kontus, kas pieder regulētajam subjektam, un regulētā subjekta vārdā veikt visa veida darījumus, uz kuriem šim kontam ir tiesības. Responsibility for compliance shall remain with the regulated entity. Pilnvarojot fizisko vai juridisko personu, regulētais subjekts nodrošina, ka nav interešu konflikta starp pilnvaroto personu vai subjektu un kompetentajām iestādēm, valsts administratoriem, verificētājiem vai citām struktūrām, uz kurām attiecas šī direktīva.”

Grozījums Nr. 560

Grozījums Nr. 560

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – -aa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – -aa apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

12. pants – 1.aa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-aa) | pantā iekļauj šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(-aa)

(-aa)

pantā iekļauj šādu punktu:

“1.aa
     
  Komisija līdz 2023. gada 1. jūlijam iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā tā novērtē, kā regulētiem subjektiem un to vārdā strādājošiem finanšu starpniekiem piemērots piekļuves Eiropas oglekļa emisijas kvotu tirgiem ierobežojums ietekmētu oglekļa emisijas kvotu tirgu integritāti un efektīvu darbību un kā tas ietekmētu Savienības 2030. un 2050. gada enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšanu. Ja šāda novērtējuma rezultāts ir negatīvs, Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu, lai koriģētu attiecīgos noteikumus 12. panta 1. punktā un 19. panta 2. punktā.”

Grozījums Nr. 561

Grozījums Nr. 561

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

12. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna) un 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Atkāpjoties no c) apakšpunkta pirmās daļas, līdz 2029. gada 31. decembrim kuģošanas sabiedrības var nodot mazāk kvotu, saskaņā ar Va pielikumu pamatojoties uz kuģa ledus klasi vai uz kuģošanu ledus apstākļos, vai uz abiem šiem faktoriem. |
| | Atkāpjoties no c) apakšpunkta pirmās daļas, līdz 2029. gada 31. decembrim kuģošanas sabiedrības var nodot par 55 % mazāk kvotu attiecībā uz emisijām, kas radušās laika posmā līdz 2030. gadam reisos starp divām ostām, no kurām viena atrodas dalībvalsts tālākajā reģionā, bet otra atrodas tajā pašā dalībvalstī, ieskaitot reisus starp ostām, kas atrodas vienas un tās pašas dalībvalsts divos dažādos tālākajos reģionos. Komisija līdz 2027. gada 31. decembrim izvērtē, kā jūras transportu no un uz tālākajiem reģioniem ietekmē tas, ka beidzas šīs atkāpes piemērošana, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgu ziņojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atkāpjoties no c) apakšpunkta pirmās daļas, līdz 2029. gada 31. decembrim kuģošanas sabiedrības var nodot mazāk kvotu, saskaņā ar Va pielikumu pamatojoties uz kuģa ledus klasi vai uz kuģošanu ledus apstākļos, vai uz abiem šiem faktoriem.

Atkāpjoties no c) apakšpunkta pirmās daļas, līdz 2029. gada 31. decembrim kuģošanas sabiedrības var nodot mazāk kvotu, saskaņā ar Va pielikumu pamatojoties uz kuģa ledus klasi vai uz kuģošanu ledus apstākļos, vai uz abiem šiem faktoriem.

Atkāpjoties no c) apakšpunkta pirmās daļas, līdz 2029. gada 31. decembrim kuģošanas sabiedrības var nodot par 55 % mazāk kvotu attiecībā uz emisijām, kas radušās laika posmā līdz 2030. gadam reisos starp divām ostām, no kurām viena atrodas dalībvalsts tālākajā reģionā, bet otra atrodas tajā pašā dalībvalstī, ieskaitot reisus starp ostām, kas atrodas vienas un tās pašas dalībvalsts divos dažādos tālākajos reģionos. Komisija līdz 2027. gada 31. decembrim izvērtē, kā jūras transportu no un uz tālākajiem reģioniem ietekmē tas, ka beidzas šīs atkāpes piemērošana, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgu ziņojumu.

Atkāpjoties no c) apakšpunkta pirmās daļas, līdz 2029. gada 31. decembrim kuģošanas sabiedrības var nodot par 55 % mazāk kvotu attiecībā uz emisijām, kas radušās laika posmā līdz 2030. gadam reisos starp divām ostām, no kurām viena atrodas dalībvalsts tālākajā reģionā, bet otra atrodas tajā pašā dalībvalstī, ieskaitot reisus starp ostām, kas atrodas vienas un tās pašas dalībvalsts divos dažādos tālākajos reģionos. Komisija līdz 2027. gada 31. decembrim izvērtē, kā jūras transportu no un uz tālākajiem reģioniem ietekmē tas, ka beidzas šīs atkāpes piemērošana, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgu ziņojumu.

Grozījums Nr. 562

Grozījums Nr. 562

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – e apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – e apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

12. pants – 3.b punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pienākums nodot kvotas nerodas attiecībā uz tādām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kuras uzskata par uztvertām un izmantotām tādā veidā, ka tās ir pastāvīgi ķīmiski saistītas produktā un normālas lietošanas gaitā nenonāk atmosfērā. | Pienākums nodot kvotas nerodas attiecībā uz tādām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kuras uzskata par uztvertām un izmantotām tādā veidā, ka tās ir pastāvīgi ķīmiski saistītas produktā un normālas lietošanas
  un likvidēšanas
  gaitā nenonāk atmosfērā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pienākums nodot kvotas nerodas attiecībā uz tādām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kuras uzskata par uztvertām un izmantotām tādā veidā, ka tās ir pastāvīgi ķīmiski saistītas produktā un normālas lietošanas gaitā nenonāk atmosfērā.

Pienākums nodot kvotas nerodas attiecībā uz tādām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kuras uzskata par uztvertām un izmantotām tādā veidā, ka tās ir pastāvīgi ķīmiski saistītas produktā un normālas lietošanas
  un likvidēšanas
  gaitā nenonāk atmosfērā.

un likvidēšanas

Grozījums Nr. 563

Grozījums Nr. 563

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – e apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – e apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

12. pants – 3.b punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija pieņem
  īstenošanas
  aktus, kuri paredz prasības, ar kādām siltumnīcefekta gāzes ir uzskatāmas par pastāvīgi ķīmiski saistītām produktā tā, ka normālas lietošanas gaitā tās nenonāk atmosfērā. | Komisija
  šīs direktīvas papildināšanas nolūkā saskaņā ar 23. pantu
  pieņem
  deleģētos
  aktus, kuri paredz prasības, ar kādām siltumnīcefekta gāzes ir uzskatāmas par pastāvīgi ķīmiski saistītām produktā tā, ka normālas lietošanas
  un šā punkta pirmajā daļā minētās likvidēšanas
  gaitā tās nenonāk atmosfērā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija pieņem
  īstenošanas
  aktus, kuri paredz prasības, ar kādām siltumnīcefekta gāzes ir uzskatāmas par pastāvīgi ķīmiski saistītām produktā tā, ka normālas lietošanas gaitā tās nenonāk atmosfērā.

īstenošanas

Komisija
  šīs direktīvas papildināšanas nolūkā saskaņā ar 23. pantu
  pieņem
  deleģētos
  aktus, kuri paredz prasības, ar kādām siltumnīcefekta gāzes ir uzskatāmas par pastāvīgi ķīmiski saistītām produktā tā, ka normālas lietošanas
  un šā punkta pirmajā daļā minētās likvidēšanas
  gaitā tās nenonāk atmosfērā.

šīs direktīvas papildināšanas nolūkā saskaņā ar 23. pantu

deleģētos

un šā punkta pirmajā daļā minētās likvidēšanas

Grozījums Nr. 564

Grozījums Nr. 564

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – e apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – e apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

12. pants – 3.b punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 22.a panta 2. punktā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 22.a panta 2. punktā.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 22.a panta 2. punktā.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 565

Grozījums Nr. 565

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

12. pants – 3.ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ea) | the following paragraph is inserted: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ea)

ea)

the following paragraph is inserted:

the following paragraph is inserted:

“3.ba
     
  Komisija līdz 2025. gada 1. janvārim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā tā izskata, kā tiek uzskaitītas negatīvās emisijas no siltumnīcefekta gāzēm, kas piesaistītas no atmosfēras un droši un pastāvīgi uzglabātas, un kā šīs negatīvās emisijas var iekļaut emisiju tirdzniecībā, un kurā tā ierosina skaidru darbības jomu un stingrus kritērijus un aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādi piesaistījumi nekompensē vajadzīgos emisiju samazinājumus saskaņā ar Regulā (ES) 2021/1119 noteiktajiem Savienības klimata mērķrādītājiem. Minētajam ziņojumam attiecīgā gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu, lai iekļautu negatīvās emisijas.”

Grozījums Nr. 566

Grozījums Nr. 566

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

12. pants – 3.bb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | eb) | pantā iekļauj šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

eb)

eb)

pantā iekļauj šādu punktu:

pantā iekļauj šādu punktu:

“3.bb
     
  Komisija līdz 2029. gada 31. decembrim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā izpētīts, vai tiek efektīvi uzskaitītas visas siltumnīcefekta gāzu emisijas no dažādajām šīs direktīvas darbības jomā iekļautajām darbībām, kuros procesa posmos šīs siltumnīcefekta gāzu emisijas tiek uzskaitītas un vai ir novērsta dubultā uzskaite, jo īpaši ņemot vērā lejupējos posmus, tostarp atkritumu likvidēšanu un sadedzināšanu, kā arī eksportu, un izvērtē salīdzinošos ieguvumus no klimata un ekonomiskā viedokļa, kurus sniedz katras darbības radīto emisiju uzskaitīšana dažādos procesa posmos. Komisija var attiecīgā gadījumā šim ziņojumam pievienot tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu šo direktīvu nolūkā nodrošināt, ka visas emisijas tiek uzskaitītas visefektīvākajā posmā un ka netiek pieļauta dubulta uzskaite.”;

Grozījums Nr. 567

Grozījums Nr. 567

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – ec apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – ec apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

12. pants – 3.bc punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ec) | pantā iekļauj šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ec)

ec)

pantā iekļauj šādu punktu:

pantā iekļauj šādu punktu:

“3.bc
     
  Komisija līdz 2025. gada 1. janvārim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā izskatīta pārredzama, salīdzināma un droša metodika, kā uzskaitīt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko uzskata par uztvertām un izmantotām, lai tās ķīmiski piesaistītu kādam produktam veidā, kurš nav 3.b punktā minētais veids, balstoties uz attiecīgā produkta aprites cikla izvērtējumu. Produkta aprites cikla izvērtējuma metodikā ņem vērā siltumnīcefekta gāzu divējādo — kā emisiju un kā rūpniecības izejvielu — lomu, tostarp emisijas, kas uztvertas produkta ražošanas procesā, emisijas, kas radītas uztveršanas un izmantošanas procesa ietvaros, emisijas, kas izmantotas produkta ražošanā, un to, cik gadus no emisijām uztvertais ogleklis ir saistīts produktā. Attiecīgā gadījumā Komisija minētajam ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu šo direktīvu nolūkā tajā iekļaut šādu uz aprites ciklu balstītu pieeju.”;

Grozījums Nr. 568/rev

Grozījums Nr. 568/rev

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – ed apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – ed apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

12. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ed) | 4. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

ed)

ed)

4. punktu aizstāj ar šādu:

4. punktu aizstāj ar šādu:

4.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka kvotas anulē jebkurā brīdī, kad to pieprasa persona, kas ir to turētāja. Gadījumā, ja dalībvalsts teritorijā papildu valsts pasākumu dēļ tiek slēgta elektroenerģijas ražošanas jauda, dalībvalstis
  var anulēt
  kvotas no kopējā izsolāmo kvotu daudzuma, kā minēts 10. panta 2. punktā, līdz daudzumam, kas atbilst attiecīgās iekārtas vidējām verificētajām emisijām piecu gadu laikposmā pirms slēgšanas. Attiecīgā dalībvalsts par šādu atcelšanas nodomu informē Komisiju saskaņā ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti, ievērojot 10. panta 4. punktu.

“4.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka kvotas anulē jebkurā brīdī, kad to pieprasa persona, kas ir to turētāja. Gadījumā, ja dalībvalsts teritorijā papildu valsts pasākumu dēļ tiek slēgta elektroenerģijas ražošanas jauda, dalībvalstis
  anulē
  kvotas no kopējā izsolāmo kvotu daudzuma, kā minēts 10. panta 2. punktā, līdz daudzumam, kas atbilst attiecīgās iekārtas vidējām verificētajām emisijām piecu gadu laikposmā pirms slēgšanas. Attiecīgā dalībvalsts par šādu atcelšanas nodomu informē Komisiju saskaņā ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti, ievērojot 10. panta 4. punktu.”

Grozījums Nr. 569

Grozījums Nr. 569

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 16. punkts

1. pants – 1. daļa – 16. punkts

Direktīva 2003/87/EK

14. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | direktīvas 14. panta 1. 
  punkta pirmajai daļai pievieno
  šādu
  teikumu
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(16)

direktīvas 14. panta 1. 
  punkta pirmajai daļai pievieno
  šādu
  teikumu
  :

punkta pirmajai daļai pievieno

teikumu

| (16) | direktīvas 14. panta 1. 
  punktu aizstāj ar
  šādu: |
| --- | --- |

(16)

direktīvas 14. panta 1. 
  punktu aizstāj ar
  šādu:

punktu aizstāj ar

“1.   Komisija pieņem
  īstenošanas
  aktus attiecībā uz detalizētu kārtību emisiju monitoringam un ziņošanai un attiecīgā gadījumā darbības datiem par darbībām, kuras uzskaitītas I pielikumā, tonnkilometru datu monitoringu un ziņošanu 3.e un 3.f panta piemērošanas nolūkā, to pamatā liekot IV pielikumā izklāstītos monitoringa un ziņošanas principus un šā panta 2. punktā izklāstītās prasības. Minētajos
  īstenošanas
  aktos pie prasībām attiecībā uz monitoringu un ziņošanu par attiecīgās gāzes emisijām ir arī noteikts katras siltumnīcas efektu izraisošas gāzes globālās sasilšanas potenciāls. Ar minētajiem
  īstenošanas
  aktiem nosaka, ka, lai šo biomasu varētu uzskatīt par nulles faktora biomasu, piemēro biomasas izmantošanas ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijus, kuri noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (*), ieskaitot visas korekcijas, kas nepieciešamas, lai tos piemērotu šīs direktīvas nolūkā. Tajos norāda, kā uzskaitāma tādu emisiju uzglabāšana, kas rodas, sajaucot emisijas no nulles faktora avotiem un emisijas no avotiem, kuri nav nulles faktora avoti. Tāpat tajos norāda, kā uzskaitīt emisijas, kas rodas no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām degvielām un reciklēta oglekļa degvielām, tā nodrošinot, ka emisijas tiek uzskaitītas, bet netiek pieļauta dubulta uzskaite.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 22.a panta 2. punktā.

“1.   Komisija
  saskaņā ar 23. pantu
  pieņem
  deleģētos
  aktus
  , lai papildinātu šo direktīvu
  attiecībā uz detalizētu kārtību emisiju monitoringam un ziņošanai un attiecīgā gadījumā darbības datiem par darbībām, kuras uzskaitītas I pielikumā, tonnkilometru datu monitoringu un ziņošanu 3.e un 3.f panta piemērošanas nolūkā, to pamatā liekot IV pielikumā izklāstītos monitoringa un ziņošanas principus un šā panta 2. punktā izklāstītās prasības. Minētajos
  deleģētajos
  aktos pie prasībām attiecībā uz monitoringu un ziņošanu par attiecīgās gāzes emisijām ir arī noteikts katras siltumnīcas efektu izraisošas gāzes globālās sasilšanas potenciāls
  , un tiem pievieno sīki izstrādātu ietekmes izvērtējumu, ņemot vērā jaunākās pieejamās zinātnes atziņas
  . Ar minētajiem
  deleģētajiem
  aktiem nosaka, ka, lai šo biomasu varētu uzskatīt par nulles faktora biomasu, piemēro biomasas izmantošanas ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijus, kuri noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (*), ieskaitot visas korekcijas, kas nepieciešamas, lai tos piemērotu šīs direktīvas nolūkā. Tajos norāda, kā uzskaitāma tādu emisiju uzglabāšana, kas rodas, sajaucot emisijas no nulles faktora avotiem un emisijas no avotiem, kuri nav nulles faktora avoti. Tāpat tajos norāda, kā uzskaitīt emisijas, kas rodas no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām degvielām un reciklēta oglekļa degvielām, tā nodrošinot, ka emisijas tiek uzskaitītas, bet netiek pieļauta dubulta uzskaite.

Grozījums Nr. 570

Grozījums Nr. 570

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 19.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 19.a punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

19. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | direktīvas 19. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(19a)

(19a)

direktīvas 19. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Kvotas var būt
  jebkurai personai
  . Reģistram ir jābūt pieejamam sabiedrībai, un tajā jābūt atsevišķai uzskaitei par kvotām, kas ir
  katrai personai
  ,
  kurai
  kvotas piešķirtas vai
  pārskaitītas
  .

“2.   
  Neskarot šā 12. panta 1.aa punktu, bez centrālajiem un valsts pārvaldes kontiem
  kvotas var būt
  tikai regulētiem subjektiem ar agrākām, pašreizējām vai nākotnē paredzamām ES ETS atbilstības nodrošināšanas saistībām
  . Reģistram ir jābūt pieejamam sabiedrībai, un tajā jābūt atsevišķai uzskaitei par kvotām, kas ir
  katram regulētajam subjektam
  ,
  kuram
  kvotas piešķirtas vai
  nodotas
  .”;

Grozījums Nr. 571

Grozījums Nr. 571

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 19.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 19.b punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

23. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19b) | direktīvas 23. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(19b)

(19b)

direktīvas 23. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Pilnvaras pieņemt 3.d panta 3. punktā, 10. panta 4. punktā, 10.a panta 1. un 8. punktā, 10.b panta 5. punktā, 19. panta 3. punktā, 22. pantā, 24. panta 3. punktā, 24.a panta 1. punktā, 25.a panta 1. punktā
  un
  28.c pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2018. gada 8. aprīļa.

“2.   Pilnvaras pieņemt 3.d panta 3. punktā,
  3.gaa panta 2. punktā, 3.gab panta 7. punktā, 3.gea panta otrajā daļā,
  10. panta 4. punktā, 10.a panta 1. un 8. punktā, 10.b panta 5. 
  punktā, 12. panta 3.b punktā, 14. panta 1.
   punktā, 19. panta 3. punktā, 22. pantā, 24. panta 3. punktā, 24.a panta 1. punktā, 25.a panta 1. punktā, 28.c pantā
  , 30.c panta 2.a punktā un 30.f panta 4.a punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2018. gada 8. aprīļa.”;

Grozījums Nr. 572

Grozījums Nr. 572

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 19.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 19.c punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

29.a pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19c) | direktīvas 29.a pantu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(19c)

(19c)

direktīvas 29.a pantu aizstāj ar šādu:

29.a pants

“29.a pants

Pasākumi gadījumā, ja cenu svārstības ir pārmērīgas

Pasākumi gadījumā, ja cenu svārstības ir pārmērīgas

1.   Ja ilgāk par sešiem secīgiem mēnešiem kvotu cena Eiropas oglekļa tirgū ir vairāk nekā
  trīs
  reizes augstāka par vidējo kvotu cenu divos iepriekšējos gados, Komisija nekavējoties sasauc saskaņā ar Lēmuma Nr. 280/2004/EK 9. pantu izveidotās komitejas sanāksmi.

1.   Ja ilgāk par sešiem secīgiem mēnešiem
  vidējā
  kvotu cena Eiropas oglekļa tirgū ir vairāk nekā
  divas
  reizes augstāka par vidējo kvotu cenu divos iepriekšējos gados, Komisija nekavējoties
  un ne vēlāk kā septiņas dienas pēc šāda brīža
  sasauc saskaņā ar Lēmuma Nr. 280/2004/EK 9. pantu izveidotās komitejas sanāksmi
  , lai izvērtētu, vai šajā punktā minētās cenu izmaiņas atbilst mainīgajiem tirgus pamatprincipiem
  .

2.   Ja 1. punktā minētās cenu izmaiņas neatbilst mainīgajiem tirgus pamatprincipiem, ņemot vērā cenu izmaiņu pakāpi,
  var piemērot
  kādu no šādiem pasākumiem:

2.   Ja 1. punktā minētās cenu izmaiņas neatbilst mainīgajiem tirgus pamatprincipiem, ņemot vērā cenu izmaiņu pakāpi,
  steidzami veic
  kādu no šādiem pasākumiem:

| -a) | 100 miljonu šajā nodaļā paredzēto kvotu atbrīvošanu no tirgus stabilitātes rezerves saskaņā ar Lēmuma (ES) 2015/1814 1. panta 7. punktu, kuras vienlīdzīgi sadala izsolēs sešu mēnešu periodā; |
| --- | --- |

-a)

-a)

100 miljonu šajā nodaļā paredzēto kvotu atbrīvošanu no tirgus stabilitātes rezerves saskaņā ar Lēmuma (ES) 2015/1814 1. panta 7. punktu, kuras vienlīdzīgi sadala izsolēs sešu mēnešu periodā;

| a) | pasākumu, ar kuru dalībvalstīm ļauj izsolē piedāvāt daļu no kvotu daudzuma; |
| --- | --- |

a)

pasākumu, ar kuru dalībvalstīm ļauj izsolē piedāvāt daļu no kvotu daudzuma;

| a) | pasākumu, ar kuru dalībvalstīm ļauj izsolē piedāvāt daļu no kvotu daudzuma
  , kas izsolāms nākamajā kalendārajā gadā
  ; |
| --- | --- |

a)

pasākumu, ar kuru dalībvalstīm ļauj izsolē piedāvāt daļu no kvotu daudzuma
  , kas izsolāms nākamajā kalendārajā gadā
  ;

, kas izsolāms nākamajā kalendārajā gadā

| b) | pasākumu, ar kuru atļauj dalībvalstīm piedāvāt izsolē līdz 25 % no kvotām, kas joprojām ir jauno iekārtu rezervē. |
| --- | --- |

b)

pasākumu, ar kuru atļauj dalībvalstīm piedāvāt izsolē līdz 25 % no kvotām, kas joprojām ir jauno iekārtu rezervē.

| b) | pasākumu, ar kuru atļauj dalībvalstīm piedāvāt izsolē līdz 25 % no kvotām, kas joprojām ir jauno iekārtu rezervē. |
| --- | --- |

b)

pasākumu, ar kuru atļauj dalībvalstīm piedāvāt izsolē līdz 25 % no kvotām, kas joprojām ir jauno iekārtu rezervē.

Šos pasākumus pieņem saskaņā ar 23. panta 4. punktā minēto vadības procedūru.

Šos pasākumus pieņem saskaņā ar 23. panta 4. punktā minēto vadības procedūru.

3.   Pasākumā vislielākā mērā ievēro ziņojumus, ko Komisija iesniegusi Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar 29. pantu, kā arī dalībvalstu sniegto citu atbilstīgo informāciju.

3.   Pasākumā vislielākā mērā ievēro ziņojumus, ko Komisija iesniegusi Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar 29. pantu, kā arī dalībvalstu sniegto citu atbilstīgo informāciju.

4.   Kārtību, kādā piemēro šos noteikumus, paredz 10. panta 4. punktā minētajos aktos.

4.   Kārtību, kādā piemēro šos noteikumus, paredz 10. panta 4. punktā minētajos aktos.”;

Grozījums Nr. 573

Grozījums Nr. 573

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 19.d punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 19.d punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

29.aa pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19d) | iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(19d)

(19d)

iekļauj šādu pantu:

“29.aa pants

“29.aa pants

1.
     
  ES ETS tirgus ir pieejams tikai tādiem subjektiem kā iekārtas, gaisa kuģu operatori un jūras transporta operatori ar atbilstības nodrošināšanas pienākumiem saskaņā ar ES ETS.

2.
     
  Atkāpjoties no šā panta pirmā punkta, ES ETS tirgus ir pieejams finanšu starpniekiem, kas iegādājas kvotas iekārtu, nevis pašu vajadzībām.

3.
     
  Komisija izvērtē, vai Regulas (ES) Nr. 1031/2010

   (1a)

  6. panta 5. punkts ir saderīgs ar šā panta noteikumiem, un vajadzības gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu minēto regulu.

Grozījums Nr. 574

Grozījums Nr. 574

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa– 19.e punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa– 19.e punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

30. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19e) | direktīvas 30. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(19e)

(19e)

direktīvas 30. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

1.   Šo direktīvu pastāvīgi pārskata
  atkarībā no starptautiskajām norisēm
  un
  centieniem
  , ko veic, lai sasniegtu Parīzes nolīguma ilgtermiņa mērķus.

“1.   Šo direktīvu pastāvīgi pārskata
  , ņemot vērā starptautiskās norises
  un
  centienus
  , ko veic, lai sasniegtu Parīzes nolīguma ilgtermiņa mērķus
  , tostarp saistības, kuras uzņemtas Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 26
  . 
  sesijā (COP26), proti, ierobežot temperatūras paaugstināšanos līdz 1,5  oC virs pirmsindustriālā līmeņa.”;

Grozījums Nr. 575

Grozījums Nr. 575

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 20.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 20.a punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

30. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | direktīvas 30. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(20a)

(20a)

direktīvas 30. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

3.   Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei saistībā ar katru globālo izvērtējumu, par ko panākta vienošanās Parīzes nolīgumā, jo īpaši par nepieciešamību pēc papildu Savienības politikas un pasākumiem, lai gūtu nepieciešamos siltumnīcas efektu izraisošo gāzu samazinājumus no Savienības un tās dalībvalstu puses, tostarp attiecībā uz 9. pantā minēto lineāro koeficientu. Komisija var Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegt
  priekšlikumu attiecīga gadījumā grozīt
  šo direktīvu.

“3.   Komisija
  pēc apspriešanās ar Eiropas Zinātnisko konsultatīvo padomi klimata pārmaiņu jautājumos
  ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei saistībā ar katru globālo izvērtējumu, par ko panākta vienošanās Parīzes nolīgumā, jo īpaši par nepieciešamību pēc papildu Savienības politikas un pasākumiem, lai gūtu nepieciešamos siltumnīcas efektu izraisošo gāzu samazinājumus no Savienības un tās dalībvalstu puses, tostarp attiecībā uz 9. pantā minēto lineāro koeficientu. Komisija
  attiecīgā gadījumā
  var Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegt
  priekšlikumus, lai grozītu
  šo direktīvu.
  Savos priekšlikumos Komisija nodrošina atbilstību Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā noteiktajam klimatneitralitātes mērķim, minētās regulas 4. pantā noteiktajiem Savienības klimata mērķrādītājiem un minētās regulas 4. panta 4. punktā minētajam Savienības indikatīvajam siltumnīcefekta gāzu budžetam 2030.–2050. gadam. Priekšlikumos atspoguļo progresu laika gaitā un augstāko iespējamo mērķi saskaņā ar Parīzes nolīguma 4. panta 3. punktu.”;

Grozījums Nr. 576

Grozījums Nr. 576

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 20.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 20.b punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

30. pants – 4.a punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20b) | direktīvas 30. pantam pievieno šādu punktu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(20b)

(20b)

direktīvas 30. pantam pievieno šādu punktu:

“4.a
     
  Pārskatot šo direktīvu saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, Komisija analizē, kā varētu nodibināt saiknes starp ES ETS un citiem oglekļa tirgiem, nekavējot Regulā (ES) 2021/1119 noteiktā klimatneitralitātes mērķa un Savienības klimata mērķrādītāju sasniegšanu.
  ”

Grozījums Nr. 577

Grozījums Nr. 577

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

IVa nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EMISIJAS KVOTU TIRDZNIECĪBAS SISTĒMA ĒKU
  UN
  AUTOTRANSPORTA SEKTORĀ | EMISIJAS KVOTU TIRDZNIECĪBAS SISTĒMA ĒKU, AUTOTRANSPORTA
  UN CITU DEGVIELU
  SEKTORĀ |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

EMISIJAS KVOTU TIRDZNIECĪBAS SISTĒMA ĒKU
  UN
  AUTOTRANSPORTA SEKTORĀ

UN

EMISIJAS KVOTU TIRDZNIECĪBAS SISTĒMA ĒKU, AUTOTRANSPORTA
  UN CITU DEGVIELU
  SEKTORĀ

UN CITU DEGVIELU

Grozījums Nr. 578

Grozījums Nr. 578

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.a pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Šīs nodaļas noteikumus piemēro tādu degvielu un kurināmo nodošanai patēriņam, ko izmanto sadedzināšanai privātajā autotransportā un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei, sākot tikai no 2029. gada 1. janvāra pēc 1.b punktā paredzētā novērtējuma veikšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Šīs nodaļas noteikumus piemēro tādu degvielu un kurināmo nodošanai patēriņam, ko izmanto sadedzināšanai privātajā autotransportā un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei, sākot tikai no 2029. gada 1. janvāra pēc 1.b punktā paredzētā novērtējuma veikšanas.

Grozījums Nr. 579

Grozījums Nr. 579

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.a pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Ja apstākļi ir piemēroti, Komisija cenšas no 2029. gada 1. janvāra šo nodaļu attiecināt arī uz emisijām, ko rada privātais autotransports un dzīvojamo ēku privātā apkure un aukstumapgāde. |
| | Komisija līdz 2026. gada 1. janvārim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā tā novērtē šīs nodaļas attiecināšanu arī uz emisijām no privātā autotransporta un dzīvojamo ēku privātās siltumapgādes un aukstumapgādes no 2029. gada 1. janvāra tā, lai neviens netiktu atstāts novārtā. Jo īpaši minētajā ziņojumā iekļauj: |
| | a) | sīki izstrādātu novērtējumu par enerģētiskās un transporta nabadzības attīstību Savienībā un katrā dalībvalstī, kā paziņots saskaņā ar 23. panta 1. punktu Regulā (ES) .../... [Sociālā klimata fonda regula]; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Ja apstākļi ir piemēroti, Komisija cenšas no 2029. gada 1. janvāra šo nodaļu attiecināt arī uz emisijām, ko rada privātais autotransports un dzīvojamo ēku privātā apkure un aukstumapgāde.

Komisija līdz 2026. gada 1. janvārim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā tā novērtē šīs nodaļas attiecināšanu arī uz emisijām no privātā autotransporta un dzīvojamo ēku privātās siltumapgādes un aukstumapgādes no 2029. gada 1. janvāra tā, lai neviens netiktu atstāts novārtā. Jo īpaši minētajā ziņojumā iekļauj:

Komisija līdz 2026. gada 1. janvārim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā tā novērtē šīs nodaļas attiecināšanu arī uz emisijām no privātā autotransporta un dzīvojamo ēku privātās siltumapgādes un aukstumapgādes no 2029. gada 1. janvāra tā, lai neviens netiktu atstāts novārtā. Jo īpaši minētajā ziņojumā iekļauj:

a)

a)

sīki izstrādātu novērtējumu par enerģētiskās un transporta nabadzības attīstību Savienībā un katrā dalībvalstī, kā paziņots saskaņā ar 23. panta 1. punktu Regulā (ES) .../... [Sociālā klimata fonda regula];

sīki izstrādātu novērtējumu par enerģētiskās un transporta nabadzības attīstību Savienībā un katrā dalībvalstī, kā paziņots saskaņā ar 23. panta 1. punktu Regulā (ES) .../... [Sociālā klimata fonda regula];

| b) | sīki izstrādātu novērtējumu par dalībvalstu sociālajos klimata plānos iekļauto pasākumu un investīciju rezultātiem, jo īpaši saistībā ar to cilvēku skaitu, kam palīdzēt izkļūt no enerģētiskās un transporta nabadzības šo pasākumu un investīciju, kā arī citu investīciju no citiem Savienības fondiem rezultātā; |
| --- | --- |

b)

b)

sīki izstrādātu novērtējumu par dalībvalstu sociālajos klimata plānos iekļauto pasākumu un investīciju rezultātiem, jo īpaši saistībā ar to cilvēku skaitu, kam palīdzēt izkļūt no enerģētiskās un transporta nabadzības šo pasākumu un investīciju, kā arī citu investīciju no citiem Savienības fondiem rezultātā;

sīki izstrādātu novērtējumu par dalībvalstu sociālajos klimata plānos iekļauto pasākumu un investīciju rezultātiem, jo īpaši saistībā ar to cilvēku skaitu, kam palīdzēt izkļūt no enerģētiskās un transporta nabadzības šo pasākumu un investīciju, kā arī citu investīciju no citiem Savienības fondiem rezultātā;

| c) | sīki izstrādātu analīzi un kvantifikāciju par papildu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, ko varētu panākt ar šādu šīs nodaļas paplašināšanu, kā arī par dalībvalstu progresu

  Regulā (ES) 2018/842

  noteikto mērķrādītāju sasniegšanā; |
| --- | --- |

c)

c)

sīki izstrādātu analīzi un kvantifikāciju par papildu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, ko varētu panākt ar šādu šīs nodaļas paplašināšanu, kā arī par dalībvalstu progresu

  Regulā (ES) 2018/842

  noteikto mērķrādītāju sasniegšanā;

sīki izstrādātu analīzi un kvantifikāciju par papildu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, ko varētu panākt ar šādu šīs nodaļas paplašināšanu, kā arī par dalībvalstu progresu

Regulā (ES) 2018/842

noteikto mērķrādītāju sasniegšanā;

| d) | novērtējumu par 30.f panta 2.a punktā noteiktā izmaksu nodošanas ziņošanas un ierobežošanas mehānisma iespējamību un kārtību. |
| --- | --- |

d)

d)

novērtējumu par 30.f panta 2.a punktā noteiktā izmaksu nodošanas ziņošanas un ierobežošanas mehānisma iespējamību un kārtību.

novērtējumu par 30.f panta 2.a punktā noteiktā izmaksu nodošanas ziņošanas un ierobežošanas mehānisma iespējamību un kārtību.

Balstoties uz minētā ziņojuma rezultātiem, Komisija attiecīgā gadījumā mērķtiecīgi pārskata šo direktīvu un Regulu (ES) .../... [Sociālā klimata fonda regula], lai šo nodaļu paplašinātu, no 2029. gada 1. janvāra attiecinot to arī uz privāto autotransportu un dzīvojamo ēku privāto siltumapgādi un aukstumapgādi.

Balstoties uz minētā ziņojuma rezultātiem, Komisija attiecīgā gadījumā mērķtiecīgi pārskata šo direktīvu un Regulu (ES) .../... [Sociālā klimata fonda regula], lai šo nodaļu paplašinātu, no 2029. gada 1. janvāra attiecinot to arī uz privāto autotransportu un dzīvojamo ēku privāto siltumapgādi un aukstumapgādi.

Grozījums Nr. 580

Grozījums Nr. 580

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.a pants – 1.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Dalībvalsts var izlemt savā teritorijā nepiemērot 1.a punktā minēto atkāpi attiecībā uz degvielām un kurināmajiem, ko izmanto sadedzināšanai privātajā autotransportā un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei, ja tai ir ieviests pietiekami daudz programmu, lai atbalstītu mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem un lai risinātu enerģētisko un transporta nabadzību, kā arī saņemot Komisijas apstiprinājumu. Attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju, ja tā plāno pieņemt šādu lēmumu. Komisija novērtē, vai dalībvalstī ir šajā nolūkā ieviests pietiekami daudz programmu, un to informē par savu lēmumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c
     
  Dalībvalsts var izlemt savā teritorijā nepiemērot 1.a punktā minēto atkāpi attiecībā uz degvielām un kurināmajiem, ko izmanto sadedzināšanai privātajā autotransportā un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei, ja tai ir ieviests pietiekami daudz programmu, lai atbalstītu mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem un lai risinātu enerģētisko un transporta nabadzību, kā arī saņemot Komisijas apstiprinājumu. Attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju, ja tā plāno pieņemt šādu lēmumu. Komisija novērtē, vai dalībvalstī ir šajā nolūkā ieviests pietiekami daudz programmu, un to informē par savu lēmumu.

Grozījums Nr. 581

Grozījums Nr. 581

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.aa pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 30.aa pants





  1.
     
  Ja sešus mēnešus pēc kārtas pirms gada, kurā sākas emisijas kvotu izsoles degvielām un kurināmajiem, ko izmanto sadedzināšanai privātajā autotransportā un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei saskaņā ar 30.a panta 1.a punktu, šīs nodaļas sektoros patērēto degvielu vai kurināmo vidējā cena ir augstāka par šādu degvielu vai kurināmo vidējo cenu 2022. gada martā, termiņu emisijas kvotu nodošanai attiecībā uz degvielām un kurināmajiem, ko sadedzināšanai privātajā autotransportā un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei, kā minēts 30.d panta 1. punktā, pagarina līdz cena pazeminās zem šīs robežvērtības.




  Atkāpjoties no pirmās daļas, ja ar Regulu (ES) .../... [Sociālā klimata fonda regula] izveidotais Sociālais klimata fonds nav uzsācis darbību vai ir darbojies mazāk nekā trīs gadus, šīs nodaļas aptverto kvotu izsoles atliek līdz brīdim, kad Sociālais klimata fonds būs darbojies vismaz trīs gadus.






  2.
     
  Attiecīgā gadījumā Komisija pirms izsoļu uzsākšanas saskaņā ar šo nodaļu publicē informāciju, ka ir izpildīti 1. punktā izklāstītie nosacījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

30.aa pants

1.
     
  Ja sešus mēnešus pēc kārtas pirms gada, kurā sākas emisijas kvotu izsoles degvielām un kurināmajiem, ko izmanto sadedzināšanai privātajā autotransportā un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei saskaņā ar 30.a panta 1.a punktu, šīs nodaļas sektoros patērēto degvielu vai kurināmo vidējā cena ir augstāka par šādu degvielu vai kurināmo vidējo cenu 2022. gada martā, termiņu emisijas kvotu nodošanai attiecībā uz degvielām un kurināmajiem, ko sadedzināšanai privātajā autotransportā un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei, kā minēts 30.d panta 1. punktā, pagarina līdz cena pazeminās zem šīs robežvērtības.

Atkāpjoties no pirmās daļas, ja ar Regulu (ES) .../... [Sociālā klimata fonda regula] izveidotais Sociālais klimata fonds nav uzsācis darbību vai ir darbojies mazāk nekā trīs gadus, šīs nodaļas aptverto kvotu izsoles atliek līdz brīdim, kad Sociālais klimata fonds būs darbojies vismaz trīs gadus.

2.
     
  Attiecīgā gadījumā Komisija pirms izsoļu uzsākšanas saskaņā ar šo nodaļu publicē informāciju, ka ir izpildīti 1. punktā izklāstītie nosacījumi.

Grozījums Nr. 582

Grozījums Nr. 582

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.b pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka no
  2025
  . gada 1. janvāra neviens regulētais subjekts neveic III pielikumā minētu darbību, ja nav saņēmis atļauju, ko kompetentā iestāde izdevusi saskaņā ar 2. un 3. punktu. | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka no
  2024
  . gada 1. janvāra neviens regulētais subjekts neveic III pielikumā minētu darbību, ja nav saņēmis atļauju, ko kompetentā iestāde izdevusi saskaņā ar 2. un 3. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka no
  2025
  . gada 1. janvāra neviens regulētais subjekts neveic III pielikumā minētu darbību, ja nav saņēmis atļauju, ko kompetentā iestāde izdevusi saskaņā ar 2. un 3. punktu.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka no
  2024
  . gada 1. janvāra neviens regulētais subjekts neveic III pielikumā minētu darbību, ja nav saņēmis atļauju, ko kompetentā iestāde izdevusi saskaņā ar 2. un 3. punktu.

Grozījums Nr. 583

Grozījums Nr. 583

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.c pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   To Savienības kvotu kopapjoms, kuras saskaņā ar šo nodaļu tiek piešķirtas katru gadu no
  2026
  . gada, sākot no 2024. gada lineāri samazinās. 2024. gada vērtību definē kā šīs nodaļas aptvertajiem sektoriem noteiktās 2024. gada emisiju robežvērtības, kas aprēķinātas, par pamatu ņemot atsauces emisijas saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas (ES) 2018/842 4. panta 2. punktu (*), un kam piemēro lineārā samazinājuma trajektoriju, kura noteikta minētās regulas darbības jomā ietilpstošajām emisijām. Pēc 2024. gada daudzumu ik gadus samazina, piemērojot lineāro samazinājuma koeficientu 5,15  %. Savienības kvotu kopapjomu
  2026
  . gadam Komisija publicē līdz 2024. gada 1. janvārim. | 1.   To Savienības kvotu kopapjoms, kuras saskaņā ar šo nodaļu tiek piešķirtas katru gadu no
  2025
  . gada, sākot no 2024. gada lineāri samazinās. 2024. gada vērtību definē kā šīs nodaļas aptvertajiem sektoriem noteiktās 2024. gada emisiju robežvērtības, kas aprēķinātas, par pamatu ņemot atsauces emisijas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/842 4. panta 2. punktu, un kam piemēro lineārā samazinājuma trajektoriju, kura noteikta minētās regulas darbības jomā ietilpstošajām emisijām. Pēc 2024. gada daudzumu ik gadus samazina, piemērojot lineāro samazinājuma koeficientu 5,15  %. Savienības kvotu kopapjomu
  2025
  . gadam Komisija publicē līdz 2024. gada 1. janvārim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   To Savienības kvotu kopapjoms, kuras saskaņā ar šo nodaļu tiek piešķirtas katru gadu no
  2026
  . gada, sākot no 2024. gada lineāri samazinās. 2024. gada vērtību definē kā šīs nodaļas aptvertajiem sektoriem noteiktās 2024. gada emisiju robežvērtības, kas aprēķinātas, par pamatu ņemot atsauces emisijas saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas (ES) 2018/842 4. panta 2. punktu (*), un kam piemēro lineārā samazinājuma trajektoriju, kura noteikta minētās regulas darbības jomā ietilpstošajām emisijām. Pēc 2024. gada daudzumu ik gadus samazina, piemērojot lineāro samazinājuma koeficientu 5,15  %. Savienības kvotu kopapjomu
  2026
  . gadam Komisija publicē līdz 2024. gada 1. janvārim.

1.   To Savienības kvotu kopapjoms, kuras saskaņā ar šo nodaļu tiek piešķirtas katru gadu no
  2025
  . gada, sākot no 2024. gada lineāri samazinās. 2024. gada vērtību definē kā šīs nodaļas aptvertajiem sektoriem noteiktās 2024. gada emisiju robežvērtības, kas aprēķinātas, par pamatu ņemot atsauces emisijas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/842 4. panta 2. punktu, un kam piemēro lineārā samazinājuma trajektoriju, kura noteikta minētās regulas darbības jomā ietilpstošajām emisijām. Pēc 2024. gada daudzumu ik gadus samazina, piemērojot lineāro samazinājuma koeficientu 5,15  %. Savienības kvotu kopapjomu
  2025
  . gadam Komisija publicē līdz 2024. gada 1. janvārim.

Grozījums Nr. 584

Grozījums Nr. 584

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.c pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai papildinātu direktīvu, nosakot papildu kvotu skaitu, kas jāizdod katru gadu, sākot no 2025. gada, lai kompensētu nodotās kvotas gadījumos, kad emisijas uzskaitītas dubulti, neņemot vērā noteikumus, ar kuriem novērš šādu dubultu uzskaiti, kā minēts 30.f panta 4. punktā. Komisijas noteiktais papildu kvotu daudzums atbilst siltumnīcefekta gāzu emisiju kopapjomam, kas attiecīgajā pārskata gadā kompensēts saskaņā ar deleģētajiem aktiem, kas minēti 30.f panta 4.a punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai papildinātu direktīvu, nosakot papildu kvotu skaitu, kas jāizdod katru gadu, sākot no 2025. gada, lai kompensētu nodotās kvotas gadījumos, kad emisijas uzskaitītas dubulti, neņemot vērā noteikumus, ar kuriem novērš šādu dubultu uzskaiti, kā minēts 30.f panta 4. punktā. Komisijas noteiktais papildu kvotu daudzums atbilst siltumnīcefekta gāzu emisiju kopapjomam, kas attiecīgajā pārskata gadā kompensēts saskaņā ar deleģētajiem aktiem, kas minēti 30.f panta 4.a punktā.

Grozījums Nr. 585

Grozījums Nr. 585

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.d pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   No
  2026
  . gada šīs nodaļas aptvertās kvotas izsola, ja vien tās nav ieskaitītas tirgus stabilitātes rezervē, kas izveidota ar Lēmumu (ES) 2015/1814. Šīs nodaļas aptvertās kvotas izsola atsevišķi no II, IIa un III nodaļas aptvertajām kvotām. | 1.   No
  2025
  . gada šīs nodaļas aptvertās kvotas izsola, ja vien tās nav ieskaitītas tirgus stabilitātes rezervē, kas izveidota ar Lēmumu (ES) 2015/1814. Šīs nodaļas aptvertās kvotas izsola atsevišķi no II, IIa un III nodaļas aptvertajām kvotām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   No
  2026
  . gada šīs nodaļas aptvertās kvotas izsola, ja vien tās nav ieskaitītas tirgus stabilitātes rezervē, kas izveidota ar Lēmumu (ES) 2015/1814. Šīs nodaļas aptvertās kvotas izsola atsevišķi no II, IIa un III nodaļas aptvertajām kvotām.

1.   No
  2025
  . gada šīs nodaļas aptvertās kvotas izsola, ja vien tās nav ieskaitītas tirgus stabilitātes rezervē, kas izveidota ar Lēmumu (ES) 2015/1814. Šīs nodaļas aptvertās kvotas izsola atsevišķi no II, IIa un III nodaļas aptvertajām kvotām.

Grozījums Nr. 586

Grozījums Nr. 586

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.d pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šīs nodaļas aptverto kvotu izsolīšana sākas
  2026
  . gadā, un izsolīti tiek 130 % no tā
  2026
  . gadā izsolāmo kvotu apjoma, kura pamatā ir attiecīgajam gadam paredzētais Savienības kvotu kopapjoms un attiecīgās izsolāmo kvotu daļas un apjomi saskaņā ar 3., 5. un 6. punktu. Papildu izsolāmos apjomus izmanto tikai kvotu nodošanai saskaņā ar 30.e panta 2. punktu un atskaita no 2028.–2030. gadā izsolāmo kvotu apjomiem. Šo agrīno izsoļu nosacījumus nosaka saskaņā ar 7. punktu un 10. panta 4. punktu. | Šīs nodaļas aptverto kvotu izsolīšana sākas
  2025
  . gadā, un izsolīti tiek 130 % no tā
  2025
  . gadā izsolāmo kvotu apjoma, kura pamatā ir attiecīgajam gadam paredzētais Savienības kvotu kopapjoms un attiecīgās izsolāmo kvotu daļas un apjomi saskaņā ar 3., 5. un 6. punktu. Papildu izsolāmos apjomus izmanto tikai kvotu nodošanai saskaņā ar 30.e panta 2. punktu un atskaita no 2028.–2030. gadā izsolāmo kvotu apjomiem. Šo agrīno izsoļu nosacījumus nosaka saskaņā ar 7. punktu un 10. panta 4. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šīs nodaļas aptverto kvotu izsolīšana sākas
  2026
  . gadā, un izsolīti tiek 130 % no tā
  2026
  . gadā izsolāmo kvotu apjoma, kura pamatā ir attiecīgajam gadam paredzētais Savienības kvotu kopapjoms un attiecīgās izsolāmo kvotu daļas un apjomi saskaņā ar 3., 5. un 6. punktu. Papildu izsolāmos apjomus izmanto tikai kvotu nodošanai saskaņā ar 30.e panta 2. punktu un atskaita no 2028.–2030. gadā izsolāmo kvotu apjomiem. Šo agrīno izsoļu nosacījumus nosaka saskaņā ar 7. punktu un 10. panta 4. punktu.

2026

2026

Šīs nodaļas aptverto kvotu izsolīšana sākas
  2025
  . gadā, un izsolīti tiek 130 % no tā
  2025
  . gadā izsolāmo kvotu apjoma, kura pamatā ir attiecīgajam gadam paredzētais Savienības kvotu kopapjoms un attiecīgās izsolāmo kvotu daļas un apjomi saskaņā ar 3., 5. un 6. punktu. Papildu izsolāmos apjomus izmanto tikai kvotu nodošanai saskaņā ar 30.e panta 2. punktu un atskaita no 2028.–2030. gadā izsolāmo kvotu apjomiem. Šo agrīno izsoļu nosacījumus nosaka saskaņā ar 7. punktu un 10. panta 4. punktu.

2025

2025

Grozījums Nr. 587

Grozījums Nr. 587

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.d pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2026
  . gadā 600 miljonus šīs nodaļas aptverto kvotu izveido kā turējumus tirgus stabilitātes rezervē saskaņā ar Lēmuma (ES) 2015/1814 1a. panta 3. punktu. | 2025
  . gadā 600 miljonus šīs nodaļas aptverto kvotu izveido kā turējumus tirgus stabilitātes rezervē saskaņā ar Lēmuma (ES) 2015/1814 1a. panta 3. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2026
  . gadā 600 miljonus šīs nodaļas aptverto kvotu izveido kā turējumus tirgus stabilitātes rezervē saskaņā ar Lēmuma (ES) 2015/1814 1a. panta 3. punktu.

2026

2025
  . gadā 600 miljonus šīs nodaļas aptverto kvotu izveido kā turējumus tirgus stabilitātes rezervē saskaņā ar Lēmuma (ES) 2015/1814 1a. panta 3. punktu.

2025

Grozījums Nr. 588

Grozījums Nr. 588

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.d pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   150 miljonus saskaņā ar šo nodaļu piešķirto kvotu izsola, un visus ieņēmumus no šīm izsolēm dara pieejamus
  Inovāciju
  fondam, kas izveidots saskaņā ar
  10.a panta 8
  . 
  punktu
  .
  Šajā punktā minētajām kvotām piemēro 10
  .
  a
   panta
  8
  . punktu. | 3.   150 miljonus saskaņā ar šo nodaļu piešķirto kvotu izsola, un visus ieņēmumus no šīm izsolēm dara pieejamus
  Sociālajam klimata
  fondam, kas izveidots saskaņā ar
  Regulu (ES) ...
  .
  /... [Sociālā klimata fonda regula], kā ārēji piešķirtus ieņēmumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046

   (*)

  21
  . panta
  5
  . punktu
  un izmanto, ievērojot Sociālajam klimata fondam piemērojamos noteikumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   150 miljonus saskaņā ar šo nodaļu piešķirto kvotu izsola, un visus ieņēmumus no šīm izsolēm dara pieejamus
  Inovāciju
  fondam, kas izveidots saskaņā ar
  10.a panta 8
  . 
  punktu
  .
  Šajā punktā minētajām kvotām piemēro 10
  .
  a
   panta
  8
  . punktu.

3.   150 miljonus saskaņā ar šo nodaļu piešķirto kvotu izsola, un visus ieņēmumus no šīm izsolēm dara pieejamus
  Sociālajam klimata
  fondam, kas izveidots saskaņā ar
  Regulu (ES) ...
  .
  /... [Sociālā klimata fonda regula], kā ārēji piešķirtus ieņēmumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046

   (*)

  21
  . panta
  5
  . punktu
  un izmanto, ievērojot Sociālajam klimata fondam piemērojamos noteikumus
  .

Grozījums Nr. 589

Grozījums Nr. 589

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.d pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Lai Savienības budžetā Sociālajam klimata fondam pieejamās apropriācijas varētu koriģēt un cieši saskaņot ar oglekļa cenu, turklāt ņemot vērā mazaizsargātām mājsaimniecībām un satiksmes lietotājiem radīto slogu, oglekļa cenas svārstību korekcijas mehānisms dod iespēju ik gadu veikt palielinājumus. Daudzgadu finanšu shēmas regulā paredz sīki izstrādātus noteikumus, kuri saskaņā ar LESD 312. pantu nodrošina, ka attiecīgie maksimālie izdevumu apjomi ik gadu tiek automātiski koriģēti atkarībā no tā, kā ES ETS satvarā noteiktās oglekļa cenas izmaiņas ietekmē ēkas, autotransportu un citas degvielas. Ikgadējās korekcijas ietekmi uz budžetu iekļauj budžetā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Lai Savienības budžetā Sociālajam klimata fondam pieejamās apropriācijas varētu koriģēt un cieši saskaņot ar oglekļa cenu, turklāt ņemot vērā mazaizsargātām mājsaimniecībām un satiksmes lietotājiem radīto slogu, oglekļa cenas svārstību korekcijas mehānisms dod iespēju ik gadu veikt palielinājumus. Daudzgadu finanšu shēmas regulā paredz sīki izstrādātus noteikumus, kuri saskaņā ar LESD 312. pantu nodrošina, ka attiecīgie maksimālie izdevumu apjomi ik gadu tiek automātiski koriģēti atkarībā no tā, kā ES ETS satvarā noteiktās oglekļa cenas izmaiņas ietekmē ēkas, autotransportu un citas degvielas. Ikgadējās korekcijas ietekmi uz budžetu iekļauj budžetā.

Grozījums Nr. 590

Grozījums Nr. 590

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.d pants – 5. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Dalībvalstis nosaka, kā tiek izmantoti 4. punktā minētajās kvotu izsolēs iegūtie ieņēmumi, izņemot ieņēmumus, kas saskaņā ar LESD 311. panta 3. punktu uzskatāmi par pašu resursiem un ieskaitīti Savienības budžetā. Dalībvalstis šos ieņēmumus izmanto, lai
  finansētu vienu vai vairākas no 10. panta 3
  . 
  punktā minētajām darbībām vai vienu vai vairākus šādus pasākumus
  : | 5.   Dalībvalstis nosaka, kā tiek izmantoti 4. punktā minētajās kvotu izsolēs iegūtie ieņēmumi, izņemot ieņēmumus, kas saskaņā ar LESD 311. panta 3. punktu uzskatāmi par pašu resursiem un ieskaitīti Savienības budžetā
  kā vispārēji ieņēmumi
  . Dalībvalstis šos ieņēmumus
  vispirms
  izmanto, lai
  valsts līmenī līdzfinansētu savus sociālos klimata plānus, turklāt visus atlikušos ieņēmumus izlieto sociālajiem klimata pasākumiem un investīcijām saskaņā ar 6
  . 
  pantu Regulā (ES) ... /... [Sociālā klimata fonda regula]
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Dalībvalstis nosaka, kā tiek izmantoti 4. punktā minētajās kvotu izsolēs iegūtie ieņēmumi, izņemot ieņēmumus, kas saskaņā ar LESD 311. panta 3. punktu uzskatāmi par pašu resursiem un ieskaitīti Savienības budžetā. Dalībvalstis šos ieņēmumus izmanto, lai
  finansētu vienu vai vairākas no 10. panta 3
  . 
  punktā minētajām darbībām vai vienu vai vairākus šādus pasākumus
  :

5.   Dalībvalstis nosaka, kā tiek izmantoti 4. punktā minētajās kvotu izsolēs iegūtie ieņēmumi, izņemot ieņēmumus, kas saskaņā ar LESD 311. panta 3. punktu uzskatāmi par pašu resursiem un ieskaitīti Savienības budžetā
  kā vispārēji ieņēmumi
  . Dalībvalstis šos ieņēmumus
  vispirms
  izmanto, lai
  valsts līmenī līdzfinansētu savus sociālos klimata plānus, turklāt visus atlikušos ieņēmumus izlieto sociālajiem klimata pasākumiem un investīcijām saskaņā ar 6
  . 
  pantu Regulā (ES) ... /... [Sociālā klimata fonda regula]
  :

Grozījums Nr. 591

Grozījums Nr. 591

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.d pants – 5. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | pasākumi, kuru mērķis ir veicināt ēku siltumapgādes un aukstumapgādes
  dekarbonizāciju
  vai ēku energopatēriņa samazināšanos
  , tostarp atjaunīgās enerģijas integrēšana un saistīti pasākumi
  saskaņā ar
  Direktīvas 2012/27/
  ES
  7
  . 
  panta 11
  . 
  punktu, 12
  .
  un 20
  . 
  pantu [jāatjaunina atsauces uz pārskatīto direktīvu], kā arī pasākumi, ar ko sniedz finansiālu atbalstu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem visnefektīvākajās ēkās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

pasākumi, kuru mērķis ir veicināt ēku siltumapgādes un aukstumapgādes
  dekarbonizāciju
  vai ēku energopatēriņa samazināšanos
  , tostarp atjaunīgās enerģijas integrēšana un saistīti pasākumi
  saskaņā ar
  Direktīvas 2012/27/
  ES
  7
  . 
  panta 11
  . 
  punktu, 12
  .
  un 20
  . 
  pantu [jāatjaunina atsauces uz pārskatīto direktīvu], kā arī pasākumi, ar ko sniedz finansiālu atbalstu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem visnefektīvākajās ēkās;

dekarbonizāciju

, tostarp atjaunīgās enerģijas integrēšana un saistīti pasākumi

Direktīvas 2012/27/

7

panta 11

punktu, 12

un 20

pantu [jāatjaunina atsauces uz pārskatīto direktīvu], kā arī pasākumi, ar ko sniedz finansiālu atbalstu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem visnefektīvākajās ēkās;

| a) | pasākumi, kuru mērķis ir veicināt ēku siltumapgādes un aukstumapgādes
  klimatneitralitāti
  vai ēku energopatēriņa samazināšanos saskaņā ar
  6. pantu Regulā (
  ES
  ) .../... [Sociālā klimata fonda regula]; |
| --- | --- |

a)

pasākumi, kuru mērķis ir veicināt ēku siltumapgādes un aukstumapgādes
  klimatneitralitāti
  vai ēku energopatēriņa samazināšanos saskaņā ar
  6. pantu Regulā (
  ES
  ) .../... [Sociālā klimata fonda regula];

klimatneitralitāti

6. pantu Regulā (

) .../... [Sociālā klimata fonda regula];

Grozījums Nr. 592

Grozījums Nr. 592

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.d pants – 5. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | pasākumi, kuru mērķis ir paātrināt bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu vai sniegt finansiālu atbalstu pilnībā sadarbspējīgas bezemisiju transportlīdzekļu uzpildes un uzlādes infrastruktūras izvēršanai, vai pasākumi, kas domāti, lai veicinātu pāreju uz sabiedrisko transportu un uzlabotu multimodalitāti
  , vai pasākumi, kas domāti, lai risinātu sociālos jautājumus, kas skar transporta lietotājus ar zemiem un vidējiem ienākumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

pasākumi, kuru mērķis ir paātrināt bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu vai sniegt finansiālu atbalstu pilnībā sadarbspējīgas bezemisiju transportlīdzekļu uzpildes un uzlādes infrastruktūras izvēršanai, vai pasākumi, kas domāti, lai veicinātu pāreju uz sabiedrisko transportu un uzlabotu multimodalitāti
  , vai pasākumi, kas domāti, lai risinātu sociālos jautājumus, kas skar transporta lietotājus ar zemiem un vidējiem ienākumiem
  .

, vai pasākumi, kas domāti, lai risinātu sociālos jautājumus, kas skar transporta lietotājus ar zemiem un vidējiem ienākumiem

| b) | pasākumi, kuru mērķis ir paātrināt bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu vai sniegt finansiālu atbalstu pilnībā sadarbspējīgas bezemisiju transportlīdzekļu uzpildes un uzlādes infrastruktūras izvēršanai, vai pasākumi, kas domāti, lai veicinātu pāreju uz sabiedrisko transportu un uzlabotu multimodalitāti
  saskaņā ar 6. pantu Regulā (ES) .../... [Sociālā klimata fonda regula]
  . |
| --- | --- |

b)

pasākumi, kuru mērķis ir paātrināt bezemisiju transportlīdzekļu ieviešanu vai sniegt finansiālu atbalstu pilnībā sadarbspējīgas bezemisiju transportlīdzekļu uzpildes un uzlādes infrastruktūras izvēršanai, vai pasākumi, kas domāti, lai veicinātu pāreju uz sabiedrisko transportu un uzlabotu multimodalitāti
  saskaņā ar 6. pantu Regulā (ES) .../... [Sociālā klimata fonda regula]
  .

saskaņā ar 6. pantu Regulā (ES) .../... [Sociālā klimata fonda regula]

Grozījums Nr. 593

Grozījums Nr. 593

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.e pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   No
  2027
  . gada 1. janvāra dalībvalstis nodrošina, ka līdz katra gada 30. aprīlim regulētais subjekts nodod tādu šīs nodaļas aptverto kvotu skaitu, kas ir vienāds ar kopējām emisijām, kuras savukārt atbilst degvielas daudzumiem, kuri saskaņā ar III pielikumu nodoti patēriņam iepriekšējā kalendārajā gadā, kā verificēts saskaņā ar 15. un 30.f pantu, un ka šīs kvotas pēc tam tiek anulētas. | 2.   No
  2026
  . gada 1. janvāra dalībvalstis nodrošina, ka līdz katra gada 30. aprīlim regulētais subjekts nodod tādu šīs nodaļas aptverto kvotu skaitu, kas ir vienāds ar kopējām emisijām, kuras savukārt atbilst degvielas daudzumiem, kuri saskaņā ar III pielikumu nodoti patēriņam iepriekšējā kalendārajā gadā, kā verificēts saskaņā ar 15. un 30.f pantu, un ka šīs kvotas pēc tam tiek anulētas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   No
  2027
  . gada 1. janvāra dalībvalstis nodrošina, ka līdz katra gada 30. aprīlim regulētais subjekts nodod tādu šīs nodaļas aptverto kvotu skaitu, kas ir vienāds ar kopējām emisijām, kuras savukārt atbilst degvielas daudzumiem, kuri saskaņā ar III pielikumu nodoti patēriņam iepriekšējā kalendārajā gadā, kā verificēts saskaņā ar 15. un 30.f pantu, un ka šīs kvotas pēc tam tiek anulētas.

2.   No
  2026
  . gada 1. janvāra dalībvalstis nodrošina, ka līdz katra gada 30. aprīlim regulētais subjekts nodod tādu šīs nodaļas aptverto kvotu skaitu, kas ir vienāds ar kopējām emisijām, kuras savukārt atbilst degvielas daudzumiem, kuri saskaņā ar III pielikumu nodoti patēriņam iepriekšējā kalendārajā gadā, kā verificēts saskaņā ar 15. un 30.f pantu, un ka šīs kvotas pēc tam tiek anulētas.

Grozījums Nr. 594

Grozījums Nr. 594

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.f pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka no
  2025
  . gada katrs regulētais subjekts katrā kalendārajā gadā monitorē emisijas, kas atbilst degvielas daudzumiem, kuri nodoti patēriņam saskaņā ar III pielikumu. Tās arī nodrošina, ka no
  2026
  . gada katrs regulētais subjekts nākamajā gadā par šīm emisijām ziņo kompetentajai iestādei saskaņā ar 14. panta 1. punktā minētajiem aktiem. | 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka no
  2024
  . gada katrs regulētais subjekts katrā kalendārajā gadā monitorē emisijas, kas atbilst degvielas daudzumiem, kuri nodoti patēriņam saskaņā ar III pielikumu. Tās arī nodrošina, ka no
  2025
  . gada katrs regulētais subjekts nākamajā gadā par šīm emisijām ziņo kompetentajai iestādei saskaņā ar 14. panta 1. punktā minētajiem aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka no
  2025
  . gada katrs regulētais subjekts katrā kalendārajā gadā monitorē emisijas, kas atbilst degvielas daudzumiem, kuri nodoti patēriņam saskaņā ar III pielikumu. Tās arī nodrošina, ka no
  2026
  . gada katrs regulētais subjekts nākamajā gadā par šīm emisijām ziņo kompetentajai iestādei saskaņā ar 14. panta 1. punktā minētajiem aktiem.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka no
  2024
  . gada katrs regulētais subjekts katrā kalendārajā gadā monitorē emisijas, kas atbilst degvielas daudzumiem, kuri nodoti patēriņam saskaņā ar III pielikumu. Tās arī nodrošina, ka no
  2025
  . gada katrs regulētais subjekts nākamajā gadā par šīm emisijām ziņo kompetentajai iestādei saskaņā ar 14. panta 1. punktā minētajiem aktiem.

Grozījums Nr. 595

Grozījums Nr. 595

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.f pants – 2. a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Saskaņā ar 30.a panta 1.b punkta otrās daļas d) apakšpunktā noteikto novērtējumu no ... [viens gads pirms šīs nodaļas piemērošanas datuma degvielām, kuras kā kurināmo izmanto privātajos transportlīdzekļos un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei] un pēc tam ik mēnesi regulētie subjekti paziņo Komisijai to izmaksu sadalījumu, kas veido degvielu mazumtirdzniecības cenu saskaņā ar III pielikumu, jo īpaši ietverot valsts nodokļus un nodevas un mazumtirdzniecības cenā iekļauto ar kvotu nodošanu saistīto izmaksu daļu, kā arī saistībā ar kvotu nodošanu galapatērētājam piemēroto izmaksu procentuālo daļu. Ja šī procentuālā daļa mainās vairāk nekā par 5 procentpunktiem salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu, sniedz paskaidrojumu. |
| | Līdz ... [šīs nodaļas spēkā stāšanās datums] Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka ziņošanas kategorijas un formātu, kas jāizmanto ziņošanai saskaņā ar šā punkta pirmo daļu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 22.a panta 2. punktā. |
| | No.. [šīs nodaļas piemērošanas datums degvielām, kuras kā kurināmo izmanto privātajos transportlīdzekļos un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei] vai, ja dalībvalsts saskaņā ar 30.a panta 1.c punktu ir izlēmusi nepiemērot šā panta 1.a punktā noteikto atkāpi, no ... [šīs nodaļas spēkā stāšanās datums] regulēti subjekti nepiemēro galapatērētājam vairāk nekā 50 % no izmaksām, kas saistītas ar kvotu nodošanu par degvielām, kuras ievieš patēriņā saskaņā ar III pielikumu. |
| | Ja Komisija konstatē, ka regulētais subjekts ir piemērojis galapatērētājam izmaksu daļu, kas pārsniedz 50 %, attiecīgais subjekts maksā naudas sodu saskaņā ar šīs direktīvas 16. pantu. Naudas soda summu aprēķina, balstoties uz kvotu daudzumu, kas atbilst pārmērīgi piemērotajam izmaksu daudzumam saskaņā ar šo punktu, un to reizina ar iepriekšējā gadā augstāko reģistrēto primārā vai sekundārā tirgus norēķina cenu par šīs nodaļas aptvertajām kvotām. Katru gadu 28. februārī Komisija paziņo pārmērīgi piemēroto izmaksu daudzumu, norādot naudas soda cenu. Ieņēmumus no šajā daļā minētajiem naudas sodiem novirza uz Sociālo klimata fondu, kā minēts Regulā (ES) ... /... [Sociālā klimata fonda regula]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Saskaņā ar 30.a panta 1.b punkta otrās daļas d) apakšpunktā noteikto novērtējumu no ... [viens gads pirms šīs nodaļas piemērošanas datuma degvielām, kuras kā kurināmo izmanto privātajos transportlīdzekļos un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei] un pēc tam ik mēnesi regulētie subjekti paziņo Komisijai to izmaksu sadalījumu, kas veido degvielu mazumtirdzniecības cenu saskaņā ar III pielikumu, jo īpaši ietverot valsts nodokļus un nodevas un mazumtirdzniecības cenā iekļauto ar kvotu nodošanu saistīto izmaksu daļu, kā arī saistībā ar kvotu nodošanu galapatērētājam piemēroto izmaksu procentuālo daļu. Ja šī procentuālā daļa mainās vairāk nekā par 5 procentpunktiem salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu, sniedz paskaidrojumu.

Līdz ... [šīs nodaļas spēkā stāšanās datums] Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka ziņošanas kategorijas un formātu, kas jāizmanto ziņošanai saskaņā ar šā punkta pirmo daļu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 22.a panta 2. punktā.

Līdz ... [šīs nodaļas spēkā stāšanās datums] Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka ziņošanas kategorijas un formātu, kas jāizmanto ziņošanai saskaņā ar šā punkta pirmo daļu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 22.a panta 2. punktā.

No.. [šīs nodaļas piemērošanas datums degvielām, kuras kā kurināmo izmanto privātajos transportlīdzekļos un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei] vai, ja dalībvalsts saskaņā ar 30.a panta 1.c punktu ir izlēmusi nepiemērot šā panta 1.a punktā noteikto atkāpi, no ... [šīs nodaļas spēkā stāšanās datums] regulēti subjekti nepiemēro galapatērētājam vairāk nekā 50 % no izmaksām, kas saistītas ar kvotu nodošanu par degvielām, kuras ievieš patēriņā saskaņā ar III pielikumu.

No.. [šīs nodaļas piemērošanas datums degvielām, kuras kā kurināmo izmanto privātajos transportlīdzekļos un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei] vai, ja dalībvalsts saskaņā ar 30.a panta 1.c punktu ir izlēmusi nepiemērot šā panta 1.a punktā noteikto atkāpi, no ... [šīs nodaļas spēkā stāšanās datums] regulēti subjekti nepiemēro galapatērētājam vairāk nekā 50 % no izmaksām, kas saistītas ar kvotu nodošanu par degvielām, kuras ievieš patēriņā saskaņā ar III pielikumu.

Ja Komisija konstatē, ka regulētais subjekts ir piemērojis galapatērētājam izmaksu daļu, kas pārsniedz 50 %, attiecīgais subjekts maksā naudas sodu saskaņā ar šīs direktīvas 16. pantu. Naudas soda summu aprēķina, balstoties uz kvotu daudzumu, kas atbilst pārmērīgi piemērotajam izmaksu daudzumam saskaņā ar šo punktu, un to reizina ar iepriekšējā gadā augstāko reģistrēto primārā vai sekundārā tirgus norēķina cenu par šīs nodaļas aptvertajām kvotām. Katru gadu 28. februārī Komisija paziņo pārmērīgi piemēroto izmaksu daudzumu, norādot naudas soda cenu. Ieņēmumus no šajā daļā minētajiem naudas sodiem novirza uz Sociālo klimata fondu, kā minēts Regulā (ES) ... /... [Sociālā klimata fonda regula].

Ja Komisija konstatē, ka regulētais subjekts ir piemērojis galapatērētājam izmaksu daļu, kas pārsniedz 50 %, attiecīgais subjekts maksā naudas sodu saskaņā ar šīs direktīvas 16. pantu. Naudas soda summu aprēķina, balstoties uz kvotu daudzumu, kas atbilst pārmērīgi piemērotajam izmaksu daudzumam saskaņā ar šo punktu, un to reizina ar iepriekšējā gadā augstāko reģistrēto primārā vai sekundārā tirgus norēķina cenu par šīs nodaļas aptvertajām kvotām. Katru gadu 28. februārī Komisija paziņo pārmērīgi piemēroto izmaksu daudzumu, norādot naudas soda cenu. Ieņēmumus no šajā daļā minētajiem naudas sodiem novirza uz Sociālo klimata fondu, kā minēts Regulā (ES) ... /... [Sociālā klimata fonda regula].

Grozījums Nr. 596

Grozījums Nr. 596

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.f pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka regulētie subjekti spēj ticami un pareizi par katru degvielas veidu identificēt un dokumentēt precīzus patēriņam nodotās degvielas daudzumus
  , ko izmanto sadedzināšanai ēku un autotransporta sektorā, kā norādīts
  III 
  pielikumā,
  un to degvielu galalietojumu, ko regulētie subjekti nodevuši patēriņam. Dalībvalstis veic pienācīgus pasākumus, lai nepieļautu nekādu risku, ka šīs nodaļas aptvertās emisijas un II, IIa un III nodaļas aptvertās emisijas varētu tikt dubulti uzskaitītas. Saskaņā ar 14. panta 1. punktu pieņem detalizētus noteikumus, kā nepieļaut dubulto uzskaiti. | 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka regulētie subjekti spēj ticami un pareizi par katru degvielas veidu identificēt un dokumentēt precīzus patēriņam nodotās degvielas daudzumus
  saskaņā ar
  III 
  pielikumu
  un to degvielu galalietojumu, ko regulētie subjekti nodevuši patēriņam. Dalībvalstis veic pienācīgus pasākumus, lai nepieļautu nekādu risku, ka šīs nodaļas aptvertās emisijas un II, IIa un III nodaļas aptvertās emisijas varētu tikt dubulti uzskaitītas. Saskaņā ar 14. panta 1. punktu pieņem detalizētus
  un saskaņotus
  noteikumus, kā nepieļaut dubulto uzskaiti. |
| | (Šis grozījums par“patēriņam nodotās degvielas daudzumu, ko izmanto sadedzināšanai ēku un autotransporta sektorā, kā norādīts III pielikumā” attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka regulētie subjekti spēj ticami un pareizi par katru degvielas veidu identificēt un dokumentēt precīzus patēriņam nodotās degvielas daudzumus
  , ko izmanto sadedzināšanai ēku un autotransporta sektorā, kā norādīts
  III 
  pielikumā,
  un to degvielu galalietojumu, ko regulētie subjekti nodevuši patēriņam. Dalībvalstis veic pienācīgus pasākumus, lai nepieļautu nekādu risku, ka šīs nodaļas aptvertās emisijas un II, IIa un III nodaļas aptvertās emisijas varētu tikt dubulti uzskaitītas. Saskaņā ar 14. panta 1. punktu pieņem detalizētus noteikumus, kā nepieļaut dubulto uzskaiti.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka regulētie subjekti spēj ticami un pareizi par katru degvielas veidu identificēt un dokumentēt precīzus patēriņam nodotās degvielas daudzumus
  saskaņā ar
  III 
  pielikumu
  un to degvielu galalietojumu, ko regulētie subjekti nodevuši patēriņam. Dalībvalstis veic pienācīgus pasākumus, lai nepieļautu nekādu risku, ka šīs nodaļas aptvertās emisijas un II, IIa un III nodaļas aptvertās emisijas varētu tikt dubulti uzskaitītas. Saskaņā ar 14. panta 1. punktu pieņem detalizētus
  un saskaņotus
  noteikumus, kā nepieļaut dubulto uzskaiti.

(Šis grozījums par“patēriņam nodotās degvielas daudzumu, ko izmanto sadedzināšanai ēku un autotransporta sektorā, kā norādīts III pielikumā” attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.)

(Šis grozījums par

, ko izmanto sadedzināšanai ēku un autotransporta sektorā, kā norādīts III pielikumā” attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.)

Grozījums Nr. 597

Grozījums Nr. 597

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.f pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai papildinātu direktīvu, nosakot Savienības mēroga un pilnībā saskaņotus noteikumus par tādu izmaksu kompensēšanu iekārtu operatoriem, kuras rodas no dubultās uzskaites, saskaņā ar 3.e pantu, kas radušās no izmaksām, kuras iekļautas degvielas cenās saistībā ar emisijām, ko rada degvielas sadedzināšana, un ar nosacījumu, ka par šīm emisijām operators ziņo saskaņā ar 14. pantu, kā arī regulētais subjekts saskaņā ar šo pantu un ka netiek novērsta dubultā uzskaite saskaņā ar šā panta 4. punktu. Kompensācijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz kvotu vidējo cenu, kas saskaņā ar 30.d panta 4. punktu attiecīgajā pārskata gadā izsolītas saskaņā ar šo pantu. Ieņēmumus, kas gūti, izsolot šajā nodaļā ietvertās kvotas, izmanto kompensācijai vajadzīgajā apmērā un līdz līmenim, kas atbilst dubultajai uzskaitei pārskata gadā saskaņā ar šo pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai papildinātu direktīvu, nosakot Savienības mēroga un pilnībā saskaņotus noteikumus par tādu izmaksu kompensēšanu iekārtu operatoriem, kuras rodas no dubultās uzskaites, saskaņā ar 3.e pantu, kas radušās no izmaksām, kuras iekļautas degvielas cenās saistībā ar emisijām, ko rada degvielas sadedzināšana, un ar nosacījumu, ka par šīm emisijām operators ziņo saskaņā ar 14. pantu, kā arī regulētais subjekts saskaņā ar šo pantu un ka netiek novērsta dubultā uzskaite saskaņā ar šā panta 4. punktu. Kompensācijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz kvotu vidējo cenu, kas saskaņā ar 30.d panta 4. punktu attiecīgajā pārskata gadā izsolītas saskaņā ar šo pantu. Ieņēmumus, kas gūti, izsolot šajā nodaļā ietvertās kvotas, izmanto kompensācijai vajadzīgajā apmērā un līdz līmenim, kas atbilst dubultajai uzskaitei pārskata gadā saskaņā ar šo pantu.

Grozījums Nr. 598

Grozījums Nr. 598

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.h pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Katru reizi, kad līdz 2030. gada 1. janvārim šā panta 1. punktā minētā kvotu vidējā cena pārsniedz cenas ierobežojumu 50 EUR apmērā, Komisija steidzami pieņem lēmumu no tirgus stabilitātes rezerves atbrīvot 10 miljonus šīs nodaļas aptverto kvotu saskaņā ar Lēmuma (ES) 2015/1814 1.a panta 7. punktu. |
| | Ja līdz 2030. gada 1. janvārim 1. punktā minētā kvotu vidējā cena pārsniedz 45 EUR, Komisija un dalībvalstis steidzami īsteno papildu pasākumus, lai samazinātu oglekļa dioksīda emisijas nolūkā sasniegt šā punkta pirmajā daļā minēto cenas ierobežojumu. |
| | Ja tiek piemērots 1. vai 2. punkts, šā punkta piemērošanu aptur uz laiku, kas atbilst piemērošanas periodam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Katru reizi, kad līdz 2030. gada 1. janvārim šā panta 1. punktā minētā kvotu vidējā cena pārsniedz cenas ierobežojumu 50 EUR apmērā, Komisija steidzami pieņem lēmumu no tirgus stabilitātes rezerves atbrīvot 10 miljonus šīs nodaļas aptverto kvotu saskaņā ar Lēmuma (ES) 2015/1814 1.a panta 7. punktu.

Ja līdz 2030. gada 1. janvārim 1. punktā minētā kvotu vidējā cena pārsniedz 45 EUR, Komisija un dalībvalstis steidzami īsteno papildu pasākumus, lai samazinātu oglekļa dioksīda emisijas nolūkā sasniegt šā punkta pirmajā daļā minēto cenas ierobežojumu.

Ja līdz 2030. gada 1. janvārim 1. punktā minētā kvotu vidējā cena pārsniedz 45 EUR, Komisija un dalībvalstis steidzami īsteno papildu pasākumus, lai samazinātu oglekļa dioksīda emisijas nolūkā sasniegt šā punkta pirmajā daļā minēto cenas ierobežojumu.

Ja tiek piemērots 1. vai 2. punkts, šā punkta piemērošanu aptur uz laiku, kas atbilst piemērošanas periodam.

Ja tiek piemērots 1. vai 2. punkts, šā punkta piemērošanu aptur uz laiku, kas atbilst piemērošanas periodam.

Grozījums Nr. 599

Grozījums Nr. 599

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.i pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz 2028. gada 1. janvārim Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei ziņo par šīs nodaļas noteikumu īstenošanu, proti, par to lietderību, administrēšanu un praktisko piemērošanu, tostarp par to, kā tiek piemēroti noteikumi saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1814, un par to, kā šīs nodaļas aptvertās kvotas ir izmantotas, lai II, IIa un III nodaļas aptvertie subjekti izpildītu savas atbilstības nodrošināšanas saistības. Vajadzības gadījumā Komisija ziņojumu papildina ar priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei šo nodaļu grozīt. Līdz 2031. gada 31. oktobrim Komisija izvērtē, vai ir iespējams III pielikuma aptvertos sektorus integrēt emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, kura aptver Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītos sektorus. | Līdz 2028. gada 1. janvārim Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei ziņo par šīs nodaļas noteikumu īstenošanu, proti, par to lietderību, administrēšanu un praktisko piemērošanu, tostarp par to, kā tiek piemēroti noteikumi saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1814, un par to, kā šīs nodaļas aptvertās kvotas ir izmantotas, lai II, IIa un III nodaļas aptvertie subjekti izpildītu savas atbilstības nodrošināšanas saistības. Vajadzības gadījumā Komisija ziņojumu papildina ar priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei šo nodaļu grozīt.
  Komisija līdz 2029. gada 1. janvārim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā tā novērtē, vai 30.h panta 2.a punkta pirmajā daļā minētais cenas ierobežojums ir bijis efektīvs un vai būtu jāturpina to piemērot. Komisija attiecīgā gadījumā šim ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, lai grozītu šo direktīvu nolūkā laikus koriģēt minēto cenas ierobežojumu, lai to varētu piemērot no 2030. gada 1. janvāra.
  Līdz 2031. gada 31. oktobrim Komisija izvērtē, vai ir iespējams III pielikuma aptvertos sektorus integrēt emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, kura aptver Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītos sektorus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz 2028. gada 1. janvārim Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei ziņo par šīs nodaļas noteikumu īstenošanu, proti, par to lietderību, administrēšanu un praktisko piemērošanu, tostarp par to, kā tiek piemēroti noteikumi saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1814, un par to, kā šīs nodaļas aptvertās kvotas ir izmantotas, lai II, IIa un III nodaļas aptvertie subjekti izpildītu savas atbilstības nodrošināšanas saistības. Vajadzības gadījumā Komisija ziņojumu papildina ar priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei šo nodaļu grozīt. Līdz 2031. gada 31. oktobrim Komisija izvērtē, vai ir iespējams III pielikuma aptvertos sektorus integrēt emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, kura aptver Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītos sektorus.

Līdz 2028. gada 1. janvārim Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei ziņo par šīs nodaļas noteikumu īstenošanu, proti, par to lietderību, administrēšanu un praktisko piemērošanu, tostarp par to, kā tiek piemēroti noteikumi saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/1814, un par to, kā šīs nodaļas aptvertās kvotas ir izmantotas, lai II, IIa un III nodaļas aptvertie subjekti izpildītu savas atbilstības nodrošināšanas saistības. Vajadzības gadījumā Komisija ziņojumu papildina ar priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei šo nodaļu grozīt.
  Komisija līdz 2029. gada 1. janvārim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā tā novērtē, vai 30.h panta 2.a punkta pirmajā daļā minētais cenas ierobežojums ir bijis efektīvs un vai būtu jāturpina to piemērot. Komisija attiecīgā gadījumā šim ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, lai grozītu šo direktīvu nolūkā laikus koriģēt minēto cenas ierobežojumu, lai to varētu piemērot no 2030. gada 1. janvāra.
  Līdz 2031. gada 31. oktobrim Komisija izvērtē, vai ir iespējams III pielikuma aptvertos sektorus integrēt emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, kura aptver Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītos sektorus.

Komisija līdz 2029. gada 1. janvārim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā tā novērtē, vai 30.h panta 2.a punkta pirmajā daļā minētais cenas ierobežojums ir bijis efektīvs un vai būtu jāturpina to piemērot. Komisija attiecīgā gadījumā šim ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, lai grozītu šo direktīvu nolūkā laikus koriģēt minēto cenas ierobežojumu, lai to varētu piemērot no 2030. gada 1. janvāra.

Grozījums Nr. 600

Grozījums Nr. 600

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2003/87/EK

30.i pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Regulējuma vienkāršošanas vajadzībām Komisija apsver iespēju grozīt šo direktīvu. Komisija un kompetentās iestādes pastāvīgi pielāgojas paraugprakses administratīvajām procedūrām un veic visus pasākumus, lai vienkāršotu šīs direktīvas izpildi, līdz minimumam samazinot administratīvo slogu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Regulējuma vienkāršošanas vajadzībām Komisija apsver iespēju grozīt šo direktīvu. Komisija un kompetentās iestādes pastāvīgi pielāgojas paraugprakses administratīvajām procedūrām un veic visus pasākumus, lai vienkāršotu šīs direktīvas izpildi, līdz minimumam samazinot administratīvo slogu.

Regulējuma vienkāršošanas vajadzībām Komisija apsver iespēju grozīt šo direktīvu. Komisija un kompetentās iestādes pastāvīgi pielāgojas paraugprakses administratīvajām procedūrām un veic visus pasākumus, lai vienkāršotu šīs direktīvas izpildi, līdz minimumam samazinot administratīvo slogu.

Grozījums Nr. 601

Grozījums Nr. 601

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 21.a punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

30.ia pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21a) | iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(21a)

(21a)

iekļauj šādu pantu:

“30.ia pants

“30.ia pants

Nozaru ceļveži

Nozaru ceļveži

1.
     
  Līdz 2025. gada 1. janvārim Komisija, saņemot Eiropas Klimata pārmaiņu zinātniskās konsultatīvās padomes palīdzību, publicē indikatīvus ceļvežus par šīs direktīvas I pielikumā ietvertajām darbībām ceļā uz Savienības klimatneitralitāti līdz, vēlākais, 2050. gadam un par mērķi pēc tam panākt negatīvas emisijas, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā.

2.
     
  Komisija, izstrādājot 1. punktā minētos ceļvežus, cieši sadarbojas ar ieinteresētajām personām, tostarp iedzīvotājiem, pilsonisko sabiedrību, sociālajiem partneriem, akadēmiskajām aprindām, politikas veidotājiem un sektoriem un apakšsektoriem, kurus skar šī direktīva.

3.
     
  Pēc 1. punktā minēto ceļvežu publicēšanas Komisija ik pēc četriem gadiem atjauno šos ceļvežus saskaņā ar jaunākajām zinātnes atziņām un cieši sadarbojoties ar visām 2. punktā minētajām ieinteresētajām personām.

4.
     
  Visus datus, ko izmanto 1. punktā minēto sektoru ceļvežu izstrādei un to atjaunināšanai saskaņā ar 3. punktu, dara pieejamus sabiedrībai viegli pieejamā veidā.”;

Grozījums Nr. 602

Grozījums Nr. 602

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 21.b punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

30.ib pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21b) | iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(21b)

(21b)

iekļauj šādu pantu:

“30.ib pants

Zinātniskie ieteikumi attiecībā uz ES ETS sektoriem

Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos var pēc savas iniciatīvas sniegt zinātniskus ieteikumus un izdod ziņojumus par šo direktīvu un tās atbilstību Regulas (ES) 2021/1119 un Parīzes nolīguma klimata mērķiem, jo īpaši lai nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos, kā arī informācijas apkopošanas nolūkā šīs direktīvas turpmākai pārskatīšanai. Visus Eiropas Zinātniskās konsultatīvās padomes klimata pārmaiņu jautājumos ieteikumus, kas sniegti saskaņā ar šo pantu, publisko viegli pieejamā formātā. Komisija pienācīgi ņem vērā Eiropas Zinātniskās konsultatīvās padomes klimata pārmaiņu jautājumos ieteikumu un publiski pamato iemeslus, ja tie netiek ņemti vērā.”;

Grozījums Nr. 603

Grozījums Nr. 603

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 21.c punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

IVaa nodaļa (jauna) – 30.ic pants (jauns) un 30.id pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21c) | pēc 30.ib panta iekļauj šādu nodaļu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(21c)

(21c)

pēc 30.ib panta iekļauj šādu nodaļu:

“IVaa NODAĻA

“IVaa NODAĻA

No ES ETS ieņēmumiem sniegta finansiālā atbalsta pamanāmība

No ES ETS ieņēmumiem sniegta finansiālā atbalsta pamanāmība

30.ic pants

30.ic pants

No valsts ES ETS ieņēmumiem sniegta finansiālā atbalsta pamanāmība

No valsts ES ETS ieņēmumiem sniegta finansiālā atbalsta pamanāmība

1.
     
  Dalībvalstis nodrošina no ES ETS ieņēmumiem sniegta finansējuma pamanāmību visās 10. panta 3. punkta, 10.a panta 6. punkta un 30.d panta 5. punkta darbībās.

2.
     
  Dalībvalstis nodrošina finansiālā atbalsta pamanāmību galasaņēmējiem un sabiedrībai:

| a) | uz dokumentiem un informatīvajiem materiāliem, kas saistīti ar galasaņēmējiem vai sabiedrībai paredzēto darbību īstenošanu, izvietojot atbilstīgu marķējumu, uz kura norādīts "Eiropas Savienības finansējums (ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma), kā arī Savienības emblēma un finansējuma summa, un tādu darbību gadījumā, kuras saistītas ar fizisku ieguldījumu vai aprīkojumu, uzstādot skaidri pamanāmas un noturīgas plāksnes vai ziņojumu dēļus; |
| --- | --- |

a)

a)

uz dokumentiem un informatīvajiem materiāliem, kas saistīti ar galasaņēmējiem vai sabiedrībai paredzēto darbību īstenošanu, izvietojot atbilstīgu marķējumu, uz kura norādīts "Eiropas Savienības finansējums (ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma), kā arī Savienības emblēma un finansējuma summa, un tādu darbību gadījumā, kuras saistītas ar fizisku ieguldījumu vai aprīkojumu, uzstādot skaidri pamanāmas un noturīgas plāksnes vai ziņojumu dēļus;

uz dokumentiem un informatīvajiem materiāliem, kas saistīti ar galasaņēmējiem vai sabiedrībai paredzēto darbību īstenošanu, izvietojot atbilstīgu marķējumu, uz kura norādīts "Eiropas Savienības finansējums (ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma), kā arī Savienības emblēma un finansējuma summa, un tādu darbību gadījumā, kuras saistītas ar fizisku ieguldījumu vai aprīkojumu, uzstādot skaidri pamanāmas un noturīgas plāksnes vai ziņojumu dēļus;

| b) | savā oficiālajā tīmekļa vietnē un sociālo mediju vietnēs, ja tādas ir, publicējot īsu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsverot finansiālo atbalstu no ES ETS ieņēmumiem. |
| --- | --- |

b)

b)

savā oficiālajā tīmekļa vietnē un sociālo mediju vietnēs, ja tādas ir, publicējot īsu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsverot finansiālo atbalstu no ES ETS ieņēmumiem.

savā oficiālajā tīmekļa vietnē un sociālo mediju vietnēs, ja tādas ir, publicējot īsu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsverot finansiālo atbalstu no ES ETS ieņēmumiem.

3.
     
  Komisija veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tiek īstenoti 1. un 2. punkta noteikumi. Paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas.

30.id pants

30.id pants

No Savienības ES ETS ieņēmumiem sniegta finansiālā atbalsta pamanāmība

No Savienības ES ETS ieņēmumiem sniegta finansiālā atbalsta pamanāmība

1.
     
  Komisija nodrošina no ES ETS ieņēmumiem sniegta finansiālā atbalsta pamanāmību visās šīs direktīvas 10.a panta 8. punkta (Klimata investīciju fonds), 10.d panta (Modernizācijas fonds) un 3.gab panta (Okeānu fonds) darbībās un Regulas (ES) .../... [Sociālā klimata fonda regula].

2.
     
  Saņēmēji apliecina finansiālā atbalsta saņemšanu no 1. punktā minētajiem līdzekļiem un šo līdzekļu izcelsmi:

| a) | uz dokumentiem un informatīvajiem materiāliem, kas saistīti ar galasaņēmējiem vai sabiedrībai paredzēto darbību īstenošanu, izvietojot atbilstīgu marķējumu, uz kura norādīts "Eiropas Savienības finansējums (ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma — [attiecīgais fonds]), kā arī Savienības emblēma un finansējuma summa, un tādu darbību gadījumā, kuras saistītas ar fizisku investīciju vai aprīkojumu, uzstādot skaidri pamanāmas un noturīgas plāksnes vai ziņojumu dēļus; |
| --- | --- |

a)

a)

uz dokumentiem un informatīvajiem materiāliem, kas saistīti ar galasaņēmējiem vai sabiedrībai paredzēto darbību īstenošanu, izvietojot atbilstīgu marķējumu, uz kura norādīts "Eiropas Savienības finansējums (ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma — [attiecīgais fonds]), kā arī Savienības emblēma un finansējuma summa, un tādu darbību gadījumā, kuras saistītas ar fizisku investīciju vai aprīkojumu, uzstādot skaidri pamanāmas un noturīgas plāksnes vai ziņojumu dēļus;

uz dokumentiem un informatīvajiem materiāliem, kas saistīti ar galasaņēmējiem vai sabiedrībai paredzēto darbību īstenošanu, izvietojot atbilstīgu marķējumu, uz kura norādīts "Eiropas Savienības finansējums (ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma — [attiecīgais fonds]), kā arī Savienības emblēma un finansējuma summa, un tādu darbību gadījumā, kuras saistītas ar fizisku investīciju vai aprīkojumu, uzstādot skaidri pamanāmas un noturīgas plāksnes vai ziņojumu dēļus;

| b) | savā oficiālajā tīmekļa vietnē un sociālo mediju vietnēs, ja tādas ir, publicējot īsu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsverot finansiālo atbalstu no attiecīgā fonda un ES ETS ieņēmumiem. |
| --- | --- |

b)

b)

savā oficiālajā tīmekļa vietnē un sociālo mediju vietnēs, ja tādas ir, publicējot īsu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsverot finansiālo atbalstu no attiecīgā fonda un ES ETS ieņēmumiem.

savā oficiālajā tīmekļa vietnē un sociālo mediju vietnēs, ja tādas ir, publicējot īsu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsverot finansiālo atbalstu no attiecīgā fonda un ES ETS ieņēmumiem.

3.
     
  Komisija veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tiek īstenoti 1. un 2. punkta noteikumi. Paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas.”;

Grozījums Nr. 604

Grozījums Nr. 604

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21.d punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 21.d punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

30.ie pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21d) | iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(21d)

(21d)

iekļauj šādu pantu:

“30.ie pants

“30.ie pants

Ziņojums par jaunattīstības valstu dekarbonizācijas vajadzībām

Ziņojums par jaunattīstības valstu dekarbonizācijas vajadzībām

Vēlākais līdz 2023. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par jaunattīstības valstu dekarbonizācijas vajadzībām. Ziņojumā jānorāda šāda informācija:

Vēlākais līdz 2023. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par jaunattīstības valstu dekarbonizācijas vajadzībām. Ziņojumā jānorāda šāda informācija:

| a) | novērtējums par katras jaunattīstības valsts siltumnīcefekta gāzes emisijām; |
| --- | --- |

a)

a)

novērtējums par katras jaunattīstības valsts siltumnīcefekta gāzes emisijām;

novērtējums par katras jaunattīstības valsts siltumnīcefekta gāzes emisijām;

| b) | norāde par galvenajiem emisiju avotiem katrā valstī, ja iespējams, norādot ar ES ETS saistīto un nesaistīto nozaru emisiju daļu; |
| --- | --- |

b)

b)

norāde par galvenajiem emisiju avotiem katrā valstī, ja iespējams, norādot ar ES ETS saistīto un nesaistīto nozaru emisiju daļu;

norāde par galvenajiem emisiju avotiem katrā valstī, ja iespējams, norādot ar ES ETS saistīto un nesaistīto nozaru emisiju daļu;

| c) | norāde par iespējamajiem dekarbonizācijas veidiem katrā valstī; |
| --- | --- |

c)

c)

norāde par iespējamajiem dekarbonizācijas veidiem katrā valstī;

norāde par iespējamajiem dekarbonizācijas veidiem katrā valstī;

| d) | katras valsts nacionāli noteiktie devumi saskaņā ar Parīzes nolīgumu.”; |
| --- | --- |

d)

d)

katras valsts nacionāli noteiktie devumi saskaņā ar Parīzes nolīgumu.”;

katras valsts nacionāli noteiktie devumi saskaņā ar Parīzes nolīgumu.”;

Grozījums Nr. 605

Grozījums Nr. 605

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts – c apakšpunkts

2. pants – 1. daļa – 1. punkts – c apakšpunkts

Lēmums (ES) 2015/1814

1. pants – 5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Jebkurā konkrētā gadā, ja apritē esošo kvotu kopskaits ir no
  833
  miljoniem līdz
  1 096 miljoniem
  kvotu, tad tādu kvotu skaitu, kas ir vienāds ar starpību starp jaunāko, saskaņā ar šā panta 4. punktu publicēto, apritē esošo kvotu kopskaitu, un
  833
   miljoniem kvotu, atskaita no to kvotu apjoma, kas dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaita rezervē 12 mēnešu periodā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī. Ja apritē esošo kvotu kopskaits ir lielāks par
  1 096  miljoniem
  kvotu, tad to kvotu skaits, kas ir atskaitāms no kvotu apjoma, kurš dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaitāms rezervē 12 mēnešu periodā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī, ir 12 % no apritē esošo kvotu kopskaita. Atkāpjoties no pēdējā teikuma, līdz 2030. gada 31. decembrim šo procentuālo lielumu dubulto. | Jebkurā konkrētā gadā, ja apritē esošo kvotu kopskaits ir no
  700
   miljoniem līdz
  921 miljonam
  kvotu, tad tādu kvotu skaitu, kas ir vienāds ar starpību starp jaunāko, saskaņā ar šā panta 4. punktu publicēto, apritē esošo kvotu kopskaitu, un
  700
   miljoniem kvotu, atskaita no to kvotu apjoma, kas dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaita rezervē 12 mēnešu periodā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī. Ja apritē esošo kvotu kopskaits ir lielāks par
  921 miljonu
  kvotu, tad to kvotu skaits, kas ir atskaitāms no kvotu apjoma, kurš dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaitāms rezervē 12 mēnešu periodā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī, ir 12 % no apritē esošo kvotu kopskaita. Atkāpjoties no pēdējā teikuma, līdz 2030. gada 31. decembrim šo procentuālo lielumu dubulto.
  No 2025. gada šajā punktā norādītās robežvērtības samazina proporcionāli tam, cik lielā mērā tajā pašā gadā ir samazināts Savienības kvotu kopapjoms, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK 9. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Jebkurā konkrētā gadā, ja apritē esošo kvotu kopskaits ir no
  833
  miljoniem līdz
  1 096 miljoniem
  kvotu, tad tādu kvotu skaitu, kas ir vienāds ar starpību starp jaunāko, saskaņā ar šā panta 4. punktu publicēto, apritē esošo kvotu kopskaitu, un
  833
   miljoniem kvotu, atskaita no to kvotu apjoma, kas dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaita rezervē 12 mēnešu periodā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī. Ja apritē esošo kvotu kopskaits ir lielāks par
  1 096  miljoniem
  kvotu, tad to kvotu skaits, kas ir atskaitāms no kvotu apjoma, kurš dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaitāms rezervē 12 mēnešu periodā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī, ir 12 % no apritē esošo kvotu kopskaita. Atkāpjoties no pēdējā teikuma, līdz 2030. gada 31. decembrim šo procentuālo lielumu dubulto.

833

1 096 miljoniem

833

1 096  miljoniem

Jebkurā konkrētā gadā, ja apritē esošo kvotu kopskaits ir no
  700
   miljoniem līdz
  921 miljonam
  kvotu, tad tādu kvotu skaitu, kas ir vienāds ar starpību starp jaunāko, saskaņā ar šā panta 4. punktu publicēto, apritē esošo kvotu kopskaitu, un
  700
   miljoniem kvotu, atskaita no to kvotu apjoma, kas dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaita rezervē 12 mēnešu periodā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī. Ja apritē esošo kvotu kopskaits ir lielāks par
  921 miljonu
  kvotu, tad to kvotu skaits, kas ir atskaitāms no kvotu apjoma, kurš dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaitāms rezervē 12 mēnešu periodā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī, ir 12 % no apritē esošo kvotu kopskaita. Atkāpjoties no pēdējā teikuma, līdz 2030. gada 31. decembrim šo procentuālo lielumu dubulto.
  No 2025. gada šajā punktā norādītās robežvērtības samazina proporcionāli tam, cik lielā mērā tajā pašā gadā ir samazināts Savienības kvotu kopapjoms, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK 9. pantā.

700

921 miljonam

700

921 miljonu

No 2025. gada šajā punktā norādītās robežvērtības samazina proporcionāli tam, cik lielā mērā tajā pašā gadā ir samazināts Savienības kvotu kopapjoms, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK 9. pantā.

Grozījums Nr. 606

Grozījums Nr. 606

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

Lēmums (ES) 2015/1814

3. pants – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | lēmuma 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)

(2a)

lēmuma 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

Komisija uzrauga rezerves darbību saistībā ar ziņojumu, kas paredzēts Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 5. punktā. Minētajā ziņojumā būtu jāizvērtē būtiska ietekme uz konkurētspēju, jo īpaši rūpniecības nozarē, tostarp saistībā ar IKP, nodarbinātības
  un
  investīciju rādītājiem. Trīs gadu laikā pēc rezerves darbības sākuma un pēc tam reizi piecos gados Komisija, pamatojoties uz Eiropas oglekļa tirgus sistemātiskas darbības analīzi, pārskata rezervi un attiecīgā gadījumā iesniedz priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Katrā pārskatīšanā pievērš īpašu uzmanību procentos izteiktajam skaitlim, ar kuru nosaka, cik kvotu jāieskaita rezervē, ievērojot šā lēmuma 1. panta 5. punktu, kā arī apritē esošo kvotu kopskaita skaitliskajai robežvērtībai
  un
  to kvotu skaitam, kas jāatbrīvo no rezerves, ievērojot šā lēmuma 1. panta 6. vai 7. punktu. Veicot pārskatīšanu, Komisija arī vērtē rezerves ietekmi uz izaugsmi, nodarbinātību, Savienības rūpniecības konkurētspēju un oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risku.

un

un

“Komisija
  , ko atbalsta Regulas (ES) 2021/1119 3. pantā izveidotā Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos,
  uzrauga rezerves darbību saistībā ar ziņojumu, kas paredzēts Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 5. punktā. Minētajā ziņojumā būtu jāizvērtē būtiska ietekme uz
  klimatneitralitātes mērķa un Regulā (ES) 2021/1119 noteikto Savienības klimata mērķrādītāju sasniegšanu un uz Savienības un dalībvalstu saistību izpildi saskaņā ar Parīzes nolīgumu, kā arī uz
  konkurētspēju,
  jo īpaši rūpniecības nozarē,
  tostarp saistībā ar IKP, nodarbinātības, investīciju rādītājiem
  un uz mērķi īstenot taisnīgu pārkārtošanos, kurā neviens netiek atstāts novārtā
  . Trīs gadu laikā pēc rezerves darbības sākuma un pēc tam reizi piecos gados Komisija, pamatojoties uz Eiropas oglekļa tirgus sistemātiskas darbības analīzi, pārskata rezervi un attiecīgā gadījumā iesniedz priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Katrā pārskatīšanā pievērš īpašu uzmanību procentos izteiktajam skaitlim, ar kuru nosaka, cik kvotu jāieskaita rezervē, ievērojot šā lēmuma 1. panta 5. punktu, kā arī apritē esošo kvotu kopskaita skaitliskajai robežvērtībai, to kvotu skaitam, kas jāatbrīvo no rezerves, ievērojot šā lēmuma 1. panta 6. vai 7. punktu
  un citas būtiskas tirgus stabilitātes rezerves attīstības iespējas
  . Veicot pārskatīšanu, Komisija
  un Eiropas Zinātniskā konsultatīvā padome klimata pārmaiņu jautājumos
  arī vērtē rezerves ietekmi uz izaugsmi, nodarbinātību, Savienības rūpniecības konkurētspēju un oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risku.”;

Grozījums Nr. 607

Grozījums Nr. 607

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

Regula (ES) 2015/757

Virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | virsrakstu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1)

(-1)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta
  oglekļa dioksīda
  emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK

oglekļa dioksīda

“Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta
  siltumnīcefekta gāzu
  emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK.”

Grozījums Nr. 608

Grozījums Nr. 608

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – - 1.a punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – - 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1a) | visā regulas tekstā, izņemot gadījumos, kas minēti regulas 5. panta 1. punktā un I pielikumā, terminu “CO2” aizstāj ar “siltumnīcefekta gāze” un veic visas nepieciešamās gramatiskās izmaiņas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1a)

(-1a)

visā regulas tekstā, izņemot gadījumos, kas minēti regulas 5. panta 1. punktā un I pielikumā, terminu “CO2

Grozījums Nr. 609

Grozījums Nr. 609

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – - 1.b punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – - 1.b punkts (jauns)

Regula (ES) 2015/757

1. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1b) | regulas 1. pantu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1b)

(-1b)

regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

1. pants

1. pants

Priekšmets

Priekšmets

vLai veicinātu jūras transporta radīto
  oglekļa dioksīda (CO2)
  emisiju rentablu samazināšanu, ar šo regulu paredz noteikumus par precīzu monitoringu, ziņošanu un verifikāciju par
  CO2

  emisijām un citu attiecīgu informāciju no kuģiem, kas ienāk dalībvalstu jurisdikcijā esošās ostās, uzturas tajās un iziet no tām.

oglekļa dioksīda (CO2

CO2

Lai veicinātu jūras transporta radīto
  siltumnīcefekta gāzu
  emisiju rentablu samazināšanu, ar šo regulu paredz noteikumus par precīzu monitoringu, ziņošanu un verifikāciju par
  šādām
  emisijām un citu attiecīgu informāciju no kuģiem, kas ienāk dalībvalstu jurisdikcijā esošās ostās, uzturas tajās un iziet no tām."

siltumnīcefekta gāzu

šādām

(Šis grozījums attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.)

(Šis grozījums attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.)

Grozījums Nr. 610

Grozījums Nr. 610

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – - 1.c punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – - 1.c punkts (jauns)

Regula (ES) 2015/757

2. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1c) | regulas 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1c)

(-1c)

regulas 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

1.   Regulu piemēro kuģiem ar bruto tonnāžu
  virs
  5 000 t attiecībā uz
  CO2

  emisijām, kas radušās minēto kuģu reisos no to pēdējās
  ienākšanas
  ostas uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu
  ienākšanas
  ostu, reisos no dalībvalsts jurisdikcijā esošas
  ienākšanas
  ostas uz nākamo
  ienākšanas
  ostu, kā arī dalībvalsts jurisdikcijā esošās
  ienākšanas
  ostās.

“1.   Regulu piemēro kuģiem ar bruto tonnāžu 5 000  t
  apmērā un lielāku
  attiecībā uz
  siltumnīcefekta gāzu
  emisijām, kas radušās minēto kuģu reisos no to pēdējās
  piestāšanas
  ostas uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu
  piestāšanas
  ostu, reisos no dalībvalsts jurisdikcijā esošas
  piestāšanas
  ostas uz nākamo
  piestāšanas
  ostu, kā arī dalībvalsts jurisdikcijā esošās
  piestāšanas
  ostās.

1.a
     
  No 2024. gada 1. janvāra šo regulu piemēro kuģiem ar bruto tonnāžu, kas vienāda vai lielāka par 400 t, attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas radušās minēto kuģu reisos no to pēdējās piestāšanas ostas uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu, reisos no dalībvalsts jurisdikcijā esošas piestāšanas ostas uz nākamo piestāšanas ostu, kā arī dalībvalsts jurisdikcijā esošās piestāšanas ostās. Tomēr kuģiem ar bruto tonnāžu 400 t apmērā un lielāku, bet nepārsniedzot 5 000  t bruto tonnāžu, tādu informāciju, kas ir relevanta šādu kuģu iekļaušanai ES ETS darbības jomā, prasa paziņot tikai no 2027. gada 1. janvāra.
  ”

Grozījums Nr. 611

Grozījums Nr. 611

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – - 1.d punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – - 1.d punkts (jauns)

Regula (ES) 2015/757

2. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1d) | regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1d)

(-1d)

regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Šo regulu nepiemēro karakuģiem, jūras spēku palīgkuģiem, zvejas un zivju apstrādes kuģiem, vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem, kuģiem, kuru kustību nenodrošina mehāniski līdzekļi,
  vai
  nekomerciāli izmantotiem valsts dienesta kuģiem.

“2.   Šo regulu nepiemēro karakuģiem, jūras spēku palīgkuģiem, zvejas un zivju apstrādes kuģiem, vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem, kuģiem, kuru kustību nenodrošina mehāniski līdzekļi, nekomerciāli izmantotiem valsts dienesta kuģiem
  vai civilās aizsardzības un meklēšanas un glābšanas kuģiem
  .”

Grozījums Nr. 612

Grozījums Nr. 612

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – - 1.e punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – - 1.e punkts (jauns)

Regula (ES) 2015/757

3. pants – 1. daļa – a punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1e) | regulas 3. panta a) punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1e)

(-1e)

regulas 3. panta a) punktu aizstāj ar šādu:

| (a) | “
  CO2

  emisijas” ir
  CO2

  izplūde atmosfērā
  no kuģiem
  ; |
| --- | --- |

(a)

“
  CO2

  emisijas” ir
  CO2

  izplūde atmosfērā
  no kuģiem
  ;

CO2

CO2

no kuģiem

| “(a) | “
  siltumnīcefekta gāzu
  emisijas” ir
  oglekļa dioksīda (CO2), metāna (CH4) un dislāpekļa oksīda (N2O)
  izplūde atmosfērā;” |
| --- | --- |

“(a)

“
  siltumnīcefekta gāzu
  emisijas” ir
  oglekļa dioksīda (CO2), metāna (CH4) un dislāpekļa oksīda (N2O)
  izplūde atmosfērā;”

siltumnīcefekta gāzu

oglekļa dioksīda (CO2

4

2

Grozījums Nr. 613

Grozījums Nr. 613

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – - 1.f punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – - 1.f punkts (jauns)

Regula (ES) 2015/757

3. pants – 1. daļa – b punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1f) | regulas 3. panta b) punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1f)

(-1f)

regulas 3. panta b) punktu aizstāj ar šādu:

| (b) | “
  ienākšanas
  osta” ir osta, kurā kuģis
  ienāk
  , lai iekrautu vai izkrautu kravu vai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus,
  tātad ienāk vienīgi
  ar mērķi uzpildīt degvielu, papildināt krājumus, mainīt apkalpi, ieiet dokā vai veikt remontu kuģim un/vai tā iekārtām,
  ienāk
  ostā, jo kuģim ir vajadzīga palīdzība vai tas ir briesmās,
  ienāk, lai
  veiktu pārkraušanu no kuģa uz kuģi
  ārpus ostām
  , un
  ienāk
  ar vienīgo mērķi patverties no nelabvēlīgiem laika apstākļiem, vai ja tas nepieciešams saistībā ar meklēšanas un glābšanas darbībām; |
| --- | --- |

(b)

“
  ienākšanas
  osta” ir osta, kurā kuģis
  ienāk
  , lai iekrautu vai izkrautu kravu vai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus,
  tātad ienāk vienīgi
  ar mērķi uzpildīt degvielu, papildināt krājumus, mainīt apkalpi, ieiet dokā vai veikt remontu kuģim un/vai tā iekārtām,
  ienāk
  ostā, jo kuģim ir vajadzīga palīdzība vai tas ir briesmās,
  ienāk, lai
  veiktu pārkraušanu no kuģa uz kuģi
  ārpus ostām
  , un
  ienāk
  ar vienīgo mērķi patverties no nelabvēlīgiem laika apstākļiem, vai ja tas nepieciešams saistībā ar meklēšanas un glābšanas darbībām;

ienākšanas

ienāk

tātad ienāk vienīgi

ienāk

ienāk, lai

ārpus ostām

ienāk

| “b) | “
  piestāšanas
  osta” ir osta, kurā kuģis
  piestāj
  , lai iekrautu vai izkrautu kravu vai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus,
  līdz
  ar
  to šī definīcija neietver piestāšanu ar vienīgo
  mērķi uzpildīt degvielu, papildināt krājumus, mainīt apkalpi, ieiet
  sausajā
  dokā vai veikt remontu kuģim un/vai tā iekārtām,
  piestāšanu
  ostā
  tāpēc
  ,
  ka
  kuģim ir vajadzīga palīdzība vai tas ir briesmās,
  ārpus ostām
  veiktu pārkraušanu no kuģa uz kuģi,
  piestāšanu ārpussavienības pārkraušanas ostā
  un
  piestāšanu
  ar vienīgo mērķi patverties no nelabvēlīgiem laika apstākļiem, vai ja tas nepieciešams saistībā ar meklēšanas un glābšanas darbībām;” |
| --- | --- |

“b)

“
  piestāšanas
  osta” ir osta, kurā kuģis
  piestāj
  , lai iekrautu vai izkrautu kravu vai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus,
  līdz
  ar
  to šī definīcija neietver piestāšanu ar vienīgo
  mērķi uzpildīt degvielu, papildināt krājumus, mainīt apkalpi, ieiet
  sausajā
  dokā vai veikt remontu kuģim un/vai tā iekārtām,
  piestāšanu
  ostā
  tāpēc
  ,
  ka
  kuģim ir vajadzīga palīdzība vai tas ir briesmās,
  ārpus ostām
  veiktu pārkraušanu no kuģa uz kuģi,
  piestāšanu ārpussavienības pārkraušanas ostā
  un
  piestāšanu
  ar vienīgo mērķi patverties no nelabvēlīgiem laika apstākļiem, vai ja tas nepieciešams saistībā ar meklēšanas un glābšanas darbībām;”

piestāšanas

piestāj

līdz

to šī definīcija neietver piestāšanu ar vienīgo

sausajā

piestāšanu

tāpēc

ka

ārpus ostām

piestāšanu ārpussavienības pārkraušanas ostā

piestāšanu

Grozījums Nr. 614

Grozījums Nr. 614

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – - 1.g punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – - 1.g punkts (jauns)

Regula (ES) 2015/757

3. pants – 1. daļa – c punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1g) | regulas 3. panta c) punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1g)

(-1g)

regulas 3. panta c) punktu aizstāj ar šādu:

| (c) | “reiss” ir jebkura kuģa kustība, kura sākas vai beidzas
  ienākšanas
  ostā un kuras mērķis ir komerciālos nolūkos pārvadāt pasažierus vai kravu; |
| --- | --- |

(c)

(c)

“reiss” ir jebkura kuģa kustība, kura sākas vai beidzas
  ienākšanas
  ostā un kuras mērķis ir komerciālos nolūkos pārvadāt pasažierus vai kravu;

“reiss” ir jebkura kuģa kustība, kura sākas vai beidzas

ienākšanas

ostā un kuras mērķis ir komerciālos nolūkos pārvadāt pasažierus vai kravu;

| “(c) | “reiss” ir jebkura kuģa kustība, kura sākas vai beidzas
  piestāšanas
  ostā
  vai struktūrā, kas atrodas kādas dalībvalsts kontinentālajā šelfā, piemēram, jūras apgādes pakalpojumi,
  un kuras mērķis ir komerciālos nolūkos pārvadāt pasažierus vai kravu
  vai kas apkalpo atkrastes iekārtas
  ;” |
| --- | --- |

“(c)

“reiss” ir jebkura kuģa kustība, kura sākas vai beidzas
  piestāšanas
  ostā
  vai struktūrā, kas atrodas kādas dalībvalsts kontinentālajā šelfā, piemēram, jūras apgādes pakalpojumi,
  un kuras mērķis ir komerciālos nolūkos pārvadāt pasažierus vai kravu
  vai kas apkalpo atkrastes iekārtas
  ;”

piestāšanas

vai struktūrā, kas atrodas kādas dalībvalsts kontinentālajā šelfā, piemēram, jūras apgādes pakalpojumi,

vai kas apkalpo atkrastes iekārtas

Grozījums Nr. 615

Grozījums Nr. 615

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

Regula (ES) 2015/757

5. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | regulas 5. pantam pievieno šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3a)

(3a)

regulas 5. pantam pievieno šādu punktu:

“2.a
     
  Komisija līdz 2023. gada 1. jūlijam pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu nolūkā papildināt šo regulu, precizējot metodes, ko izmanto, lai noteiktu siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav CO2 emisijas, un ziņotu par tām. Šādas metodes balstās uz tādiem pašiem principiem, uz kādiem balstās CO2 emisiju monitoringa metodes, kas izklāstītas I pielikumā, ieviešot korekcijas, kuras vajadzīgas attiecīgo siltumnīcefekta gāzu emisiju rakstura dēļ.”

Grozījums Nr. 616

Grozījums Nr. 616

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 4. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 4. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

Regula (ES) 2015/757

6. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-a)

(-a)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

4.   Monitoringa plānā
  var ietvert
  arī informāciju par kuģa ledus klasi un/vai procedūrām, pienākumiem, formulām un datu avotiem noietā attāluma un jūrā pavadītā laika noteikšanai un reģistrēšanai, kuģojot ledus apstākļos.

“
  4.
     
  Attiecībā uz kuģošanas sabiedrībām, kuras vēlas nodot mazāk emisijas kvotu, pamatojoties uz kuģu ledus klasi vai kuģošanu ledus apstākļos, vai abiem faktoriem saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK,
  monitoringa plānā
  ietver
  arī informāciju par kuģa ledus klasi un/vai procedūrām, pienākumiem, formulām un datu avotiem noietā attāluma un jūrā pavadītā laika noteikšanai un reģistrēšanai, kuģojot ledus apstākļos.”

Grozījums Nr. 617

Grozījums Nr. 617

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

Regula (ES) 2015/757

9. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | šādi aizstāj 9. panta 1. punkta otro daļu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(5a)

(5a)

šādi aizstāj 9. panta 1. punkta otro daļu:

Uzņēmumi attiecīgā gadījumā var veikt monitoringu saistībā ar informāciju par kuģa ledus klasi un navigāciju ledus apstākļos.

“Uzņēmumi attiecīgā gadījumā var veikt monitoringu saistībā ar informāciju par kuģa ledus klasi un navigāciju ledus apstākļos.
  Attiecībā uz kuģošanas sabiedrībām, kuras vēlas nodot mazāk emisijas kvotu, pamatojoties uz kuģu ledus klasi vai navigāciju ledus apstākļos, vai abiem faktoriem saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, monitorings ietver informāciju par to, vai reiss ietvēra navigāciju ledus apstākļos, tostarp informāciju par navigācijas ledus apstākļos datumu, laiku un atrašanās vietu, metodi, kas izmantota, lai izmērītu degvieleļļas patēriņu, degvielas patēriņu un degvielas emisijas faktoru katram degvielas veidam navigācijas laikā ledus apstākļos, kā arī par navigācijas ledus apstākļos veikto attālumu. Sniedz informāciju arī par to, vai reiss notiek starp dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām, iziet no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas vai ierodas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā.
  ”

Grozījums Nr. 618

Grozījums Nr. 618

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 6.a punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 6.a punkts (jauns)

Regula (ES) 2015/757

10. pants – 2. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | šādi aizstāj 10. panta otro daļu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(6a)

(6a)

šādi aizstāj 10. panta otro daļu:

Uzņēmumi attiecīgā gadījumā var veikt monitoringu saistībā ar informāciju par kuģa ledus klasi un navigāciju ledus apstākļos.

“Uzņēmumi attiecīgā gadījumā var veikt monitoringu saistībā ar informāciju par kuģa ledus klasi un navigāciju ledus apstākļos.
  Attiecībā uz kuģošanas sabiedrībām, kuras vēlas nodot mazāk emisijas kvotu, pamatojoties uz kuģu ledus klasi vai navigāciju ledus apstākļos, vai abiem faktoriem saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, monitoringā iekļauj kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas no visiem reisiem, kas saistīti ar kuģošanu ledus apstākļos, un kopējo nobraukto attālumu reisu laikā, kas saistīti ar kuģošanu ledus apstākļos.
  ”

Grozījums Nr. 619

Grozījums Nr. 619

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 14. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 1. daļa – 14. punkts – a apakšpunkts

Regula (ES) 2015/757

23.opants – 2. punkts – 2. daļa

o

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pilnvaras pieņemt 5. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus, kuru mērķis ir nodrošināt ES ETS funkcionēšanu, un 6. panta 8. punktā, 7. panta 5. punktā, 11.a panta 4. punktā, 13. panta 6. punktā un 15. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laiku
  no [pārskatītās MZV regulas] spēkā stāšanās dienas. | Pilnvaras pieņemt 5. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus, kuru mērķis ir nodrošināt ES ETS funkcionēšanu, un 6. panta 8. punktā, 7. panta 5. punktā, 11.a panta 4. punktā, 13. panta 6. punktā un 15. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  piecu gadu laikposmu
  no [pārskatītās MZV regulas] spēkā stāšanās dienas.
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pilnvaras pieņemt 5. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus, kuru mērķis ir nodrošināt ES ETS funkcionēšanu, un 6. panta 8. punktā, 7. panta 5. punktā, 11.a panta 4. punktā, 13. panta 6. punktā un 15. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laiku
  no [pārskatītās MZV regulas] spēkā stāšanās dienas.

nenoteiktu laiku

Pilnvaras pieņemt 5. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus, kuru mērķis ir nodrošināt ES ETS funkcionēšanu, un 6. panta 8. punktā, 7. panta 5. punktā, 11.a panta 4. punktā, 13. panta 6. punktā un 15. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  piecu gadu laikposmu
  no [pārskatītās MZV regulas] spēkā stāšanās dienas.
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

piecu gadu laikposmu

Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

Grozījums Nr. 620

Grozījums Nr. 620

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 1.a punkts (jauns)

4. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas 1. panta 15. punkta -a) apakšpunktu vēlākais līdz 2025. gada 1. janvārim. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas 1. panta 15. punkta -a) apakšpunktu vēlākais līdz 2025. gada 1. janvārim. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Grozījums Nr. 621

Grozījums Nr. 621

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – a punkts

I pielikums – 1. daļa – a punkts

Direktīva 2003/87/EK

I pielikums – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Šī direktīva neattiecas uz iekārtām vai iekārtu daļām, ko izmanto pētniecībā, jaunu produktu izstrādē un testēšanā, un uz iekārtām,
  kur 95 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām veido emisijas no tādas biomasas sadedzināšanas, kas atbilst saskaņā ar 14. pantu noteiktajiem kritērijiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Šī direktīva neattiecas uz iekārtām vai iekārtu daļām, ko izmanto pētniecībā, jaunu produktu izstrādē un testēšanā, un uz iekārtām,
  kur 95 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām veido emisijas no tādas biomasas sadedzināšanas, kas atbilst saskaņā ar 14. pantu noteiktajiem kritērijiem
  .

kur 95 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām veido emisijas no tādas biomasas sadedzināšanas, kas atbilst saskaņā ar 14. pantu noteiktajiem kritērijiem

| 1. | Šī direktīva neattiecas uz iekārtām vai iekārtu daļām, ko izmanto pētniecībā, jaunu produktu izstrādē un testēšanā, un uz iekārtām,
  kurās izmanto tikai biomasu
  . |
| --- | --- |

1.

Šī direktīva neattiecas uz iekārtām vai iekārtu daļām, ko izmanto pētniecībā, jaunu produktu izstrādē un testēšanā, un uz iekārtām,
  kurās izmanto tikai biomasu
  .

kurās izmanto tikai biomasu

Grozījums Nr. 622

Grozījums Nr. 622

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – aa punkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – aa punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

I pielikums – 5. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | šādi aizstāj 5. punktu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

šādi aizstāj 5. punktu:

šādi aizstāj 5. punktu:

| 5. | Ja kādas šajā pielikumā minētās darbības jaudas robežvērtība kādā iekārtā tiek pārsniegta, visas vienības, kurās tiek sadedzināts kurināmais, izņemot vienības bīstamo atkritumu
  vai sadzīves atkritumu
  sadedzināšanai, tiek iekļautas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju atļaujā. |
| --- | --- |

5.

Ja kādas šajā pielikumā minētās darbības jaudas robežvērtība kādā iekārtā tiek pārsniegta, visas vienības, kurās tiek sadedzināts kurināmais, izņemot vienības bīstamo atkritumu
  vai sadzīves atkritumu
  sadedzināšanai, tiek iekļautas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju atļaujā.

vai sadzīves atkritumu

| “5. | Ja kādas šajā pielikumā minētās darbības jaudas robežvērtība kādā iekārtā tiek pārsniegta, visas vienības, kurās tiek sadedzināts kurināmais, izņemot vienības bīstamo atkritumu sadedzināšanai, tiek iekļautas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju atļaujā.” |
| --- | --- |

“5.

Ja kādas šajā pielikumā minētās darbības jaudas robežvērtība kādā iekārtā tiek pārsniegta, visas vienības, kurās tiek sadedzināts kurināmais, izņemot vienības bīstamo atkritumu sadedzināšanai, tiek iekļautas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju atļaujā.”

Grozījums Nr. 623

Grozījums Nr. 623

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – b punkts – -i apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – b punkts – -i apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

I pielikums – tabula – 1. rinda

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

| Kurināmā sadedzināšana iekārtās ar kopējo nominālo siltumspēju, kas pārsniedz 20 MW (izņemot iekārtas bīstamo atkritumu
  vai sadzīves atkritumu
  sadedzināšanai) | Oglekļa dioksīds |
| --- | --- |

Kurināmā sadedzināšana iekārtās ar kopējo nominālo siltumspēju, kas pārsniedz 20 MW (izņemot iekārtas bīstamo atkritumu
  vai sadzīves atkritumu
  sadedzināšanai)

vai sadzīves atkritumu

Oglekļa dioksīds

Grozījums

Grozījums

| -i) | tabulas pirmo rindu aizstāj šādi: |
| --- | --- |

-i)

-i)

tabulas pirmo rindu aizstāj šādi:

| Kurināmā sadedzināšana iekārtās ar kopējo nominālo siltumspēju, kas pārsniedz 20 MW (izņemot iekārtas bīstamo atkritumu sadedzināšanai)
  , tostarp no 2026. gada 1. janvāra kurināmā sadedzināšana sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtās | Oglekļa dioksīds |
| --- | --- |

Kurināmā sadedzināšana iekārtās ar kopējo nominālo siltumspēju, kas pārsniedz 20 MW (izņemot iekārtas bīstamo atkritumu sadedzināšanai)
  , tostarp no 2026. gada 1. janvāra kurināmā sadedzināšana sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtās

, tostarp no 2026. gada 1. janvāra kurināmā sadedzināšana sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtās

Oglekļa dioksīds

Grozījums Nr. 624

Grozījums Nr. 624

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – c punkts – v apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – c punkts – v apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

I pielikums – tabula – 24 rinda – 1. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ūdeņraža (H2) un sintēzes gāzes ražošana, ja ražošanas jauda pārsniedz 25 tonnas dienā | Ūdeņraža (H2) un sintēzes gāzes ražošana, ja ražošanas jauda pārsniedz 25 tonnas dienā
  , un ūdeņraža (H2) un sintēzes gāzes ražošana, ja ražošanas jauda pārsniedz 5 tonnas dienā, enerģijas saturu iegūstot no atjaunīgiem energoresursiem |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ūdeņraža (H2) un sintēzes gāzes ražošana, ja ražošanas jauda pārsniedz 25 tonnas dienā

Ūdeņraža (H2) un sintēzes gāzes ražošana, ja ražošanas jauda pārsniedz 25 tonnas dienā
  , un ūdeņraža (H2) un sintēzes gāzes ražošana, ja ražošanas jauda pārsniedz 5 tonnas dienā, enerģijas saturu iegūstot no atjaunīgiem energoresursiem

2

, un ūdeņraža (H2

Grozījums Nr. 625

Grozījums Nr. 625

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – c punkts – vii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – c punkts – vii apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

I pielikums – tabula – 30. rinda

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| “Jūras transports | Regulas
  (ES) 2015/757
  aptvertās siltumnīcefekta gāzes
  ”; |
| --- | --- |
| Jūras transporta darbības, ko veic Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/757 aptvertie kuģi, kuri dodas reisos, lai komerciālos nolūkos pārvadātu pasažierus vai kravu | |

“Jūras transports

Regulas
  (ES) 2015/757
  aptvertās siltumnīcefekta gāzes
  ”;

Regulas

aptvertās siltumnīcefekta gāzes

Jūras transporta darbības, ko veic Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/757 aptvertie kuģi, kuri dodas reisos, lai komerciālos nolūkos pārvadātu pasažierus vai kravu

Grozījums

Grozījums

| “Jūras transports | Oglekļa dioksīds (CO2), slāpekļa oksīdi (N2O) un metāns (CH4) saskaņā ar Regulu
  (ES) 2015/757.” |
| --- | --- |
| Jūras transporta darbības, ko veic Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/757 aptvertie kuģi, kuri dodas reisos, lai komerciālos nolūkos pārvadātu pasažierus vai kravu
  , un no 2024. gada — lai sniegtu pakalpojumus jūrā esošām iekārtām. | |
| Šīs darbības nav: | |
| a) | reisi, ko veic saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu vai uz kuriem attiecas Regulā (EEK) Nr. 3577/92 noteiktais sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums; |

“Jūras transports

Oglekļa dioksīds (CO2), slāpekļa oksīdi (N2O) un metāns (CH4) saskaņā ar Regulu
  (ES) 2015/757.”

Oglekļa dioksīds (CO2

2

4

Jūras transporta darbības, ko veic Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/757 aptvertie kuģi, kuri dodas reisos, lai komerciālos nolūkos pārvadātu pasažierus vai kravu
  , un no 2024. gada — lai sniegtu pakalpojumus jūrā esošām iekārtām.

, un no 2024. gada — lai sniegtu pakalpojumus jūrā esošām iekārtām.

Šīs darbības nav:

Šīs darbības nav:

a)

a)

reisi, ko veic saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu vai uz kuriem attiecas Regulā (EEK) Nr. 3577/92 noteiktais sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums;

reisi, ko veic saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu vai uz kuriem attiecas Regulā (EEK) Nr. 3577/92 noteiktais sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums;

| b) | humanitārie reisi; |
| --- | --- |

b)

b)

humanitārie reisi;

humanitārie reisi;

| c) | meklēšanas un glābšanas reisi vai kuģu parasto reisu posmi, kas ietvēra meklēšanas un glābšanas darbības; |
| --- | --- |

c)

c)

meklēšanas un glābšanas reisi vai kuģu parasto reisu posmi, kas ietvēra meklēšanas un glābšanas darbības;

meklēšanas un glābšanas reisi vai kuģu parasto reisu posmi, kas ietvēra meklēšanas un glābšanas darbības;

| d) | nepārvarama vara attiecībā uz visu reisu vai tā daļu. |
| --- | --- |

d)

d)

nepārvarama vara attiecībā uz visu reisu vai tā daļu.

nepārvarama vara attiecībā uz visu reisu vai tā daļu.

Grozījums Nr. 626

Grozījums Nr. 626

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – 2. punkts

I pielikums – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2003/87/EK

III pielikums – tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Darbība: | Siltumnīcefekta gāzes |
| --- | --- |
| 1. | Tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto sadedzināšanā
  ēku un autotransporta sektoros
  . |

Darbība:

Siltumnīcefekta gāzes

1.

1.

Tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto sadedzināšanā
  ēku un autotransporta sektoros
  .

ēku un autotransporta sektoros

Oglekļa dioksīds (CO2)

2

Pie šīs darbības nepieder:

| a) | tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto šīs direktīvas I pielikumā uzskaitītajās darbībās, izņemot tad, ja tās izmanto sadedzināšanai darbībās, kuras saistītas ar siltumnīcefekta gāzu transportēšanu uz ģeoloģiskajām krātuvēm (darbības rinda Nr. 27); |
| --- | --- |

a)

tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto šīs direktīvas I pielikumā uzskaitītajās darbībās, izņemot tad, ja tās izmanto sadedzināšanai darbībās, kuras saistītas ar siltumnīcefekta gāzu transportēšanu uz ģeoloģiskajām krātuvēm (darbības rinda Nr. 27);

| b) | tādu degvielu nodošana patēriņam, kuru emisijas faktors ir nulle. |
| --- | --- |

b)

tādu degvielu nodošana patēriņam, kuru emisijas faktors ir nulle.

| 2. | Ēku un autotransporta sektori atbilst šādiem emisiju avotiem, kas definēti IPCC 2006 gada vadlīnijās par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem, kuru definīcijās ir izdarītas nepieciešamās izmaiņas: |
| --- | --- |

2.

2.

Ēku un autotransporta sektori atbilst šādiem emisiju avotiem, kas definēti IPCC 2006 gada vadlīnijās par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem, kuru definīcijās ir izdarītas nepieciešamās izmaiņas:

| a) | siltumenerģijas un elektroenerģijas koģenerācijas stacijas (avota kategorijas kods 1A1a ii) un siltumenerģijas stacijas (avota kategorijas kods 1A1a iii), ciktāl tajās ražo siltumu, ko izmanto šā punkta c) un d) kategorijas vajadzībām vai nu tieši, vai ar centralizētās siltumapgādes tīklu starpniecību; |
| --- | --- |

a)

a)

siltumenerģijas un elektroenerģijas koģenerācijas stacijas (avota kategorijas kods 1A1a ii) un siltumenerģijas stacijas (avota kategorijas kods 1A1a iii), ciktāl tajās ražo siltumu, ko izmanto šā punkta c) un d) kategorijas vajadzībām vai nu tieši, vai ar centralizētās siltumapgādes tīklu starpniecību;

siltumenerģijas un elektroenerģijas koģenerācijas stacijas (avota kategorijas kods 1A1a ii) un siltumenerģijas stacijas (avota kategorijas kods 1A1a iii), ciktāl tajās ražo siltumu, ko izmanto šā punkta c) un d) kategorijas vajadzībām vai nu tieši, vai ar centralizētās siltumapgādes tīklu starpniecību;

| b) | autotransports (avota kategorijas kods 1A3b), izņemot izmantošanu lauksaimniecības mašīnās uz ceļiem ar cietu segumu; |
| --- | --- |

b)

b)

autotransports (avota kategorijas kods 1A3b), izņemot izmantošanu lauksaimniecības mašīnās uz ceļiem ar cietu segumu;

autotransports (avota kategorijas kods 1A3b), izņemot izmantošanu lauksaimniecības mašīnās uz ceļiem ar cietu segumu;

| c) | komerciālais/institucionālais sektors (avota kategorijas kods 1A4a); |
| --- | --- |

c)

c)

komerciālais/institucionālais sektors (avota kategorijas kods 1A4a);

komerciālais/institucionālais sektors (avota kategorijas kods 1A4a);

| d) | mājokļu sektors (avota kategorijas kods 1A4b). |
| --- | --- |

d)

d)

mājokļu sektors (avota kategorijas kods 1A4b).

mājokļu sektors (avota kategorijas kods 1A4b).

Grozījums

Grozījums

| Darbība: | Siltumnīcefekta gāzes |
| --- | --- |
| Tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto sadedzināšanā. | Oglekļa dioksīds (CO2) |
| Pie šīs darbības nepieder: | |
| a) | tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto šīs direktīvas I pielikumā uzskaitītajās darbībās, izņemot tad, ja tās izmanto sadedzināšanai darbībās, kuras saistītas ar siltumnīcefekta gāzu transportēšanu uz ģeoloģiskajām krātuvēm (darbības rinda Nr. 27); |

Darbība:

Siltumnīcefekta gāzes

Tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto sadedzināšanā.

Oglekļa dioksīds (CO2)

2

Pie šīs darbības nepieder:

a)

tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto šīs direktīvas I pielikumā uzskaitītajās darbībās, izņemot tad, ja tās izmanto sadedzināšanai darbībās, kuras saistītas ar siltumnīcefekta gāzu transportēšanu uz ģeoloģiskajām krātuvēm (darbības rinda Nr. 27);

| b) | tādu degvielu nodošana patēriņam, kuru emisijas faktors ir nulle. |
| --- | --- |

b)

tādu degvielu nodošana patēriņam, kuru emisijas faktors ir nulle.

| c) | tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

c)

c)

tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto lauksaimniecībā;

tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto lauksaimniecībā;

| d) | tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto kuģos vai darbībām, ka minētas Regulas (ES) 2015/757 2. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

d)

d)

tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto kuģos vai darbībām, ka minētas Regulas (ES) 2015/757 2. panta 2. punktā;

tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto kuģos vai darbībām, ka minētas Regulas (ES) 2015/757 2. panta 2. punktā;

| e) | tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto darbībai “Aviācija”, kā minēts I pielikumā; |
| --- | --- |

e)

e)

tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto darbībai “Aviācija”, kā minēts I pielikumā;

tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto darbībai “Aviācija”, kā minēts I pielikumā;

| f) | tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto privātajā autotransportā un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei līdz 2029. gada 1. janvārim pēc 30.a panta 1.b punktā noteiktā novērtējuma veikšanas. |
| --- | --- |

f)

f)

tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto privātajā autotransportā un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei līdz 2029. gada 1. janvārim pēc 30.a panta 1.b punktā noteiktā novērtējuma veikšanas.

tādu degvielu nodošana patēriņam, ko izmanto privātajā autotransportā un dzīvojamo ēku privātai siltumapgādei un aukstumapgādei līdz 2029. gada 1. janvārim pēc 30.a panta 1.b punktā noteiktā novērtējuma veikšanas.

Grozījums Nr. 627

Grozījums Nr. 627

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 3. punkts – a apakšpunkts – i punkts

I pielikums – 3. punkts – a apakšpunkts – i punkts

Direktīva 2003/87/EK

IV pielikums – A daļa – Aprēķināšana – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tādas biomasas emisijas koeficients, kas atbilst biomasas izmantošanas ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, kuri noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, ieskaitot korekcijas, kas nepieciešamas, lai tos piemērotu šīs direktīvas nolūkā, kā noteikts 14. pantā minētajos
  īstenošanas
  aktos, ir nulle. | Tādas biomasas emisijas koeficients, kas atbilst biomasas izmantošanas ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, kuri noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, ieskaitot korekcijas, kas nepieciešamas, lai tos piemērotu šīs direktīvas nolūkā, kā noteikts 14. pantā minētajos
  deleģētajos
  aktos, ir nulle. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tādas biomasas emisijas koeficients, kas atbilst biomasas izmantošanas ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, kuri noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, ieskaitot korekcijas, kas nepieciešamas, lai tos piemērotu šīs direktīvas nolūkā, kā noteikts 14. pantā minētajos
  īstenošanas
  aktos, ir nulle.

īstenošanas

Tādas biomasas emisijas koeficients, kas atbilst biomasas izmantošanas ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, kuri noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, ieskaitot korekcijas, kas nepieciešamas, lai tos piemērotu šīs direktīvas nolūkā, kā noteikts 14. pantā minētajos
  deleģētajos
  aktos, ir nulle.

deleģētajos

Grozījums Nr. 628

Grozījums Nr. 628

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 4.a punkts (jauns)

I pielikums – 4.a punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

Va pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Direktīvai 2003/87/EK pievieno šādu pielikumu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4a)

(4a)

Direktīvai 2003/87/EK pievieno šādu pielikumu:

“Va pielikums

“Va pielikums

Iespēja nodot koriģētu kvotu skaitu ledus klases kuģiem

Iespēja nodot koriģētu kvotu skaitu ledus klases kuģiem

Koriģētais emisiju kvotu skaits, kas jānodod ledus klases kuģiem, atbilst koriģētam emisiju skaitam, ko aprēķina, izmantojot šajā pielikumā norādīto formulu. Koriģēto emisijas apjomu nosaka, ņemot vērā tehniskos parametrus, kas visā navigācijas laikā palielina Somijas un Zviedrijas ledus klases“IA” vai “IA Super” vai tām līdzvērtīgas ledus klases kuģu emisijas apjomu, un ņemot vērā arī emisijas apjoma palielināšanos saistībā ar kuģošanu ledus apstākļos.

Koriģētais emisiju kvotu skaits, kas jānodod ledus klases kuģiem, atbilst koriģētam emisiju skaitam, ko aprēķina, izmantojot šajā pielikumā norādīto formulu. Koriģēto emisijas apjomu nosaka, ņemot vērā tehniskos parametrus, kas visā navigācijas laikā palielina Somijas un Zviedrijas ledus klases“IA” vai “IA Super” vai tām līdzvērtīgas ledus klases kuģu emisijas apjomu, un ņemot vērā arī emisijas apjoma palielināšanos saistībā ar kuģošanu ledus apstākļos.

Koriģēts katru gadu nododamo emisijas kvotu skaits ir koriģētais gada emisiju apjoms CO2 R.

Koriģēts katru gadu nododamo emisijas kvotu skaits ir koriģētais gada emisiju apjoms CO2 R

Šādi aprēķina kopējās gada CO2 T emisijas ES ETS sistēmā, pamatojoties uz ziņojumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757:

Šādi aprēķina kopējās gada CO2 T

CO2 T



  = CO2 T reisi starp DV + CO2 B + 0,5 ×(CO2 reisi no DV +CO2 reisi uz DV) (1),

CO2 T

= CO2 T reisi starp DV

2 B

2 reisi no DV

2 reisi uz DV

kur CO2 T reisi starp DV ir kopējās CO2 emisijas visos reisos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām, CO2 B ir emisijas, kas radušās dalībvalsts jurisdikcijā esošo ostu piestātnēs, CO2eq reisi no DV ir kopējās CO2 emisijas visos reisos, kas veikti no dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām, un CO2 reisi uz DV

  ir
  kopējās CO2 emisijas visos reisos uz dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām.
  .

kur CO2 T reisi starp DV

2

2 B

2eq reisi no DV

2

2 reisi uz DV

kopējās CO2

Tāpat arī ledus klases kuģa gada kopējo emisijas apjomu CO2eI, kas rodas, kuģojot ledus apstākļos, un uz ko attiecas ES ETS darbības joma
  ,
  aprēķina šādi, pamatojoties uz ziņojumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757:

Tāpat arī ledus klases kuģa gada kopējo emisijas apjomu CO2eI

aprēķina šādi, pamatojoties uz ziņojumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757:

CO2 eI



  = CO2 eq I reisi starp DV + 0,5 ×(CO2 eq I reisi no DV +CO2 eq I reisi uz DV) (2),

CO2 eI

= CO2 eq I reisi starp DV

2 eq I reisi no DV

2 eq I reisi uz DV

kur CO2eq I reisi starp DV ir ledus klases kuģa kopējās CO2 emisijas, kuģojot ledus apstākļos, starp dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām, CO2eq I reisi no DV ir ledus klases kuģa emisijas, kuģojot ledus apstākļos, visos reisos no dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām un CO2eq I reisi uz DV

  ir
  ledus klases kuģa emisijas, kuģojot ledus apstākļos, visos reisos uz dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām.

kur CO2eq I reisi starp DV

2

2eq I reisi no DV

2eq I reisi uz DV

ledus klases kuģa emisijas, kuģojot ledus apstākļos, visos reisos uz dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām.

Kopējo gadā nobraukto attālumu, uz ko attiecas ES ETS darbības joma, aprēķina šādi:

Kopējo gadā nobraukto attālumu, uz ko attiecas ES ETS darbības joma, aprēķina šādi:

DT



  = DT reisi starp DV + 0,5 ×(DT reisi no DV +DT reisi uz DV) (3),

DT

= DT reisi starp DV

T reisi no DV

T reisi uz DV

kur DT reisi starp DV ir kopā nobrauktais attālums visos reisos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām, DT reisi no DV ir kopā nobrauktais attālums visos reisos, kas veikti no dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām, un DT reisi uz DV ir kopā nobrauktais attālums visos reisos uz dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām.

kur DT reisi starp DV

T reisi no DV

T reisi uz DV

Kopējo nobraukto attālumu, kuģojot ledus apstākļos, ES ETS sistēmā aprēķina šādi:

Kopējo nobraukto attālumu, kuģojot ledus apstākļos, ES ETS sistēmā aprēķina šādi:

DI= DI reisi starp DV + 0,5 ×(DI reisi no DV +DI reisi uz DV) (4),

DI

I reisi starp DV

I reisi no DV

I reisi uz DV

kur DI reisi starp DV ir kopā nobrauktais attālums, kuģojot ledus apstākļos, visos reisos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām, DI reisi no DV ir kopā nobrauktais attālums, kuģojot ledus apstākļos, visos reisos, kas veikti no dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām, un DI reisi uz DV ir kopā nobrauktais attālums, kuģojot ledus apstākļos, visos reisos uz dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām.

kur DI reisi starp DV

I reisi no DV

I reisi uz DV

Koriģēto gada emisiju CO2ekvivalenta R daudzumu aprēķina šādi:

Koriģēto gada emisiju CO2

CO2 R



  = CO2 T – CO2 TF -



  CO2 NI



  (5),

CO2 R

= CO2 T

2 TF -

CO2 NI

(5),

kur CO2 TF ir ikgadējo emisiju pieaugums saistībā ar Somijas un Zviedrijas ledus klases “IA” vai “IA Super” vai tām līdzvērtīgas ledus klases kuģu tehniskajiem raksturlielumiem un CO2 NI ir ledus klases kuģa ikgadējo emisiju pieaugums, ko rada kuģošana ledus apstākļos.

kur CO2 TF

2 NI

Ikgadējo emisiju pieaugumu CO2 TF saistībā ar Somijas un Zviedrijas ledus klases “IA” vai “IA Super” vai tām līdzvērtīgas ledus klases kuģu tehniskajiem raksturlielumiem aprēķina šādi:

Ikgadējo emisiju pieaugumu CO2 TF

CO2 TF



  = 0,05 ×(CO2 T – CO2 B

   –
  CO2 NI



  ) (6) Ikgadējo emisiju pieaugumu, ko rada kuģošana ledus apstākļos, aprēķina šādi:

CO2 TF

= 0,05 ×(CO2 T

2 B

CO2 NI

) (6) Ikgadējo emisiju pieaugumu, ko rada kuģošana ledus apstākļos, aprēķina šādi:

CO2 NI



  = CO2 I – CO2 RI



  (7)

CO2 NI

= CO2 I

2 RI

(7)

kur koriģētais gada emisiju apjoms saistībā ar kuģošanu ledus apstākļos CO2 RI ir:

kur koriģētais gada emisiju apjoms saistībā ar kuģošanu ledus apstākļos CO2 RI

CO2 RI



  = DI



  × (CO2eq/D)atklātos ūdeņos,



  (8)

CO2 RI

= DI

× (CO2eq

atklātos ūdeņos,

(8)

kur (CO2eq/D)ow emisijas reisos uz attālumu, kas nobraukts, kuģojot atklātos ūdeņos. Šo vērtību nosaka šādi:

kur (CO2eq

ow

(CO2eq/D)ow



  = (CO2 T – CO2 B – CO2 I)/(DT – DI) (9)

(CO2eq

ow

= (CO2 T

2 B

2 I

T

I

Apzīmējumu skaidrojums:

Apzīmējumu skaidrojums:

CO2 T



  — kopējais gada emisiju apjoms, uz kuru attiecas ES ETS ģeogrāfiskā darbības joma,

CO2 T

— kopējais gada emisiju apjoms, uz kuru attiecas ES ETS ģeogrāfiskā darbības joma,

CO2 T reisi starp DV



  — kopējais CO2 emisiju apjoms visos reisos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām,

CO2 T reisi starp DV

— kopējais CO2

CO2 B — emisijas, kas radušās dalībvalsts jurisdikcijā esošo ostu piestātnēs,

CO2 B

CO2 eq reisi no DV — kopējais CO2 emisiju apjoms visos reisos, kas veikti no dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām,

CO2 eq reisi no DV

2

CO2 reisi uz DV — kopējais CO2 emisiju apjoms visos reisos, kas veikti uz dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām,

CO2 reisi uz DV

2

DT — kopējais gadā nobrauktais attālums, uz kuru attiecas ES ETS,

DT

DT reisi starp DV — kopējais nobrauktais attālums visos reisos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām,

DT reisi starp DV

DT reisi no DV — kopējais nobrauktais attālums visos reisos, kas veikti no dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām,

DT reisi no DV

DT reisi uz DV — kopējais nobrauktais attālums visos reisos, kas veikti uz dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām,

DT reisi uz DV

DI kopējais nobrauktais attālums, kuģojot ledus apstākļos, uz kuru attiecas ES ETS ģeogrāfiskā darbības joma

DI

DI reisi starp DV — kopējais nobrauktais attālums, kuģojot ledus apstākļos, visos reisos starp dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām,

DI reisi starp DV

DI reisi no DV — kopējais nobrauktais attālums, kuģojot ledus apstākļos, visos reisos, kas veikti no dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām,

DI reisi no DV

DI reisi uz DV — kopējais nobrauktais attālums, kuģojot ledus apstākļos, visos reisos, kas veikti uz dalībvalsts jurisdikcijā esošajām ostām,

DI reisi uz DV

CO2 I — ledus klases kuģa gada emisiju apjoms, kuģojot ledus apstākļos,

CO2 I

CO2 NI



  — ledus klases kuģa gada emisiju apjoma pieaugums saistībā ar kuģošanu ledus apstākļos,

CO2 NI

— ledus klases kuģa gada emisiju apjoma pieaugums saistībā ar kuģošanu ledus apstākļos,

CO2 R



  — koriģētais gada emisiju apjoms,

CO2 R

— koriģētais gada emisiju apjoms,

CO2 RI — koriģētais gada emisiju apjoms saistībā ar kuģošanu ledus apstākļos,

CO2 RI

CO2 TF



  — gada vidējais emisiju apjoms saistībā ar Somijas un Zviedrijas ledus klases “IA” vai “IA Super” vai tām līdzvērtīgas ledus klases kuģu tehniskajiem raksturlielumiem salīdzinājumā ar kuģiem, kas būvēti kuģošanai tikai atklātos ūdeņos,

CO2 TF

— gada vidējais emisiju apjoms saistībā ar Somijas un Zviedrijas ledus klases “IA” vai “IA Super” vai tām līdzvērtīgas ledus klases kuģu tehniskajiem raksturlielumiem salīdzinājumā ar kuģiem, kas būvēti kuģošanai tikai atklātos ūdeņos,

(CO2eq/D)ow — gada vidējais emisiju apjoms tikai atklātos ūdeņos nobrauktajam attālumam.

(CO2eq

ow

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajām komitejām starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0162/2022).

1

(3)  Parīzes nolīgums (OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.).

3

(3)  Parīzes nolīgums (OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.).

3

(1a)  

  OV C 232, 16.6.2021., 28. lpp.

1a

OV C 232, 16.6.2021., 28. lpp.

(4)  COM(2019)0640.

4

(4)  COM(2019)0640.

4

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

(5)  Eirobarometra speciālaptauja Nr. 513 par klimata pārmaiņām, 2021., (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_lv).

5

(5)  Eirobarometra speciālaptauja Nr. 513 par klimata pārmaiņām, 2021., (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_lv).

5

(7)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119, 2021. gada 30. jūnijs ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata likums”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).”;

7

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119, 2021. gada 30. jūnijs ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata likums”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).”;

(8)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).”;

8

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).”;

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/31/EK (2009. gada 23. aprīlis) par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006 (OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.).

13

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/31/EK (2009. gada 23. aprīlis) par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006 (OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (OV L 123, 19.5.2015., 55. lpp.);

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos, un Lēmumu (ES) 2015/1814 (OV L 76, 19.3.2018., 3. lpp.).

15

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (OV L 123, 19.5.2015., 55. lpp.);

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos, un Lēmumu (ES) 2015/1814 (OV L 76, 19.3.2018., 3. lpp.).

15

(16)  Parīzes nolīgums, 4. panta 4. punkts.

16

(16)  Parīzes nolīgums, 4. panta 4. punkts.

16

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

(1a)  

  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

1a

OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(1a)  
  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.).

1a

Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.).

(51)  [ievietot pilnu atsauci uz OV]

51

(51)  [ievietot pilnu atsauci uz OV].

51

(19)  
  [pievienot atsauci uz “FuelEU Maritime” regulu].

19

[pievienot atsauci uz “FuelEU Maritime” regulu].

(21)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012 (OV L 334, 31.12.2018., 1. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

22

(21)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012 (OV L 334, 31.12.2018., 1. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

22

(23)  
  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/331 (2018. gada 19. decembris), ar ko nosaka Savienības mēroga pārejas noteikumus saskaņotai bezmaksas emisijas kvotu iedalei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu (OV L 59, 27.2.2019., 8. lpp.).

23

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/331 (2018. gada 19. decembris), ar ko nosaka Savienības mēroga pārejas noteikumus saskaņotai bezmaksas emisijas kvotu iedalei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu (OV L 59, 27.2.2019., 8. lpp.).

(25)  Padomes Direktīva (ES) 2020/262 (2019. gada 19. decembris), ar ko nosaka akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu (OV L 58, 27.2.2020., 4. lpp.).

25

(25)  Padomes Direktīva (ES) 2020/262 (2019. gada 19. decembris), ar ko nosaka akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu (OV L 58, 27.2.2020., 4. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

26

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

26

(27)  Dati no 2018. gada. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).”;

28

(29)  [Pievienot atsauci uz regulu, ar ko izveido Sociālo klimata fondu].

29

(27)  Dati no 2018. gada. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).”;

28

(29)  [Pievienot atsauci uz regulu, ar ko izveido Sociālo klimata fondu].

29

(*1)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).”;

*1

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).”;

(*2)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (OV L 123, 19.5.2015., 55. lpp.).

*2

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (OV L 123, 19.5.2015., 55. lpp.).

(*)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

(**)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.).

**

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.).

(*3)  
  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.).

*3

Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.).

(*4)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).”

*4

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).”

(*5)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).”

*5

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).”

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

*

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

*

(*)  Komisijas Lēmums 2010/670/ES (2010. gada 3. novembris), ar ko nosaka kritērijus un pasākumus tādu komerciālu demonstrējumu projektu finansēšanai, kuru mērķis ir CO2 uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā, kā arī inovatīvu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju demonstrējumu projektu finansēšanai atbilstīgi sistēmai par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecību Kopienā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (OV L 290, 6.11.2010., 39. lpp.).

*

2

(*)  Komisijas Lēmums 2010/670/ES (2010. gada 3. novembris), ar ko nosaka kritērijus un pasākumus tādu komerciālu demonstrējumu projektu finansēšanai, kuru mērķis ir CO2 uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā, kā arī inovatīvu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju demonstrējumu projektu finansēšanai atbilstīgi sistēmai par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecību Kopienā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (OV L 290, 6.11.2010., 39. lpp.).

*

2

(**)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

**

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

(*)  COM(2019)0640.

*

(**)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata likums”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

**

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata likums”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

(*)  COM(2019)0640.

*

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).”

*

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).”

*

(1a)  
  Komisijas Regula (ES) Nr. 1031/2010 (2010. gada 12. novembris) par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā (OV L 302, 18.11.2010., 1. lpp.).”

1a

Komisijas Regula (ES) Nr. 1031/2010 (2010. gada 12. novembris) par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā (OV L 302, 18.11.2010., 1. lpp.).”

(*)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

(*)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/250 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/250

---

P9_TA(2022)0247

Sociālais klimata fonds ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Sociālo klimata fondu (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 32/12)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Savienība un tās dalībvalstis ir puses Parīzes nolīgumā, kas parakstīts 2015. gada decembrī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (“UNFCCC”) (“Parīzes nolīgums”) (28) un kas stājās spēkā 2016. gada novembrī. Saskaņā ar šo nolīgumu tām ir noteikts saistošs pienākums ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Savienība un tās dalībvalstis ir puses Parīzes nolīgumā, kas parakstīts 2015. gada decembrī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (“UNFCCC”) (“Parīzes nolīgums”) (28) un kas stājās spēkā 2016. gada novembrī. Saskaņā ar šo nolīgumu tām ir noteikts saistošs pienākums ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.

| (1) | Savienība un tās dalībvalstis ir puses Parīzes nolīgumā, kas parakstīts 2015. gada decembrī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (“UNFCCC”) (“Parīzes nolīgums”) (28) un kas stājās spēkā 2016. gada novembrī. Saskaņā ar šo nolīgumu tām ir noteikts saistošs pienākums ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.
  Pieņemot Glāzgovas klimata paktu, Parīzes nolīguma puses atzina, ka, ierobežojot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, ievērojami mazinātos ar klimata pārmaiņām saistītie riska faktori un šādu pārmaiņu ietekme, un tās apņēmās līdz 2022. gada beigām nostiprināt savus 2030. gada mērķrādītājus, lai likvidētu vēriena atšķirības, ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) secinājumus. Tas būtu jāpanāk, rīkojoties taisnīgi un ievērojot kopīgas, bet diferencētas atbildības un attiecīgo iespēju principu, kā arī rēķinoties ar katrai valstij atšķirīgajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

(1)

Savienība un tās dalībvalstis ir puses Parīzes nolīgumā, kas parakstīts 2015. gada decembrī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (“UNFCCC”) (“Parīzes nolīgums”) (28) un kas stājās spēkā 2016. gada novembrī. Saskaņā ar šo nolīgumu tām ir noteikts saistošs pienākums ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.
  Pieņemot Glāzgovas klimata paktu, Parīzes nolīguma puses atzina, ka, ierobežojot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, ievērojami mazinātos ar klimata pārmaiņām saistītie riska faktori un šādu pārmaiņu ietekme, un tās apņēmās līdz 2022. gada beigām nostiprināt savus 2030. gada mērķrādītājus, lai likvidētu vēriena atšķirības, ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) secinājumus. Tas būtu jāpanāk, rīkojoties taisnīgi un ievērojot kopīgas, bet diferencētas atbildības un attiecīgo iespēju principu, kā arī rēķinoties ar katrai valstij atšķirīgajiem apstākļiem.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Ar Komisijas paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (29) ir uzsākta jauna izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir pārveidot Savienību par ilgtspējīgu, taisnīgāku un pārticīgāku sabiedrību ar modernu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisija 2050. gadā samazinātos līdz nullei
  un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa
  . Komisija ierosina arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes. Visbeidzot, Komisija uzskata, ka šim pārkārtošanās procesam vajadzētu būt taisnīgam un iekļaujošam, nevienu neatstājot novārtā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Ar Komisijas paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (29) ir uzsākta jauna izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir pārveidot Savienību par ilgtspējīgu, taisnīgāku un pārticīgāku sabiedrību ar modernu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisija 2050. gadā samazinātos līdz nullei
  un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa
  . Komisija ierosina arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes. Visbeidzot, Komisija uzskata, ka šim pārkārtošanās procesam vajadzētu būt taisnīgam un iekļaujošam, nevienu neatstājot novārtā.

| (2) | Ar Komisijas paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (29) ir uzsākta jauna izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir pārveidot Savienību par ilgtspējīgu,
  godprātīgāku,
  taisnīgāku un pārticīgāku sabiedrību ar modernu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisija
  vēlākais
  2050. gadā samazinātos līdz nullei. Komisija ierosina arī
  atjaunot,
  aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes. Visbeidzot, Komisija uzskata, ka šim pārkārtošanās procesam vajadzētu būt taisnīgam un iekļaujošam, nevienu neatstājot novārtā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (29) ir uzsākta jauna izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir pārveidot Savienību par ilgtspējīgu,
  godprātīgāku,
  taisnīgāku un pārticīgāku sabiedrību ar modernu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisija
  vēlākais
  2050. gadā samazinātos līdz nullei. Komisija ierosina arī
  atjaunot,
  aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes. Visbeidzot, Komisija uzskata, ka šim pārkārtošanās procesam vajadzētu būt taisnīgam un iekļaujošam, nevienu neatstājot novārtā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (30) tiesību aktu kopumā ir iekļauts mērķrādītājs panākt klimatneitralitāti līdz 2050. gadam visas ekonomikas mērogā. Šī regula Savienībai nosaka saistošu pienākumu samazināt emisiju. Savienībai tās siltumnīcefekta gāzu emisija līdz 2030. gadam būtu jāsamazina tā, lai emisijas apjoms pēc piesaistes apjoma atskaitīšanas būtu sarucis vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Lai izpildītu šo mērķrādītāju, pasākumi būtu jāveic visās ekonomikas nozarēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (30) tiesību aktu kopumā ir iekļauts mērķrādītājs panākt klimatneitralitāti līdz 2050. gadam visas ekonomikas mērogā. Šī regula Savienībai nosaka saistošu pienākumu samazināt emisiju. Savienībai tās siltumnīcefekta gāzu emisija līdz 2030. gadam būtu jāsamazina tā, lai emisijas apjoms pēc piesaistes apjoma atskaitīšanas būtu sarucis vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Lai izpildītu šo mērķrādītāju, pasākumi būtu jāveic visās ekonomikas nozarēs.

| (3) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (30) tiesību aktu kopumā ir iekļauts mērķrādītājs panākt klimatneitralitāti
  vēlākais
  līdz 2050. gadam visas ekonomikas mērogā. Šī regula Savienībai nosaka saistošu pienākumu samazināt emisiju. Savienībai tās siltumnīcefekta gāzu emisija līdz 2030. gadam būtu jāsamazina tā, lai emisijas apjoms pēc piesaistes apjoma atskaitīšanas būtu sarucis vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Lai izpildītu šo mērķrādītāju, pasākumi būtu jāveic visās ekonomikas nozarēs. |
| --- | --- |

(3)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (30) tiesību aktu kopumā ir iekļauts mērķrādītājs panākt klimatneitralitāti
  vēlākais
  līdz 2050. gadam visas ekonomikas mērogā. Šī regula Savienībai nosaka saistošu pienākumu samazināt emisiju. Savienībai tās siltumnīcefekta gāzu emisija līdz 2030. gadam būtu jāsamazina tā, lai emisijas apjoms pēc piesaistes apjoma atskaitīšanas būtu sarucis vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Lai izpildītu šo mērķrādītāju, pasākumi būtu jāveic visās ekonomikas nozarēs.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | 2021. gada 8. maija Porto deklarācijā tika atkārtoti apstiprināts Eiropadomes aicinājums strādāt, lai veidotu sociālu Eiropu, un tās apņēmība turpināt padziļināti īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru ES un valstu līmenī, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās kompetences jomas un subsidiaritātes un proporcionalitātes principus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

2021. gada 8. maija Porto deklarācijā tika atkārtoti apstiprināts Eiropadomes aicinājums strādāt, lai veidotu sociālu Eiropu, un tās apņēmība turpināt padziļināti īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru ES un valstu līmenī, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās kompetences jomas un subsidiaritātes un proporcionalitātes principus.

| (6) | Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā

   (1a)

  uzsvērts, ka sociālās tiesības un Eiropas sociālā dimensija jāstiprina visās Savienības politikas jomās, kā noteikts Līgumos, jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantā.
  2021. gada 8. maija Porto deklarācijā tika atkārtoti apstiprināts Eiropadomes aicinājums strādāt, lai veidotu sociālu Eiropu,
  nodrošinot taisnīgu pārkārtošanos,
  un tās apņēmība turpināt padziļināti
  un precīzi
  īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru ES un valstu līmenī, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās kompetences jomas un subsidiaritātes un proporcionalitātes principus. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā

   (1a)

  uzsvērts, ka sociālās tiesības un Eiropas sociālā dimensija jāstiprina visās Savienības politikas jomās, kā noteikts Līgumos, jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantā.
  2021. gada 8. maija Porto deklarācijā tika atkārtoti apstiprināts Eiropadomes aicinājums strādāt, lai veidotu sociālu Eiropu,
  nodrošinot taisnīgu pārkārtošanos,
  un tās apņēmība turpināt padziļināti
  un precīzi
  īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru ES un valstu līmenī, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās kompetences jomas un subsidiaritātes un proporcionalitātes principus.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Fondam būtu jāatbalsta tikai darbības un finansējuma saņēmēji, kas ievēro piemērojamos Savienības un valsts tiesību aktus sociālo un darba tiesību jomā, cita starpā tos, kas saistīti ar darba algu un darba apstākļiem, tostarp koplīgumiem, un veicina ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Fondam būtu jāatbalsta tikai darbības un finansējuma saņēmēji, kas ievēro piemērojamos Savienības un valsts tiesību aktus sociālo un darba tiesību jomā, cita starpā tos, kas saistīti ar darba algu un darba apstākļiem, tostarp koplīgumiem, un veicina ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai īstenotu apņemšanās attiecībā uz klimatneitralitāti, ir pārskatīti un grozīti Savienības klimata un enerģētikas tiesību akti nolūkā paātrināt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Lai īstenotu apņemšanās attiecībā uz klimatneitralitāti, ir pārskatīti un grozīti Savienības klimata un enerģētikas tiesību akti nolūkā paātrināt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu.

| (7) | Lai īstenotu apņemšanās attiecībā uz klimatneitralitāti, ir pārskatīti un grozīti Savienības klimata un enerģētikas tiesību akti nolūkā paātrināt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu.
  Taisnīga pārkārtošanās, ko paredz ANO Programma 2030. gadam un Eiropas sociālo tiesību pīlārs, nozīmē izskaust enerģētisko un mobilitātes nabadzību visā Savienībā. Lai to panāktu, jaunajam Sociālajam klimata fondam būtu jāpalīdz aizsargāt vismazāk aizsargātās mājsaimniecības un nodrošināt tām iespējas. Īpaša vērība jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka šādas mājsaimniecības gūst faktisku labumu no dažādu finansēšanas instrumentu īstenošanas, un tie ir instrumenti, kas pieejami dalībvalstīm un kas ietver kohēzijas fondus, Atveseļošanas un noturības mehānismu un ieņēmumus, kuri patlaban tiek iegūti no ES ETS. Dalībvalstīm pieejamais finansējums būtu jāizmanto, lai veiktu ieguldījumus ēku renovācijā, kvalitatīvu un drošu zaļo darbvietu radīšanā un vajadzīgo prasmju attīstīšanā, kas piemērotas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesam, transporta nozares dekarbonizācijā un plašākā piekļuvē publiskai, koplietošanas un viedai mobilitātei. |
| --- | --- |

(7)

Lai īstenotu apņemšanās attiecībā uz klimatneitralitāti, ir pārskatīti un grozīti Savienības klimata un enerģētikas tiesību akti nolūkā paātrināt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu.
  Taisnīga pārkārtošanās, ko paredz ANO Programma 2030. gadam un Eiropas sociālo tiesību pīlārs, nozīmē izskaust enerģētisko un mobilitātes nabadzību visā Savienībā. Lai to panāktu, jaunajam Sociālajam klimata fondam būtu jāpalīdz aizsargāt vismazāk aizsargātās mājsaimniecības un nodrošināt tām iespējas. Īpaša vērība jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka šādas mājsaimniecības gūst faktisku labumu no dažādu finansēšanas instrumentu īstenošanas, un tie ir instrumenti, kas pieejami dalībvalstīm un kas ietver kohēzijas fondus, Atveseļošanas un noturības mehānismu un ieņēmumus, kuri patlaban tiek iegūti no ES ETS. Dalībvalstīm pieejamais finansējums būtu jāizmanto, lai veiktu ieguldījumus ēku renovācijā, kvalitatīvu un drošu zaļo darbvietu radīšanā un vajadzīgo prasmju attīstīšanā, kas piemērotas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesam, transporta nozares dekarbonizācijā un plašākā piekļuvē publiskai, koplietošanas un viedai mobilitātei.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Šie grozījumi dažādas ekonomikas nozares, iedzīvotāju grupas un dalībvalstis ietekmē atšķirīgi. Konkrēti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (31) darbības
  jomā iekļaujot siltumnīcefekta gāzu emisiju no ēkām un autotransporta, tiktu radīts
  papildu ekonomisks stimuls investēt fosilo kurināmo un fosilo degvielu patēriņa samazināšanās tendencē, tādējādi paātrinot siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu. Apvienojumā ar citiem pasākumiem ar to vidējā termiņā vai ilgtermiņā būtu
  jāsamazina ar ēkām un autotransportu saistītās izmaksas
  un jāsniedz jaunas darbvietu radīšanas un investīciju iespējas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Šie grozījumi dažādas ekonomikas nozares, iedzīvotāju grupas un dalībvalstis ietekmē atšķirīgi. Konkrēti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (31) darbības
  jomā iekļaujot siltumnīcefekta gāzu emisiju no ēkām un autotransporta, tiktu radīts
  papildu ekonomisks stimuls investēt fosilo kurināmo un fosilo degvielu patēriņa samazināšanās tendencē, tādējādi paātrinot siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu. Apvienojumā ar citiem pasākumiem ar to vidējā termiņā vai ilgtermiņā būtu
  jāsamazina ar ēkām un autotransportu saistītās izmaksas
  un jāsniedz jaunas darbvietu radīšanas un investīciju iespējas.

| (8) | Šie grozījumi dažādas ekonomikas nozares, iedzīvotāju grupas un dalībvalstis ietekmē atšķirīgi. Konkrēti,
  jebkādai
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (31) darbības
  jomas paplašināšanai būtu jārada
  papildu ekonomisks stimuls investēt fosilo kurināmo un fosilo degvielu patēriņa samazināšanās tendencē, tādējādi paātrinot siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu. Apvienojumā ar citiem pasākumiem ar to vidējā termiņā vai ilgtermiņā būtu
  jāveicina enerģētiskās un mobilitātes nabadzības izskaušana
  un jāsniedz jaunas
  kvalitatīvu
  darbvietu radīšanas un ilgtspējīgu investīciju iespējas
  pilnībā atbilstīgi Eiropas zaļā kursa mērķiem
  .
  Komisijai būtu jāvāc dati par papildpasākumu sociālo ietekmi un to, kā minētie pasākumi ietekmē dažādas dalībvalstis, reģionus un neaizsargātas grupas, lai nodrošinātu preventīvas pieejas īstenošanu nolūkā mazināt nevienlīdzību attiecībā uz ilgtspējīgas un cenas ziņā pieejamas enerģijas un mobilitātes piekļūstamību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš vismazāk labvēlīgākā situācijā esošajām grupām un mājsaimniecībām, kas saskaras ar mobilitātes vai enerģētisko nabadzību, lai tās gūtu labumu no šo finansēšanas instrumentu īstenošanas un neviens netiktu atstāts novārtā. |
| --- | --- |

(8)

Šie grozījumi dažādas ekonomikas nozares, iedzīvotāju grupas un dalībvalstis ietekmē atšķirīgi. Konkrēti,
  jebkādai
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (31) darbības
  jomas paplašināšanai būtu jārada
  papildu ekonomisks stimuls investēt fosilo kurināmo un fosilo degvielu patēriņa samazināšanās tendencē, tādējādi paātrinot siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu. Apvienojumā ar citiem pasākumiem ar to vidējā termiņā vai ilgtermiņā būtu
  jāveicina enerģētiskās un mobilitātes nabadzības izskaušana
  un jāsniedz jaunas
  kvalitatīvu
  darbvietu radīšanas un ilgtspējīgu investīciju iespējas
  pilnībā atbilstīgi Eiropas zaļā kursa mērķiem
  .
  Komisijai būtu jāvāc dati par papildpasākumu sociālo ietekmi un to, kā minētie pasākumi ietekmē dažādas dalībvalstis, reģionus un neaizsargātas grupas, lai nodrošinātu preventīvas pieejas īstenošanu nolūkā mazināt nevienlīdzību attiecībā uz ilgtspējīgas un cenas ziņā pieejamas enerģijas un mobilitātes piekļūstamību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš vismazāk labvēlīgākā situācijā esošajām grupām un mājsaimniecībām, kas saskaras ar mobilitātes vai enerģētisko nabadzību, lai tās gūtu labumu no šo finansēšanas instrumentu īstenošanas un neviens netiktu atstāts novārtā.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Tomēr
  šo
  investīciju finansēšanai ir vajadzīgi resursi. Turklāt ļoti ticams, ka pirms šādu investīciju veikšanas palielināsies izmaksas mājsaimniecībām un transporta lietotājiem par apkuri, dzesēšanu un ēdienu gatavošanu, kā arī autotransportu,
  jo kurināmā un degvielu piegādātāji, kuriem tiks piemērotas saistības saskaņā ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu ēku un autotransporta nozarēs, izmaksas par oglekli novirzīs uz patērētājiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Tomēr
  šo
  investīciju finansēšanai ir vajadzīgi resursi. Turklāt ļoti ticams, ka pirms šādu investīciju veikšanas palielināsies izmaksas mājsaimniecībām un transporta lietotājiem par apkuri, dzesēšanu un ēdienu gatavošanu, kā arī autotransportu,
  jo kurināmā un degvielu piegādātāji, kuriem tiks piemērotas saistības saskaņā ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu ēku un autotransporta nozarēs, izmaksas par oglekli novirzīs uz patērētājiem
  .

| (9) | Tomēr
  pietiekamu, stabilu un taisnīgu
  investīciju finansēšanai ir vajadzīgi resursi. Turklāt ļoti ticams, ka pirms šādu investīciju veikšanas palielināsies izmaksas mājsaimniecībām un transporta lietotājiem par apkuri, dzesēšanu un ēdienu gatavošanu, kā arī autotransportu,
  tostarp Krievijas agresīvā kara un dalībvalstu atkarības no fosilo degvielu importa dēļ
  . |
| --- | --- |

(9)

Tomēr
  pietiekamu, stabilu un taisnīgu
  investīciju finansēšanai ir vajadzīgi resursi. Turklāt ļoti ticams, ka pirms šādu investīciju veikšanas palielināsies izmaksas mājsaimniecībām un transporta lietotājiem par apkuri, dzesēšanu un ēdienu gatavošanu, kā arī autotransportu,
  tostarp Krievijas agresīvā kara un dalībvalstu atkarības no fosilo degvielu importa dēļ
  .

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Augstās fosilās gāzes cenas, kas dažās dalībvalstīs 2021./2022. gada apkures sezonā izraisīja ārkārtīgu cenu kāpumu, ko vēl vairāk saasināja atkarība no importa un ģeopolitiskā spriedze, ir vēlreiz izgaismojušas Savienības atkarību no importētās fosilās gāzes attiecībā uz tās rūpniecības nozarēm un mājsaimniecībām, ko īpaši izjūt nabadzīgākās mājsaimniecības. Tādējādi investīcijas energoefektivitātes pasākumos, kā arī uz atjaunojamo energoresursu enerģiju balstītās siltumapgādes sistēmās, tostarp ar elektriskajiem siltumsūkņiem, siltumapgādi un aukstumapgādi centralizētā līmenī un līdzdalību atjaunojamās enerģijas kopienās, ir rentablākā metode, kā samazināt atkarību no importa un emisijas, vienlaikus palielinot Savienības noturību. Ir vajadzīgas trešo pušu finansēšanas shēmas, jo īpaši nabadzīgākajām mājsaimniecībām, lai nodrošinātu atbilstību minētajiem principiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Augstās fosilās gāzes cenas, kas dažās dalībvalstīs 2021./2022. gada apkures sezonā izraisīja ārkārtīgu cenu kāpumu, ko vēl vairāk saasināja atkarība no importa un ģeopolitiskā spriedze, ir vēlreiz izgaismojušas Savienības atkarību no importētās fosilās gāzes attiecībā uz tās rūpniecības nozarēm un mājsaimniecībām, ko īpaši izjūt nabadzīgākās mājsaimniecības. Tādējādi investīcijas energoefektivitātes pasākumos, kā arī uz atjaunojamo energoresursu enerģiju balstītās siltumapgādes sistēmās, tostarp ar elektriskajiem siltumsūkņiem, siltumapgādi un aukstumapgādi centralizētā līmenī un līdzdalību atjaunojamās enerģijas kopienās, ir rentablākā metode, kā samazināt atkarību no importa un emisijas, vienlaikus palielinot Savienības noturību. Ir vajadzīgas trešo pušu finansēšanas shēmas, jo īpaši nabadzīgākajām mājsaimniecībām, lai nodrošinātu atbilstību minētajiem principiem.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

9.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9b) | Tā kā pārejai uz tīrāku Eiropu būs ekonomiska un sociāla ietekme, ko ir grūti novērtēt ex ante, var būt nepieciešami papildu ieguldījumi un tādējādi finanšu resursi, lai īstenotu apņemšanos panākt klimatneitralitāti, vienlaikus saglabājot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9b)

Tā kā pārejai uz tīrāku Eiropu būs ekonomiska un sociāla ietekme, ko ir grūti novērtēt ex ante, var būt nepieciešami papildu ieguldījumi un tādējādi finanšu resursi, lai īstenotu apņemšanos panākt klimatneitralitāti, vienlaikus saglabājot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

9.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9c) | Izmaksas, kuras degvielu piegādātāji novirza uz galapatērētājiem, dažādos uzņēmumos, reģionos vai dalībvalstīs var atšķirties. Tādēļ Komisijai būtu jāvāc dati par to, kādu izmaksu īpatsvaru uzņemas degvielu piegādātāji un kāds izmaksu īpatsvars tiek novirzīts uz galapatērētājiem, un reizi gadā būtu jāziņo par saviem secinājumiem Eiropas Parlamentam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9c)

Izmaksas, kuras degvielu piegādātāji novirza uz galapatērētājiem, dažādos uzņēmumos, reģionos vai dalībvalstīs var atšķirties. Tādēļ Komisijai būtu jāvāc dati par to, kādu izmaksu īpatsvaru uzņemas degvielu piegādātāji un kāds izmaksu īpatsvars tiek novirzīts uz galapatērētājiem, un reizi gadā būtu jāziņo par saviem secinājumiem Eiropas Parlamentam.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

9.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9d) | Būvniecības nozarē holistiska ēku struktūras reforma samazinātu pieprasījumu pēc enerģijas, un tajā efektīvāk ņemtu vērā cilvēkus, kuriem draud atstumtība, proti, tos, kuri visvairāk cieš no enerģētiskās nabadzības Savienībā. Tas arī novērstu tendenci, ka ģimenes pārvietojas starp lauku, piepilsētu, pilsētu teritorijām un mazapdzīvotām teritorijām, tādējādi novēršot iespēju, ka tās varētu saskarties ar augstākām mājokļu cenām, un novēršot siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko izraisa arvien plašāka privātā transporta izmantošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9d)

Būvniecības nozarē holistiska ēku struktūras reforma samazinātu pieprasījumu pēc enerģijas, un tajā efektīvāk ņemtu vērā cilvēkus, kuriem draud atstumtība, proti, tos, kuri visvairāk cieš no enerģētiskās nabadzības Savienībā. Tas arī novērstu tendenci, ka ģimenes pārvietojas starp lauku, piepilsētu, pilsētu teritorijām un mazapdzīvotām teritorijām, tādējādi novēršot iespēju, ka tās varētu saskarties ar augstākām mājokļu cenām, un novēršot siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko izraisa arvien plašāka privātā transporta izmantošana.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Fosilo kurināmo un fosilo degvielu cenas pieaugums var
  nesamērīgi
  ietekmēt
  mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargātus mikrouzņēmumus un mazaizsargātus transporta lietotājus, kuri lielāku savu ienākumu daļu izdod par enerģiju un transportu, kuri noteiktos reģionos nevar piekļūt alternatīviem, cenas ziņā pieejamiem mobilitātes un transporta risinājumiem un kuriem var trūkt finansiālas spējas investēt fosilo kurināmo vai fosilo degvielu patēriņa samazināšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Fosilo kurināmo un fosilo degvielu cenas pieaugums var
  nesamērīgi
  ietekmēt
  mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargātus mikrouzņēmumus un mazaizsargātus transporta lietotājus, kuri lielāku savu ienākumu daļu izdod par enerģiju un transportu, kuri noteiktos reģionos nevar piekļūt alternatīviem, cenas ziņā pieejamiem mobilitātes un transporta risinājumiem un kuriem var trūkt finansiālas spējas investēt fosilo kurināmo vai fosilo degvielu patēriņa samazināšanā.

| (10) | Sagaidāms, ka pāreja uz klimatneitralitāti, tostarp oglekļa cenu noteikšana,
  nesamērīgi
  ietekmēs
  mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargātus mikrouzņēmumus un mazaizsargātus transporta lietotājus, kuri lielāku savu ienākumu daļu izdod par enerģiju un transportu, kuri noteiktos reģionos
  , tostarp lauku, salu, kalnainos, attālos un mazāk pieejamos reģionos vai mazāk attīstītos reģionos vai teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās,
  nevar piekļūt alternatīviem, cenas ziņā pieejamiem mobilitātes un transporta risinājumiem un kuriem var trūkt finansiālas spējas investēt fosilo kurināmo vai fosilo degvielu patēriņa samazināšanā. |
| --- | --- |

(10)

Sagaidāms, ka pāreja uz klimatneitralitāti, tostarp oglekļa cenu noteikšana,
  nesamērīgi
  ietekmēs
  mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargātus mikrouzņēmumus un mazaizsargātus transporta lietotājus, kuri lielāku savu ienākumu daļu izdod par enerģiju un transportu, kuri noteiktos reģionos
  , tostarp lauku, salu, kalnainos, attālos un mazāk pieejamos reģionos vai mazāk attīstītos reģionos vai teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās,
  nevar piekļūt alternatīviem, cenas ziņā pieejamiem mobilitātes un transporta risinājumiem un kuriem var trūkt finansiālas spējas investēt fosilo kurināmo vai fosilo degvielu patēriņa samazināšanā.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Tādēļ daļa ieņēmumu, kas gūti no ēku un autotransporta nozaru iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, būtu jāizmanto, lai mazinātu sociālo ietekmi, ko rada šāda iekļaušana, lai pārkārtošanās būtu taisnīga un iekļaujoša un lai neviens nebūtu atstāts novārtā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Tādēļ daļa ieņēmumu, kas gūti no ēku un autotransporta nozaru iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, būtu jāizmanto, lai mazinātu sociālo ietekmi, ko rada šāda iekļaušana, lai pārkārtošanās būtu taisnīga un iekļaujoša un lai neviens nebūtu atstāts novārtā.

| (11) | Tādēļ daļa ieņēmumu, kas gūti no ēku un autotransporta nozaru iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, būtu jāizmanto
  kā pašu resursi Savienības budžeta finansēšanai vispārēju ieņēmumu veidā saskaņā ar juridiski saistošo 2020. gada 16. decembra

   (1a)

  Iestāžu nolīgumu (“Iestāžu nolīgums”), kurā ir noteikts ceļvedis jaunu pašu resursu ieviešanai nolūkā nodrošināt Savienības budžetam līdzekļus
  , lai
  efektīvāk
  mazinātu sociālo ietekmi, ko rada šāda iekļaušana, lai pārkārtošanās būtu taisnīga un iekļaujoša un lai neviens nebūtu atstāts novārtā.
  Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu šādu jaunu pašu resursu grozu ir paredzēts ieviest līdz 2023. gada 1. janvārim. Zaļie pašu resursi ir līdzeklis Savienības budžeta saskaņošanai ar Savienības politikas prioritātēm, kas nodrošina Savienības pievienoto vērtību, un tie būtu jāizmanto, lai palīdzētu īstenot klimata politikas integrēšanas mērķus, atmaksātu ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu (NGEU) saistītos parādus un nodrošinātu Savienības budžeta noturību saistībā ar budžeta kā investīciju un garantiju instrumenta izmantošanu. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ daļa ieņēmumu, kas gūti no ēku un autotransporta nozaru iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, būtu jāizmanto
  kā pašu resursi Savienības budžeta finansēšanai vispārēju ieņēmumu veidā saskaņā ar juridiski saistošo 2020. gada 16. decembra

   (1a)

  Iestāžu nolīgumu (“Iestāžu nolīgums”), kurā ir noteikts ceļvedis jaunu pašu resursu ieviešanai nolūkā nodrošināt Savienības budžetam līdzekļus
  , lai
  efektīvāk
  mazinātu sociālo ietekmi, ko rada šāda iekļaušana, lai pārkārtošanās būtu taisnīga un iekļaujoša un lai neviens nebūtu atstāts novārtā.
  Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu šādu jaunu pašu resursu grozu ir paredzēts ieviest līdz 2023. gada 1. janvārim. Zaļie pašu resursi ir līdzeklis Savienības budžeta saskaņošanai ar Savienības politikas prioritātēm, kas nodrošina Savienības pievienoto vērtību, un tie būtu jāizmanto, lai palīdzētu īstenot klimata politikas integrēšanas mērķus, atmaksātu ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu (NGEU) saistītos parādus un nodrošinātu Savienības budžeta noturību saistībā ar budžeta kā investīciju un garantiju instrumenta izmantošanu.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Var būt nepieciešami papildu fiskāli vai stimulējoši pasākumi, kuru mērķis ir sniegt atbalstu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem, mazaizsargātiem maziem uzņēmumiem vai mazaizsargātiem transporta lietotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Var būt nepieciešami papildu fiskāli vai stimulējoši pasākumi, kuru mērķis ir sniegt atbalstu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem, mazaizsargātiem maziem uzņēmumiem vai mazaizsargātiem transporta lietotājiem.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Tas ir vēl jo svarīgāk, ņemot vērā pašreizējo enerģētiskās nabadzības līmeni. Enerģētiskā nabadzība ir situācija, kurā mājsaimniecības nespēj piekļūt
  tādiem
  pamata energopakalpojumiem
  kā dzesēšana (paaugstinoties temperatūrai) un apkure
  . Aptuveni 34 miljoni eiropiešu 2018. gadā ziņoja, ka nespēj uzturēt mājokli pietiekami siltu, un 2019. gada ES mēroga apsekojumā (32)6,9  % Savienības iedzīvotāju norādīja, ka nevar atļauties pietiekami apsildīt mājokli. Kopumā Enerģētiskās nabadzības observatorija lēš, ka vairāk nekā 50 miljoni mājsaimniecību Eiropas Savienībā saskaras ar enerģētisko nabadzību. Tāpēc enerģētiskā nabadzība ir būtiska problēma Savienībai. Kaut arī sociālie tarifi vai tiešs ienākumu atbalsts var sniegt tūlītēju palīdzību mājsaimniecībām, kas saskaras ar enerģētisko nabadzību, ilgstošus
  risinājums
  spēj nodrošināt vienīgi mērķtiecīgi, strukturāli pasākumi, jo īpaši energorenovācija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Tas ir vēl jo svarīgāk, ņemot vērā pašreizējo enerģētiskās nabadzības līmeni. Enerģētiskā nabadzība ir situācija, kurā mājsaimniecības nespēj piekļūt
  tādiem
  pamata energopakalpojumiem
  kā dzesēšana (paaugstinoties temperatūrai) un apkure
  . Aptuveni 34 miljoni eiropiešu 2018. gadā ziņoja, ka nespēj uzturēt mājokli pietiekami siltu, un 2019. gada ES mēroga apsekojumā (32)6,9  % Savienības iedzīvotāju norādīja, ka nevar atļauties pietiekami apsildīt mājokli. Kopumā Enerģētiskās nabadzības observatorija lēš, ka vairāk nekā 50 miljoni mājsaimniecību Eiropas Savienībā saskaras ar enerģētisko nabadzību. Tāpēc enerģētiskā nabadzība ir būtiska problēma Savienībai. Kaut arī sociālie tarifi vai tiešs ienākumu atbalsts var sniegt tūlītēju palīdzību mājsaimniecībām, kas saskaras ar enerģētisko nabadzību, ilgstošus
  risinājums
  spēj nodrošināt vienīgi mērķtiecīgi, strukturāli pasākumi, jo īpaši energorenovācija.

| (12) | Tas ir vēl jo svarīgāk, ņemot vērā pašreizējo enerģētiskās nabadzības līmeni. Enerģētiskā nabadzība ir situācija, kurā mājsaimniecības nespēj piekļūt pamata energopakalpojumiem
  , kas saskaņā ar attiecīgajām spēkā esošajām sociālajām rīcībpolitikām un citām attiecīgajām politikas jomām nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un veselību, tostarp pietiekamu siltumu, dzesēšanu, apgaismojumu un ierīču darbināšanai nepieciešamo enerģiju, un kas bieži vien rodas, mājsaimniecībām saskaroties ar to, ka vairāku tādu faktoru apvienojuma dēļ kā zemi ienākumi, augstas enerģijas cenas un nekvalitatīvs un neenergoefektīvu ēku fonds ar enerģiju saistītajiem izdevumiem nākas tērēt ļoti lielu izmantojamo ienākumu daļu
  . Aptuveni 34 miljoni eiropiešu 2018. gadā ziņoja, ka nespēj uzturēt mājokli pietiekami siltu, un 2019. gada ES mēroga apsekojumā (32)6,9  % Savienības iedzīvotāju norādīja, ka nevar atļauties pietiekami apsildīt mājokli. Kopumā Enerģētiskās nabadzības observatorija lēš, ka vairāk nekā 50 miljoni mājsaimniecību Eiropas Savienībā saskaras ar enerģētisko nabadzību. Tāpēc enerģētiskā nabadzība ir būtiska problēma Savienībai.
  Neraugoties uz to, ka Savienības līmenī šīs problēmas nozīmīgums jau vairāk nekā desmit gadus ir atzīts dažādās iniciatīvās, tiesību aktos un pamatnostādnēs, joprojām nav izstrādāta enerģētiskās nabadzības Savienības līmeņa standartizēta definīcija un tikai trešdaļa valstu ir ieviesušas enerģētiskās nabadzības definīciju valsts līmenī. Tāpēc patlaban Savienībā nav pieejami pārredzami un salīdzināmi dati par enerģētisko nabadzību, tādējādi ierobežojot spēju efektīvi uzraudzīt un izvērtēt enerģētiskās nabadzības līmeni. Tādēļ būtu jāizstrādā Savienības līmeņa definīcija, lai efektīvi novērstu enerģētisko nabadzību un varētu izmērīt dalībvalstīs panākto progresu.
  Kaut arī sociālie tarifi vai tiešs ienākumu atbalsts var sniegt tūlītēju palīdzību mājsaimniecībām, kas saskaras ar enerģētisko nabadzību, ilgstošus
  risinājumus
  spēj nodrošināt
  un cīņā pret enerģētisko nabadzību efektīvi var palīdzēt
  vienīgi mērķtiecīgi, strukturāli pasākumi,
  principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošana, papildu atjaunīgās enerģijas avotu uzstādīšana, tostarp īstenojot kopienas virzītus projektus, informēšanas un izpratnes vairošanas pasākumi, kas vērsti uz mājsaimniecībām, un
  jo īpaši energorenovācija
  un iemaksas, kas veicina Direktīvā 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (pārstrādātā redakcija) noteiktās prasības attiecībā uz renovāciju izpildi
  . |
| --- | --- |

(12)

Tas ir vēl jo svarīgāk, ņemot vērā pašreizējo enerģētiskās nabadzības līmeni. Enerģētiskā nabadzība ir situācija, kurā mājsaimniecības nespēj piekļūt pamata energopakalpojumiem
  , kas saskaņā ar attiecīgajām spēkā esošajām sociālajām rīcībpolitikām un citām attiecīgajām politikas jomām nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un veselību, tostarp pietiekamu siltumu, dzesēšanu, apgaismojumu un ierīču darbināšanai nepieciešamo enerģiju, un kas bieži vien rodas, mājsaimniecībām saskaroties ar to, ka vairāku tādu faktoru apvienojuma dēļ kā zemi ienākumi, augstas enerģijas cenas un nekvalitatīvs un neenergoefektīvu ēku fonds ar enerģiju saistītajiem izdevumiem nākas tērēt ļoti lielu izmantojamo ienākumu daļu
  . Aptuveni 34 miljoni eiropiešu 2018. gadā ziņoja, ka nespēj uzturēt mājokli pietiekami siltu, un 2019. gada ES mēroga apsekojumā (32)6,9  % Savienības iedzīvotāju norādīja, ka nevar atļauties pietiekami apsildīt mājokli. Kopumā Enerģētiskās nabadzības observatorija lēš, ka vairāk nekā 50 miljoni mājsaimniecību Eiropas Savienībā saskaras ar enerģētisko nabadzību. Tāpēc enerģētiskā nabadzība ir būtiska problēma Savienībai.
  Neraugoties uz to, ka Savienības līmenī šīs problēmas nozīmīgums jau vairāk nekā desmit gadus ir atzīts dažādās iniciatīvās, tiesību aktos un pamatnostādnēs, joprojām nav izstrādāta enerģētiskās nabadzības Savienības līmeņa standartizēta definīcija un tikai trešdaļa valstu ir ieviesušas enerģētiskās nabadzības definīciju valsts līmenī. Tāpēc patlaban Savienībā nav pieejami pārredzami un salīdzināmi dati par enerģētisko nabadzību, tādējādi ierobežojot spēju efektīvi uzraudzīt un izvērtēt enerģētiskās nabadzības līmeni. Tādēļ būtu jāizstrādā Savienības līmeņa definīcija, lai efektīvi novērstu enerģētisko nabadzību un varētu izmērīt dalībvalstīs panākto progresu.
  Kaut arī sociālie tarifi vai tiešs ienākumu atbalsts var sniegt tūlītēju palīdzību mājsaimniecībām, kas saskaras ar enerģētisko nabadzību, ilgstošus
  risinājumus
  spēj nodrošināt
  un cīņā pret enerģētisko nabadzību efektīvi var palīdzēt
  vienīgi mērķtiecīgi, strukturāli pasākumi,
  principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošana, papildu atjaunīgās enerģijas avotu uzstādīšana, tostarp īstenojot kopienas virzītus projektus, informēšanas un izpratnes vairošanas pasākumi, kas vērsti uz mājsaimniecībām, un
  jo īpaši energorenovācija
  un iemaksas, kas veicina Direktīvā 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (pārstrādātā redakcija) noteiktās prasības attiecībā uz renovāciju izpildi
  .

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Attiecībā uz ēku nozari holistiska ēku renovācija, kuras pamatā ir pasākumi ar mērķi uzlabot energoefektivitāti, koncentrējoties uz visiem elementiem, kas veido ēku, var sekmēt enerģijas patēriņa samazinājumu katrai mājsaimniecībai, un tā būtu redzama kā nauda, ko tās ietaupītu, un tādējādi būtu viens no līdzekļiem enerģētiskās nabadzības apkarošanai. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/31/ES plānotā pārskatīšana radīs pamatu šo mērķu sasniegšanai, un tāpēc tā būtu jāņem vērā, īstenojot Sociālo klimata fondu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Attiecībā uz ēku nozari holistiska ēku renovācija, kuras pamatā ir pasākumi ar mērķi uzlabot energoefektivitāti, koncentrējoties uz visiem elementiem, kas veido ēku, var sekmēt enerģijas patēriņa samazinājumu katrai mājsaimniecībai, un tā būtu redzama kā nauda, ko tās ietaupītu, un tādējādi būtu viens no līdzekļiem enerģētiskās nabadzības apkarošanai. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/31/ES plānotā pārskatīšana radīs pamatu šo mērķu sasniegšanai, un tāpēc tā būtu jāņem vērā, īstenojot Sociālo klimata fondu.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

12.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12b) | Īpaša uzmanība jāpievērš īrniekiem privātajā īres tirgū. Šo īrnieku vidū ir mazaizsargātas mājsaimniecības, kuras skar enerģētiskā nabadzība vai kuras pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam, vai mājsaimniecības, tostarp mājsaimniecības ar zemiem līdz vidējiem ienākumiem, kuras būtiski skar pieaugušo apkures izmaksu vai augstākas īres maksas radītā ietekme uz cenām pēc renovācijas un kurām trūkst līdzekļu to ēku renovēšanai, kurās tās atrodas. Tādēļ dalībvalstīm to sociālo klimata plānu ietvaros, apspriežoties ar namīpašniekiem, privāto sektoru un attiecīgajām vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, būtu jāizstrādā energoefektīvi un zaļi sociālo mājokļu projekti, kā arī īpaši pasākumi un investīcijas mazaizsargāto īrnieku atbalstīšanai privātajā īres tirgū, piemēram, apsverot iespēju ieviest valsts shēmas vai vaučeru shēmas, kas paredzētas īrniekiem privātajā īres tirgū, lai veiktu renovācijas pasākumus un sekmētu Savienības klimata mērķrādītāju sasniegšanu. Reizi divos gados ziņojot par dalībvalstu īstenotajiem pasākumiem un investīcijām un veicot to novērtējumu, Komisijai būtu jāizvērtē to ietekme un efektivitāte mazaizsargāto īrnieku atbalstīšanā privātajā īres tirgū. Ja pozitīvi rezultāti netiek konstatēti, minētajam novērtējumam būtu jāpievieno Komisijas iniciatīva par to, kā risināt mazaizsargāto īrnieku situāciju privātajā īres tirgū, attiecīgā gadījumā apspriežoties ar dalībvalstīm, privātā īres tirgus pārstāvjiem, attiecīgajām vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12b)

Īpaša uzmanība jāpievērš īrniekiem privātajā īres tirgū. Šo īrnieku vidū ir mazaizsargātas mājsaimniecības, kuras skar enerģētiskā nabadzība vai kuras pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam, vai mājsaimniecības, tostarp mājsaimniecības ar zemiem līdz vidējiem ienākumiem, kuras būtiski skar pieaugušo apkures izmaksu vai augstākas īres maksas radītā ietekme uz cenām pēc renovācijas un kurām trūkst līdzekļu to ēku renovēšanai, kurās tās atrodas. Tādēļ dalībvalstīm to sociālo klimata plānu ietvaros, apspriežoties ar namīpašniekiem, privāto sektoru un attiecīgajām vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, būtu jāizstrādā energoefektīvi un zaļi sociālo mājokļu projekti, kā arī īpaši pasākumi un investīcijas mazaizsargāto īrnieku atbalstīšanai privātajā īres tirgū, piemēram, apsverot iespēju ieviest valsts shēmas vai vaučeru shēmas, kas paredzētas īrniekiem privātajā īres tirgū, lai veiktu renovācijas pasākumus un sekmētu Savienības klimata mērķrādītāju sasniegšanu. Reizi divos gados ziņojot par dalībvalstu īstenotajiem pasākumiem un investīcijām un veicot to novērtējumu, Komisijai būtu jāizvērtē to ietekme un efektivitāte mazaizsargāto īrnieku atbalstīšanā privātajā īres tirgū. Ja pozitīvi rezultāti netiek konstatēti, minētajam novērtējumam būtu jāpievieno Komisijas iniciatīva par to, kā risināt mazaizsargāto īrnieku situāciju privātajā īres tirgū, attiecīgā gadījumā apspriežoties ar dalībvalstīm, privātā īres tirgus pārstāvjiem, attiecīgajām vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

12.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12c) | Mobilitātes nabadzībai nav pievērsta pietiekama uzmanība, un gan Savienības, gan valstu līmenī trūkst skaidras šī jēdziena definīcijas. Taču šī problēma ir jārisina pēc iespējas ātrāk, jo tiek pastiprinātas prasības pakāpeniski pārtraukt iekšdedzes dzinēja transportlīdzekļu izmantošanu, pieaug degvielas cenas un atkarība no transporta pieejamības, piekļūstamības un izmaksām, kas saistītas ar došanos uz darbu vai ikdienas pārvietošanās vajadzībām, dzīvojot lauku, salu, nomaļos, kalnu, attālos un mazāk pieejamos reģionos vai teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās un tālākajos reģionos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12c)

Mobilitātes nabadzībai nav pievērsta pietiekama uzmanība, un gan Savienības, gan valstu līmenī trūkst skaidras šī jēdziena definīcijas. Taču šī problēma ir jārisina pēc iespējas ātrāk, jo tiek pastiprinātas prasības pakāpeniski pārtraukt iekšdedzes dzinēja transportlīdzekļu izmantošanu, pieaug degvielas cenas un atkarība no transporta pieejamības, piekļūstamības un izmaksām, kas saistītas ar došanos uz darbu vai ikdienas pārvietošanās vajadzībām, dzīvojot lauku, salu, nomaļos, kalnu, attālos un mazāk pieejamos reģionos vai teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās un tālākajos reģionos.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Tāpēc būtu jāizveido Sociālais klimata fonds (“fonds”), lai dalībvalstīm nodrošinātu līdzekļus, ar ko atbalstīt savu rīcībpolitiku, lai mazinātu sociālo ietekmi
  , ko emisijas kvotu tirdzniecība ēku un autotransporta nozarēs rada
  uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem. Tas būtu jāsasniedz jo īpaši ar pagaidu ienākumu atbalstu un pasākumiem un investīcijām, ar kuriem plānots samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem un fosilajām degvielām, uzlabojot ēku energoefektivitāti, dekarbonizējot ēku siltumapgādi un aukstumapgādi, arī integrējot atjaunīgo enerģiju, un paplašinot bezemisiju un mazemisiju mobilitātes un transporta pieejamību par labu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Tāpēc būtu jāizveido Sociālais klimata fonds (“fonds”), lai dalībvalstīm nodrošinātu līdzekļus, ar ko atbalstīt savu rīcībpolitiku, lai mazinātu sociālo ietekmi
  , ko emisijas kvotu tirdzniecība ēku un autotransporta nozarēs rada
  uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem. Tas būtu jāsasniedz jo īpaši ar pagaidu ienākumu atbalstu un pasākumiem un investīcijām, ar kuriem plānots samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem un fosilajām degvielām, uzlabojot ēku energoefektivitāti, dekarbonizējot ēku siltumapgādi un aukstumapgādi, arī integrējot atjaunīgo enerģiju, un paplašinot bezemisiju un mazemisiju mobilitātes un transporta pieejamību par labu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem.

| (13) | Tāpēc būtu jāizveido Sociālais klimata fonds (“fonds”), lai dalībvalstīm nodrošinātu līdzekļus, ar ko atbalstīt savu rīcībpolitiku, lai mazinātu
  pārejas uz klimatneitralitāti, tostarp oglekļa cenu noteikšanas,
  sociālo ietekmi uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem. Tas būtu jāsasniedz jo īpaši ar pagaidu ienākumu atbalstu un pasākumiem un investīcijām, ar kuriem plānots samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem un fosilajām degvielām, uzlabojot ēku energoefektivitāti, dekarbonizējot ēku siltumapgādi un aukstumapgādi, arī integrējot atjaunīgo enerģiju, un paplašinot
  cenas ziņā piekļūstamas un efektīvas
  bezemisiju un mazemisiju mobilitātes un transporta pieejamību par labu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc būtu jāizveido Sociālais klimata fonds (“fonds”), lai dalībvalstīm nodrošinātu līdzekļus, ar ko atbalstīt savu rīcībpolitiku, lai mazinātu
  pārejas uz klimatneitralitāti, tostarp oglekļa cenu noteikšanas,
  sociālo ietekmi uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem. Tas būtu jāsasniedz jo īpaši ar pagaidu ienākumu atbalstu un pasākumiem un investīcijām, ar kuriem plānots samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem un fosilajām degvielām, uzlabojot ēku energoefektivitāti, dekarbonizējot ēku siltumapgādi un aukstumapgādi, arī integrējot atjaunīgo enerģiju, un paplašinot
  cenas ziņā piekļūstamas un efektīvas
  bezemisiju un mazemisiju mobilitātes un transporta pieejamību par labu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Tā kā mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem būs nepieciešams papildu atbalsts zaļās pārkārtošanās īstenošanai, visām dalībvalstīm būtu jāpiešķir pietiekama un samērīga finansiālā palīdzība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Tā kā mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem būs nepieciešams papildu atbalsts zaļās pārkārtošanās īstenošanai, visām dalībvalstīm būtu jāpiešķir pietiekama un samērīga finansiālā palīdzība.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Šajā nolūkā katrai dalībvalstij būtu jāiesniedz Komisijai sociālais klimata plāns (“plāns”). Ar minētajiem plāniem būtu jāsasniedz divi mērķi. Pirmkārt, ar tiem
  būtu jānodrošina mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem nepieciešamie resursi
  , lai finansētu un īstenotu investīcijas energoefektivitātē, siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācijā, bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļos un mobilitātē. Otrkārt, ar tiem būtu jāmazina fosilo kurināmo un fosilo degvielu izmaksu palielinājuma ietekme uz vismazāk aizsargātajām grupām un tādējādi jānovērš enerģētiskā un
  transporta
  nabadzība pārejas periodā, līdz šādas investīcijas tiek veiktas. Plānos vajadzētu būt investīciju komponentam, ar kuru veicina ilgtermiņa risinājumus nolūkā samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem un fosilajām degvielām,
  un tajos varētu būt paredzēti citi pasākumi, tostarp pagaidu
  tiešs ienākumu atbalsts, lai īstermiņā samazinātu negatīvo ietekmi uz ienākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Šajā nolūkā katrai dalībvalstij būtu jāiesniedz Komisijai sociālais klimata plāns (“plāns”). Ar minētajiem plāniem būtu jāsasniedz divi mērķi. Pirmkārt, ar tiem
  būtu jānodrošina mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem nepieciešamie resursi
  , lai finansētu un īstenotu investīcijas energoefektivitātē, siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācijā, bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļos un mobilitātē. Otrkārt, ar tiem būtu jāmazina fosilo kurināmo un fosilo degvielu izmaksu palielinājuma ietekme uz vismazāk aizsargātajām grupām un tādējādi jānovērš enerģētiskā un
  transporta
  nabadzība pārejas periodā, līdz šādas investīcijas tiek veiktas. Plānos vajadzētu būt investīciju komponentam, ar kuru veicina ilgtermiņa risinājumus nolūkā samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem un fosilajām degvielām,
  un tajos varētu būt paredzēti citi pasākumi, tostarp pagaidu
  tiešs ienākumu atbalsts, lai īstermiņā samazinātu negatīvo ietekmi uz ienākumiem.

| (14) | Šajā nolūkā katrai dalībvalstij būtu jāiesniedz Komisijai sociālais klimata plāns (“plāns”). Ar minētajiem plāniem būtu
  jāveicina Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana, vienlaikus nodrošinot, ka neviens netiek atstāts novārtā, kā arī
  jāsasniedz divi mērķi. Pirmkārt, ar tiem
  kopā ar vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, būtu jānosaka un jāgrupē mazaizsargātas mājsaimniecības, kas atrodas enerģētiskās un mobilitātes nabadzības situācijā, un mazaizsargāti mikrouzņēmumi un mazaizsargāti transporta lietotāji jānosaka par nepieciešamo resursu saņēmējiem
  , lai finansētu un īstenotu investīcijas energoefektivitātē, siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācijā, bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļos un mobilitātē.
  Dalībvalstīm būtu jāsniedz detalizēta analīze, kas kopā ar vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību veikta par galvenajiem enerģētiskās un mobilitātes nabadzības cēloņiem to attiecīgajās teritorijās. Plānos būtu jānosaka arī mērķi un mērķrādītāji, lai samazinātu to personu skaitu, kuras skar enerģētiskā un mobilitātes nabadzība, jo īpaši mazaizsargātu mājsaimniecību, mazaizsargātu mikrouzņēmumu un mazaizsargātu transporta lietotāju skaitu.
  Otrkārt, ar tiem būtu jāmazina fosilo kurināmo un fosilo degvielu izmaksu palielinājuma ietekme uz vismazāk aizsargātajām grupām un tādējādi jānovērš enerģētiskā un
  mobilitātes
  nabadzība pārejas periodā, līdz šādas investīcijas tiek veiktas. Plānos vajadzētu būt investīciju komponentam, ar kuru veicina ilgtermiņa risinājumus nolūkā
  pakāpeniski
  samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem un fosilajām degvielām,
  ko papildina
  tiešs ienākumu atbalsts, lai īstermiņā samazinātu negatīvo ietekmi uz ienākumiem.
  Šajos plānos būtu arī jānodrošina, ka tiek ņemtas vērā darbības, kas jau ir īstenotas valsts līmenī. |
| --- | --- |

(14)

Šajā nolūkā katrai dalībvalstij būtu jāiesniedz Komisijai sociālais klimata plāns (“plāns”). Ar minētajiem plāniem būtu
  jāveicina Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana, vienlaikus nodrošinot, ka neviens netiek atstāts novārtā, kā arī
  jāsasniedz divi mērķi. Pirmkārt, ar tiem
  kopā ar vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, būtu jānosaka un jāgrupē mazaizsargātas mājsaimniecības, kas atrodas enerģētiskās un mobilitātes nabadzības situācijā, un mazaizsargāti mikrouzņēmumi un mazaizsargāti transporta lietotāji jānosaka par nepieciešamo resursu saņēmējiem
  , lai finansētu un īstenotu investīcijas energoefektivitātē, siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācijā, bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļos un mobilitātē.
  Dalībvalstīm būtu jāsniedz detalizēta analīze, kas kopā ar vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību veikta par galvenajiem enerģētiskās un mobilitātes nabadzības cēloņiem to attiecīgajās teritorijās. Plānos būtu jānosaka arī mērķi un mērķrādītāji, lai samazinātu to personu skaitu, kuras skar enerģētiskā un mobilitātes nabadzība, jo īpaši mazaizsargātu mājsaimniecību, mazaizsargātu mikrouzņēmumu un mazaizsargātu transporta lietotāju skaitu.
  Otrkārt, ar tiem būtu jāmazina fosilo kurināmo un fosilo degvielu izmaksu palielinājuma ietekme uz vismazāk aizsargātajām grupām un tādējādi jānovērš enerģētiskā un
  mobilitātes
  nabadzība pārejas periodā, līdz šādas investīcijas tiek veiktas. Plānos vajadzētu būt investīciju komponentam, ar kuru veicina ilgtermiņa risinājumus nolūkā
  pakāpeniski
  samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem un fosilajām degvielām,
  ko papildina
  tiešs ienākumu atbalsts, lai īstermiņā samazinātu negatīvo ietekmi uz ienākumiem.
  Šajos plānos būtu arī jānodrošina, ka tiek ņemtas vērā darbības, kas jau ir īstenotas valsts līmenī.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Darba ņēmēji ēku būves un renovācijas nozarēs jo īpaši ir pakļauti azbesta iedarbības riskam. Tādēļ pirms jebkādu renovācijas darbu sākuma ir jānosaka obligātas azbesta un citu bīstamu vielu skrīninga, reģistrācijas un demontāžas prasības. Energorenovācijai jākļūst par iespēju azbesta drošai demontāžai no ēkām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Darba ņēmēji ēku būves un renovācijas nozarēs jo īpaši ir pakļauti azbesta iedarbības riskam. Tādēļ pirms jebkādu renovācijas darbu sākuma ir jānosaka obligātas azbesta un citu bīstamu vielu skrīninga, reģistrācijas un demontāžas prasības. Energorenovācijai jākļūst par iespēju azbesta drošai demontāžai no ēkām.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

14.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14b) | Dalībvalstu iesniegtajos plānos vajadzētu būt pasākumiem, kas paredz sniegt informācijas atbalstu, spēju veidošanu un apmācību, kura vajadzīga, lai īstenotu investīcijas un pasākumus ar mērķi samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem un fosilajām degvielām, palielinot ēku energoefektivitāti un palielinot piekļuvi atjaunīgajai enerģijai, lai nodrošinātu ēku siltumapgādi un aukstumapgādi, kā arī uzlabojot piekļuvi ilgtspējīgas mobilitātes un transporta pakalpojumiem, ietverot vajadzīgo infrastruktūru un elektrotransportlīdzekļu uzlādes staciju uzstādīšanu. Plāniem būtu arī jārisina jautājums par nepietiekamo darbaspēku, kas vajadzīgs visos zaļās pārkārtošanās posmos, it sevišķi darbvietās saistībā ar ēku renovāciju un atjaunīgo energoresursu enerģijas integrēšanu, kā arī vienādranga un kopienu darbā, risinot enerģētisko un transporta nabadzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14b)

Dalībvalstu iesniegtajos plānos vajadzētu būt pasākumiem, kas paredz sniegt informācijas atbalstu, spēju veidošanu un apmācību, kura vajadzīga, lai īstenotu investīcijas un pasākumus ar mērķi samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem un fosilajām degvielām, palielinot ēku energoefektivitāti un palielinot piekļuvi atjaunīgajai enerģijai, lai nodrošinātu ēku siltumapgādi un aukstumapgādi, kā arī uzlabojot piekļuvi ilgtspējīgas mobilitātes un transporta pakalpojumiem, ietverot vajadzīgo infrastruktūru un elektrotransportlīdzekļu uzlādes staciju uzstādīšanu. Plāniem būtu arī jārisina jautājums par nepietiekamo darbaspēku, kas vajadzīgs visos zaļās pārkārtošanās posmos, it sevišķi darbvietās saistībā ar ēku renovāciju un atjaunīgo energoresursu enerģijas integrēšanu, kā arī vienādranga un kopienu darbā, risinot enerģētisko un transporta nabadzību.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Dalībvalstis, kas apspriežas ar reģionālā līmeņa iestādēm, vislabāk var izstrādāt un īstenot vietējiem, reģionālajiem un valsts apstākļiem pielāgotus un uz tiem vērstus plānus kā savu pašreizējo rīcībpolitiku attiecīgajās jomās un citu attiecīgo ES fondu plānoto izmantošanu. Šādi vislabāk var ņemt vērā apstākļu plašo daudzveidību, pašvaldību un reģionālo valdību īpašās zināšanas, pētniecības un inovācijas norises, sociālo partneru attiecības un sociālā dialoga struktūras, kā arī valsts tradīcijas, sekmējot mazaizsargātajām grupām sniegtā vispārējā atbalsta lietderību un efektivitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Dalībvalstis, kas apspriežas ar reģionālā līmeņa iestādēm, vislabāk var izstrādāt un īstenot vietējiem, reģionālajiem un valsts apstākļiem pielāgotus un uz tiem vērstus plānus kā savu pašreizējo rīcībpolitiku attiecīgajās jomās un citu attiecīgo ES fondu plānoto izmantošanu. Šādi vislabāk var ņemt vērā apstākļu plašo daudzveidību, pašvaldību un reģionālo valdību īpašās zināšanas, pētniecības un inovācijas norises, sociālo partneru attiecības un sociālā dialoga struktūras, kā arī valsts tradīcijas, sekmējot mazaizsargātajām grupām sniegtā vispārējā atbalsta lietderību un efektivitāti.

| (15) | Dalībvalstis, kas
  jēgpilni
  apspriežas ar
  vietējā un
  reģionālā līmeņa iestādēm,
  ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām,
  vislabāk var izstrādāt un īstenot vietējiem, reģionālajiem un valsts apstākļiem pielāgotus un uz tiem vērstus plānus kā savu pašreizējo rīcībpolitiku attiecīgajās jomās un citu attiecīgo ES fondu plānoto izmantošanu. Šādi vislabāk var ņemt vērā apstākļu plašo daudzveidību, pašvaldību un reģionālo valdību
  , ekonomisko un sociālo partneru, attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  īpašās zināšanas, pētniecības un inovācijas norises, sociālo partneru attiecības un sociālā dialoga struktūras, kā arī valsts tradīcijas, sekmējot mazaizsargātajām grupām sniegtā vispārējā atbalsta lietderību un efektivitāti
  un palīdzot izvērst vietējā un reģionālā līmeņa iestāžu, sociālo partneru un sociāli ekonomiskās jomas dalībnieku izstrādātus projektus
  . |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstis, kas
  jēgpilni
  apspriežas ar
  vietējā un
  reģionālā līmeņa iestādēm,
  ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām,
  vislabāk var izstrādāt un īstenot vietējiem, reģionālajiem un valsts apstākļiem pielāgotus un uz tiem vērstus plānus kā savu pašreizējo rīcībpolitiku attiecīgajās jomās un citu attiecīgo ES fondu plānoto izmantošanu. Šādi vislabāk var ņemt vērā apstākļu plašo daudzveidību, pašvaldību un reģionālo valdību
  , ekonomisko un sociālo partneru, attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  īpašās zināšanas, pētniecības un inovācijas norises, sociālo partneru attiecības un sociālā dialoga struktūras, kā arī valsts tradīcijas, sekmējot mazaizsargātajām grupām sniegtā vispārējā atbalsta lietderību un efektivitāti
  un palīdzot izvērst vietējā un reģionālā līmeņa iestāžu, sociālo partneru un sociāli ekonomiskās jomas dalībnieku izstrādātus projektus
  .

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Plāni būtu jāizstrādā visaptveroši, vienlaikus novēršot pārmērīgu administratīvo slogu. Tādēļ, izstrādājot un īstenojot plānus atbilstīgi minētajam, dalībvalstīm būtu jārīkojas visaptverošā veidā, vienlaikus novēršot nevajadzīgu sarežģītību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Plāni būtu jāizstrādā visaptveroši, vienlaikus novēršot pārmērīgu administratīvo slogu. Tādēļ, izstrādājot un īstenojot plānus atbilstīgi minētajam, dalībvalstīm būtu jārīkojas visaptverošā veidā, vienlaikus novēršot nevajadzīgu sarežģītību.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Lai pāreja uz klimatneitralitāti būtu taisnīga, būtiski nodrošināt, ka pasākumi un investīcijas ir īpaši vērsti uz enerģētiski nabadzīgām vai mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem. Ar atbalsta pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas veicināšanai būtu jāpalīdz dalībvalstīm mazināt sociālo ietekmi,
  ko rada emisijas kvotu tirdzniecība ēku un autotransporta nozarēs
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Lai pāreja uz klimatneitralitāti būtu taisnīga, būtiski nodrošināt, ka pasākumi un investīcijas ir īpaši vērsti uz enerģētiski nabadzīgām vai mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem. Ar atbalsta pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas veicināšanai būtu jāpalīdz dalībvalstīm mazināt sociālo ietekmi,
  ko rada emisijas kvotu tirdzniecība ēku un autotransporta nozarēs
  .

| (16) | Lai pāreja uz klimatneitralitāti būtu taisnīga, būtiski nodrošināt, ka pasākumi un investīcijas ir īpaši vērsti uz enerģētiski nabadzīgām vai mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem. Ar atbalsta pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas veicināšanai būtu jāpalīdz dalībvalstīm mazināt
  pārejas uz klimatneitralitāti
  sociālo ietekmi,
  tostarp oglekļa cenu noteikšanas sociālo ietekmi
  . |
| --- | --- |

(16)

Lai pāreja uz klimatneitralitāti būtu taisnīga, būtiski nodrošināt, ka pasākumi un investīcijas ir īpaši vērsti uz enerģētiski nabadzīgām vai mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem. Ar atbalsta pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas veicināšanai būtu jāpalīdz dalībvalstīm mazināt
  pārejas uz klimatneitralitāti
  sociālo ietekmi,
  tostarp oglekļa cenu noteikšanas sociālo ietekmi
  .

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Kamēr vēl nav jūtama to investīciju ietekme, kas veiktas, lai samazinātu izmaksas un emisijas, taisnīgu pārkārtošanos
  palīdzētu nodrošināt pienācīgi mērķorientēts, tiešs ienākumu atbalsts vismazāk aizsargātajām grupām
  . Šāds atbalsts būtu jāuztver kā pagaidu pasākums, kas papildina mājokļu un transporta nozaru dekarbonizāciju. Tas nebūtu pastāvīgs, jo tas nerisina enerģētiskās un
  transporta
  nabadzības pamatiemeslus.
  Šādam atbalstam būtu jāattiecas tikai uz tiešo ietekmi, ko rada ēku un autotransporta nozaru iekļaušana Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, nevis uz elektroenerģijas vai apkures izmaksām, kas saistītas ar elektroenerģijas un siltuma ražošanas iekļaušanu minētās direktīvas darbības jomā. Tiesībām saņemt šādu tiešu ienākumu atbalstu būtu jābūt ierobežotām laika ziņā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Kamēr vēl nav jūtama to investīciju ietekme, kas veiktas, lai samazinātu izmaksas un emisijas, taisnīgu pārkārtošanos
  palīdzētu nodrošināt pienācīgi mērķorientēts, tiešs ienākumu atbalsts vismazāk aizsargātajām grupām
  . Šāds atbalsts būtu jāuztver kā pagaidu pasākums, kas papildina mājokļu un transporta nozaru dekarbonizāciju. Tas nebūtu pastāvīgs, jo tas nerisina enerģētiskās un
  transporta
  nabadzības pamatiemeslus.
  Šādam atbalstam būtu jāattiecas tikai uz tiešo ietekmi, ko rada ēku un autotransporta nozaru iekļaušana Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā, nevis uz elektroenerģijas vai apkures izmaksām, kas saistītas ar elektroenerģijas un siltuma ražošanas iekļaušanu minētās direktīvas darbības jomā. Tiesībām saņemt šādu tiešu ienākumu atbalstu būtu jābūt ierobežotām laika ziņā.

| (17) | Tiešais ienākumu atbalsts, ko papildina ilgstoši un strukturāli investīciju pasākumi, kas paredzēti vieniem un tiem pašiem saņēmējiem, palīdzēs sasniegt fonda mērķus.
  Kamēr vēl nav jūtama to investīciju ietekme, kas veiktas, lai samazinātu izmaksas un emisijas,
  pienācīgi mērķorientēts, tiešs ienākumu atbalsts mazaizsargātām mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā un mobilitātes nabadzība, var palīdzēt samazināt enerģijas un mobilitātes izmaksas un atbalstīt
  taisnīgu pārkārtošanos
  līdz brīdim, kad tiks veiktas lielākas strukturālās investīcijas
  . Šāds atbalsts būtu jāuztver kā pagaidu pasākums, kas papildina mājokļu un transporta nozaru dekarbonizāciju. Tas nebūtu pastāvīgs, jo tas nerisina enerģētiskās un
  mobilitātes
  nabadzības pamatiemeslus.
  Šādam tiešam ienākumu atbalstam nevajadzētu būt lielākam par 40 % no plānos aplēstajām kopējām izmaksām laikposmā no 2024. līdz 2027. gadam un laikposmā no 2028. līdz 2032. gadam tas būtu jānosaka atbilstīgi Komisijas veiktam novērtējumam par tiešā ienākumu atbalsta efektivitāti, pievienoto vērtību, turpmāko atbilstību un nepieciešamo līmeni, ņemot vērā strukturālo investīciju un pasākumu īstenošanas progresu un ietekmi, lai pakāpeniski pārtrauktu šo atbalstu līdz 2032. gada beigām. |
| --- | --- |

(17)

Tiešais ienākumu atbalsts, ko papildina ilgstoši un strukturāli investīciju pasākumi, kas paredzēti vieniem un tiem pašiem saņēmējiem, palīdzēs sasniegt fonda mērķus.
  Kamēr vēl nav jūtama to investīciju ietekme, kas veiktas, lai samazinātu izmaksas un emisijas,
  pienācīgi mērķorientēts, tiešs ienākumu atbalsts mazaizsargātām mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā un mobilitātes nabadzība, var palīdzēt samazināt enerģijas un mobilitātes izmaksas un atbalstīt
  taisnīgu pārkārtošanos
  līdz brīdim, kad tiks veiktas lielākas strukturālās investīcijas
  . Šāds atbalsts būtu jāuztver kā pagaidu pasākums, kas papildina mājokļu un transporta nozaru dekarbonizāciju. Tas nebūtu pastāvīgs, jo tas nerisina enerģētiskās un
  mobilitātes
  nabadzības pamatiemeslus.
  Šādam tiešam ienākumu atbalstam nevajadzētu būt lielākam par 40 % no plānos aplēstajām kopējām izmaksām laikposmā no 2024. līdz 2027. gadam un laikposmā no 2028. līdz 2032. gadam tas būtu jānosaka atbilstīgi Komisijas veiktam novērtējumam par tiešā ienākumu atbalsta efektivitāti, pievienoto vērtību, turpmāko atbilstību un nepieciešamo līmeni, ņemot vērā strukturālo investīciju un pasākumu īstenošanas progresu un ietekmi, lai pakāpeniski pārtrauktu šo atbalstu līdz 2032. gada beigām.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargāti transporta lietotāji un mazaizsargāti mikrouzņēmumi būtu jāinformē par fonda esamību un tā atbalsta izmantošanas iespējām. Tāpēc būtu jānodrošina mērķtiecīga, pieejama un izmaksu ziņā piekļūstama informācija, izglītība, izpratnes uzlabošana un konsultācijas par izmaksu ziņā efektīviem pasākumiem, investīcijām un pieejamo atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargāti transporta lietotāji un mazaizsargāti mikrouzņēmumi būtu jāinformē par fonda esamību un tā atbalsta izmantošanas iespējām. Tāpēc būtu jānodrošina mērķtiecīga, pieejama un izmaksu ziņā piekļūstama informācija, izglītība, izpratnes uzlabošana un konsultācijas par izmaksu ziņā efektīviem pasākumiem, investīcijām un pieejamo atbalstu.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

17.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17b) | Fonda darbībā būtu jāievēro Savienības pienākumi, kas paredzēti ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, un tas nedrīkst atbalstīt pasākumus vai investīcijas, kas veicina segregāciju vai sociālo atstumtību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17b)

Fonda darbībā būtu jāievēro Savienības pienākumi, kas paredzēti ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, un tas nedrīkst atbalstīt pasākumus vai investīcijas, kas veicina segregāciju vai sociālo atstumtību.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Ņemot vērā to, cik svarīga ir cīņa pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Parīzes nolīgumā noteiktajām saistībām un apņemšanos sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, ar šajā regulā noteiktajām darbībām būtu jāsekmē mērķrādītājs 30 % no
  visiem izdevumiem
  saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam izmantot klimatisko mērķu vispārējai integrēšanai un iecere 2026. un 2027. gadā 10 % no ikgadējiem izdevumiem novirzīt biodaudzveidības mērķu sasniegšanai, vienlaikus ņemot vērā esošo klimatisko un biodaudzveidības mērķu pārklāšanos. Šajā nolūkā fonda izdevumu sadalīšanas vajadzībām būtu jāizmanto Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (33) II pielikumā izklāstītā metodika. Ar fondu būtu jāatbalsta darbības,
  kurās pilnībā ievēro Savienības klimata un vides aizsardzības standartus un prioritātes un kuras atbilst principam “nenodari būtisku kaitējumu”
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (34)

  17. panta nozīmē
  . Plānos būtu jāiekļauj tikai šādi pasākumi un investīcijas. Tiešā ienākumu atbalsta pasākumi parasti būtu jāuzskata par tādiem, kuru paredzamā ietekme uz vides mērķiem ir nebūtiska, un tādēļ tie būtu jāuzskata par atbilstošiem principam “nenodari būtisku kaitējumu”.
  Komisija plāno sagatavot tehniskus norādījumus dalībvalstīm krietni pirms plānu izstrādes. Šajos norādījumos tiks skaidrots, kā pasākumiem un investīcijām ir jāatbilst principam “nenodari būtisku kaitējumu” Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē.
  Komisija
  plāno
  2021. gadā
  iesniegt
  priekšlikumu Padomes ieteikumam par to, kā risināt zaļās pārkārtošanās sociālos aspektus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Ņemot vērā to, cik svarīga ir cīņa pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Parīzes nolīgumā noteiktajām saistībām un apņemšanos sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, ar šajā regulā noteiktajām darbībām būtu jāsekmē mērķrādītājs 30 % no
  visiem izdevumiem
  saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam izmantot klimatisko mērķu vispārējai integrēšanai un iecere 2026. un 2027. gadā 10 % no ikgadējiem izdevumiem novirzīt biodaudzveidības mērķu sasniegšanai, vienlaikus ņemot vērā esošo klimatisko un biodaudzveidības mērķu pārklāšanos. Šajā nolūkā fonda izdevumu sadalīšanas vajadzībām būtu jāizmanto Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (33) II pielikumā izklāstītā metodika. Ar fondu būtu jāatbalsta darbības,
  kurās pilnībā ievēro Savienības klimata un vides aizsardzības standartus un prioritātes un kuras atbilst principam “nenodari būtisku kaitējumu”
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (34)

  17. panta nozīmē
  . Plānos būtu jāiekļauj tikai šādi pasākumi un investīcijas. Tiešā ienākumu atbalsta pasākumi parasti būtu jāuzskata par tādiem, kuru paredzamā ietekme uz vides mērķiem ir nebūtiska, un tādēļ tie būtu jāuzskata par atbilstošiem principam “nenodari būtisku kaitējumu”.
  Komisija plāno sagatavot tehniskus norādījumus dalībvalstīm krietni pirms plānu izstrādes. Šajos norādījumos tiks skaidrots, kā pasākumiem un investīcijām ir jāatbilst principam “nenodari būtisku kaitējumu” Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē.
  Komisija
  plāno
  2021. gadā
  iesniegt
  priekšlikumu Padomes ieteikumam par to, kā risināt zaļās pārkārtošanās sociālos aspektus.

| (18) | Ņemot vērā to, cik svarīga ir cīņa pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Parīzes nolīgumā noteiktajām saistībām
  , Eiropas sociālo tiesību pīlārā pausto apņemšanos
  un apņemšanos sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, ar šajā regulā noteiktajām darbībām būtu jāsekmē mērķrādītājs
  vismaz
  30 % no
  kopējā Savienības budžeta
  saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam
  un no Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta izdevumiem
  izmantot klimatisko mērķu vispārējai integrēšanai un iecere
  2024. gadā 7,5  % no ikgadējiem izdevumiem saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu novirzīt biodaudzveidības mērķu sasniegšanai un
  2026. un 2027. gadā 10 % no ikgadējiem izdevumiem novirzīt biodaudzveidības mērķu sasniegšanai, vienlaikus ņemot vērā esošo klimatisko un biodaudzveidības mērķu pārklāšanos. Šajā nolūkā fonda izdevumu sadalīšanas vajadzībām būtu jāizmanto Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (33) II pielikumā izklāstītā metodika. Ar fondu būtu jāatbalsta darbības,
  kas pilnībā atbilst tehniskās pārbaudes kritērijiem, kurus Komisija noteikusi saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (34)

  10. panta 3. punktu
  . Plānos būtu jāiekļauj tikai šādi pasākumi un investīcijas. Tiešā ienākumu atbalsta pasākumi parasti būtu jāuzskata par tādiem, kuru paredzamā ietekme uz vides mērķiem ir nebūtiska, un tādēļ tie būtu jāuzskata par atbilstošiem principam “nenodari būtisku kaitējumu”. Komisija 2021. gadā
  iesniedza
  priekšlikumu Padomes ieteikumam par to, kā risināt zaļās pārkārtošanās sociālos aspektus. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā to, cik svarīga ir cīņa pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Parīzes nolīgumā noteiktajām saistībām
  , Eiropas sociālo tiesību pīlārā pausto apņemšanos
  un apņemšanos sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, ar šajā regulā noteiktajām darbībām būtu jāsekmē mērķrādītājs
  vismaz
  30 % no
  kopējā Savienības budžeta
  saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam
  un no Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta izdevumiem
  izmantot klimatisko mērķu vispārējai integrēšanai un iecere
  2024. gadā 7,5  % no ikgadējiem izdevumiem saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu novirzīt biodaudzveidības mērķu sasniegšanai un
  2026. un 2027. gadā 10 % no ikgadējiem izdevumiem novirzīt biodaudzveidības mērķu sasniegšanai, vienlaikus ņemot vērā esošo klimatisko un biodaudzveidības mērķu pārklāšanos. Šajā nolūkā fonda izdevumu sadalīšanas vajadzībām būtu jāizmanto Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (33) II pielikumā izklāstītā metodika. Ar fondu būtu jāatbalsta darbības,
  kas pilnībā atbilst tehniskās pārbaudes kritērijiem, kurus Komisija noteikusi saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (34)

  10. panta 3. punktu
  . Plānos būtu jāiekļauj tikai šādi pasākumi un investīcijas. Tiešā ienākumu atbalsta pasākumi parasti būtu jāuzskata par tādiem, kuru paredzamā ietekme uz vides mērķiem ir nebūtiska, un tādēļ tie būtu jāuzskata par atbilstošiem principam “nenodari būtisku kaitējumu”. Komisija 2021. gadā
  iesniedza
  priekšlikumu Padomes ieteikumam par to, kā risināt zaļās pārkārtošanās sociālos aspektus.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Oglekļa cenu noteikšana īpaši
  skar sievietes, jo
  viņas
  85 %
  gadījumu ir viena vecāka ģimenes kodols
  . Viena vecāka ģimenēm ir sevišķi liels bērnu nabadzības risks. Lai nodrošinātu, ka neviens netiek atstāts novārtā, sagatavojot un īstenojot plānus, būtu jāņem vērā un jāveicina dzimumu līdztiesība, iespēju vienlīdzība visiem un šo mērķu integrēšana, kā arī jautājumi saistībā ar pieejamību personām ar invaliditāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Oglekļa cenu noteikšana īpaši
  skar sievietes, jo
  viņas
  85 %
  gadījumu ir viena vecāka ģimenes kodols
  . Viena vecāka ģimenēm ir sevišķi liels bērnu nabadzības risks. Lai nodrošinātu, ka neviens netiek atstāts novārtā, sagatavojot un īstenojot plānus, būtu jāņem vērā un jāveicina dzimumu līdztiesība, iespēju vienlīdzība visiem un šo mērķu integrēšana, kā arī jautājumi saistībā ar pieejamību personām ar invaliditāti.

| (19) | Enerģētiskā nabadzība un mobilitātes nabadzība nesamērīgi
  skar sievietes, jo
  īpaši vientuļās mātes, kas veido
  85 %
  no vientuļo vecāku ģimenēm, kā arī neprecētas sievietes, sievietes ar invaliditāti vai vecākas sievietes, kas dzīvo vienas
  .
  Turklāt sievietes izmanto atšķirīgas un sarežģītākus mobilitātes risinājumus.
  Viena vecāka ģimenēm
  , kurās ir aprūpējami bērni,
  ir sevišķi liels bērnu nabadzības risks. Lai nodrošinātu, ka neviens netiek atstāts novārtā, sagatavojot un īstenojot plānus, būtu jāievēro un jāveicina dzimumu līdztiesība, iespēju vienlīdzība visiem un šo mērķu integrēšana, kā arī tiesības uz pieejamību personām ar invaliditāti. |
| --- | --- |

(19)

Enerģētiskā nabadzība un mobilitātes nabadzība nesamērīgi
  skar sievietes, jo
  īpaši vientuļās mātes, kas veido
  85 %
  no vientuļo vecāku ģimenēm, kā arī neprecētas sievietes, sievietes ar invaliditāti vai vecākas sievietes, kas dzīvo vienas
  .
  Turklāt sievietes izmanto atšķirīgas un sarežģītākus mobilitātes risinājumus.
  Viena vecāka ģimenēm
  , kurās ir aprūpējami bērni,
  ir sevišķi liels bērnu nabadzības risks. Lai nodrošinātu, ka neviens netiek atstāts novārtā, sagatavojot un īstenojot plānus, būtu jāievēro un jāveicina dzimumu līdztiesība, iespēju vienlīdzība visiem un šo mērķu integrēšana, kā arī tiesības uz pieejamību personām ar invaliditāti.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | Atjaunojamās enerģijas kopienas un iedzīvotāju energokopienas var palīdzēt dalībvalstīm sasniegt šīs regulas mērķus, īstenojot augšupēju pieeju, ko ierosina iedzīvotāji, jo šīs kopienas dod iespēju patērētājiem un piesaista tos, kā arī dod noteiktām mājsaimniecību patērētāju grupām, kas dzīvo pilsētās un laukos, salu, kalnu, attālos un mazāk pieejamos apvidos vai mazāk attīstītos reģionos vai teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās, iespēju piedalīties energoefektivitātes projektos, atbalstīt atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu mājsaimniecībās un vienlaikus sekmēt enerģētiskās nabadzības apkarošanu. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāpopularizē atjaunojamās enerģijas kopienu un iedzīvotāju energokopienu loma un jāuzskata tās par tiesīgām gūt labumu no fonda. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Atjaunojamās enerģijas kopienas un iedzīvotāju energokopienas var palīdzēt dalībvalstīm sasniegt šīs regulas mērķus, īstenojot augšupēju pieeju, ko ierosina iedzīvotāji, jo šīs kopienas dod iespēju patērētājiem un piesaista tos, kā arī dod noteiktām mājsaimniecību patērētāju grupām, kas dzīvo pilsētās un laukos, salu, kalnu, attālos un mazāk pieejamos apvidos vai mazāk attīstītos reģionos vai teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās, iespēju piedalīties energoefektivitātes projektos, atbalstīt atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu mājsaimniecībās un vienlaikus sekmēt enerģētiskās nabadzības apkarošanu. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāpopularizē atjaunojamās enerģijas kopienu un iedzīvotāju energokopienu loma un jāuzskata tās par tiesīgām gūt labumu no fonda.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Dalībvalstīm plāni būtu jāiesniedz kopā ar atjauninātajiem integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (35) 14. pantu. Plānos būtu jānorāda finansējamie pasākumi, to aplēstās izmaksas un valsts ieguldījuma apmērs. Tajos būtu jāiekļauj arī galvenie atskaites punkti un mērķrādītāji, ar kuriem novērtēt pasākumu rezultatīvu īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Dalībvalstīm plāni būtu jāiesniedz kopā ar atjauninātajiem integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (35) 14. pantu. Plānos būtu jānorāda finansējamie pasākumi, to aplēstās izmaksas un valsts ieguldījuma apmērs. Tajos būtu jāiekļauj arī galvenie atskaites punkti un mērķrādītāji, ar kuriem novērtēt pasākumu rezultatīvu īstenošanu.

| (20) | Dalībvalstīm plāni būtu jāiesniedz kopā ar atjauninātajiem integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (35) 14. pantu
  un Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 240/2014

   (35a). Plānos būtu jānorāda finansējamie pasākumi, to aplēstās izmaksas un valsts ieguldījuma apmērs. Tajos būtu jāiekļauj arī galvenie atskaites punkti un mērķrādītāji, ar kuriem novērtēt pasākumu rezultatīvu īstenošanu. |
| --- | --- |

(20)

Dalībvalstīm plāni būtu jāiesniedz kopā ar atjauninātajiem integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (35) 14. pantu
  un Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 240/2014

   (35a). Plānos būtu jānorāda finansējamie pasākumi, to aplēstās izmaksas un valsts ieguldījuma apmērs. Tajos būtu jāiekļauj arī galvenie atskaites punkti un mērķrādītāji, ar kuriem novērtēt pasākumu rezultatīvu īstenošanu.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Plānos iekļauto pasākumu izpilde būs atkarīga no atbilstoša darbaspēka līmeņa, tostarp amatniekiem, kā arī augsti kvalificētiem zaļo tehnoloģiju ekspertiem, lietišķiem zinātniekiem un novatoriem. Tādēļ dalībvalstīm plāni būtu jāpapildina, izmantojot citas attiecīgās Savienības darbības un programmas nolūkā īstenot darbinieku pārkvalificēšanu un kvalifikācijas celšanu, lai nodrošinātu labākas iespējas specializētiem amatniekiem un augsti kvalificētiem speciālistiem, jo īpaši attiecībā uz darbiem, kas saistīti ar ēku renovāciju, siltināšanu un siltumsūkņu uzstādīšanu, kā arī alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, piemēram, elektrisko transportlīdzekļu uzlādes staciju ierīkošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Plānos iekļauto pasākumu izpilde būs atkarīga no atbilstoša darbaspēka līmeņa, tostarp amatniekiem, kā arī augsti kvalificētiem zaļo tehnoloģiju ekspertiem, lietišķiem zinātniekiem un novatoriem. Tādēļ dalībvalstīm plāni būtu jāpapildina, izmantojot citas attiecīgās Savienības darbības un programmas nolūkā īstenot darbinieku pārkvalificēšanu un kvalifikācijas celšanu, lai nodrošinātu labākas iespējas specializētiem amatniekiem un augsti kvalificētiem speciālistiem, jo īpaši attiecībā uz darbiem, kas saistīti ar ēku renovāciju, siltināšanu un siltumsūkņu uzstādīšanu, kā arī alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, piemēram, elektrisko transportlīdzekļu uzlādes staciju ierīkošanu.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Fondam un plāniem vajadzētu būt saskanīgiem un veidotiem atbilstoši plānotajām reformām un saistībām, ko dalībvalstis uzņēmušās savos atjauninātajos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā [gggg/nnn] [priekšlikums par Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti pārstrādāšanu] (36), Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu (37), Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+),
  kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057

   (38), taisnīgas pārkārtošanās plāniem
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1056

   (39) un dalībvalstu ilgtermiņa renovācijas stratēģijām attiecībā uz ēkām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/31/ES (40). Lai nodrošinātu administratīvo efektivitāti, attiecīgā gadījumā plānos iekļautā informācija būtu jāpielāgo iepriekš uzskaitītajiem tiesību aktiem un plāniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Fondam un plāniem vajadzētu būt saskanīgiem un veidotiem atbilstoši plānotajām reformām un saistībām, ko dalībvalstis uzņēmušās savos atjauninātajos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā [gggg/nnn] [priekšlikums par Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti pārstrādāšanu] (36), Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu (37), Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+),
  kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057

   (38), taisnīgas pārkārtošanās plāniem
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1056

   (39) un dalībvalstu ilgtermiņa renovācijas stratēģijām attiecībā uz ēkām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/31/ES (40). Lai nodrošinātu administratīvo efektivitāti, attiecīgā gadījumā plānos iekļautā informācija būtu jāpielāgo iepriekš uzskaitītajiem tiesību aktiem un plāniem.

| (21) | Fondam un plāniem vajadzētu būt saskanīgiem un veidotiem atbilstoši plānotajām reformām un saistībām, ko dalībvalstis uzņēmušās savos atjauninātajos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā [gggg/nnn] [priekšlikums par Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti pārstrādāšanu] (36), Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu (37), Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) (38),
  Modernizācijas fondu, kohēzijas politikas darbības programmām saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1058, atveseļošanas un noturības plāniem saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241,
  taisnīgas pārkārtošanās plāniem (39) un dalībvalstu ilgtermiņa renovācijas stratēģijām attiecībā uz ēkām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/31/ES (40). Lai nodrošinātu administratīvo efektivitāti, attiecīgā gadījumā plānos iekļautā informācija būtu jāpielāgo iepriekš uzskaitītajiem tiesību aktiem un plāniem. |
| --- | --- |

(21)

Fondam un plāniem vajadzētu būt saskanīgiem un veidotiem atbilstoši plānotajām reformām un saistībām, ko dalībvalstis uzņēmušās savos atjauninātajos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā [gggg/nnn] [priekšlikums par Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti pārstrādāšanu] (36), Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu (37), Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) (38),
  Modernizācijas fondu, kohēzijas politikas darbības programmām saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1058, atveseļošanas un noturības plāniem saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241,
  taisnīgas pārkārtošanās plāniem (39) un dalībvalstu ilgtermiņa renovācijas stratēģijām attiecībā uz ēkām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/31/ES (40). Lai nodrošinātu administratīvo efektivitāti, attiecīgā gadījumā plānos iekļautā informācija būtu jāpielāgo iepriekš uzskaitītajiem tiesību aktiem un plāniem.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21a) | Ir ļoti svarīgi nodrošināt fonda atbilstību gan nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, gan kohēzijas politikas programmām ar līdzīgām prioritātēm, lai novērstu centienu pārklāšanos vai dublēšanos. Turklāt dalībvalstīs ir vajadzīga efektīva koordinācija un stratēģiskā plānošana attiecībā uz fondu, 2021.–2027. gada kohēzijas politiku un citiem Savienības fondiem, jo īpaši Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Sociālo fondu Plus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21a)

Ir ļoti svarīgi nodrošināt fonda atbilstību gan nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, gan kohēzijas politikas programmām ar līdzīgām prioritātēm, lai novērstu centienu pārklāšanos vai dublēšanos. Turklāt dalībvalstīs ir vajadzīga efektīva koordinācija un stratēģiskā plānošana attiecībā uz fondu, 2021.–2027. gada kohēzijas politiku un citiem Savienības fondiem, jo īpaši Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Sociālo fondu Plus.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Savienībai būtu jāatbalsta dalībvalstis ar finanšu resursiem, lai tās īstenotu savus plānus ar Sociālā klimata fonda palīdzību. Sociālā klimata fonda maksājumu priekšnoteikumam vajadzētu būt plānos noteikto atskaites punktu un mērķrādītāju izpildei. Tādējādi varētu efektīvi ņemt vērā valsts apstākļus un prioritātes, vienlaikus vienkāršojot finansēšanu un atvieglojot tās integrāciju citās ar valsts līdzekļiem īstenotās programmās, un reizē garantējot ES izdevumu ietekmi un integritāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Savienībai būtu jāatbalsta dalībvalstis ar finanšu resursiem, lai tās īstenotu savus plānus ar Sociālā klimata fonda palīdzību. Sociālā klimata fonda maksājumu priekšnoteikumam vajadzētu būt plānos noteikto atskaites punktu un mērķrādītāju izpildei. Tādējādi varētu efektīvi ņemt vērā valsts apstākļus un prioritātes, vienlaikus vienkāršojot finansēšanu un atvieglojot tās integrāciju citās ar valsts līdzekļiem īstenotās programmās, un reizē garantējot ES izdevumu ietekmi un integritāti.

| (22) | Savienībai būtu jāatbalsta dalībvalstis ar
  pietiekamiem un samērīgiem
  finanšu resursiem,
  ņemot vērā dalībvalstu ģeogrāfisko un demogrāfisko situāciju, kā arī jāsniedz tehniskais atbalsts,
  lai tās īstenotu savus plānus ar Sociālā klimata fonda palīdzību.
  Īpaša un individuāla uzmanība būtu jāpievērš unikālām un īpašām lauku, salu, nomaļu, kalnu, attālu un mazāk pieejamu reģionu vai teritoriju unikālajām un īpašajām problēmām, jo tie saskaras ar lielāku pārejas uz klimatneitralitāti sociālekonomisko ietekmi. Lai nodrošinātu pasākumu un investīciju efektivitāti minētajos reģionos, atbalsttiesīgajiem reģioniem būtu jānosaka konkrēts minimālais finanšu piešķīrums. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pēc iespējas efektīvāku izmantošanu,
  Sociālā klimata fonda maksājumu priekšnoteikumam vajadzētu būt plānos noteikto atskaites punktu un mērķrādītāju izpildei
  , un tiem jābūt atbilstīgiem izmaksām, kas noteiktas minēto atskaites punktu un mērķrādītāju izpildei, kā arī būtu jānodrošina, ka tie nepadara ilgāku atkarību no fosilajām degvielām un novērš oglekļa iesīksti
  . Tādējādi varētu efektīvi ņemt vērā valsts apstākļus un prioritātes, vienlaikus vienkāršojot finansēšanu un atvieglojot tās integrāciju citās ar valsts līdzekļiem īstenotās programmās, un reizē garantējot ES izdevumu ietekmi un integritāti. |
| --- | --- |

(22)

Savienībai būtu jāatbalsta dalībvalstis ar
  pietiekamiem un samērīgiem
  finanšu resursiem,
  ņemot vērā dalībvalstu ģeogrāfisko un demogrāfisko situāciju, kā arī jāsniedz tehniskais atbalsts,
  lai tās īstenotu savus plānus ar Sociālā klimata fonda palīdzību.
  Īpaša un individuāla uzmanība būtu jāpievērš unikālām un īpašām lauku, salu, nomaļu, kalnu, attālu un mazāk pieejamu reģionu vai teritoriju unikālajām un īpašajām problēmām, jo tie saskaras ar lielāku pārejas uz klimatneitralitāti sociālekonomisko ietekmi. Lai nodrošinātu pasākumu un investīciju efektivitāti minētajos reģionos, atbalsttiesīgajiem reģioniem būtu jānosaka konkrēts minimālais finanšu piešķīrums. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pēc iespējas efektīvāku izmantošanu,
  Sociālā klimata fonda maksājumu priekšnoteikumam vajadzētu būt plānos noteikto atskaites punktu un mērķrādītāju izpildei
  , un tiem jābūt atbilstīgiem izmaksām, kas noteiktas minēto atskaites punktu un mērķrādītāju izpildei, kā arī būtu jānodrošina, ka tie nepadara ilgāku atkarību no fosilajām degvielām un novērš oglekļa iesīksti
  . Tādējādi varētu efektīvi ņemt vērā valsts apstākļus un prioritātes, vienlaikus vienkāršojot finansēšanu un atvieglojot tās integrāciju citās ar valsts līdzekļiem īstenotās programmās, un reizē garantējot ES izdevumu ietekmi un integritāti.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

22.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22a) | Savienības budžeta vienotības princips, kas paredz, ka budžetā tiek uzrādīti visi Savienības ieņēmumi un izdevumi, ir Līgumā noteikta prasība saskaņā ar LESD 310. panta 1. punktu. Tāpēc fonds ir pilnībā jāintegrē Savienības budžetā, lai cita starpā ievērotu Kopienas metodi un parlamentāro demokrātisko pārskatatbildību, pārraudzību un kontroli, nodrošinātu finansējuma un daudzgadu plānošanas prognozējamību, kā arī aizsargātu Savienības līmenī pieņemto budžeta lēmumu pārredzamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22a)

Savienības budžeta vienotības princips, kas paredz, ka budžetā tiek uzrādīti visi Savienības ieņēmumi un izdevumi, ir Līgumā noteikta prasība saskaņā ar LESD 310. panta 1. punktu. Tāpēc fonds ir pilnībā jāintegrē Savienības budžetā, lai cita starpā ievērotu Kopienas metodi un parlamentāro demokrātisko pārskatatbildību, pārraudzību un kontroli, nodrošinātu finansējuma un daudzgadu plānošanas prognozējamību, kā arī aizsargātu Savienības līmenī pieņemto budžeta lēmumu pārredzamību.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Fonda budžeta
  apjomam principā būtu jāatbilst
  25 % no prognozētajiem ieņēmumiem
  no ēku un autotransporta nozaru iekļaušanas
  Direktīvas 2003/87/EK
  darbības jomā laikposmā no 2026.
   līdz 2032. gadam. Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 (41) dalībvalstīm šie ieņēmumi būtu jādara pieejami Savienības budžetam kā pašu resursi. Dalībvalstīm
  vismaz 50 % no sava plāna
  kopējām izmaksām jāfinansē pašām. Šajā nolūkā, kā arī saistībā ar investīcijām un pasākumiem nepieciešamās pārkārtošanās paātrināšanai un tās ietekmes mazināšanai attiecībā uz negatīvi ietekmētajiem iedzīvotājiem dalībvalstīm
  cita starpā
  būtu jāizmanto to prognozētie ieņēmumi no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ēku un autotransporta nozarēs, kā noteikts Direktīvā 2003/87/EK. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Fonda budžeta
  apjomam principā būtu jāatbilst
  25 % no prognozētajiem ieņēmumiem
  no ēku un autotransporta nozaru iekļaušanas
  Direktīvas 2003/87/EK
  darbības jomā laikposmā no 2026.
   līdz 2032. gadam. Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 (41) dalībvalstīm šie ieņēmumi būtu jādara pieejami Savienības budžetam kā pašu resursi. Dalībvalstīm
  vismaz 50 % no sava plāna
  kopējām izmaksām jāfinansē pašām. Šajā nolūkā, kā arī saistībā ar investīcijām un pasākumiem nepieciešamās pārkārtošanās paātrināšanai un tās ietekmes mazināšanai attiecībā uz negatīvi ietekmētajiem iedzīvotājiem dalībvalstīm
  cita starpā
  būtu jāizmanto to prognozētie ieņēmumi no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ēku un autotransporta nozarēs, kā noteikts Direktīvā 2003/87/EK.

| (23) | Fonda budžeta
  apjoms ir noteikts, pamatojoties uz novērtējumu par aplēsto summu, kas tiks iegūta, Savienības budžetā ieskaitot
  25 % no prognozētajiem ieņēmumiem
  pirmajā periodā, kas saistīti ar komerciālo autotransportu, komerciālajām ēkām un citām degvielām, uz kurām attiecas IVa nodaļa [ETS direktīva]
  .
  Minētā summa būtu jāpapildina ar ieņēmumiem no 150 miljoniem kvotu izsoles saskaņā ar
  Direktīvas 2003/87/EK
  30.d panta 3. punktu. Pieņemot, ka oglekļa cena ir 35 EUR par tonnu, trīs gadu periodā būs pieejami vēl 5,25  miljardi EUR. Kopā ar budžeta apjomu attiecīgajā periodā būs pieejami 16,39  miljardi EUR. Komisijai būs jāiesniedz priekšlikums, lai noteiktu budžeta apjomu Sociālā klimata fonda otrajam periodam no 2028.
  līdz 2032. gadam
  , ņemot vērā sarunas par nākamo DFS un privāto ēku un privātā autotransporta nozaru iekļaušanu Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā līdz 2029. gada 1. janvārim saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK [XX]. pantu
  .
  Tādējādi fonda budžeta apjoms visā tā darbības periodā no [regulas spēkā stāšanās diena] līdz 2032. gadam varētu sasniegt 72 miljardus EUR.
  Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 (41) dalībvalstīm šie ieņēmumi būtu jādara pieejami Savienības budžetam kā pašu resursi. Dalībvalstīm
  ievērojama daļa no savu plānu
  kopējām izmaksām jāfinansē pašām.
  Tie ir vismaz 60 % pagaidu tiešu ienākumu atbalsta gadījumā un vismaz 50 % mērķtiecīgu, strukturālu pasākumu un investīciju gadījumā. Atkāpjoties no šiem noteikumiem, būtu jāparedz iespēja mērķtiecīgiem, strukturāliem pasākumiem un investīcijām paredzētā valsts līdzfinansējuma daļu ierobežot līdz 40 % tām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt papildu finanšu līdzekļus no Modernizācijas fonda.
  Šajā nolūkā, kā arī saistībā ar investīcijām un pasākumiem nepieciešamās pārkārtošanās paātrināšanai un tās ietekmes mazināšanai attiecībā uz negatīvi ietekmētajiem iedzīvotājiem dalībvalstīm
  vispirms
  būtu jāizmanto to prognozētie ieņēmumi no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ēku un autotransporta nozarēs, kā noteikts Direktīvā 2003/87/EK.
  Fonda finansēšana nebūtu jāveic uz citu Savienības programmu un politikas jomu rēķina. |
| --- | --- |

(23)

Fonda budžeta
  apjoms ir noteikts, pamatojoties uz novērtējumu par aplēsto summu, kas tiks iegūta, Savienības budžetā ieskaitot
  25 % no prognozētajiem ieņēmumiem
  pirmajā periodā, kas saistīti ar komerciālo autotransportu, komerciālajām ēkām un citām degvielām, uz kurām attiecas IVa nodaļa [ETS direktīva]
  .
  Minētā summa būtu jāpapildina ar ieņēmumiem no 150 miljoniem kvotu izsoles saskaņā ar
  Direktīvas 2003/87/EK
  30.d panta 3. punktu. Pieņemot, ka oglekļa cena ir 35 EUR par tonnu, trīs gadu periodā būs pieejami vēl 5,25  miljardi EUR. Kopā ar budžeta apjomu attiecīgajā periodā būs pieejami 16,39  miljardi EUR. Komisijai būs jāiesniedz priekšlikums, lai noteiktu budžeta apjomu Sociālā klimata fonda otrajam periodam no 2028.
  līdz 2032. gadam
  , ņemot vērā sarunas par nākamo DFS un privāto ēku un privātā autotransporta nozaru iekļaušanu Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā līdz 2029. gada 1. janvārim saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK [XX]. pantu
  .
  Tādējādi fonda budžeta apjoms visā tā darbības periodā no [regulas spēkā stāšanās diena] līdz 2032. gadam varētu sasniegt 72 miljardus EUR.
  Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 (41) dalībvalstīm šie ieņēmumi būtu jādara pieejami Savienības budžetam kā pašu resursi. Dalībvalstīm
  ievērojama daļa no savu plānu
  kopējām izmaksām jāfinansē pašām.
  Tie ir vismaz 60 % pagaidu tiešu ienākumu atbalsta gadījumā un vismaz 50 % mērķtiecīgu, strukturālu pasākumu un investīciju gadījumā. Atkāpjoties no šiem noteikumiem, būtu jāparedz iespēja mērķtiecīgiem, strukturāliem pasākumiem un investīcijām paredzētā valsts līdzfinansējuma daļu ierobežot līdz 40 % tām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt papildu finanšu līdzekļus no Modernizācijas fonda.
  Šajā nolūkā, kā arī saistībā ar investīcijām un pasākumiem nepieciešamās pārkārtošanās paātrināšanai un tās ietekmes mazināšanai attiecībā uz negatīvi ietekmētajiem iedzīvotājiem dalībvalstīm
  vispirms
  būtu jāizmanto to prognozētie ieņēmumi no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ēku un autotransporta nozarēs, kā noteikts Direktīvā 2003/87/EK.
  Fonda finansēšana nebūtu jāveic uz citu Savienības programmu un politikas jomu rēķina.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23a) | Ja oglekļa cena paaugstinās, fondam būtu jādara pieejami papildu piešķīrumi, lai nodrošinātu, ka Savienības budžetā Sociālā klimata fondam pieejamais finansējums var pieaugt atbilstīgi oglekļa cenai, lai vēl vairāk atbalstītu mazaizsargātas mājsaimniecības un transporta lietotājus pārejā uz klimatneitralitāti. Šādi ikgadējie papildinājumi būtu jāiekļauj DFS, izmantojot automātisku oglekļa cenas svārstības korekciju, ko piemēro 3. izdevumu kategorijā paredzētajai robežvērtībai, un maksājumu maksimālo apjomu, kas nosakāms ar mehānismu Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 atbilstīgi LESD 312. pantam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23a)

Ja oglekļa cena paaugstinās, fondam būtu jādara pieejami papildu piešķīrumi, lai nodrošinātu, ka Savienības budžetā Sociālā klimata fondam pieejamais finansējums var pieaugt atbilstīgi oglekļa cenai, lai vēl vairāk atbalstītu mazaizsargātas mājsaimniecības un transporta lietotājus pārejā uz klimatneitralitāti. Šādi ikgadējie papildinājumi būtu jāiekļauj DFS, izmantojot automātisku oglekļa cenas svārstības korekciju, ko piemēro 3. izdevumu kategorijā paredzētajai robežvērtībai, un maksājumu maksimālo apjomu, kas nosakāms ar mehānismu Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 atbilstīgi LESD 312. pantam.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Ar fondu būtu jāatbalsta pasākumi, kuros ievēro Savienības finansējuma papildināmības principu. Ar fondu nebūtu jāaizstāj valsts regulārie izdevumi
  , izņemot pienācīgi pamatotos gadījumos
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Ar fondu būtu jāatbalsta pasākumi, kuros ievēro Savienības finansējuma papildināmības principu. Ar fondu nebūtu jāaizstāj valsts regulārie izdevumi
  , izņemot pienācīgi pamatotos gadījumos
  .

| (24) | Ar fondu būtu jāatbalsta pasākumi, kuros ievēro Savienības finansējuma papildināmības principu. Ar fondu nebūtu jāaizstāj valsts regulārie izdevumi. |
| --- | --- |

(24)

Ar fondu būtu jāatbalsta pasākumi, kuros ievēro Savienības finansējuma papildināmības principu. Ar fondu nebūtu jāaizstāj valsts regulārie izdevumi.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Lai nodrošinātu līdzekļu lietderīgu un saskaņotu piešķiršanu un ievērotu pareizas finanšu pārvaldības principu, šajā regulā noteiktajām darbībām vajadzētu būt saskanīgām ar pašreizējām Savienības programmām un
  tās
  jāpapildina, vienlaikus novēršot
  divkārtēju finansēšanu no fonda un citām Savienības programmām attiecībā uz
  vieniem un tiem pašiem izdevumiem. Jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm visos procesa posmos būtu jānodrošina efektīva koordinācija, lai nodrošinātu konsekvenci, saskaņotību, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem. Šajā nolūkā dalībvalstīm, iesniedzot savus plānos Komisijai, būtu jāsniedz attiecīgā informācija par esošo vai plānoto Savienības finansējumu. Fonda finansiālajam atbalstam būtu jāpapildina atbalsts, kas tiek sniegts saskaņā ar citām Savienības programmām un instrumentiem. Pasākumiem un investīcijām, ko finansē saskaņā ar fondu, vajadzētu varēt saņemt finansējums no citām Savienības programmām un instrumentiem ar nosacījumu, ka ar šo atbalstu netiek segtas tās pašas izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Lai nodrošinātu līdzekļu lietderīgu un saskaņotu piešķiršanu un ievērotu pareizas finanšu pārvaldības principu, šajā regulā noteiktajām darbībām vajadzētu būt saskanīgām ar pašreizējām Savienības programmām un
  tās
  jāpapildina, vienlaikus novēršot
  divkārtēju finansēšanu no fonda un citām Savienības programmām attiecībā uz
  vieniem un tiem pašiem izdevumiem. Jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm visos procesa posmos būtu jānodrošina efektīva koordinācija, lai nodrošinātu konsekvenci, saskaņotību, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem. Šajā nolūkā dalībvalstīm, iesniedzot savus plānos Komisijai, būtu jāsniedz attiecīgā informācija par esošo vai plānoto Savienības finansējumu. Fonda finansiālajam atbalstam būtu jāpapildina atbalsts, kas tiek sniegts saskaņā ar citām Savienības programmām un instrumentiem. Pasākumiem un investīcijām, ko finansē saskaņā ar fondu, vajadzētu varēt saņemt finansējums no citām Savienības programmām un instrumentiem ar nosacījumu, ka ar šo atbalstu netiek segtas tās pašas izmaksas.

| (25) | Lai nodrošinātu līdzekļu lietderīgu
  , pārredzamu
  un saskaņotu piešķiršanu un ievērotu pareizas finanšu pārvaldības principu, šajā regulā noteiktajām darbībām vajadzētu būt saskanīgām ar pašreizējām Savienības
  , valstu un — attiecīgā gadījumā — reģionālajām
  programmām
  , instrumentiem un fondiem
  un
  tie
  jāpapildina, vienlaikus novēršot
  iespēju, ka ar fonda līdzekļiem tiek aizstāts citu Savienības programmu, investīciju un fondu finansējums
  vieniem un tiem pašiem izdevumiem. Jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm visos procesa posmos būtu jānodrošina efektīva koordinācija, lai nodrošinātu konsekvenci, saskaņotību, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem
  un sekmētu pierādījumos balstītas politikas veidošanu un sociālo inovāciju sadarbībā ar sociālajiem partneriem un publiskā un privātā sektora struktūrām
  . Šajā nolūkā dalībvalstīm, iesniedzot savus plānos Komisijai, būtu jāsniedz attiecīgā informācija par esošo vai plānoto Savienības finansējumu. Fonda finansiālajam atbalstam būtu jāpapildina atbalsts, kas tiek sniegts saskaņā ar citām Savienības programmām un instrumentiem. Pasākumiem un investīcijām, ko finansē saskaņā ar fondu, vajadzētu varēt saņemt finansējums no citām Savienības programmām un instrumentiem ar nosacījumu, ka ar šo atbalstu netiek segtas tās pašas izmaksas. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu līdzekļu lietderīgu
  , pārredzamu
  un saskaņotu piešķiršanu un ievērotu pareizas finanšu pārvaldības principu, šajā regulā noteiktajām darbībām vajadzētu būt saskanīgām ar pašreizējām Savienības
  , valstu un — attiecīgā gadījumā — reģionālajām
  programmām
  , instrumentiem un fondiem
  un
  tie
  jāpapildina, vienlaikus novēršot
  iespēju, ka ar fonda līdzekļiem tiek aizstāts citu Savienības programmu, investīciju un fondu finansējums
  vieniem un tiem pašiem izdevumiem. Jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm visos procesa posmos būtu jānodrošina efektīva koordinācija, lai nodrošinātu konsekvenci, saskaņotību, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem
  un sekmētu pierādījumos balstītas politikas veidošanu un sociālo inovāciju sadarbībā ar sociālajiem partneriem un publiskā un privātā sektora struktūrām
  . Šajā nolūkā dalībvalstīm, iesniedzot savus plānos Komisijai, būtu jāsniedz attiecīgā informācija par esošo vai plānoto Savienības finansējumu. Fonda finansiālajam atbalstam būtu jāpapildina atbalsts, kas tiek sniegts saskaņā ar citām Savienības programmām un instrumentiem. Pasākumiem un investīcijām, ko finansē saskaņā ar fondu, vajadzētu varēt saņemt finansējums no citām Savienības programmām un instrumentiem ar nosacījumu, ka ar šo atbalstu netiek segtas tās pašas izmaksas.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Lai nodrošinātu plānos paredzētā atbalsta efektīvu īstenošanu jau no pirmajiem Sociālā klimata fonda darbības gadiem no [Sociālā klimata fonda spēkā stāšanās diena], būtu jāparedz iespēja, ka līdz 13 % no dalībvalstu finansiālā ieguldījuma Komisija var izmaksāt kā priekšfinansējumu, pamatojoties uz pieprasījumu, ko dalībvalstis iesniedz kopā ar Sociālo klimata plānu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Lai nodrošinātu plānos paredzētā atbalsta efektīvu īstenošanu jau no pirmajiem Sociālā klimata fonda darbības gadiem no [Sociālā klimata fonda spēkā stāšanās diena], būtu jāparedz iespēja, ka līdz 13 % no dalībvalstu finansiālā ieguldījuma Komisija var izmaksāt kā priekšfinansējumu, pamatojoties uz pieprasījumu, ko dalībvalstis iesniedz kopā ar Sociālo klimata plānu.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Lai nodrošinātu pārredzamus uzraudzības un izvērtēšanas noteikumus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz kopēju rādītāju noteikšanu ziņošanai par progresu un plānu īstenošanas uzraudzības un izvērtēšanas nolūkos. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti
  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Lai nodrošinātu pārredzamus uzraudzības un izvērtēšanas noteikumus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz kopēju rādītāju noteikšanu ziņošanai par progresu un plānu īstenošanas uzraudzības un izvērtēšanas nolūkos. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti
  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (27) | Lai
  atvieglotu sociālā klimata plāna sagatavošanu un
  nodrošinātu pārredzamus uzraudzības un izvērtēšanas noteikumus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz
  veidnes noteikšanu, uz kuras pamata dalībvalstis sagatavo savus sociālos klimata plānus, un
  kopēju rādītāju noteikšanu ziņošanai par progresu un plānu īstenošanas uzraudzības un izvērtēšanas nolūkos. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti
  Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību
  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(27)

Lai
  atvieglotu sociālā klimata plāna sagatavošanu un
  nodrošinātu pārredzamus uzraudzības un izvērtēšanas noteikumus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz
  veidnes noteikšanu, uz kuras pamata dalībvalstis sagatavo savus sociālos klimata plānus, un
  kopēju rādītāju noteikšanu ziņošanai par progresu un plānu īstenošanas uzraudzības un izvērtēšanas nolūkos. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti
  Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību
  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Fonda īstenošana būtu jāveic saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, tostarp nodrošinot krāpšanas, krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, korupcijas un interešu konfliktu iedarbīgu novēršanu un saukšanu pie atbildības saistībā ar šiem nodarījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Fonda īstenošana būtu jāveic saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, tostarp nodrošinot krāpšanas, krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, korupcijas un interešu konfliktu iedarbīgu novēršanu un saukšanu pie atbildības saistībā ar šiem nodarījumiem.

| (28) | Fonda īstenošana būtu jāveic saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, tostarp nodrošinot
  Savienības budžeta aizsardzību tiesiskuma principu pārkāpumu gadījumos,
  krāpšanas, krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, korupcijas un interešu konfliktu iedarbīgu novēršanu un saukšanu pie atbildības saistībā ar šiem nodarījumiem. |
| --- | --- |

(28)

Fonda īstenošana būtu jāveic saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, tostarp nodrošinot
  Savienības budžeta aizsardzību tiesiskuma principu pārkāpumu gadījumos,
  krāpšanas, krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, korupcijas un interešu konfliktu iedarbīgu novēršanu un saukšanu pie atbildības saistībā ar šiem nodarījumiem.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

28.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28a) | Fonda integrēšana Savienības budžetā nodrošina spēcīgus aizsardzības mehānismus attiecībā uz fonda īstenošanu, jo tiek sniegta aizsardzība gan ar Savienības finanšu tiesību aktiem un piemērojamajiem nozaru un finanšu noteikumiem, ja rodas pārkāpumi vai ievērojamas nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās, gan ar pasākumiem, kas paredzēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2092

   (1a)

  Savienības budžeta aizsardzībai, ja dalībvalstīs netiek ievēroti tiesiskuma principi. Tādēļ Komisijai būtu jānodrošina efektīva un iedarbīga iekšējās kontroles sistēma un nepareizi vai neatbilstoši izmaksāto summu atgūšana, kā arī jāveic vajadzīgie pasākumi, kas cita starpā varētu ietvert maksājumu apturēšanu, juridisko saistību izbeigšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046

   (1b)

  izpratnē, aizliegumu uzņemties šādas juridiskas saistības vai līdzekļu maksājumu apturēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28a)

Fonda integrēšana Savienības budžetā nodrošina spēcīgus aizsardzības mehānismus attiecībā uz fonda īstenošanu, jo tiek sniegta aizsardzība gan ar Savienības finanšu tiesību aktiem un piemērojamajiem nozaru un finanšu noteikumiem, ja rodas pārkāpumi vai ievērojamas nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās, gan ar pasākumiem, kas paredzēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2092

   (1a)

  Savienības budžeta aizsardzībai, ja dalībvalstīs netiek ievēroti tiesiskuma principi. Tādēļ Komisijai būtu jānodrošina efektīva un iedarbīga iekšējās kontroles sistēma un nepareizi vai neatbilstoši izmaksāto summu atgūšana, kā arī jāveic vajadzīgie pasākumi, kas cita starpā varētu ietvert maksājumu apturēšanu, juridisko saistību izbeigšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046

   (1b)

  izpratnē, aizliegumu uzņemties šādas juridiskas saistības vai līdzekļu maksājumu apturēšanu.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Pareizas finanšu pārvaldības nolūkā, ievērojot fonda uz sniegumu balstīto raksturu, būtu jāparedz īpaši noteikumi par budžeta saistībām, līdzekļu maksājumiem, apturēšanu un atgūšanu, kā arī par nolīgumu izbeigšanu, kuri ir saistīti ar finansiālu atbalstu. Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka līdzekļu izmantošana saistībā fonda atbalstītajiem pasākumiem atbilst piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka šādu atbalstu attiecīgā gadījumā piešķir saskaņā ar ES noteikumiem par valsts atbalstu. Jo īpaši tām būtu jānodrošina, ka tiek novērsti, atklāti un koriģēti krāpšanas, korupcijas un interešu konfliktu gadījumi un ka tiek novērsta divkārtēja finansēšana no fonda un citām Savienības programmām. Ja attiecīgā dalībvalsts nav apmierinoši īstenojusi plānu vai bijuši nopietni pārkāpumi — krāpšana, korupcija un interešu konflikti — saistībā ar fonda atbalstītajiem pasākumiem, vai arī būtiski pārkāptas nolīgumos par finansiālo atbalstu noteiktās saistības, vajadzētu būt iespējai apturēt un izbeigt nolīgumus, kas saistīti ar finansiālu atbalstu, kā arī samazināt un atgūt finanšu piešķīrumu. Būtu jāievieš atbilstošas pretrunu procedūras, lai nodrošinātu, ka Komisijas lēmumā par izmaksāto summu apturēšanu un atgūšanu, kā arī nolīgumu izbeigšanu, kuri ir saistīti ar finansiālu atbalstu, tiek ņemtas vērā dalībvalstu tiesības iesniegt apsvērumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Pareizas finanšu pārvaldības nolūkā, ievērojot fonda uz sniegumu balstīto raksturu, būtu jāparedz īpaši noteikumi par budžeta saistībām, līdzekļu maksājumiem, apturēšanu un atgūšanu, kā arī par nolīgumu izbeigšanu, kuri ir saistīti ar finansiālu atbalstu. Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka līdzekļu izmantošana saistībā fonda atbalstītajiem pasākumiem atbilst piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka šādu atbalstu attiecīgā gadījumā piešķir saskaņā ar ES noteikumiem par valsts atbalstu. Jo īpaši tām būtu jānodrošina, ka tiek novērsti, atklāti un koriģēti krāpšanas, korupcijas un interešu konfliktu gadījumi un ka tiek novērsta divkārtēja finansēšana no fonda un citām Savienības programmām. Ja attiecīgā dalībvalsts nav apmierinoši īstenojusi plānu vai bijuši nopietni pārkāpumi — krāpšana, korupcija un interešu konflikti — saistībā ar fonda atbalstītajiem pasākumiem, vai arī būtiski pārkāptas nolīgumos par finansiālo atbalstu noteiktās saistības, vajadzētu būt iespējai apturēt un izbeigt nolīgumus, kas saistīti ar finansiālu atbalstu, kā arī samazināt un atgūt finanšu piešķīrumu. Būtu jāievieš atbilstošas pretrunu procedūras, lai nodrošinātu, ka Komisijas lēmumā par izmaksāto summu apturēšanu un atgūšanu, kā arī nolīgumu izbeigšanu, kuri ir saistīti ar finansiālu atbalstu, tiek ņemtas vērā dalībvalstu tiesības iesniegt apsvērumus.

| (29) | Pareizas finanšu pārvaldības nolūkā, ievērojot fonda uz sniegumu balstīto raksturu, būtu jāparedz īpaši noteikumi par budžeta saistībām, līdzekļu maksājumiem, apturēšanu un atgūšanu, kā arī par nolīgumu izbeigšanu, kuri ir saistīti ar finansiālu atbalstu. Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka līdzekļu izmantošana saistībā fonda atbalstītajiem pasākumiem atbilst piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka šādu atbalstu attiecīgā gadījumā piešķir saskaņā ar ES noteikumiem par valsts atbalstu. Jo īpaši tām būtu jānodrošina, ka tiek novērsti, atklāti un koriģēti krāpšanas, korupcijas un interešu konfliktu gadījumi un ka tiek novērsta divkārtēja finansēšana no fonda un citām Savienības programmām. Ja attiecīgā dalībvalsts nav apmierinoši īstenojusi plānu vai bijuši nopietni pārkāpumi — krāpšana, korupcija un interešu konflikti — saistībā ar fonda atbalstītajiem pasākumiem, vai arī būtiski pārkāptas nolīgumos par finansiālo atbalstu noteiktās saistības, vajadzētu būt iespējai apturēt un izbeigt nolīgumus, kas saistīti ar finansiālu atbalstu, kā arī samazināt un atgūt finanšu piešķīrumu.
  Nolīgumu par finansiālo atbalstu izbeigšanas vai finanšu piešķīruma samazināšanas vai atgūšanas gadījumā šīs summas būtu proporcionāli jāpiešķir citām dalībvalstīm.
  Būtu jāievieš atbilstošas pretrunu procedūras, lai nodrošinātu, ka Komisijas lēmumā par izmaksāto summu apturēšanu un atgūšanu, kā arī nolīgumu izbeigšanu, kuri ir saistīti ar finansiālu atbalstu, tiek ņemtas vērā dalībvalstu tiesības iesniegt apsvērumus. |
| --- | --- |

(29)

Pareizas finanšu pārvaldības nolūkā, ievērojot fonda uz sniegumu balstīto raksturu, būtu jāparedz īpaši noteikumi par budžeta saistībām, līdzekļu maksājumiem, apturēšanu un atgūšanu, kā arī par nolīgumu izbeigšanu, kuri ir saistīti ar finansiālu atbalstu. Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka līdzekļu izmantošana saistībā fonda atbalstītajiem pasākumiem atbilst piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka šādu atbalstu attiecīgā gadījumā piešķir saskaņā ar ES noteikumiem par valsts atbalstu. Jo īpaši tām būtu jānodrošina, ka tiek novērsti, atklāti un koriģēti krāpšanas, korupcijas un interešu konfliktu gadījumi un ka tiek novērsta divkārtēja finansēšana no fonda un citām Savienības programmām. Ja attiecīgā dalībvalsts nav apmierinoši īstenojusi plānu vai bijuši nopietni pārkāpumi — krāpšana, korupcija un interešu konflikti — saistībā ar fonda atbalstītajiem pasākumiem, vai arī būtiski pārkāptas nolīgumos par finansiālo atbalstu noteiktās saistības, vajadzētu būt iespējai apturēt un izbeigt nolīgumus, kas saistīti ar finansiālu atbalstu, kā arī samazināt un atgūt finanšu piešķīrumu.
  Nolīgumu par finansiālo atbalstu izbeigšanas vai finanšu piešķīruma samazināšanas vai atgūšanas gadījumā šīs summas būtu proporcionāli jāpiešķir citām dalībvalstīm.
  Būtu jāievieš atbilstošas pretrunu procedūras, lai nodrošinātu, ka Komisijas lēmumā par izmaksāto summu apturēšanu un atgūšanu, kā arī nolīgumu izbeigšanu, kuri ir saistīti ar finansiālu atbalstu, tiek ņemtas vērā dalībvalstu tiesības iesniegt apsvērumus.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

29.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (29a) | Visām dalībvalstīm, kuras izmanto Sociālā klimata fonda sniegtās iespējas, ir pienākums ievērot pamatvērtības, kas noteiktas LES 2. pantā. Tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums LESD 317. pantā noteikto pareizas finanšu pārvaldības principu ievērošanai. Komisijai būtu jānodrošina Savienības budžeta aizsardzības horizontālo noteikumu efektīva īstenošana, ja tiek pārkāpti tiesiskuma principi dalībvalstīs, kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2092

   (1a)

  . Ja tiek konstatēts, ka tiesiskuma principu pārkāpumi kādā dalībvalstī pietiekami tiešā veidā ietekmē vai nopietni draud ietekmēt Sociālā klimata fonda pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, Komisijai jāveic vajadzīgie pasākumi, kas cita starpā var ietvert maksājumu apturēšanu, juridisko saistību izbeigšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046

   (1b)

  izpratnē, aizliegumu slēgt šādas juridiskas saistības vai līdzekļu maksājumu apturēšanu. Šādos gadījumos Komisijai ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka necieš fonda līdzekļu saņēmēji un vajadzības gadījumā tie joprojām var piekļūt Savienības atbalstam, Komisijai nodrošinot maksājumus ar reģionālo vai vietējo iestāžu, nevalstisko organizāciju vai citu struktūru starpniecību, kuru spēja nodrošināt pareizu fonda finanšu pārvaldību ir pierādīta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29a)

Visām dalībvalstīm, kuras izmanto Sociālā klimata fonda sniegtās iespējas, ir pienākums ievērot pamatvērtības, kas noteiktas LES 2. pantā. Tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums LESD 317. pantā noteikto pareizas finanšu pārvaldības principu ievērošanai. Komisijai būtu jānodrošina Savienības budžeta aizsardzības horizontālo noteikumu efektīva īstenošana, ja tiek pārkāpti tiesiskuma principi dalībvalstīs, kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2092

   (1a)

  . Ja tiek konstatēts, ka tiesiskuma principu pārkāpumi kādā dalībvalstī pietiekami tiešā veidā ietekmē vai nopietni draud ietekmēt Sociālā klimata fonda pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, Komisijai jāveic vajadzīgie pasākumi, kas cita starpā var ietvert maksājumu apturēšanu, juridisko saistību izbeigšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046

   (1b)

  izpratnē, aizliegumu slēgt šādas juridiskas saistības vai līdzekļu maksājumu apturēšanu. Šādos gadījumos Komisijai ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka necieš fonda līdzekļu saņēmēji un vajadzības gadījumā tie joprojām var piekļūt Savienības atbalstam, Komisijai nodrošinot maksājumus ar reģionālo vai vietējo iestāžu, nevalstisko organizāciju vai citu struktūru starpniecību, kuru spēja nodrošināt pareizu fonda finanšu pārvaldību ir pierādīta.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

30.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (30a) | Visā fonda atbalsttiesīgo projektu sagatavošanas, izvērtēšanas, īstenošanas un uzraudzības laikā būtu jānodrošina pamattiesību ievērošana un atbilstība Eiropas Savienības Pamattiesību hartai. Fondam būtu jāpalīdz novērst nevienlīdzību, veicināt dzimumu līdztiesību un integrēt dzimumu perspektīvu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, kā noteikts LES 2. pantā, LESD 10. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30a)

Visā fonda atbalsttiesīgo projektu sagatavošanas, izvērtēšanas, īstenošanas un uzraudzības laikā būtu jānodrošina pamattiesību ievērošana un atbilstība Eiropas Savienības Pamattiesību hartai. Fondam būtu jāpalīdz novērst nevienlīdzību, veicināt dzimumu līdztiesību un integrēt dzimumu perspektīvu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, kā noteikts LES 2. pantā, LESD 10. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar fondu atbalstītie pasākumi un investīcijas dod labumu mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem, kuri ir mazaizsargāti un kurus īpaši skar
  ēku un autotransporta nozarēs radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas iekļaušana Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā
  , jo īpaši mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā nabadzība, un iedzīvotājiem
  bez sabiedriskā transporta alternatīvas privāto automobiļu vietā (
  attālos apvidos
  un lauku apvidos)
  . | Ar fondu atbalstītie pasākumi un investīcijas dod labumu mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem, kuri ir mazaizsargāti un kurus īpaši skar
  pārejas uz klimatneitralitāti ietekme, tostarp oglekļa cenu noteikšana
  , jo īpaši mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā nabadzība, un iedzīvotājiem
  , kurus skar mobilitātes nabadzība, pievēršot īpašu vērību tiem, kuri dzīvo lauku, salu, nomaļos, kalnu,
  attālos
  un mazāk pieejamos
  apvidos
  vai mazāk attīstītos reģionos vai teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās, tālākajos reģionos un oglekļietilpīgos reģionos ar augstu bezdarba līmeni
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar fondu atbalstītie pasākumi un investīcijas dod labumu mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem, kuri ir mazaizsargāti un kurus īpaši skar
  ēku un autotransporta nozarēs radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas iekļaušana Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā
  , jo īpaši mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā nabadzība, un iedzīvotājiem
  bez sabiedriskā transporta alternatīvas privāto automobiļu vietā (
  attālos apvidos
  un lauku apvidos)
  .

Ar fondu atbalstītie pasākumi un investīcijas dod labumu mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem, kuri ir mazaizsargāti un kurus īpaši skar
  pārejas uz klimatneitralitāti ietekme, tostarp oglekļa cenu noteikšana
  , jo īpaši mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā nabadzība, un iedzīvotājiem
  , kurus skar mobilitātes nabadzība, pievēršot īpašu vērību tiem, kuri dzīvo lauku, salu, nomaļos, kalnu,
  attālos
  un mazāk pieejamos
  apvidos
  vai mazāk attīstītos reģionos vai teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās, tālākajos reģionos un oglekļietilpīgos reģionos ar augstu bezdarba līmeni
  .

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

1. pants – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Fonda vispārīgais mērķis ir veicināt pāreju uz klimatneitralitāti, mazinot sociālo ietekmi, ko rada ēku un autotransporta nozarēs radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas iekļaušana Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā. Fonda konkrētais mērķis ir atbalstīt mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargātus mikrouzņēmumus un mazaizsargātus transporta lietotājus, sniedzot pagaidu tiešu ienākumu atbalstu un īstenojot pasākumus un investīcijas, ar kuriem plānots palielināt ēku energoefektivitāti, ēku siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizāciju, arī integrējot atjaunīgo enerģiju, un paplašināt bezemisiju un mazemisiju mobilitātes un transporta pieejamību. | Fonda vispārīgais mērķis ir veicināt
  sociāli taisnīgu
  pāreju uz klimatneitralitāti,
  kas nevienu neatstāj novārtā, galvenokārt
  mazinot sociālo ietekmi, ko rada ēku un autotransporta nozarēs radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas iekļaušana Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā. Fonda konkrētais mērķis ir atbalstīt mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargātus mikrouzņēmumus un mazaizsargātus transporta lietotājus,
  jo īpaši tos, kurus skar enerģētiskā nabadzība vai mobilitātes nabadzība,
  sniedzot pagaidu tiešu ienākumu atbalstu un īstenojot pasākumus un investīcijas, ar kuriem plānots palielināt ēku energoefektivitāti, ēku siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizāciju, arī integrējot
  un uzglabājot
  atjaunīgo enerģiju, un paplašināt
  efektīvas un cenas ziņā piekļūstamas
  bezemisiju un mazemisiju mobilitātes un transporta pieejamību
  saskaņā ar 6. pantu, lai pakāpeniski atteiktos no fosilajām degvielām, nepaildzinātu atkarību no fosilajām degvielām un novērstu oglekļa iesīksti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Fonda vispārīgais mērķis ir veicināt pāreju uz klimatneitralitāti, mazinot sociālo ietekmi, ko rada ēku un autotransporta nozarēs radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas iekļaušana Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā. Fonda konkrētais mērķis ir atbalstīt mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargātus mikrouzņēmumus un mazaizsargātus transporta lietotājus, sniedzot pagaidu tiešu ienākumu atbalstu un īstenojot pasākumus un investīcijas, ar kuriem plānots palielināt ēku energoefektivitāti, ēku siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizāciju, arī integrējot atjaunīgo enerģiju, un paplašināt bezemisiju un mazemisiju mobilitātes un transporta pieejamību.

Fonda vispārīgais mērķis ir veicināt
  sociāli taisnīgu
  pāreju uz klimatneitralitāti,
  kas nevienu neatstāj novārtā, galvenokārt
  mazinot sociālo ietekmi, ko rada ēku un autotransporta nozarēs radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas iekļaušana Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā. Fonda konkrētais mērķis ir atbalstīt mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargātus mikrouzņēmumus un mazaizsargātus transporta lietotājus,
  jo īpaši tos, kurus skar enerģētiskā nabadzība vai mobilitātes nabadzība,
  sniedzot pagaidu tiešu ienākumu atbalstu un īstenojot pasākumus un investīcijas, ar kuriem plānots palielināt ēku energoefektivitāti, ēku siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizāciju, arī integrējot
  un uzglabājot
  atjaunīgo enerģiju, un paplašināt
  efektīvas un cenas ziņā piekļūstamas
  bezemisiju un mazemisiju mobilitātes un transporta pieejamību
  saskaņā ar 6. pantu, lai pakāpeniski atteiktos no fosilajām degvielām, nepaildzinātu atkarību no fosilajām degvielām un novērstu oglekļa iesīksti
  .

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1) | “ēku renovācija” ir jebkāda veida ar enerģiju saistīta ēku renovācija, tai skaitā ēkas norobežojošās konstrukcijas — sienu, jumta, grīdas — izolēšana, logu nomaiņa, sildierīču, dzesēšanas ierīču un ēdiena gatavošanas ierīču nomaiņa,
  un
  atjaunīgās enerģijas ražošana uz vietas objektā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1)

“ēku renovācija” ir jebkāda veida ar enerģiju saistīta ēku renovācija, tai skaitā ēkas norobežojošās konstrukcijas — sienu, jumta, grīdas — izolēšana, logu nomaiņa, sildierīču, dzesēšanas ierīču un ēdiena gatavošanas ierīču nomaiņa,
  un
  atjaunīgās enerģijas ražošana uz vietas objektā;

| 1) | “ēku renovācija” ir jebkāda veida ar enerģiju saistīta ēku renovācija
  un drošības papildpasākumi
  , tai skaitā
  renovācija, kas veicina Direktīvā .../... par ēku energoefektivitāti (pārstrādātā redakcija) [2021/0426(COD)] noteiktās prasības
  ,
  ar mērķi samazināt ēkas enerģijas patēriņu, tai skaitā
  ēkas norobežojošās konstrukcijas — sienu, jumta, grīdas — izolēšana, logu nomaiņa,
  pasīvās ventilācijas ierīkošana, siltumsūkņu un dzesēšanas sistēmu uzstādīšana,
  sildierīču, dzesēšanas ierīču un ēdiena gatavošanas ierīču nomaiņa,
  elektroinstalāciju modernizācija,
  atjaunīgās enerģijas ražošana uz vietas objektā
  , siltuma rekuperācijas sistēmu uzstādīšana vai savienojums ar tuvumā esošu sistēmu, kas izmanto atjaunīgo enerģiju
  ; |
| --- | --- |

1)

“ēku renovācija” ir jebkāda veida ar enerģiju saistīta ēku renovācija
  un drošības papildpasākumi
  , tai skaitā
  renovācija, kas veicina Direktīvā .../... par ēku energoefektivitāti (pārstrādātā redakcija) [2021/0426(COD)] noteiktās prasības
  ,
  ar mērķi samazināt ēkas enerģijas patēriņu, tai skaitā
  ēkas norobežojošās konstrukcijas — sienu, jumta, grīdas — izolēšana, logu nomaiņa,
  pasīvās ventilācijas ierīkošana, siltumsūkņu un dzesēšanas sistēmu uzstādīšana,
  sildierīču, dzesēšanas ierīču un ēdiena gatavošanas ierīču nomaiņa,
  elektroinstalāciju modernizācija,
  atjaunīgās enerģijas ražošana uz vietas objektā
  , siltuma rekuperācijas sistēmu uzstādīšana vai savienojums ar tuvumā esošu sistēmu, kas izmanto atjaunīgo enerģiju
  ;

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2) | “enerģētiskā nabadzība” ir
  enerģētiskā
  nabadzība,
  kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) [gggg/nnn] (50) 2. panta [49.] punktā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2)

“enerģētiskā nabadzība” ir
  enerģētiskā
  nabadzība,
  kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) [gggg/nnn] (50) 2. panta [49.] punktā
  ;

| 2) | “enerģētiskā nabadzība” ir nabadzība,
  kas skar mājsaimniecības zemākajās ienākumu decilēs, tostarp mājsaimniecības ar zemiem līdz vidējiem ienākumiem, kuras ar enerģiju saistītajiem izdevumiem tērē ļoti lielu izmantojamo ienākumu daļa, tostarp tādu iemeslu dēļ kā mājokļa sliktā kvalitāte, komunālo pakalpojumu rēķinu parādi finanšu grūtību dēļ vai ierobežota piekļuve pamata un izmaksu ziņā pieejamiem energopakalpojumiem, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un veselību, tostarp pietiekamu siltumu, dzesēšanu, apgaismojumu un ierīču darbināšanai nepieciešamo enerģiju
  ; |
| --- | --- |

2)

“enerģētiskā nabadzība” ir nabadzība,
  kas skar mājsaimniecības zemākajās ienākumu decilēs, tostarp mājsaimniecības ar zemiem līdz vidējiem ienākumiem, kuras ar enerģiju saistītajiem izdevumiem tērē ļoti lielu izmantojamo ienākumu daļa, tostarp tādu iemeslu dēļ kā mājokļa sliktā kvalitāte, komunālo pakalpojumu rēķinu parādi finanšu grūtību dēļ vai ierobežota piekļuve pamata un izmaksu ziņā pieejamiem energopakalpojumiem, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni un veselību, tostarp pietiekamu siltumu, dzesēšanu, apgaismojumu un ierīču darbināšanai nepieciešamo enerģiju
  ;

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2a) | “mobilitātes nabadzība” ir nabadzība, kas skar mājsaimniecības zemākajās ienākumu decilēs, tostarp mājsaimniecības ar zemiem līdz vidējiem ienākumiem, kurām ar mobilitāti saistītajiem izdevumiem nākas tērēt ļoti lielu izmantojamo ienākumu daļu vai kurām ir ierobežota piekļuve cenas ziņā pieejamam sabiedriskajam transportam vai alternatīviem transporta veidiem, kas nepieciešami, lai apmierinātu sociāli ekonomiskās vajadzības, īpašu uzmanību pievēršot mājsaimniecībām lauku un mazāk pieejamos reģionos vai mazāk attīstītos reģionos vai teritorijās, tostarp tālākajos reģionos, un ko rada viens no šādiem faktoriem vai to kombinācija atkarībā no valsts vai vietējām īpatnībām: zemi ienākumi, augsti ar degvielas iegādi saistītie izdevumi, pakāpeniska atteikšanās no iekšdedzes dzinēju transportlīdzekļiem, pieejama vai cenas ziņā piekļūstama sabiedriskā transporta vai alternatīvu transporta veidu lielas izmaksas vai pieejamības trūkums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2a)

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 11. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11) | “mazaizsargātas mājsaimniecības” ir mājsaimniecības, kuras skar enerģētiskā nabadzība, vai mājsaimniecības
  , tostarp mājsaimniecības ar zemiem līdz vidējiem ienākumiem
  , kuras būtiski skar
  ēku nozares iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā radītā ietekme uz cenām
  un kurām trūkst līdzekļu to ēku renovēšanai, kurās tās atrodas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

11)

“mazaizsargātas mājsaimniecības” ir mājsaimniecības, kuras skar enerģētiskā nabadzība, vai mājsaimniecības
  , tostarp mājsaimniecības ar zemiem līdz vidējiem ienākumiem
  , kuras būtiski skar
  ēku nozares iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā radītā ietekme uz cenām
  un kurām trūkst līdzekļu to ēku renovēšanai, kurās tās atrodas;

| 11) | “mazaizsargātas mājsaimniecības” ir mājsaimniecības, kuras skar enerģētiskā nabadzība
  vai kuras pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam
  , vai mājsaimniecības
  zemākajās ienākumu decilēs
  , kuras būtiski skar
  pārejas uz klimatneitralitāti ietekme, tostarp oglekļa cenu noteikšana,
  un kurām trūkst līdzekļu to ēku renovēšanai, kurās tās atrodas; |
| --- | --- |

11)

“mazaizsargātas mājsaimniecības” ir mājsaimniecības, kuras skar enerģētiskā nabadzība
  vai kuras pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam
  , vai mājsaimniecības
  zemākajās ienākumu decilēs
  , kuras būtiski skar
  pārejas uz klimatneitralitāti ietekme, tostarp oglekļa cenu noteikšana,
  un kurām trūkst līdzekļu to ēku renovēšanai, kurās tās atrodas;

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 12. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 12) | “mazaizsargāti mikrouzņēmumi” ir mikrouzņēmumi, kurus būtiski skar ēku
  nozares iekļaušanas
  Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā
  radītā ietekme uz cenām
  un kuriem trūkst līdzekļu to ēku renovēšanai, kurās tie atrodas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

12)

“mazaizsargāti mikrouzņēmumi” ir mikrouzņēmumi, kurus būtiski skar ēku
  nozares iekļaušanas
  Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā
  radītā ietekme uz cenām
  un kuriem trūkst līdzekļu to ēku renovēšanai, kurās tie atrodas;

| 12) | “mazaizsargāti mikrouzņēmumi” ir mikrouzņēmumi, kurus būtiski skar ēku
  un autotransporta nozarēs radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju iekļaušana
  Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā
  , īstenojot taisnīgu pāreju uz klimatneitralitāti, nevienu neatstājot novārtā,
  un kuriem trūkst līdzekļu to ēku renovēšanai, kurās tie atrodas
  , vai to mehānisko transportlīdzekļu uzlabošanai, kurus tie izmanto darījumdarbībai
  ; |
| --- | --- |

12)

“mazaizsargāti mikrouzņēmumi” ir mikrouzņēmumi, kurus būtiski skar ēku
  un autotransporta nozarēs radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju iekļaušana
  Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā
  , īstenojot taisnīgu pāreju uz klimatneitralitāti, nevienu neatstājot novārtā,
  un kuriem trūkst līdzekļu to ēku renovēšanai, kurās tie atrodas
  , vai to mehānisko transportlīdzekļu uzlabošanai, kurus tie izmanto darījumdarbībai
  ;

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 13. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 13) | “mazaizsargāti transporta lietotāji” ir transporta lietotāji, tostarp no mājsaimniecībām ar zemiem līdz vidējiem ienākumiem, kurus būtiski skar
  autotransporta nozares iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā radītā ietekme uz cenām un kuriem trūkst līdzekļu, lai iegādātos bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļus vai pārietu uz alternatīviem, ilgtspējīgiem transporta veidiem, tostarp sabiedrisko transportu, jo īpaši lauku apvidos un attālos apvidos
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

13)

“mazaizsargāti transporta lietotāji” ir transporta lietotāji, tostarp no mājsaimniecībām ar zemiem līdz vidējiem ienākumiem, kurus būtiski skar
  autotransporta nozares iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā radītā ietekme uz cenām un kuriem trūkst līdzekļu, lai iegādātos bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļus vai pārietu uz alternatīviem, ilgtspējīgiem transporta veidiem, tostarp sabiedrisko transportu, jo īpaši lauku apvidos un attālos apvidos
  .

| 13) | “mazaizsargāti transporta lietotāji” ir transporta lietotāji, tostarp no mājsaimniecībām
  zemākajās ienākumu decilēs
  ar zemiem līdz vidējiem ienākumiem,
  kuri ir pakļauti mobilitātes nabadzības riskam un
  kurus būtiski skar
  pāreja uz klimatneitralitāti, tostarp oglekļa cenu noteikšana
  . |
| --- | --- |

13)

“mazaizsargāti transporta lietotāji” ir transporta lietotāji, tostarp no mājsaimniecībām
  zemākajās ienākumu decilēs
  ar zemiem līdz vidējiem ienākumiem,
  kuri ir pakļauti mobilitātes nabadzības riskam un
  kurus būtiski skar
  pāreja uz klimatneitralitāti, tostarp oglekļa cenu noteikšana
  .

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai sociālo klimata plānu (“plāns”) kopā ar atjauninātu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu, kas minēts Regulas (ES) 2018/1999 14. panta 2. punktā, saskaņā ar minētajā pantā noteikto procedūru un grafiku. Plāns ietver pasākumu un investīciju saskaņotu kopumu, ar ko mazina oglekļa cenu noteikšanas ietekmi uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem, lai nodrošinātu cenas ziņā pieejamus siltumapgādes, aukstumapgādes un mobilitātes risinājumus, vienlaikus papildinot un paātrinot nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu Savienības klimata mērķrādītājus. | 1.   Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai sociālo klimata plānu (“plāns”) kopā ar atjauninātu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu, kas minēts Regulas (ES) 2018/1999 14. panta 2. punktā, saskaņā ar minētajā pantā noteikto procedūru un grafiku
  un pirms tam organizējot jēgpilnu apspriešanos ar vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un relevantajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  . Plāns ietver pasākumu un investīciju saskaņotu kopumu, ar ko mazina
  enerģētisko un mobilitātes nabadzību un jo īpaši pārejas uz klimatneitralitāti ietekmi, tostarp
  oglekļa cenu noteikšanas ietekmi, uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem, lai nodrošinātu cenas ziņā pieejamus
  un ilgtspējīgus
  siltumapgādes, aukstumapgādes un mobilitātes risinājumus, vienlaikus papildinot un paātrinot nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu Savienības klimata mērķrādītājus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai sociālo klimata plānu (“plāns”) kopā ar atjauninātu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu, kas minēts Regulas (ES) 2018/1999 14. panta 2. punktā, saskaņā ar minētajā pantā noteikto procedūru un grafiku. Plāns ietver pasākumu un investīciju saskaņotu kopumu, ar ko mazina oglekļa cenu noteikšanas ietekmi uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem, lai nodrošinātu cenas ziņā pieejamus siltumapgādes, aukstumapgādes un mobilitātes risinājumus, vienlaikus papildinot un paātrinot nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu Savienības klimata mērķrādītājus.

1.   Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai sociālo klimata plānu (“plāns”) kopā ar atjauninātu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu, kas minēts Regulas (ES) 2018/1999 14. panta 2. punktā, saskaņā ar minētajā pantā noteikto procedūru un grafiku
  un pirms tam organizējot jēgpilnu apspriešanos ar vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un relevantajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  . Plāns ietver pasākumu un investīciju saskaņotu kopumu, ar ko mazina
  enerģētisko un mobilitātes nabadzību un jo īpaši pārejas uz klimatneitralitāti ietekmi, tostarp
  oglekļa cenu noteikšanas ietekmi, uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem, lai nodrošinātu cenas ziņā pieejamus
  un ilgtspējīgus
  siltumapgādes, aukstumapgādes un mobilitātes risinājumus, vienlaikus papildinot un paātrinot nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu Savienības klimata mērķrādītājus.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Plānā var iekļaut valsts pasākumus, ar kuriem sniedz pagaidu tiešu ienākumu atbalstu mazaizsargātām mājsaimniecībām un mājsaimniecībām, kuras ir mazaizsargāti transporta lietotāji, lai samazinātu
  ēku un autotransporta nozaru iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā radīto ietekmi, kas izriet no
  fosilo kurināmo un fosilo degvielu cenu pieauguma. | 2.   Plānā var iekļaut valsts
  vai attiecīgā gadījumā reģionālus
  pasākumus, ar kuriem sniedz pagaidu tiešu ienākumu atbalstu mazaizsargātām mājsaimniecībām un mājsaimniecībām, kuras ir mazaizsargāti transporta lietotāji, lai samazinātu fosilo kurināmo un fosilo degvielu cenu pieauguma
  radīto ietekmi, kuru izraisa pāreja uz klimatneitralitāti, tostarp oglekļa cenu noteikšana
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Plānā var iekļaut valsts pasākumus, ar kuriem sniedz pagaidu tiešu ienākumu atbalstu mazaizsargātām mājsaimniecībām un mājsaimniecībām, kuras ir mazaizsargāti transporta lietotāji, lai samazinātu
  ēku un autotransporta nozaru iekļaušanas Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā radīto ietekmi, kas izriet no
  fosilo kurināmo un fosilo degvielu cenu pieauguma.

2.   Plānā var iekļaut valsts
  vai attiecīgā gadījumā reģionālus
  pasākumus, ar kuriem sniedz pagaidu tiešu ienākumu atbalstu mazaizsargātām mājsaimniecībām un mājsaimniecībām, kuras ir mazaizsargāti transporta lietotāji, lai samazinātu fosilo kurināmo un fosilo degvielu cenu pieauguma
  radīto ietekmi, kuru izraisa pāreja uz klimatneitralitāti, tostarp oglekļa cenu noteikšana
  .

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – ievaddaļa

3. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Plānā iekļauj valsts projektus, ar kuriem: | 3.   Plānā iekļauj valsts
  , reģionālus vai vietējus
  projektus, ar kuriem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Plānā iekļauj valsts projektus, ar kuriem:

3.   Plānā iekļauj valsts
  , reģionālus vai vietējus
  projektus, ar kuriem:

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | finansē pasākumus un investīcijas ēku energoefektivitātes palielināšanai, energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu īstenošanai, ēku renovācijas veikšanai un ēku siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācijai, ietverot enerģijas ražošanas no atjaunojamajiem energoresursiem integrāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

finansē pasākumus un investīcijas ēku energoefektivitātes palielināšanai, energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu īstenošanai, ēku renovācijas veikšanai un ēku siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācijai, ietverot enerģijas ražošanas no atjaunojamajiem energoresursiem integrāciju;

| a) | finansē pasākumus un investīcijas ēku energoefektivitātes palielināšanai, energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu īstenošanai, ēku renovācijas veikšanai un
  saistīto drošības pasākumu īstenošanai, attiecīgā gadījumā apvienojumā ar uguns un seismiskās drošības standartu stiprināšanu, kā arī
  ēku siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācijai, ietverot enerģijas ražošanas no atjaunojamajiem energoresursiem
  un šādas enerģijas uzglabāšanas
  integrāciju
  saskaņā ar 6. pantu
  ; |
| --- | --- |

a)

finansē pasākumus un investīcijas ēku energoefektivitātes palielināšanai, energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu īstenošanai, ēku renovācijas veikšanai un
  saistīto drošības pasākumu īstenošanai, attiecīgā gadījumā apvienojumā ar uguns un seismiskās drošības standartu stiprināšanu, kā arī
  ēku siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācijai, ietverot enerģijas ražošanas no atjaunojamajiem energoresursiem
  un šādas enerģijas uzglabāšanas
  integrāciju
  saskaņā ar 6. pantu
  ;

saistīto drošības pasākumu īstenošanai, attiecīgā gadījumā apvienojumā ar uguns un seismiskās drošības standartu stiprināšanu, kā arī

un šādas enerģijas uzglabāšanas

saskaņā ar 6. pantu

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | finansē pasākumus un investīcijas
  bezemisiju un mazemisiju
  mobilitātes un transporta ieviešanas apjoma palielināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

finansē pasākumus un investīcijas
  bezemisiju un mazemisiju
  mobilitātes un transporta ieviešanas apjoma palielināšanai.

bezemisiju un mazemisiju

| b) | finansē pasākumus un investīcijas mobilitātes un transporta ieviešanas apjoma palielināšanai
  , tostarp tiešus pasākumus un investīcijas, kuru mērķis ir īstenot modālu pareju no privātā uz publisko transportu, kopīgo un aktīvo mobilitāti saskaņā ar 6. pantu
  . |
| --- | --- |

b)

finansē pasākumus un investīcijas mobilitātes un transporta ieviešanas apjoma palielināšanai
  , tostarp tiešus pasākumus un investīcijas, kuru mērķis ir īstenot modālu pareju no privātā uz publisko transportu, kopīgo un aktīvo mobilitāti saskaņā ar 6. pantu
  .

, tostarp tiešus pasākumus un investīcijas, kuru mērķis ir īstenot modālu pareju no privātā uz publisko transportu, kopīgo un aktīvo mobilitāti saskaņā ar 6. pantu

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -a) | sīki izklāstīta, kvantitatīva informācija par enerģētisko un mobilitātes nabadzību attiecībā uz šādiem aspektiem:









  i) | precīza enerģētiskās un mobilitātes nabadzības definīcija, ko piemēro valsts līmenī, pamatojoties uz 2. pantā noteiktajām definīcijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-a)

-a)

sīki izklāstīta, kvantitatīva informācija par enerģētisko un mobilitātes nabadzību attiecībā uz šādiem aspektiem:

i)

i)

precīza enerģētiskās un mobilitātes nabadzības definīcija, ko piemēro valsts līmenī, pamatojoties uz 2. pantā noteiktajām definīcijām;

precīza enerģētiskās un mobilitātes nabadzības definīcija, ko piemēro valsts līmenī, pamatojoties uz 2. pantā noteiktajām definīcijām;

| ii) | plāna sākumā norādīto mazaizsargāto mājsaimniecību, mazaizsargāto mikrouzņēmumu un mazaizsargāto transporta lietotāju skaita kartēšana, pamatojoties uz definīcijām 2. pantā, lai noteiktu potenciālos atbalsta saņēmējus saskaņā ar plānu; |
| --- | --- |

ii)

ii)

plāna sākumā norādīto mazaizsargāto mājsaimniecību, mazaizsargāto mikrouzņēmumu un mazaizsargāto transporta lietotāju skaita kartēšana, pamatojoties uz definīcijām 2. pantā, lai noteiktu potenciālos atbalsta saņēmējus saskaņā ar plānu;

plāna sākumā norādīto mazaizsargāto mājsaimniecību, mazaizsargāto mikrouzņēmumu un mazaizsargāto transporta lietotāju skaita kartēšana, pamatojoties uz definīcijām 2. pantā, lai noteiktu potenciālos atbalsta saņēmējus saskaņā ar plānu;

| iii) | valsts mērķrādītāji un mērķi plāna īstenošanas laikā samazināt mazaizsargāto mājsaimniecību, mazaizsargāto mikrouzņēmumu un mazaizsargāto transporta lietotāju skaitu; |
| --- | --- |

iii)

iii)

valsts mērķrādītāji un mērķi plāna īstenošanas laikā samazināt mazaizsargāto mājsaimniecību, mazaizsargāto mikrouzņēmumu un mazaizsargāto transporta lietotāju skaitu;

valsts mērķrādītāji un mērķi plāna īstenošanas laikā samazināt mazaizsargāto mājsaimniecību, mazaizsargāto mikrouzņēmumu un mazaizsargāto transporta lietotāju skaitu;

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | konkrēti pasākumi un investīcijas saskaņā ar 3. pantu, lai
  samazinātu
  šā punkta c) apakšpunktā minēto ietekmi, kopā ar skaidrojumu par to, kā tie faktiski veicinās 1. pantā noteikto mērķu sasniegšanu dalībvalsts attiecīgās rīcībpolitikas vispārējā satvarā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

konkrēti pasākumi un investīcijas saskaņā ar 3. pantu, lai
  samazinātu
  šā punkta c) apakšpunktā minēto ietekmi, kopā ar skaidrojumu par to, kā tie faktiski veicinās 1. pantā noteikto mērķu sasniegšanu dalībvalsts attiecīgās rīcībpolitikas vispārējā satvarā;

samazinātu

| a) | konkrēti pasākumi un investīcijas saskaņā ar 3.
  un 6.
   pantu, lai
  mazinātu
  šā punkta c) apakšpunktā minēto ietekmi, kopā ar skaidrojumu par to, kā tie faktiski veicinās 1. pantā noteikto mērķu sasniegšanu dalībvalsts attiecīgās rīcībpolitikas vispārējā satvarā; |
| --- | --- |

a)

konkrēti pasākumi un investīcijas saskaņā ar 3.
  un 6.
   pantu, lai
  mazinātu
  šā punkta c) apakšpunktā minēto ietekmi, kopā ar skaidrojumu par to, kā tie faktiski veicinās 1. pantā noteikto mērķu sasniegšanu dalībvalsts attiecīgās rīcībpolitikas vispārējā satvarā;

un 6.

mazinātu

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | to papildpasākumu saskanība un savstarpēja pastiprināšana, kuru mērķis ir samazināt c) apakšpunktā minēto ietekmi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

to papildpasākumu saskanība un savstarpēja pastiprināšana, kuru mērķis ir samazināt c) apakšpunktā minēto ietekmi;

to papildpasākumu saskanība un savstarpēja pastiprināšana, kuru mērķis ir samazināt c) apakšpunktā minēto ietekmi;

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | prognoze par
  šā palielinājuma
  potenciālo ietekmi uz mājsaimniecībām
  un it sevišķi uz enerģētiskās nabadzības izplatību
  , uz mikrouzņēmumiem un uz transporta lietotājiem
  , kurā jo īpaši ir aprēķinātas un noteiktas mazaizsargātās mājsaimniecības, mazaizsargātie mikrouzņēmumi un mazaizsargātie transporta lietotāji
  ; šī ietekme ir jāanalizē pietiekamā reģionālā sadalījuma līmenī, ņemot vērā tādus aspektus kā piekļuve sabiedriskajam transportam un pamatpakalpojumiem un nosakot visvairāk skartās teritorijas, jo īpaši attālus apvidus
  un lauku apvidus
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

prognoze par
  šā palielinājuma
  potenciālo ietekmi uz mājsaimniecībām
  un it sevišķi uz enerģētiskās nabadzības izplatību
  , uz mikrouzņēmumiem un uz transporta lietotājiem
  , kurā jo īpaši ir aprēķinātas un noteiktas mazaizsargātās mājsaimniecības, mazaizsargātie mikrouzņēmumi un mazaizsargātie transporta lietotāji
  ; šī ietekme ir jāanalizē pietiekamā reģionālā sadalījuma līmenī, ņemot vērā tādus aspektus kā piekļuve sabiedriskajam transportam un pamatpakalpojumiem un nosakot visvairāk skartās teritorijas, jo īpaši attālus apvidus
  un lauku apvidus
  ;

šā palielinājuma

un it sevišķi uz enerģētiskās nabadzības izplatību

, kurā jo īpaši ir aprēķinātas un noteiktas mazaizsargātās mājsaimniecības, mazaizsargātie mikrouzņēmumi un mazaizsargātie transporta lietotāji

un lauku apvidus

| c) | prognoze par
  cenu pieauguma
  potenciālo ietekmi uz
  enerģētisko nabadzību un mobilitātes nabadzību, uz mazaizsargātām
  mājsaimniecībām, uz
  mazaizsargātiem
  mikrouzņēmumiem un uz
  mazaizsargātiem
  transporta lietotājiem; šī ietekme ir jāanalizē pietiekamā reģionālā sadalījuma līmenī, ņemot vērā
  valsts īpatnības un
  tādus aspektus kā piekļuve sabiedriskajam transportam un pamatpakalpojumiem un nosakot visvairāk skartās teritorijas, jo īpaši
  lauku, salu, nomaļus, kalnu,
  attālus
  un mazāk pieejamus
  apvidus
  vai mazāk attīstītus reģionus vai teritorijas, tostarp mazāk attīstītas piepilsētu teritorijas un tālākos reģionus, kuriem jāpievērš īpaša vērība un jāsniedz atbalsts pārejai uz klimatneitralitāti
  ; |
| --- | --- |

c)

prognoze par
  cenu pieauguma
  potenciālo ietekmi uz
  enerģētisko nabadzību un mobilitātes nabadzību, uz mazaizsargātām
  mājsaimniecībām, uz
  mazaizsargātiem
  mikrouzņēmumiem un uz
  mazaizsargātiem
  transporta lietotājiem; šī ietekme ir jāanalizē pietiekamā reģionālā sadalījuma līmenī, ņemot vērā
  valsts īpatnības un
  tādus aspektus kā piekļuve sabiedriskajam transportam un pamatpakalpojumiem un nosakot visvairāk skartās teritorijas, jo īpaši
  lauku, salu, nomaļus, kalnu,
  attālus
  un mazāk pieejamus
  apvidus
  vai mazāk attīstītus reģionus vai teritorijas, tostarp mazāk attīstītas piepilsētu teritorijas un tālākos reģionus, kuriem jāpievērš īpaša vērība un jāsniedz atbalsts pārejai uz klimatneitralitāti
  ;

cenu pieauguma

enerģētisko nabadzību un mobilitātes nabadzību, uz mazaizsargātām

mazaizsargātiem

mazaizsargātiem

valsts īpatnības un

lauku, salu, nomaļus, kalnu,

un mazāk pieejamus

vai mazāk attīstītus reģionus vai teritorijas, tostarp mazāk attīstītas piepilsētu teritorijas un tālākos reģionus, kuriem jāpievērš īpaša vērība un jāsniedz atbalsts pārejai uz klimatneitralitāti

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | ja plānā ir paredzēti pasākumi, kas minēti 3. panta 2. punktā, tajā jāapraksta kritēriji atbilstīgo galasaņēmēju noteikšanai, jānorāda attiecīgo pasākumu paredzētais īstenošanas termiņš un to pamatojums, balstoties uz kvantitatīvu prognozi un kvalitatīvu skaidrojumu par to, kā ar plāna pasākumiem paredzēts samazināt enerģētisko un
  transporta
  nabadzību un mājsaimniecību, mikrouzņēmumu un transporta lietotāju neaizsargātību saistībā ar autotransporta degvielas un kurināmā cenu pieaugumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

ja plānā ir paredzēti pasākumi, kas minēti 3. panta 2. punktā, tajā jāapraksta kritēriji atbilstīgo galasaņēmēju noteikšanai, jānorāda attiecīgo pasākumu paredzētais īstenošanas termiņš un to pamatojums, balstoties uz kvantitatīvu prognozi un kvalitatīvu skaidrojumu par to, kā ar plāna pasākumiem paredzēts samazināt enerģētisko un
  transporta
  nabadzību un mājsaimniecību, mikrouzņēmumu un transporta lietotāju neaizsargātību saistībā ar autotransporta degvielas un kurināmā cenu pieaugumu;

transporta

| d) | ja plānā ir paredzēti pasākumi, kas minēti 3. panta 2. punktā, tajā jāapraksta kritēriji atbilstīgo galasaņēmēju noteikšanai, jānorāda attiecīgo pasākumu paredzētais īstenošanas termiņš un to pamatojums, balstoties uz kvantitatīvu prognozi un kvalitatīvu skaidrojumu par to, kā ar plāna pasākumiem paredzēts samazināt enerģētisko un
  mobilitātes
  nabadzību un mājsaimniecību, mikrouzņēmumu un transporta lietotāju neaizsargātību saistībā ar autotransporta degvielas un kurināmā cenu pieaugumu
  , kā arī jānorāda pamatojums, kā šie pasākumi papildina dalībvalstu esošās darbības šajā jomā
  ; |
| --- | --- |

d)

ja plānā ir paredzēti pasākumi, kas minēti 3. panta 2. punktā, tajā jāapraksta kritēriji atbilstīgo galasaņēmēju noteikšanai, jānorāda attiecīgo pasākumu paredzētais īstenošanas termiņš un to pamatojums, balstoties uz kvantitatīvu prognozi un kvalitatīvu skaidrojumu par to, kā ar plāna pasākumiem paredzēts samazināt enerģētisko un
  mobilitātes
  nabadzību un mājsaimniecību, mikrouzņēmumu un transporta lietotāju neaizsargātību saistībā ar autotransporta degvielas un kurināmā cenu pieaugumu
  , kā arī jānorāda pamatojums, kā šie pasākumi papildina dalībvalstu esošās darbības šajā jomā
  ;

mobilitātes

, kā arī jānorāda pamatojums, kā šie pasākumi papildina dalībvalstu esošās darbības šajā jomā

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | paredzētie atskaites punkti, mērķrādītāji un indikatīvs to pasākumu un investīciju īstenošanas grafiks, kas jāpabeidz līdz 2032. gada 31. jūlijam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

paredzētie atskaites punkti, mērķrādītāji un indikatīvs to pasākumu un investīciju īstenošanas grafiks, kas jāpabeidz līdz 2032. gada 31. jūlijam;

| e) | paredzētie atskaites punkti, mērķrādītāji un indikatīvs to pasākumu un investīciju īstenošanas grafiks, kas
  ar katru integrēto nacionālo enerģētikas un klimata progresa ziņojumu, kurš jāsagatavo reizi divos gados,
  jāpabeidz
  saskaņā ar 23. pantu un
  līdz 2032. gada 31. jūlijam; |
| --- | --- |

e)

paredzētie atskaites punkti, mērķrādītāji un indikatīvs to pasākumu un investīciju īstenošanas grafiks, kas
  ar katru integrēto nacionālo enerģētikas un klimata progresa ziņojumu, kurš jāsagatavo reizi divos gados,
  jāpabeidz
  saskaņā ar 23. pantu un
  līdz 2032. gada 31. jūlijam;

ar katru integrēto nacionālo enerģētikas un klimata progresa ziņojumu, kurš jāsagatavo reizi divos gados,

saskaņā ar 23. pantu un

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ea) | attiecīgā gadījumā indikatīvs pasākumu īstenošanas grafiks, lai sniegtu atbalstu transportlīdzekļiem saskaņā ar 6. panta 2. punkta d) apakšpunktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ea)

ea)

attiecīgā gadījumā indikatīvs pasākumu īstenošanas grafiks, lai sniegtu atbalstu transportlīdzekļiem saskaņā ar 6. panta 2. punkta d) apakšpunktu;

attiecīgā gadījumā indikatīvs pasākumu īstenošanas grafiks, lai sniegtu atbalstu transportlīdzekļiem saskaņā ar 6. panta 2. punkta d) apakšpunktu;

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | eb) | skaidrojums par to, kā pasākumi un investīcijas attiecīgā gadījumā veicina ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

eb)

eb)

skaidrojums par to, kā pasākumi un investīcijas attiecīgā gadījumā veicina ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas;

skaidrojums par to, kā pasākumi un investīcijas attiecīgā gadījumā veicina ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas;

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | attiecīgās dalībvalsts īstenotā kārtība plāna iedarbīgai uzraudzībai un īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz ierosinātajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem, tostarp pasākumu un investīciju īstenošanas rādītājiem, kuri attiecīgā gadījumā ir tie rādītāji, kas pieejami Eiropas Savienības Statistikas birojam un Eiropas Enerģētiskās nabadzības observatorijai, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2020/1563 (54) par enerģētisko nabadzību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

attiecīgās dalībvalsts īstenotā kārtība plāna iedarbīgai uzraudzībai un īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz ierosinātajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem, tostarp pasākumu un investīciju īstenošanas rādītājiem, kuri attiecīgā gadījumā ir tie rādītāji, kas pieejami Eiropas Savienības Statistikas birojam un Eiropas Enerģētiskās nabadzības observatorijai, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2020/1563 (54) par enerģētisko nabadzību;

54

| i) | attiecīgās dalībvalsts īstenotā kārtība plāna iedarbīgai uzraudzībai un īstenošanai,
  organizējot aktīvu apspriešanos ar vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei,
  jo īpaši attiecībā uz ierosinātajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem, tostarp pasākumu un investīciju īstenošanas rādītājiem, kuri attiecīgā gadījumā ir tie rādītāji, kas pieejami Eiropas Savienības Statistikas birojam un Eiropas Enerģētiskās nabadzības observatorijai, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2020/1563 (54) par enerģētisko nabadzību; |
| --- | --- |

i)

attiecīgās dalībvalsts īstenotā kārtība plāna iedarbīgai uzraudzībai un īstenošanai,
  organizējot aktīvu apspriešanos ar vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei,
  jo īpaši attiecībā uz ierosinātajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem, tostarp pasākumu un investīciju īstenošanas rādītājiem, kuri attiecīgā gadījumā ir tie rādītāji, kas pieejami Eiropas Savienības Statistikas birojam un Eiropas Enerģētiskās nabadzības observatorijai, kā noteikts Komisijas Ieteikumā (ES) 2020/1563 (54) par enerģētisko nabadzību;

organizējot aktīvu apspriešanos ar vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei,

54

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – j apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – j apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| j) | saistībā ar plāna sagatavošanu un attiecīgā gadījumā — īstenošanu: kopsavilkums par apspriešanās procesu, kas veikts saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 10. pantu un valsts tiesisko regulējumu, ar vietējām un reģionālajām iestādēm, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jauniešu organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, un kopsavilkums par to, kā ieinteresēto personu sniegtās atsauksmes ir atspoguļotas plānā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

j)

saistībā ar plāna sagatavošanu un attiecīgā gadījumā — īstenošanu: kopsavilkums par apspriešanās procesu, kas veikts saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 10. pantu un valsts tiesisko regulējumu, ar vietējām un reģionālajām iestādēm, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jauniešu organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, un kopsavilkums par to, kā ieinteresēto personu sniegtās atsauksmes ir atspoguļotas plānā;

| j) | saistībā ar plāna sagatavošanu un attiecīgā gadījumā — īstenošanu: kopsavilkums par apspriešanās procesu, kas veikts saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 10. pantu
  un Regulas (ES) 2021/1060 8. pantu
  un valsts tiesisko regulējumu, ar vietējām un reģionālajām iestādēm, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jauniešu organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, un kopsavilkums par to, kā ieinteresēto personu sniegtās atsauksmes ir atspoguļotas plānā
  , kā arī par viņu konkrētajiem uzdevumiem plānošanā, īstenošanā un uzraudzībā
  ; |
| --- | --- |

j)

saistībā ar plāna sagatavošanu un attiecīgā gadījumā — īstenošanu: kopsavilkums par apspriešanās procesu, kas veikts saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 10. pantu
  un Regulas (ES) 2021/1060 8. pantu
  un valsts tiesisko regulējumu, ar vietējām un reģionālajām iestādēm, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jauniešu organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, un kopsavilkums par to, kā ieinteresēto personu sniegtās atsauksmes ir atspoguļotas plānā
  , kā arī par viņu konkrētajiem uzdevumiem plānošanā, īstenošanā un uzraudzībā
  ;

un Regulas (ES) 2021/1060 8. pantu

, kā arī par viņu konkrētajiem uzdevumiem plānošanā, īstenošanā un uzraudzībā

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – ka apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – ka apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ka) | fonda daļa, kas rezervēta kopienas virzītiem vietējiem klimatiskās pārkārtošanās projektiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ka)

ka)

fonda daļa, kas rezervēta kopienas virzītiem vietējiem klimatiskās pārkārtošanās projektiem;

fonda daļa, kas rezervēta kopienas virzītiem vietējiem klimatiskās pārkārtošanās projektiem;

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2.a punkts (jauns)

4. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija ir pilnvarota [ievietot datumu — trīs mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 25. pantu, lai papildinātu šo regulu nolūkā noteikt veidni, uz kuras pamata dalībvalstis sagatavo savu sociālo klimata plānu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisija ir pilnvarota [ievietot datumu — trīs mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 25. pantu, lai papildinātu šo regulu nolūkā noteikt veidni, uz kuras pamata dalībvalstis sagatavo savu sociālo klimata plānu.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – ievaddaļa

5. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Atbalsta izmaksas priekšnoteikums ir
  plānā aprakstīto pasākumu un investīciju atskaites punktu un mērķrādītāju
  izpilde
  . Šie atskaites punkti un mērķrādītāji ir saderīgi ar Savienības klimata mērķrādītājiem un jo īpaši attiecas uz šādiem aspektiem: | 2.   
  Atbalstu izmaksā saskaņā ar izmaksām, kas norādītas
  plānā aprakstīto pasākumu un investīciju atskaites punktu un mērķrādītāju
  izpildei saskaņā ar 6. pantu
  . Šie atskaites punkti un mērķrādītāji ir saderīgi ar Savienības klimata mērķrādītājiem
  un atbilstīgi Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem
  , un jo īpaši attiecas uz šādiem aspektiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Atbalsta izmaksas priekšnoteikums ir
  plānā aprakstīto pasākumu un investīciju atskaites punktu un mērķrādītāju
  izpilde
  . Šie atskaites punkti un mērķrādītāji ir saderīgi ar Savienības klimata mērķrādītājiem un jo īpaši attiecas uz šādiem aspektiem:

2.   
  Atbalstu izmaksā saskaņā ar izmaksām, kas norādītas
  plānā aprakstīto pasākumu un investīciju atskaites punktu un mērķrādītāju
  izpildei saskaņā ar 6. pantu
  . Šie atskaites punkti un mērķrādītāji ir saderīgi ar Savienības klimata mērķrādītājiem
  un atbilstīgi Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem
  , un jo īpaši attiecas uz šādiem aspektiem:

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | ēku renovāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

ēku renovāciju;

| b) | ēku renovāciju
  , tostarp veicinot Direktīvā .../... [par ēku energoefektivitāti] (pārstrādātā redakcija) [2021/0426(COD)] noteikto renovācijas prasību izpildi
  ; |
| --- | --- |

b)

ēku renovāciju
  , tostarp veicinot Direktīvā .../... [par ēku energoefektivitāti] (pārstrādātā redakcija) [2021/0426(COD)] noteikto renovācijas prasību izpildi
  ;

, tostarp veicinot Direktīvā .../... [par ēku energoefektivitāti] (pārstrādātā redakcija) [2021/0426(COD)] noteikto renovācijas prasību izpildi

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | bezemisiju un mazemisiju
  mobilitāti un transportu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

bezemisiju un mazemisiju
  mobilitāti un transportu;

bezemisiju un mazemisiju

| c) | mobilitāti un transportu
  saskaņā ar 6. pantu
  ; |
| --- | --- |

c)

mobilitāti un transportu
  saskaņā ar 6. pantu
  ;

saskaņā ar 6. pantu

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem;

| d) | siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem
  saistībā ar pasākumiem un investīcijām, ko veic saskaņā ar 6. pantu, lai pakāpeniski atteiktos no fosilajām degvielām un nepaildzinātu atkarību no tām un novērstu oglekļa iesīksti
  ; |
| --- | --- |

d)

siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem
  saistībā ar pasākumiem un investīcijām, ko veic saskaņā ar 6. pantu, lai pakāpeniski atteiktos no fosilajām degvielām un nepaildzinātu atkarību no tām un novērstu oglekļa iesīksti
  ;

saistībā ar pasākumiem un investīcijām, ko veic saskaņā ar 6. pantu, lai pakāpeniski atteiktos no fosilajām degvielām un nepaildzinātu atkarību no tām un novērstu oglekļa iesīksti

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | mazaizsargātu mājsaimniecību,
  jo īpaši
  mājsaimniecību, kuras skar enerģētiskā nabadzība, mazaizsargātu mikrouzņēmumu un mazaizsargātu transporta lietotāju skaita samazināšanos, cita starpā lauku apvidos
  un attālos apvidos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

mazaizsargātu mājsaimniecību,
  jo īpaši
  mājsaimniecību, kuras skar enerģētiskā nabadzība, mazaizsargātu mikrouzņēmumu un mazaizsargātu transporta lietotāju skaita samazināšanos, cita starpā lauku apvidos
  un attālos apvidos.

jo īpaši

un attālos apvidos.

| e) | mazaizsargātu mājsaimniecību,
  proti,
  mājsaimniecību, kuras skar enerģētiskā nabadzība
  vai kuras pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam
  , mazaizsargātu mikrouzņēmumu un mazaizsargātu transporta lietotāju skaita samazināšanos, cita starpā lauku
  , salu, nomaļos, kalnu un attālos
  apvidos
  un mazāk pieejamos apvidos vai mazāk attīstītos reģionos vai teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās un tālākos reģionos, kuriem jāpievērš īpaša vērība un jāparedz atbalsts pārejai uz klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

e)

mazaizsargātu mājsaimniecību,
  proti,
  mājsaimniecību, kuras skar enerģētiskā nabadzība
  vai kuras pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam
  , mazaizsargātu mikrouzņēmumu un mazaizsargātu transporta lietotāju skaita samazināšanos, cita starpā lauku
  , salu, nomaļos, kalnu un attālos
  apvidos
  un mazāk pieejamos apvidos vai mazāk attīstītos reģionos vai teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās un tālākos reģionos, kuriem jāpievērš īpaša vērība un jāparedz atbalsts pārejai uz klimatneitralitāti;

proti,

vai kuras pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam

, salu, nomaļos, kalnu un attālos

un mazāk pieejamos apvidos vai mazāk attīstītos reģionos vai teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās un tālākos reģionos, kuriem jāpievērš īpaša vērība un jāparedz atbalsts pārejai uz klimatneitralitāti;

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

5. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ea) | attiecīgā gadījumā ilgtspējīgu un kvalitatīvu darbvietu radīšanas veicināšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ea)

ea)

attiecīgā gadījumā ilgtspējīgu un kvalitatīvu darbvietu radīšanas veicināšanu;

attiecīgā gadījumā ilgtspējīgu un kvalitatīvu darbvietu radīšanas veicināšanu;

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts

5. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ar fondu atbalsta tikai tādus pasākumus un investīcijas, kas atbilst principam “nenodari būtisku kaitējumu” Regulas 
  (ES) 2020/852
  17. panta nozīmē. | 3.   Ar fondu atbalsta tikai tādus pasākumus un investīcijas, kas atbilst
  tehniskajiem kritērijiem, kuri noteikti Regulas (ES) 2020/852 satvarā, un kas atbilst
  principam “nenodari būtisku kaitējumu”
  minētās
  regulas 17. panta nozīmē. |
| | Fonda līdzekļu saņēmēji ievēro piemērojamos Savienības un valsts tiesību aktus sociālo un darba tiesību jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ar fondu atbalsta tikai tādus pasākumus un investīcijas, kas atbilst principam “nenodari būtisku kaitējumu” Regulas 
  (ES) 2020/852
  17. panta nozīmē.

3.   Ar fondu atbalsta tikai tādus pasākumus un investīcijas, kas atbilst
  tehniskajiem kritērijiem, kuri noteikti Regulas (ES) 2020/852 satvarā, un kas atbilst
  principam “nenodari būtisku kaitējumu”
  minētās
  regulas 17. panta nozīmē.

Fonda līdzekļu saņēmēji ievēro piemērojamos Savienības un valsts tiesību aktus sociālo un darba tiesību jomā.

Fonda līdzekļu saņēmēji ievēro piemērojamos Savienības un valsts tiesību aktus sociālo un darba tiesību jomā.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis var iekļaut izmaksas par pasākumiem, ar kuriem sniedz pagaidu tiešu ienākumu atbalstu mazaizsargātām mājsaimniecībām un mājsaimniecībām, kuras
  ir mazaizsargāti transporta lietotāji
  , lai mazinātu autotransporta degvielas un kurināmā cenu pieauguma radīto ietekmi.
  Šādu atbalstu
  laika gaitā samazina
  un attiecina tikai uz ēku un autotransporta nozarēs veiktas emisijas kvotu tirdzniecības tiešu ietekmi
  .
  Tiesības uz
  šāda
  tieša ienākumu
  atbalsta
  saņemšanu beidzas 4.
   panta
  1. punkta d) apakšpunktā noteiktajos termiņos
  . | 1.   Dalībvalstis var iekļaut izmaksas par pasākumiem, ar kuriem sniedz pagaidu tiešu ienākumu atbalstu
  , tostarp elektroenerģijas nodokļu un maksu samazināšanu, kā pārejas pasākumu
  mazaizsargātām mājsaimniecībām un mājsaimniecībām, kuras
  skar enerģētiskā nabadzība vai mobilitātes nabadzība
  , lai mazinātu autotransporta degvielas un kurināmā cenu pieauguma radīto ietekmi.
  Šāds atbalsts ir pagaidu atbalsts minētajām mazaizsargātajām mājsaimniecībām, un to
  laika gaidā samazina
  , īstenojot strukturālus pasākumus vai investīcijas ar ilglaicīgu ietekmi, lai šiem atbalsta saņēmējiem efektīvi palīdzētu izkļūt no enerģētiskās nabadzības un mobilitātes nabadzības
  . Šāda atbalsta
  apmērs nepārsniedz 40 % no katra plāna kopējām aplēstajām izmaksām 2024.–2027. gada periodā un 2028.–2032. gada periodam to nosaka atbilstīgi novērtējumam, ko Komisija veic saskaņā ar 24.
   panta
  3. punktu, lai šādu atbalstu pakāpeniski pārtrauktu līdz 2032. gada beigām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis var iekļaut izmaksas par pasākumiem, ar kuriem sniedz pagaidu tiešu ienākumu atbalstu mazaizsargātām mājsaimniecībām un mājsaimniecībām, kuras
  ir mazaizsargāti transporta lietotāji
  , lai mazinātu autotransporta degvielas un kurināmā cenu pieauguma radīto ietekmi.
  Šādu atbalstu
  laika gaitā samazina
  un attiecina tikai uz ēku un autotransporta nozarēs veiktas emisijas kvotu tirdzniecības tiešu ietekmi
  .
  Tiesības uz
  šāda
  tieša ienākumu
  atbalsta
  saņemšanu beidzas 4.
   panta
  1. punkta d) apakšpunktā noteiktajos termiņos
  .

1.   Dalībvalstis var iekļaut izmaksas par pasākumiem, ar kuriem sniedz pagaidu tiešu ienākumu atbalstu
  , tostarp elektroenerģijas nodokļu un maksu samazināšanu, kā pārejas pasākumu
  mazaizsargātām mājsaimniecībām un mājsaimniecībām, kuras
  skar enerģētiskā nabadzība vai mobilitātes nabadzība
  , lai mazinātu autotransporta degvielas un kurināmā cenu pieauguma radīto ietekmi.
  Šāds atbalsts ir pagaidu atbalsts minētajām mazaizsargātajām mājsaimniecībām, un to
  laika gaidā samazina
  , īstenojot strukturālus pasākumus vai investīcijas ar ilglaicīgu ietekmi, lai šiem atbalsta saņēmējiem efektīvi palīdzētu izkļūt no enerģētiskās nabadzības un mobilitātes nabadzības
  . Šāda atbalsta
  apmērs nepārsniedz 40 % no katra plāna kopējām aplēstajām izmaksām 2024.–2027. gada periodā un 2028.–2032. gada periodam to nosaka atbilstīgi novērtējumam, ko Komisija veic saskaņā ar 24.
   panta
  3. punktu, lai šādu atbalstu pakāpeniski pārtrauktu līdz 2032. gada beigām
  .

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – ievaddaļa

6. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis plānu aplēstajās kopējās izmaksās var iekļaut tālāk aprakstītos pasākumus un investīcijas, ja vien tie galvenokārt dod labumu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem vai mazaizsargātiem transporta lietotājiem un ar tiem plānots: | 2.   Dalībvalstis plānu aplēstajās kopējās izmaksās var iekļaut tālāk aprakstītos pasākumus un investīcijas
  ar ilglaicīgu ietekmi
  , ja vien tie galvenokārt dod labumu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem vai mazaizsargātiem transporta lietotājiem un ar tiem plānots: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis plānu aplēstajās kopējās izmaksās var iekļaut tālāk aprakstītos pasākumus un investīcijas, ja vien tie galvenokārt dod labumu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem vai mazaizsargātiem transporta lietotājiem un ar tiem plānots:

2.   Dalībvalstis plānu aplēstajās kopējās izmaksās var iekļaut tālāk aprakstītos pasākumus un investīcijas
  ar ilglaicīgu ietekmi
  , ja vien tie galvenokārt dod labumu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem vai mazaizsargātiem transporta lietotājiem un ar tiem plānots:

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

6. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | atbalstīt ēku renovāciju, jo īpaši atbalsta saņēmējiem, kas dzīvo ēkās ar vissliktāko energoefektivitāti, tostarp finansiāla atbalsta vai nodokļu stimulu veidā, piemēram, paredzot iespēju atskaitīt renovācijas izmaksas no nomas maksas neatkarīgi no attiecīgo ēku īpašumtiesībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

atbalstīt ēku renovāciju, jo īpaši atbalsta saņēmējiem, kas dzīvo ēkās ar vissliktāko energoefektivitāti, tostarp finansiāla atbalsta vai nodokļu stimulu veidā, piemēram, paredzot iespēju atskaitīt renovācijas izmaksas no nomas maksas neatkarīgi no attiecīgo ēku īpašumtiesībām;

| a) | atbalstīt
  kvalitatīvu, izmaksu ziņā efektīvu un energoefektīvu
  ēku renovāciju, jo īpaši
  veicinot Direktīvā .../... [par ēku energoefektivitāti] (pārstrādātā redakcija) [2021/0426(COD)] noteikto renovācijas prasību izpildi,
  atbalsta saņēmējiem, kas dzīvo ēkās ar vissliktāko energoefektivitāti,
  pievēršot īpašu vērību īrniekiem un sociālajiem mājokļiem,
  tostarp finansiāla atbalsta vai nodokļu stimulu veidā, piemēram, paredzot iespēju atskaitīt renovācijas izmaksas no nomas maksas
  vai īpašu atbalstu sociālo mājokļu renovācijai, lai veicinātu piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem un energoefektīviem mājokļiem
  neatkarīgi no attiecīgo ēku īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt
  kvalitatīvu, izmaksu ziņā efektīvu un energoefektīvu
  ēku renovāciju, jo īpaši
  veicinot Direktīvā .../... [par ēku energoefektivitāti] (pārstrādātā redakcija) [2021/0426(COD)] noteikto renovācijas prasību izpildi,
  atbalsta saņēmējiem, kas dzīvo ēkās ar vissliktāko energoefektivitāti,
  pievēršot īpašu vērību īrniekiem un sociālajiem mājokļiem,
  tostarp finansiāla atbalsta vai nodokļu stimulu veidā, piemēram, paredzot iespēju atskaitīt renovācijas izmaksas no nomas maksas
  vai īpašu atbalstu sociālo mājokļu renovācijai, lai veicinātu piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem un energoefektīviem mājokļiem
  neatkarīgi no attiecīgo ēku īpašumtiesībām;

kvalitatīvu, izmaksu ziņā efektīvu un energoefektīvu

veicinot Direktīvā .../... [par ēku energoefektivitāti] (pārstrādātā redakcija) [2021/0426(COD)] noteikto renovācijas prasību izpildi,

pievēršot īpašu vērību īrniekiem un sociālajiem mājokļiem,

vai īpašu atbalstu sociālo mājokļu renovācijai, lai veicinātu piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem un energoefektīviem mājokļiem

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

6. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | nodrošināt piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem un energoefektīviem mājokļiem, tostarp nodrošinot pietiekamu, energoefektīvu un cenas ziņā pieejamu mājokļu fondu, tostarp sociālos mājokļus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

nodrošināt piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem un energoefektīviem mājokļiem, tostarp nodrošinot pietiekamu, energoefektīvu un cenas ziņā pieejamu mājokļu fondu, tostarp sociālos mājokļus;

nodrošināt piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem un energoefektīviem mājokļiem, tostarp nodrošinot pietiekamu, energoefektīvu un cenas ziņā pieejamu mājokļu fondu, tostarp sociālos mājokļus;

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

6. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | veicināt ēku siltumapgādes un aukstumapgādes un ēdiena gatavošanas iekārtu dekarbonizāciju (tostarp to elektrifikāciju) un no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas integrāciju, kas veicina energotaupību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

veicināt ēku siltumapgādes un aukstumapgādes un ēdiena gatavošanas iekārtu dekarbonizāciju (tostarp to elektrifikāciju) un no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas integrāciju, kas veicina energotaupību;

| b) | veicināt ēku siltumapgādes un aukstumapgādes un ēdiena gatavošanas iekārtu
  izmaksu ziņā efektīvu
  dekarbonizāciju (tostarp to elektrifikāciju)
  , nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieejamām un energoefektīvām sistēmām,
  un no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas integrāciju
  un uzglabāšanu
  , kas veicina energotaupību
  , tostarp veidojot iedzīvotāju energokopienas un vienādranga enerģijas koplietošanu nolūkā nodrošināt atlikušā pieprasījuma apmierināšanu un elektroenerģiju viedajām iekšējām elektroiekārtām vai nolūkā segt pieslēguma viedtīkliem izmaksas, kā arī citus pasākumus, kas nepārprotami veicina energotaupību, kā arī savienojumus ar centrālapkures tīkliem, piemēram, nododamus kuponus, subsīdijas vai bezprocentu aizdevumus, lai ieguldītu produktos un pakalpojumos, kas uzlabo ēku energoefektivitāti vai ēkās integrē atjaunojamos energoresursus
  ; |
| --- | --- |

b)

veicināt ēku siltumapgādes un aukstumapgādes un ēdiena gatavošanas iekārtu
  izmaksu ziņā efektīvu
  dekarbonizāciju (tostarp to elektrifikāciju)
  , nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieejamām un energoefektīvām sistēmām,
  un no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas integrāciju
  un uzglabāšanu
  , kas veicina energotaupību
  , tostarp veidojot iedzīvotāju energokopienas un vienādranga enerģijas koplietošanu nolūkā nodrošināt atlikušā pieprasījuma apmierināšanu un elektroenerģiju viedajām iekšējām elektroiekārtām vai nolūkā segt pieslēguma viedtīkliem izmaksas, kā arī citus pasākumus, kas nepārprotami veicina energotaupību, kā arī savienojumus ar centrālapkures tīkliem, piemēram, nododamus kuponus, subsīdijas vai bezprocentu aizdevumus, lai ieguldītu produktos un pakalpojumos, kas uzlabo ēku energoefektivitāti vai ēkās integrē atjaunojamos energoresursus
  ;

izmaksu ziņā efektīvu

, nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieejamām un energoefektīvām sistēmām,

un uzglabāšanu

, tostarp veidojot iedzīvotāju energokopienas un vienādranga enerģijas koplietošanu nolūkā nodrošināt atlikušā pieprasījuma apmierināšanu un elektroenerģiju viedajām iekšējām elektroiekārtām vai nolūkā segt pieslēguma viedtīkliem izmaksas, kā arī citus pasākumus, kas nepārprotami veicina energotaupību, kā arī savienojumus ar centrālapkures tīkliem, piemēram, nododamus kuponus, subsīdijas vai bezprocentu aizdevumus, lai ieguldītu produktos un pakalpojumos, kas uzlabo ēku energoefektivitāti vai ēkās integrē atjaunojamos energoresursus

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

6. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | sniegt mērķorientētu, piekļūstamu un cenas ziņā pieejamu informāciju, izglītību, izpratni un konsultācijas par izmaksu ziņā efektīviem pasākumiem un investīcijām, un pieejamo atbalstu ēku renovācijai un energoefektivitātes uzlabošanai, kā arī nodrošināt ilgtspējīgas un cenas ziņā pieejamas mobilitātes un transporta alternatīvas, tostarp veicot ēku energoauditu un piedāvājot pielāgotas konsultācijas energoapgādes jomā vai pielāgotus mobilitātes pārvaldības pakalpojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

sniegt mērķorientētu, piekļūstamu un cenas ziņā pieejamu informāciju, izglītību, izpratni un konsultācijas par izmaksu ziņā efektīviem pasākumiem un investīcijām, un pieejamo atbalstu ēku renovācijai un energoefektivitātes uzlabošanai, kā arī nodrošināt ilgtspējīgas un cenas ziņā pieejamas mobilitātes un transporta alternatīvas, tostarp veicot ēku energoauditu un piedāvājot pielāgotas konsultācijas energoapgādes jomā vai pielāgotus mobilitātes pārvaldības pakalpojumus;

sniegt mērķorientētu, piekļūstamu un cenas ziņā pieejamu informāciju, izglītību, izpratni un konsultācijas par izmaksu ziņā efektīviem pasākumiem un investīcijām, un pieejamo atbalstu ēku renovācijai un energoefektivitātes uzlabošanai, kā arī nodrošināt ilgtspējīgas un cenas ziņā pieejamas mobilitātes un transporta alternatīvas, tostarp veicot ēku energoauditu un piedāvājot pielāgotas konsultācijas energoapgādes jomā vai pielāgotus mobilitātes pārvaldības pakalpojumus;

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

6. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | atbalstīt publiskās un privātās struktūras izstrādāt un sniegt cenas ziņā pieejamus ar energoefektivitāti
  saistītu
  renovācijas risinājumus un atbilstošus finansēšanas instrumentus, kas ir saskanīgi ar fonda sociālajiem mērķiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

atbalstīt publiskās un privātās struktūras izstrādāt un sniegt cenas ziņā pieejamus ar energoefektivitāti
  saistītu
  renovācijas risinājumus un atbilstošus finansēšanas instrumentus, kas ir saskanīgi ar fonda sociālajiem mērķiem;

saistītu

| c) | atbalstīt publiskās un privātās struktūras
  , tostarp sociālo mājokļu pakalpojumu sniedzējus, jo īpaši publiskā un privātā sektora sadarbību,
  izstrādāt un sniegt
  drošus un
  cenas ziņā pieejamus ar energoefektivitāti
  saistītus
  renovācijas risinājumus un atbilstošus finansēšanas instrumentus, kas ir saskanīgi ar fonda sociālajiem mērķiem
  , tostarp viedtīklu risinājumus
  ; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt publiskās un privātās struktūras
  , tostarp sociālo mājokļu pakalpojumu sniedzējus, jo īpaši publiskā un privātā sektora sadarbību,
  izstrādāt un sniegt
  drošus un
  cenas ziņā pieejamus ar energoefektivitāti
  saistītus
  renovācijas risinājumus un atbilstošus finansēšanas instrumentus, kas ir saskanīgi ar fonda sociālajiem mērķiem
  , tostarp viedtīklu risinājumus
  ;

, tostarp sociālo mājokļu pakalpojumu sniedzējus, jo īpaši publiskā un privātā sektora sadarbību,

drošus un

saistītus

, tostarp viedtīklu risinājumus

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

6. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | nodrošināt piekļuvi bezemisiju
  un mazemisiju
  transportlīdzekļiem un velosipēdiem, tostarp sniedzot finansiālu atbalstu vai nodokļu stimulus to iegādei, kā arī atbilstošai publiskai un privātai infrastruktūrai, tai skaitā uzlādes un uzpildes vajadzībām; saistībā ar atbalstu
  mazemisiju transportlīdzekļiem jānodrošina
  atbalsta pakāpeniskas samazināšanas
  grafiks
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

nodrošināt piekļuvi bezemisiju
  un mazemisiju
  transportlīdzekļiem un velosipēdiem, tostarp sniedzot finansiālu atbalstu vai nodokļu stimulus to iegādei, kā arī atbilstošai publiskai un privātai infrastruktūrai, tai skaitā uzlādes un uzpildes vajadzībām; saistībā ar atbalstu
  mazemisiju transportlīdzekļiem jānodrošina
  atbalsta pakāpeniskas samazināšanas
  grafiks
  ;

un mazemisiju

mazemisiju transportlīdzekļiem jānodrošina

grafiks

| d) | nodrošināt
  finansiālu atbalstu vai nodokļu stimulus, lai uzlabotu
  piekļuvi bezemisiju transportlīdzekļiem
  , saglabājot tehnoloģisko neitralitāti,
  un velosipēdiem,
  arī lai uzlabotu piekļuvi lietotu bezemisiju transportlīdzekļu tirgum un veicinātu tā turpmāku attīstību,
  tostarp sniedzot finansiālu atbalstu vai nodokļu stimulus to iegādei, kā arī atbilstošai publiskai un privātai infrastruktūrai, tai skaitā uzlādes un uzpildes vajadzībām; saistībā ar atbalstu
  bezemisiju transportlīdzekļu iegādei tam jābūt ierobežotam, attiecinot tikai uz transportlīdzekļiem, kas pieejami par cenu, kura atbilst vidējai šādu transportlīdzekļu tirgus cenai attiecīgajā gadā vai ir zemāka par to. Pasākumus mazemisiju transportlīdzekļu atbalstam apsver tikai tad, ja nav iespējama piekļuve bezemisiju mobilitātei, it sevišķi lauku, attālos un mazāk pieejamos apvidos. Dalībvalstis nodrošina
  atbalsta pakāpeniskas samazināšanas
  grafiku atbilstīgi tehniskajiem kritērijiem, ko Komisija noteikusi Deleģētajā regulā (ES) 2021/2139
  ; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt
  finansiālu atbalstu vai nodokļu stimulus, lai uzlabotu
  piekļuvi bezemisiju transportlīdzekļiem
  , saglabājot tehnoloģisko neitralitāti,
  un velosipēdiem,
  arī lai uzlabotu piekļuvi lietotu bezemisiju transportlīdzekļu tirgum un veicinātu tā turpmāku attīstību,
  tostarp sniedzot finansiālu atbalstu vai nodokļu stimulus to iegādei, kā arī atbilstošai publiskai un privātai infrastruktūrai, tai skaitā uzlādes un uzpildes vajadzībām; saistībā ar atbalstu
  bezemisiju transportlīdzekļu iegādei tam jābūt ierobežotam, attiecinot tikai uz transportlīdzekļiem, kas pieejami par cenu, kura atbilst vidējai šādu transportlīdzekļu tirgus cenai attiecīgajā gadā vai ir zemāka par to. Pasākumus mazemisiju transportlīdzekļu atbalstam apsver tikai tad, ja nav iespējama piekļuve bezemisiju mobilitātei, it sevišķi lauku, attālos un mazāk pieejamos apvidos. Dalībvalstis nodrošina
  atbalsta pakāpeniskas samazināšanas
  grafiku atbilstīgi tehniskajiem kritērijiem, ko Komisija noteikusi Deleģētajā regulā (ES) 2021/2139
  ;

finansiālu atbalstu vai nodokļu stimulus, lai uzlabotu

, saglabājot tehnoloģisko neitralitāti,

arī lai uzlabotu piekļuvi lietotu bezemisiju transportlīdzekļu tirgum un veicinātu tā turpmāku attīstību,

bezemisiju transportlīdzekļu iegādei tam jābūt ierobežotam, attiecinot tikai uz transportlīdzekļiem, kas pieejami par cenu, kura atbilst vidējai šādu transportlīdzekļu tirgus cenai attiecīgajā gadā vai ir zemāka par to. Pasākumus mazemisiju transportlīdzekļu atbalstam apsver tikai tad, ja nav iespējama piekļuve bezemisiju mobilitātei, it sevišķi lauku, attālos un mazāk pieejamos apvidos. Dalībvalstis nodrošina

grafiku atbilstīgi tehniskajiem kritērijiem, ko Komisija noteikusi Deleģētajā regulā (ES) 2021/2139

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

6. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | piešķirt bezmaksas piekļuvi sabiedriskajam transportam vai pielāgotus tarifus piekļuvei sabiedriskajam transportam, kā arī veicināt
  ilgtspējīgu mobilitāti pēc pieprasījuma
  un
  koplietojamus mobilitātes pakalpojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

piešķirt bezmaksas piekļuvi sabiedriskajam transportam vai pielāgotus tarifus piekļuvei sabiedriskajam transportam, kā arī veicināt
  ilgtspējīgu mobilitāti pēc pieprasījuma
  un
  koplietojamus mobilitātes pakalpojumus;

piešķirt bezmaksas piekļuvi sabiedriskajam transportam vai pielāgotus tarifus piekļuvei sabiedriskajam transportam, kā arī veicināt

un

| e) | veicināt cenas ziņā pieejamu un piekļūstamu bezemisiju un mazemisiju sabiedrisko transportu, kā arī atbalstīt privātās un publiskās struktūras, tostarp kooperatīvus, to centienos izveidot un nodrošināt
  ilgtspējīgu mobilitāti pēc pieprasījuma, koplietojamus mobilitātes pakalpojumus
  un pievilcīgus aktīvās mobilitātes risinājumus, jo īpaši laukum salu, kalnu, attālos un mazāk piekļūstamos apvidos un mazāk attīstītos reģionos un teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās un tālākos reģionos
  ; |
| --- | --- |

e)

veicināt cenas ziņā pieejamu un piekļūstamu bezemisiju un mazemisiju sabiedrisko transportu, kā arī atbalstīt privātās un publiskās struktūras, tostarp kooperatīvus, to centienos izveidot un nodrošināt
  ilgtspējīgu mobilitāti pēc pieprasījuma, koplietojamus mobilitātes pakalpojumus
  un pievilcīgus aktīvās mobilitātes risinājumus, jo īpaši laukum salu, kalnu, attālos un mazāk piekļūstamos apvidos un mazāk attīstītos reģionos un teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās un tālākos reģionos
  ;

veicināt cenas ziņā pieejamu un piekļūstamu bezemisiju un mazemisiju sabiedrisko transportu, kā arī atbalstīt privātās un publiskās struktūras, tostarp kooperatīvus, to centienos izveidot un nodrošināt

un pievilcīgus aktīvās mobilitātes risinājumus, jo īpaši laukum salu, kalnu, attālos un mazāk piekļūstamos apvidos un mazāk attīstītos reģionos un teritorijās, tostarp mazāk attīstītās piepilsētu teritorijās un tālākos reģionos

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2.a punkts (jauns)

6. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis, īstenojot pasākumus un investīcijas saskaņā ar 2. punktu, attiecīgā gadījumā veicina ilgtspējīgu un kvalitatīvu darbvietu radīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis, īstenojot pasākumus un investīcijas saskaņā ar 2. punktu, attiecīgā gadījumā veicina ilgtspējīgu un kvalitatīvu darbvietu radīšanu.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2.b punkts (jauns)

6. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Komisija līdz 2023. gada 31. jūlijam sniedz norādījumus par izmaksu ziņā lietderīgiem pasākumiem un investīcijām 2. punkta kontekstā. Komisija līdz 2026. gada 31. jūlijam un pēc tam ik pēc diviem gadiem novērtē dalībvalstu plānu ietvaros īstenoto pasākumu un investīciju izmaksu lietderību, pamatojoties uz integrētiem nacionālajiem enerģētikas un klimata progresa ziņojumiem, kas reizi divos gados jāsagatavo saskaņā ar 23. pantu. Komisija sagatavo ziņojumu par paraugprakses piemēriem un attiecīgi pielāgo norādījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Komisija līdz 2023. gada 31. jūlijam sniedz norādījumus par izmaksu ziņā lietderīgiem pasākumiem un investīcijām 2. punkta kontekstā. Komisija līdz 2026. gada 31. jūlijam un pēc tam ik pēc diviem gadiem novērtē dalībvalstu plānu ietvaros īstenoto pasākumu un investīciju izmaksu lietderību, pamatojoties uz integrētiem nacionālajiem enerģētikas un klimata progresa ziņojumiem, kas reizi divos gados jāsagatavo saskaņā ar 23. pantu. Komisija sagatavo ziņojumu par paraugprakses piemēriem un attiecīgi pielāgo norādījumus.

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – ievaddaļa

7. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ar fondu
  neatbalsta un plānu aplēstajās kopējās izmaksās neiekļauj
  pasākumus tieša ienākumu atbalsta veidā saskaņā ar šīs regulas 3. panta 2. punktu mājsaimniecībām, kas jau gūst labumu: | 1.   Ar fondu
  neaizstāj
  pasākumus tieša ienākumu atbalsta veidā saskaņā ar šīs regulas 3. panta 2. punktu
  , ciktāl tie papildina sniegto atbalstu
  mājsaimniecībām, kas jau gūst labumu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ar fondu
  neatbalsta un plānu aplēstajās kopējās izmaksās neiekļauj
  pasākumus tieša ienākumu atbalsta veidā saskaņā ar šīs regulas 3. panta 2. punktu mājsaimniecībām, kas jau gūst labumu:

1.   Ar fondu
  neaizstāj
  pasākumus tieša ienākumu atbalsta veidā saskaņā ar šīs regulas 3. panta 2. punktu
  , ciktāl tie papildina sniegto atbalstu
  mājsaimniecībām, kas jau gūst labumu:

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

7. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | no valsts intervences saistībā ar to degvielu cenu līmeni,
  uz kurām attiecas Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļa
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

no valsts intervences saistībā ar to degvielu cenu līmeni,
  uz kurām attiecas Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļa
  ;

uz kurām attiecas Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļa

| a) | no valsts intervences saistībā ar to degvielu cenu līmeni,
  kuras izmanto ēku siltumapgādei un aukstumapgādei vai autotransportā
  ; |
| --- | --- |

a)

no valsts intervences saistībā ar to degvielu cenu līmeni,
  kuras izmanto ēku siltumapgādei un aukstumapgādei vai autotransportā
  ;

kuras izmanto ēku siltumapgādei un aukstumapgādei vai autotransportā

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja attiecīgā dalībvalsts savā plānā pierāda, ka 1. punktā minētā valsts intervence pilnībā nekompensē cenu palielinājumu,
  ko rada ēku un autotransporta nozaru iekļaušana Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā,
  tiešu ienākumu atbalstu var iekļaut aplēstajās kopējās izmaksās pilnībā nekompensētā cenu palielinājuma robežās. | 2.   Ja attiecīgā dalībvalsts savā plānā pierāda, ka 1. punktā minētā valsts intervence pilnībā nekompensē cenu palielinājumu, tiešu ienākumu atbalstu var iekļaut aplēstajās kopējās izmaksās pilnībā nekompensētā cenu palielinājuma robežās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja attiecīgā dalībvalsts savā plānā pierāda, ka 1. punktā minētā valsts intervence pilnībā nekompensē cenu palielinājumu,
  ko rada ēku un autotransporta nozaru iekļaušana Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā,
  tiešu ienākumu atbalstu var iekļaut aplēstajās kopējās izmaksās pilnībā nekompensētā cenu palielinājuma robežās.

2.   Ja attiecīgā dalībvalsts savā plānā pierāda, ka 1. punktā minētā valsts intervence pilnībā nekompensē cenu palielinājumu, tiešu ienākumu atbalstu var iekļaut aplēstajās kopējās izmaksās pilnībā nekompensētā cenu palielinājuma robežās.

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa

8. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis aplēstajās kopējās izmaksās var iekļaut finansiālo atbalstu, kas tiek sniegts citām publiskām vai privātām struktūrām, kuras nav mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargāti mikrouzņēmumi un mazaizsargāti transporta lietotāji, ja šīs struktūras veic pasākumus un investīcijas
  , kas
  galu galā dos labumu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem. | Dalībvalstis aplēstajās kopējās izmaksās var iekļaut finansiālo atbalstu, kas tiek sniegts citām publiskām vai privātām struktūrām,
  stingri


  izņemot finanšu starpniekus,
  kuras nav mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargāti mikrouzņēmumi un mazaizsargāti transporta lietotāji,
  kurus skar enerģētiskā nabadzība vai mobilitātes nabadzība,
  ja šīs struktūras veic pasākumus un investīcijas
  to vārdā un ja atbalsts
  galu galā dos labumu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem
  , ja vien šīs struktūras atbilst 5. pantā izklāstītajiem sociālajiem un vides aizsardzības pasākumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis aplēstajās kopējās izmaksās var iekļaut finansiālo atbalstu, kas tiek sniegts citām publiskām vai privātām struktūrām, kuras nav mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargāti mikrouzņēmumi un mazaizsargāti transporta lietotāji, ja šīs struktūras veic pasākumus un investīcijas
  , kas
  galu galā dos labumu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem.

, kas

Dalībvalstis aplēstajās kopējās izmaksās var iekļaut finansiālo atbalstu, kas tiek sniegts citām publiskām vai privātām struktūrām,
  stingri


  izņemot finanšu starpniekus,
  kuras nav mazaizsargātas mājsaimniecības, mazaizsargāti mikrouzņēmumi un mazaizsargāti transporta lietotāji,
  kurus skar enerģētiskā nabadzība vai mobilitātes nabadzība,
  ja šīs struktūras veic pasākumus un investīcijas
  to vārdā un ja atbalsts
  galu galā dos labumu mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem
  , ja vien šīs struktūras atbilst 5. pantā izklāstītajiem sociālajiem un vides aizsardzības pasākumiem
  .

stingri

izņemot finanšu starpniekus,

kurus skar enerģētiskā nabadzība vai mobilitātes nabadzība,

to vārdā un ja atbalsts

, ja vien šīs struktūras atbilst 5. pantā izklāstītajiem sociālajiem un vides aizsardzības pasākumiem

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. daļa

8. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina nepieciešamos ar likumu un līgumu noteiktus drošības pasākumus, lai garantētu, ka viss labums tiek pārnests uz mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem. | Dalībvalstis nodrošina nepieciešamos ar likumu un līgumu noteiktus drošības pasākumus, lai garantētu, ka viss labums tiek pārnests uz mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem.
  Šādas struktūras atbilst 22.a pantā noteiktajām prasībām par redzamību. |
| | Komisija izdod norādījumus par minimālajiem principiem un drošības pasākumiem un veicina paraugpraksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina nepieciešamos ar likumu un līgumu noteiktus drošības pasākumus, lai garantētu, ka viss labums tiek pārnests uz mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem.

Dalībvalstis nodrošina nepieciešamos ar likumu un līgumu noteiktus drošības pasākumus, lai garantētu, ka viss labums tiek pārnests uz mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem.
  Šādas struktūras atbilst 22.a pantā noteiktajām prasībām par redzamību.

Šādas struktūras atbilst 22.a pantā noteiktajām prasībām par redzamību.

Komisija izdod norādījumus par minimālajiem principiem un drošības pasākumiem un veicina paraugpraksi.

Komisija izdod norādījumus par minimālajiem principiem un drošības pasākumiem un veicina paraugpraksi.

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Fonda īstenošanas budžets laikposmam no
  2025.
  līdz 2027. gadam ir
  23 700 000 000  EUR
  pašreizējās cenās. | 1.   Fonda īstenošanas budžets laikposmam no
  [spēkā stāšanās diena]
  līdz 2027. gadam ir
  vismaz 11 140 000 000  EUR
  pašreizējās cenās.
  Fonda īstenošanas budžetu papildina ar ieņēmumiem no 150 miljoniem kvotu izsoles šajā periodā saskaņā ar [ETS direktīva] 30.d panta 3. punktu [indikatīvā summa ir 5 250 000 000  EUR]. Minēto finansējumu īsteno saskaņā ar šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Fonda īstenošanas budžets laikposmam no
  2025.
  līdz 2027. gadam ir
  23 700 000 000  EUR
  pašreizējās cenās.

1.   Fonda īstenošanas budžets laikposmam no
  [spēkā stāšanās diena]
  līdz 2027. gadam ir
  vismaz 11 140 000 000  EUR
  pašreizējās cenās.
  Fonda īstenošanas budžetu papildina ar ieņēmumiem no 150 miljoniem kvotu izsoles šajā periodā saskaņā ar [ETS direktīva] 30.d panta 3. punktu [indikatīvā summa ir 5 250 000 000  EUR]. Minēto finansējumu īsteno saskaņā ar šo regulu.

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Fonda īstenošanas
  budžets
  laikposmam no 2028. līdz 2032. gadam
  ir 48 500 000 000  EUR pašreizējās cenās
  , un tas ir atkarīgs no līdzekļu pieejamības saskaņā ar attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālo apjomu, kas norādīts LESD 312. pantā. | 2.   Fonda īstenošanas
  budžetu
  laikposmam no 2028. līdz 2032. gadam
  nosaka pēc šīs regulas pārskatīšanas
  , un tas ir atkarīgs no līdzekļu pieejamības saskaņā ar attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālo apjomu, kas norādīts LESD 312. pantā
  , un novērtējuma, un attiecīgā gadījumā, ja ir izpildīti nosacījumi, mērķtiecīgas pārskatīšanas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK [30.a panta 1. punkta a) apakšpunktu]
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Fonda īstenošanas
  budžets
  laikposmam no 2028. līdz 2032. gadam
  ir 48 500 000 000  EUR pašreizējās cenās
  , un tas ir atkarīgs no līdzekļu pieejamības saskaņā ar attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālo apjomu, kas norādīts LESD 312. pantā.

2.   Fonda īstenošanas
  budžetu
  laikposmam no 2028. līdz 2032. gadam
  nosaka pēc šīs regulas pārskatīšanas
  , un tas ir atkarīgs no līdzekļu pieejamības saskaņā ar attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālo apjomu, kas norādīts LESD 312. pantā
  , un novērtējuma, un attiecīgā gadījumā, ja ir izpildīti nosacījumi, mērķtiecīgas pārskatīšanas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK [30.a panta 1. punkta a) apakšpunktu]
  .

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2.a punkts (jauns)

9. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Papildu piešķīrumus dara pieejamus atkarībā no konkrētās tehniskās korekcijas, pamatojoties uz oglekļa cenas svārstībām, kā paredzēts [Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093

   (1a)

  ar grozījumiem] 4.b pantā, lai nodrošinātu, ka fondam pieejamās apropriācijas Savienības budžetā palielinās līdz ar oglekļa cenu. Par īpašās tehniskās korekcijas pagarināšanu, pamatojoties uz oglekļa cenas svārstībām, vienojas sarunās par piemērojamo daudzgadu finanšu shēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Papildu piešķīrumus dara pieejamus atkarībā no konkrētās tehniskās korekcijas, pamatojoties uz oglekļa cenas svārstībām, kā paredzēts [Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093

   (1a)

  ar grozījumiem] 4.b pantā, lai nodrošinātu, ka fondam pieejamās apropriācijas Savienības budžetā palielinās līdz ar oglekļa cenu. Par īpašās tehniskās korekcijas pagarināšanu, pamatojoties uz oglekļa cenas svārstībām, vienojas sarunās par piemērojamo daudzgadu finanšu shēmu.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2.b punkts (jauns)

9. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK [30.d panta 5. punktu] dalībvalstis ieņēmumus no kvotu izsolīšanas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļu vispirms izmanto savu plānu līdzfinansēšanai un atlikušos ieņēmumus izmanto sociālajiem klimata pasākumiem un investīcijām saskaņā ar šīs regulas 6. pantu, izņemot ieņēmumus, kas noteikti par pašu resursiem saskaņā ar LESD 311. panta 3. punktu un iekļauti Savienības budžetā kā vispārēji ieņēmumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK [30.d panta 5. punktu] dalībvalstis ieņēmumus no kvotu izsolīšanas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļu vispirms izmanto savu plānu līdzfinansēšanai un atlikušos ieņēmumus izmanto sociālajiem klimata pasākumiem un investīcijām saskaņā ar šīs regulas 6. pantu, izņemot ieņēmumus, kas noteikti par pašu resursiem saskaņā ar LESD 311. panta 3. punktu un iekļauti Savienības budžetā kā vispārēji ieņēmumi.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10.a pants (jauns)

10.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a pants




  Īpašas problēmas, ar kurām saskaras salu dalībvalstis, salas un tālākie reģioni




  Sagatavojot savus sociālos klimata plānus saskaņā ar 3. pantu, dalībvalstis īpaši ņem vērā situāciju salu dalībvalstīs, salās un tālākos reģionos. Salu dalībvalstis, salas un tālākie reģioni saskaras ar nopietnām sociālekonomiskām problēmām, kas izriet no zaļās pārejas uz klimatneitralitāti un neto nulles emisijām, ņemot vērā to īpašās vajadzības un sociālo ietekmi. Minētajām teritorijām piešķir atbilstīgu minimālo līdzekļu apjomu ar attiecīgu pamatojumu, ņemot vērā šo teritoriju īpašās problēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.a pants

Īpašas problēmas, ar kurām saskaras salu dalībvalstis, salas un tālākie reģioni

Sagatavojot savus sociālos klimata plānus saskaņā ar 3. pantu, dalībvalstis īpaši ņem vērā situāciju salu dalībvalstīs, salās un tālākos reģionos. Salu dalībvalstis, salas un tālākie reģioni saskaras ar nopietnām sociālekonomiskām problēmām, kas izriet no zaļās pārejas uz klimatneitralitāti un neto nulles emisijām, ņemot vērā to īpašās vajadzības un sociālo ietekmi. Minētajām teritorijām piešķir atbilstīgu minimālo līdzekļu apjomu ar attiecīgu pamatojumu, ņemot vērā šo teritoriju īpašās problēmas.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Fonda
  atbalsts ir papildinošs atbalstam
  , ko sniedz saskaņā ar citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem. Attiecībā uz pasākumiem un investīcijām, ko atbalsta ar fondu, var saņemt atbalstu no citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem, ja ar šādu atbalstu nesedz vienas un tās pašas izmaksas. | 1.   Fonda
  atbalstu izmanto, nodrošinot sinerģiju, papildināmību, saskaņotību un konsekvenci ar atbalstu
  , ko sniedz saskaņā ar citiem Savienības
  , valsts un attiecīgā gadījumā reģionālajiem
  fondiem, programmām un instrumentiem
  , jo īpaši Modernizācijas fondu, programmu InvestEU, tehniskā atbalsta instrumentu, Atveseļošanas un noturības mehānismu un Regulā (ES) 2021/1060 noteiktajiem fondiem, un tas ir papildinošs šādam atbalstam
  . Attiecībā uz pasākumiem un investīcijām, ko atbalsta ar fondu, var saņemt atbalstu no citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem, ja ar šādu atbalstu nesedz vienas un tās pašas izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Fonda
  atbalsts ir papildinošs atbalstam
  , ko sniedz saskaņā ar citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem. Attiecībā uz pasākumiem un investīcijām, ko atbalsta ar fondu, var saņemt atbalstu no citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem, ja ar šādu atbalstu nesedz vienas un tās pašas izmaksas.

1.   Fonda
  atbalstu izmanto, nodrošinot sinerģiju, papildināmību, saskaņotību un konsekvenci ar atbalstu
  , ko sniedz saskaņā ar citiem Savienības
  , valsts un attiecīgā gadījumā reģionālajiem
  fondiem, programmām un instrumentiem
  , jo īpaši Modernizācijas fondu, programmu InvestEU, tehniskā atbalsta instrumentu, Atveseļošanas un noturības mehānismu un Regulā (ES) 2021/1060 noteiktajiem fondiem, un tas ir papildinošs šādam atbalstam
  . Attiecībā uz pasākumiem un investīcijām, ko atbalsta ar fondu, var saņemt atbalstu no citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem, ja ar šādu atbalstu nesedz vienas un tās pašas izmaksas.

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Maksimālo finanšu piešķīrumu aprēķina katrai
  dalībvalsti
  atsevišķi saskaņā ar I un II pielikuma nosacījumiem. | 1.   
  Neskarot 9. panta 1.a punktu,
  maksimālo finanšu piešķīrumu aprēķina katrai
  dalībvalstij
  atsevišķi saskaņā ar I un II pielikuma nosacījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Maksimālo finanšu piešķīrumu aprēķina katrai
  dalībvalsti
  atsevišķi saskaņā ar I un II pielikuma nosacījumiem.

1.   
  Neskarot 9. panta 1.a punktu,
  maksimālo finanšu piešķīrumu aprēķina katrai
  dalībvalstij
  atsevišķi saskaņā ar I un II pielikuma nosacījumiem.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2.a punkts (jauns)

13. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Katra dalībvalsts var iesniegt pieprasījumu, kura summa nepārsniedz tai noteikto maksimālo finanšu piešķīrumu sava plāna īstenošanai un tās maksimālo papildu piešķīruma daļu, kas kļuvusi pieejama saskaņā ar 9. panta 1.a punktu, kā norādīts II pielikumā, un pamatojoties uz aprēķina metodiku, kā minēts I pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Katra dalībvalsts var iesniegt pieprasījumu, kura summa nepārsniedz tai noteikto maksimālo finanšu piešķīrumu sava plāna īstenošanai un tās maksimālo papildu piešķīruma daļu, kas kļuvusi pieejama saskaņā ar 9. panta 1.a punktu, kā norādīts II pielikumā, un pamatojoties uz aprēķina metodiku, kā minēts I pielikumā.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13.a pants (jauns)

13.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 13.a pants




  Priekšfinansējums





  1.
     
  Ja Komisija ir pieņēmusi šīs regulas 16. panta 1. punktā minēto īstenošanas aktu un dalībvalsts, iesniedzot plānu, pieprasa priekšfinansējumu, Komisija izmaksā priekšfinansējumu līdz pat 13 % apmērā no finansiālā ieguldījuma, kas minēts šīs regulas [...]. pantā. Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 116. panta 1. punkta, Komisija pēc iespējas veic attiecīgo maksājumu divu mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi šīs regulas 18. pantā minētās atsevišķās juridiskās saistības.






  2.
     
  Gadījumos, kad saskaņā ar šā panta 1. punktu tiek izmaksāts priekšfinansējums, [...]. pantā minēto finansiālo ieguldījumu proporcionāli pielāgo. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.a pants

Priekšfinansējums

1.
     
  Ja Komisija ir pieņēmusi šīs regulas 16. panta 1. punktā minēto īstenošanas aktu un dalībvalsts, iesniedzot plānu, pieprasa priekšfinansējumu, Komisija izmaksā priekšfinansējumu līdz pat 13 % apmērā no finansiālā ieguldījuma, kas minēts šīs regulas [...]. pantā. Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 116. panta 1. punkta, Komisija pēc iespējas veic attiecīgo maksājumu divu mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi šīs regulas 18. pantā minētās atsevišķās juridiskās saistības.

2.
     
  Gadījumos, kad saskaņā ar šā panta 1. punktu tiek izmaksāts priekšfinansējums, [...]. pantā minēto finansiālo ieguldījumu proporcionāli pielāgo.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

14. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Atkāpjoties no pirmās daļas noteikumiem, dalībvalstis līdzfinansē vismaz 60 % no sava plāna 6. panta 1. punktā minēto pasākumu un investīciju aplēstajām kopējām izmaksām. To dalībvalstu ieguldījums, kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju tirgus cenās nepārsniedz 65 % no Savienības vidējā rādītāja laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam, nepārsniedz 40 procentus no to plānos iekļauto, 6. panta 2. punktā minēto pasākumu un investīciju aplēstajām kopējām izmaksām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atkāpjoties no pirmās daļas noteikumiem, dalībvalstis līdzfinansē vismaz 60 % no sava plāna 6. panta 1. punktā minēto pasākumu un investīciju aplēstajām kopējām izmaksām. To dalībvalstu ieguldījums, kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju tirgus cenās nepārsniedz 65 % no Savienības vidējā rādītāja laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam, nepārsniedz 40 procentus no to plānos iekļauto, 6. panta 2. punktā minēto pasākumu un investīciju aplēstajām kopējām izmaksām.

Atkāpjoties no pirmās daļas noteikumiem, dalībvalstis līdzfinansē vismaz 60 % no sava plāna 6. panta 1. punktā minēto pasākumu un investīciju aplēstajām kopējām izmaksām. To dalībvalstu ieguldījums, kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju tirgus cenās nepārsniedz 65 % no Savienības vidējā rādītāja laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam, nepārsniedz 40 procentus no to plānos iekļauto, 6. panta 2. punktā minēto pasākumu un investīciju aplēstajām kopējām izmaksām.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts

14. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis saistībā ar valsts ieguldījumu savu plānu aplēstajās kopējās izmaksās
  cita starpā
  izmanto ieņēmumus no savu kvotu tirdzniecības izsolēs saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļas noteikumiem. | 2.   Dalībvalstis saistībā ar valsts ieguldījumu savu plānu aplēstajās kopējās izmaksās
  vispirms
  izmanto ieņēmumus no savu kvotu tirdzniecības izsolēs saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļas noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis saistībā ar valsts ieguldījumu savu plānu aplēstajās kopējās izmaksās
  cita starpā
  izmanto ieņēmumus no savu kvotu tirdzniecības izsolēs saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļas noteikumiem.

2.   Dalībvalstis saistībā ar valsts ieguldījumu savu plānu aplēstajās kopējās izmaksās
  vispirms
  izmanto ieņēmumus no savu kvotu tirdzniecības izsolēs saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļas noteikumiem.

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – i punkts

15. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | to, vai plāns ir reakcija uz sociālo ietekmi
  vai
  problēmām, kas
  , nosakot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu ēku un autotransporta nozarēs, kura paredzēta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļu,
  rodas mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem attiecīgajā dalībvalstī, jo īpaši mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā nabadzība, pienācīgi ņemot vērā problēmas, kuras Komisija noteikusi novērtējumos par attiecīgās dalībvalsts atjaunināto integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu un par tās progresu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 9. panta 3. punktu un 13. un 29. pantu, kā arī Komisijas ieteikumos dalībvalstīm, kuri sagatavoti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 34. pantu, ņemot vērā ilgtermiņa mērķi Savienībā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. To darot, ņem vērā attiecīgās dalībvalsts konkrētās problēmas un finanšu piešķīrumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

to, vai plāns ir reakcija uz sociālo ietekmi
  vai
  problēmām, kas
  , nosakot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu ēku un autotransporta nozarēs, kura paredzēta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļu,
  rodas mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem attiecīgajā dalībvalstī, jo īpaši mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā nabadzība, pienācīgi ņemot vērā problēmas, kuras Komisija noteikusi novērtējumos par attiecīgās dalībvalsts atjaunināto integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu un par tās progresu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 9. panta 3. punktu un 13. un 29. pantu, kā arī Komisijas ieteikumos dalībvalstīm, kuri sagatavoti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 34. pantu, ņemot vērā ilgtermiņa mērķi Savienībā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. To darot, ņem vērā attiecīgās dalībvalsts konkrētās problēmas un finanšu piešķīrumu;

vai

, nosakot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu ēku un autotransporta nozarēs, kura paredzēta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļu,

| i) | to, vai plāns ir
  atbilstīga un efektīva
  reakcija uz sociālo ietekmi
  un
  problēmām, kas rodas mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem attiecīgajā dalībvalstī,
  kurus skar pāreja uz klimatneitralitāti, tostarp oglekļa cenu noteikšana,
  jo īpaši mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā nabadzība
  un mobilitātes nabadzība
  , pienācīgi ņemot vērā problēmas, kuras Komisija noteikusi novērtējumos par attiecīgās dalībvalsts atjaunināto integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu un par tās progresu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 9. panta 3. punktu un 13. un 29. pantu, kā arī Komisijas ieteikumos dalībvalstīm, kuri sagatavoti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 34. pantu, ņemot vērā
  Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītājus un mērķus, kā arī
  ilgtermiņa mērķi Savienībā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. To darot, ņem vērā attiecīgās dalībvalsts konkrētās problēmas un finanšu piešķīrumu; |
| --- | --- |

i)

to, vai plāns ir
  atbilstīga un efektīva
  reakcija uz sociālo ietekmi
  un
  problēmām, kas rodas mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem attiecīgajā dalībvalstī,
  kurus skar pāreja uz klimatneitralitāti, tostarp oglekļa cenu noteikšana,
  jo īpaši mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā nabadzība
  un mobilitātes nabadzība
  , pienācīgi ņemot vērā problēmas, kuras Komisija noteikusi novērtējumos par attiecīgās dalībvalsts atjaunināto integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu un par tās progresu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 9. panta 3. punktu un 13. un 29. pantu, kā arī Komisijas ieteikumos dalībvalstīm, kuri sagatavoti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 34. pantu, ņemot vērā
  Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītājus un mērķus, kā arī
  ilgtermiņa mērķi Savienībā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. To darot, ņem vērā attiecīgās dalībvalsts konkrētās problēmas un finanšu piešķīrumu;

atbilstīga un efektīva

un

kurus skar pāreja uz klimatneitralitāti, tostarp oglekļa cenu noteikšana,

un mobilitātes nabadzība

Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas mērķrādītājus un mērķus, kā arī

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ia punkts (jauns)

15. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ia) | to, vai plāns izstrādāts, organizējot jēgpilnu apspriešanos ar vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām saskaņā ar principiem, kuri izklāstīti Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību, kas pieņemts ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ia)

ia)

to, vai plāns izstrādāts, organizējot jēgpilnu apspriešanos ar vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām saskaņā ar principiem, kuri izklāstīti Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību, kas pieņemts ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014;

to, vai plāns izstrādāts, organizējot jēgpilnu apspriešanos ar vietējā un reģionālā līmeņa iestādēm un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām saskaņā ar principiem, kuri izklāstīti Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību, kas pieņemts ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014;

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

15. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | to, vai ar plānu paredzēts nodrošināt, ka plānā iekļautie pasākumi vai investīcijas nenodara būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

to, vai ar plānu paredzēts nodrošināt, ka plānā iekļautie pasākumi vai investīcijas nenodara būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē;

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iia punkts (jauns)

15. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iia) | to, vai Fonda līdzekļu saņēmēji ievēro piemērojamos Savienības un valsts tiesību aktus sociālo un darba tiesību jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iia)

iia)

to, vai Fonda līdzekļu saņēmēji ievēro piemērojamos Savienības un valsts tiesību aktus sociālo un darba tiesību jomā;

to, vai Fonda līdzekļu saņēmēji ievēro piemērojamos Savienības un valsts tiesību aktus sociālo un darba tiesību jomā;

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iii punkts

15. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | to, vai plāns ietver pasākumus un investīcijas, kas veicina zaļo pārkārtošanos, tostarp, lai risinātu šā procesa radītās problēmas un jo īpaši lai sasniegtu Savienības 2030. gada mērķus klimata un enerģētikas jomā un mobilitātes stratēģijas 2030. gada atskaites punktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii)

to, vai plāns ietver pasākumus un investīcijas, kas veicina zaļo pārkārtošanos, tostarp, lai risinātu šā procesa radītās problēmas un jo īpaši lai sasniegtu Savienības 2030. gada mērķus klimata un enerģētikas jomā un mobilitātes stratēģijas 2030. gada atskaites punktus.

| iii) | to, vai plāns ietver
  inovatīvus un esošos
  pasākumus un
  efektīvas
  investīcijas
  risinājumos
  , kas veicina zaļo pārkārtošanos, tostarp, lai risinātu šā procesa radītās problēmas
  un mazinātu sociālo ietekmi
  un jo īpaši lai sasniegtu Savienības 2030.
  un 2050.
   gada mērķus klimata un enerģētikas jomā un mobilitātes stratēģijas 2030. gada atskaites punktus. |
| --- | --- |

iii)

to, vai plāns ietver
  inovatīvus un esošos
  pasākumus un
  efektīvas
  investīcijas
  risinājumos
  , kas veicina zaļo pārkārtošanos, tostarp, lai risinātu šā procesa radītās problēmas
  un mazinātu sociālo ietekmi
  un jo īpaši lai sasniegtu Savienības 2030.
  un 2050.
   gada mērķus klimata un enerģētikas jomā un mobilitātes stratēģijas 2030. gada atskaites punktus.

inovatīvus un esošos

efektīvas

risinājumos

un mazinātu sociālo ietekmi

un 2050.

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – i punkts

15. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | to, vai ir paredzams, ka plānam būs ilgstoša ietekme uz problēmām, ko risina ar šo plānu, un jo sevišķi uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem attiecīgajā dalībvalstī, jo īpaši mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā nabadzība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

to, vai ir paredzams, ka plānam būs ilgstoša ietekme uz problēmām, ko risina ar šo plānu, un jo sevišķi uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem attiecīgajā dalībvalstī, jo īpaši mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā nabadzība;

| i) | to, vai ir paredzams, ka plānam būs ilgstoša ietekme uz
  Savienības 2030. gada mērķi, uz klimatneitralitāti un uz
  problēmām, ko risina ar šo plānu, un jo sevišķi uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem attiecīgajā dalībvalstī, jo īpaši mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā
  un mobilitātes
  nabadzība; |
| --- | --- |

i)

to, vai ir paredzams, ka plānam būs ilgstoša ietekme uz
  Savienības 2030. gada mērķi, uz klimatneitralitāti un uz
  problēmām, ko risina ar šo plānu, un jo sevišķi uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem attiecīgajā dalībvalstī, jo īpaši mājsaimniecībām, kuras skar enerģētiskā
  un mobilitātes
  nabadzība;

Savienības 2030. gada mērķi, uz klimatneitralitāti un uz

un mobilitātes

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iiia punkts (jauns)

15. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iiia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiia) | to, vai attiecīgās dalībvalsts ierosinātie pasākumi un investīcijas ir iekšēji saskaņotas un veicina papildināmību, sinerģiju, saskaņotību un konsekvenci ar citiem Savienības instrumentiem un programmām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiia)

iiia)

to, vai attiecīgās dalībvalsts ierosinātie pasākumi un investīcijas ir iekšēji saskaņotas un veicina papildināmību, sinerģiju, saskaņotību un konsekvenci ar citiem Savienības instrumentiem un programmām;

to, vai attiecīgās dalībvalsts ierosinātie pasākumi un investīcijas ir iekšēji saskaņotas un veicina papildināmību, sinerģiju, saskaņotību un konsekvenci ar citiem Savienības instrumentiem un programmām;

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iiib punkts (jauns)

15. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iiib punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiib) | to, vai plāns attiecīgā gadījumā veicina ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiib)

iiib)

to, vai plāns attiecīgā gadījumā veicina ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas;

to, vai plāns attiecīgā gadījumā veicina ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas;

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – i punkts

15. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | to, vai dalībvalsts sniegtais pamatojums plāna aplēsto kopējo izmaksu summai ir pamatots, ticams, atbilst izmaksu efektivitātes principam un ir samērīgs ar paredzēto ietekmi uz vidi un sabiedrību valstī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

to, vai dalībvalsts sniegtais pamatojums plāna aplēsto kopējo izmaksu summai ir pamatots, ticams, atbilst izmaksu efektivitātes principam un ir samērīgs ar paredzēto ietekmi uz vidi un sabiedrību valstī;

| i) | to, vai dalībvalsts sniegtais pamatojums plāna aplēsto kopējo izmaksu summai ir pamatots, ticams, atbilst izmaksu efektivitātes principam un ir samērīgs ar paredzēto ietekmi uz vidi un sabiedrību valstī
  , vienlaikus ņemot vērā arī valstu īpatnības, kas var ietekmēt plānā paredzētās izmaksas
  ; |
| --- | --- |

i)

to, vai dalībvalsts sniegtais pamatojums plāna aplēsto kopējo izmaksu summai ir pamatots, ticams, atbilst izmaksu efektivitātes principam un ir samērīgs ar paredzēto ietekmi uz vidi un sabiedrību valstī
  , vienlaikus ņemot vērā arī valstu īpatnības, kas var ietekmēt plānā paredzētās izmaksas
  ;

, vienlaikus ņemot vērā arī valstu īpatnības, kas var ietekmēt plānā paredzētās izmaksas

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts – 1. daļa

16. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pamatojoties uz 15. pantā aprakstīto novērtējumu, Komisija
  sešu
  mēnešu laikā kopš datuma, kad minētais plāns iesniegts saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1. punktu, ar īstenošanas aktu lemj par dalībvalsts plānu. | Pamatojoties uz 15. pantā aprakstīto novērtējumu, Komisija
  trīs
  mēnešu laikā kopš datuma, kad minētais plāns iesniegts saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1. punktu, ar īstenošanas aktu lemj par dalībvalsts plānu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pamatojoties uz 15. pantā aprakstīto novērtējumu, Komisija
  sešu
  mēnešu laikā kopš datuma, kad minētais plāns iesniegts saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1. punktu, ar īstenošanas aktu lemj par dalībvalsts plānu.

sešu

Pamatojoties uz 15. pantā aprakstīto novērtējumu, Komisija
  trīs
  mēnešu laikā kopš datuma, kad minētais plāns iesniegts saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1. punktu, ar īstenošanas aktu lemj par dalībvalsts plānu.

trīs

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts – 2. daļa – b apakšpunkts

16. pants – 1. punkts – 2. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | Savienības finanšu piešķīrumu, kas piešķirts saskaņā ar šīs regulas 13. pantu un izmaksājams periodiski, kad dalībvalsts ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kuri noteikti saistībā ar plāna īstenošanu, kas laikposmā no 2028. līdz 2032. gadam būs atkarīgs no to summu pieejamības, kuras minētas šīs regulas 9. panta 2. punktā saskaņā ar attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālo apjomu, kas norādīts LESD 312. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

Savienības finanšu piešķīrumu, kas piešķirts saskaņā ar šīs regulas 13. pantu un izmaksājams periodiski, kad dalībvalsts ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kuri noteikti saistībā ar plāna īstenošanu, kas laikposmā no 2028. līdz 2032. gadam būs atkarīgs no to summu pieejamības, kuras minētas šīs regulas 9. panta 2. punktā saskaņā ar attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālo apjomu, kas norādīts LESD 312. pantā;

| b) | Savienības finanšu piešķīrumu, kas piešķirts saskaņā ar šīs regulas 13.
  un 13.a
   pantu un izmaksājams
  kā priekšfinansējums un
  periodiski, kad dalībvalsts ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kuri noteikti saistībā ar plāna īstenošanu, kas laikposmā no 2028. līdz - 2032. gadam būs atkarīgs no to summu pieejamības, kuras minētas šīs regulas 9. panta 2. punktā saskaņā ar attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālo apjomu, kas norādīts LESD 312. pantā; |
| --- | --- |

b)

Savienības finanšu piešķīrumu, kas piešķirts saskaņā ar šīs regulas 13.
  un 13.a
   pantu un izmaksājams
  kā priekšfinansējums un
  periodiski, kad dalībvalsts ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kuri noteikti saistībā ar plāna īstenošanu, kas laikposmā no 2028. līdz - 2032. gadam būs atkarīgs no to summu pieejamības, kuras minētas šīs regulas 9. panta 2. punktā saskaņā ar attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālo apjomu, kas norādīts LESD 312. pantā;

un 13.a

kā priekšfinansējums un

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1.a punkts (jauns)

16. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dalībvalsts var sākt īstenot savā plānā paredzētos pasākumus un investīcijas no [šīs regulas piemērošanas diena], pirms Komisija ir pieņēmusi pozitīvu lēmumu saskaņā ar 1. punktu. Tas neskar Komisijas saskaņā ar 15. pantu veiktā novērtējuma rezultātus un tās pilnvaras apstiprināt vai noraidīt plānu. Savienības finanšu piešķīrumu šādiem uzsāktiem pasākumiem un investīcijām piešķir ar nosacījumu, ka Komisija, pieņemot lēmumu, apstiprina plānu un ka attiecīgā dalībvalsts ir izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus. Ja Komisija sniedz pozitīvu plāna novērtējumu, tās 1. punktā minētajā lēmumā attiecīgā gadījumā tiek iekļauti arī šādi uzsākti pasākumi un investīcijas un tiek ņemts vērā tas, ka tie jau tiek īstenoti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Dalībvalsts var sākt īstenot savā plānā paredzētos pasākumus un investīcijas no [šīs regulas piemērošanas diena], pirms Komisija ir pieņēmusi pozitīvu lēmumu saskaņā ar 1. punktu. Tas neskar Komisijas saskaņā ar 15. pantu veiktā novērtējuma rezultātus un tās pilnvaras apstiprināt vai noraidīt plānu. Savienības finanšu piešķīrumu šādiem uzsāktiem pasākumiem un investīcijām piešķir ar nosacījumu, ka Komisija, pieņemot lēmumu, apstiprina plānu un ka attiecīgā dalībvalsts ir izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus. Ja Komisija sniedz pozitīvu plāna novērtējumu, tās 1. punktā minētajā lēmumā attiecīgā gadījumā tiek iekļauti arī šādi uzsākti pasākumi un investīcijas un tiek ņemts vērā tas, ka tie jau tiek īstenoti.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja objektīvu apstākļu dēļ
  , jo īpaši faktiskās tiešās ietekmes dēļ, ko rada emisijas kvotu tirdzniecības sistēma ēku un autotransporta nozarēs, kura paredzēta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļu,
  attiecīgā dalībvalsts nevar pilnībā vai daļēji īstenot sociālo klimata plānu, tostarp izpildīt attiecīgos atskaites punktus vai mērķrādītājus, attiecīgā dalībvalsts var iesniegt Komisijai sava plāna grozījumu, lai tajā iekļautu pienācīgi pamatotas nepieciešamās izmaiņas. Dalībvalstis var pieprasīt tehnisko atbalstu šādu grozījumu sagatavošanai. | 1.   Ja objektīvu apstākļu dēļ attiecīgā dalībvalsts nevar pilnībā vai daļēji īstenot sociālo klimata plānu, tostarp izpildīt attiecīgos atskaites punktus vai mērķrādītājus, attiecīgā dalībvalsts
  pēc jēgpilnas apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām saskaņā ar principiem, kuri izklāstīti Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību, kas pieņemts ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014,
  var iesniegt Komisijai sava plāna grozījumu, lai tajā iekļautu pienācīgi pamatotas nepieciešamās izmaiņas. Dalībvalstis var pieprasīt tehnisko atbalstu šādu grozījumu sagatavošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja objektīvu apstākļu dēļ
  , jo īpaši faktiskās tiešās ietekmes dēļ, ko rada emisijas kvotu tirdzniecības sistēma ēku un autotransporta nozarēs, kura paredzēta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļu,
  attiecīgā dalībvalsts nevar pilnībā vai daļēji īstenot sociālo klimata plānu, tostarp izpildīt attiecīgos atskaites punktus vai mērķrādītājus, attiecīgā dalībvalsts var iesniegt Komisijai sava plāna grozījumu, lai tajā iekļautu pienācīgi pamatotas nepieciešamās izmaiņas. Dalībvalstis var pieprasīt tehnisko atbalstu šādu grozījumu sagatavošanai.

1.   Ja objektīvu apstākļu dēļ attiecīgā dalībvalsts nevar pilnībā vai daļēji īstenot sociālo klimata plānu, tostarp izpildīt attiecīgos atskaites punktus vai mērķrādītājus, attiecīgā dalībvalsts
  pēc jēgpilnas apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām saskaņā ar principiem, kuri izklāstīti Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību, kas pieņemts ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014,
  var iesniegt Komisijai sava plāna grozījumu, lai tajā iekļautu pienācīgi pamatotas nepieciešamās izmaiņas. Dalībvalstis var pieprasīt tehnisko atbalstu šādu grozījumu sagatavošanai.

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1.a punkts (jauns)

17. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ja saskaņā ar 9. panta 1.a punktu ir kļuvuši pieejami papildu piešķīrumi, attiecīgā dalībvalsts var iesniegt Komisijai sava plāna mērķtiecīgu grozījumu, lai: |
| | a) | palielinātu atbalsta saņēmēju skaitu vai izmaksu apjomu, kas saistīts ar tās plānā izklāstītajiem pasākumiem vai investīcijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Ja saskaņā ar 9. panta 1.a punktu ir kļuvuši pieejami papildu piešķīrumi, attiecīgā dalībvalsts var iesniegt Komisijai sava plāna mērķtiecīgu grozījumu, lai:

a)

a)

palielinātu atbalsta saņēmēju skaitu vai izmaksu apjomu, kas saistīts ar tās plānā izklāstītajiem pasākumiem vai investīcijām;

palielinātu atbalsta saņēmēju skaitu vai izmaksu apjomu, kas saistīts ar tās plānā izklāstītajiem pasākumiem vai investīcijām;

| b) | pievienotu jebkādus pasākumus vai investīcijas saskaņā ar 6. pantu. |
| --- | --- |

b)

b)

pievienotu jebkādus pasākumus vai investīcijas saskaņā ar 6. pantu.

pievienotu jebkādus pasākumus vai investīcijas saskaņā ar 6. pantu.

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts

17. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja Komisija grozīto plānu novērtē pozitīvi, tā saskaņā ar 16. panta 1. punktu trīs mēnešu laikā no dienas, kad dalībvalsts oficiāli iesniegusi grozīto plānu, īstenošanas akta veidā pieņem lēmumu, kurā izklāsta tās pozitīvā novērtējuma iemeslus. | 3.   Ja Komisija grozīto plānu novērtē pozitīvi, tā saskaņā ar 16. panta 1. punktu trīs mēnešu laikā no dienas, kad dalībvalsts oficiāli iesniegusi grozīto plānu, īstenošanas akta veidā pieņem lēmumu, kurā izklāsta tās pozitīvā novērtējuma iemeslus.
  Ja plānu groza, kā noteikts 1.a punkta a) apakšpunktā, minēto laikposmu samazina līdz 6 nedēļām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja Komisija grozīto plānu novērtē pozitīvi, tā saskaņā ar 16. panta 1. punktu trīs mēnešu laikā no dienas, kad dalībvalsts oficiāli iesniegusi grozīto plānu, īstenošanas akta veidā pieņem lēmumu, kurā izklāsta tās pozitīvā novērtējuma iemeslus.

3.   Ja Komisija grozīto plānu novērtē pozitīvi, tā saskaņā ar 16. panta 1. punktu trīs mēnešu laikā no dienas, kad dalībvalsts oficiāli iesniegusi grozīto plānu, īstenošanas akta veidā pieņem lēmumu, kurā izklāsta tās pozitīvā novērtējuma iemeslus.
  Ja plānu groza, kā noteikts 1.a punkta a) apakšpunktā, minēto laikposmu samazina līdz 6 nedēļām.

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 5. punkts

17. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Līdz 2027. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts novērtē sava plāna atbilstību, ņemot vērā faktisko tiešo ietekmi
  , ko rada emisijas kvotu tirdzniecības sistēma ēku un autotransporta nozarēs, kura paredzēta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļu
  . Šos novērtējumus dalībvalstis iesniedz Komisijai kā daļu no reizi divos gados iesniedzamā progresa ziņojuma, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. pantu. | 5.   Līdz 2027. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts novērtē sava plāna atbilstību, ņemot vērā
  pārejas uz klimatneitralitāti, tostarp oglekļa cenu noteikšanas,
  faktisko tiešo ietekmi. Šos novērtējumus dalībvalstis iesniedz Komisijai kā daļu no reizi divos gados iesniedzamā progresa ziņojuma, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Līdz 2027. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts novērtē sava plāna atbilstību, ņemot vērā faktisko tiešo ietekmi
  , ko rada emisijas kvotu tirdzniecības sistēma ēku un autotransporta nozarēs, kura paredzēta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļu
  . Šos novērtējumus dalībvalstis iesniedz Komisijai kā daļu no reizi divos gados iesniedzamā progresa ziņojuma, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. pantu.

5.   Līdz 2027. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts novērtē sava plāna atbilstību, ņemot vērā
  pārejas uz klimatneitralitāti, tostarp oglekļa cenu noteikšanas,
  faktisko tiešo ietekmi. Šos novērtējumus dalībvalstis iesniedz Komisijai kā daļu no reizi divos gados iesniedzamā progresa ziņojuma, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 17. pantu.

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi 16. pantā minēto lēmumu, tā laikus noslēdz nolīgumu ar attiecīgo dalībvalsti, kas ir atsevišķas juridiskās saistības Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 nozīmē un kas attiecas uz laikposmu no
  2025.
   līdz 2027. gadam.
  Minēto nolīgumu var noslēgt, ātrākais, vienu gadu pirms tā gada, kad sākas Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļā noteiktās izsoles. | 1.   Pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi 16. pantā minēto lēmumu, tā laikus noslēdz nolīgumu ar attiecīgo dalībvalsti, kas ir atsevišķas juridiskās saistības Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 nozīmē un kas attiecas uz laikposmu no
  [šīs regulas spēkā stāšanās diena]
  līdz 2027. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi 16. pantā minēto lēmumu, tā laikus noslēdz nolīgumu ar attiecīgo dalībvalsti, kas ir atsevišķas juridiskās saistības Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 nozīmē un kas attiecas uz laikposmu no
  2025.
   līdz 2027. gadam.
  Minēto nolīgumu var noslēgt, ātrākais, vienu gadu pirms tā gada, kad sākas Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļā noteiktās izsoles.

1.   Pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi 16. pantā minēto lēmumu, tā laikus noslēdz nolīgumu ar attiecīgo dalībvalsti, kas ir atsevišķas juridiskās saistības Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 nozīmē un kas attiecas uz laikposmu no
  [šīs regulas spēkā stāšanās diena]
  līdz 2027. gadam.

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts – 1. daļa

19. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja, veicot
  3.
   punktā minēto novērtējumu, Komisija konstatē, ka 16. pantā minētajā Komisijas lēmumā noteiktie atskaites punkti un mērķrādītāji nav apmierinoši izpildīti, visa finanšu piešķīruma vai tā daļas izmaksāšanu aptur. Attiecīgā dalībvalsts viena mēneša laikā kopš Komisijas novērtējuma paziņošanas var iesniegt savus apsvērumus. | Ja, veicot
  2.
   punktā minēto novērtējumu, Komisija konstatē, ka 16. pantā minētajā Komisijas lēmumā noteiktie atskaites punkti un mērķrādītāji nav apmierinoši izpildīti, visa finanšu piešķīruma vai tā daļas izmaksāšanu aptur.
  Apturētā finanšu piešķīruma summa atbilst to pasākumu izmaksām, attiecībā uz kuriem atskaites punkti un mērķrādītāji nav sasniegti apmierinoši.
  Attiecīgā dalībvalsts viena mēneša laikā kopš Komisijas novērtējuma paziņošanas var iesniegt savus apsvērumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja, veicot
  3.
   punktā minēto novērtējumu, Komisija konstatē, ka 16. pantā minētajā Komisijas lēmumā noteiktie atskaites punkti un mērķrādītāji nav apmierinoši izpildīti, visa finanšu piešķīruma vai tā daļas izmaksāšanu aptur. Attiecīgā dalībvalsts viena mēneša laikā kopš Komisijas novērtējuma paziņošanas var iesniegt savus apsvērumus.

3.

Ja, veicot
  2.
   punktā minēto novērtējumu, Komisija konstatē, ka 16. pantā minētajā Komisijas lēmumā noteiktie atskaites punkti un mērķrādītāji nav apmierinoši izpildīti, visa finanšu piešķīruma vai tā daļas izmaksāšanu aptur.
  Apturētā finanšu piešķīruma summa atbilst to pasākumu izmaksām, attiecībā uz kuriem atskaites punkti un mērķrādītāji nav sasniegti apmierinoši.
  Attiecīgā dalībvalsts viena mēneša laikā kopš Komisijas novērtējuma paziņošanas var iesniegt savus apsvērumus.

2.

Apturētā finanšu piešķīruma summa atbilst to pasākumu izmaksām, attiecībā uz kuriem atskaites punkti un mērķrādītāji nav sasniegti apmierinoši.

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4.a punkts (jauns)

19. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Ja Komisija konstatē, ka attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar šo pantu nav pieņēmusi normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) [gggg/nnn], ar ko groza Direktīvas .../.../EK [(COD)2021/0211] IVa nodaļu, finanšu piešķīruma izmaksu aptur. Apturēšanu atceļ tikai tad, ja attiecīgā dalībvalsts ir ieviesusi šos normatīvos un administratīvos aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Ja Komisija konstatē, ka attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar šo pantu nav pieņēmusi normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) [gggg/nnn], ar ko groza Direktīvas .../.../EK [(COD)2021/0211] IVa nodaļu, finanšu piešķīruma izmaksu aptur. Apturēšanu atceļ tikai tad, ja attiecīgā dalībvalsts ir ieviesusi šos normatīvos un administratīvos aktus.

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 7. punkts

19. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Ja 12 mēnešu laikā kopš attiecīgo 18. pantā minēto nolīgumu noslēgšanas datuma attiecīgā dalībvalsts nav panākusi reālu progresu saistībā ar jebkuru no attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem, Komisija izbeidz attiecīgos 18. pantā minētos nolīgumus un atceļ finanšu piešķīruma summu. Komisija pieņem lēmumu par 18. pantā minēto nolīgumu izbeigšanu, vispirms dodot attiecīgajai dalībvalstij iespēju divu mēnešu laikā kopš tās novērtējuma izziņošanas iesniegt savus apsvērumus par to, ka nav panākts reāls progress. | 7.   Ja 12 mēnešu laikā kopš attiecīgo 18. pantā minēto nolīgumu noslēgšanas datuma attiecīgā dalībvalsts nav panākusi reālu progresu saistībā ar jebkuru no attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem, Komisija izbeidz attiecīgos 18. pantā minētos nolīgumus un atceļ finanšu piešķīruma summu.
  Visu priekšfinansējumu, ko piešķir saskaņā ar [13.a] pantu, pilnībā atgūst.
  Komisija pieņem lēmumu par 18. pantā minēto nolīgumu izbeigšanu, vispirms dodot attiecīgajai dalībvalstij iespēju divu mēnešu laikā kopš tās novērtējuma izziņošanas iesniegt savus apsvērumus par to, ka nav panākts reāls progress.
  Visas atbrīvotās summas proporcionāli piešķir citām dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Ja 12 mēnešu laikā kopš attiecīgo 18. pantā minēto nolīgumu noslēgšanas datuma attiecīgā dalībvalsts nav panākusi reālu progresu saistībā ar jebkuru no attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem, Komisija izbeidz attiecīgos 18. pantā minētos nolīgumus un atceļ finanšu piešķīruma summu. Komisija pieņem lēmumu par 18. pantā minēto nolīgumu izbeigšanu, vispirms dodot attiecīgajai dalībvalstij iespēju divu mēnešu laikā kopš tās novērtējuma izziņošanas iesniegt savus apsvērumus par to, ka nav panākts reāls progress.

7.   Ja 12 mēnešu laikā kopš attiecīgo 18. pantā minēto nolīgumu noslēgšanas datuma attiecīgā dalībvalsts nav panākusi reālu progresu saistībā ar jebkuru no attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem, Komisija izbeidz attiecīgos 18. pantā minētos nolīgumus un atceļ finanšu piešķīruma summu.
  Visu priekšfinansējumu, ko piešķir saskaņā ar [13.a] pantu, pilnībā atgūst.
  Komisija pieņem lēmumu par 18. pantā minēto nolīgumu izbeigšanu, vispirms dodot attiecīgajai dalībvalstij iespēju divu mēnešu laikā kopš tās novērtējuma izziņošanas iesniegt savus apsvērumus par to, ka nav panākts reāls progress.
  Visas atbrīvotās summas proporcionāli piešķir citām dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts

20. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Īstenojot fondu, dalībvalstis kā fonda līdzekļu saņēmējas veic atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un nodrošinātu, ka līdzekļu izlietojums saistībā ar fonda atbalstītajiem pasākumiem un investīcijām atbilst piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktiem, jo īpaši saistībā ar krāpšanas, korupcijas un interešu konfliktu novēršanu, atklāšanu un korekciju. Šajā sakarā dalībvalstis nodrošina lietderīgu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu, kā sīkāk aprakstīts III pielikumā, un atgūst nepareizi izmaksātās vai nepareizi izlietotās summas. Dalībvalstis var izmantot savas parastās valsts budžeta pārvaldības sistēmas. | 1.   Īstenojot fondu, dalībvalstis kā fonda līdzekļu saņēmējas
  ievēro Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā noteiktās pamatvērtības, tostarp tiesiskumu. Tās
  veic atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un nodrošinātu, ka līdzekļu izlietojums saistībā ar fonda atbalstītajiem pasākumiem un investīcijām atbilst piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktiem, jo īpaši saistībā ar
  Savienības budžeta aizsardzību, ja tiek pārkāpti tiesiskuma principi, kā arī saistībā ar
  krāpšanas, korupcijas un interešu konfliktu novēršanu, atklāšanu un korekciju. Šajā sakarā dalībvalstis nodrošina lietderīgu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu, kā sīkāk aprakstīts III pielikumā, un atgūst nepareizi izmaksātās vai nepareizi izlietotās summas. Dalībvalstis var izmantot savas parastās valsts budžeta pārvaldības sistēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Īstenojot fondu, dalībvalstis kā fonda līdzekļu saņēmējas veic atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un nodrošinātu, ka līdzekļu izlietojums saistībā ar fonda atbalstītajiem pasākumiem un investīcijām atbilst piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktiem, jo īpaši saistībā ar krāpšanas, korupcijas un interešu konfliktu novēršanu, atklāšanu un korekciju. Šajā sakarā dalībvalstis nodrošina lietderīgu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu, kā sīkāk aprakstīts III pielikumā, un atgūst nepareizi izmaksātās vai nepareizi izlietotās summas. Dalībvalstis var izmantot savas parastās valsts budžeta pārvaldības sistēmas.

1.   Īstenojot fondu, dalībvalstis kā fonda līdzekļu saņēmējas
  ievēro Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā noteiktās pamatvērtības, tostarp tiesiskumu. Tās
  veic atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un nodrošinātu, ka līdzekļu izlietojums saistībā ar fonda atbalstītajiem pasākumiem un investīcijām atbilst piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktiem, jo īpaši saistībā ar
  Savienības budžeta aizsardzību, ja tiek pārkāpti tiesiskuma principi, kā arī saistībā ar
  krāpšanas, korupcijas un interešu konfliktu novēršanu, atklāšanu un korekciju. Šajā sakarā dalībvalstis nodrošina lietderīgu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu, kā sīkāk aprakstīts III pielikumā, un atgūst nepareizi izmaksātās vai nepareizi izlietotās summas. Dalībvalstis var izmantot savas parastās valsts budžeta pārvaldības sistēmas.

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1.a punkts (jauns)

20. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Īstenojot fondu, Komisija veic visus atbilstīgos pasākumus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2092, lai nodrošinātu līdzekļu aizsardzību saistībā ar fonda atbalstītajiem pasākumiem un investīcijām gadījumā, ja dalībvalstīs tiek pārkāpti tiesiskuma principi. Šajā nolūkā Komisija nodrošina rezultatīvu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu un kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Īstenojot fondu, Komisija veic visus atbilstīgos pasākumus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2092, lai nodrošinātu līdzekļu aizsardzību saistībā ar fonda atbalstītajiem pasākumiem un investīcijām gadījumā, ja dalībvalstīs tiek pārkāpti tiesiskuma principi. Šajā nolūkā Komisija nodrošina rezultatīvu un efektīvu iekšējās kontroles sistēmu un kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu.

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 5.a punkts (jauns)

20. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Ja tiek konstatēts, ka tiesiskuma principu pārkāpumi kādā dalībvalstī ietekmē vai nopietni apdraud fonda pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, Komisija veic attiecīgus pasākumus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2092, kas cita starpā var ietvert maksājumu pārtraukšanu skartajām valsts iestādēm. Šādos gadījumos Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka paredzētajiem fonda galīgajiem saņēmējiem joprojām ir piekļuve Savienības palīdzībai, Komisijai nodrošinot izmaksāšanu ar vietējo un reģionālo iestāžu, nevalstisko organizāciju vai citu struktūru starpniecību, kuras ir apliecinājušas savu spēju nodrošināt fonda pareizu finanšu pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Ja tiek konstatēts, ka tiesiskuma principu pārkāpumi kādā dalībvalstī ietekmē vai nopietni apdraud fonda pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, Komisija veic attiecīgus pasākumus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2092, kas cita starpā var ietvert maksājumu pārtraukšanu skartajām valsts iestādēm. Šādos gadījumos Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka paredzētajiem fonda galīgajiem saņēmējiem joprojām ir piekļuve Savienības palīdzībai, Komisijai nodrošinot izmaksāšanu ar vietējo un reģionālo iestāžu, nevalstisko organizāciju vai citu struktūru starpniecību, kuras ir apliecinājušas savu spēju nodrošināt fonda pareizu finanšu pārvaldību.

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. daļa – ievaddaļa

21. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija un attiecīgās dalībvalstis samērīgi tām noteiktajiem pienākumiem veicina sinerģiju un nodrošina īstenu koordināciju starp fondu un citām Savienības programmām un instrumentiem, tostarp programmu InvestEU, tehniskā atbalsta instrumentu, Atveseļošanas un noturības mehānismu un Regulā (ES) 2021/1060 noteiktajiem fondiem. Šajā nolūkā tās: | Komisija un attiecīgās dalībvalstis samērīgi tām noteiktajiem pienākumiem veicina sinerģiju un nodrošina īstenu koordināciju starp fondu un citām Savienības programmām un instrumentiem, tostarp
  Modernizācijas fondu,
  programmu InvestEU, tehniskā atbalsta instrumentu, Atveseļošanas un noturības mehānismu un Regulā (ES) 2021/1060 noteiktajiem fondiem. Šajā nolūkā tās: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija un attiecīgās dalībvalstis samērīgi tām noteiktajiem pienākumiem veicina sinerģiju un nodrošina īstenu koordināciju starp fondu un citām Savienības programmām un instrumentiem, tostarp programmu InvestEU, tehniskā atbalsta instrumentu, Atveseļošanas un noturības mehānismu un Regulā (ES) 2021/1060 noteiktajiem fondiem. Šajā nolūkā tās:

Komisija un attiecīgās dalībvalstis samērīgi tām noteiktajiem pienākumiem veicina sinerģiju un nodrošina īstenu koordināciju starp fondu un citām Savienības programmām un instrumentiem, tostarp
  Modernizācijas fondu,
  programmu InvestEU, tehniskā atbalsta instrumentu, Atveseļošanas un noturības mehānismu un Regulā (ES) 2021/1060 noteiktajiem fondiem. Šajā nolūkā tās:

Modernizācijas fondu,

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. daļa – a punkts

21. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | nodrošina papildināmību, sinerģiju, saskaņotību un konsekvenci starp dažādiem instrumentiem Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā reģionālajos līmeņos gan plānošanas, gan īstenošanas posmos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

nodrošina papildināmību, sinerģiju, saskaņotību un konsekvenci starp dažādiem instrumentiem Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā reģionālajos līmeņos gan plānošanas, gan īstenošanas posmos;

| a) | nodrošina papildināmību, sinerģiju, saskaņotību un konsekvenci starp dažādiem instrumentiem Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā
  vietējos un
  reģionālajos līmeņos gan plānošanas, gan īstenošanas posmos; |
| --- | --- |

a)

nodrošina papildināmību, sinerģiju, saskaņotību un konsekvenci starp dažādiem instrumentiem Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā
  vietējos un
  reģionālajos līmeņos gan plānošanas, gan īstenošanas posmos;

vietējos un

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. daļa – c punkts

21. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | nodrošina ciešu sadarbību starp tiem, kas atbildīgi par īstenošanu un kontroli, Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā reģionālajos līmeņos, lai sasniegtu fonda mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

nodrošina ciešu sadarbību starp tiem, kas atbildīgi par īstenošanu un kontroli, Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā reģionālajos līmeņos, lai sasniegtu fonda mērķus.

| c) | nodrošina ciešu sadarbību starp tiem, kas atbildīgi par īstenošanu un kontroli, Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā
  vietējos un
  reģionālajos līmeņos,
  tostarp starp attiecīgajām ieinteresētajām personām saskaņā ar principiem, kuri izklāstīti Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību, kas pieņemts ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014,
  lai sasniegtu fonda mērķus. |
| --- | --- |

c)

nodrošina ciešu sadarbību starp tiem, kas atbildīgi par īstenošanu un kontroli, Savienības, valsts un attiecīgā gadījumā
  vietējos un
  reģionālajos līmeņos,
  tostarp starp attiecīgajām ieinteresētajām personām saskaņā ar principiem, kuri izklāstīti Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību, kas pieņemts ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014,
  lai sasniegtu fonda mērķus.

vietējos un

tostarp starp attiecīgajām ieinteresētajām personām saskaņā ar principiem, kuri izklāstīti Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību, kas pieņemts ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014,

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 2. punkts

22. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Savienības finansējuma saņēmēji atzīst šā finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp medijiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Savienības finansējuma saņēmēji atzīst šā finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp medijiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22.a pants (jauns)

22.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 22.a pants |
| | Savienības finansējuma redzamība |
| | 1.
     
  Katra dalībvalsts nodrošina: |
| | a) | starpniekstruktūru un Savienības atbalsta galasaņēmēju redzamību visos pasākumos, kas saistīti ar fonda atbalstītajām darbībām, cita starpā izmantojot Savienības emblēmu; kā arī |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

22.a pants

22.a pants

Savienības finansējuma redzamība

Savienības finansējuma redzamība

1.
     
  Katra dalībvalsts nodrošina:

a)

a)

starpniekstruktūru un Savienības atbalsta galasaņēmēju redzamību visos pasākumos, kas saistīti ar fonda atbalstītajām darbībām, cita starpā izmantojot Savienības emblēmu; kā arī

starpniekstruktūru un Savienības atbalsta galasaņēmēju redzamību visos pasākumos, kas saistīti ar fonda atbalstītajām darbībām, cita starpā izmantojot Savienības emblēmu; kā arī

| b) | komunikāciju ar Savienības iedzīvotājiem par fondu nozīmi un sasniegumiem, izmantojot vienotu tīmekļa portālu, kas nodrošina piekļuvi visām programmām, kurās iesaistīta attiecīgā dalībvalsts. |
| --- | --- |

b)

b)

komunikāciju ar Savienības iedzīvotājiem par fondu nozīmi un sasniegumiem, izmantojot vienotu tīmekļa portālu, kas nodrošina piekļuvi visām programmām, kurās iesaistīta attiecīgā dalībvalsts.

komunikāciju ar Savienības iedzīvotājiem par fondu nozīmi un sasniegumiem, izmantojot vienotu tīmekļa portālu, kas nodrošina piekļuvi visām programmām, kurās iesaistīta attiecīgā dalībvalsts.

2.
     
  Dalībvalstis atzīst un attiecīgā gadījumā nodrošina, ka starpniekstruktūras atzīst atbalsta saņemšanu no fonda un šo līdzekļu izcelsmi:

| a) | nodrošinot Savienības finansējuma redzamību galasaņēmējiem un plašākai sabiedrībai, dokumentos un komunikācijas materiālos, kas saistīti ar darbības īstenošanu un paredzēti galasaņēmējiem vai plašākai sabiedrībai, cita starpā izmantojot Savienības emblēmu un attiecīgu paziņojumu par finansējumu, kurā iekļauts teksts “Finansē Eiropas Savienība — Sociālais klimata fonds”; |
| --- | --- |

a)

a)

nodrošinot Savienības finansējuma redzamību galasaņēmējiem un plašākai sabiedrībai, dokumentos un komunikācijas materiālos, kas saistīti ar darbības īstenošanu un paredzēti galasaņēmējiem vai plašākai sabiedrībai, cita starpā izmantojot Savienības emblēmu un attiecīgu paziņojumu par finansējumu, kurā iekļauts teksts “Finansē Eiropas Savienība — Sociālais klimata fonds”;

nodrošinot Savienības finansējuma redzamību galasaņēmējiem un plašākai sabiedrībai, dokumentos un komunikācijas materiālos, kas saistīti ar darbības īstenošanu un paredzēti galasaņēmējiem vai plašākai sabiedrībai, cita starpā izmantojot Savienības emblēmu un attiecīgu paziņojumu par finansējumu, kurā iekļauts teksts “Finansē Eiropas Savienība — Sociālais klimata fonds”;

| b) | savā oficiālajā tīmekļa vietnē, ja šāda vietne ir, un sociālo mediju vietnēs publicējot īsu un ar atbalsta apjomu samērīgu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsverot no Savienības saņemto finansiālo atbalstu; kā arī |
| --- | --- |

b)

b)

savā oficiālajā tīmekļa vietnē, ja šāda vietne ir, un sociālo mediju vietnēs publicējot īsu un ar atbalsta apjomu samērīgu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsverot no Savienības saņemto finansiālo atbalstu; kā arī

savā oficiālajā tīmekļa vietnē, ja šāda vietne ir, un sociālo mediju vietnēs publicējot īsu un ar atbalsta apjomu samērīgu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsverot no Savienības saņemto finansiālo atbalstu; kā arī

| c) | ar finanšu instrumentiem saistītu darbību gadījumā, tostarp sniedzot pagaidu tiešu ienākumu atbalstu saskaņā ar 6. panta 1. punktu, informēt galasaņēmējus par fonda sniegtā atbalsta summu. |
| --- | --- |

c)

c)

ar finanšu instrumentiem saistītu darbību gadījumā, tostarp sniedzot pagaidu tiešu ienākumu atbalstu saskaņā ar 6. panta 1. punktu, informēt galasaņēmējus par fonda sniegtā atbalsta summu.

ar finanšu instrumentiem saistītu darbību gadījumā, tostarp sniedzot pagaidu tiešu ienākumu atbalstu saskaņā ar 6. panta 1. punktu, informēt galasaņēmējus par fonda sniegtā atbalsta summu.

3.
     
  Ja dalībvalsts nepilda 1. un 2. punktā minētos pienākumus un ja nav veikti korektīvi pasākumi, Komisija, ņemot vērā proporcionalitātes principu, piemēro pasākumus, ar kuriem attiecīgajai dalībvalstij tiek anulēti līdz pat 5 % no fonda gadā sniegtā atbalsta.

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts – ievaddaļa

23. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katra attiecīgā dalībvalsts reizi divos gados ziņo Komisijai par tās plāna īstenošanu kā daļu no tās integrētā nacionālā enerģētikas un klimata progresa ziņojuma, kā noteikts Regulas (ES) 2018/1999 17. pantā un saskaņā ar tās 28. pantu. Attiecīgās dalībvalstis savā progresa ziņojumā iekļauj: | 1.   Katra attiecīgā dalībvalsts reizi divos gados ziņo Komisijai par tās plāna īstenošanu kā daļu no tās integrētā nacionālā enerģētikas un klimata progresa ziņojuma, kā noteikts Regulas (ES) 2018/1999 17. pantā un saskaņā ar tās 28. pantu
  , un organizē jēgpilnu apspriešanos ar attiecīgajām ieinteresētajām personām saskaņā ar principiem, kuri izklāstīti Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību, kas pieņemts ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014
  . Attiecīgās dalībvalstis savā progresa ziņojumā iekļauj: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Katra attiecīgā dalībvalsts reizi divos gados ziņo Komisijai par tās plāna īstenošanu kā daļu no tās integrētā nacionālā enerģētikas un klimata progresa ziņojuma, kā noteikts Regulas (ES) 2018/1999 17. pantā un saskaņā ar tās 28. pantu. Attiecīgās dalībvalstis savā progresa ziņojumā iekļauj:

1.   Katra attiecīgā dalībvalsts reizi divos gados ziņo Komisijai par tās plāna īstenošanu kā daļu no tās integrētā nacionālā enerģētikas un klimata progresa ziņojuma, kā noteikts Regulas (ES) 2018/1999 17. pantā un saskaņā ar tās 28. pantu
  , un organizē jēgpilnu apspriešanos ar attiecīgajām ieinteresētajām personām saskaņā ar principiem, kuri izklāstīti Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību, kas pieņemts ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014
  . Attiecīgās dalībvalstis savā progresa ziņojumā iekļauj:

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

23. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | detalizētu, kvantitatīvu informāciju par to mājsaimniecību skaitu, kuras skar enerģētiskā nabadzība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

detalizētu, kvantitatīvu informāciju par to mājsaimniecību skaitu, kuras skar enerģētiskā nabadzība;

| a) | detalizētu, kvantitatīvu informāciju par to mājsaimniecību skaitu, kuras skar enerģētiskā
  un mobilitātes
  nabadzība
  , jo īpaši par mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem
  ; |
| --- | --- |

a)

detalizētu, kvantitatīvu informāciju par to mājsaimniecību skaitu, kuras skar enerģētiskā
  un mobilitātes
  nabadzība
  , jo īpaši par mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem
  ;

un mobilitātes

, jo īpaši par mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem mikrouzņēmumiem un mazaizsargātiem transporta lietotājiem

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

23. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | detalizētu informāciju par enerģētiskās un mobilitātes nabadzības definīciju piemērošanu saskaņā ar 2. panta 2. un 2.a punktu, pamatojoties uz konkrētiem un izmērāmiem kritērijiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

detalizētu informāciju par enerģētiskās un mobilitātes nabadzības definīciju piemērošanu saskaņā ar 2. panta 2. un 2.a punktu, pamatojoties uz konkrētiem un izmērāmiem kritērijiem;

detalizētu informāciju par enerģētiskās un mobilitātes nabadzības definīciju piemērošanu saskaņā ar 2. panta 2. un 2.a punktu, pamatojoties uz konkrētiem un izmērāmiem kritērijiem;

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

23. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | attiecīgā gadījumā —
  detalizētu informāciju par progresu virzībā uz valsts
  indikatīvo mērķi
  samazināt to mājsaimniecību skaitu, kuras skar enerģētiskā nabadzība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

attiecīgā gadījumā —
  detalizētu informāciju par progresu virzībā uz valsts
  indikatīvo mērķi
  samazināt to mājsaimniecību skaitu, kuras skar enerģētiskā nabadzība;

attiecīgā gadījumā —

indikatīvo mērķi

| b) | detalizētu informāciju par progresu virzībā uz valsts
  indikatīvajiem mērķrādītājiem un mērķiem
  samazināt to mājsaimniecību skaitu, kuras skar enerģētiskā
  un mobilitātes
  nabadzība
  , jo īpaši mazaizsargātu mājsaimniecību, mazaizsargātu mikrouzņēmumu un mazaizsargātu transporta lietotāju skaitu
  ; |
| --- | --- |

b)

detalizētu informāciju par progresu virzībā uz valsts
  indikatīvajiem mērķrādītājiem un mērķiem
  samazināt to mājsaimniecību skaitu, kuras skar enerģētiskā
  un mobilitātes
  nabadzība
  , jo īpaši mazaizsargātu mājsaimniecību, mazaizsargātu mikrouzņēmumu un mazaizsargātu transporta lietotāju skaitu
  ;

indikatīvajiem mērķrādītājiem un mērķiem

un mobilitātes

, jo īpaši mazaizsargātu mājsaimniecību, mazaizsargātu mikrouzņēmumu un mazaizsargātu transporta lietotāju skaitu

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

23. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | detalizētu informāciju par plānā iekļauto pasākumu un investīciju rezultātiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

detalizētu informāciju par plānā iekļauto pasākumu un investīciju rezultātiem;

| c) | detalizētu informāciju par plānā iekļauto pasākumu un investīciju rezultātiem
  , jo īpaši attiecībā uz panākto emisiju samazinājumu un to cilvēku skaitu, kas gūst labumu no plānā iekļautajiem pasākumiem
  ; |
| --- | --- |

c)

detalizētu informāciju par plānā iekļauto pasākumu un investīciju rezultātiem
  , jo īpaši attiecībā uz panākto emisiju samazinājumu un to cilvēku skaitu, kas gūst labumu no plānā iekļautajiem pasākumiem
  ;

, jo īpaši attiecībā uz panākto emisiju samazinājumu un to cilvēku skaitu, kas gūst labumu no plānā iekļautajiem pasākumiem

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

23. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | skaidrojums par to, kā ar plānā paredzētajiem pasākumiem ir iecerēts veicināt dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas visiem un minēto mērķu integrēšanu saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 2. un 3. principu, ANO ilgtspējīgas attīstības 5. mērķi un attiecīgā gadījumā valsts dzimumu līdztiesības stratēģiju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

skaidrojums par to, kā ar plānā paredzētajiem pasākumiem ir iecerēts veicināt dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas visiem un minēto mērķu integrēšanu saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 2. un 3. principu, ANO ilgtspējīgas attīstības 5. mērķi un attiecīgā gadījumā valsts dzimumu līdztiesības stratēģiju;

skaidrojums par to, kā ar plānā paredzētajiem pasākumiem ir iecerēts veicināt dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas visiem un minēto mērķu integrēšanu saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 2. un 3. principu, ANO ilgtspējīgas attīstības 5. mērķi un attiecīgā gadījumā valsts dzimumu līdztiesības stratēģiju;

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

23. pants – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cb) | detalizētu informāciju par plānā iekļautā tiešā ienākumu atbalsta daļu un mērķiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cb)

cb)

detalizētu informāciju par plānā iekļautā tiešā ienākumu atbalsta daļu un mērķiem;

detalizētu informāciju par plānā iekļautā tiešā ienākumu atbalsta daļu un mērķiem;

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

23. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | 2027. gadā — 17. panta 5. punktā minēto plāna novērtējumu, ņemot vērā faktisko tiešo ietekmi, ko rada emisijas kvotu tirdzniecības sistēma
  ēku un autotransporta nozarēs, kura paredzēta saskaņā ar Direktīvas
   2003/87/EK
  IVa nodaļu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

2027. gadā — 17. panta 5. punktā minēto plāna novērtējumu, ņemot vērā faktisko tiešo ietekmi, ko rada emisijas kvotu tirdzniecības sistēma
  ēku un autotransporta nozarēs, kura paredzēta saskaņā ar Direktīvas
   2003/87/EK
  IVa nodaļu
  ;

ēku un autotransporta nozarēs, kura paredzēta saskaņā ar Direktīvas

IVa nodaļu

| f) | 2027. gadā — 17. panta 5. punktā minēto plāna novērtējumu, ņemot vērā faktisko tiešo ietekmi, ko rada emisijas kvotu tirdzniecības sistēma
  , kura izveidota saskaņā ar Direktīvu
   2003/87/EK; |
| --- | --- |

f)

2027. gadā — 17. panta 5. punktā minēto plāna novērtējumu, ņemot vērā faktisko tiešo ietekmi, ko rada emisijas kvotu tirdzniecības sistēma
  , kura izveidota saskaņā ar Direktīvu
   2003/87/EK;

, kura izveidota saskaņā ar Direktīvu

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2.a punkts (jauns)

23. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija uzrauga, kādu to izmaksu īpatsvaru, kas saistītas ar kvotu nodošanu saskaņā ar Direktīvas .../.../EK [(COD)2021/0211] IVa nodaļu, uzņemas degvielu piegādātāji un kāds izmaksu īpatsvars tiek novirzīts uz galapatērētājiem. Komisija reizi gadā ziņo par saviem secinājumiem Eiropas Parlamentam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisija uzrauga, kādu to izmaksu īpatsvaru, kas saistītas ar kvotu nodošanu saskaņā ar Direktīvas .../.../EK [(COD)2021/0211] IVa nodaļu, uzņemas degvielu piegādātāji un kāds izmaksu īpatsvars tiek novirzīts uz galapatērētājiem. Komisija reizi gadā ziņo par saviem secinājumiem Eiropas Parlamentam.

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 4. punkts

23. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 25. pantu, lai papildinātu šo regulu nolūkā noteikt kopējus rādītājus, ko izmantot ziņošanai par progresu,
  un
  izvērtēt un uzraudzīt fonda darbību, lai virzītos uz 1. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu. | 4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 25. pantu, lai papildinātu šo regulu nolūkā noteikt kopējus rādītājus, ko izmantot ziņošanai par progresu, izvērtēt un uzraudzīt fonda darbību, lai virzītos uz 1. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu
  , un noteikt veidni, uz kuras pamata dalībvalstis sagatavo ziņojumu
  .
  Komisija pieņem minētos deleģētos aktus ne vēlāk kā ... [3 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 25. pantu, lai papildinātu šo regulu nolūkā noteikt kopējus rādītājus, ko izmantot ziņošanai par progresu,
  un
  izvērtēt un uzraudzīt fonda darbību, lai virzītos uz 1. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu.

4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 25. pantu, lai papildinātu šo regulu nolūkā noteikt kopējus rādītājus, ko izmantot ziņošanai par progresu, izvērtēt un uzraudzīt fonda darbību, lai virzītos uz 1. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu
  , un noteikt veidni, uz kuras pamata dalībvalstis sagatavo ziņojumu
  .
  Komisija pieņem minētos deleģētos aktus ne vēlāk kā ... [3 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā].

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23.a pants (jauns)

23.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 23.a pants |
| | Pārredzamība |
| | 1.
     
  Komisija vienlaikus un ar vienādiem noteikumiem bez liekas kavēšanās nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei dalībvalstu iesniegtos plānus un Komisijas publiskotos lēmumus. |
| | 2.
     
  Informāciju, ko Komisija nosūta Padomei vai jebkurai tās sagatavošanas struktūrai saistībā ar šo regulu vai tās īstenošanu, vienlaikus dara pieejamu Eiropas Parlamentam, vajadzības gadījumā ievērojot konfidencialitātes pasākumus. |
| | 3.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamenta kompetentajām komitejām pārskatu par saviem sākotnējiem konstatējumiem attiecībā uz to, vai dalībvalstu iesniegtajos plānos iekļautie relevantie atskaites punkti un mērķrādītāji ir apmierinoši sasniegti. |
| | 4.
     
  Eiropas Parlamenta kompetentās komitejas var uzaicināt Komisiju sniegt informāciju par plānu novērtēšanas Komisijā gaitu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

23.a pants

23.a pants

Pārredzamība

Pārredzamība

1.
     
  Komisija vienlaikus un ar vienādiem noteikumiem bez liekas kavēšanās nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei dalībvalstu iesniegtos plānus un Komisijas publiskotos lēmumus.

2.
     
  Informāciju, ko Komisija nosūta Padomei vai jebkurai tās sagatavošanas struktūrai saistībā ar šo regulu vai tās īstenošanu, vienlaikus dara pieejamu Eiropas Parlamentam, vajadzības gadījumā ievērojot konfidencialitātes pasākumus.

3.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamenta kompetentajām komitejām pārskatu par saviem sākotnējiem konstatējumiem attiecībā uz to, vai dalībvalstu iesniegtajos plānos iekļautie relevantie atskaites punkti un mērķrādītāji ir apmierinoši sasniegti.

4.
     
  Eiropas Parlamenta kompetentās komitejas var uzaicināt Komisiju sniegt informāciju par plānu novērtēšanas Komisijā gaitu.

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23.b pants (jauns)

23.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 23.b pants |
| | Sociālais klimata dialogs |
| | 1.
     
  Lai sekmētu dialogu starp Savienības iestādēm, jo īpaši starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, un lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un pārskatatbildību, Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var aicināt Komisiju divas reizes gadā apspriest šādus jautājumus: |
| | a) | dalībvalstu iesniegtie plāni; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

23.b pants

23.b pants

Sociālais klimata dialogs

Sociālais klimata dialogs

1.
     
  Lai sekmētu dialogu starp Savienības iestādēm, jo īpaši starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, un lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un pārskatatbildību, Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var aicināt Komisiju divas reizes gadā apspriest šādus jautājumus:

a)

a)

dalībvalstu iesniegtie plāni;

dalībvalstu iesniegtie plāni;

| b) | Komisijas novērtējums par dalībvalstu iesniegtajiem plāniem; |
| --- | --- |

b)

b)

Komisijas novērtējums par dalībvalstu iesniegtajiem plāniem;

Komisijas novērtējums par dalībvalstu iesniegtajiem plāniem;

| c) | situācija attiecībā uz dalībvalstu iesniegto plānu kvalitatīvo un kvantitatīvo mērķrādītāju izpildi; |
| --- | --- |

c)

c)

situācija attiecībā uz dalībvalstu iesniegto plānu kvalitatīvo un kvantitatīvo mērķrādītāju izpildi;

situācija attiecībā uz dalībvalstu iesniegto plānu kvalitatīvo un kvantitatīvo mērķrādītāju izpildi;

| d) | maksājumu, apturēšanas un izbeigšanas procedūras, tostarp visi dalībvalstu iesniegtie novērojumi un veiktie korektīvie pasākumi, lai nodrošinātu atskaites punktu un mērķrādītāju apmierinošu izpildi; |
| --- | --- |

d)

d)

maksājumu, apturēšanas un izbeigšanas procedūras, tostarp visi dalībvalstu iesniegtie novērojumi un veiktie korektīvie pasākumi, lai nodrošinātu atskaites punktu un mērķrādītāju apmierinošu izpildi;

maksājumu, apturēšanas un izbeigšanas procedūras, tostarp visi dalībvalstu iesniegtie novērojumi un veiktie korektīvie pasākumi, lai nodrošinātu atskaites punktu un mērķrādītāju apmierinošu izpildi;

| e) | jebkāda cita attiecīga informācija un dokumentācija, ko Komisija iesniedz Eiropas Parlamenta kompetentajai komitejai saistībā ar fonda īstenošanu. |
| --- | --- |

e)

e)

jebkāda cita attiecīga informācija un dokumentācija, ko Komisija iesniedz Eiropas Parlamenta kompetentajai komitejai saistībā ar fonda īstenošanu.

jebkāda cita attiecīga informācija un dokumentācija, ko Komisija iesniedz Eiropas Parlamenta kompetentajai komitejai saistībā ar fonda īstenošanu.

2.
     
  Eiropas Parlaments rezolūcijās var paust savu viedokli par 1. punktā minētajiem jautājumiem.

3.
     
  Komisija ņem vērā visus elementus, kas izriet no viedokļiem, kuri pausti Sociālā klimata dialogā, tostarp Eiropas Parlamenta rezolūcijas, ja tādas ir pieņemtas.

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts

24. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Līdz
  2028.
   gada 1. jūlijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai izvērtējuma ziņojumu par fonda īstenošanu un darbību. | 1.   Līdz
  2026.
   gada 31. jūlijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai izvērtējuma ziņojumu par fonda īstenošanu un darbību
  līdz minētajai dienai, jo īpaši ņemot vērā dalībvalstu saskaņā ar 23. pantu iesniegto pirmo ziņojumu rezultātus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Līdz
  2028.
   gada 1. jūlijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai izvērtējuma ziņojumu par fonda īstenošanu un darbību.

1.   Līdz
  2026.
   gada 31. jūlijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai izvērtējuma ziņojumu par fonda īstenošanu un darbību
  līdz minētajai dienai, jo īpaši ņemot vērā dalībvalstu saskaņā ar 23. pantu iesniegto pirmo ziņojumu rezultātus
  .

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2.a punkts (jauns)

24. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Katru gadu, kad fonds ir aktīvs, Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai sniedz informāciju par CO2 samazinājumu, ko rada investīcijas ēku energoefektivitātē, no atjaunīgiem energoresursiem iegūtas enerģijas integrācijā un piekļuves palielināšanā bezemisiju un mazemisiju mobilitātei un transportam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Katru gadu, kad fonds ir aktīvs, Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai sniedz informāciju par CO2 samazinājumu, ko rada investīcijas ēku energoefektivitātē, no atjaunīgiem energoresursiem iegūtas enerģijas integrācijā un piekļuves palielināšanā bezemisiju un mazemisiju mobilitātei un transportam.

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 3. punkts

24. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Izvērtējuma ziņojumā jo īpaši novērtē to, cik lielā mērā ir sasniegti 1. pantā noteiktie fonda mērķi, resursu izlietojuma lietderību un Savienības pievienoto vērtību. Tā izskata visu 6. pantā noteikto mērķu un darbību turpmāko atbilstību, ņemot vērā ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko rada emisijas kvotu tirdzniecības sistēma
  ēku un autotransporta nozarēs
  , kura paredzēta saskaņā ar
  Direktīvas
   2003/87/EK
  IVa nodaļu
  , un valsts pasākumi, kas veikti, lai sasniegtu saistošos ikgadējos siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumus, kuri dalībvalstīm noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/842 (63). Tā arī apsver fonda budžeta apjoma turpmāko atbilstību attiecībā uz potenciālām norisēm saistībā ar kvotu izsolēm emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā
  ēku un autotransporta nozarēs
  , kura paredzēta saskaņā ar
  Direktīvas
   2003/87/EK
  IVa nodaļu
  , un citiem attiecīgiem apsvērumiem. | 3.   
  Panta 1. punktā minētajā
  izvērtējuma ziņojumā jo īpaši novērtē: |
| | a) | to, cik lielā mērā ir sasniegti 1. pantā noteiktie fonda mērķi, resursu izlietojuma lietderību un Savienības pievienoto vērtību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Izvērtējuma ziņojumā jo īpaši novērtē to, cik lielā mērā ir sasniegti 1. pantā noteiktie fonda mērķi, resursu izlietojuma lietderību un Savienības pievienoto vērtību. Tā izskata visu 6. pantā noteikto mērķu un darbību turpmāko atbilstību, ņemot vērā ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko rada emisijas kvotu tirdzniecības sistēma
  ēku un autotransporta nozarēs
  , kura paredzēta saskaņā ar
  Direktīvas
   2003/87/EK
  IVa nodaļu
  , un valsts pasākumi, kas veikti, lai sasniegtu saistošos ikgadējos siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumus, kuri dalībvalstīm noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/842 (63). Tā arī apsver fonda budžeta apjoma turpmāko atbilstību attiecībā uz potenciālām norisēm saistībā ar kvotu izsolēm emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā
  ēku un autotransporta nozarēs
  , kura paredzēta saskaņā ar
  Direktīvas
   2003/87/EK
  IVa nodaļu
  , un citiem attiecīgiem apsvērumiem.

3.   
  Panta 1. punktā minētajā
  izvērtējuma ziņojumā jo īpaši novērtē:

a)

a)

to, cik lielā mērā ir sasniegti 1. pantā noteiktie fonda mērķi, resursu izlietojuma lietderību un Savienības pievienoto vērtību;

| b) | par katru valsti atsevišķi — strukturālo investīciju un pasākumu īstenošanas progresu un ietekmi un tiešā ienākumu atbalsta izmantošanu, ņemot vērā plānos noteikto atskaites punktu un mērķrādītāju izpildi, kā arī tiešā ienākumu atbalsta turpmāko nepieciešamību un vajadzīgo līmeni šajā kontekstā saskaņā ar 6. panta 1. punkta noteikumiem 2028.–2032. gada periodam; |
| --- | --- |

b)

b)

par katru valsti atsevišķi — strukturālo investīciju un pasākumu īstenošanas progresu un ietekmi un tiešā ienākumu atbalsta izmantošanu, ņemot vērā plānos noteikto atskaites punktu un mērķrādītāju izpildi, kā arī tiešā ienākumu atbalsta turpmāko nepieciešamību un vajadzīgo līmeni šajā kontekstā saskaņā ar 6. panta 1. punkta noteikumiem 2028.–2032. gada periodam;

par katru valsti atsevišķi — strukturālo investīciju un pasākumu īstenošanas progresu un ietekmi un tiešā ienākumu atbalsta izmantošanu, ņemot vērā plānos noteikto atskaites punktu un mērķrādītāju izpildi, kā arī tiešā ienākumu atbalsta turpmāko nepieciešamību un vajadzīgo līmeni šajā kontekstā saskaņā ar 6. panta 1. punkta noteikumiem 2028.–2032. gada periodam;

| c) | enerģētiskās un mobilitātes nabadzības definīciju piemērošanu, par ko dalībvalstis ziņojušas saskaņā ar 23. panta 1. punkta aa) apakšpunktu, kā arī to, vai nākotnē var būt vajadzīga sīkāk izstrādāta pieeja un attiecīgā gadījumā priekšlikuma iesniegšana Eiropas Parlamentam un Padomei
  . |
| --- | --- |

c)

c)

enerģētiskās un mobilitātes nabadzības definīciju piemērošanu, par ko dalībvalstis ziņojušas saskaņā ar 23. panta 1. punkta aa) apakšpunktu, kā arī to, vai nākotnē var būt vajadzīga sīkāk izstrādāta pieeja un attiecīgā gadījumā priekšlikuma iesniegšana Eiropas Parlamentam un Padomei
  .

enerģētiskās un mobilitātes nabadzības definīciju piemērošanu, par ko dalībvalstis ziņojušas saskaņā ar 23. panta 1. punkta aa) apakšpunktu, kā arī to, vai nākotnē var būt vajadzīga sīkāk izstrādāta pieeja un attiecīgā gadījumā priekšlikuma iesniegšana Eiropas Parlamentam un Padomei

Tā izskata visu 6. pantā noteikto mērķu un darbību turpmāko atbilstību, ņemot vērā ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko rada emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, kura paredzēta saskaņā ar
  Direktīvu
   2003/87/EK, un valsts pasākumi, kas veikti, lai sasniegtu saistošos ikgadējos siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumus, kuri dalībvalstīm noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/842 (63). Tā arī apsver fonda budžeta apjoma turpmāko atbilstību attiecībā uz potenciālām norisēm saistībā ar kvotu izsolēm emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, kura paredzēta saskaņā ar
  Direktīvu
   2003/87/EK, un citiem attiecīgiem apsvērumiem.
  Kā daļu no 1. punktā minētā novērtējuma ziņojuma Komisija apsver īpašās tehniskās korekcijas pagarināšanu, pamatojoties uz 9. pantā minētajām oglekļa cenu svārstībām, saistībā ar sarunām par nākamo daudzgadu finanšu shēmu.

Direktīvu

63

Direktīvu

Kā daļu no 1. punktā minētā novērtējuma ziņojuma Komisija apsver īpašās tehniskās korekcijas pagarināšanu, pamatojoties uz 9. pantā minētajām oglekļa cenu svārstībām, saistībā ar sarunām par nākamo daudzgadu finanšu shēmu.

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 2. punkts

25. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 23. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku. | 2.   Pilnvaras pieņemt
  4. panta 2.a punktā un
  23. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 23. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.

2.   Pilnvaras pieņemt
  4. panta 2.a punktā un
  23. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 3. punkts

25. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 23. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  4. panta 2.a punktā un
  23. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 23. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  4. panta 2.a punktā un
  23. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. daļa

26. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| To piemēro no datuma, līdz kuram dalībvalstīs jāstājas spēkā normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas vajadzīgi, lai izpildītu prasības, kuras paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) [gggg/nnn]

   (64)

  , ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK saistībā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

To piemēro no datuma, līdz kuram dalībvalstīs jāstājas spēkā normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas vajadzīgi, lai izpildītu prasības, kuras paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) [gggg/nnn]

   (64)

  , ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK saistībā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļu.

To piemēro no datuma, līdz kuram dalībvalstīs jāstājas spēkā normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas vajadzīgi, lai izpildītu prasības, kuras paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) [gggg/nnn]

64

, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK saistībā ar Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 9. daļa

I pielikums – 9. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no ES27 vērtības, nevar būt mazāks par Regulas (ES) 2018/842 4. panta 2. punktā minēto atsauces emisiju daļu nozarēm, uz kurām attiecas [Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļa] vidēji laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam. dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par ES27 vērtību, proporcionāli pielāgo, lai nodrošinātu, ka visu summa ir vienāda ar 100 %. | Visām dalībvalstīm αi nevar būt mazāks par 0,07  % no finansējuma, kas minēts 9. panta 1. un 2. punktā.
  Attiecībā uz dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no ES27 vērtības,
  αi

  nevar būt mazāks par Regulas (ES) 2018/842 4. panta 2. punktā minēto atsauces emisiju daļu nozarēm, uz kurām attiecas [Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļa] vidēji laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam. Dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par ES27 vērtību,
  αi

  proporcionāli pielāgo, lai nodrošinātu, ka visu
  αi

  summa ir vienāda ar 100 %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Attiecībā uz dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no ES27 vērtības, nevar būt mazāks par Regulas (ES) 2018/842 4. panta 2. punktā minēto atsauces emisiju daļu nozarēm, uz kurām attiecas [Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļa] vidēji laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam. dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par ES27 vērtību, proporcionāli pielāgo, lai nodrošinātu, ka visu summa ir vienāda ar 100 %.

Visām dalībvalstīm αi nevar būt mazāks par 0,07  % no finansējuma, kas minēts 9. panta 1. un 2. punktā.
  Attiecībā uz dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no ES27 vērtības,
  αi

  nevar būt mazāks par Regulas (ES) 2018/842 4. panta 2. punktā minēto atsauces emisiju daļu nozarēm, uz kurām attiecas [Direktīvas 2003/87/EK IVa nodaļa] vidēji laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam. Dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par ES27 vērtību,
  αi

  proporcionāli pielāgo, lai nodrošinātu, ka visu
  αi

  summa ir vienāda ar 100 %.

Visām dalībvalstīm αi

αi

αi

αi

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1.a daļa (jauna)

II pielikums – 1.a daļa (jauna)

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Papildu piešķīrumi saistībā ar 9. panta 1.a punktu dalībvalstīm tiek piešķirti, pamatojoties uz tālāk minēto daļu.

Papildu piešķīrumi saistībā ar 9. panta 1.a punktu dalībvalstīm tiek piešķirti, pamatojoties uz tālāk minēto daļu.

Maksimālais finansiālais piešķīrums katrai ES dalībvalstij

Maksimālais finansiālais piešķīrums katrai ES dalībvalstij

| Dalībvalsts | Daļa kā % no kopsummas | KOPĀ




  [spēkā stāšanās diena]–2032. gads




  (EUR, pašreizējās cenās) | Summa,




  [spēkā stāšanās diena]–2027. gads




  (EUR, pašreizējās cenās) | Summa,




  2028.–2032. gads




  (EUR, pašreizējās cenās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 2,56 | [1 844 737 639 ] | [605 544 073 ] | [1 239 193 566 ] |
| Bulgārija | 3,85 | [2 778 104 958 ] | [911 926 420 ] | [1 866 178 538 ] |
| Čehija | 2,40 | [1 735 707 679 ] | [569 754 460 ] | [1 165 953 219 ] |
| Dānija | 0,50 | [361 244 536 ] | [118 580 270 ] | [242 664 266 ] |
| Vācija | 8,19 | [5 910 983 488 ] | [1 940 308 984 ] | [3 970 674 504 ] |
| Igaunija | 0,29 | [207 004 992 ] | [67 950 392 ] | [139 054 600 ] |
| Īrija | 1,02 | [737 392 966 ] | [242 052 816 ] | [495 340 150 ] |
| Grieķija | 5,52 | [3 986 664 037 ] | [1 308 641 796 ] | [2 678 022 241 ] |
| Spānija | 10,53 | [7 599 982 898 ] | [2 494 731 228 ] | [5 105 251 670 ] |
| Francija | 11,20 | [8 087 962 701 ] | [2 654 912 964 ] | [5 433 049 737 ] |
| Horvātija | 1,94 | [1 403 864 753 ] | [460 825 411 ] | [943 039 343 ] |
| Itālija | 10,81 | [7 806 923 117 ] | [2 562 660 358 ] | [5 244 262 759 ] |
| Kipra | 0,20 | [145 738 994 ] | [47 839 531 ] | [97 899 463 ] |
| Latvija | 0,71 | [515 361 901 ] | [169 170 042 ] | [346 191 859 ] |
| Lietuva | 1,02 | [738 205 618 ] | [242 319 573 ] | [495 886 046 ] |
| Luksemburga | 0,10 | [73 476 421 ] | [24 118 991 ] | [49 357 430 ] |
| Ungārija | 4,33 | [3 129 860 199 ] | [1 027 391 783 ] | [2 102 468 416 ] |
| Malta | 0,01 | [5 112 942 ] | [1 678 348 ] | [3 434 594 ] |
| Nīderlande | 1,11 | [800 832 270 ] | [262 877 075 ] | [537 955 195 ] |
| Austrija | 0,89 | [643 517 259 ] | [211 237 660 ] | [432 279 599 ] |
| Polija | 17,61 | [12 714 118 688 ] | [4 173 471 093 ] | [8 540 647 595 ] |
| Portugāle | 1,88 | [1 359 497 281 ] | [446 261 573 ] | [913 235 708 ] |
| Rumānija | 9,26 | [6 682 901 998 ] | [2 193 694 977 ] | [4 489 207 021 ] |
| Slovēnija | 0,55 | [397 623 987 ] | [130 522 001 ] | [267 101 985 ] |
| Slovākija | 2,36 | [1 701 161 680 ] | [558 414 568 ] | [1 142 747 112 ] |
| Somija | 0,54 | [386 966 933 ] | [127 023 772 ] | [259 943 161 ] |
| Zviedrija | 0,62 | [445 050 067 ] | [146 089 842 ] | [298 960 225 ] |
| EU27 | 100 % | [72 200 000 000 ] | [23 700 000 000 ] | [48 500 000 000 ] |

Dalībvalsts

Dalībvalsts

Daļa kā % no kopsummas

Daļa kā % no kopsummas

KOPĀ

KOPĀ

[spēkā stāšanās diena]–2032. gads

[spēkā stāšanās diena]–2032. gads

(EUR, pašreizējās cenās)

(EUR, pašreizējās cenās)

Summa,

Summa,

[spēkā stāšanās diena]–2027. gads

[spēkā stāšanās diena]–2027. gads

(EUR, pašreizējās cenās)

(EUR, pašreizējās cenās)

Summa,

Summa,

2028.–2032. gads

2028.–2032. gads

(EUR, pašreizējās cenās)

(EUR, pašreizējās cenās)

Beļģija

Beļģija

2,56

2,56

[1 844 737 639 ]

[1 844 737 639 ]

[605 544 073 ]

[605 544 073 ]

[1 239 193 566 ]

[1 239 193 566 ]

Bulgārija

Bulgārija

3,85

3,85

[2 778 104 958 ]

[2 778 104 958 ]

[911 926 420 ]

[911 926 420 ]

[1 866 178 538 ]

[1 866 178 538 ]

Čehija

Čehija

2,40

2,40

[1 735 707 679 ]

[1 735 707 679 ]

[569 754 460 ]

[569 754 460 ]

[1 165 953 219 ]

[1 165 953 219 ]

Dānija

Dānija

0,50

0,50

[361 244 536 ]

[361 244 536 ]

[118 580 270 ]

[118 580 270 ]

[242 664 266 ]

[242 664 266 ]

Vācija

Vācija

8,19

8,19

[5 910 983 488 ]

[5 910 983 488 ]

[1 940 308 984 ]

[1 940 308 984 ]

[3 970 674 504 ]

[3 970 674 504 ]

Igaunija

Igaunija

0,29

0,29

[207 004 992 ]

[207 004 992 ]

[67 950 392 ]

[67 950 392 ]

[139 054 600 ]

[139 054 600 ]

Īrija

Īrija

1,02

1,02

[737 392 966 ]

[737 392 966 ]

[242 052 816 ]

[242 052 816 ]

[495 340 150 ]

[495 340 150 ]

Grieķija

Grieķija

5,52

5,52

[3 986 664 037 ]

[3 986 664 037 ]

[1 308 641 796 ]

[1 308 641 796 ]

[2 678 022 241 ]

[2 678 022 241 ]

Spānija

Spānija

10,53

10,53

[7 599 982 898 ]

[7 599 982 898 ]

[2 494 731 228 ]

[2 494 731 228 ]

[5 105 251 670 ]

[5 105 251 670 ]

Francija

Francija

11,20

11,20

[8 087 962 701 ]

[8 087 962 701 ]

[2 654 912 964 ]

[2 654 912 964 ]

[5 433 049 737 ]

[5 433 049 737 ]

Horvātija

Horvātija

1,94

1,94

[1 403 864 753 ]

[1 403 864 753 ]

[460 825 411 ]

[460 825 411 ]

[943 039 343 ]

[943 039 343 ]

Itālija

Itālija

10,81

10,81

[7 806 923 117 ]

[7 806 923 117 ]

[2 562 660 358 ]

[2 562 660 358 ]

[5 244 262 759 ]

[5 244 262 759 ]

Kipra

Kipra

0,20

0,20

[145 738 994 ]

[145 738 994 ]

[47 839 531 ]

[47 839 531 ]

[97 899 463 ]

[97 899 463 ]

Latvija

Latvija

0,71

0,71

[515 361 901 ]

[515 361 901 ]

[169 170 042 ]

[169 170 042 ]

[346 191 859 ]

[346 191 859 ]

Lietuva

Lietuva

1,02

1,02

[738 205 618 ]

[738 205 618 ]

[242 319 573 ]

[242 319 573 ]

[495 886 046 ]

[495 886 046 ]

Luksemburga

Luksemburga

0,10

0,10

[73 476 421 ]

[73 476 421 ]

[24 118 991 ]

[24 118 991 ]

[49 357 430 ]

[49 357 430 ]

Ungārija

Ungārija

4,33

4,33

[3 129 860 199 ]

[3 129 860 199 ]

[1 027 391 783 ]

[1 027 391 783 ]

[2 102 468 416 ]

[2 102 468 416 ]

Malta

Malta

0,01

0,01

[5 112 942 ]

[5 112 942 ]

[1 678 348 ]

[1 678 348 ]

[3 434 594 ]

[3 434 594 ]

Nīderlande

Nīderlande

1,11

1,11

[800 832 270 ]

[800 832 270 ]

[262 877 075 ]

[262 877 075 ]

[537 955 195 ]

[537 955 195 ]

Austrija

Austrija

0,89

0,89

[643 517 259 ]

[643 517 259 ]

[211 237 660 ]

[211 237 660 ]

[432 279 599 ]

[432 279 599 ]

Polija

Polija

17,61

17,61

[12 714 118 688 ]

[12 714 118 688 ]

[4 173 471 093 ]

[4 173 471 093 ]

[8 540 647 595 ]

[8 540 647 595 ]

Portugāle

Portugāle

1,88

1,88

[1 359 497 281 ]

[1 359 497 281 ]

[446 261 573 ]

[446 261 573 ]

[913 235 708 ]

[913 235 708 ]

Rumānija

Rumānija

9,26

9,26

[6 682 901 998 ]

[6 682 901 998 ]

[2 193 694 977 ]

[2 193 694 977 ]

[4 489 207 021 ]

[4 489 207 021 ]

Slovēnija

Slovēnija

0,55

0,55

[397 623 987 ]

[397 623 987 ]

[130 522 001 ]

[130 522 001 ]

[267 101 985 ]

[267 101 985 ]

Slovākija

Slovākija

2,36

2,36

[1 701 161 680 ]

[1 701 161 680 ]

[558 414 568 ]

[558 414 568 ]

[1 142 747 112 ]

[1 142 747 112 ]

Somija

Somija

0,54

0,54

[386 966 933 ]

[386 966 933 ]

[127 023 772 ]

[127 023 772 ]

[259 943 161 ]

[259 943 161 ]

Zviedrija

Zviedrija

0,62

0,62

[445 050 067 ]

[445 050 067 ]

[146 089 842 ]

[146 089 842 ]

[298 960 225 ]

[298 960 225 ]

EU27

EU27

100 %

100 %

[72 200 000 000 ]

[72 200 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajām komitejām starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0157/2022).

1

(28)  Parīzes nolīgums (OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.).

28

(28)  Parīzes nolīgums (OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.).

28

(29)  COM(2019)0640.

29

(29)  COM(2019)0640.

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

30

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

30

(1a)  
  Eiropadome apstiprinājusi 2021. gada 24. un 25. jūnijā.

1a

Eiropadome apstiprinājusi 2021. gada 24. un 25. jūnijā.

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

31

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

31

(1a)  
  Iestāžu nolīgums (2020. gada 16. decembris) starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.).

1a

Iestāžu nolīgums (2020. gada 16. decembris) starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.).

(32)  2018. gada dati. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

32

(32)  2018. gada dati. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

34

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

34

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

35

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

35

(35a)  
  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014 (2014. gada 7. janvāris) par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.).

35a

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014 (2014. gada 7. janvāris) par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.).

(36)  [Pievienot atsauci]

36

(37)  Atbalstījusi Eiropadome 2021. gada 24. un 25. jūnijā.

37

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

38

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).

39

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

40

(36)  [Pievienot atsauci]

36

(37)  Atbalstījusi Eiropadome 2021. gada 24. un 25. jūnijā.

37

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

38

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).

39

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

40

(41)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.).

41

(41)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.).

41

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.).

(1b)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

1b

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.).

(1b)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

1b

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(50)  
  [Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) [gggg/nnn] (OV C [..], [..], [..]. lpp.).] [Priekšlikums par Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti pārstrādāšanu]

50

[Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) [gggg/nnn] (OV C [..], [..], [..]. lpp.).] [Priekšlikums par Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti pārstrādāšanu]

(54)  OV L 357, 27.10.2020., 35. lpp.

54

(54)  OV L 357, 27.10.2020., 35. lpp.

54

(1a)  
  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

1a

Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

(63)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

63

(63)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

63

(64)  
  [Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) gggg/nnn.... (OV .....).] [Direktīva, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK]

64

[Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) gggg/nnn.... (OV .....).] [Direktīva, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK]

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/320 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/320

---

P9_TA(2022)0248

Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 32/13)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Komisija savā paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (31) ir izklāstījusi jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas (emisijas, no kurām atskaitīti piesaistījumi) 2050. gadā būtu nulle un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Turklāt Eiropas zaļā kursa mērķis ir aizsargāt, saglabāt un stiprināt ES dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labklājību no riska faktoriem un ietekmes, kas saistīti ar vidi. Vienlaikus arī jāpanāk, lai šāda pārkārtošanās būtu taisnīga un iekļaujoša un lai neviens nebūtu atstāts novārtā. Tāpat Komisija savā ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plānā (32) paziņoja, ka tā grasās popularizēt attiecīgos instrumentus un stimulus nolūkā labāk īstenot Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. panta 2. punktā nostiprināto principu “piesārņotājs maksā” un pilnīgi izskaust to, ka piesārņošana neko nemaksā, lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp dekarbonizāciju un nulles piesārņojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Komisija savā paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (31) ir izklāstījusi jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas (emisijas, no kurām atskaitīti piesaistījumi) 2050. gadā būtu nulle un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Turklāt Eiropas zaļā kursa mērķis ir aizsargāt, saglabāt un stiprināt ES dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labklājību no riska faktoriem un ietekmes, kas saistīti ar vidi. Vienlaikus arī jāpanāk, lai šāda pārkārtošanās būtu taisnīga un iekļaujoša un lai neviens nebūtu atstāts novārtā. Tāpat Komisija savā ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plānā (32) paziņoja, ka tā grasās popularizēt attiecīgos instrumentus un stimulus nolūkā labāk īstenot Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. panta 2. punktā nostiprināto principu “piesārņotājs maksā” un pilnīgi izskaust to, ka piesārņošana neko nemaksā, lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp dekarbonizāciju un nulles piesārņojumu.

| (1) | Komisija savā paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (31) ir izklāstījusi jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas (emisijas, no kurām atskaitīti piesaistījumi)
  vēlākais
  2050. gadā būtu nulle un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Turklāt Eiropas zaļā kursa mērķis ir aizsargāt, saglabāt un stiprināt ES dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labklājību no riska faktoriem un ietekmes, kas saistīti ar vidi. Vienlaikus arī jāpanāk, lai šāda pārkārtošanās būtu taisnīga un iekļaujoša un lai neviens nebūtu atstāts novārtā. Tāpat Komisija savā ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plānā (32) paziņoja, ka tā grasās popularizēt attiecīgos instrumentus un stimulus nolūkā labāk īstenot Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. panta 2. punktā nostiprināto principu “piesārņotājs maksā” un pilnīgi izskaust to, ka piesārņošana neko nemaksā, lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp dekarbonizāciju un nulles piesārņojumu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija savā paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (31) ir izklāstījusi jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas (emisijas, no kurām atskaitīti piesaistījumi)
  vēlākais
  2050. gadā būtu nulle un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Turklāt Eiropas zaļā kursa mērķis ir aizsargāt, saglabāt un stiprināt ES dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labklājību no riska faktoriem un ietekmes, kas saistīti ar vidi. Vienlaikus arī jāpanāk, lai šāda pārkārtošanās būtu taisnīga un iekļaujoša un lai neviens nebūtu atstāts novārtā. Tāpat Komisija savā ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plānā (32) paziņoja, ka tā grasās popularizēt attiecīgos instrumentus un stimulus nolūkā labāk īstenot Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. panta 2. punktā nostiprināto principu “piesārņotājs maksā” un pilnīgi izskaust to, ka piesārņošana neko nemaksā, lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp dekarbonizāciju un nulles piesārņojumu.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Parīzes nolīgums (33), kas 2015. gada decembrī pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī. Parīzes nolīguma Puses tā 2. pantā ir vienojušās globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Parīzes nolīgums (33), kas 2015. gada decembrī pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī. Parīzes nolīguma Puses tā 2. pantā ir vienojušās globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.

| (2) | Parīzes nolīgums (33), kas 2015. gada decembrī pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī. Parīzes nolīguma Puses tā 2. pantā ir vienojušās globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.
  Saskaņā ar 2021. gada 13. novembrī pieņemto Glāzgovas klimata paktu puses arī atzina, ka, ierobežojot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, ievērojami mazinātos ar klimata pārmaiņām saistītie riska faktori un šādu pārmaiņu ietekme, un apņēmās līdz 2022. gada beigām nostiprināt 2030. gada mērķrādītājus, lai likvidētu vērienīguma atšķirības. |
| --- | --- |

(2)

Parīzes nolīgums (33), kas 2015. gada decembrī pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī. Parīzes nolīguma Puses tā 2. pantā ir vienojušās globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.
  Saskaņā ar 2021. gada 13. novembrī pieņemto Glāzgovas klimata paktu puses arī atzina, ka, ierobežojot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, ievērojami mazinātos ar klimata pārmaiņām saistītie riska faktori un šādu pārmaiņu ietekme, un apņēmās līdz 2022. gada beigām nostiprināt 2030. gada mērķrādītājus, lai likvidētu vērienīguma atšķirības.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (35) Savienība uzdevumu līdz 2050. gadam panākt visas tautsaimniecības klimatneitralitāti ir nostiprinājusi tiesību aktos. Ar minēto regulu ir noteikta arī saistoša Savienības apņemšanās SEG emisijas līdz 2030. gadam samazināt par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (35) Savienība uzdevumu līdz 2050. gadam panākt visas tautsaimniecības klimatneitralitāti ir nostiprinājusi tiesību aktos. Ar minēto regulu ir noteikta arī saistoša Savienības apņemšanās SEG emisijas līdz 2030. gadam samazināt par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

| (5) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (35) Savienība uzdevumu
  vēlākais
  līdz 2050. gadam panākt visas tautsaimniecības klimatneitralitāti ir nostiprinājusi tiesību aktos. Ar minēto regulu ir noteikta arī saistoša Savienības apņemšanās SEG emisijas līdz 2030. gadam samazināt par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. |
| --- | --- |

(5)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (35) Savienība uzdevumu
  vēlākais
  līdz 2050. gadam panākt visas tautsaimniecības klimatneitralitāti ir nostiprinājusi tiesību aktos. Ar minēto regulu ir noteikta arī saistoša Savienības apņemšanās SEG emisijas līdz 2030. gadam samazināt par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašajā ziņojumā par ietekmi, kāda būtu globālam temperatūras par 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un saistītajiem SEG emisiju scenārijiem (36) ir izklāstīts neapšaubāms zinātniskais pamatojums klimata pārmaiņu apkarošanai un nepieciešamība pēc enerģiskākas klimatrīcības. Ziņojums apstiprina, ka SEG emisijas ir steidzami jāsamazina un ka klimata pārmaiņu
  izraisītais
  temperatūras
  kāpums nedrīkst pārsniegt
  1,5  oC, lai samazinātu ekstrēmu laikapstākļu iespējamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašajā ziņojumā par ietekmi, kāda būtu globālam temperatūras par 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un saistītajiem SEG emisiju scenārijiem (36) ir izklāstīts neapšaubāms zinātniskais pamatojums klimata pārmaiņu apkarošanai un nepieciešamība pēc enerģiskākas klimatrīcības. Ziņojums apstiprina, ka SEG emisijas ir steidzami jāsamazina un ka klimata pārmaiņu
  izraisītais
  temperatūras
  kāpums nedrīkst pārsniegt
  1,5  oC, lai samazinātu ekstrēmu laikapstākļu iespējamību.

| (6) | Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašajā ziņojumā par ietekmi, kāda būtu globālam temperatūras par 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un saistītajiem SEG emisiju scenārijiem (36) ir izklāstīts neapšaubāms zinātniskais pamatojums klimata pārmaiņu apkarošanai un nepieciešamība pēc enerģiskākas klimatrīcības. Ziņojums apstiprina, ka SEG emisijas ir steidzami jāsamazina un ka klimata pārmaiņu
  negatīvā ietekme un pielāgošanās pasākumu nepieciešamība būs ievērojami lielāka, ja globālās vidējās
  temperatūras
  pieaugums pārsniegs
  1,5  oC, lai samazinātu ekstrēmu laikapstākļu iespējamību. |
| --- | --- |

(6)

Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašajā ziņojumā par ietekmi, kāda būtu globālam temperatūras par 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un saistītajiem SEG emisiju scenārijiem (36) ir izklāstīts neapšaubāms zinātniskais pamatojums klimata pārmaiņu apkarošanai un nepieciešamība pēc enerģiskākas klimatrīcības. Ziņojums apstiprina, ka SEG emisijas ir steidzami jāsamazina un ka klimata pārmaiņu
  negatīvā ietekme un pielāgošanās pasākumu nepieciešamība būs ievērojami lielāka, ja globālās vidējās
  temperatūras
  pieaugums pārsniegs
  1,5  oC, lai samazinātu ekstrēmu laikapstākļu iespējamību.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Aptuveni 27 % no pasaules CO2 emisijām, ko rada degvielas sadedzināšana, pašreiz ir saistītas ar starptautiski tirgotām precēm, un, lai gan Savienība ir ievērojami samazinājusi savas iekšzemes SEG emisijas, importā iegultās SEG emisijas Savienībā pastāvīgi pieaug, tādējādi apdraudot Savienības centienus samazināt pasaules SEG pēdu. Savienībai ir pienākums arī turpmāk uzņemties vadību globālajā klimatrīcībā, sadarbojoties ar visām pārējām pasaules tautsaimniecībām, jo tikai ar visu pušu rīcību būs iespējams sasniegt Parīzes nolīguma mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Kamēr vien krietns skaits Savienības starptautisko partneru
  piekopj rīcībpolitiku, kas
  klimatieceru vēriena ziņā
  atpaliek
  no Savienības piekoptās, tikmēr
  pastāv
  oglekļa emisiju pārvirzes risks. Oglekļa emisiju pārvirze notiek tad, ja ar klimatpolitiku saistītu izmaksu dēļ uzņēmumi konkrētos industriālos sektoros vai apakšsektoros pārceļ ražošanu uz citām valstīm vai ja imports no šādām valstīm aizstātu līdzvērtīgus produktus, kas rada mazāk SEG emisiju. Tas var novest pie kopējo globālo emisiju pieauguma un tādējādi apdraudēt SEG emisiju samazināšanu, kas ir steidzami nepieciešama, ja vēlamies globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Kamēr vien krietns skaits Savienības starptautisko partneru
  piekopj rīcībpolitiku, kas
  klimatieceru vēriena ziņā
  atpaliek
  no Savienības piekoptās, tikmēr
  pastāv
  oglekļa emisiju pārvirzes risks. Oglekļa emisiju pārvirze notiek tad, ja ar klimatpolitiku saistītu izmaksu dēļ uzņēmumi konkrētos industriālos sektoros vai apakšsektoros pārceļ ražošanu uz citām valstīm vai ja imports no šādām valstīm aizstātu līdzvērtīgus produktus, kas rada mazāk SEG emisiju. Tas var novest pie kopējo globālo emisiju pieauguma un tādējādi apdraudēt SEG emisiju samazināšanu, kas ir steidzami nepieciešama, ja vēlamies globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.

| (8) | Kamērs vien krietns skaits Savienības starptautisko partneru klimatieceru vēriena ziņā
  atpaliks
  no Savienības piekoptās
  rīcībpolitikas, bet Savienība tajā pašā laikā paaugstinās savus klimata mērķus
  , tikmēr
  varētu pastāvēt
  oglekļa emisiju pārvirzes risks. Oglekļa emisiju pārvirze notiek tad, ja ar klimatpolitiku saistītu izmaksu dēļ uzņēmumi konkrētos industriālos sektoros vai apakšsektoros pārceļ ražošanu uz citām valstīm vai ja imports no šādām valstīm aizstātu līdzvērtīgus produktus, kas rada mazāk SEG emisiju. Tas var novest pie kopējo globālo emisiju pieauguma un
  ne tik iedarbīgas Savienības emisiju samazināšanas politikas un
  tādējādi apdraudēt SEG emisiju samazināšanu, kas ir steidzami nepieciešama, ja vēlamies globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. |
| --- | --- |

(8)

Kamērs vien krietns skaits Savienības starptautisko partneru klimatieceru vēriena ziņā
  atpaliks
  no Savienības piekoptās
  rīcībpolitikas, bet Savienība tajā pašā laikā paaugstinās savus klimata mērķus
  , tikmēr
  varētu pastāvēt
  oglekļa emisiju pārvirzes risks. Oglekļa emisiju pārvirze notiek tad, ja ar klimatpolitiku saistītu izmaksu dēļ uzņēmumi konkrētos industriālos sektoros vai apakšsektoros pārceļ ražošanu uz citām valstīm vai ja imports no šādām valstīm aizstātu līdzvērtīgus produktus, kas rada mazāk SEG emisiju. Tas var novest pie kopējo globālo emisiju pieauguma un
  ne tik iedarbīgas Savienības emisiju samazināšanas politikas un
  tādējādi apdraudēt SEG emisiju samazināšanu, kas ir steidzami nepieciešama, ja vēlamies globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (“OIM”) iniciatīva ir daļa no paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Mehānisms ir viens no nozīmīgākajiem ES rīkiem, ar ko iecerēts līdz 2050. gadam panākt Savienības klimatneitralitāti atbilstīgi Parīzes nolīgumam, proti,
  tas palīdzēs novērst
  oglekļa emisiju
  pārvirzes risku
  ,
  kura
  iemesls ir Savienības vērienīgākās klimatieceres. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (“OIM”) iniciatīva ir daļa no paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Mehānisms ir viens no nozīmīgākajiem ES rīkiem, ar ko iecerēts līdz 2050. gadam panākt Savienības klimatneitralitāti atbilstīgi Parīzes nolīgumam, proti,
  tas palīdzēs novērst
  oglekļa emisiju
  pārvirzes risku
  ,
  kura
  iemesls ir Savienības vērienīgākās klimatieceres.

| (9) | Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (“OIM”) iniciatīva ir daļa no paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Mehānisms ir viens no nozīmīgākajiem ES rīkiem, ar ko iecerēts līdz
  , vēlākais,
  2050. gadam panākt Savienības klimatneitralitāti atbilstīgi Parīzes nolīgumam, proti,
  novēršot
  oglekļa emisiju
  pārvirzi
  ,
  kuras
  iemesls ir Savienības vērienīgākās klimatieceres.
  Tas var arī palīdzēt radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus dekarbonizācijas izmaksām, palielināt pieprasījumu pēc mazoglekļa produktiem un procesiem, kā arī novērst konkurences kropļojumus un veicināt godīgu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(9)

Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (“OIM”) iniciatīva ir daļa no paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Mehānisms ir viens no nozīmīgākajiem ES rīkiem, ar ko iecerēts līdz
  , vēlākais,
  2050. gadam panākt Savienības klimatneitralitāti atbilstīgi Parīzes nolīgumam, proti,
  novēršot
  oglekļa emisiju
  pārvirzi
  ,
  kuras
  iemesls ir Savienības vērienīgākās klimatieceres.
  Tas var arī palīdzēt radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus dekarbonizācijas izmaksām, palielināt pieprasījumu pēc mazoglekļa produktiem un procesiem, kā arī novērst konkurences kropļojumus un veicināt godīgu tirdzniecību.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Pašlaik pastāv vairāki mehānismi, kuru uzdevums ir novērst oglekļa emisiju pārvirzi tās apdraudētajos sektoros un apakšsektoros, proti, ES ETS bezmaksas kvotu pagaidu iedale un finansiāli pasākumi, ar ko kompensē netiešās emisiju izmaksas, kas rodas, jo SEG emisiju izmaksas tiek iekļautas elektroenerģijas cenās, kā nosaka Direktīvas 2003/87/EK attiecīgi 10.a panta 6. punkts un 10.b pants. Tomēr salīdzinājumā ar visu kvotu izsolīšanu ES ETS bezmaksas kvotu iedale vājina cenu signālu, ko šī sistēma dod bezmaksas kvotas saņemošajām iekārtām, un līdz ar to tā
  ietekmē
  stimulus investēt turpmākā emisiju samazināšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Pašlaik pastāv vairāki mehānismi, kuru uzdevums ir novērst oglekļa emisiju pārvirzi tās apdraudētajos sektoros un apakšsektoros, proti, ES ETS bezmaksas kvotu pagaidu iedale un finansiāli pasākumi, ar ko kompensē netiešās emisiju izmaksas, kas rodas, jo SEG emisiju izmaksas tiek iekļautas elektroenerģijas cenās, kā nosaka Direktīvas 2003/87/EK attiecīgi 10.a panta 6. punkts un 10.b pants. Tomēr salīdzinājumā ar visu kvotu izsolīšanu ES ETS bezmaksas kvotu iedale vājina cenu signālu, ko šī sistēma dod bezmaksas kvotas saņemošajām iekārtām, un līdz ar to tā
  ietekmē
  stimulus investēt turpmākā emisiju samazināšanā.

| (10) | Pašlaik pastāv vairāki mehānismi, kuru uzdevums ir novērst oglekļa emisiju pārvirzi tās apdraudētajos sektoros un apakšsektoros, proti, ES ETS bezmaksas kvotu pagaidu iedale un finansiāli pasākumi, ar ko kompensē netiešās emisiju izmaksas, kas rodas, jo SEG emisiju izmaksas tiek iekļautas elektroenerģijas cenās, kā nosaka Direktīvas 2003/87/EK attiecīgi 10.a panta 6. punkts un 10.b pants.
  Bezmaksas kvotu iedale labāko rezultātu guvēju līmenī ir bijis politikas instruments atsevišķām rūpniecības nozarēm, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku, ja nav taisnīgu un vienlīdzīgu konkurences apstākļu.
  Tomēr salīdzinājumā ar visu kvotu izsolīšanu
  gan
  ES ETS bezmaksas kvotu iedale
  , gan netiešo emisiju izmaksu kompensācija
  vājina cenu signālu, ko šī sistēma dod bezmaksas kvotas
  un izmaksu kompensācijas
  saņemošajām iekārtām, un līdz ar to tā
  samazina
  stimulus investēt turpmākā emisiju samazināšanā. |
| --- | --- |

(10)

Pašlaik pastāv vairāki mehānismi, kuru uzdevums ir novērst oglekļa emisiju pārvirzi tās apdraudētajos sektoros un apakšsektoros, proti, ES ETS bezmaksas kvotu pagaidu iedale un finansiāli pasākumi, ar ko kompensē netiešās emisiju izmaksas, kas rodas, jo SEG emisiju izmaksas tiek iekļautas elektroenerģijas cenās, kā nosaka Direktīvas 2003/87/EK attiecīgi 10.a panta 6. punkts un 10.b pants.
  Bezmaksas kvotu iedale labāko rezultātu guvēju līmenī ir bijis politikas instruments atsevišķām rūpniecības nozarēm, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku, ja nav taisnīgu un vienlīdzīgu konkurences apstākļu.
  Tomēr salīdzinājumā ar visu kvotu izsolīšanu
  gan
  ES ETS bezmaksas kvotu iedale
  , gan netiešo emisiju izmaksu kompensācija
  vājina cenu signālu, ko šī sistēma dod bezmaksas kvotas
  un izmaksu kompensācijas
  saņemošajām iekārtām, un līdz ar to tā
  samazina
  stimulus investēt turpmākā emisiju samazināšanā.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Lai pieņemtu investīciju lēmumus, ES ETS aptvertajām iekārtām, kas saskaras ar pieaugošu oglekļa cenu, un uzņēmumiem ir vajadzīgs ilgtermiņa redzējums, paredzamība un juridiskā noteiktība. Tāpēc būtu jāizveido skaidrs ceļš pārējo sektoru un apakšsektoru, kuros pastāv oglekļa emisiju pārvirzes risks, pakāpeniskai iekļaušanai. Tas stiprinās jauno tiesisko regulējumu, kas izveidots, lai cīnītos pret oglekļa emisiju pārvirzi, nodrošinās nepieciešamo laiku, lai gādātu par vienmērīgu OIM ieviešanu, un ļaus iekārtām un uzņēmumiem stabilā un paredzamā juridiskajā kontekstā veikt vajadzīgās investīcijas rūpniecības procesu dekarbonizācijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Lai pieņemtu investīciju lēmumus, ES ETS aptvertajām iekārtām, kas saskaras ar pieaugošu oglekļa cenu, un uzņēmumiem ir vajadzīgs ilgtermiņa redzējums, paredzamība un juridiskā noteiktība. Tāpēc būtu jāizveido skaidrs ceļš pārējo sektoru un apakšsektoru, kuros pastāv oglekļa emisiju pārvirzes risks, pakāpeniskai iekļaušanai. Tas stiprinās jauno tiesisko regulējumu, kas izveidots, lai cīnītos pret oglekļa emisiju pārvirzi, nodrošinās nepieciešamo laiku, lai gādātu par vienmērīgu OIM ieviešanu, un ļaus iekārtām un uzņēmumiem stabilā un paredzamā juridiskajā kontekstā veikt vajadzīgās investīcijas rūpniecības procesu dekarbonizācijā.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Lai gan OIM mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, šīs regula arī rosinās trešo valstu ražotājus izmantot SEG emisiju ziņā efektīvākas tehnoloģijas, lai samazinātu emisijas uz izlaides vienību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Lai gan OIM mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, šīs regula arī rosinās trešo valstu ražotājus izmantot SEG emisiju ziņā efektīvākas tehnoloģijas, lai samazinātu emisijas uz izlaides vienību.

| (12) | Lai gan OIM mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, šīs regula arī rosinās trešo valstu ražotājus izmantot SEG emisiju ziņā efektīvākas tehnoloģijas, lai samazinātu emisijas uz izlaides vienību.
  Šā iemesla dēļ OIM varētu būt efektīvs pasākums emisiju samazināšanai trešās valstīs, kas vienlaikus nodrošinās arī vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības rūpniecībai. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan OIM mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, šīs regula arī rosinās trešo valstu ražotājus izmantot SEG emisiju ziņā efektīvākas tehnoloģijas, lai samazinātu emisijas uz izlaides vienību.
  Šā iemesla dēļ OIM varētu būt efektīvs pasākums emisiju samazināšanai trešās valstīs, kas vienlaikus nodrošinās arī vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības rūpniecībai.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | OIM, kura mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzi un samazināt SEG emisijas, vajadzētu nodrošināt, ka uz importētajiem produktiem attiecina tādu regulatīvo sistēmu, kurā piemērotās oglekļa izmaksas ir līdzvērtīgas tām, kas pretējā gadījumā rastos ES ETS ietvaros. OIM ir klimata pasākums
  ar mērķi novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku
  un
  atbalstīt Savienības vērienīgākās klimatieceres
  , tajā pašā laikā nodrošinot saderību ar PTO noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

OIM, kura mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzi un samazināt SEG emisijas, vajadzētu nodrošināt, ka uz importētajiem produktiem attiecina tādu regulatīvo sistēmu, kurā piemērotās oglekļa izmaksas ir līdzvērtīgas tām, kas pretējā gadījumā rastos ES ETS ietvaros. OIM ir klimata pasākums
  ar mērķi novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku
  un
  atbalstīt Savienības vērienīgākās klimatieceres
  , tajā pašā laikā nodrošinot saderību ar PTO noteikumiem.

| (13) | OIM, kura mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzi un samazināt SEG emisijas, vajadzētu nodrošināt, ka uz importētajiem produktiem attiecina tādu regulatīvo sistēmu, kurā piemērotās oglekļa izmaksas ir līdzvērtīgas tām, kas pretējā gadījumā rastos ES ETS ietvaros
  , tādējādi vienādojot importēto un vietējo produktu oglekļa cenas un panākot vienlīdzīgus konkurences apstākļus
  . OIM ir klimata pasākums
  , kam būtu jāpalīdz samazināt emisijas Savienībā atbilstīgi Eiropas zaļajam kursam un Regulai (ES) 2021/1119
  un
  jānovērš oglekļa emisiju pārvirzes risks
  , tajā pašā laikā nodrošinot saderību ar PTO noteikumiem. |
| --- | --- |

(13)

OIM, kura mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzi un samazināt SEG emisijas, vajadzētu nodrošināt, ka uz importētajiem produktiem attiecina tādu regulatīvo sistēmu, kurā piemērotās oglekļa izmaksas ir līdzvērtīgas tām, kas pretējā gadījumā rastos ES ETS ietvaros
  , tādējādi vienādojot importēto un vietējo produktu oglekļa cenas un panākot vienlīdzīgus konkurences apstākļus
  . OIM ir klimata pasākums
  , kam būtu jāpalīdz samazināt emisijas Savienībā atbilstīgi Eiropas zaļajam kursam un Regulai (ES) 2021/1119
  un
  jānovērš oglekļa emisiju pārvirzes risks
  , tajā pašā laikā nodrošinot saderību ar PTO noteikumiem.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisijai būtu jāanalizē OIM administratīvās izmaksas, vienlaikus nodrošinot, ka darbinieki tiek pienācīgi apmācīti savu pienākumu veikšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Komisijai būtu jāanalizē OIM administratīvās izmaksas, vienlaikus nodrošinot, ka darbinieki tiek pienācīgi apmācīti savu pienākumu veikšanai.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Lai, ņemot vērā iespējamās vienošanās, ko varētu noslēgt nākotnē, no OIM varētu izslēgt tādas trešās valstis vai teritorijas, kas ir pilnībā integrētas ES ETS vai sasaistītas ar to, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, ar ko groza II pielikumā iekļauto valstu sarakstu. Tāpat šādas trešās valstis vai teritorijas būtu jāizslēdz no II pielikuma saraksta un tām būtu jāpiemēro OIM, ja tās faktiski neiekasē ETS cenu par precēm, ko eksportē uz Savienību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Lai, ņemot vērā iespējamās vienošanās, ko varētu noslēgt nākotnē, no OIM varētu izslēgt tādas trešās valstis vai teritorijas, kas ir pilnībā integrētas ES ETS vai sasaistītas ar to, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, ar ko groza II pielikumā iekļauto valstu sarakstu. Tāpat šādas trešās valstis vai teritorijas būtu jāizslēdz no II pielikuma saraksta un tām būtu jāpiemēro OIM, ja tās faktiski neiekasē ETS cenu par precēm, ko eksportē uz Savienību.

| (15) | Lai, ņemot vērā iespējamās vienošanās, ko varētu noslēgt nākotnē, no OIM varētu izslēgt tādas trešās valstis vai teritorijas, kas ir pilnībā integrētas ES ETS vai sasaistītas ar to, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, ar ko groza II pielikumā iekļauto valstu sarakstu. Tāpat šādas trešās valstis vai teritorijas būtu jāizslēdz no II pielikuma saraksta un tām būtu jāpiemēro OIM, ja tās faktiski neiekasē ETS cenu par precēm, ko eksportē uz Savienību.
  Komisija uzraudzīs un risinās iespējamu apiešanas praksi trešās valstīs. |
| --- | --- |

(15)

Lai, ņemot vērā iespējamās vienošanās, ko varētu noslēgt nākotnē, no OIM varētu izslēgt tādas trešās valstis vai teritorijas, kas ir pilnībā integrētas ES ETS vai sasaistītas ar to, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, ar ko groza II pielikumā iekļauto valstu sarakstu. Tāpat šādas trešās valstis vai teritorijas būtu jāizslēdz no II pielikuma saraksta un tām būtu jāpiemēro OIM, ja tās faktiski neiekasē ETS cenu par precēm, ko eksportē uz Savienību.
  Komisija uzraudzīs un risinās iespējamu apiešanas praksi trešās valstīs.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Lai nodrošinātu, ka zaļā pārkārtošanās tālākajos reģionos notiek saistīti ar ekonomikas un sociālo kohēziju, līdz pārejas perioda beigām ir jāveic ietekmes novērtējums par iespējamām ekonomiskajām un sociālajām sekām šajos reģionos. Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek ievērots LESD 349. pants, un jāierosina tālākajiem reģioniem piemēroti pasākumi OIM īstenošanā, jo īpaši ņemot vērā specifisko muitas un fiskālo kārtību, kas piemērojama tālākajiem reģioniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Lai nodrošinātu, ka zaļā pārkārtošanās tālākajos reģionos notiek saistīti ar ekonomikas un sociālo kohēziju, līdz pārejas perioda beigām ir jāveic ietekmes novērtējums par iespējamām ekonomiskajām un sociālajām sekām šajos reģionos. Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek ievērots LESD 349. pants, un jāierosina tālākajiem reģioniem piemēroti pasākumi OIM īstenošanā, jo īpaši ņemot vērā specifisko muitas un fiskālo kārtību, kas piemērojama tālākajiem reģioniem.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Ar OIM būtu jāregulē tās SEG emisijas, ko aptver ES ETS saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK I pielikumu, proti, oglekļa dioksīda (“CO2”) emisijas, kā arī attiecīgā gadījumā slāpekļa oksīda (“N2O”) un perfluorogļūdeņražu (PFC) emisijas.
  Sākotnēji
  OIM būtu jāpiemēro šo SEG tiešajām emisijām, kas rodas preču ražošanā līdz brīdim, kad tās importē Savienības muitas teritorijā,
  bet pēc pārejas perioda beigām un pēc turpmākas novērtēšanas —
  arī netiešajām emisijām, tā salāgojot OIM un ES ETS tvērumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Ar OIM būtu jāregulē tās SEG emisijas, ko aptver ES ETS saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK I pielikumu, proti, oglekļa dioksīda (“CO2”) emisijas, kā arī attiecīgā gadījumā slāpekļa oksīda (“N2O”) un perfluorogļūdeņražu (PFC) emisijas.
  Sākotnēji
  OIM būtu jāpiemēro šo SEG tiešajām emisijām, kas rodas preču ražošanā līdz brīdim, kad tās importē Savienības muitas teritorijā,
  bet pēc pārejas perioda beigām un pēc turpmākas novērtēšanas —
  arī netiešajām emisijām, tā salāgojot OIM un ES ETS tvērumu.

| (17) | Ar OIM būtu jāregulē tās SEG emisijas, ko aptver ES ETS saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK I pielikumu, proti, oglekļa dioksīda (“CO2”) emisijas, kā arī attiecīgā gadījumā slāpekļa oksīda (“N2O”) un perfluorogļūdeņražu (PFC) emisijas.
  OIM būtu jāatspoguļo ES ETS turpmākās pārskatīšanas saistībā ar regulētajām SEG emisijām.
  OIM būtu jāpiemēro šo SEG tiešajām emisijām, kas rodas preču ražošanā līdz brīdim, kad tās importē Savienības muitas teritorijā, arī netiešajām emisijām, tā salāgojot OIM un ES ETS tvērumu.
  OIM un ES ETS saskaņotībai ir ļoti būtiska nozīme, lai ievērotu PTO principus. |
| --- | --- |

(17)

Ar OIM būtu jāregulē tās SEG emisijas, ko aptver ES ETS saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK I pielikumu, proti, oglekļa dioksīda (“CO2”) emisijas, kā arī attiecīgā gadījumā slāpekļa oksīda (“N2O”) un perfluorogļūdeņražu (PFC) emisijas.
  OIM būtu jāatspoguļo ES ETS turpmākās pārskatīšanas saistībā ar regulētajām SEG emisijām.
  OIM būtu jāpiemēro šo SEG tiešajām emisijām, kas rodas preču ražošanā līdz brīdim, kad tās importē Savienības muitas teritorijā, arī netiešajām emisijām, tā salāgojot OIM un ES ETS tvērumu.
  OIM un ES ETS saskaņotībai ir ļoti būtiska nozīme, lai ievērotu PTO principus.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Tomēr ES ETS nosaka absolūto limitu SEG emisijām, kas rodas tās aptvertajās darbībās, un paredz kvotu tirgojamību (t.s. “emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēma”), savukārt OIM
  nenosaka
  kvantitatīvus limitus importam, jo citādi tiktu ierobežotas tirdzniecības plūsmas. Turklāt ES ETS attiecas uz Savienībā esošām iekārtām, savukārt OIM būtu jāpiemēro konkrētām precēm, ko importē Savienības muitas teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Tomēr ES ETS nosaka absolūto limitu SEG emisijām, kas rodas tās aptvertajās darbībās, un paredz kvotu tirgojamību (t.s. “emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēma”), savukārt OIM
  nenosaka
  kvantitatīvus limitus importam, jo citādi tiktu ierobežotas tirdzniecības plūsmas. Turklāt ES ETS attiecas uz Savienībā esošām iekārtām, savukārt OIM būtu jāpiemēro konkrētām precēm, ko importē Savienības muitas teritorijā.

| (19) | Tomēr ES ETS nosaka absolūto limitu SEG emisijām, kas rodas tās aptvertajās darbībās, un paredz kvotu tirgojamību (t. s. “emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēma”), savukārt OIM
  nedrīkstētu noteikt
  kvantitatīvus limitus importam, jo citādi tiktu ierobežotas
  vai pārtrauktas
  tirdzniecības plūsmas. Turklāt ES ETS attiecas uz Savienībā esošām iekārtām, savukārt OIM būtu jāpiemēro konkrētām precēm, ko importē Savienības muitas teritorijā
  , lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku, vienlaikus panākot atbilstību PTO noteikumiem
  . |
| --- | --- |

(19)

Tomēr ES ETS nosaka absolūto limitu SEG emisijām, kas rodas tās aptvertajās darbībās, un paredz kvotu tirgojamību (t. s. “emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēma”), savukārt OIM
  nedrīkstētu noteikt
  kvantitatīvus limitus importam, jo citādi tiktu ierobežotas
  vai pārtrauktas
  tirdzniecības plūsmas. Turklāt ES ETS attiecas uz Savienībā esošām iekārtām, savukārt OIM būtu jāpiemēro konkrētām precēm, ko importē Savienības muitas teritorijā
  , lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku, vienlaikus panākot atbilstību PTO noteikumiem
  .

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Salīdzinājumā ar ES ETS OIM sistēmai ir dažas specifiskas iezīmes, tostarp tas, kā tiek aprēķināta OIM sertifikātu cena, kādas ir iespējas ar sertifikātiem tirgoties un kāds ir to derīgums laika gaitā. Tas tāpēc, ka ir jāgādā par to, ka OIM, kura mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, laika gaitā nezaudē savu iedarbīgumu, un ka ir jānodrošina, ka sistēmas pārvaldība nav pārmērīgi apgrūtinoša ne no operatoriem uzlikto pienākumu, ne administrēšanai nepieciešamo resursu viedokļa, tajā pašā laikā saglabājot tādu pašu elastību, kādu operatoriem sniedz ES ETS. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Salīdzinājumā ar ES ETS OIM sistēmai ir dažas specifiskas iezīmes, tostarp tas, kā tiek aprēķināta OIM sertifikātu cena, kādas ir iespējas ar sertifikātiem tirgoties un kāds ir to derīgums laika gaitā. Tas tāpēc, ka ir jāgādā par to, ka OIM, kura mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, laika gaitā nezaudē savu iedarbīgumu, un ka ir jānodrošina, ka sistēmas pārvaldība nav pārmērīgi apgrūtinoša ne no operatoriem uzlikto pienākumu, ne administrēšanai nepieciešamo resursu viedokļa, tajā pašā laikā saglabājot tādu pašu elastību, kādu operatoriem sniedz ES ETS.

| (20) | Salīdzinājumā ar ES ETS OIM sistēmai ir dažas specifiskas iezīmes, tostarp tas, kā tiek aprēķināta OIM sertifikātu cena, kādas ir iespējas ar sertifikātiem tirgoties un kāds ir to derīgums laika gaitā. Tas tāpēc, ka ir jāgādā par to, ka OIM, kura mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, laika gaitā nezaudē savu iedarbīgumu, un ka ir jānodrošina, ka sistēmas pārvaldība nav pārmērīgi apgrūtinoša ne no operatoriem
  , jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU),
  uzlikto pienākumu, ne administrēšanai nepieciešamo resursu viedokļa, tajā pašā laikā saglabājot tādu pašu elastību, kādu operatoriem sniedz ES ETS. |
| --- | --- |

(20)

Salīdzinājumā ar ES ETS OIM sistēmai ir dažas specifiskas iezīmes, tostarp tas, kā tiek aprēķināta OIM sertifikātu cena, kādas ir iespējas ar sertifikātiem tirgoties un kāds ir to derīgums laika gaitā. Tas tāpēc, ka ir jāgādā par to, ka OIM, kura mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, laika gaitā nezaudē savu iedarbīgumu, un ka ir jānodrošina, ka sistēmas pārvaldība nav pārmērīgi apgrūtinoša ne no operatoriem
  , jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU),
  uzlikto pienākumu, ne administrēšanai nepieciešamo resursu viedokļa, tajā pašā laikā saglabājot tādu pašu elastību, kādu operatoriem sniedz ES ETS.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Lai saglabātu OIM kā oglekļa emisiju pārvirzes novēršanas pasākuma iedarbīgumu, tā cenai jābūt cieši salāgotai ar ES ETS cenu. ES ETS kvotu tirgus cenu nosaka izsolēs, savukārt OIM sertifikātu cenai vajadzētu samērīgi atspoguļot šādu izsoļu cenu, proti, ik nedēļu būtu jāaprēķina vidējā cena. Šādas iknedēļas vidējās cenas precīzi atspoguļo ES ETS cenu svārstības un dod importētājiem pienācīgas manevrēšanas iespējas, lai izmantotu izdevības, ko sniedz ES ETS cenu izmaiņas, un tajā pašā laikā nodrošina, ka administratīvajām iestādēm sistēmu nav nesamērīgi grūti pārvaldīt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Lai saglabātu OIM kā oglekļa emisiju pārvirzes novēršanas pasākuma iedarbīgumu, tā cenai jābūt cieši salāgotai ar ES ETS cenu. ES ETS kvotu tirgus cenu nosaka izsolēs, savukārt OIM sertifikātu cenai vajadzētu samērīgi atspoguļot šādu izsoļu cenu, proti, ik nedēļu būtu jāaprēķina vidējā cena. Šādas iknedēļas vidējās cenas precīzi atspoguļo ES ETS cenu svārstības un dod importētājiem pienācīgas manevrēšanas iespējas, lai izmantotu izdevības, ko sniedz ES ETS cenu izmaiņas, un tajā pašā laikā nodrošina, ka administratīvajām iestādēm sistēmu nav nesamērīgi grūti pārvaldīt.

| (21) | Lai saglabātu OIM kā oglekļa emisiju pārvirzes novēršanas pasākuma iedarbīgumu
  un nodrošinātu atbilstību PTO noteikumiem
  , tā cenai jābūt cieši salāgotai ar ES ETS cenu. ES ETS kvotu tirgus cenu nosaka izsolēs, savukārt OIM sertifikātu cenai vajadzētu samērīgi atspoguļot šādu izsoļu cenu, proti, ik nedēļu būtu jāaprēķina vidējā cena. Šādas iknedēļas vidējās cenas precīzi atspoguļo ES ETS cenu svārstības un dod importētājiem pienācīgas manevrēšanas iespējas, lai izmantotu izdevības, ko sniedz ES ETS cenu izmaiņas, un tajā pašā laikā nodrošina, ka administratīvajām iestādēm sistēmu nav nesamērīgi grūti pārvaldīt. |
| --- | --- |

(21)

Lai saglabātu OIM kā oglekļa emisiju pārvirzes novēršanas pasākuma iedarbīgumu
  un nodrošinātu atbilstību PTO noteikumiem
  , tā cenai jābūt cieši salāgotai ar ES ETS cenu. ES ETS kvotu tirgus cenu nosaka izsolēs, savukārt OIM sertifikātu cenai vajadzētu samērīgi atspoguļot šādu izsoļu cenu, proti, ik nedēļu būtu jāaprēķina vidējā cena. Šādas iknedēļas vidējās cenas precīzi atspoguļo ES ETS cenu svārstības un dod importētājiem pienācīgas manevrēšanas iespējas, lai izmantotu izdevības, ko sniedz ES ETS cenu izmaiņas, un tajā pašā laikā nodrošina, ka administratīvajām iestādēm sistēmu nav nesamērīgi grūti pārvaldīt.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Tā kā OIM attiecas nevis uz iekārtām, bet gan uz preču importu Savienības muitas teritorijā, OIM režīma ietvaros būtu jāpiemēro arī zināmi pielāgojumi un vienkāršojumi. Viens šāds vienkāršojums būtu deklarēšanas sistēma, kad importētāji ziņo par konkrētajā kalendārajā gadā importētajās precēs iegultajām kopējām verificētajām SEG emisijām. Tāpat vajadzētu izmantot no ES ETS atbilstības cikla atšķirīgu grafiku, lai izvairītos no iespējamas akreditēto verificētāju pārslodzes, ko izraisītu pienākumu pildīšanas saskaņā gan ar šo regulu, gan ES ETS. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Tā kā OIM attiecas nevis uz iekārtām, bet gan uz preču importu Savienības muitas teritorijā, OIM režīma ietvaros būtu jāpiemēro arī zināmi pielāgojumi un vienkāršojumi. Viens šāds vienkāršojums būtu deklarēšanas sistēma, kad importētāji ziņo par konkrētajā kalendārajā gadā importētajās precēs iegultajām kopējām verificētajām SEG emisijām. Tāpat vajadzētu izmantot no ES ETS atbilstības cikla atšķirīgu grafiku, lai izvairītos no iespējamas akreditēto verificētāju pārslodzes, ko izraisītu pienākumu pildīšanas saskaņā gan ar šo regulu, gan ES ETS.

| (23) | Tā kā OIM attiecas nevis uz iekārtām, bet gan uz preču importu Savienības muitas teritorijā, OIM režīma ietvaros būtu jāpiemēro arī zināmi pielāgojumi un vienkāršojumi. Viens šāds vienkāršojums būtu
  vienkārša un pieejama
  deklarēšanas sistēma, kad importētāji ziņo par konkrētajā kalendārajā gadā importētajās precēs iegultajām kopējām verificētajām SEG emisijām. Tāpat vajadzētu izmantot no ES ETS atbilstības cikla atšķirīgu grafiku, lai izvairītos no iespējamas akreditēto verificētāju pārslodzes, ko izraisītu pienākumu pildīšanas saskaņā gan ar šo regulu, gan ES ETS. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā OIM attiecas nevis uz iekārtām, bet gan uz preču importu Savienības muitas teritorijā, OIM režīma ietvaros būtu jāpiemēro arī zināmi pielāgojumi un vienkāršojumi. Viens šāds vienkāršojums būtu
  vienkārša un pieejama
  deklarēšanas sistēma, kad importētāji ziņo par konkrētajā kalendārajā gadā importētajās precēs iegultajām kopējām verificētajām SEG emisijām. Tāpat vajadzētu izmantot no ES ETS atbilstības cikla atšķirīgu grafiku, lai izvairītos no iespējamas akreditēto verificētāju pārslodzes, ko izraisītu pienākumu pildīšanas saskaņā gan ar šo regulu, gan ES ETS.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23a) | Ņemot vērā OIM unikalitāti un nepieciešamību pēc ciešas koordinācijas Savienības līmenī, būtu jāizveido OIM iestāde, lai pienācīgi īstenotu un uzraudzītu šīs regulas noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23a)

Ņemot vērā OIM unikalitāti un nepieciešamību pēc ciešas koordinācijas Savienības līmenī, būtu jāizveido OIM iestāde, lai pienācīgi īstenotu un uzraudzītu šīs regulas noteikumus.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Runājot par sankcijām
  , dalībvalstīm būtu jāpiemēro sodi par šīs regulas pārkāpumiem un jānodrošina, ka tie tiek izpildīti.
  Šo
  sodu apmēram vajadzētu būt vienādam ar
  to, ko pašlaik Savienībā piemēro ES ETS pārkāpumu gadījumos
  saskaņā ar
  Direktīvas 2003/87/EK 16
  . 
  panta 3
  . 
  un 4. punktu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Runājot par sankcijām
  , dalībvalstīm būtu jāpiemēro sodi par šīs regulas pārkāpumiem un jānodrošina, ka tie tiek izpildīti.
  Šo
  sodu apmēram vajadzētu būt vienādam ar
  to, ko pašlaik Savienībā piemēro ES ETS pārkāpumu gadījumos
  saskaņā ar
  Direktīvas 2003/87/EK 16
  . 
  panta 3
  . 
  un 4. punktu
  .

| (24) | OIM ir jābūt rūpīgi izstrādātam, un OIM iestādei un muitas iestādēm tas ir cieši jāuzrauga, lai cita starpā nepieļautu, apzinātu un sodītu jebkāda veida ļaunprātīgu izmantošanu vai krāpšanu. OIM iestādei un
  dalībvalstīm
  saskaņā ar to valsts tiesību aktiem
  būtu jāpiemēro
  administratīvi
  sodi
  vai kriminālsodi
  par šīs regulas pārkāpumiem un jānodrošina, ka tie tiek izpildīti. Sodu apmēram
  atzītajiem deklarētājiem, kas līdz katra gada 31. maijam nav nodevuši tādu OIM sertifikātu skaitu, kurš atbilst iepriekšējā gadā importētajās precēs iegultajām emisijām, vai kas iesniedz OIM nepatiesu informāciju par iegultajām emisijām, lai iegūtu labvēlīgu individuālu režīmu,
  vajadzētu būt vienādam ar
  trīsreizēju OIM sertifikātu vidējo cenu iepriekšējā gadā par katru OIM sertifikātu, kuru atzītais deklarētājs nav nodevis
  saskaņā ar
  22
  . 
  pantu
  .
  Soda maksājums neatbrīvo atzīto deklarētāju no pienākuma nodot neizmantotos OIM sertifikātus OIM iestādei
  . |
| --- | --- |

(24)

OIM ir jābūt rūpīgi izstrādātam, un OIM iestādei un muitas iestādēm tas ir cieši jāuzrauga, lai cita starpā nepieļautu, apzinātu un sodītu jebkāda veida ļaunprātīgu izmantošanu vai krāpšanu. OIM iestādei un
  dalībvalstīm
  saskaņā ar to valsts tiesību aktiem
  būtu jāpiemēro
  administratīvi
  sodi
  vai kriminālsodi
  par šīs regulas pārkāpumiem un jānodrošina, ka tie tiek izpildīti. Sodu apmēram
  atzītajiem deklarētājiem, kas līdz katra gada 31. maijam nav nodevuši tādu OIM sertifikātu skaitu, kurš atbilst iepriekšējā gadā importētajās precēs iegultajām emisijām, vai kas iesniedz OIM nepatiesu informāciju par iegultajām emisijām, lai iegūtu labvēlīgu individuālu režīmu,
  vajadzētu būt vienādam ar
  trīsreizēju OIM sertifikātu vidējo cenu iepriekšējā gadā par katru OIM sertifikātu, kuru atzītais deklarētājs nav nodevis
  saskaņā ar
  22
  . 
  pantu
  .
  Soda maksājums neatbrīvo atzīto deklarētāju no pienākuma nodot neizmantotos OIM sertifikātus OIM iestādei
  .

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Tam, kādus produktus aptver OIM, būtu jāatspoguļo to, kādas darbības aptver ES ETS, jo ES ETS pamatā ir kvantitatīvi un kvalitatīvi kritēriji, kas ir saistīti ar Direktīvas 2003/87/EK vidisko mērķi un tā ir visplašākā SEG emisiju regulatīvā sistēma Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Tam, kādus produktus aptver OIM, būtu jāatspoguļo to, kādas darbības aptver ES ETS, jo ES ETS pamatā ir kvantitatīvi un kvalitatīvi kritēriji, kas ir saistīti ar Direktīvas 2003/87/EK vidisko mērķi un tā ir visplašākā SEG emisiju regulatīvā sistēma Savienībā.

| (26) | Tam, kādus produktus aptver OIM, būtu jāatspoguļo to, kādas darbības aptver ES ETS, jo ES ETS pamatā ir kvantitatīvi un kvalitatīvi kritēriji, kas ir saistīti ar Direktīvas 2003/87/EK vidisko mērķi un tā ir visplašākā SEG emisiju regulatīvā sistēma Savienībā.
  Līdz 2030. gada 1. janvārim Komisijai būtu jānosaka grafiks visu to preču pakāpeniskai iekļaušanai, kuru nozares ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā. Prioritāte būtu jāpiešķir precēm, kas ir visvairāk pakļautas oglekļa pārvirzei un ir visoglekļietilpīgākās. |
| --- | --- |

(26)

Tam, kādus produktus aptver OIM, būtu jāatspoguļo to, kādas darbības aptver ES ETS, jo ES ETS pamatā ir kvantitatīvi un kvalitatīvi kritēriji, kas ir saistīti ar Direktīvas 2003/87/EK vidisko mērķi un tā ir visplašākā SEG emisiju regulatīvā sistēma Savienībā.
  Līdz 2030. gada 1. janvārim Komisijai būtu jānosaka grafiks visu to preču pakāpeniskai iekļaušanai, kuru nozares ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā. Prioritāte būtu jāpiešķir precēm, kas ir visvairāk pakļautas oglekļa pārvirzei un ir visoglekļietilpīgākās.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Tas, kādas ir šīs regulas aptvertās preces, būtu jānosaka, rūpīgi analizējot, cik tās ir relevantas kumulēto SEG emisiju ziņā un cik lielā mērā tās var radīt oglekļa emisiju pārvirzes risku attiecīgajās ES ETS aptvertajās nozarēs, un kā tajā pašā laikā nepieļaut pārlieku sarežģītību un administratīvo slogu. Konkrētāk, preču atlasē jāņem vērā ES ETS aptvertie pamatmateriāli un pamatprodukti, lai ar nodrošinātu, ka energoietilpīgu produktu importam Savienībā nosaka tādu oglekļa cenu, kas ir līdzvērtīga ES ETS aptvertajiem produktiem noteiktajai, un samazinātu oglekļa emisiju pārvirzes risku. Citiem relevantiem kritērijiem, ko izmanto, lai sašaurinātu preču klāstu, vajadzētu būt šādiem: pirmkārt, cik relevanta ir nozare emisiju ziņā, proti, vai nozare pieder pie tām, kas rada lielākās agregētās SEG emisijas; otrkārt, vai nozari apdraud oglekļa emisiju pārvirzes risks, saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK; treškārt, kā sabalansēt vajadzību pēc iespējas plašāk aptvert SEG emisijas ar nepieciešamību ierobežot sarežģītību un administratīvos pūliņus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Tas, kādas ir šīs regulas aptvertās preces, būtu jānosaka, rūpīgi analizējot, cik tās ir relevantas kumulēto SEG emisiju ziņā un cik lielā mērā tās var radīt oglekļa emisiju pārvirzes risku attiecīgajās ES ETS aptvertajās nozarēs, un kā tajā pašā laikā nepieļaut pārlieku sarežģītību un administratīvo slogu. Konkrētāk, preču atlasē jāņem vērā ES ETS aptvertie pamatmateriāli un pamatprodukti, lai ar nodrošinātu, ka energoietilpīgu produktu importam Savienībā nosaka tādu oglekļa cenu, kas ir līdzvērtīga ES ETS aptvertajiem produktiem noteiktajai, un samazinātu oglekļa emisiju pārvirzes risku. Citiem relevantiem kritērijiem, ko izmanto, lai sašaurinātu preču klāstu, vajadzētu būt šādiem: pirmkārt, cik relevanta ir nozare emisiju ziņā, proti, vai nozare pieder pie tām, kas rada lielākās agregētās SEG emisijas; otrkārt, vai nozari apdraud oglekļa emisiju pārvirzes risks, saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK; treškārt, kā sabalansēt vajadzību pēc iespējas plašāk aptvert SEG emisijas ar nepieciešamību ierobežot sarežģītību un administratīvos pūliņus.

| (29) | Tas, kādas ir šīs regulas aptvertās preces, būtu jānosaka, rūpīgi analizējot, cik tās ir relevantas kumulēto SEG emisiju ziņā un cik lielā mērā tās var radīt oglekļa emisiju pārvirzes risku attiecīgajās ES ETS aptvertajās nozarēs, un kā tajā pašā laikā nepieļaut pārlieku sarežģītību un administratīvo slogu
  Savienības rūpniecībai, uzņēmumiem un MVU
  . Konkrētāk, preču atlasē jāņem vērā ES ETS aptvertie pamatmateriāli un pamatprodukti, lai ar nodrošinātu, ka energoietilpīgu produktu importam Savienībā nosaka tādu oglekļa cenu, kas ir līdzvērtīga ES ETS aptvertajiem produktiem noteiktajai, un samazinātu oglekļa emisiju pārvirzes risku. Citiem relevantiem kritērijiem, ko izmanto, lai sašaurinātu preču klāstu, vajadzētu būt šādiem: pirmkārt, cik relevanta ir nozare emisiju ziņā, proti, vai nozare pieder pie tām, kas rada lielākās agregētās SEG emisijas; otrkārt, vai nozari apdraud oglekļa emisiju pārvirzes risks, saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK; treškārt, kā sabalansēt vajadzību pēc iespējas plašāk aptvert SEG emisijas ar nepieciešamību ierobežot sarežģītību un administratīvos pūliņus.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī tam, lai nepieļautu nekādu tirgus kropļojumu risku starp dažādām OIM aptvertajām nozarēm. |
| --- | --- |

(29)

Tas, kādas ir šīs regulas aptvertās preces, būtu jānosaka, rūpīgi analizējot, cik tās ir relevantas kumulēto SEG emisiju ziņā un cik lielā mērā tās var radīt oglekļa emisiju pārvirzes risku attiecīgajās ES ETS aptvertajās nozarēs, un kā tajā pašā laikā nepieļaut pārlieku sarežģītību un administratīvo slogu
  Savienības rūpniecībai, uzņēmumiem un MVU
  . Konkrētāk, preču atlasē jāņem vērā ES ETS aptvertie pamatmateriāli un pamatprodukti, lai ar nodrošinātu, ka energoietilpīgu produktu importam Savienībā nosaka tādu oglekļa cenu, kas ir līdzvērtīga ES ETS aptvertajiem produktiem noteiktajai, un samazinātu oglekļa emisiju pārvirzes risku. Citiem relevantiem kritērijiem, ko izmanto, lai sašaurinātu preču klāstu, vajadzētu būt šādiem: pirmkārt, cik relevanta ir nozare emisiju ziņā, proti, vai nozare pieder pie tām, kas rada lielākās agregētās SEG emisijas; otrkārt, vai nozari apdraud oglekļa emisiju pārvirzes risks, saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK; treškārt, kā sabalansēt vajadzību pēc iespējas plašāk aptvert SEG emisijas ar nepieciešamību ierobežot sarežģītību un administratīvos pūliņus.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī tam, lai nepieļautu nekādu tirgus kropļojumu risku starp dažādām OIM aptvertajām nozarēm.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Pamatojoties uz pirmo kritēriju, no kumulēto emisiju viedokļa aptveramas būtu šādas rūpniecības nozares: dzelzs un tērauda ražošana, naftas rafinēšana, cementa ražošana, organisko pamatķimikāliju un mēslošanas līdzekļu ražošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Pamatojoties uz pirmo kritēriju, no kumulēto emisiju viedokļa aptveramas būtu šādas rūpniecības nozares: dzelzs un tērauda ražošana, naftas rafinēšana, cementa ražošana, organisko pamatķimikāliju un mēslošanas līdzekļu ražošana.

| (30) | Pamatojoties uz pirmo kritēriju, no kumulēto emisiju viedokļa aptveramas būtu šādas rūpniecības nozares: dzelzs un tērauda ražošana, naftas rafinēšana, cementa
  , alumīnija
  ražošana, organisko pamatķimikāliju
  , ūdeņraža, polimēru
  un mēslošanas līdzekļu ražošana. |
| --- | --- |

(30)

Pamatojoties uz pirmo kritēriju, no kumulēto emisiju viedokļa aptveramas būtu šādas rūpniecības nozares: dzelzs un tērauda ražošana, naftas rafinēšana, cementa
  , alumīnija
  ražošana, organisko pamatķimikāliju
  , ūdeņraža, polimēru
  un mēslošanas līdzekļu ražošana.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Konkrētāk, šīs regulas darbības jomā nav iekļautas organiskās ķimikālijas, jo tehnisku ierobežojumu dēļ nav iespējams skaidri definēt importēto preču iegultās emisijas. Šīm precēm ES ETS ietvaros piemērojamā līmeņatzīme ir pamatparametrs, kas neļauj viennozīmīgi noteikt, kādas emisijas ir iegultas atsevišķās importētās precēs. Precīzāka organisko ķimikāliju iegulto emisiju noskaidrošana prasa vairāk datu un analīzes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Konkrētāk, šīs regulas darbības jomā nav iekļautas organiskās ķimikālijas, jo tehnisku ierobežojumu dēļ nav iespējams skaidri definēt importēto preču iegultās emisijas. Šīm precēm ES ETS ietvaros piemērojamā līmeņatzīme ir pamatparametrs, kas neļauj viennozīmīgi noteikt, kādas emisijas ir iegultas atsevišķās importētās precēs. Precīzāka organisko ķimikāliju iegulto emisiju noskaidrošana prasa vairāk datu un analīzes.

svītrots

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Līdzīgi
  tehniskie ierobežojumi attiecas uz naftas rafinēšanas produktiem, jo arī šajā gadījumā nav iespējams nešaubīgi attiecināt SEG emisijas uz konkrētiem saražotajiem produktiem. Tajā pašā laikā relevantā ES ETS līmeņatzīme nav tieši attiecināta uz specifiskiem produktiem, piemēram, benzīnu, dīzeļdegvielu vai petroleju, bet uz visu rafinētavas produkciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Līdzīgi
  tehniskie ierobežojumi attiecas uz naftas rafinēšanas produktiem, jo arī šajā gadījumā nav iespējams nešaubīgi attiecināt SEG emisijas uz konkrētiem saražotajiem produktiem. Tajā pašā laikā relevantā ES ETS līmeņatzīme nav tieši attiecināta uz specifiskiem produktiem, piemēram, benzīnu, dīzeļdegvielu vai petroleju, bet uz visu rafinētavas produkciju.

| (33) | Daži
  tehniskie ierobežojumi attiecas uz naftas rafinēšanas produktiem, jo arī šajā gadījumā nav iespējams nešaubīgi attiecināt SEG emisijas uz konkrētiem saražotajiem produktiem. Tajā pašā laikā relevantā ES ETS līmeņatzīme nav tieši attiecināta uz specifiskiem produktiem, piemēram, benzīnu, dīzeļdegvielu vai petroleju, bet uz visu rafinētavas produkciju.
  Lai laikus paplašinātu šīs regulas darbības jomu, Komisijai būtu jāizstrādā taisnīga metodika, pēc kuras tiek aprēķinātas iegultās emisijas no naftas rafinēšanas produktiem pirms pārejas posma beigām. |
| --- | --- |

(33)

Daži
  tehniskie ierobežojumi attiecas uz naftas rafinēšanas produktiem, jo arī šajā gadījumā nav iespējams nešaubīgi attiecināt SEG emisijas uz konkrētiem saražotajiem produktiem. Tajā pašā laikā relevantā ES ETS līmeņatzīme nav tieši attiecināta uz specifiskiem produktiem, piemēram, benzīnu, dīzeļdegvielu vai petroleju, bet uz visu rafinētavas produkciju.
  Lai laikus paplašinātu šīs regulas darbības jomu, Komisijai būtu jāizstrādā taisnīga metodika, pēc kuras tiek aprēķinātas iegultās emisijas no naftas rafinēšanas produktiem pirms pārejas posma beigām.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (34) | Savukārt alumīnija
  produkti būtu jāiekļauj OIM, jo šo nozari apdraud ievērojams oglekļa emisiju pārvirzes risks. Turklāt vairākos rūpnieciskos lietojumos tie līdzīgo īpašību dēļ tieši konkurē ar tērauda produktiem. Alumīnija iekļaušana OIM ir relevanta arī tāpēc, ka
  nākotnē
  OIM darbības
  jomu varētu paplašināt un tajā iekļaut
  arī netiešās emisijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34)

Savukārt alumīnija
  produkti būtu jāiekļauj OIM, jo šo nozari apdraud ievērojams oglekļa emisiju pārvirzes risks. Turklāt vairākos rūpnieciskos lietojumos tie līdzīgo īpašību dēļ tieši konkurē ar tērauda produktiem. Alumīnija iekļaušana OIM ir relevanta arī tāpēc, ka
  nākotnē
  OIM darbības
  jomu varētu paplašināt un tajā iekļaut
  arī netiešās emisijas.

| (34) | Alumīnija
  produkti būtu jāiekļauj OIM, jo šo nozari apdraud ievērojams oglekļa emisiju pārvirzes risks. Turklāt vairākos rūpnieciskos lietojumos tie līdzīgo īpašību dēļ tieši konkurē ar tērauda produktiem. Alumīnija iekļaušana OIM ir relevanta arī tāpēc, ka OIM darbības
  jomā ir iekļautas
  arī netiešās emisijas. |
| --- | --- |

(34)

Alumīnija
  produkti būtu jāiekļauj OIM, jo šo nozari apdraud ievērojams oglekļa emisiju pārvirzes risks. Turklāt vairākos rūpnieciskos lietojumos tie līdzīgo īpašību dēļ tieši konkurē ar tērauda produktiem. Alumīnija iekļaušana OIM ir relevanta arī tāpēc, ka OIM darbības
  jomā ir iekļautas
  arī netiešās emisijas.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Toties šo regulu nevajadzētu piemērot vairākiem produktiem, kuru ražošana nerada būtiskas emisijas — dzelzs lūžņiem (KN kods 7204), ferosakausējumiem (KN kods 7202) un atsevišķiem mēslošanas līdzekļiem (KN kods 3105 60 00). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Toties šo regulu nevajadzētu piemērot vairākiem produktiem, kuru ražošana nerada būtiskas emisijas — dzelzs lūžņiem (KN kods 7204), ferosakausējumiem (KN kods 7202) un atsevišķiem mēslošanas līdzekļiem (KN kods 3105 60 00).

| (36) | Toties šo regulu
  pirmajā posmā
  nevajadzētu piemērot vairākiem produktiem, kuru ražošana nerada būtiskas emisijas — dzelzs lūžņiem (KN kods 7204), ferosakausējumiem (KN kods 7202) un atsevišķiem mēslošanas līdzekļiem (KN kods 3105 60 00). |
| --- | --- |

(36)

Toties šo regulu
  pirmajā posmā
  nevajadzētu piemērot vairākiem produktiem, kuru ražošana nerada būtiskas emisijas — dzelzs lūžņiem (KN kods 7204), ferosakausējumiem (KN kods 7202) un atsevišķiem mēslošanas līdzekļiem (KN kods 3105 60 00).

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Atzītajam deklarētājam vajadzētu būt tiesībām prasīt, lai nododamo OIM sertifikātu skaits tiktu samazināts atbilstīgi oglekļa cenai, kas par šīm emisijām jau samaksāta citās jurisdikcijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Atzītajam deklarētājam vajadzētu būt tiesībām prasīt, lai nododamo OIM sertifikātu skaits tiktu samazināts atbilstīgi oglekļa cenai, kas par šīm emisijām jau samaksāta citās jurisdikcijās.

| (40) | Atzītajam deklarētājam vajadzētu būt tiesībām prasīt, lai nododamo OIM sertifikātu skaits tiktu samazināts atbilstīgi
  tieši noteiktajai
  oglekļa cenai, kas par šīm emisijām jau samaksāta citās jurisdikcijās. |
| --- | --- |

(40)

Atzītajam deklarētājam vajadzētu būt tiesībām prasīt, lai nododamo OIM sertifikātu skaits tiktu samazināts atbilstīgi
  tieši noteiktajai
  oglekļa cenai, kas par šīm emisijām jau samaksāta citās jurisdikcijās.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

45. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (45) | Elektroenerģijai kā produktam piemītošās fizikālās īpašības, jo īpaši tas, ka ir neiespējami izsekot faktiskajai elektronu plūsmai, nozīmē, ka šajā gadījumā OIM jāveido nedaudz citādi.
  Standarta pieeja būtu izmantot standartvērtības, un
  atzītajiem deklarētājiem vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai OIM saistības tiek aprēķinātas, pamatojoties uz faktiskajām emisijām. Elektroenerģijas tirdzniecība atšķiras no citu preču tirdzniecības, jo īpaši tāpēc, ka to tirgo, izmantojot starpsavienotus elektrotīklus, enerģijas biržas un specifiskus tirdzniecības veidus. Tirgu sasaiste ir pamatīgi regulēts elektroenerģijas tirdzniecības veids, kas ļauj agregēt solījumus un piedāvājumus visā Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(45)

Elektroenerģijai kā produktam piemītošās fizikālās īpašības, jo īpaši tas, ka ir neiespējami izsekot faktiskajai elektronu plūsmai, nozīmē, ka šajā gadījumā OIM jāveido nedaudz citādi.
  Standarta pieeja būtu izmantot standartvērtības, un
  atzītajiem deklarētājiem vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai OIM saistības tiek aprēķinātas, pamatojoties uz faktiskajām emisijām. Elektroenerģijas tirdzniecība atšķiras no citu preču tirdzniecības, jo īpaši tāpēc, ka to tirgo, izmantojot starpsavienotus elektrotīklus, enerģijas biržas un specifiskus tirdzniecības veidus. Tirgu sasaiste ir pamatīgi regulēts elektroenerģijas tirdzniecības veids, kas ļauj agregēt solījumus un piedāvājumus visā Savienībā.

| (45) | Elektroenerģijai kā produktam piemītošās fizikālās īpašības, jo īpaši tas, ka ir neiespējami izsekot faktiskajai elektronu plūsmai, nozīmē, ka šajā gadījumā OIM jāveido nedaudz citādi. Atzītajiem deklarētājiem vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai OIM saistības tiek aprēķinātas, pamatojoties uz faktiskajām
  verificētajām
  emisijām
  . Standartvērtības būtu jāizmanto tikai tad, ja nav pieejami dati par faktiskajām emisijām
  . Elektroenerģijas tirdzniecība atšķiras no citu preču tirdzniecības, jo īpaši tāpēc, ka to tirgo, izmantojot starpsavienotus elektrotīklus, enerģijas biržas un specifiskus tirdzniecības veidus. Tirgu sasaiste ir pamatīgi regulēts elektroenerģijas tirdzniecības veids, kas ļauj agregēt solījumus un piedāvājumus visā Savienībā. |
| --- | --- |

(45)

Elektroenerģijai kā produktam piemītošās fizikālās īpašības, jo īpaši tas, ka ir neiespējami izsekot faktiskajai elektronu plūsmai, nozīmē, ka šajā gadījumā OIM jāveido nedaudz citādi. Atzītajiem deklarētājiem vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai OIM saistības tiek aprēķinātas, pamatojoties uz faktiskajām
  verificētajām
  emisijām
  . Standartvērtības būtu jāizmanto tikai tad, ja nav pieejami dati par faktiskajām emisijām
  . Elektroenerģijas tirdzniecība atšķiras no citu preču tirdzniecības, jo īpaši tāpēc, ka to tirgo, izmantojot starpsavienotus elektrotīklus, enerģijas biržas un specifiskus tirdzniecības veidus. Tirgu sasaiste ir pamatīgi regulēts elektroenerģijas tirdzniecības veids, kas ļauj agregēt solījumus un piedāvājumus visā Savienībā.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

46.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (46a) | Lai samazinātu oglekļa emisiju pārvirzes risku, kā arī nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības rūpniecībai, būtu jāaizliedz visa veida apiešanas prakse. Komisijai būtu jānovērtē apiešanas risks, jo īpaši iespēja, ka tiks mainīti pakārtoto produktu tirdzniecības modeļi, kā arī resursu sadale un izmaksu segšana, notiks manipulācijas ar datiem par emisijām, preču nelikumīga marķēšana un veiktas nelielas produkta izmaiņas, lai importētu produktu saskaņā ar atšķirīgu kombinētās nomenklatūras (“KN”) kodu visās šīs regulas I pielikuma aptvertajās nozarēs. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, lai vajadzības gadījumā stiprinātu pret apiešanu vērstos pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46a)

Lai samazinātu oglekļa emisiju pārvirzes risku, kā arī nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības rūpniecībai, būtu jāaizliedz visa veida apiešanas prakse. Komisijai būtu jānovērtē apiešanas risks, jo īpaši iespēja, ka tiks mainīti pakārtoto produktu tirdzniecības modeļi, kā arī resursu sadale un izmaksu segšana, notiks manipulācijas ar datiem par emisijām, preču nelikumīga marķēšana un veiktas nelielas produkta izmaiņas, lai importētu produktu saskaņā ar atšķirīgu kombinētās nomenklatūras (“KN”) kodu visās šīs regulas I pielikuma aptvertajās nozarēs. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, lai vajadzības gadījumā stiprinātu pret apiešanu vērstos pasākumus.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

49. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (49) | Brīdī, kad trešās valstis, pateicoties tirgu sasaistei, būs cieši integrētas Savienības elektroenerģijas tirgū, vajadzētu rast tehnisku risinājumu, lai nodrošinātu, ka OIM tiek piemērots arī elektroenerģijai, kas no šādām valstīm tiek eksportēta uz Savienības muitas teritoriju. Ja tehniskus risinājumus atrast nav iespējams, trešām valstīm, kuru tirgus ir sasaistīts ar Savienības tirgu, vajadzētu uz laiku, proti, ne ilgāk kā līdz 2030. gadam, ar vairākiem nosacījumiem piešķirt atbrīvojumu no OIM attiecībā tikai uz elektroenerģijas eksportu. Tomēr šīm trešām valstīm būtu jāizstrādā ceļvedis un jāapņemas īstenot oglekļa cenu noteikšanas mehānismu, kas paredz līdzvērtīgu cenu kā ES ETS, un jāapņemas līdz 2050. gadam panākt oglekļneitralitāti,
  kā arī pielāgoties
  Savienības tiesību aktiem tādās jomās kā vide, klimats, konkurence un enerģētika. Šim atbrīvojumam vajadzētu būt atceļamam jebkurā brīdī, ja ir pamats uzskatīt, ka attiecīgā valsts nepilda savas saistības vai līdz 2030. gadam nav ieviesusi ES ETS līdzvērtīgu ETS. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49)

Brīdī, kad trešās valstis, pateicoties tirgu sasaistei, būs cieši integrētas Savienības elektroenerģijas tirgū, vajadzētu rast tehnisku risinājumu, lai nodrošinātu, ka OIM tiek piemērots arī elektroenerģijai, kas no šādām valstīm tiek eksportēta uz Savienības muitas teritoriju. Ja tehniskus risinājumus atrast nav iespējams, trešām valstīm, kuru tirgus ir sasaistīts ar Savienības tirgu, vajadzētu uz laiku, proti, ne ilgāk kā līdz 2030. gadam, ar vairākiem nosacījumiem piešķirt atbrīvojumu no OIM attiecībā tikai uz elektroenerģijas eksportu. Tomēr šīm trešām valstīm būtu jāizstrādā ceļvedis un jāapņemas īstenot oglekļa cenu noteikšanas mehānismu, kas paredz līdzvērtīgu cenu kā ES ETS, un jāapņemas līdz 2050. gadam panākt oglekļneitralitāti,
  kā arī pielāgoties
  Savienības tiesību aktiem tādās jomās kā vide, klimats, konkurence un enerģētika. Šim atbrīvojumam vajadzētu būt atceļamam jebkurā brīdī, ja ir pamats uzskatīt, ka attiecīgā valsts nepilda savas saistības vai līdz 2030. gadam nav ieviesusi ES ETS līdzvērtīgu ETS.

| (49) | Brīdī, kad trešās valstis, pateicoties tirgu sasaistei, būs cieši integrētas Savienības elektroenerģijas tirgū, vajadzētu rast tehnisku risinājumu, lai nodrošinātu, ka OIM tiek piemērots arī elektroenerģijai, kas no šādām valstīm tiek eksportēta uz Savienības muitas teritoriju. Ja tehniskus risinājumus atrast nav iespējams, trešām valstīm, kuru tirgus ir sasaistīts ar Savienības tirgu, vajadzētu uz laiku, proti, ne ilgāk kā līdz 2030. gadam, ar vairākiem nosacījumiem piešķirt atbrīvojumu no OIM attiecībā tikai uz elektroenerģijas eksportu. Tomēr šīm trešām valstīm būtu jāizstrādā ceļvedis un jāapņemas īstenot
  tiešu
  oglekļa cenu noteikšanas mehānismu, kas paredz līdzvērtīgu cenu kā ES ETS, un jāapņemas līdz
  , vēlākais,
  2050. gadam panākt oglekļneitralitāti,
  lai pielāgotos
  Savienības tiesību aktiem tādās jomās kā vide, klimats, konkurence un enerģētika. Šim atbrīvojumam vajadzētu būt atceļamam jebkurā brīdī, ja ir pamats uzskatīt, ka attiecīgā valsts nepilda savas saistības vai līdz 2030. gadam nav ieviesusi ES ETS līdzvērtīgu ETS. |
| --- | --- |

(49)

Brīdī, kad trešās valstis, pateicoties tirgu sasaistei, būs cieši integrētas Savienības elektroenerģijas tirgū, vajadzētu rast tehnisku risinājumu, lai nodrošinātu, ka OIM tiek piemērots arī elektroenerģijai, kas no šādām valstīm tiek eksportēta uz Savienības muitas teritoriju. Ja tehniskus risinājumus atrast nav iespējams, trešām valstīm, kuru tirgus ir sasaistīts ar Savienības tirgu, vajadzētu uz laiku, proti, ne ilgāk kā līdz 2030. gadam, ar vairākiem nosacījumiem piešķirt atbrīvojumu no OIM attiecībā tikai uz elektroenerģijas eksportu. Tomēr šīm trešām valstīm būtu jāizstrādā ceļvedis un jāapņemas īstenot
  tiešu
  oglekļa cenu noteikšanas mehānismu, kas paredz līdzvērtīgu cenu kā ES ETS, un jāapņemas līdz
  , vēlākais,
  2050. gadam panākt oglekļneitralitāti,
  lai pielāgotos
  Savienības tiesību aktiem tādās jomās kā vide, klimats, konkurence un enerģētika. Šim atbrīvojumam vajadzētu būt atceļamam jebkurā brīdī, ja ir pamats uzskatīt, ka attiecīgā valsts nepilda savas saistības vai līdz 2030. gadam nav ieviesusi ES ETS līdzvērtīgu ETS.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

51. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (51) | Lai atvieglotu un nodrošinātu OIM pienācīgu darbību, Komisijai būtu jāpalīdz par šīs regulas piemērošanu atbildīgajām kompetentajām iestādēm veikt savus pienākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51)

Lai atvieglotu un nodrošinātu OIM pienācīgu darbību, Komisijai būtu jāpalīdz par šīs regulas piemērošanu atbildīgajām kompetentajām iestādēm veikt savus pienākumus.

svītrots

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

51.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (51a) | Jānodrošina, lai pusēm, uz ko attiecas OIM iestādes lēmumi, būtu piekļuve vajadzīgajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. Tāpēc būtu jāizveido attiecīgs pārsūdzības mehānisms, lai OIM iestādes lēmumus varētu pārsūdzēt apelācijas padomē, par kuras lēmumiem savukārt var celt prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar LESD. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51a)

Jānodrošina, lai pusēm, uz ko attiecas OIM iestādes lēmumi, būtu piekļuve vajadzīgajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. Tāpēc būtu jāizveido attiecīgs pārsūdzības mehānisms, lai OIM iestādes lēmumus varētu pārsūdzēt apelācijas padomē, par kuras lēmumiem savukārt var celt prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar LESD.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

52. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (52) | Komisijai
  pirms pārejas perioda beigām
  būtu jāizvērtē šīs regulas piemērošana un par to jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
  Ziņojumā
  īpaša uzmanība būtu jāpievērš iespējām pilnveidot klimatrīcību virzībā uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam. Izvērtēšanas gaitā Komisijai būtu jāsāk vākt informāciju, kas nepieciešama, lai potenciāli varētu
  mehānismu attiecināt arī uz netiešajām emisijām
  ,
  kā
  arī uz citām precēm un pakalpojumiem, ko apdraud oglekļa emisiju pārvirze, un izstrādāt metodes, kā aprēķināt iegultās emisijas, balstoties uz vidiskās pēdas metodēm (47). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52)

Komisijai
  pirms pārejas perioda beigām
  būtu jāizvērtē šīs regulas piemērošana un par to jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
  Ziņojumā
  īpaša uzmanība būtu jāpievērš iespējām pilnveidot klimatrīcību virzībā uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam. Izvērtēšanas gaitā Komisijai būtu jāsāk vākt informāciju, kas nepieciešama, lai potenciāli varētu
  mehānismu attiecināt arī uz netiešajām emisijām
  ,
  kā
  arī uz citām precēm un pakalpojumiem, ko apdraud oglekļa emisiju pārvirze, un izstrādāt metodes, kā aprēķināt iegultās emisijas, balstoties uz vidiskās pēdas metodēm (47).

| (52) | Komisijai būtu
  regulāri
  jāizvērtē šīs regulas piemērošana un par to jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
  Ziņojumos
  īpaša uzmanība būtu jāpievērš iespējām pilnveidot klimatrīcību virzībā uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam.
  Pirmās
  izvērtēšanas gaitā Komisijai būtu jāsāk vākt informāciju, kas nepieciešama, lai potenciāli varētu
  paplašināt I pielikuma darbības jomu
  ,
  attiecinot to
  arī uz citām precēm un pakalpojumiem, ko apdraud oglekļa emisiju pārvirze,
  piemēram, pakārtotiem produktiem,
  un izstrādāt metodes, kā aprēķināt iegultās emisijas, balstoties uz vidiskās pēdas metodēm (47).
  Komisijai būtu turpmākos izvērtējumos jāpievēršas ietekmei uz Savienības rūpniecību un lejupējām rūpniecības nozarēm, ietekmi uz MVU, iespējamu nesamērīgu administratīvo slogu, iespējamu apiešanas praksi, izkropļojumiem tirdzniecības pieejās un iespējām uzlabot klimatrīcību klimatneitrālas Savienības virzienā līdz 2050. gadam, attiecīgā gadījumā šos izvērtējumus papildinot ar tiesību aktu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

(52)

Komisijai būtu
  regulāri
  jāizvērtē šīs regulas piemērošana un par to jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
  Ziņojumos
  īpaša uzmanība būtu jāpievērš iespējām pilnveidot klimatrīcību virzībā uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam.
  Pirmās
  izvērtēšanas gaitā Komisijai būtu jāsāk vākt informāciju, kas nepieciešama, lai potenciāli varētu
  paplašināt I pielikuma darbības jomu
  ,
  attiecinot to
  arī uz citām precēm un pakalpojumiem, ko apdraud oglekļa emisiju pārvirze,
  piemēram, pakārtotiem produktiem,
  un izstrādāt metodes, kā aprēķināt iegultās emisijas, balstoties uz vidiskās pēdas metodēm (47).
  Komisijai būtu turpmākos izvērtējumos jāpievēršas ietekmei uz Savienības rūpniecību un lejupējām rūpniecības nozarēm, ietekmi uz MVU, iespējamu nesamērīgu administratīvo slogu, iespējamu apiešanas praksi, izkropļojumiem tirdzniecības pieejās un iespējām uzlabot klimatrīcību klimatneitrālas Savienības virzienā līdz 2050. gadam, attiecīgā gadījumā šos izvērtējumus papildinot ar tiesību aktu priekšlikumiem.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

52.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (52a) | Lai būtu iespējama ātra un efektīva reaģēšana uz neprognozējamiem, ārkārtas un neizprovocētiem apstākļiem, kam ir postošas sekas vienas vai vairāku OIM pakļautu trešo valstu ekonomikā un rūpniecības infrastruktūrā, Komisijai būtu pēc nepieciešamības jāierosina tiesību akta priekšlikums par grozījumiem šajā regulā. Šādā tiesību akta priekšlikumā būtu jāparedz pasākumi, kas ir vispiemērotākie apstākļos, ar kuriem saskaras trešā valsts vai valstis, vienlaikus saglabājot šīs regulas mērķus. Šiem pasākumiem vajadzētu būt ierobežotiem laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52a)

Lai būtu iespējama ātra un efektīva reaģēšana uz neprognozējamiem, ārkārtas un neizprovocētiem apstākļiem, kam ir postošas sekas vienas vai vairāku OIM pakļautu trešo valstu ekonomikā un rūpniecības infrastruktūrā, Komisijai būtu pēc nepieciešamības jāierosina tiesību akta priekšlikums par grozījumiem šajā regulā. Šādā tiesību akta priekšlikumā būtu jāparedz pasākumi, kas ir vispiemērotākie apstākļos, ar kuriem saskaras trešā valsts vai valstis, vienlaikus saglabājot šīs regulas mērķus. Šiem pasākumiem vajadzētu būt ierobežotiem laikā.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

53.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (53a) | Paralēli dialogam ar trešām valstīm Komisijai katrā posmā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāsadarbojas ar visām ieinteresētajām personām nozarēs, uz kurām attiecas šī regula, tostarp ar rūpniecības nozares, arodbiedrību un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53a)

Paralēli dialogam ar trešām valstīm Komisijai katrā posmā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāsadarbojas ar visām ieinteresētajām personām nozarēs, uz kurām attiecas šī regula, tostarp ar rūpniecības nozares, arodbiedrību un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

54.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (54a) | Komisijai būtu aktīvi jāturpina veidot starptautiskais “Oglekļa klubs”, lai nodrošinātu pastāvīgu un labticīgu apmaiņu ar Savienības tirdzniecības partneriem. Tam vajadzētu būt atvērtam un neekskluzīvam starptautiskam forumam, kas varētu darboties atbilstīgas daudzpusējas organizācijas, piemēram, PTO, paspārnē vai, piemēram, kā ietekmīga un atklāta ESAO struktūra. Tā mērķim vajadzētu būt iespējai salīdzināt un koordinēt oglekļa cenas noteikšanas pasākumus, kā arī ar oglekli nesaistītas cenas noteikšanas pasākumus, kuri ietekmē emisiju samazināšanu. Oglekļa klubam būtu arī jāatbalsta klimata pasākumu salīdzināmība, nodrošinot klimata monitoringa, ziņošanas un verificēšanas kvalitāti kluba dalībnieku starpā. Dalībai klubā vajadzētu būt neformālai, atvērtai un brīvprātīgai no tādu valstu puses, kam ir augsti klimata mērķi atbilstīgi Parīzes nolīgumam. Tā kā OIM ir pirmais šāda veida pasākums, kam ir paredzēts būt sadarbības instrumentam, kurš izstrādāts oglekļa emisiju pārneses apkarošanai, šāds Oglekļa klubs nodrošinās iespēju sadarboties Savienībai un tās tirdzniecības partneriem, kā arī garantēs pārredzamību to darījumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54a)

Komisijai būtu aktīvi jāturpina veidot starptautiskais “Oglekļa klubs”, lai nodrošinātu pastāvīgu un labticīgu apmaiņu ar Savienības tirdzniecības partneriem. Tam vajadzētu būt atvērtam un neekskluzīvam starptautiskam forumam, kas varētu darboties atbilstīgas daudzpusējas organizācijas, piemēram, PTO, paspārnē vai, piemēram, kā ietekmīga un atklāta ESAO struktūra. Tā mērķim vajadzētu būt iespējai salīdzināt un koordinēt oglekļa cenas noteikšanas pasākumus, kā arī ar oglekli nesaistītas cenas noteikšanas pasākumus, kuri ietekmē emisiju samazināšanu. Oglekļa klubam būtu arī jāatbalsta klimata pasākumu salīdzināmība, nodrošinot klimata monitoringa, ziņošanas un verificēšanas kvalitāti kluba dalībnieku starpā. Dalībai klubā vajadzētu būt neformālai, atvērtai un brīvprātīgai no tādu valstu puses, kam ir augsti klimata mērķi atbilstīgi Parīzes nolīgumam. Tā kā OIM ir pirmais šāda veida pasākums, kam ir paredzēts būt sadarbības instrumentam, kurš izstrādāts oglekļa emisiju pārneses apkarošanai, šāds Oglekļa klubs nodrošinās iespēju sadarboties Savienībai un tās tirdzniecības partneriem, kā arī garantēs pārredzamību to darījumos.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

55. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (55) | Tā kā OIM mērķis ir veicināt tīrākus ražošanas procesus, ES ir gatava kopā ar valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem strādāt pie to ražošanas nozaru dekarbonizācijas. Turklāt Savienībai mazāk attīstītajām valstīm būtu jāsniedz nepieciešamā tehniskā palīdzība, lai tām atvieglotu pielāgošanos jaunajām saistībām, kas noteiktas ar šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(55)

Tā kā OIM mērķis ir veicināt tīrākus ražošanas procesus, ES ir gatava kopā ar valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem strādāt pie to ražošanas nozaru dekarbonizācijas. Turklāt Savienībai mazāk attīstītajām valstīm būtu jāsniedz nepieciešamā tehniskā palīdzība, lai tām atvieglotu pielāgošanos jaunajām saistībām, kas noteiktas ar šo regulu.

| (55) | Tā kā OIM mērķis ir veicināt tīrākus ražošanas procesus, ES ir gatava kopā ar valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem strādāt pie to ražošanas nozaru dekarbonizācijas. Turklāt Savienībai mazāk attīstītajām valstīm būtu jāsniedz nepieciešamā tehniskā palīdzība, lai tām atvieglotu pielāgošanos jaunajām saistībām, kas noteiktas ar šo regulu.
  Lai gan ieņēmumi, kas gūti no OIM sertifikātu pārdošanas, tiks ieskaitīti Savienības budžetā kā vispārēji ienākumi un tos nevajadzētu iezīmēt nekādiem konkrētiem Savienības budžeta izdevumiem, ņemot vērā Savienības budžetam piemērojamo universāluma principu, Savienībai būtu jāfinansē vismazāk attīstīto valstu centieni dekarbonizēto to ražošanas rūpniecību ar tādu summu gadā, kas atbilst vismaz OIM sertifikātu pārdošanas ieņēmumu līmenim. Šāds finansējums būtu jānodrošina kā finansiāls atbalsts, kuru Savienība sniedz starptautiskajam klimata finansējumam un attiecīgajām ģeogrāfiskajām programmām, kā arī tematiskajai programmai “Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments “Eiropa pasaulē””, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947

   (1a)

  . Nepieciešamās izmaiņas šā instrumenta budžeta apropriācijās līdz 2027. gadam būtu jāievieš, piemērojot ES gadskārtējo budžeta procedūru, bet pēc tam jāiekļauj nākamajā ES daudzgadu finanšu shēmā. |
| --- | --- |

(55)

Tā kā OIM mērķis ir veicināt tīrākus ražošanas procesus, ES ir gatava kopā ar valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem strādāt pie to ražošanas nozaru dekarbonizācijas. Turklāt Savienībai mazāk attīstītajām valstīm būtu jāsniedz nepieciešamā tehniskā palīdzība, lai tām atvieglotu pielāgošanos jaunajām saistībām, kas noteiktas ar šo regulu.
  Lai gan ieņēmumi, kas gūti no OIM sertifikātu pārdošanas, tiks ieskaitīti Savienības budžetā kā vispārēji ienākumi un tos nevajadzētu iezīmēt nekādiem konkrētiem Savienības budžeta izdevumiem, ņemot vērā Savienības budžetam piemērojamo universāluma principu, Savienībai būtu jāfinansē vismazāk attīstīto valstu centieni dekarbonizēto to ražošanas rūpniecību ar tādu summu gadā, kas atbilst vismaz OIM sertifikātu pārdošanas ieņēmumu līmenim. Šāds finansējums būtu jānodrošina kā finansiāls atbalsts, kuru Savienība sniedz starptautiskajam klimata finansējumam un attiecīgajām ģeogrāfiskajām programmām, kā arī tematiskajai programmai “Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments “Eiropa pasaulē””, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947

   (1a)

  . Nepieciešamās izmaiņas šā instrumenta budžeta apropriācijās līdz 2027. gadam būtu jāievieš, piemērojot ES gadskārtējo budžeta procedūru, bet pēc tam jāiekļauj nākamajā ES daudzgadu finanšu shēmā.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

57.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (57a) | Komisijai būtu regulāri jāuzrauga visas uz OIM attiecināmās izmaiņas tirdzniecības plūsmās no vismazāk attīstītajām valstīm, lai novērtētu šīs regulas efektivitāti, tostarp tās devumu oglekļa emisiju pārvirzes novēršanā un tās ietekmi uz tirdzniecības plūsmām starp Savienību un vismazāk attīstītajām valstīm. Komisijai arī būtu regulāri jāuzrauga vismazāk attīstītajām valstīm sniegtā tehniskā palīdzība, lai novērtētu tās efektivitāti dekarbonizācijas procesa veicināšanā minētajās valstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(57a)

Komisijai būtu regulāri jāuzrauga visas uz OIM attiecināmās izmaiņas tirdzniecības plūsmās no vismazāk attīstītajām valstīm, lai novērtētu šīs regulas efektivitāti, tostarp tās devumu oglekļa emisiju pārvirzes novēršanā un tās ietekmi uz tirdzniecības plūsmām starp Savienību un vismazāk attīstītajām valstīm. Komisijai arī būtu regulāri jāuzrauga vismazāk attīstītajām valstīm sniegtā tehniskā palīdzība, lai novērtētu tās efektivitāti dekarbonizācijas procesa veicināšanā minētajās valstīs.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

59. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (59) | Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (51). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(59)

Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (51). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (59) | Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp
  attiecīgo
  ekspertu
  un rūpniecības nozaru
  līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (51). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(59)

Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp
  attiecīgo
  ekspertu
  un rūpniecības nozaru
  līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (51). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

61. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (61) | Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, to vidū pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(61)

Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, to vidū pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus.

| (61) | Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, to vidū pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus.
  Saskaņā ar Eiropola datiem krāpšana ar oglekļa kredītiem radījusi vairāk nekā 5 miljardus EUR lielu kaitējumu valstu ieņēmumiem. Tāpēc ar OIM būtu jāievieš piemēroti un iedarbīgi mehānismi, lai nepieļautu valstu ieņēmumu zaudējumus. |
| --- | --- |

(61)

Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, to vidū pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus.
  Saskaņā ar Eiropola datiem krāpšana ar oglekļa kredītiem radījusi vairāk nekā 5 miljardus EUR lielu kaitējumu valstu ieņēmumiem. Tāpēc ar OIM būtu jāievieš piemēroti un iedarbīgi mehānismi, lai nepieļautu valstu ieņēmumu zaudējumus.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

61.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (61a) | OIM iestāde būtu jāfinansē tā, lai nodrošinātu tās dzīvotspējīgu darbību un pareizu finanšu pārvaldību. Jebkādas izmaksas, kas saistītas ar šīs iestādes izveidi un darbību, būtu jāsedz no Savienības budžeta vispārējiem ienākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(61a)

OIM iestāde būtu jāfinansē tā, lai nodrošinātu tās dzīvotspējīgu darbību un pareizu finanšu pārvaldību. Jebkādas izmaksas, kas saistītas ar šīs iestādes izveidi un darbību, būtu jāsedz no Savienības budžeta vispārējiem ienākumiem.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ar šo regulu izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (“OIM”), kas nolūkā
  novērst
  oglekļa emisiju pārvirzes risku ir piemērojams I pielikumā uzskaitītajās precēs iegultajām siltumnīcefekta gāzu emisijām brīdī, kad šīs preces tiek importētas Savienības muitas teritorijā. | 1.   Ar šo regulu izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (“OIM”), kas nolūkā
  samazināt globālās oglekļa emisijas un atbalstīt Parīzes nolīguma mērķu īstenošanu, novēršot jebkādu iespējamu
  oglekļa emisiju pārvirzes risku
  no Savienības, un stimulēt emisiju samazināšanu trešās valstīs,
  ir piemērojams I pielikumā uzskaitītajās precēs iegultajām sisltumnīcefekta gāzu emisijām brīdī, kad šīs preces tiek importētas Savienības muitas teritorijā.
  Šajā nolūkā OIM mērķis ir izlīdzināt oglekļa cenu starp importētiem un iekšzemes izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ar šo regulu izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (“OIM”), kas nolūkā
  novērst
  oglekļa emisiju pārvirzes risku ir piemērojams I pielikumā uzskaitītajās precēs iegultajām siltumnīcefekta gāzu emisijām brīdī, kad šīs preces tiek importētas Savienības muitas teritorijā.

1.   Ar šo regulu izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (“OIM”), kas nolūkā
  samazināt globālās oglekļa emisijas un atbalstīt Parīzes nolīguma mērķu īstenošanu, novēršot jebkādu iespējamu
  oglekļa emisiju pārvirzes risku
  no Savienības, un stimulēt emisiju samazināšanu trešās valstīs,
  ir piemērojams I pielikumā uzskaitītajās precēs iegultajām sisltumnīcefekta gāzu emisijām brīdī, kad šīs preces tiek importētas Savienības muitas teritorijā.
  Šajā nolūkā OIM mērķis ir izlīdzināt oglekļa cenu starp importētiem un iekšzemes izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

1. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Šis mehānisms
  pakāpeniski
  kļūs par alternatīvu mehānismiem
  , kas izveidoti saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK nolūkā novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, proti, bezmaksas kvotu iedalei saskaņā ar minētās direktīvas 10.a pantu. | 3.   
  Šim mehānismam
  pakāpeniski
  vajadzētu aizstāt mehānismus
  , kas izveidoti saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK nolūkā novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, proti, bezmaksas kvotu iedalei saskaņā ar minētās direktīvas 10.a pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Šis mehānisms
  pakāpeniski
  kļūs par alternatīvu mehānismiem
  , kas izveidoti saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK nolūkā novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, proti, bezmaksas kvotu iedalei saskaņā ar minētās direktīvas 10.a pantu.

3.   
  Šim mehānismam
  pakāpeniski
  vajadzētu aizstāt mehānismus
  , kas izveidoti saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK nolūkā novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, proti, bezmaksas kvotu iedalei saskaņā ar minētās direktīvas 10.a pantu.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1.a punkts (jauns)

2. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ne vēlāk kā no 2030. gada 1. janvāra šī regula ir jāpiemēro visām nozarēm, uz ko attiecas Direktīva 2003/87/EK. |
| | Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot grafiku visu Direktīvas 2003/87/EK nozaru preču pakāpeniskai iekļaušanai. Prioritāti deleģētajā aktā Komisija piešķir precēm, kas ir visvairāk pakļautas oglekļa pārvirzei un ir visoglekļietilpīgākās. Minēto deleģēto aktu pieņem līdz 2025. gada 30. jūnijam. |
| | Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu I pielikumu, iekļaujot visas preces no ES ETS nozarēm. |
| | Līdz ... [trīs gadi pēc regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu I pielikumu, pievienojot I pielikumā uzskaitītajām precēm arī pakārtotos produktus. Šo pakārtoto produktu sastāvā ievērojamai daļai jābūt vismaz vienai no precēm, kas uzskaitītas I pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Ne vēlāk kā no 2030. gada 1. janvāra šī regula ir jāpiemēro visām nozarēm, uz ko attiecas Direktīva 2003/87/EK.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot grafiku visu Direktīvas 2003/87/EK nozaru preču pakāpeniskai iekļaušanai. Prioritāti deleģētajā aktā Komisija piešķir precēm, kas ir visvairāk pakļautas oglekļa pārvirzei un ir visoglekļietilpīgākās. Minēto deleģēto aktu pieņem līdz 2025. gada 30. jūnijam.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot grafiku visu Direktīvas 2003/87/EK nozaru preču pakāpeniskai iekļaušanai. Prioritāti deleģētajā aktā Komisija piešķir precēm, kas ir visvairāk pakļautas oglekļa pārvirzei un ir visoglekļietilpīgākās. Minēto deleģēto aktu pieņem līdz 2025. gada 30. jūnijam.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu I pielikumu, iekļaujot visas preces no ES ETS nozarēm.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu I pielikumu, iekļaujot visas preces no ES ETS nozarēm.

Līdz ... [trīs gadi pēc regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu I pielikumu, pievienojot I pielikumā uzskaitītajām precēm arī pakārtotos produktus. Šo pakārtoto produktu sastāvā ievērojamai daļai jābūt vismaz vienai no precēm, kas uzskaitītas I pielikumā.

Līdz ... [trīs gadi pēc regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu I pielikumu, pievienojot I pielikumā uzskaitītajām precēm arī pakārtotos produktus. Šo pakārtoto produktu sastāvā ievērojamai daļai jābūt vismaz vienai no precēm, kas uzskaitītas I pielikumā.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 6. punkts

2. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar
  ko paredz
  nosacījumus, ar kādiem OIM piemēro 2. punktā minētajām precēm.
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā. | 6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  šo regulu papildinošus
  deleģētos aktus
  saskaņā
  ar
  28. pantu, paredzot
  nosacījumus, ar kādiem OIM piemēro 2. punktā minētajām precēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar
  ko paredz
  nosacījumus, ar kādiem OIM piemēro 2. punktā minētajām precēm.
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā.

6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  šo regulu papildinošus
  deleģētos aktus
  saskaņā
  ar
  28. pantu, paredzot
  nosacījumus, ar kādiem OIM piemēro 2. punktā minētajām precēm.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 7. punkts – b apakšpunkts

2. pants – 7. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ar šīs trešās valsts vai teritorijas tiesību aktiem tiek īstenoti Savienības elektroenerģijas tirgum veltīto tiesību aktu galvenie noteikumi, toskait par atjaunīgo energoresursu attīstīšanu un elektroenerģijas tirgu sasaisti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ar šīs trešās valsts vai teritorijas tiesību aktiem tiek īstenoti Savienības elektroenerģijas tirgum veltīto tiesību aktu galvenie noteikumi, toskait par atjaunīgo energoresursu attīstīšanu un elektroenerģijas tirgu sasaisti;

| (b) | ar šīs trešās valsts vai teritorijas tiesību aktiem tiek īstenoti Savienības elektroenerģijas tirgum veltīto tiesību aktu galvenie noteikumi, toskait par atjaunīgo energoresursu attīstīšanu un elektroenerģijas tirgu sasaisti
  , un tiek īstenots Savienības tiesību aktu kopums klimata, vides un konkurences jomā, pilnībā ievērojot atrunātos termiņu
  ; |
| --- | --- |

(b)

ar šīs trešās valsts vai teritorijas tiesību aktiem tiek īstenoti Savienības elektroenerģijas tirgum veltīto tiesību aktu galvenie noteikumi, toskait par atjaunīgo energoresursu attīstīšanu un elektroenerģijas tirgu sasaisti
  , un tiek īstenots Savienības tiesību aktu kopums klimata, vides un konkurences jomā, pilnībā ievērojot atrunātos termiņu
  ;

, un tiek īstenots Savienības tiesību aktu kopums klimata, vides un konkurences jomā, pilnībā ievērojot atrunātos termiņu

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 7. punkts – e apakšpunkts

2. pants – 7. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | trešā valsts vai teritorija, īstenodama c) apakšpunktā minēto ceļvedi, ir pierādījusi, ka ir panākts būtisks progress virzībā uz tiesību aktu salāgošanu ar Savienības tiesību aktiem klimatrīcības jomā, pamatojoties uz minēto ceļvedi, tostarp attiecībā uz oglekļa cenu noteikšanu Savienībai līdzvērtīgā līmenī vismaz tiktāl, ciktāl tas skar elektroenerģijas ražošanu. Tāda elektroenerģijas sektora emisiju tirdzniecības sistēma, kur cena ir līdzvērtīga ES ETS cenai, ir pilnībā jāievieš līdz
  2030
  . gada 1. janvārim; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

trešā valsts vai teritorija, īstenodama c) apakšpunktā minēto ceļvedi, ir pierādījusi, ka ir panākts būtisks progress virzībā uz tiesību aktu salāgošanu ar Savienības tiesību aktiem klimatrīcības jomā, pamatojoties uz minēto ceļvedi, tostarp attiecībā uz oglekļa cenu noteikšanu Savienībai līdzvērtīgā līmenī vismaz tiktāl, ciktāl tas skar elektroenerģijas ražošanu. Tāda elektroenerģijas sektora emisiju tirdzniecības sistēma, kur cena ir līdzvērtīga ES ETS cenai, ir pilnībā jāievieš līdz
  2030
  . gada 1. janvārim;

2030

| (e) | trešā valsts vai teritorija, īstenodama c) apakšpunktā minēto ceļvedi, ir pierādījusi, ka ir panākts būtisks progress virzībā uz tiesību aktu salāgošanu ar Savienības tiesību aktiem klimatrīcības jomā, pamatojoties uz minēto ceļvedi, tostarp attiecībā uz oglekļa cenu noteikšanu Savienībai līdzvērtīgā līmenī vismaz tiktāl, ciktāl tas skar elektroenerģijas ražošanu. Tāda elektroenerģijas sektora emisiju tirdzniecības sistēma, kur cena ir līdzvērtīga ES ETS cenai, ir pilnībā jāievieš līdz
  2028
  . gada 1. janvārim; |
| --- | --- |

(e)

trešā valsts vai teritorija, īstenodama c) apakšpunktā minēto ceļvedi, ir pierādījusi, ka ir panākts būtisks progress virzībā uz tiesību aktu salāgošanu ar Savienības tiesību aktiem klimatrīcības jomā, pamatojoties uz minēto ceļvedi, tostarp attiecībā uz oglekļa cenu noteikšanu Savienībai līdzvērtīgā līmenī vismaz tiktāl, ciktāl tas skar elektroenerģijas ražošanu. Tāda elektroenerģijas sektora emisiju tirdzniecības sistēma, kur cena ir līdzvērtīga ES ETS cenai, ir pilnībā jāievieš līdz
  2028
  . gada 1. janvārim;

2028

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 8. punkts

2. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Trešo valsti vai teritoriju, kas atbilst 7. punkta a) līdz f) apakšpunkta nosacījumiem, iekļauj šīs regulas II pielikuma B iedaļā, un tā iesniedz
  divus
  ziņojumus par 7. punkta a) līdz f) apakšpunkta nosacījumu izpildi — vienu līdz
  2025
  . gada 1. jūlijam un
  otru
  līdz 2029. gada 1. jūlijam. Līdz attiecīgi
  2025
  . gada 31. decembrim un 2029. gada 31. decembrim Komisija, balstīdamās uz 7. punkta c) apakšpunktā minēto ceļvedi un no trešās valsts vai teritorijas saņemtajiem ziņojumiem, novērtē, vai trešā valsts vai teritorija joprojām ievēro 7. punktā izklāstītos nosacījumus. | 8.   Trešo valsti vai teritoriju, kas atbilst 7. punkta a) līdz f) apakšpunkta nosacījumiem, iekļauj šīs regulas II pielikuma B iedaļā, un tā iesniedz
  trīs visaptverošus
  ziņojumus par 7. punkta a) līdz f) apakšpunkta nosacījumu izpildi — vienu līdz
  2024. gada 1. jūlijam, otru līdz


  2027
  . gada 1. jūlijam un
  trešo
  līdz 2029. gada 1. jūlijam. Līdz attiecīgi
  2024. gada 31. decembrim,


  2027
  . gada 31. decembrim un 2029. gada 31. decembrim Komisija, balstīdamās uz 7. punkta c) apakšpunktā minēto ceļvedi un no trešās valsts vai teritorijas saņemtajiem ziņojumiem, novērtē, vai trešā valsts vai teritorija joprojām ievēro 7. punktā izklāstītos nosacījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Trešo valsti vai teritoriju, kas atbilst 7. punkta a) līdz f) apakšpunkta nosacījumiem, iekļauj šīs regulas II pielikuma B iedaļā, un tā iesniedz
  divus
  ziņojumus par 7. punkta a) līdz f) apakšpunkta nosacījumu izpildi — vienu līdz
  2025
  . gada 1. jūlijam un
  otru
  līdz 2029. gada 1. jūlijam. Līdz attiecīgi
  2025
  . gada 31. decembrim un 2029. gada 31. decembrim Komisija, balstīdamās uz 7. punkta c) apakšpunktā minēto ceļvedi un no trešās valsts vai teritorijas saņemtajiem ziņojumiem, novērtē, vai trešā valsts vai teritorija joprojām ievēro 7. punktā izklāstītos nosacījumus.

8.   Trešo valsti vai teritoriju, kas atbilst 7. punkta a) līdz f) apakšpunkta nosacījumiem, iekļauj šīs regulas II pielikuma B iedaļā, un tā iesniedz
  trīs visaptverošus
  ziņojumus par 7. punkta a) līdz f) apakšpunkta nosacījumu izpildi — vienu līdz
  2024. gada 1. jūlijam, otru līdz


  2027
  . gada 1. jūlijam un
  trešo
  līdz 2029. gada 1. jūlijam. Līdz attiecīgi
  2024. gada 31. decembrim,


  2027
  . gada 31. decembrim un 2029. gada 31. decembrim Komisija, balstīdamās uz 7. punkta c) apakšpunktā minēto ceļvedi un no trešās valsts vai teritorijas saņemtajiem ziņojumiem, novērtē, vai trešā valsts vai teritorija joprojām ievēro 7. punktā izklāstītos nosacījumus.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 9. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

2. pants – 9. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | ja Komisijai ir pierādījumi, ka elektroenerģijas eksporta uz Savienību pieauguma dēļ šajā valstī vai teritorijā ir pieaugušas emisijas no elektroenerģijas ražošanas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

ja Komisijai ir pierādījumi, ka elektroenerģijas eksporta uz Savienību pieauguma dēļ šajā valstī vai teritorijā ir pieaugušas emisijas no elektroenerģijas ražošanas;

ja Komisijai ir pierādījumi, ka elektroenerģijas eksporta uz Savienību pieauguma dēļ šajā valstī vai teritorijā ir pieaugušas emisijas no elektroenerģijas ražošanas;

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 12. punkts

2. pants – 12. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 12.   Savienība var noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm, lai 9. panta piemērošanā būtu iespējams ņemt vērā oglekļa cenu noteikšanas mehānismus šajās valstīs. | 12.   Savienība var noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm, lai 9. panta piemērošanā būtu iespējams ņemt vērā oglekļa cenu noteikšanas mehānismus šajās valstīs.
  Šādi nolīgumi nerada nepamatoti preferenciālu režīmu importam no trešām valstīm attiecībā uz OIM sertifikātiem, no kuriem jāatsakās, un tajos ņem vērā oglekļa cenas noteikšanas mehānismus, ko uzskata par apiešanas praksi 27. panta 2. punkta nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.   Savienība var noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm, lai 9. panta piemērošanā būtu iespējams ņemt vērā oglekļa cenu noteikšanas mehānismus šajās valstīs.

12.   Savienība var noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm, lai 9. panta piemērošanā būtu iespējams ņemt vērā oglekļa cenu noteikšanas mehānismus šajās valstīs.
  Šādi nolīgumi nerada nepamatoti preferenciālu režīmu importam no trešām valstīm attiecībā uz OIM sertifikātiem, no kuriem jāatsakās, un tajos ņem vērā oglekļa cenas noteikšanas mehānismus, ko uzskata par apiešanas praksi 27. panta 2. punkta nozīmē.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 11. punkts

3. pants – 1. daļa – 11. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | “kompetentā
  iestāde” ir iestāde,
  ko katra dalībvalsts izraudzījusies
  saskaņā ar šīs regulas 11. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(11)

“kompetentā
  iestāde” ir iestāde,
  ko katra dalībvalsts izraudzījusies
  saskaņā ar šīs regulas 11. pantu;

“kompetentā

ko katra dalībvalsts izraudzījusies

| (11) | “OIM
  iestāde” ir iestāde,
  kas izveidota
  saskaņā ar šīs regulas 11. pantu; |
| --- | --- |

(11)

“OIM
  iestāde” ir iestāde,
  kas izveidota
  saskaņā ar šīs regulas 11. pantu;

“OIM

kas izveidota

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 15. punkts

3. pants – 1. daļa – 15. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | “tiešās emisijas” ir emisijas, kuras rodas preču ražošanas procesos, kas ir ražotāja tiešā kontrolē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(15)

“tiešās emisijas” ir emisijas, kuras rodas preču ražošanas procesos, kas ir ražotāja tiešā kontrolē;

| (15) | “tiešās emisijas” ir emisijas, kuras rodas preču ražošanas procesos, kas ir ražotāja tiešā kontrolē
  , tostarp emisijas, kas rodas preču ražošanas procesos patērētā siltuma un aukstuma ražošanā
  ; |
| --- | --- |

(15)

“tiešās emisijas” ir emisijas, kuras rodas preču ražošanas procesos, kas ir ražotāja tiešā kontrolē
  , tostarp emisijas, kas rodas preču ražošanas procesos patērētā siltuma un aukstuma ražošanā
  ;

, tostarp emisijas, kas rodas preču ražošanas procesos patērētā siltuma un aukstuma ražošanā

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 16. punkts

3. pants – 1. daļa – 16. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | “iegultās emisijas” ir tiešās emisijas, kas rodas preču ražošanas laikā un aprēķinātas, izmantojot III pielikumā izklāstītās metodes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(16)

“iegultās emisijas” ir tiešās emisijas, kas rodas preču ražošanas laikā un aprēķinātas, izmantojot III pielikumā izklāstītās metodes;

| (16) | “iegultās emisijas” ir tiešās
  un netiešās
  emisijas, kas rodas
  to
  preču
  un elektroenerģijas
  ražošanas laikā
  , kuras patērē preču ražošanai,
  un aprēķinātas, izmantojot III pielikumā izklāstītās metodes; |
| --- | --- |

(16)

“iegultās emisijas” ir tiešās
  un netiešās
  emisijas, kas rodas
  to
  preču
  un elektroenerģijas
  ražošanas laikā
  , kuras patērē preču ražošanai,
  un aprēķinātas, izmantojot III pielikumā izklāstītās metodes;

un netiešās

to

un elektroenerģijas

, kuras patērē preču ražošanai,

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 18. punkts

3. pants – 1. daļa – 18. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | “OIM sertifikāts” ir sertifikāts elektroniskā formātā, kas atbilst vienai tonnai precēs iegulto emisiju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(18)

“OIM sertifikāts” ir sertifikāts elektroniskā formātā, kas atbilst vienai tonnai precēs iegulto emisiju;

| (18) | “OIM sertifikāts” ir
  visām dalībvalstīm vienāds
  sertifikāts elektroniskā formātā, kas atbilst vienai tonnai precēs iegulto emisiju; |
| --- | --- |

(18)

“OIM sertifikāts” ir
  visām dalībvalstīm vienāds
  sertifikāts elektroniskā formātā, kas atbilst vienai tonnai precēs iegulto emisiju;

visām dalībvalstīm vienāds

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 22. punkts

3. pants – 1. daļa – 22. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | “faktiskās emisijas” ir emisijas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz primārajiem datiem par preču ražošanas procesiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(22)

“faktiskās emisijas” ir emisijas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz primārajiem datiem par preču ražošanas procesiem;

| (22) | “faktiskās emisijas” ir emisijas, kas aprēķinātas
  un verificētas
  , pamatojoties uz primārajiem datiem par preču ražošanas procesiem
  , un kas radušās preču ražošanas procesos patērētās elektroenerģijas ražošanas laikā
  ; |
| --- | --- |

(22)

“faktiskās emisijas” ir emisijas, kas aprēķinātas
  un verificētas
  , pamatojoties uz primārajiem datiem par preču ražošanas procesiem
  , un kas radušās preču ražošanas procesos patērētās elektroenerģijas ražošanas laikā
  ;

un verificētas

, un kas radušās preču ražošanas procesos patērētās elektroenerģijas ražošanas laikā

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 23. punkts

3. pants – 1. daļa – 23. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | “oglekļa cena” ir naudas summa, kas samaksāta trešā valstī kā nodoklis vai par emisijas kvotām siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros un kas aprēķināta par šāda pasākuma aptvertajām siltumnīcefekta gāzēm, kuras rodas preču ražošanas laikā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(23)

“oglekļa cena” ir naudas summa, kas samaksāta trešā valstī kā nodoklis vai par emisijas kvotām siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros un kas aprēķināta par šāda pasākuma aptvertajām siltumnīcefekta gāzēm, kuras rodas preču ražošanas laikā;

| (23) | “oglekļa cena” ir naudas summa, kas samaksāta trešā valstī kā nodoklis
  , maksa
  vai par emisijas kvotām siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros un kas aprēķināta par šāda pasākuma aptvertajām siltumnīcefekta gāzēm, kuras rodas preču ražošanas laikā; |
| --- | --- |

(23)

“oglekļa cena” ir naudas summa, kas samaksāta trešā valstī kā nodoklis
  , maksa
  vai par emisijas kvotām siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros un kas aprēķināta par šāda pasākuma aptvertajām siltumnīcefekta gāzēm, kuras rodas preču ražošanas laikā;

, maksa

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 28. punkts

3. pants – 1. daļa – 28. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | “netiešās emisijas” ir emisijas, kas rodas preču ražošanas procesos patērētās elektroenerģijas
  , siltuma un aukstuma
  ražošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(28)

“netiešās emisijas” ir emisijas, kas rodas preču ražošanas procesos patērētās elektroenerģijas
  , siltuma un aukstuma
  ražošanā.

, siltuma un aukstuma

| (28) | “netiešās emisijas” ir
  siltumnīcefekta gāzu
  emisijas, kas rodas preču ražošanas procesos patērētās elektroenerģijas ražošanā; |
| --- | --- |

(28)

“netiešās emisijas” ir
  siltumnīcefekta gāzu
  emisijas, kas rodas preču ražošanas procesos patērētās elektroenerģijas ražošanā;

siltumnīcefekta gāzu

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 28.a punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 28.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28a) | “vismazāk attīstītās valstis” ir valstis, kas iekļautas šāda veida valstu sarakstā, kuru izveidojusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padome; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(28a)

(28a)

“vismazāk attīstītās valstis” ir valstis, kas iekļautas šāda veida valstu sarakstā, kuru izveidojusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padome;

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 28.b punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 28.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28b) | “OIM koeficients” ir koeficients, ar ko samazina kvotu bezmaksas iedali iekārtām, kuras ražo I pielikumā noteiktās preces; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(28b)

(28b)

“OIM koeficients” ir koeficients, ar ko samazina kvotu bezmaksas iedali iekārtām, kuras ražo I pielikumā noteiktās preces;

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 28.c punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 28.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28c) | “pakārtoti produkti” ir produkti, kas ražoti, izmantojot I pielikumā uzskaitītās preces. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(28c)

(28c)

“pakārtoti produkti” ir produkti, kas ražoti, izmantojot I pielikumā uzskaitītās preces.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa

4. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Savienības muitas teritorijā preces importē tikai deklarētājs, ko atzinusi
  kompetentā
  iestāde saskaņā ar 17. pantu (“atzītais deklarētājs”. | Savienības muitas teritorijā preces importē tikai deklarētājs, ko atzinusi
  OIM
  iestāde saskaņā ar 17. pantu (“atzītais deklarētājs”). |
| | (Nosaukums “CBAM iestāde” attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Savienības muitas teritorijā preces importē tikai deklarētājs, ko atzinusi
  kompetentā
  iestāde saskaņā ar 17. pantu (“atzītais deklarētājs”.

kompetentā

Savienības muitas teritorijā preces importē tikai deklarētājs, ko atzinusi
  OIM
  iestāde saskaņā ar 17. pantu (“atzītais deklarētājs”).

OIM

(Nosaukums “CBAM iestāde” attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.)

(Nosaukums “CBAM iestāde” attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.)

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ikviens deklarētājs pirms 2. pantā minēto preču importēšanas
  kompetentajai
  iestādei vietā, kur tas ir iedibināts, iesniedz atzīšanas pieteikumu, lai saņemtu atļauju šīs preces importēt Savienības muitas teritorijā. | 1.   Ikviens deklarētājs pirms 2. pantā minēto preču importēšanas
  OIM
  iestādei vietā, kur tas ir iedibināts, iesniedz atzīšanas pieteikumu, lai saņemtu atļauju šīs preces importēt Savienības muitas teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ikviens deklarētājs pirms 2. pantā minēto preču importēšanas
  kompetentajai
  iestādei vietā, kur tas ir iedibināts, iesniedz atzīšanas pieteikumu, lai saņemtu atļauju šīs preces importēt Savienības muitas teritorijā.

1.   Ikviens deklarētājs pirms 2. pantā minēto preču importēšanas
  OIM
  iestādei vietā, kur tas ir iedibināts, iesniedz atzīšanas pieteikumu, lai saņemtu atļauju šīs preces importēt Savienības muitas teritorijā.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

5. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | apliecinājums ar godavārdu, ka pēdējo piecu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas gada deklarētājs nav bijis iesaistīts nekādos smagos vai atkārtotos muitas tiesību aktu, nodokļu noteikumu un tirgus ļaunprātīgas izmantošanas noteikumu pārkāpumos, t. sk. nav izdarījis
  smagus noziedzīgu
  nodarījumus, kas saistīti ar
  tā
  saimniecisko darbību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

apliecinājums ar godavārdu, ka pēdējo piecu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas gada deklarētājs nav bijis iesaistīts nekādos smagos vai atkārtotos muitas tiesību aktu, nodokļu noteikumu un tirgus ļaunprātīgas izmantošanas noteikumu pārkāpumos, t. sk. nav izdarījis
  smagus noziedzīgu
  nodarījumus, kas saistīti ar
  tā
  saimniecisko darbību;

smagus noziedzīgu

tā

| (e) | apliecinājums ar godavārdu, ka pēdējo piecu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas gada deklarētājs
  vai attiecīgā gadījumā deklarētāja valdes loceklis
  nav bijis iesaistīts nekādos smagos vai atkārtotos muitas tiesību aktu, nodokļu noteikumu un tirgus ļaunprātīgas izmantošanas noteikumu pārkāpumos, t. sk. nav izdarījis
  noziedzīgus
  nodarījumus, kas saistīti ar
  deklarētāja
  saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

(e)

apliecinājums ar godavārdu, ka pēdējo piecu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas gada deklarētājs
  vai attiecīgā gadījumā deklarētāja valdes loceklis
  nav bijis iesaistīts nekādos smagos vai atkārtotos muitas tiesību aktu, nodokļu noteikumu un tirgus ļaunprātīgas izmantošanas noteikumu pārkāpumos, t. sk. nav izdarījis
  noziedzīgus
  nodarījumus, kas saistīti ar
  deklarētāja
  saimniecisko darbību;

vai attiecīgā gadījumā deklarētāja valdes loceklis

noziedzīgus

deklarētāja

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – f apakšpunkts

5. pants – 3. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | informācija, kas nepieciešama, lai pierādītu deklarētāja finansiālās iespējas un darbības spēju izpildīt savas saistības saskaņā ar šo regulu, un, ja
  kompetentā
  iestāde, pamatojoties uz riska novērtējumu, tā nolēmusi – apliecinoši dokumenti, kas apstiprina šo informāciju, piemēram, peļņas un zaudējumu pārskats un bilance par līdz pat trim pēdējiem noslēgtajiem finanšu gadiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

informācija, kas nepieciešama, lai pierādītu deklarētāja finansiālās iespējas un darbības spēju izpildīt savas saistības saskaņā ar šo regulu, un, ja
  kompetentā
  iestāde, pamatojoties uz riska novērtējumu, tā nolēmusi – apliecinoši dokumenti, kas apstiprina šo informāciju, piemēram, peļņas un zaudējumu pārskats un bilance par līdz pat trim pēdējiem noslēgtajiem finanšu gadiem;

kompetentā

| (f) | informācija, kas nepieciešama, lai pierādītu deklarētāja finansiālās iespējas un darbības spēju izpildīt savas saistības saskaņā ar šo regulu, un, ja
  OIM
  iestāde, pamatojoties uz riska novērtējumu, tā nolēmusi — apliecinoši dokumenti, kas apstiprina šo informāciju, piemēram, peļņas un zaudējumu pārskats un bilance par līdz pat trim pēdējiem noslēgtajiem finanšu gadiem; |
| --- | --- |

(f)

informācija, kas nepieciešama, lai pierādītu deklarētāja finansiālās iespējas un darbības spēju izpildīt savas saistības saskaņā ar šo regulu, un, ja
  OIM
  iestāde, pamatojoties uz riska novērtējumu, tā nolēmusi — apliecinoši dokumenti, kas apstiprina šo informāciju, piemēram, peļņas un zaudējumu pārskats un bilance par līdz pat trim pēdējiem noslēgtajiem finanšu gadiem;

OIM

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 4. punkts

5. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Pieteikuma iesniedzējs var jebkurā brīdī pieteikumu atsaukt. | 4.   Pieteikuma iesniedzējs var jebkurā brīdī pieteikumu
  izmainīt vai
  atsaukt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Pieteikuma iesniedzējs var jebkurā brīdī pieteikumu atsaukt.

4.   Pieteikuma iesniedzējs var jebkurā brīdī pieteikumu
  izmainīt vai
  atsaukt.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 5. punkts

5. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Atzītais deklarētājs nekavējoties informē
  kompetento
  iestādi par visām izmaiņām saskaņā ar 3. punktu sniegtajā informācijā, kas radušās pēc lēmuma pieņemšanas un kas var ietekmēt saskaņā ar 17. pantu pieņemto lēmumu vai saskaņā ar 17. pantu izsniegtās atļaujas saturu. | 5.   Atzītais deklarētājs nekavējoties informē
  OIM
  iestādi par visām izmaiņām saskaņā ar 3. punktu sniegtajā informācijā, kas radušās pēc lēmuma pieņemšanas un kas var ietekmēt saskaņā ar 17. pantu pieņemto lēmumu vai saskaņā ar 17. pantu izsniegtās atļaujas saturu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Atzītais deklarētājs nekavējoties informē
  kompetento
  iestādi par visām izmaiņām saskaņā ar 3. punktu sniegtajā informācijā, kas radušās pēc lēmuma pieņemšanas un kas var ietekmēt saskaņā ar 17. pantu pieņemto lēmumu vai saskaņā ar 17. pantu izsniegtās atļaujas saturu.

5.   Atzītais deklarētājs nekavējoties informē
  OIM
  iestādi par visām izmaiņām saskaņā ar 3. punktu sniegtajā informācijā, kas radušās pēc lēmuma pieņemšanas un kas var ietekmēt saskaņā ar 17. pantu pieņemto lēmumu vai saskaņā ar 17. pantu izsniegtās atļaujas saturu.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 6. punkts

5. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par pieteikuma standartformātu un par termiņiem un procedūru, kas
  kompetentajai
  iestādei jāievēro, izskatot atzīšanas pieteikumus saskaņā ar 1. punktu, un par noteikumiem, kā
  kompetentā
  iestāde identificē pieteicējus, kas vēlas importēt elektroenerģiju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā. | 6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par pieteikuma standartformātu un par termiņiem un procedūru, kas
  OIM
  iestādei jāievēro, izskatot atzīšanas pieteikumus saskaņā ar 1. punktu, un par noteikumiem, kā
  OIM
  iestāde identificē pieteicējus, kas vēlas importēt elektroenerģiju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par pieteikuma standartformātu un par termiņiem un procedūru, kas
  kompetentajai
  iestādei jāievēro, izskatot atzīšanas pieteikumus saskaņā ar 1. punktu, un par noteikumiem, kā
  kompetentā
  iestāde identificē pieteicējus, kas vēlas importēt elektroenerģiju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā.

6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par pieteikuma standartformātu un par termiņiem un procedūru, kas
  OIM
  iestādei jāievēro, izskatot atzīšanas pieteikumus saskaņā ar 1. punktu, un par noteikumiem, kā
  OIM
  iestāde identificē pieteicējus, kas vēlas importēt elektroenerģiju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Līdz katra gada 31. maijam katrs atzītais deklarētājs
  kompetentajai
  iestādei iesniedz deklarāciju (“OIM deklarācija”) par iepriekšējo kalendāro gadu. | 1.   Līdz katra gada 31. maijam katrs atzītais deklarētājs
  OIM
  iestādei iesniedz deklarāciju (“OIM deklarācija”) par iepriekšējo kalendāro gadu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Līdz katra gada 31. maijam katrs atzītais deklarētājs
  kompetentajai
  iestādei iesniedz deklarāciju (“OIM deklarācija”) par iepriekšējo kalendāro gadu.

1.   Līdz katra gada 31. maijam katrs atzītais deklarētājs
  OIM
  iestādei iesniedz deklarāciju (“OIM deklarācija”) par iepriekšējo kalendāro gadu.

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. pants – ca apakšpunkts (jauns)

6. pants – 2. pants – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | kopija verifikācijas ziņojumam, ko akreditēts verificētājs izdevis saskaņā ar 8. pantu un V pielikumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

kopija verifikācijas ziņojumam, ko akreditēts verificētājs izdevis saskaņā ar 8. pantu un V pielikumu;

kopija verifikācijas ziņojumam, ko akreditēts verificētājs izdevis saskaņā ar 8. pantu un V pielikumu;

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 5. punkts

7. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Atzītais deklarētājs glabā 4. punktā minēto informāciju, tostarp verificētāja ziņojumu, līdz ceturtā gada beigām pēc gada, kurā OIM deklarācija ir iesniegta vai bija jāiesniedz. | 5.   Atzītais deklarētājs glabā 4. punktā minēto informāciju, tostarp verificētāja ziņojumu, līdz ceturtā gada beigām pēc gada, kurā OIM deklarācija ir iesniegta vai bija jāiesniedz.
  Šī informācija ir pietiekami detalizēta, lai akreditētie verificētāji varētu verificēt iegultās emisijas saskaņā ar 8. pantu un lai OIM iestāde varētu izskatīt OIM deklarāciju saskaņā ar 19. panta 1. punktu. Atzītais deklarētājs glabā ierakstus uz 19. panta 1. punktā noteikto laikposmu, kurā OIM iestāde var pārbaudīt OIM deklarāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Atzītais deklarētājs glabā 4. punktā minēto informāciju, tostarp verificētāja ziņojumu, līdz ceturtā gada beigām pēc gada, kurā OIM deklarācija ir iesniegta vai bija jāiesniedz.

5.   Atzītais deklarētājs glabā 4. punktā minēto informāciju, tostarp verificētāja ziņojumu, līdz ceturtā gada beigām pēc gada, kurā OIM deklarācija ir iesniegta vai bija jāiesniedz.
  Šī informācija ir pietiekami detalizēta, lai akreditētie verificētāji varētu verificēt iegultās emisijas saskaņā ar 8. pantu un lai OIM iestāde varētu izskatīt OIM deklarāciju saskaņā ar 19. panta 1. punktu. Atzītais deklarētājs glabā ierakstus uz 19. panta 1. punktā noteikto laikposmu, kurā OIM iestāde var pārbaudīt OIM deklarāciju.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 6. punkts

7. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par
  detalizētiem noteikumiem par
  III pielikumā izklāstīto aprēķina metožu elementiem, tostarp ražošanas procesu sistēmas robežu noteikšanu, emisijas faktoriem, iekārtai specifiskajām faktisko emisiju vērtībām un standartvērtībām un to attiecīgo piemērošanu atsevišķām precēm, kā arī par metodēm, ar kurām nodrošina tādu datu ticamību, uz kuru pamata nosaka standartvērtības, tostarp par datu detalizācijas pakāpi un verifikāciju. Vajadzības gadījumā minētajos aktos paredz, ka standartvērtības var pielāgot konkrētām teritorijām, reģioniem vai valstīm, lai ņemtu vērā specifiskus objektīvus faktorus, piemēram, ģeogrāfiju, dabas resursus, tirgus apstākļus, dominējošos enerģijas avotus vai industriālos procesus. Īstenošanas aktu pamatā ir pašreizējie tiesību akti par Direktīvas 2003/87/EK aptverto emisiju un darbības datu verifikāciju, jo īpaši Īstenošanas regula (ES) 2018/2067. | 6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par III pielikumā izklāstīto aprēķina metožu elementiem, tostarp ražošanas procesu sistēmas robežu noteikšanu, emisijas faktoriem, iekārtai specifiskajām faktisko emisiju vērtībām un standartvērtībām un to attiecīgo piemērošanu atsevišķām precēm, kā arī par metodēm, ar kurām nodrošina tādu datu ticamību, uz kuru pamata nosaka standartvērtības, tostarp par datu detalizācijas pakāpi un verifikāciju. Vajadzības gadījumā minētajos aktos paredz, ka standartvērtības var pielāgot konkrētām teritorijām, reģioniem vai valstīm, lai ņemtu vērā specifiskus objektīvus faktorus, piemēram, ģeogrāfiju, dabas resursus, tirgus apstākļus, dominējošos enerģijas avotus vai industriālos procesus. Īstenošanas aktu pamatā ir pašreizējie tiesību akti par Direktīvas 2003/87/EK aptverto emisiju un darbības datu verifikāciju, jo īpaši Īstenošanas regula (ES) 2018/2067. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par
  detalizētiem noteikumiem par
  III pielikumā izklāstīto aprēķina metožu elementiem, tostarp ražošanas procesu sistēmas robežu noteikšanu, emisijas faktoriem, iekārtai specifiskajām faktisko emisiju vērtībām un standartvērtībām un to attiecīgo piemērošanu atsevišķām precēm, kā arī par metodēm, ar kurām nodrošina tādu datu ticamību, uz kuru pamata nosaka standartvērtības, tostarp par datu detalizācijas pakāpi un verifikāciju. Vajadzības gadījumā minētajos aktos paredz, ka standartvērtības var pielāgot konkrētām teritorijām, reģioniem vai valstīm, lai ņemtu vērā specifiskus objektīvus faktorus, piemēram, ģeogrāfiju, dabas resursus, tirgus apstākļus, dominējošos enerģijas avotus vai industriālos procesus. Īstenošanas aktu pamatā ir pašreizējie tiesību akti par Direktīvas 2003/87/EK aptverto emisiju un darbības datu verifikāciju, jo īpaši Īstenošanas regula (ES) 2018/2067.

6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par III pielikumā izklāstīto aprēķina metožu elementiem, tostarp ražošanas procesu sistēmas robežu noteikšanu, emisijas faktoriem, iekārtai specifiskajām faktisko emisiju vērtībām un standartvērtībām un to attiecīgo piemērošanu atsevišķām precēm, kā arī par metodēm, ar kurām nodrošina tādu datu ticamību, uz kuru pamata nosaka standartvērtības, tostarp par datu detalizācijas pakāpi un verifikāciju. Vajadzības gadījumā minētajos aktos paredz, ka standartvērtības var pielāgot konkrētām teritorijām, reģioniem vai valstīm, lai ņemtu vērā specifiskus objektīvus faktorus, piemēram, ģeogrāfiju, dabas resursus, tirgus apstākļus, dominējošos enerģijas avotus vai industriālos procesus. Īstenošanas aktu pamatā ir pašreizējie tiesību akti par Direktīvas 2003/87/EK aptverto emisiju un darbības datu verifikāciju, jo īpaši Īstenošanas regula (ES) 2018/2067.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 7.a punkts (jauns)

7. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Attiecībā uz vienkāršu vai kompleksu preču faktisko iegulto emisiju aprēķināšanas metodes un attiecīgo noklusējuma vērtību noteikšanu, kā arī uz netiešo iegulto emisiju OIM cenas noteikšanas metodi Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a
     
  Attiecībā uz vienkāršu vai kompleksu preču faktisko iegulto emisiju aprēķināšanas metodes un attiecīgo noklusējuma vērtību noteikšanu, kā arī uz netiešo iegulto emisiju OIM cenas noteikšanas metodi Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu šo regulu.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Atzītais deklarētājs nodrošina, ka kopējās iegultās emisijas, kas deklarētas saskaņā ar 6. pantu iesniegtajā OIM deklarācijā, verificē saskaņā ar 18. pantu akreditēts verificētājs, pamatojoties uz V pielikumā izklāstītajiem verifikācijas principiem. | 1.   Atzītais
  OIM
  deklarētājs nodrošina, ka kopējās iegultās emisijas, kas deklarētas saskaņā ar 6. 
  un 35.
   pantu iesniegtajā OIM deklarācijā,
  kā arī metodiku un pamatojošos datus un dokumentus
  verificē saskaņā ar 18. pantu akreditēts verificētājs, pamatojoties uz V pielikumā izklāstītajiem verifikācijas principiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Atzītais deklarētājs nodrošina, ka kopējās iegultās emisijas, kas deklarētas saskaņā ar 6. pantu iesniegtajā OIM deklarācijā, verificē saskaņā ar 18. pantu akreditēts verificētājs, pamatojoties uz V pielikumā izklāstītajiem verifikācijas principiem.

1.   Atzītais
  OIM
  deklarētājs nodrošina, ka kopējās iegultās emisijas, kas deklarētas saskaņā ar 6. 
  un 35.
   pantu iesniegtajā OIM deklarācijā,
  kā arī metodiku un pamatojošos datus un dokumentus
  verificē saskaņā ar 18. pantu akreditēts verificētājs, pamatojoties uz V pielikumā izklāstītajiem verifikācijas principiem.

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1.a punkts (jauns)

8. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  OIM iestāde ir pilnvarota pārbaudīt OIM deklarācijā iekļautās informācijas pareizību saskaņā ar šo pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  OIM iestāde ir pilnvarota pārbaudīt OIM deklarācijā iekļautās informācijas pareizību saskaņā ar šo pantu.

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts – 1. daļa

8. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija ir pilnvarota pieņemt
  īstenošanas
  aktus par 1. punktā minētajiem verifikācijas principiem attiecībā uz iespēju atbrīvot verificētāju no pienākuma apmeklēt iekārtu, kurā tiek ražotas attiecīgās preces, un pienākumu nospraust robežsliekšņus, pēc kuriem nosaka, vai nepatiesas ziņas vai neatbilstības ir būtiskas, un par nepieciešamajiem verifikācijas ziņojumu pamatojošiem dokumentiem. | Komisija ir pilnvarota pieņemt
  šo regulu papildinošus deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 28. pantu
  par 1. punktā minētajiem verifikācijas principiem attiecībā uz iespēju atbrīvot verificētāju no pienākuma apmeklēt iekārtu, kurā tiek ražotas attiecīgās preces, un pienākumu nospraust robežsliekšņus, pēc kuriem nosaka, vai nepatiesas ziņas vai neatbilstības ir būtiskas, un par nepieciešamajiem verifikācijas ziņojumu pamatojošiem dokumentiem.
  Akreditētā verificētāja iespēju nepildīt pienākumu apmeklēt iekārtu, kurā ražo attiecīgās preces, var izmantot tikai pienācīgi pamatotos apstākļos, ja iekārtai ir labi zināms standarta profils attiecībā uz ražošanu un tehnoloģiju, kas ļauj uzticami aplēst iegultās emisijas. Jebkurā gadījumā OIM iestāde joprojām ir pilnvarota pārbaudīt OIM deklarācijā sniegtās informācijas pareizību. Šādos deleģētajos aktos paredzētie noteikumi ir līdzvērtīgi Īstenošanas regulā (ES) 2018/2067 noteiktajiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija ir pilnvarota pieņemt
  īstenošanas
  aktus par 1. punktā minētajiem verifikācijas principiem attiecībā uz iespēju atbrīvot verificētāju no pienākuma apmeklēt iekārtu, kurā tiek ražotas attiecīgās preces, un pienākumu nospraust robežsliekšņus, pēc kuriem nosaka, vai nepatiesas ziņas vai neatbilstības ir būtiskas, un par nepieciešamajiem verifikācijas ziņojumu pamatojošiem dokumentiem.

īstenošanas

Komisija ir pilnvarota pieņemt
  šo regulu papildinošus deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 28. pantu
  par 1. punktā minētajiem verifikācijas principiem attiecībā uz iespēju atbrīvot verificētāju no pienākuma apmeklēt iekārtu, kurā tiek ražotas attiecīgās preces, un pienākumu nospraust robežsliekšņus, pēc kuriem nosaka, vai nepatiesas ziņas vai neatbilstības ir būtiskas, un par nepieciešamajiem verifikācijas ziņojumu pamatojošiem dokumentiem.
  Akreditētā verificētāja iespēju nepildīt pienākumu apmeklēt iekārtu, kurā ražo attiecīgās preces, var izmantot tikai pienācīgi pamatotos apstākļos, ja iekārtai ir labi zināms standarta profils attiecībā uz ražošanu un tehnoloģiju, kas ļauj uzticami aplēst iegultās emisijas. Jebkurā gadījumā OIM iestāde joprojām ir pilnvarota pārbaudīt OIM deklarācijā sniegtās informācijas pareizību. Šādos deleģētajos aktos paredzētie noteikumi ir līdzvērtīgi Īstenošanas regulā (ES) 2018/2067 noteiktajiem.

šo regulu papildinošus deleģētos

saskaņā ar 28. pantu

Akreditētā verificētāja iespēju nepildīt pienākumu apmeklēt iekārtu, kurā ražo attiecīgās preces, var izmantot tikai pienācīgi pamatotos apstākļos, ja iekārtai ir labi zināms standarta profils attiecībā uz ražošanu un tehnoloģiju, kas ļauj uzticami aplēst iegultās emisijas. Jebkurā gadījumā OIM iestāde joprojām ir pilnvarota pārbaudīt OIM deklarācijā sniegtās informācijas pareizību. Šādos deleģētajos aktos paredzētie noteikumi ir līdzvērtīgi Īstenošanas regulā (ES) 2018/2067 noteiktajiem.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts – 2. daļa

8. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – virsraksts

9. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izcelsmes valstī samaksātā oglekļa cena | Izcelsmes valstī samaksātā
  tieši noteiktā
  oglekļa cena |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izcelsmes valstī samaksātā oglekļa cena

Izcelsmes valstī samaksātā
  tieši noteiktā
  oglekļa cena

tieši noteiktā

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Atzītais deklarētājs savā OIM deklarācijā var prasīt samazināt nododamo OIM sertifikātu skaitu, proti, ņemt vērā oglekļa cenu, kas par šīm deklarētajām iegultajām emisijām jau samaksāta izcelsmes valstī. | 1.   Atzītais deklarētājs savā OIM deklarācijā var prasīt samazināt nododamo OIM sertifikātu skaitu, proti, ņemt vērā
  tieši noteikto
  oglekļa cenu, kas par šīm deklarētajām iegultajām emisijām jau samaksāta izcelsmes valstī.
  Šis samazinājums var būt arī 100 %, ja izcelsmes valstī maksātā oglekļa cena ir līdzvērtīga vai augstāka par Savienības oglekļa cenu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Atzītais deklarētājs savā OIM deklarācijā var prasīt samazināt nododamo OIM sertifikātu skaitu, proti, ņemt vērā oglekļa cenu, kas par šīm deklarētajām iegultajām emisijām jau samaksāta izcelsmes valstī.

1.   Atzītais deklarētājs savā OIM deklarācijā var prasīt samazināt nododamo OIM sertifikātu skaitu, proti, ņemt vērā
  tieši noteikto
  oglekļa cenu, kas par šīm deklarētajām iegultajām emisijām jau samaksāta izcelsmes valstī.
  Šis samazinājums var būt arī 100 %, ja izcelsmes valstī maksātā oglekļa cena ir līdzvērtīga vai augstāka par Savienības oglekļa cenu.

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Atzītais deklarētājs glabā
  neatkarīgas personas
  sertificētus dokumentus, kas vajadzīgi, lai pierādītu, ka par deklarētajām iegultajām emisijām bija jāmaksā oglekļa cena preču izcelsmes valstī, un glabā pierādījumus, ka šī oglekļa cena ir patiešām samaksāta un ka tai nav piemērota eksporta atlaide vai jebkāda cita veida kompensācija par eksportu. | 2.   Atzītais deklarētājs glabā
  akreditēta verificētāja
  sertificētus dokumentus, kas vajadzīgi, lai pierādītu, ka par deklarētajām iegultajām emisijām bija jāmaksā
  tieši noteikta
  oglekļa cena preču izcelsmes valstī, un glabā pierādījumus, ka šī oglekļa cena ir patiešām samaksāta un ka tai nav piemērota eksporta atlaide vai jebkāda cita veida
  tieša vai netieša
  kompensācija par eksportu.
  Dokumentos ir norādīts akreditētā verificētāja nosaukums un kontaktinformācija. Atzītais deklarētājs nosūta šos dokumentus OIM iestādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Atzītais deklarētājs glabā
  neatkarīgas personas
  sertificētus dokumentus, kas vajadzīgi, lai pierādītu, ka par deklarētajām iegultajām emisijām bija jāmaksā oglekļa cena preču izcelsmes valstī, un glabā pierādījumus, ka šī oglekļa cena ir patiešām samaksāta un ka tai nav piemērota eksporta atlaide vai jebkāda cita veida kompensācija par eksportu.

2.   Atzītais deklarētājs glabā
  akreditēta verificētāja
  sertificētus dokumentus, kas vajadzīgi, lai pierādītu, ka par deklarētajām iegultajām emisijām bija jāmaksā
  tieši noteikta
  oglekļa cena preču izcelsmes valstī, un glabā pierādījumus, ka šī oglekļa cena ir patiešām samaksāta un ka tai nav piemērota eksporta atlaide vai jebkāda cita veida
  tieša vai netieša
  kompensācija par eksportu.
  Dokumentos ir norādīts akreditētā verificētāja nosaukums un kontaktinformācija. Atzītais deklarētājs nosūta šos dokumentus OIM iestādei.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 4. punkts

9. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par nododamo OIM sertifikātu skaita samazināšanas aprēķināšanas metodiku, par ārvalstu valūtā samaksātās oglekļa cenas konvertēšanu euro pēc gada vidējā maiņas kursa saskaņā ar 1. punktu un par
  tās neatkarīgās personas
  kvalifikāciju, kura sertificē informāciju, kā arī par to, kādi pierādījumi apliecina samaksāto oglekļa cenu un to, ka nav piemērotas eksporta atlaides vai cita veida kompensācija par eksportu, kas minēta 2. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā. | 4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par nododamo OIM sertifikātu skaita samazināšanas aprēķināšanas metodiku, par ārvalstu valūtā samaksātās oglekļa cenas konvertēšanu euro pēc gada vidējā maiņas kursa saskaņā ar 1. punktu un par
  tā akreditētā verificētāja
  kvalifikāciju, kura sertificē informāciju, kā arī par to, kādi pierādījumi apliecina samaksāto oglekļa cenu un to, ka nav piemērotas eksporta atlaides vai cita veida
  tieša vai netieša
  kompensācija par eksportu, kas minēta 2. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par nododamo OIM sertifikātu skaita samazināšanas aprēķināšanas metodiku, par ārvalstu valūtā samaksātās oglekļa cenas konvertēšanu euro pēc gada vidējā maiņas kursa saskaņā ar 1. punktu un par
  tās neatkarīgās personas
  kvalifikāciju, kura sertificē informāciju, kā arī par to, kādi pierādījumi apliecina samaksāto oglekļa cenu un to, ka nav piemērotas eksporta atlaides vai cita veida kompensācija par eksportu, kas minēta 2. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā.

4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par nododamo OIM sertifikātu skaita samazināšanas aprēķināšanas metodiku, par ārvalstu valūtā samaksātās oglekļa cenas konvertēšanu euro pēc gada vidējā maiņas kursa saskaņā ar 1. punktu un par
  tā akreditētā verificētāja
  kvalifikāciju, kura sertificē informāciju, kā arī par to, kādi pierādījumi apliecina samaksāto oglekļa cenu un to, ka nav piemērotas eksporta atlaides vai cita veida
  tieša vai netieša
  kompensācija par eksportu, kas minēta 2. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pēc trešā valstī esošas iekārtas operatora pieprasījuma Komisija 14.
  panta 4. punktā
  minētajā
  centrālajā datubāzē
  reģistrē informāciju par šo operatoru un par tā iekārtu. | 1.   Pēc trešā valstī esošas iekārtas operatora pieprasījuma Komisija 14. 
  pantā
  minētajā
  OIM reģistrā
  reģistrē informāciju par šo operatoru un par tā iekārtu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Pēc trešā valstī esošas iekārtas operatora pieprasījuma Komisija 14.
  panta 4. punktā
  minētajā
  centrālajā datubāzē
  reģistrē informāciju par šo operatoru un par tā iekārtu.

1.   Pēc trešā valstī esošas iekārtas operatora pieprasījuma Komisija 14. 
  pantā
  minētajā
  OIM reģistrā
  reģistrē informāciju par šo operatoru un par tā iekārtu.

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 6. punkts

10. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Šā panta 5. punkta c) apakšpunktā minētā informācija ir pietiekami detalizēta, lai to būtu iespējams verificēt saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu un lai
  jebkura kompetentā
  iestāde varētu saskaņā ar 19. panta 1. punktu izskatīt OIM deklarāciju, ko iesniedzis atzīts deklarētājs, kuram attiecīgā informācija tika izpausta saskaņā ar 8. punktu. | 6.   Šā panta 5. punkta c) apakšpunktā minētā informācija ir pietiekami detalizēta, lai to būtu iespējams verificēt saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu un lai
  OIM
  iestāde varētu saskaņā ar 19. panta 1. punktu izskatīt
  un pārbaudīt
  OIM deklarāciju, ko iesniedzis atzīts deklarētājs, kuram attiecīgā informācija tika izpausta saskaņā ar 8. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Šā panta 5. punkta c) apakšpunktā minētā informācija ir pietiekami detalizēta, lai to būtu iespējams verificēt saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu un lai
  jebkura kompetentā
  iestāde varētu saskaņā ar 19. panta 1. punktu izskatīt OIM deklarāciju, ko iesniedzis atzīts deklarētājs, kuram attiecīgā informācija tika izpausta saskaņā ar 8. punktu.

6.   Šā panta 5. punkta c) apakšpunktā minētā informācija ir pietiekami detalizēta, lai to būtu iespējams verificēt saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu un lai
  OIM
  iestāde varētu saskaņā ar 19. panta 1. punktu izskatīt
  un pārbaudīt
  OIM deklarāciju, ko iesniedzis atzīts deklarētājs, kuram attiecīgā informācija tika izpausta saskaņā ar 8. punktu.

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 7. punkts

10. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   
  Operators var
  5. punktā
  minēto informāciju
  par
  iegulto emisiju verifikāciju atklāt atzītam deklarētājam
  . Atzītajam deklarētājam ir tiesības izmantot šo
  atklāto
  informāciju, lai izpildītu 8. punktā minēto pienākumu. | 7.   
  Panta
  5. punktā
  minētā informācija
  par
  verificētajām iegultajām emisijām ir publiski pieejama OIM reģistrā
  . Atzītajam deklarētājam ir tiesības izmantot šo informāciju, lai izpildītu 8. punktā minēto pienākumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   
  Operators var
  5. punktā
  minēto informāciju
  par
  iegulto emisiju verifikāciju atklāt atzītam deklarētājam
  . Atzītajam deklarētājam ir tiesības izmantot šo
  atklāto
  informāciju, lai izpildītu 8. punktā minēto pienākumu.

7.   
  Panta
  5. punktā
  minētā informācija
  par
  verificētajām iegultajām emisijām ir publiski pieejama OIM reģistrā
  . Atzītajam deklarētājam ir tiesības izmantot šo informāciju, lai izpildītu 8. punktā minēto pienākumu.

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III nodaļa – virsraksts

III nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kompetentās iestādes | OIM iestāde |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kompetentās iestādes

Kompetentās iestādes

OIM iestāde

OIM iestāde

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – virsraksts

11. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kompetentās iestādes | OIM iestāde |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kompetentās iestādes

Kompetentās iestādes

OIM iestāde

OIM iestāde

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – 1. daļa

11. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Katra dalībvalsts izraugās kompetento
  iestādi, kas
  pilda
  šajā regulā noteiktos pienākumus
  , un par to informē Komisiju
  . | Komisija izveido OIM
  iestādi, kas
  veic
  šajā regulā noteiktos pienākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Katra dalībvalsts izraugās kompetento
  iestādi, kas
  pilda
  šajā regulā noteiktos pienākumus
  , un par to informē Komisiju
  .

Katra dalībvalsts izraugās kompetento

pilda

, un par to informē Komisiju

Komisija izveido OIM
  iestādi, kas
  veic
  šajā regulā noteiktos pienākumus.

Komisija izveido OIM

veic

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – 2. daļa

11. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija dara pieejamu dalībvalstīm visu kompetento iestāžu sarakstu un publicē to Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija dara pieejamu dalībvalstīm visu kompetento iestāžu sarakstu un publicē to Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Komisija dara pieejamu dalībvalstīm visu kompetento iestāžu sarakstu un publicē to Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Dalībvalstis nosaka, ka kompetentajām iestādēm ir jāapmainās ar visu informāciju, kas ir būtiska vai relevanta to funkciju un pienākumu izpildei. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Dalībvalstis nosaka, ka kompetentajām iestādēm ir jāapmainās ar visu informāciju, kas ir būtiska vai relevanta to funkciju un pienākumu izpildei.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants

12. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 12. pants | svītrots |
| Komisija | |
| Komisija palīdz kompetentajām iestādēm veikt šajā regulā noteiktos pienākumus un koordinē to darbības. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12. pants

12. pants

svītrots

svītrots

Komisija

Komisija

Komisija palīdz kompetentajām iestādēm veikt šajā regulā noteiktos pienākumus un koordinē to darbības.

Komisija palīdz kompetentajām iestādēm veikt šajā regulā noteiktos pienākumus un koordinē to darbības.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12.a pants (jauns)

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a pants |
| | OIM iestādes lēmumi |
| | 1.
     
  OIM iestāde nekavējoties pieņem lēmumus, lai īstenotu šo regulu. |
| | 2.
     
  OIM iestādes lēmums stājas spēkā no dienas, kad attiecīgais lēmums paziņots adresātam. |
| | 3.
     
  Ja OIM iestāde uzskata, ka tās rīcībā nav nepieciešamās informācijas lēmuma pieņemšanai, tā sazinās ar lēmuma adresātu un precizē, kāda papildu informācija ir nepieciešama. Šādā gadījumā lēmuma adresāts nekavējoties iesniedz OIM iestādei prasīto papildu informāciju. |
| | 4.
     
  Lēmuma adresāts nekavējoties informē OIM iestādi par visām izmaiņām sniegtajā informācija, kas radušās pēc lēmuma pieņemšanas. Šādā gadījumā OIM iestāde atkārtoti izvērtē savu lēmumu, ņemot vērā attiecīgo informāciju, un apstiprina vai groza attiecīgo lēmumu. |
| | 5.
     
  Ja OIM iestāde ierosina pieņemt lēmumu, kas negatīvi ietekmē lēmuma adresātu, tā izklāsta ierosinātā lēmuma pamatojumu un lēmumā iekļauj norādi par pārsūdzības tiesībām saskaņā ar 27.a pantu. Pirms šāda lēmuma pieņemšanas OIM iestāde ierosinātā lēmuma adresātam dod iespēju OIM iestādei noteiktā termiņā darīt zināmu savu nostāju. Pēc šā termiņa beigām OIM iestāde informē lēmuma adresātu. |
| | 6.
     
  OIM iestāde var jebkurā laikā anulēt, atcelt vai grozīt savu lēmumu, attiecīgā gadījumā pamatojoties uz lēmuma adresāta pamatotu pieprasījumu vai pēc savas iniciatīvas. |
| | 7.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt šo regulu papildinošus deleģētos aktus, sīkāk nosakot procedūru un noteikumus attiecībā uz šo pantu. Šos deleģētos aktus pieņem saskaņā ar 28. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.a pants

12.a pants

OIM iestādes lēmumi

OIM iestādes lēmumi

1.
     
  OIM iestāde nekavējoties pieņem lēmumus, lai īstenotu šo regulu.

2.
     
  OIM iestādes lēmums stājas spēkā no dienas, kad attiecīgais lēmums paziņots adresātam.

3.
     
  Ja OIM iestāde uzskata, ka tās rīcībā nav nepieciešamās informācijas lēmuma pieņemšanai, tā sazinās ar lēmuma adresātu un precizē, kāda papildu informācija ir nepieciešama. Šādā gadījumā lēmuma adresāts nekavējoties iesniedz OIM iestādei prasīto papildu informāciju.

4.
     
  Lēmuma adresāts nekavējoties informē OIM iestādi par visām izmaiņām sniegtajā informācija, kas radušās pēc lēmuma pieņemšanas. Šādā gadījumā OIM iestāde atkārtoti izvērtē savu lēmumu, ņemot vērā attiecīgo informāciju, un apstiprina vai groza attiecīgo lēmumu.

5.
     
  Ja OIM iestāde ierosina pieņemt lēmumu, kas negatīvi ietekmē lēmuma adresātu, tā izklāsta ierosinātā lēmuma pamatojumu un lēmumā iekļauj norādi par pārsūdzības tiesībām saskaņā ar 27.a pantu. Pirms šāda lēmuma pieņemšanas OIM iestāde ierosinātā lēmuma adresātam dod iespēju OIM iestādei noteiktā termiņā darīt zināmu savu nostāju. Pēc šā termiņa beigām OIM iestāde informē lēmuma adresātu.

6.
     
  OIM iestāde var jebkurā laikā anulēt, atcelt vai grozīt savu lēmumu, attiecīgā gadījumā pamatojoties uz lēmuma adresāta pamatotu pieprasījumu vai pēc savas iniciatīvas.

7.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt šo regulu papildinošus deleģētos aktus, sīkāk nosakot procedūru un noteikumus attiecībā uz šo pantu. Šos deleģētos aktus pieņem saskaņā ar 28. pantu.

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. daļa

13. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Uz visu informāciju, ko
  kompetentā
  iestāde ir ieguvusi, veicot savu pienākumu, un kas pēc savas būtības ir konfidenciāla vai ir sniegta konfidenciāli, attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu.
  Kompetentā
  iestāde to neizpauž bez informāciju sniegušās personas vai iestādes skaidras atļaujas. Šo informāciju var darīt zināmu muitas dienestiem, Komisijai un Eiropas Prokuratūrai, un to apstrādā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97. | Uz visu informāciju, ko
  OIM
  iestāde ir ieguvusi, veicot savu pienākumu, un kas pēc savas būtības ir konfidenciāla vai ir sniegta konfidenciāli, attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu.
  OIM
  iestāde to neizpauž bez informāciju sniegušās personas vai iestādes skaidras atļaujas. Šo informāciju var darīt zināmu muitas dienestiem, Komisijai un Eiropas Prokuratūrai, un to apstrādā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Uz visu informāciju, ko
  kompetentā
  iestāde ir ieguvusi, veicot savu pienākumu, un kas pēc savas būtības ir konfidenciāla vai ir sniegta konfidenciāli, attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu.
  Kompetentā
  iestāde to neizpauž bez informāciju sniegušās personas vai iestādes skaidras atļaujas. Šo informāciju var darīt zināmu muitas dienestiem, Komisijai un Eiropas Prokuratūrai, un to apstrādā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97.

kompetentā

Kompetentā

Uz visu informāciju, ko
  OIM
  iestāde ir ieguvusi, veicot savu pienākumu, un kas pēc savas būtības ir konfidenciāla vai ir sniegta konfidenciāli, attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu.
  OIM
  iestāde to neizpauž bez informāciju sniegušās personas vai iestādes skaidras atļaujas. Šo informāciju var darīt zināmu muitas dienestiem, Komisijai un Eiropas Prokuratūrai, un to apstrādā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97.

OIM

OIM

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants

14. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 14. pants | svītrots |
| Nacionālie reģistri un centrālā datubāze | |
| 1.
     
  Katras dalībvalsts kompetentā iestāde izveido šajā dalībvalstī atzīto deklarētāju nacionālo reģistru, kas ir standartizēta elektroniska datubāze, kurā ir dati par šo deklarētāju OIM sertifikātiem, un nodrošina konfidencialitāti saskaņā ar 13. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. | |
| 2.
     
  Šā panta 1. punktā minētā datubāze satur kontus ar informāciju par katru atzīto deklarētāju, proti: | |
| (a) | atzītā deklarētāja vārds/nosaukums un kontaktinformācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

14. pants

14. pants

svītrots

svītrots

Nacionālie reģistri un centrālā datubāze

Nacionālie reģistri un centrālā datubāze

1.
     
  Katras dalībvalsts kompetentā iestāde izveido šajā dalībvalstī atzīto deklarētāju nacionālo reģistru, kas ir standartizēta elektroniska datubāze, kurā ir dati par šo deklarētāju OIM sertifikātiem, un nodrošina konfidencialitāti saskaņā ar 13. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minētā datubāze satur kontus ar informāciju par katru atzīto deklarētāju, proti:

(a)

(a)

atzītā deklarētāja vārds/nosaukums un kontaktinformācija;

atzītā deklarētāja vārds/nosaukums un kontaktinformācija;

| (b) | atzītā deklarētāja EORI numurs; |
| --- | --- |

(b)

(b)

atzītā deklarētāja EORI numurs;

atzītā deklarētāja EORI numurs;

| (c) | OIM konta numurs; |
| --- | --- |

(c)

(c)

OIM konta numurs;

OIM konta numurs;

| (d) | katra atzītā deklarētāja OIM sertifikātu skaits, pārdošanas cena, iegādes datums, nodošanas datums vai atpirkšanas datums, vai datums, kad kompetentā iestāde anulējusi OIM sertifikātus. |
| --- | --- |

(d)

(d)

katra atzītā deklarētāja OIM sertifikātu skaits, pārdošanas cena, iegādes datums, nodošanas datums vai atpirkšanas datums, vai datums, kad kompetentā iestāde anulējusi OIM sertifikātus.

katra atzītā deklarētāja OIM sertifikātu skaits, pārdošanas cena, iegādes datums, nodošanas datums vai atpirkšanas datums, vai datums, kad kompetentā iestāde anulējusi OIM sertifikātus.

3.
     
  Šā panta 2. punktā minētā datubāzes informācija ir konfidenciāla.

4.
     
  Komisija izveido centrālo datubāzi, kas ir pieejama sabiedrībai un kurā ir iekļauti operatoru nosaukumi, adreses un kontaktinformācija, kā arī iekārtu atrašanās vieta trešās valstīs saskaņā ar 10. panta 2. punktu. Operators var izvēlēties nepubliskot savu nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju.

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14.a pants (jauns)

14.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 14.a pants |
| | OIM reģistrs |
| | 1.
     
  OIM iestāde izveido OIM reģistru, lai izpildītu ar OIM sertifikātiem saistīto procesus, saskaņā ar 20., 21. un 22. pantu. |
| | 2.
     
  OIM reģistrs ietver elektronisku datubāzi, kurā iekļauta informācija par katru atzīto deklarētāju, it īpaši šāda informācija: |
| | (a) | nosaukums un kontaktinformācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

14.a pants

14.a pants

OIM reģistrs

OIM reģistrs

1.
     
  OIM iestāde izveido OIM reģistru, lai izpildītu ar OIM sertifikātiem saistīto procesus, saskaņā ar 20., 21. un 22. pantu.

2.
     
  OIM reģistrs ietver elektronisku datubāzi, kurā iekļauta informācija par katru atzīto deklarētāju, it īpaši šāda informācija:

(a)

(a)

nosaukums un kontaktinformācija;

nosaukums un kontaktinformācija;

| (b) | EORI numurs; |
| --- | --- |

(b)

(b)

EORI numurs;

EORI numurs;

| (c) | OIM konta numurs; |
| --- | --- |

(c)

(c)

OIM konta numurs;

OIM konta numurs;

| (d) | turēto OIM sertifikātu skaits, cena un iegādes datums. |
| --- | --- |

(d)

(d)

turēto OIM sertifikātu skaits, cena un iegādes datums.

turēto OIM sertifikātu skaits, cena un iegādes datums.

3.
     
  OIM reģistra datubāzes atsevišķā sadaļā iekļauj arī trešās valstīs esošu operatoru un iekārtu, kas reģistrētas saskaņā ar 10. pantu, nosaukumu un papildu informāciju par tām. Attiecīgā gadījumā šajā datubāzes sadaļā it sevišķi iekļauj iekārtas verificētās emisijas.

4.
     
  Informācija par datubāzi ir konfidenciāla, izņemot atzīto deklarētāju un operatoru, trešās valstīs esošu iekārtu atrašanas vietu un attiecīgā gadījumā nosaukumu, kā arī to verificētās emisijas, jo šie dati ir pieejami sabiedrībai sadarbspējīgā formātā.

5.
     
  Komisija pieņem īstenošanas aktus par OIM reģistra un elektronisko datubāzu, kas ietver 2. un 3. punktā minēto informāciju, infrastruktūru un īpašiem ar OIM reģistru un elektroniskajām datubāzēm saistītiem procesiem. Šos īstenojošos tiesību aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 15. pants | svītrots |
| Centrālais administrators | |
| 1.
     
  Komisija darbojas kā centrālais administrators, kas uztur neatkarīgu darījumu žurnālu, kurā reģistrē OIM sertifikātu iegādi, turēšanu, nodošanu, atpirkšanu un anulēšanu, un nodrošina nacionālo reģistru koordināciju. | |
| 2.
     
  Centrālais administrators, pamatojoties uz risku, kontrolē nacionālajos reģistros reģistrētos darījumus, izmantojot neatkarīgu darījumu žurnālu, lai nodrošinātu, ka OIM sertifikātu pirkšanā, turēšanā, nodošanā, atpirkšanā un anulēšanā nav notikuši nekādi pārkāpumi. | |
| 3.
     
  Ja saskaņā ar 2. punktu veiktajā kontrolē tiek atklāti pārkāpumi, Komisija informē attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalstis, ka jāveic turpmāka izmeklēšana, lai novērstu konstatētos pārkāpumus. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

15. pants

15. pants

svītrots

svītrots

Centrālais administrators

Centrālais administrators

1.
     
  Komisija darbojas kā centrālais administrators, kas uztur neatkarīgu darījumu žurnālu, kurā reģistrē OIM sertifikātu iegādi, turēšanu, nodošanu, atpirkšanu un anulēšanu, un nodrošina nacionālo reģistru koordināciju.

2.
     
  Centrālais administrators, pamatojoties uz risku, kontrolē nacionālajos reģistros reģistrētos darījumus, izmantojot neatkarīgu darījumu žurnālu, lai nodrošinātu, ka OIM sertifikātu pirkšanā, turēšanā, nodošanā, atpirkšanā un anulēšanā nav notikuši nekādi pārkāpumi.

3.
     
  Ja saskaņā ar 2. punktu veiktajā kontrolē tiek atklāti pārkāpumi, Komisija informē attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalstis, ka jāveic turpmāka izmeklēšana, lai novērstu konstatētos pārkāpumus.

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – virsraksts

16. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Konti
  nacionālajos reģistros | Konti
  OIM reģistrā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Konti
  nacionālajos reģistros

nacionālajos reģistros

Konti
  OIM reģistrā

OIM reģistrā

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts

16. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Kompetentā
  iestāde katram atzītajam deklarētājam piešķir unikālu OIM konta numuru. | 1.   
  OIM
  iestāde katram atzītajam deklarētājam piešķir unikālu OIM konta numuru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Kompetentā
  iestāde katram atzītajam deklarētājam piešķir unikālu OIM konta numuru.

1.   
  OIM
  iestāde katram atzītajam deklarētājam piešķir unikālu OIM konta numuru.

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts

16. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Katram atzītajam deklarētājam piešķir piekļuvi savam reģistra kontam. | 2.   Katram atzītajam deklarētājam piešķir piekļuvi savam
  OIM
  reģistra kontam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Katram atzītajam deklarētājam piešķir piekļuvi savam reģistra kontam.

2.   Katram atzītajam deklarētājam piešķir piekļuvi savam
  OIM
  reģistra kontam.

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 3. punkts

16. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Kompetentā
  iestāde izveido kontu, tiklīdz ir piešķirta 17. panta 1. punktā minētā atzīšana, un par to paziņo atzītajam deklarētājam. | 3.   
  OIM
  iestāde izveido kontu, tiklīdz ir piešķirta 17. panta 1. punktā minētā atzīšana, un par to paziņo atzītajam deklarētājam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Kompetentā
  iestāde izveido kontu, tiklīdz ir piešķirta 17. panta 1. punktā minētā atzīšana, un par to paziņo atzītajam deklarētājam.

3.   
  OIM
  iestāde izveido kontu, tiklīdz ir piešķirta 17. panta 1. punktā minētā atzīšana, un par to paziņo atzītajam deklarētājam.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 4. punkts

16. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja atzītais deklarētājs ir pārtraucis saimniecisko darbību vai tā atzīšana ir atsaukta,
  kompetentā
  iestāde šī deklarētāja kontu slēdz. | 4.   Ja atzītais deklarētājs ir pārtraucis saimniecisko darbību vai tā atzīšana ir atsaukta,
  OIM
  iestāde šī deklarētāja kontu slēdz. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ja atzītais deklarētājs ir pārtraucis saimniecisko darbību vai tā atzīšana ir atsaukta,
  kompetentā
  iestāde šī deklarētāja kontu slēdz.

4.   Ja atzītais deklarētājs ir pārtraucis saimniecisko darbību vai tā atzīšana ir atsaukta,
  OIM
  iestāde šī deklarētāja kontu slēdz.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts – ievaddaļa

17. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Kompetentā
  iestāde deklarētāju, kas iesniedzis atzīšanas pieteikumu saskaņā ar 5. panta 1. punktu, atzīst, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: | 1.   
  OIM
  iestāde deklarētāju, kas iesniedzis atzīšanas pieteikumu saskaņā ar 5. panta 1. punktu, atzīst, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Kompetentā
  iestāde deklarētāju, kas iesniedzis atzīšanas pieteikumu saskaņā ar 5. panta 1. punktu, atzīst, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

1.   
  OIM
  iestāde deklarētāju, kas iesniedzis atzīšanas pieteikumu saskaņā ar 5. panta 1. punktu, atzīst, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts

17. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja
  kompetentā
  iestāde konstatē, ka 1. punktā uzskaitītie nosacījumi nav izpildīti, vai ja pieteikuma iesniedzējs nav sniedzis 5. panta 3. punktā uzskaitīto informāciju, deklarētāja atzīšanu atsaka. | 2.   Ja
  OIM
  iestāde konstatē, ka 1. punktā uzskaitītie nosacījumi nav izpildīti, vai ja pieteikuma iesniedzējs nav sniedzis 5. panta 3. punktā uzskaitīto informāciju, deklarētāja atzīšanu atsaka. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja
  kompetentā
  iestāde konstatē, ka 1. punktā uzskaitītie nosacījumi nav izpildīti, vai ja pieteikuma iesniedzējs nav sniedzis 5. panta 3. punktā uzskaitīto informāciju, deklarētāja atzīšanu atsaka.

2.   Ja
  OIM
  iestāde konstatē, ka 1. punktā uzskaitītie nosacījumi nav izpildīti, vai ja pieteikuma iesniedzējs nav sniedzis 5. panta 3. punktā uzskaitīto informāciju, deklarētāja atzīšanu atsaka.

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts

17. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ja kompetentā iestāde atsakās deklarētāju atzīt, atzīšanu prasījusī persona vēl pirms pārsūdzēšanas drīkst iesniegt iebildumu attiecīgā iestādē saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un iestāde vai nu dod nacionālajam administratoram norādījumu atvērt kontu, vai ar pamatotu lēmumu atteikumu atstāj spēkā, ievērojot valsts tiesību aktu prasības, kurām ir likumīgs mērķis, kas ir saderīgs ar šo regulu, un kuras ir samērīgas. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.
     
  Ja kompetentā iestāde atsakās deklarētāju atzīt, atzīšanu prasījusī persona vēl pirms pārsūdzēšanas drīkst iesniegt iebildumu attiecīgā iestādē saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un iestāde vai nu dod nacionālajam administratoram norādījumu atvērt kontu, vai ar pamatotu lēmumu atteikumu atstāj spēkā, ievērojot valsts tiesību aktu prasības, kurām ir likumīgs mērķis, kas ir saderīgs ar šo regulu, un kuras ir samērīgas.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 4. punkts – ievaddaļa

17. pants – 4. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Kompetentās
  iestādes lēmums par deklarētāja atzīšanu satur šādu informāciju: | 4.   
  OIM
  iestādes lēmums par deklarētāja atzīšanu satur šādu informāciju: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   
  Kompetentās
  iestādes lēmums par deklarētāja atzīšanu satur šādu informāciju:

4.   
  OIM
  iestādes lēmums par deklarētāja atzīšanu satur šādu informāciju:

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 6. punkts – 1. daļa

17. pants – 6. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai
  kompetentā
  iestāde varētu saskaņa ar 1. punktu atzīt tādu deklarētāju, kas nav bijis iedibināts divu pilnu finanšu gadu laikā pirms gada, kurā saskaņā ar 5. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums, tā prasa garantiju. | Lai
  OIM
  iestāde varētu saskaņa ar 1. punktu atzīt tādu deklarētāju, kas nav bijis iedibināts divu pilnu finanšu gadu laikā pirms gada, kurā saskaņā ar 5. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums, tā prasa garantiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai
  kompetentā
  iestāde varētu saskaņa ar 1. punktu atzīt tādu deklarētāju, kas nav bijis iedibināts divu pilnu finanšu gadu laikā pirms gada, kurā saskaņā ar 5. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums, tā prasa garantiju.

kompetentā

Lai
  OIM
  iestāde varētu saskaņa ar 1. punktu atzīt tādu deklarētāju, kas nav bijis iedibināts divu pilnu finanšu gadu laikā pirms gada, kurā saskaņā ar 5. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums, tā prasa garantiju.

OIM

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 6. punkts – 2. daļa

17. pants – 6. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kompetentā
  iestāde šādas garantijas summu nosaka kā
  kompetentās
  iestādes aplēsto maksimālo summu, kas atbilst to OIM sertifikātu vērtībai, kuras atzītajam deklarētājam ir jānodod saskaņā ar 22. pantu. | OIM
  iestāde šādas garantijas summu nosaka kā
  OIM
  iestādes aplēsto maksimālo summu, kas atbilst to OIM sertifikātu vērtībai, kuras atzītajam deklarētājam ir jānodod saskaņā ar 22. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kompetentā
  iestāde šādas garantijas summu nosaka kā
  kompetentās
  iestādes aplēsto maksimālo summu, kas atbilst to OIM sertifikātu vērtībai, kuras atzītajam deklarētājam ir jānodod saskaņā ar 22. pantu.

Kompetentā

kompetentās

OIM
  iestāde šādas garantijas summu nosaka kā
  OIM
  iestādes aplēsto maksimālo summu, kas atbilst to OIM sertifikātu vērtībai, kuras atzītajam deklarētājam ir jānodod saskaņā ar 22. pantu.

OIM

OIM

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 7. punkts

17. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Garantiju sniedz kā Savienībā darbojošās finanšu iestādes bankas garantiju, kas izmaksājama pēc pirmā pieprasījuma, vai kā cita veida garantiju, kas sniedz līdzvērtīgu drošību. Ja
  kompetentā
  iestāde konstatē, ka sniegtā garantija vairs nenodrošina OIM saistību summu vai ja vairs nav pārliecības, ka tā to nodrošinās, vai ja tā nav pietiekama, lai to nodrošinātu, tā prasa atzītajam deklarētājam pēc paša izvēles vai nu sniegt papildu garantiju, vai aizstāt sākotnējo garantiju ar jaunu garantiju. | 7.   Garantiju sniedz kā Savienībā darbojošās finanšu iestādes bankas garantiju, kas izmaksājama pēc pirmā pieprasījuma, vai kā cita veida garantiju, kas sniedz līdzvērtīgu drošību. Ja
  OIM
  iestāde konstatē, ka sniegtā garantija vairs nenodrošina OIM saistību summu vai ja vairs nav pārliecības, ka tā to nodrošinās, vai ja tā nav pietiekama, lai to nodrošinātu, tā prasa atzītajam deklarētājam pēc paša izvēles vai nu sniegt papildu garantiju, vai aizstāt sākotnējo garantiju ar jaunu garantiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Garantiju sniedz kā Savienībā darbojošās finanšu iestādes bankas garantiju, kas izmaksājama pēc pirmā pieprasījuma, vai kā cita veida garantiju, kas sniedz līdzvērtīgu drošību. Ja
  kompetentā
  iestāde konstatē, ka sniegtā garantija vairs nenodrošina OIM saistību summu vai ja vairs nav pārliecības, ka tā to nodrošinās, vai ja tā nav pietiekama, lai to nodrošinātu, tā prasa atzītajam deklarētājam pēc paša izvēles vai nu sniegt papildu garantiju, vai aizstāt sākotnējo garantiju ar jaunu garantiju.

7.   Garantiju sniedz kā Savienībā darbojošās finanšu iestādes bankas garantiju, kas izmaksājama pēc pirmā pieprasījuma, vai kā cita veida garantiju, kas sniedz līdzvērtīgu drošību. Ja
  OIM
  iestāde konstatē, ka sniegtā garantija vairs nenodrošina OIM saistību summu vai ja vairs nav pārliecības, ka tā to nodrošinās, vai ja tā nav pietiekama, lai to nodrošinātu, tā prasa atzītajam deklarētājam pēc paša izvēles vai nu sniegt papildu garantiju, vai aizstāt sākotnējo garantiju ar jaunu garantiju.

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 8. punkts

17. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   
  Kompetentā
  iestāde garantiju atbrīvo uzreiz pēc 31. maija otrajā gadā, kurā atzītais deklarētājs ir nodevis OIM sertifikātus saskaņā ar 22. pantu. | 8.   
  OIM
  iestāde garantiju atbrīvo uzreiz pēc 31. maija otrajā gadā, kurā atzītais deklarētājs ir nodevis OIM sertifikātus saskaņā ar 22. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   
  Kompetentā
  iestāde garantiju atbrīvo uzreiz pēc 31. maija otrajā gadā, kurā atzītais deklarētājs ir nodevis OIM sertifikātus saskaņā ar 22. pantu.

8.   
  OIM
  iestāde garantiju atbrīvo uzreiz pēc 31. maija otrajā gadā, kurā atzītais deklarētājs ir nodevis OIM sertifikātus saskaņā ar 22. pantu.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 8.a punkts (jauns)

17. pants – 8.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a
     
  OIM iestāde drīkst verificēt pieteikuma iesniedzēja sniegtās informācijas precizitāti un pilnīgumu saskaņā ar 5. panta 3. punktu un visu apliecinošo dokumentu esamību, autentiskumu, precizitāti un derīgumu. Šādas kontroles OIM iestāde var veikt pieteikuma iesniedzēja telpās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a
     
  OIM iestāde drīkst verificēt pieteikuma iesniedzēja sniegtās informācijas precizitāti un pilnīgumu saskaņā ar 5. panta 3. punktu un visu apliecinošo dokumentu esamību, autentiskumu, precizitāti un derīgumu. Šādas kontroles OIM iestāde var veikt pieteikuma iesniedzēja telpās.

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 9. punkts

17. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   
  Kompetentā
  iestāde atceļ tāda deklarētāja atzīšanu, kurš vairs neatbilst 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem vai kurš nesadarbojas ar minēto iestādi. | 9.   
  OIM
  iestāde atceļ tāda deklarētāja atzīšanu, kurš vairs neatbilst 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem vai kurš nesadarbojas ar minēto iestādi
  , vai par kuru ir atklāts, ka tas atkārtoti un smagi pārkāpj šo regulu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   
  Kompetentā
  iestāde atceļ tāda deklarētāja atzīšanu, kurš vairs neatbilst 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem vai kurš nesadarbojas ar minēto iestādi.

9.   
  OIM
  iestāde atceļ tāda deklarētāja atzīšanu, kurš vairs neatbilst 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem vai kurš nesadarbojas ar minēto iestādi
  , vai par kuru ir atklāts, ka tas atkārtoti un smagi pārkāpj šo regulu
  .

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 9.a punkts (jauns)

17. pants – 9.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem praktiskus noteikumus 1. punktā minēto kritēriju un 6. punktā minēto garantiju piemērošanai. Šos īstenojošos tiesību aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem praktiskus noteikumus 1. punktā minēto kritēriju un 6. punktā minēto garantiju piemērošanai. Šos īstenojošos tiesību aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Jebkuru personu, kas akreditēta saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/2067, uzskata par akreditētu verificētāju saskaņā ar šo regulu. | 1.   Jebkuru
  juridisku
  personu, kas akreditēta saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/2067, uzskata par akreditētu verificētāju saskaņā ar šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Jebkuru personu, kas akreditēta saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/2067, uzskata par akreditētu verificētāju saskaņā ar šo regulu.

1.   Jebkuru
  juridisku
  personu, kas akreditēta saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/2067, uzskata par akreditētu verificētāju saskaņā ar šo regulu.

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts

18. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Papildus 1. punktam valsts akreditācijas struktūra pēc pieprasījuma var akreditēt personu kā verificētāju saskaņā ar šo regulu pēc tam, kad tā ir pārbaudījusi dokumentācija, kas apliecina tās spēju piemērot V pielikumā minētos verifikācijas principus, lai izpildītu iegulto emisiju kontroles pienākumus, kas noteikti 8., 10. un 38. pantā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Papildus 1. punktam valsts akreditācijas struktūra pēc pieprasījuma var akreditēt personu kā verificētāju saskaņā ar šo regulu pēc tam, kad tā ir pārbaudījusi dokumentācija, kas apliecina tās spēju piemērot V pielikumā minētos verifikācijas principus, lai izpildītu iegulto emisiju kontroles pienākumus, kas noteikti 8., 10. un 38. pantā.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts

18. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu attiecībā uz
  2
  . punktā minēto akreditāciju, kuros norāda nosacījumus par akreditēto verificētāju kontroli un pārraudzību, akreditācijas atsaukšanu un akreditācijas struktūru savstarpēju atzīšanu un
  profesionālizvērtēšanu
  . | 3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu attiecībā uz
  1
  . punktā minēto akreditāciju, kuros norāda nosacījumus par akreditēto verificētāju kontroli un pārraudzību, akreditācijas atsaukšanu un akreditācijas struktūru savstarpēju atzīšanu un
  profesionālu izvērtēšanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu attiecībā uz
  2
  . punktā minēto akreditāciju, kuros norāda nosacījumus par akreditēto verificētāju kontroli un pārraudzību, akreditācijas atsaukšanu un akreditācijas struktūru savstarpēju atzīšanu un
  profesionālizvērtēšanu
  .

3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu attiecībā uz
  1
  . punktā minēto akreditāciju, kuros norāda nosacījumus par akreditēto verificētāju kontroli un pārraudzību, akreditācijas atsaukšanu un akreditācijas struktūru savstarpēju atzīšanu un
  profesionālu izvērtēšanu
  .

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts

19. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Kompetentā
  iestāde OIM deklarāciju var izskatīt laika periodā, kas noslēdzas ar ceturto gadu pēc gada, kurā deklarācija bija jāiesniedz.
  Izskatīšana var ietvert OIM deklarācijā sniegtās informācijas verificēšanu, pamatojoties uz informāciju, ko paziņojuši muitas dienesti saskaņā ar 25. panta 2. punktu, un citiem attiecīgiem pierādījumiem, un pamatojoties uz jebkādu revīziju, ko uzskata par nepieciešamu, tostarp atzītā deklarētāja telpās. | 1.   
  OIM
  iestāde OIM deklarāciju var izskatīt laika periodā, kas noslēdzas ar ceturto gadu pēc gada, kurā deklarācija bija jāiesniedz. Izskatīšana var ietvert OIM deklarācijā sniegtās informācijas verificēšanu, pamatojoties uz informāciju, ko paziņojuši muitas dienesti saskaņā ar 25. panta 2. punktu, un citiem attiecīgiem pierādījumiem, un pamatojoties uz jebkādu revīziju, ko uzskata par nepieciešamu, tostarp atzītā deklarētāja telpās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Kompetentā
  iestāde OIM deklarāciju var izskatīt laika periodā, kas noslēdzas ar ceturto gadu pēc gada, kurā deklarācija bija jāiesniedz.
  Izskatīšana var ietvert OIM deklarācijā sniegtās informācijas verificēšanu, pamatojoties uz informāciju, ko paziņojuši muitas dienesti saskaņā ar 25. panta 2. punktu, un citiem attiecīgiem pierādījumiem, un pamatojoties uz jebkādu revīziju, ko uzskata par nepieciešamu, tostarp atzītā deklarētāja telpās.

1.   
  OIM
  iestāde OIM deklarāciju var izskatīt laika periodā, kas noslēdzas ar ceturto gadu pēc gada, kurā deklarācija bija jāiesniedz. Izskatīšana var ietvert OIM deklarācijā sniegtās informācijas verificēšanu, pamatojoties uz informāciju, ko paziņojuši muitas dienesti saskaņā ar 25. panta 2. punktu, un citiem attiecīgiem pierādījumiem, un pamatojoties uz jebkādu revīziju, ko uzskata par nepieciešamu, tostarp atzītā deklarētāja telpās.

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 3. punkts

19. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja
  kompetentā
  iestāde ir konstatējusi, ka nododamo OIM sertifikātu deklarētais skaits ir nepareizs vai ka nav iesniegta OIM deklarācija, kā minēts 2. punktā, tā koriģē OIM sertifikātu skaitu, kas atzītajam deklarētājam jānodod.
  Kompetentā
  iestāde par korekciju paziņo atzītajam deklarētājam un pieprasa, lai tas viena mēneša laikā nodod papildu OIM sertifikātus. | 3.   Ja
  OIM
  iestāde ir konstatējusi, ka nododamo OIM sertifikātu deklarētais skaits ir nepareizs vai ka nav iesniegta OIM deklarācija, kā minēts 2. punktā, tā koriģē OIM sertifikātu skaitu, kas atzītajam deklarētājam jānodod.
  OIM
  iestāde par korekciju paziņo atzītajam deklarētājam un pieprasa, lai tas viena mēneša laikā nodod papildu OIM sertifikātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja
  kompetentā
  iestāde ir konstatējusi, ka nododamo OIM sertifikātu deklarētais skaits ir nepareizs vai ka nav iesniegta OIM deklarācija, kā minēts 2. punktā, tā koriģē OIM sertifikātu skaitu, kas atzītajam deklarētājam jānodod.
  Kompetentā
  iestāde par korekciju paziņo atzītajam deklarētājam un pieprasa, lai tas viena mēneša laikā nodod papildu OIM sertifikātus.

3.   Ja
  OIM
  iestāde ir konstatējusi, ka nododamo OIM sertifikātu deklarētais skaits ir nepareizs vai ka nav iesniegta OIM deklarācija, kā minēts 2. punktā, tā koriģē OIM sertifikātu skaitu, kas atzītajam deklarētājam jānodod.
  OIM
  iestāde par korekciju paziņo atzītajam deklarētājam un pieprasa, lai tas viena mēneša laikā nodod papildu OIM sertifikātus.

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts

19. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Šā panta 3. punktā minētā paziņojuma saņēmējs drīkst paziņojumu pārsūdzēt. Paziņojuma saņēmējam sniedz informāciju par procedūru, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Šā panta 3. punktā minētā paziņojuma saņēmējs drīkst paziņojumu pārsūdzēt. Paziņojuma saņēmējam sniedz informāciju par procedūru, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 5. punkts

19. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ja ir nodots vairāk sertifikātu, nekā bija jānodod,
  kompetentā
  iestāde nekavējoties atmaksā atzītajam deklarētājam par daudz nodoto OIM sertifikātu vērtību, kas aprēķināta pēc vidējās cenas, ko atzītais deklarētājs
  importa gadā
  samaksājis par
  OIM
  sertifikātiem. | 5.   Ja ir nodots vairāk sertifikātu, nekā bija jānodod,
  OIM
  iestāde nekavējoties atmaksā atzītajam deklarētājam par daudz nodoto OIM sertifikātu vērtību, kas aprēķināta pēc vidējās cenas, ko atzītais deklarētājs
  pirkšanas brīdī
  samaksājis par
  šiem
  sertifikātiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ja ir nodots vairāk sertifikātu, nekā bija jānodod,
  kompetentā
  iestāde nekavējoties atmaksā atzītajam deklarētājam par daudz nodoto OIM sertifikātu vērtību, kas aprēķināta pēc vidējās cenas, ko atzītais deklarētājs
  importa gadā
  samaksājis par
  OIM
  sertifikātiem.

5.   Ja ir nodots vairāk sertifikātu, nekā bija jānodod,
  OIM
  iestāde nekavējoties atmaksā atzītajam deklarētājam par daudz nodoto OIM sertifikātu vērtību, kas aprēķināta pēc vidējās cenas, ko atzītais deklarētājs
  pirkšanas brīdī
  samaksājis par
  šiem
  sertifikātiem.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts

20. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Katras dalībvalsts kompetentā
  iestāde pārdod OIM sertifikātus
  šajā dalībvalstī
  atzītajiem deklarētājiem par cenu, kas aprēķināta saskaņā ar 21. pantu. | 1.   
  OIM
  iestāde pārdod OIM sertifikātus atzītajiem deklarētājiem par cenu, kas aprēķināta saskaņā ar 21. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Katras dalībvalsts kompetentā
  iestāde pārdod OIM sertifikātus
  šajā dalībvalstī
  atzītajiem deklarētājiem par cenu, kas aprēķināta saskaņā ar 21. pantu.

1.   
  OIM
  iestāde pārdod OIM sertifikātus atzītajiem deklarētājiem par cenu, kas aprēķināta saskaņā ar 21. pantu.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 2. punkts

20. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Kompetentā
  iestāde nodrošina, ka katram OIM sertifikātam tā izveidošanas brīdī tiek piešķirts unikāls vienības identifikācijas kods, un reģistrē sertifikāta unikālo vienības identifikācijas numuru, cenu un pārdošanas datumu
  nacionālajā
  reģistrā tā atzītā deklarētāja kontā, kurš to pērk. | 2.   
  OIM
  iestāde nodrošina, ka katram OIM sertifikātam tā izveidošanas brīdī tiek piešķirts unikāls vienības identifikācijas kods, un reģistrē sertifikāta unikālo vienības identifikācijas numuru, cenu un pārdošanas datumu
  OIM
  reģistrā tā atzītā deklarētāja kontā, kurš to pērk. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Kompetentā
  iestāde nodrošina, ka katram OIM sertifikātam tā izveidošanas brīdī tiek piešķirts unikāls vienības identifikācijas kods, un reģistrē sertifikāta unikālo vienības identifikācijas numuru, cenu un pārdošanas datumu
  nacionālajā
  reģistrā tā atzītā deklarētāja kontā, kurš to pērk.

2.   
  OIM
  iestāde nodrošina, ka katram OIM sertifikātam tā izveidošanas brīdī tiek piešķirts unikāls vienības identifikācijas kods, un reģistrē sertifikāta unikālo vienības identifikācijas numuru, cenu un pārdošanas datumu
  OIM
  reģistrā tā atzītā deklarētāja kontā, kurš to pērk.

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 3. punkts

21. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  deleģētos
  aktus
  , kuros sīkāk nosaka metodiku
  , pēc kuras aprēķina OIM sertifikātu vidējo cenu, un cenas publicēšanas praktisko kārtību.
  Minētos īstenošanas
  aktus pieņem saskaņā ar
  pārbaudes procedūru, kas minēta
  29. panta 2. punktā. | 3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  īstenošanas
  aktus
  par 1. punktā noteiktās metodikas īstenošanu
  , pēc kuras aprēķina OIM sertifikātu vidējo cenu, un cenas publicēšanas praktisko kārtību.
  Šos īstenojošos tiesību
  aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā
  minēto pārbaudes procedūru
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  deleģētos
  aktus
  , kuros sīkāk nosaka metodiku
  , pēc kuras aprēķina OIM sertifikātu vidējo cenu, un cenas publicēšanas praktisko kārtību.
  Minētos īstenošanas
  aktus pieņem saskaņā ar
  pārbaudes procedūru, kas minēta
  29. panta 2. punktā.

3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  īstenošanas
  aktus
  par 1. punktā noteiktās metodikas īstenošanu
  , pēc kuras aprēķina OIM sertifikātu vidējo cenu, un cenas publicēšanas praktisko kārtību.
  Šos īstenojošos tiesību
  aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā
  minēto pārbaudes procedūru
  .

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. punkts

22. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Līdz katra gada 31. maijam atzītais deklarētājs
  kompetentajai
  iestādei nodod tādu OIM sertifikātu skaitu, kas atbilst iegultajām emisijām, kuras deklarētas saskaņā ar 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu un verificētas saskaņā ar 8. pantu, par kalendāro gadu pirms nodošanas. | 1.   Līdz katra gada 31. maijam atzītais deklarētājs
  OIM
  iestādei nodod tādu OIM sertifikātu skaitu, kas atbilst iegultajām emisijām, kuras
  aprēķinātas saskaņā ar IIIa pielikumu un
  deklarētas saskaņā ar 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu un verificētas saskaņā ar 8. pantu, par kalendāro gadu pirms nodošanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Līdz katra gada 31. maijam atzītais deklarētājs
  kompetentajai
  iestādei nodod tādu OIM sertifikātu skaitu, kas atbilst iegultajām emisijām, kuras deklarētas saskaņā ar 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu un verificētas saskaņā ar 8. pantu, par kalendāro gadu pirms nodošanas.

1.   Līdz katra gada 31. maijam atzītais deklarētājs
  OIM
  iestādei nodod tādu OIM sertifikātu skaitu, kas atbilst iegultajām emisijām, kuras
  aprēķinātas saskaņā ar IIIa pielikumu un
  deklarētas saskaņā ar 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu un verificētas saskaņā ar 8. pantu, par kalendāro gadu pirms nodošanas.

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 2. punkts

22. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punkta vajadzībām atzītais deklarētājs nodrošina, ka vajadzīgais OIM sertifikātu skaits ir pieejams tā kontā
  nacionālajā
  reģistrā. Turklāt atzītais deklarētājs nodrošina, ka OIM sertifikātu skaits
  nacionālajā
  reģistrā katra ceturkšņa beigās atbilst vismaz 80 % no iegultajām emisijām, kuras noteiktas, izmantojot standartvērtības saskaņā ar III pielikumā izklāstītajām metodēm, visās precēs, ko tas importējis kopš kalendārā gada sākuma. | 2.   Šā panta 1. punkta vajadzībām atzītais deklarētājs nodrošina, ka vajadzīgais OIM sertifikātu skaits ir pieejams tā kontā
  OIM
  reģistrā. Turklāt atzītais deklarētājs nodrošina, ka OIM sertifikātu skaits
  OIM
  reģistrā katra ceturkšņa beigās atbilst vismaz 80 % no iegultajām emisijām, kuras noteiktas, izmantojot standartvērtības saskaņā ar III pielikumā izklāstītajām metodēm, visās precēs, ko tas importējis kopš kalendārā gada sākuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta 1. punkta vajadzībām atzītais deklarētājs nodrošina, ka vajadzīgais OIM sertifikātu skaits ir pieejams tā kontā
  nacionālajā
  reģistrā. Turklāt atzītais deklarētājs nodrošina, ka OIM sertifikātu skaits
  nacionālajā
  reģistrā katra ceturkšņa beigās atbilst vismaz 80 % no iegultajām emisijām, kuras noteiktas, izmantojot standartvērtības saskaņā ar III pielikumā izklāstītajām metodēm, visās precēs, ko tas importējis kopš kalendārā gada sākuma.

2.   Šā panta 1. punkta vajadzībām atzītais deklarētājs nodrošina, ka vajadzīgais OIM sertifikātu skaits ir pieejams tā kontā
  OIM
  reģistrā. Turklāt atzītais deklarētājs nodrošina, ka OIM sertifikātu skaits
  OIM
  reģistrā katra ceturkšņa beigās atbilst vismaz 80 % no iegultajām emisijām, kuras noteiktas, izmantojot standartvērtības saskaņā ar III pielikumā izklāstītajām metodēm, visās precēs, ko tas importējis kopš kalendārā gada sākuma.

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 3. punkts

22. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja kompetentā iestāde konstatē, ka OIM sertifikātu skaits atzītā deklarētāja kontā neatbilst 2. punkta otrajā teikumā noteiktajiem pienākumiem, minētā iestāde tam paziņo par korekciju un pieprasa, lai atzītais deklarētājs viena mēneša laikā nodotu papildu OIM sertifikātus. | 3.   Ja
  OIM
  kompetentā iestāde konstatē, ka OIM sertifikātu skaits atzītā deklarētāja kontā neatbilst 2. punkta otrajā teikumā noteiktajiem pienākumiem, minētā iestāde tam paziņo par korekciju un pieprasa, lai atzītais deklarētājs viena mēneša laikā nodotu papildu OIM sertifikātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja kompetentā iestāde konstatē, ka OIM sertifikātu skaits atzītā deklarētāja kontā neatbilst 2. punkta otrajā teikumā noteiktajiem pienākumiem, minētā iestāde tam paziņo par korekciju un pieprasa, lai atzītais deklarētājs viena mēneša laikā nodotu papildu OIM sertifikātus.

3.   Ja
  OIM
  kompetentā iestāde konstatē, ka OIM sertifikātu skaits atzītā deklarētāja kontā neatbilst 2. punkta otrajā teikumā noteiktajiem pienākumiem, minētā iestāde tam paziņo par korekciju un pieprasa, lai atzītais deklarētājs viena mēneša laikā nodotu papildu OIM sertifikātus.

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 4. punkts

22. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Šā panta 3. punktā minētā paziņojuma saņēmējs drīkst paziņojumu pārsūdzēt. Paziņojuma saņēmējam sniedz informāciju par procedūru, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Šā panta 3. punktā minētā paziņojuma saņēmējs drīkst paziņojumu pārsūdzēt. Paziņojuma saņēmējam sniedz informāciju par procedūru, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts

23. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Katras dalībvalsts kompetentā
  iestāde pēc
  šajā dalībvalstī
  atzīta deklarētāja pieprasījuma atpērk pārpalikušos OIM sertifikātus, kas deklarētāja kontā
  nacionālajā
  reģistrā atlikuši pēc tam, kad sertifikāti ir nodoti saskaņā ar 22. pantu. Atpirkšanas pieprasījumu iesniedz līdz katra tā gada 30. jūnijam, kurā OIM sertifikāti tika nodoti. | 1.   
  OIM
  iestāde pēc atzīta deklarētāja pieprasījuma atpērk pārpalikušos OIM sertifikātus, kas deklarētāja kontā
  OIM
  reģistrā atlikuši pēc tam, kad sertifikāti ir nodoti saskaņā ar 22. pantu. Atpirkšanas pieprasījumu iesniedz līdz katra tā gada 30. jūnijam, kurā OIM sertifikāti tika nodoti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Katras dalībvalsts kompetentā
  iestāde pēc
  šajā dalībvalstī
  atzīta deklarētāja pieprasījuma atpērk pārpalikušos OIM sertifikātus, kas deklarētāja kontā
  nacionālajā
  reģistrā atlikuši pēc tam, kad sertifikāti ir nodoti saskaņā ar 22. pantu. Atpirkšanas pieprasījumu iesniedz līdz katra tā gada 30. jūnijam, kurā OIM sertifikāti tika nodoti.

1.   
  OIM
  iestāde pēc atzīta deklarētāja pieprasījuma atpērk pārpalikušos OIM sertifikātus, kas deklarētāja kontā
  OIM
  reģistrā atlikuši pēc tam, kad sertifikāti ir nodoti saskaņā ar 22. pantu. Atpirkšanas pieprasījumu iesniedz līdz katra tā gada 30. jūnijam, kurā OIM sertifikāti tika nodoti.

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts

24. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz katra gada 30. jūnijam
  katras dalībvalsts kompetentā
  iestāde anulē visus OIM sertifikātus, kas iegādāti gadā pirms iepriekšējā kalendārā gada un kas ir palikuši
  attiecīgās dalībvalsts
  atzīto deklarētāju
  nacionālā
  reģistra kontos. | Līdz katra gada 30. jūnijam
  OIM
  iestāde anulē visus OIM sertifikātus, kas iegādāti gadā pirms iepriekšējā kalendārā gada un kas ir palikuši atzīto deklarētāju
  OIM
  reģistra kontos
  , un par to nekavējoties informē attiecīgos deklarētājus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz katra gada 30. jūnijam
  katras dalībvalsts kompetentā
  iestāde anulē visus OIM sertifikātus, kas iegādāti gadā pirms iepriekšējā kalendārā gada un kas ir palikuši
  attiecīgās dalībvalsts
  atzīto deklarētāju
  nacionālā
  reģistra kontos.

katras dalībvalsts kompetentā

attiecīgās dalībvalsts

nacionālā

Līdz katra gada 30. jūnijam
  OIM
  iestāde anulē visus OIM sertifikātus, kas iegādāti gadā pirms iepriekšējā kalendārā gada un kas ir palikuši atzīto deklarētāju
  OIM
  reģistra kontos
  , un par to nekavējoties informē attiecīgos deklarētājus
  .

OIM

OIM

, un par to nekavējoties informē attiecīgos deklarētājus

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24.a pants (jauns)

24.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 24.a pants |
| | No OIM sertifikātu pārdošanas gūtie ieņēmumi |
| | 1.
     
  Ieņēmumi, kas gūti no OIM sertifikātu pārdošanas, nav piešķirtie ieņēmumi. Šī regula neliedz ieņēmumus, kas gūti no OIM sertifikātu pārdošanas, definēt kā pašu resursus saskaņā ar LESD 311. pantu un iekļaut to Savienības budžetā kā vispārējos ienākumus. |
| | 2.
     
  Lai nodrošinātu, ka OIM pilda savu mērķi samazināt globālās oglekļa emisijas un palīdzēt sasniegt Savienības klimata mērķus un izpildīt starptautiskās saistības, tostarp Parīzes nolīgumu, Savienības finansiālo atbalstu sniedz klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem vismazāk attīstītajās valstīs, tostarp to centieniem dekarbonizēt un pārkārtot to ražošanas nozares, neskarot 1. punktu. Šādu finansējumu dara pieejamu no Savienības budžeta, lai papildinātu starptautisko klimata finansējumu, sekmējot attiecīgo rūpniecības nozaru pielāgošanos jaunajiem pienākumiem, kas noteikti ar šo regulu, un to papildina ar tehnisko palīdzību ar nosacījumu, ka saņēmējvalstī ir pilnībā īstenotas un piemērotas starptautiski atzītas darba un sociālās tiesības, piemēram, SDO darba pamatstandarti. |
| | Savienības budžeta jaunais finansiālais atbalsts būtu jāsniedz ar Regulas (ES) 2021/947 izveidotā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta attiecīgas ģeogrāfiskās un tematiskās programmas ietvaros, un tā summa būtu jānosaka reizi gadā, tai atbilstot vismaz OIM sertifikātu pārdošanas ieņēmumu līmenim. |
| | 3.
     
  Lai nodrošinātu no OIM sertifikātu pārdošanas gūto ieņēmumu izmantošanas pārredzamību, Komisija katru gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā ir izmantots no OIM sertifikātu pārdošanas gūto ieņēmumu finansiālās vērtības summas ekvivalents un kā tas ir veicinājis ražošanas nozaru dekarbonizāciju vismazāk attīstītajās valstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

24.a pants

24.a pants

No OIM sertifikātu pārdošanas gūtie ieņēmumi

No OIM sertifikātu pārdošanas gūtie ieņēmumi

1.
     
  Ieņēmumi, kas gūti no OIM sertifikātu pārdošanas, nav piešķirtie ieņēmumi. Šī regula neliedz ieņēmumus, kas gūti no OIM sertifikātu pārdošanas, definēt kā pašu resursus saskaņā ar LESD 311. pantu un iekļaut to Savienības budžetā kā vispārējos ienākumus.

2.
     
  Lai nodrošinātu, ka OIM pilda savu mērķi samazināt globālās oglekļa emisijas un palīdzēt sasniegt Savienības klimata mērķus un izpildīt starptautiskās saistības, tostarp Parīzes nolīgumu, Savienības finansiālo atbalstu sniedz klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem vismazāk attīstītajās valstīs, tostarp to centieniem dekarbonizēt un pārkārtot to ražošanas nozares, neskarot 1. punktu. Šādu finansējumu dara pieejamu no Savienības budžeta, lai papildinātu starptautisko klimata finansējumu, sekmējot attiecīgo rūpniecības nozaru pielāgošanos jaunajiem pienākumiem, kas noteikti ar šo regulu, un to papildina ar tehnisko palīdzību ar nosacījumu, ka saņēmējvalstī ir pilnībā īstenotas un piemērotas starptautiski atzītas darba un sociālās tiesības, piemēram, SDO darba pamatstandarti.

Savienības budžeta jaunais finansiālais atbalsts būtu jāsniedz ar Regulas (ES) 2021/947 izveidotā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta attiecīgas ģeogrāfiskās un tematiskās programmas ietvaros, un tā summa būtu jānosaka reizi gadā, tai atbilstot vismaz OIM sertifikātu pārdošanas ieņēmumu līmenim.

Savienības budžeta jaunais finansiālais atbalsts būtu jāsniedz ar Regulas (ES) 2021/947 izveidotā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta attiecīgas ģeogrāfiskās un tematiskās programmas ietvaros, un tā summa būtu jānosaka reizi gadā, tai atbilstot vismaz OIM sertifikātu pārdošanas ieņēmumu līmenim.

3.
     
  Lai nodrošinātu no OIM sertifikātu pārdošanas gūto ieņēmumu izmantošanas pārredzamību, Komisija katru gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā ir izmantots no OIM sertifikātu pārdošanas gūto ieņēmumu finansiālās vērtības summas ekvivalents un kā tas ir veicinājis ražošanas nozaru dekarbonizāciju vismazāk attīstītajās valstīs.

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants

25. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 25. pants | svītrots |
| Procedūras uz robežas, kad preces tiek importētas | |
| 1.
     
  Muitas dienesti neļauj importēt preces, ja deklarētāju nav atzinusi kompetentā iestāde vēlākais brīdī, kad preces tiek laistas brīvā apgrozībā. | |
| 2.
     
  Muitas dienesti tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā deklarētājs atzīts, periodiski paziņo informāciju par importam deklarētajām precēm, tostarp deklarētāja EORI numuru un OIM konta numuru, preču 8 ciparu KN kodu, daudzumu, izcelsmes valsti, deklarācijas datumu un muitas procedūru. | |
| 3.
     
  Muitas dienesti veic preču kontroli saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 46. pantu, tostarp attiecībā uz importēto preču 8 ciparu KN kodu, daudzumu un izcelsmes valsti. Ar OIM saistītos riskus Komisija ņem vērā, izstrādājot kopējus riska kritērijus un standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 50. pantu. | |
| 4.
     
  Muitas dienesti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 12. panta 1. punktu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā deklarētājs ir atzīts, var paziņot konfidenciālu informāciju, ko muitas dienesti ieguvuši, pildot savus pienākumus, vai kas ir sniegta konfidenciāli. Dalībvalstu kompetentās iestādes šo informāciju apstrādā un ar to apmainās saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97. | |
| 5.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, kuros nosaka, kāda informācija saskaņā ar 2. punktu ir jāpaziņo, kādos termiņos un ar kādiem līdzekļiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

25. pants

25. pants

svītrots

svītrots

Procedūras uz robežas, kad preces tiek importētas

Procedūras uz robežas, kad preces tiek importētas

1.
     
  Muitas dienesti neļauj importēt preces, ja deklarētāju nav atzinusi kompetentā iestāde vēlākais brīdī, kad preces tiek laistas brīvā apgrozībā.

2.
     
  Muitas dienesti tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā deklarētājs atzīts, periodiski paziņo informāciju par importam deklarētajām precēm, tostarp deklarētāja EORI numuru un OIM konta numuru, preču 8 ciparu KN kodu, daudzumu, izcelsmes valsti, deklarācijas datumu un muitas procedūru.

3.
     
  Muitas dienesti veic preču kontroli saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 46. pantu, tostarp attiecībā uz importēto preču 8 ciparu KN kodu, daudzumu un izcelsmes valsti. Ar OIM saistītos riskus Komisija ņem vērā, izstrādājot kopējus riska kritērijus un standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 50. pantu.

4.
     
  Muitas dienesti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 12. panta 1. punktu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā deklarētājs ir atzīts, var paziņot konfidenciālu informāciju, ko muitas dienesti ieguvuši, pildot savus pienākumus, vai kas ir sniegta konfidenciāli. Dalībvalstu kompetentās iestādes šo informāciju apstrādā un ar to apmainās saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97.

5.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, kuros nosaka, kāda informācija saskaņā ar 2. punktu ir jāpaziņo, kādos termiņos un ar kādiem līdzekļiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25.a pants (jauns)

25.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 25.a pants |
| | Procedūras uz robežas, kad preces tiek importētas |
| | 1.
     
  Muitas dienesti nodrošina, ka brīdī, kad preces tiek deklarētas importam un, vēlākais, brīdī, kad preces tiek laistas brīvā apgrozībā, preču deklarētājs ir reģistrēts OIM iestādē. |
| | 2.
     
  Muitas dienesti periodiski sniedz OIM iestādei konkrētu informāciju par I pielikumā uzskaitītajām precēm, kas ir deklarētas importam. Informācija ietver vismaz informāciju par daudzumu, izcelsmes valsti un preču deklarētāju. Šīs regulas īstenošanas nolūkā muitas dienesti OIM iestādei var sniegt konfidenciālu informāciju, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 952/2013 12. panta 1. punktā. |
| | 3.
     
  Importētas preces uzskata par tādām, kuru izcelsme ir trešās valstīs, saskaņā ar noteikumiem par nepreferenciālu izcelsmi, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 952/2013 59. pantā. |
| | 4.
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka 2. punktā minēto informāciju un tās sniegšanas periodiskumu. Šos īstenojošos tiesību aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
| | 5.
     
  No datuma, kad tiek uzsāktas darbības saskaņā ar 26.a vai 27. pantu, Komisija, savlaicīgi informējot dalībvalstis, var norīkot muitas dienestus veikt atbilstīgus pasākumus importa reģistrēšanai, lai pasākumus attiecībā uz minēto importu vēlāk varētu piemērot no šādas reģistrācijas datuma. Komisijas var attiecināt reģistrāciju uz importu, ja pirms tam no Savienības ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību, vai pāec Komisijas pašas iniviatīvas. Reģistrēšanu ievieš ar Komisijas lēmumu, kurā precizē rīcības mērķi un, vajadzības gadījumā, iespējamo nākotnē paredzamo maksājamo summu. Importa reģistrāciju veic laikposmā, kas nav ilgāks kā deviņi mēneši. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

25.a pants

25.a pants

Procedūras uz robežas, kad preces tiek importētas

Procedūras uz robežas, kad preces tiek importētas

1.
     
  Muitas dienesti nodrošina, ka brīdī, kad preces tiek deklarētas importam un, vēlākais, brīdī, kad preces tiek laistas brīvā apgrozībā, preču deklarētājs ir reģistrēts OIM iestādē.

2.
     
  Muitas dienesti periodiski sniedz OIM iestādei konkrētu informāciju par I pielikumā uzskaitītajām precēm, kas ir deklarētas importam. Informācija ietver vismaz informāciju par daudzumu, izcelsmes valsti un preču deklarētāju. Šīs regulas īstenošanas nolūkā muitas dienesti OIM iestādei var sniegt konfidenciālu informāciju, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 952/2013 12. panta 1. punktā.

3.
     
  Importētas preces uzskata par tādām, kuru izcelsme ir trešās valstīs, saskaņā ar noteikumiem par nepreferenciālu izcelsmi, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 952/2013 59. pantā.

4.
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka 2. punktā minēto informāciju un tās sniegšanas periodiskumu. Šos īstenojošos tiesību aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

5.
     
  No datuma, kad tiek uzsāktas darbības saskaņā ar 26.a vai 27. pantu, Komisija, savlaicīgi informējot dalībvalstis, var norīkot muitas dienestus veikt atbilstīgus pasākumus importa reģistrēšanai, lai pasākumus attiecībā uz minēto importu vēlāk varētu piemērot no šādas reģistrācijas datuma. Komisijas var attiecināt reģistrāciju uz importu, ja pirms tam no Savienības ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību, vai pāec Komisijas pašas iniviatīvas. Reģistrēšanu ievieš ar Komisijas lēmumu, kurā precizē rīcības mērķi un, vajadzības gadījumā, iespējamo nākotnē paredzamo maksājamo summu. Importa reģistrāciju veic laikposmā, kas nav ilgāks kā deviņi mēneši.

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants

26. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 26. pants | svītrots |
| Sodi | |
| 1.
     
  Atzītajam deklarētājam, kurš līdz katra gada 31. maijam nav nodevis tādu OIM sertifikātu skaitu, kas atbilst iepriekšējā gadā importētajās precēs iegultajām emisijām, par katru OIM sertifikātu, kurš atzītajam deklarētājam būtu bijis jānodod, preču importēšanas gadā piemēro sodu, kas ir identisks Direktīvas 2003/87/EK 16. panta 3. punktā noteiktajam sodam par emisiju pārsniegšanu, kuru palielina saskaņā ar minētās direktīvas 16. panta 4. punktu. | |
| 2.
     
  Jebkurai personai, kas nav atzīts deklarētājs un kas preces Savienības muitas teritorijā ieved, nenododot OIM sertifikātus saskaņā ar šo regulu, par katru OIM sertifikātu, kas personai būtu bijis jānodod, preču ievešanas gadā piemēro 1. punktā minēto sodu. | |
| 3.
     
  Soda samaksāšana nekādā gadījumā neatbrīvo atzīto deklarētāju no pienākuma konkrētajā gadā nodot nenodoto OIM sertifikātu skaitu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā deklarētājs ir atzīts. | |
| 4.
     
  Ja kompetentā iestāde konstatē, ka atzītais deklarētājs nav izpildījis pienākumu nodot OIM sertifikātus, kā norādīts 1. punktā, vai ka persona ir ievedusi preces Savienības muitas teritorijā, kā norādīts 2. punktā, kompetentā iestāde piemēro sodu un paziņo atzītajam deklarētājam vai — 2. punktā minētajā situācijā — personai: | |
| (a) | ka kompetentā iestāde ir secinājusi, ka atzītais deklarētājs vai persona nav izpildījusi pienākumu par konkrēto gadu nodot OIM sertifikātus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

26. pants

26. pants

svītrots

svītrots

Sodi

Sodi

1.
     
  Atzītajam deklarētājam, kurš līdz katra gada 31. maijam nav nodevis tādu OIM sertifikātu skaitu, kas atbilst iepriekšējā gadā importētajās precēs iegultajām emisijām, par katru OIM sertifikātu, kurš atzītajam deklarētājam būtu bijis jānodod, preču importēšanas gadā piemēro sodu, kas ir identisks Direktīvas 2003/87/EK 16. panta 3. punktā noteiktajam sodam par emisiju pārsniegšanu, kuru palielina saskaņā ar minētās direktīvas 16. panta 4. punktu.

2.
     
  Jebkurai personai, kas nav atzīts deklarētājs un kas preces Savienības muitas teritorijā ieved, nenododot OIM sertifikātus saskaņā ar šo regulu, par katru OIM sertifikātu, kas personai būtu bijis jānodod, preču ievešanas gadā piemēro 1. punktā minēto sodu.

3.
     
  Soda samaksāšana nekādā gadījumā neatbrīvo atzīto deklarētāju no pienākuma konkrētajā gadā nodot nenodoto OIM sertifikātu skaitu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā deklarētājs ir atzīts.

4.
     
  Ja kompetentā iestāde konstatē, ka atzītais deklarētājs nav izpildījis pienākumu nodot OIM sertifikātus, kā norādīts 1. punktā, vai ka persona ir ievedusi preces Savienības muitas teritorijā, kā norādīts 2. punktā, kompetentā iestāde piemēro sodu un paziņo atzītajam deklarētājam vai — 2. punktā minētajā situācijā — personai:

(a)

(a)

ka kompetentā iestāde ir secinājusi, ka atzītais deklarētājs vai persona nav izpildījusi pienākumu par konkrēto gadu nodot OIM sertifikātus;

ka kompetentā iestāde ir secinājusi, ka atzītais deklarētājs vai persona nav izpildījusi pienākumu par konkrēto gadu nodot OIM sertifikātus;

| (b) | secinājuma iemeslus; |
| --- | --- |

(b)

(b)

secinājuma iemeslus;

secinājuma iemeslus;

| (c) | atzītajam deklarētājam vai personai uzliktā soda summu; |
| --- | --- |

(c)

(c)

atzītajam deklarētājam vai personai uzliktā soda summu;

atzītajam deklarētājam vai personai uzliktā soda summu;

| (d) | dienu, līdz kurai ir jāmaksā sods; |
| --- | --- |

(d)

(d)

dienu, līdz kurai ir jāmaksā sods;

dienu, līdz kurai ir jāmaksā sods;

| (e) | par to, kā kompetentās iestādes ieskatā atzītajam deklarētājam vai personai būtu jārīkojas, lai izpildītu savu pienākumu saskaņā ar a) apakšpunktu, atkarībā no lietas faktiem un apstākļiem; un |
| --- | --- |

(e)

(e)

par to, kā kompetentās iestādes ieskatā atzītajam deklarētājam vai personai būtu jārīkojas, lai izpildītu savu pienākumu saskaņā ar a) apakšpunktu, atkarībā no lietas faktiem un apstākļiem; un

par to, kā kompetentās iestādes ieskatā atzītajam deklarētājam vai personai būtu jārīkojas, lai izpildītu savu pienākumu saskaņā ar a) apakšpunktu, atkarībā no lietas faktiem un apstākļiem; un

| (f) | par atzītā deklarētāja vai personas tiesībām iesniegt pārsūdzību saskaņā ar valsts noteikumiem. |
| --- | --- |

(f)

(f)

par atzītā deklarētāja vai personas tiesībām iesniegt pārsūdzību saskaņā ar valsts noteikumiem.

par atzītā deklarētāja vai personas tiesībām iesniegt pārsūdzību saskaņā ar valsts noteikumiem.

5.
     
  Papildus 2. punktā minētajiem sodiem dalībvalstis saskaņā ar saviem valsts noteikumiem var piemērot administratīvas sankcijas vai kriminālsodus par OIM tiesību aktu neievērošanu. Šīs sankcijas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas.

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26.a pants (jauns)

26.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 26.a pants |
| | Sodi |
| | 1.
     
  Atzītam deklarētājam, kurš līdz katra gada 31. maijam nenodod OIM sertifikātus atbilstoši iepriekšējā gadā importētajās precēs iegultajām emisijām vai iesniedz iestādei nepatiesu informāciju par faktiskajām emisijām, lai panāktu labvēlīgu individuālu attieksmi, jāmaksā sods. |
| | 2.
     
  Soda summa ir ekvivalenta trīskārtīgai OIM sertifikātu vidējai cenai iepriekšējā gadā par katru OIM sertifikātu, ko atzītais deklarētājs nav nodevis saskaņā ar 22. pantu. Soda maksājums neatbrīvo atzīto deklarētāju no pienākuma nodot neizmantotos OIM sertifikātus OIM iestādei. |
| | 3.
     
  Atkārtota pārkāpuma gadījumā OIM iestāde var nolemt apturēt atzītā deklarētāja OIM kontu. |
| | 4.
     
  Papildus 2. punktā minētajam sodam dalībvalstis saskaņā ar saviem valsts noteikumiem var piemērot administratīvus sodus vai kriminālsodus par OIM tiesību aktu neievērošanu. Šādas sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas. |
| | 5.
     
  Ja OIM iestāde konstatē, ka atzītais deklarētājs nav izpildījis pienākumu nodot OIM sertifikātus vai ir iestādei sniedzis nepatiesu informāciju, OIM iestāde piemēro 2. punktā minēto sodu un paziņo atzītajam deklarētājam: |
| | (a) | ka OIM iestāde ir secinājusi, ka atzītais deklarētājs nav izpildījis pienākumu saskaņā ar 22. Pantu OIM iestāde par konkrēto gadu nodot OIM sertifikātus vai ir sniedzis iestādei nepatiesu informāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

26.a pants

26.a pants

Sodi

Sodi

1.
     
  Atzītam deklarētājam, kurš līdz katra gada 31. maijam nenodod OIM sertifikātus atbilstoši iepriekšējā gadā importētajās precēs iegultajām emisijām vai iesniedz iestādei nepatiesu informāciju par faktiskajām emisijām, lai panāktu labvēlīgu individuālu attieksmi, jāmaksā sods.

2.
     
  Soda summa ir ekvivalenta trīskārtīgai OIM sertifikātu vidējai cenai iepriekšējā gadā par katru OIM sertifikātu, ko atzītais deklarētājs nav nodevis saskaņā ar 22. pantu. Soda maksājums neatbrīvo atzīto deklarētāju no pienākuma nodot neizmantotos OIM sertifikātus OIM iestādei.

3.
     
  Atkārtota pārkāpuma gadījumā OIM iestāde var nolemt apturēt atzītā deklarētāja OIM kontu.

4.
     
  Papildus 2. punktā minētajam sodam dalībvalstis saskaņā ar saviem valsts noteikumiem var piemērot administratīvus sodus vai kriminālsodus par OIM tiesību aktu neievērošanu. Šādas sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas.

5.
     
  Ja OIM iestāde konstatē, ka atzītais deklarētājs nav izpildījis pienākumu nodot OIM sertifikātus vai ir iestādei sniedzis nepatiesu informāciju, OIM iestāde piemēro 2. punktā minēto sodu un paziņo atzītajam deklarētājam:

(a)

(a)

ka OIM iestāde ir secinājusi, ka atzītais deklarētājs nav izpildījis pienākumu saskaņā ar 22. Pantu OIM iestāde par konkrēto gadu nodot OIM sertifikātus vai ir sniedzis iestādei nepatiesu informāciju;

ka OIM iestāde ir secinājusi, ka atzītais deklarētājs nav izpildījis pienākumu saskaņā ar 22. Pantu OIM iestāde par konkrēto gadu nodot OIM sertifikātus vai ir sniedzis iestādei nepatiesu informāciju;

| (b) | secinājuma iemeslus; |
| --- | --- |

(b)

(b)

secinājuma iemeslus;

secinājuma iemeslus;

| (c) | atzītajam deklarētājam uzliktā soda apmēru; |
| --- | --- |

(c)

(c)

atzītajam deklarētājam uzliktā soda apmēru;

atzītajam deklarētājam uzliktā soda apmēru;

| (d) | dienu, līdz kurai ir jāmaksā sods; |
| --- | --- |

(d)

(d)

dienu, līdz kurai ir jāmaksā sods;

dienu, līdz kurai ir jāmaksā sods;

| (e) | par to, kā kompetentās iestādes ieskatā atzītajam deklarētājam būtu jārīkojas, lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar a) apakšpunktu, atkarībā no lietas faktiem un apstākļiem; kā arī |
| --- | --- |

(e)

(e)

par to, kā kompetentās iestādes ieskatā atzītajam deklarētājam būtu jārīkojas, lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar a) apakšpunktu, atkarībā no lietas faktiem un apstākļiem; kā arī

par to, kā kompetentās iestādes ieskatā atzītajam deklarētājam būtu jārīkojas, lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar a) apakšpunktu, atkarībā no lietas faktiem un apstākļiem; kā arī

| (f) | par atzītā deklarētāja tiesībām iesniegt pārsūdzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(f)

(f)

par atzītā deklarētāja tiesībām iesniegt pārsūdzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

par atzītā deklarētāja tiesībām iesniegt pārsūdzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts

27. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Apiešanas prakse
  ietver situācijas
  ,
  kad izmaiņām tirdzniecības modelī saistībā ar precēm
  ,
  kas ietilpst šīs regulas darbības jomā
  , nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien izvairīties no šajā regulā noteiktajiem pienākumiem
  , un šāda prakse ir šīs preces aizstāt ar nedaudz pārveidotiem produktiem
  ,
  kas nav iekļauti I pielikuma preču sarakstā, bet ietilpst nozarē
  ,
  kura iekļauta šīs regulas darbības jomā. | 2.   Apiešanas prakse
  ir jebkurš pasākums
  ,
  kura mērķis ir izvairīties no kāda no šajā regulā noteiktajiem pienākumiem. Tās ir situācijas
  ,
  ko izraisa prakse, process vai darbs
  ,
  kam
  nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien izvairīties no šajā regulā noteiktajiem pienākumiem
  vai vājināt to ietekmi
  ,
  un šāda prakse var būt tālāk minētie pasākumi
  ,
  bet ne tikai: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Apiešanas prakse
  ietver situācijas
  ,
  kad izmaiņām tirdzniecības modelī saistībā ar precēm
  ,
  kas ietilpst šīs regulas darbības jomā
  , nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien izvairīties no šajā regulā noteiktajiem pienākumiem
  , un šāda prakse ir šīs preces aizstāt ar nedaudz pārveidotiem produktiem
  ,
  kas nav iekļauti I pielikuma preču sarakstā, bet ietilpst nozarē
  ,
  kura iekļauta šīs regulas darbības jomā.

2.   Apiešanas prakse
  ir jebkurš pasākums
  ,
  kura mērķis ir izvairīties no kāda no šajā regulā noteiktajiem pienākumiem. Tās ir situācijas
  ,
  ko izraisa prakse, process vai darbs
  ,
  kam
  nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien izvairīties no šajā regulā noteiktajiem pienākumiem
  vai vājināt to ietekmi
  ,
  un šāda prakse var būt tālāk minētie pasākumi
  ,
  bet ne tikai:

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – a apakšpunkts (jauns)

27. pants – 2. punkts – a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (a) | tiešas vai netiešas subsīdijas, piemēram, labvēlīgs nodokļu režīms vai enerģijas cenu noteikšana, vai eksporta atlaides, vai cita veida eksporta kompensācijas par eksportu attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, lai absorbētu daļas vai visas izmaksas, kas saistītas ar trešā valstī samaksāto CO2 cenu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

tiešas vai netiešas subsīdijas, piemēram, labvēlīgs nodokļu režīms vai enerģijas cenu noteikšana, vai eksporta atlaides, vai cita veida eksporta kompensācijas par eksportu attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, lai absorbētu daļas vai visas izmaksas, kas saistītas ar trešā valstī samaksāto CO2 cenu;

tiešas vai netiešas subsīdijas, piemēram, labvēlīgs nodokļu režīms vai enerģijas cenu noteikšana, vai eksporta atlaides, vai cita veida eksporta kompensācijas par eksportu attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, lai absorbētu daļas vai visas izmaksas, kas saistītas ar trešā valstī samaksāto CO2

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – b apakšpunkts (jauns)

27. pants – 2. punkts – b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (b) | CO2 cenu, kas samaksāta trešā valstī, attiecina tikai uz precēm, kuras paredzēts eksportēt Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

CO2 cenu, kas samaksāta trešā valstī, attiecina tikai uz precēm, kuras paredzēts eksportēt Savienībā;

CO2

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – c apakšpunkts (jauns)

27. pants – 2. punkts – c apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (c) | šīs preces aizstāt ar nedaudz pārveidotiem produktiem, kas nav iekļauti I pielikuma preču sarakstā, bet ietilpst nozarē, kura iekļauta šīs regulas darbības jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

(c)

šīs preces aizstāt ar nedaudz pārveidotiem produktiem, kas nav iekļauti I pielikuma preču sarakstā, bet ietilpst nozarē, kura iekļauta šīs regulas darbības jomā;

šīs preces aizstāt ar nedaudz pārveidotiem produktiem, kas nav iekļauti I pielikuma preču sarakstā, bet ietilpst nozarē, kura iekļauta šīs regulas darbības jomā;

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – d apakšpunkts (jauns)

27. pants – 2. punkts – d apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (d) | ārpakalpojumu izmantošana tādu pakārtotu produktu ražošanai, kas satur vienu vai vairākas no I pielikumā uzskaitītajām precēm, lai izvairītos no CO2 cenas maksāšanas Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

(d)

ārpakalpojumu izmantošana tādu pakārtotu produktu ražošanai, kas satur vienu vai vairākas no I pielikumā uzskaitītajām precēm, lai izvairītos no CO2 cenas maksāšanas Savienībā;

ārpakalpojumu izmantošana tādu pakārtotu produktu ražošanai, kas satur vienu vai vairākas no I pielikumā uzskaitītajām precēm, lai izvairītos no CO2

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – e apakšpunkts (jauns)

27. pants – 2. punkts – e apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (e) | attiecīgā produkta piegāde caur trešām valstīm, kurām piemēro pienākumu atvieglojumus vai kurām pienākumus nepiemēro vispār, vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

(e)

attiecīgā produkta piegāde caur trešām valstīm, kurām piemēro pienākumu atvieglojumus vai kurām pienākumus nepiemēro vispār, vai

attiecīgā produkta piegāde caur trešām valstīm, kurām piemēro pienākumu atvieglojumus vai kurām pienākumus nepiemēro vispār, vai

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – f apakšpunkts (jauns)

27. pants – 2. punkts – f apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (f) | eksportētāju vai ražotāju veikta pārdošanas un ražošanas modeļu un kanālu reorganizācija vai jebkāda veida divējādas ražošanas un divejādas pārdošanas prakse. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

(f)

eksportētāju vai ražotāju veikta pārdošanas un ražošanas modeļu un kanālu reorganizācija vai jebkāda veida divējādas ražošanas un divejādas pārdošanas prakse.

eksportētāju vai ražotāju veikta pārdošanas un ražošanas modeļu un kanālu reorganizācija vai jebkāda veida divējādas ražošanas un divejādas pārdošanas prakse.

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 3. punkts

27. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalsts vai jebkura puse, kuru skar 2. punktā aprakstītās situācijas vai kura gūst no tā labumu, var paziņot Komisijai, ja tā
  divu mēnešu laikā salīdzinājumā
  ar
  to pašu periodu iepriekšējā gadā saskaras ar šīs regulas darbības jomā iekļauto importēto preču apjoma ievērojamu samazinājumu
  un
  tādu nedaudz pārveidotu produktu importa apjoma pieaugumu, kuri nav iekļauti I pielikuma preču sarakstā
  . Komisija pastāvīgi seko līdzi
  jebkādām būtiskām izmaiņām preču un nedaudz pārveidotu produktu tirdzniecības modelī Savienības līmenī
  . | 3.   Dalībvalsts vai jebkura puse, kuru skar 2. punktā aprakstītās situācijas vai kura gūst no tā labumu, var paziņot Komisijai, ja tā
  saskaras
  ar
  apiešanas praksi. Arī tādas ieinteresētās puses, kas nav tieši skartās puses, piemēram, vides organizācijas
  un
  nevalstiskās organizācijas, kurām ir konkrēti pierādījumi par šīs regulas apiešanu, var paziņot Komisijai
  . Komisija pastāvīgi seko līdzi
  , lai identificētu apiešanas praksi, arī veicot tirgus uzraudzību vai izmantojot jebkādus attiecīgos informācijas avotus, piemēram, pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesniegumus un ziņojumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalsts vai jebkura puse, kuru skar 2. punktā aprakstītās situācijas vai kura gūst no tā labumu, var paziņot Komisijai, ja tā
  divu mēnešu laikā salīdzinājumā
  ar
  to pašu periodu iepriekšējā gadā saskaras ar šīs regulas darbības jomā iekļauto importēto preču apjoma ievērojamu samazinājumu
  un
  tādu nedaudz pārveidotu produktu importa apjoma pieaugumu, kuri nav iekļauti I pielikuma preču sarakstā
  . Komisija pastāvīgi seko līdzi
  jebkādām būtiskām izmaiņām preču un nedaudz pārveidotu produktu tirdzniecības modelī Savienības līmenī
  .

3.   Dalībvalsts vai jebkura puse, kuru skar 2. punktā aprakstītās situācijas vai kura gūst no tā labumu, var paziņot Komisijai, ja tā
  saskaras
  ar
  apiešanas praksi. Arī tādas ieinteresētās puses, kas nav tieši skartās puses, piemēram, vides organizācijas
  un
  nevalstiskās organizācijas, kurām ir konkrēti pierādījumi par šīs regulas apiešanu, var paziņot Komisijai
  . Komisija pastāvīgi seko līdzi
  , lai identificētu apiešanas praksi, arī veicot tirgus uzraudzību vai izmantojot jebkādus attiecīgos informācijas avotus, piemēram, pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesniegumus un ziņojumus
  .

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 4. punkts

27. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Šā panta 3. punktā minētajā paziņojumā norāda tā pamatojumu un relevantos datus un statistiku par
  2
  . punktā minētajām
  precēm
  un
  produktiem
  . | 4.   Šā panta 3. punktā minētajā paziņojumā norāda tā pamatojumu un relevantos datus un statistiku
  , lai pamatotu apgalvojumu
  par
  šīs regulas apiešanu
  .
  Komisija uzsāk izmeklēšanu par šādu dalībvalsts, skartās puses vai ieinteresētās personas paziņojumā izklāstītu apgalvojumu, ja šis paziņojums atbilst šajā
  punktā minētajām
  prasībām vai ja Komisija pati konstatē, ka šāda izmeklēšana ir vajadzīga. Komisijai izmeklēšanā var palīdzēt kompetentās iestādes un muitas dienesti. Komisija veic izmeklēšanu deviņu mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas datuma. Ja tiek uzsākta izmeklēšana, Komisija informē visas kompetentās iestādes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Šā panta 3. punktā minētajā paziņojumā norāda tā pamatojumu un relevantos datus un statistiku par
  2
  . punktā minētajām
  precēm
  un
  produktiem
  .

4.   Šā panta 3. punktā minētajā paziņojumā norāda tā pamatojumu un relevantos datus un statistiku
  , lai pamatotu apgalvojumu
  par
  šīs regulas apiešanu
  .
  Komisija uzsāk izmeklēšanu par šādu dalībvalsts, skartās puses vai ieinteresētās personas paziņojumā izklāstītu apgalvojumu, ja šis paziņojums atbilst šajā
  punktā minētajām
  prasībām vai ja Komisija pati konstatē, ka šāda izmeklēšana ir vajadzīga. Komisijai izmeklēšanā var palīdzēt kompetentās iestādes un muitas dienesti. Komisija veic izmeklēšanu deviņu mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas datuma. Ja tiek uzsākta izmeklēšana, Komisija informē visas kompetentās iestādes.

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 5. punkts

27. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ja Komisijai, ņemot vērā relevantos datus, ziņojumus un statistiku, tostarp to, ko snieguši dalībvalstu muitas dienesti, ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka
  3
  . punktā minētie apstākļi pastāv vienā vai vairākās dalībvalstīs, tā ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu šīs regulas darbības jomu, proti, iekļautu tajā nedaudz pārveidotos produktus un tā novērstu regulas apiešanu. | 5.   Ja Komisijai, ņemot vērā relevantos datus, ziņojumus un statistiku, tostarp to, ko snieguši dalībvalstu muitas dienesti, ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka
  2
  . punktā minētie apstākļi pastāv vienā vai vairākās dalībvalstīs, tā ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu šīs regulas darbības jomu, proti, iekļautu tajā nedaudz pārveidotos produktus
  vai pakārtotus produktus, kas satur vienu vai vairākas no I pielikumā uzskaitītajām precēm virs minimālās robežvērtības,
  un tā novērstu regulas apiešanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ja Komisijai, ņemot vērā relevantos datus, ziņojumus un statistiku, tostarp to, ko snieguši dalībvalstu muitas dienesti, ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka
  3
  . punktā minētie apstākļi pastāv vienā vai vairākās dalībvalstīs, tā ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu šīs regulas darbības jomu, proti, iekļautu tajā nedaudz pārveidotos produktus un tā novērstu regulas apiešanu.

5.   Ja Komisijai, ņemot vērā relevantos datus, ziņojumus un statistiku, tostarp to, ko snieguši dalībvalstu muitas dienesti, ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka
  2
  . punktā minētie apstākļi pastāv vienā vai vairākās dalībvalstīs, tā ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu šīs regulas darbības jomu, proti, iekļautu tajā nedaudz pārveidotos produktus
  vai pakārtotus produktus, kas satur vienu vai vairākas no I pielikumā uzskaitītajām precēm virs minimālās robežvērtības,
  un tā novērstu regulas apiešanu.

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 5.a punkts (jauns)

27. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Komisija gada ziņojumā publicē visus apiešanas izmeklēšanu gadījumus, kā arī to rezultātus. Ziņojumā iekļauj arī informāciju par nepabeigtu soda lēmumu pārsūdzības procedūru statusu un apkopotu informāciju par emisiju intensitāti katrā I pielikumā uzskaitīto dažādo preču izcelsmes valstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Komisija gada ziņojumā publicē visus apiešanas izmeklēšanu gadījumus, kā arī to rezultātus. Ziņojumā iekļauj arī informāciju par nepabeigtu soda lēmumu pārsūdzības procedūru statusu un apkopotu informāciju par emisiju intensitāti katrā I pielikumā uzskaitīto dažādo preču izcelsmes valstī.

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VIa nodaļa (jauna)

VIa nodaļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | VIa nodaļa |
| | Pārsūdzība |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

VIa nodaļa

Pārsūdzība

Pārsūdzība

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27.a pants (jauns)

27.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 27.a pants |
| | OIM iestādes pieņemto lēmumu pārsūdzība |
| | 1.
     
  OIM iestādes pieņemtos lēmumus var pārsūdzēt. Pārsūdzēt var OIM iestādes lēmumus, kas negatīvi ietekmē jebkuru ieinteresēto personu, tostarp lēmumus par sodiem, apiešanu un faktiskajām emisiju vērtībām. Minētie lēmumi stājas spēkā tikai no dienas, kad beidzas divu mēnešu pārsūdzības periods. |
| | 2.
     
  Saskaņā ar 1. punktu iesniegtā pārsūdzība aptur lēmuma izpildi. |
| | 3.
     
  Preces, uz kurām attiecas pārsūdzība, tiek reģistrētas saskaņā ar 25.a panta 5. punktu. |
| | 4.
     
  Pārsūdzību var iesniegt jebkura puse, kas iesaistīta procesā un ko lēmums ietekmējis nelabvēlīgi. Pārējās procesā iesaistītās puses ir pārsūdzības procesā piedalīties tiesīgas puses. |
| | 5.
     
  Tiek izveidota pārsūdzības padome, un tajā ir trīs pilntiesīgi locekļi, priekšsēdētājs un divi locekļu aizstājēji. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ieceļ pa vienam padomes loceklim. Padome ieceļ priekšsēdētāju. Eiropas Parlaments un Padome papildus ieceļ arī pa vienam locekļa aizstājējam. |
| | 6.
     
  Komisija pieņem šo regulu papildinošus deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai noteiktu pārsūdzības padomes sastāvu, locekļu iecelšanu un reglamentu nolūkā nodrošināt padomes locekļu neatkarību, tostarp pārejas perioda laikā. Pārejas periodā pārsūdzības padomes funkcijas veic Komisija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

27.a pants

27.a pants

OIM iestādes pieņemto lēmumu pārsūdzība

OIM iestādes pieņemto lēmumu pārsūdzība

1.
     
  OIM iestādes pieņemtos lēmumus var pārsūdzēt. Pārsūdzēt var OIM iestādes lēmumus, kas negatīvi ietekmē jebkuru ieinteresēto personu, tostarp lēmumus par sodiem, apiešanu un faktiskajām emisiju vērtībām. Minētie lēmumi stājas spēkā tikai no dienas, kad beidzas divu mēnešu pārsūdzības periods.

2.
     
  Saskaņā ar 1. punktu iesniegtā pārsūdzība aptur lēmuma izpildi.

3.
     
  Preces, uz kurām attiecas pārsūdzība, tiek reģistrētas saskaņā ar 25.a panta 5. punktu.

4.
     
  Pārsūdzību var iesniegt jebkura puse, kas iesaistīta procesā un ko lēmums ietekmējis nelabvēlīgi. Pārējās procesā iesaistītās puses ir pārsūdzības procesā piedalīties tiesīgas puses.

5.
     
  Tiek izveidota pārsūdzības padome, un tajā ir trīs pilntiesīgi locekļi, priekšsēdētājs un divi locekļu aizstājēji. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ieceļ pa vienam padomes loceklim. Padome ieceļ priekšsēdētāju. Eiropas Parlaments un Padome papildus ieceļ arī pa vienam locekļa aizstājējam.

6.
     
  Komisija pieņem šo regulu papildinošus deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai noteiktu pārsūdzības padomes sastāvu, locekļu iecelšanu un reglamentu nolūkā nodrošināt padomes locekļu neatkarību, tostarp pārejas perioda laikā. Pārejas periodā pārsūdzības padomes funkcijas veic Komisija.

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27.b pants (jauns)

27.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 27.b pants |
| | Pārsūdzību izskatīšana |
| | 1.
     
  Pārsūdzības padome izvērtē, vai pārsūdzība ir pieņemama. |
| | 2.
     
  Pārsūdzības padome, izvērtējot pārsūdzību, tik bieži, cik vajadzīgs, aicina 27.a panta 4. punktā minētās puses pārsūdzības padomes noteiktā termiņā iesniegt apsvērumus saistībā ar citu pārsūdzības pušu iesniegto informāciju vai pārsūdzības padomes sniegtajiem paziņojumiem. |
| | 3.
     
  Pēc pārsūdzības izvērtēšanas attiecībā uz pieņemamību pārsūdzības padome lemj par pārsūdzību. Pārsūdzības padome var īstenot pilnvaras, kas ir OIM iestādes kompetencē, vai nodot lietu OIM iestādes turpmākām darbībām. |
| | 4.
     
  Ja pārsūdzības padome nodod lietu OIM iestādei turpmākām darbībām, pēdējai ir saistoša pārsūdzības padomes argumentācija, ciktāl nav mainījušies fakti. |
| | 5.
     
  Pārsūdzības padomes lēmums stājas spēkā tikai no dienas, kad beidzas divu mēnešu periods pēc lēmuma paziņošanas vai, ja minētajā periodā ir celta prasība Vispārējā tiesā, no šādas prasības noraidīšanas brīža vai no brīža, kad Tiesā iesniegta Vispārējās tiesas lēmuma pārsūdzība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

27.b pants

27.b pants

Pārsūdzību izskatīšana

Pārsūdzību izskatīšana

1.
     
  Pārsūdzības padome izvērtē, vai pārsūdzība ir pieņemama.

2.
     
  Pārsūdzības padome, izvērtējot pārsūdzību, tik bieži, cik vajadzīgs, aicina 27.a panta 4. punktā minētās puses pārsūdzības padomes noteiktā termiņā iesniegt apsvērumus saistībā ar citu pārsūdzības pušu iesniegto informāciju vai pārsūdzības padomes sniegtajiem paziņojumiem.

3.
     
  Pēc pārsūdzības izvērtēšanas attiecībā uz pieņemamību pārsūdzības padome lemj par pārsūdzību. Pārsūdzības padome var īstenot pilnvaras, kas ir OIM iestādes kompetencē, vai nodot lietu OIM iestādes turpmākām darbībām.

4.
     
  Ja pārsūdzības padome nodod lietu OIM iestādei turpmākām darbībām, pēdējai ir saistoša pārsūdzības padomes argumentācija, ciktāl nav mainījušies fakti.

5.
     
  Pārsūdzības padomes lēmums stājas spēkā tikai no dienas, kad beidzas divu mēnešu periods pēc lēmuma paziņošanas vai, ja minētajā periodā ir celta prasība Vispārējā tiesā, no šādas prasības noraidīšanas brīža vai no brīža, kad Tiesā iesniegta Vispārējās tiesas lēmuma pārsūdzība.

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27.c pants (jauns)

27.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 27.c pants |
| | Prasības celšana Tiesā |
| | 1.
     
  Prasību var celt Vispārējā tiesā vai Tiesā saskaņā ar LESD 263. pantu, lai apstrīdētu Pārsūdzības padomes pieņemtu lēmumu. |
| | 2.
     
  Ja Pārsūdzības padome nepieņem lēmumu, Vispārējā tiesā vai Tiesā var celt prasību par bezdarbību saskaņā ar LESD 265. pantu. |
| | 3.
     
  OIM iestādei prasa veikt nepieciešamos pasākumus, lai pildītu Vispārējās tiesas spriedumu, vai gadījumā, ja par minēto spriedumu iesniegta pārsūdzība, Tiesas spriedumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

27.c pants

27.c pants

Prasības celšana Tiesā

Prasības celšana Tiesā

1.
     
  Prasību var celt Vispārējā tiesā vai Tiesā saskaņā ar LESD 263. pantu, lai apstrīdētu Pārsūdzības padomes pieņemtu lēmumu.

2.
     
  Ja Pārsūdzības padome nepieņem lēmumu, Vispārējā tiesā vai Tiesā var celt prasību par bezdarbību saskaņā ar LESD 265. pantu.

3.
     
  OIM iestādei prasa veikt nepieciešamos pasākumus, lai pildītu Vispārējās tiesas spriedumu, vai gadījumā, ja par minēto spriedumu iesniegta pārsūdzība, Tiesas spriedumu.

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 2. punkts

28. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 10. punktā, 2. panta 11. punktā,
  18
  . panta 3. punktā
  un
  27. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku. | 2.   Pilnvaras pieņemt 2. panta
  1.a punktā, 2. panta 6. punktā, 2. panta
  10. punktā, 2. panta 11. punktā,
  7. panta 7.a punktā, 8
  . panta 3. punktā
  , 12.a panta 7. punktā, 18. panta 3. punktā,
  27. panta 5
  . punktā, 27.a panta 6. punktā, 31. panta 2. punktā un 35. panta 6
  . punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 10. punktā, 2. panta 11. punktā,
  18
  . panta 3. punktā
  un
  27. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.

2.   Pilnvaras pieņemt 2. panta
  1.a punktā, 2. panta 6. punktā, 2. panta
  10. punktā, 2. panta 11. punktā,
  7. panta 7.a punktā, 8
  . panta 3. punktā
  , 12.a panta 7. punktā, 18. panta 3. punktā,
  27. panta 5
  . punktā, 27.a panta 6. punktā, 31. panta 2. punktā un 35. panta 6
  . punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 3. punkts

28. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 10. punktā, 2. panta 11. punktā, 18. panta 3. punktā un
  27
  . panta
  5
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta
  1.a punktā, 2. panta 6. punktā, 2. panta
  10. punktā, 2. panta 11. punktā,
  7. panta 7.a punktā, 8. panta 3. punktā, 12.a panta 7. punktā,
  18. panta 3.
  punktā, 27. panta 5. punktā, 27.a panta 6. punktā, 31. panta 2.
   punktā un
  35
  . panta
  6
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 10. punktā, 2. panta 11. punktā, 18. panta 3. punktā un
  27
  . panta
  5
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta
  1.a punktā, 2. panta 6. punktā, 2. panta
  10. punktā, 2. panta 11. punktā,
  7. panta 7.a punktā, 8. panta 3. punktā, 12.a panta 7. punktā,
  18. panta 3.
  punktā, 27. panta 5. punktā, 27.a panta 6. punktā, 31. panta 2.
   punktā un
  35
  . panta
  6
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 7. punkts

28. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Saskaņā ar 2. panta 10. punktu, 2. panta 11. punktu,
  18
  . panta 3. punktu
  un
  27. panta 5. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | 7.   Saskaņā ar 2. panta
  1.a punktu, 2. panta 6. punktu, 2. panta
  10. punktu, 2. panta 11. punktu,
  7. panta 7.a punktu, 8
  . panta 3. punktu
  , 12.a panta 7. punktu, 18. panta 3. punktu,
  27. panta 5
  . punktu, 27.a panta 6. punktu, 31. panta 2. punktu un 35. panta 6
  . punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Saskaņā ar 2. panta 10. punktu, 2. panta 11. punktu,
  18
  . panta 3. punktu
  un
  27. panta 5. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

7.   Saskaņā ar 2. panta
  1.a punktu, 2. panta 6. punktu, 2. panta
  10. punktu, 2. panta 11. punktu,
  7. panta 7.a punktu, 8
  . panta 3. punktu
  , 12.a panta 7. punktu, 18. panta 3. punktu,
  27. panta 5
  . punktu, 27.a panta 6. punktu, 31. panta 2. punktu un 35. panta 6
  . punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts

30. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija vāc informāciju, kas vajadzīga, lai paplašinātu
  šīs regulas
  darbības jomu, attiecinot to arī uz
  netiešajām emisijām
  un
  precēm
  ,
  kas nav uzskaitītas I pielikumā
  , un
  izstrādā
  iegulto emisiju aprēķināšanas metodes, pamatojoties uz vidiskās pēdas metodēm. | 1.   Komisija
  , apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām,
  vāc informāciju, kas vajadzīga, lai paplašinātu darbības jomu, attiecinot to arī uz
  citām nozarēm
  un
  pakārtotiem produktiem
  ,
  kā noteikts šīs regulas 2. panta 1.a punktā
  , un
  lai izstrādātu
  iegulto emisiju aprēķināšanas metodes, pamatojoties uz vidiskās pēdas metodēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija vāc informāciju, kas vajadzīga, lai paplašinātu
  šīs regulas
  darbības jomu, attiecinot to arī uz
  netiešajām emisijām
  un
  precēm
  ,
  kas nav uzskaitītas I pielikumā
  , un
  izstrādā
  iegulto emisiju aprēķināšanas metodes, pamatojoties uz vidiskās pēdas metodēm.

1.   Komisija
  , apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām,
  vāc informāciju, kas vajadzīga, lai paplašinātu darbības jomu, attiecinot to arī uz
  citām nozarēm
  un
  pakārtotiem produktiem
  ,
  kā noteikts šīs regulas 2. panta 1.a punktā
  , un
  lai izstrādātu
  iegulto emisiju aprēķināšanas metodes, pamatojoties uz vidiskās pēdas metodēm.

Grozījums Nr. 260

Grozījums Nr. 260

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts

30. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Līdz pārejas perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Ziņojumā
  ietver novērtējumu
  par
  iespējām vēl vairāk
  paplašināt darbības jomu, proti, attiecināt to arī uz
  netiešajām
  emisijām
  un citām precēm, kas pakļautas oglekļa emisiju pārvirzes riskam un ko šī regula vēl neaptver, kā arī pārvaldības sistēmas novērtējumu. Tajā ietver arī novērtējumu par iespēju paplašināt darbības jomu, proti
  ,
  attiecināt to arī uz transporta pakalpojumu iegultajām emisijām
  ,
  kā arī precēm nākamajos vērtību ķēdes posmos un pakalpojumiem, kas varētu būt pakļauti oglekļa emisiju pārvirzes riskam nākotnē
  . | 2.   Līdz pārejas perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.
  Pirmajā
  ziņojumā
  koncentrē uzmanību uz iespējām uzlabot šo regulu, lai virzītos uz mērķi
  par
  klimatneitrālas Savienības panākšanu, vēlākais, līdz 2050. gadam, un novērtē iespēju
  paplašināt darbības jomu, proti, attiecināt to arī uz
  transporta pakalpojumu iegultajām
  emisijām
  . Turklāt tajā izvērtē organisko ķīmisko vielu un polimēru iegulto emisiju aprēķināšanas tehniskās īpatnības, to vērtības ķēdes un mehānisma spēju pietiekami novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku minētajās nozarēs. Pamatojoties uz šo ziņojumu
  ,
  Komisija vajadzības gadījumā var iesniegt tiesību akta priekšlikumu
  ,
  lai pielāgotu 31. pantā minēto OIM koeficientu vai atliktu 36. panta 3. punkta d) apakšpunkta stāšanos spēkā attiecībā uz minētajām precēm
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Līdz pārejas perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Ziņojumā
  ietver novērtējumu
  par
  iespējām vēl vairāk
  paplašināt darbības jomu, proti, attiecināt to arī uz
  netiešajām
  emisijām
  un citām precēm, kas pakļautas oglekļa emisiju pārvirzes riskam un ko šī regula vēl neaptver, kā arī pārvaldības sistēmas novērtējumu. Tajā ietver arī novērtējumu par iespēju paplašināt darbības jomu, proti
  ,
  attiecināt to arī uz transporta pakalpojumu iegultajām emisijām
  ,
  kā arī precēm nākamajos vērtību ķēdes posmos un pakalpojumiem, kas varētu būt pakļauti oglekļa emisiju pārvirzes riskam nākotnē
  .

2.   Līdz pārejas perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.
  Pirmajā
  ziņojumā
  koncentrē uzmanību uz iespējām uzlabot šo regulu, lai virzītos uz mērķi
  par
  klimatneitrālas Savienības panākšanu, vēlākais, līdz 2050. gadam, un novērtē iespēju
  paplašināt darbības jomu, proti, attiecināt to arī uz
  transporta pakalpojumu iegultajām
  emisijām
  . Turklāt tajā izvērtē organisko ķīmisko vielu un polimēru iegulto emisiju aprēķināšanas tehniskās īpatnības, to vērtības ķēdes un mehānisma spēju pietiekami novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku minētajās nozarēs. Pamatojoties uz šo ziņojumu
  ,
  Komisija vajadzības gadījumā var iesniegt tiesību akta priekšlikumu
  ,
  lai pielāgotu 31. pantā minēto OIM koeficientu vai atliktu 36. panta 3. punkta d) apakšpunkta stāšanos spēkā attiecībā uz minētajām precēm
  .

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 3. punkts

30. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisijas ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno leģislatīva akta priekšlikumu
  . | 3.   
  Pēc 2028. gada Komisija uzrauga OIM darbību un reizi divos gados iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par OIM darbību, balstoties uz 2.a punktā noteiktajiem elementiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Komisijas ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno leģislatīva akta priekšlikumu
  .

3.   
  Pēc 2028. gada Komisija uzrauga OIM darbību un reizi divos gados iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par OIM darbību, balstoties uz 2.a punktā noteiktajiem elementiem
  .

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 3.a punkts (jauns)

30. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja ir noticis neparedzams, ārkārtējs un neizprovocēts notikums, ko nevar kontrolēt viena vai vairākas trešās valstis, uz kurām attiecas OIM, un ja šim notikumam ir postošas sekas uz attiecīgo valstu ekonomikas un rūpniecības infrastruktūru, Komisija novērtē situāciju un attiecīgā gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza šo regulu, lai noteiktu pagaidu pasākumus, kas vajadzīgi minēto ārkārtas apstākļu risināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Ja ir noticis neparedzams, ārkārtējs un neizprovocēts notikums, ko nevar kontrolēt viena vai vairākas trešās valstis, uz kurām attiecas OIM, un ja šim notikumam ir postošas sekas uz attiecīgo valstu ekonomikas un rūpniecības infrastruktūru, Komisija novērtē situāciju un attiecīgā gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza šo regulu, lai noteiktu pagaidu pasākumus, kas vajadzīgi minēto ārkārtas apstākļu risināšanai.

Grozījums Nr. 261

Grozījums Nr. 261

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1.a punkts (jauns)

31. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  No dienas, kas sāk piemērot OIM, kā paredzēts 36. panta 3. punktā, bezmaksas kvotas netiek iedalītas saistībā ar I pielikumā minēto preču ražošanu Savienībā. |
| | Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, līdz 2032. gadam šādu preču ražošanai iedala bezmaksas kvotas samazinātā apmērā. Piemēro OIM koeficientu, ar ko samazina šo preču ražošanai iedalāmās bezmaksas kvotas. OIM koeficients ir vienāds ar 100 % laikposmā no 2023. gada 1. janvāra līdz 2026. gada 31. decembrim un atkarībā no šīs regulas 36. panta 3. punkta d) apakšpunkta piemērošanas 93 % – 2027. gadā, 84 % – 2028. gadā, 69 % – 2029. gadā, 50 % – 2030. gadā, 25 % – 2031. gadā un 2032. gadā sasniedz 0 %. |
| | OIM koeficients šajā regulā iekļautajām precēm pēc ...[šīs regulas stāšanās spēkā] saskaņā ar 2. panta 1.a punktā noteikto grafiku ir vienāds ar 100 % pirmajā gadā, 93 % – otrajā gadā, 84 % – trešajā gadā, 69 % – ceturtajā gadā, 50 % – piektajā gadā, 25 – % sestajā gadā un sasniedz 0 % pēc 6 gadiem. |
| | Bezmaksas kvotu samazinājumu ik gadu aprēķina kā vidējo pieprasījuma īpatsvaru pēc bezmaksas kvotām par regulas I pielikumā uzskaitīto preču ražošanu salīdzinājumā ar aprēķināto kopējo pieprasījumu pēc bezmaksas kvotām visām iekārtām attiecīgajā periodā, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 1. punktā, un piemēro OIM koeficientu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  No dienas, kas sāk piemērot OIM, kā paredzēts 36. panta 3. punktā, bezmaksas kvotas netiek iedalītas saistībā ar I pielikumā minēto preču ražošanu Savienībā.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, līdz 2032. gadam šādu preču ražošanai iedala bezmaksas kvotas samazinātā apmērā. Piemēro OIM koeficientu, ar ko samazina šo preču ražošanai iedalāmās bezmaksas kvotas. OIM koeficients ir vienāds ar 100 % laikposmā no 2023. gada 1. janvāra līdz 2026. gada 31. decembrim un atkarībā no šīs regulas 36. panta 3. punkta d) apakšpunkta piemērošanas 93 % – 2027. gadā, 84 % – 2028. gadā, 69 % – 2029. gadā, 50 % – 2030. gadā, 25 % – 2031. gadā un 2032. gadā sasniedz 0 %.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, līdz 2032. gadam šādu preču ražošanai iedala bezmaksas kvotas samazinātā apmērā. Piemēro OIM koeficientu, ar ko samazina šo preču ražošanai iedalāmās bezmaksas kvotas. OIM koeficients ir vienāds ar 100 % laikposmā no 2023. gada 1. janvāra līdz 2026. gada 31. decembrim un atkarībā no šīs regulas 36. panta 3. punkta d) apakšpunkta piemērošanas 93 % – 2027. gadā, 84 % – 2028. gadā, 69 % – 2029. gadā, 50 % – 2030. gadā, 25 % – 2031. gadā un 2032. gadā sasniedz 0 %.

OIM koeficients šajā regulā iekļautajām precēm pēc ...[šīs regulas stāšanās spēkā] saskaņā ar 2. panta 1.a punktā noteikto grafiku ir vienāds ar 100 % pirmajā gadā, 93 % – otrajā gadā, 84 % – trešajā gadā, 69 % – ceturtajā gadā, 50 % – piektajā gadā, 25 – % sestajā gadā un sasniedz 0 % pēc 6 gadiem.

OIM koeficients šajā regulā iekļautajām precēm pēc ...[šīs regulas stāšanās spēkā] saskaņā ar 2. panta 1.a punktā noteikto grafiku ir vienāds ar 100 % pirmajā gadā, 93 % – otrajā gadā, 84 % – trešajā gadā, 69 % – ceturtajā gadā, 50 % – piektajā gadā, 25 – % sestajā gadā un sasniedz 0 % pēc 6 gadiem.

Bezmaksas kvotu samazinājumu ik gadu aprēķina kā vidējo pieprasījuma īpatsvaru pēc bezmaksas kvotām par regulas I pielikumā uzskaitīto preču ražošanu salīdzinājumā ar aprēķināto kopējo pieprasījumu pēc bezmaksas kvotām visām iekārtām attiecīgajā periodā, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 1. punktā, un piemēro OIM koeficientu.

Bezmaksas kvotu samazinājumu ik gadu aprēķina kā vidējo pieprasījuma īpatsvaru pēc bezmaksas kvotām par regulas I pielikumā uzskaitīto preču ražošanu salīdzinājumā ar aprēķināto kopējo pieprasījumu pēc bezmaksas kvotām visām iekārtām attiecīgajā periodā, kas minēts Direktīvas 2003/87/EK 11. panta 1. punktā, un piemēro OIM koeficientu.

Grozījums Nr. 262

Grozījums Nr. 262

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1.b punkts (jauns)

31. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta pirmās un otrās daļas, Savienībā notiekošai šīs regulas I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai turpina saņemt bezmaksas kvotas ar nosacījumu, ka šādi produkti ir paredzēti eksportam uz trešām valstīm, kurās nav oglekļa cenas noteikšanas mehānismu, kas līdzīgi ES ETS. |
| | Līdz 2025. gada 31. decembrim Komisija var iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā tā sniedz detalizētu novērtējumu par ES ETS un OIM ietekmi uz tādu I pielikumā uzskaitītu produktu ražošanu Savienībā, kas paredzēti eksportam uz trešām valstīm, un uz globālo emisiju dinamiku, kā arī novērtējumu par pirmās daļas noteikumu saderību ar PTO noteikumiem. |
| | Vajadzības gadījumā Komisija minētajam ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu, kas paredz aizsardzību pret oglekļa emisiju pārvirzes risku un kas līdzsvaro oglekļa cenas šīs regulas I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai Savienībā, kurus ražo eksportam uz trešām valstīm, kurās nav oglekļa cenas noteikšanas mehānismu, kas līdzīgi ES ETS, tādā veidā, kas ir saderīgs ar PTO, līdz 2026. gada 31. decembrim, jo īpaši izvērtējot iespējamos eksporta korekcijas mehānismus iekārtām, kas pieder 10 % efektīvākajām iekārtām, kā noteikts Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantā, ņemot vērā saderību ar PTO, vai citus priekšlikumus, ko Komisija uzskata par piemērotiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta pirmās un otrās daļas, Savienībā notiekošai šīs regulas I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai turpina saņemt bezmaksas kvotas ar nosacījumu, ka šādi produkti ir paredzēti eksportam uz trešām valstīm, kurās nav oglekļa cenas noteikšanas mehānismu, kas līdzīgi ES ETS.

Līdz 2025. gada 31. decembrim Komisija var iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā tā sniedz detalizētu novērtējumu par ES ETS un OIM ietekmi uz tādu I pielikumā uzskaitītu produktu ražošanu Savienībā, kas paredzēti eksportam uz trešām valstīm, un uz globālo emisiju dinamiku, kā arī novērtējumu par pirmās daļas noteikumu saderību ar PTO noteikumiem.

Līdz 2025. gada 31. decembrim Komisija var iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā tā sniedz detalizētu novērtējumu par ES ETS un OIM ietekmi uz tādu I pielikumā uzskaitītu produktu ražošanu Savienībā, kas paredzēti eksportam uz trešām valstīm, un uz globālo emisiju dinamiku, kā arī novērtējumu par pirmās daļas noteikumu saderību ar PTO noteikumiem.

Vajadzības gadījumā Komisija minētajam ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu, kas paredz aizsardzību pret oglekļa emisiju pārvirzes risku un kas līdzsvaro oglekļa cenas šīs regulas I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai Savienībā, kurus ražo eksportam uz trešām valstīm, kurās nav oglekļa cenas noteikšanas mehānismu, kas līdzīgi ES ETS, tādā veidā, kas ir saderīgs ar PTO, līdz 2026. gada 31. decembrim, jo īpaši izvērtējot iespējamos eksporta korekcijas mehānismus iekārtām, kas pieder 10 % efektīvākajām iekārtām, kā noteikts Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantā, ņemot vērā saderību ar PTO, vai citus priekšlikumus, ko Komisija uzskata par piemērotiem.

Vajadzības gadījumā Komisija minētajam ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu, kas paredz aizsardzību pret oglekļa emisiju pārvirzes risku un kas līdzsvaro oglekļa cenas šīs regulas I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai Savienībā, kurus ražo eksportam uz trešām valstīm, kurās nav oglekļa cenas noteikšanas mehānismu, kas līdzīgi ES ETS, tādā veidā, kas ir saderīgs ar PTO, līdz 2026. gada 31. decembrim, jo īpaši izvērtējot iespējamos eksporta korekcijas mehānismus iekārtām, kas pieder 10 % efektīvākajām iekārtām, kā noteikts Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantā, ņemot vērā saderību ar PTO, vai citus priekšlikumus, ko Komisija uzskata par piemērotiem.

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 2. punkts

31. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  īstenošanas
  aktus, ar ko paredz metodiku, pēc kuras aprēķina 1. punktā minēto samazinājumu.
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā. | 2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  šo regulu papildinošus deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 28. pantu
  , ar ko paredz
  IIIa pielikumā noteikto
  metodiku, pēc kuras aprēķina 1. punktā minēto samazinājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  īstenošanas
  aktus, ar ko paredz metodiku, pēc kuras aprēķina 1. punktā minēto samazinājumu.
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā.

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  šo regulu papildinošus deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 28. pantu
  , ar ko paredz
  IIIa pielikumā noteikto
  metodiku, pēc kuras aprēķina 1. punktā minēto samazinājumu.

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 2.a punkts (jauns)

31. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Katru gadu no 2025. gada Komisija sava gada ziņojuma ietvaros Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 5. punktu novērtē OIM efektivitāti tādu preču oglekļa emisiju pārvirzes riska novēršanā, kuras Savienībā ražo eksportam uz trešām valstīm, kas nepiemēro ES ETS vai līdzīgu oglekļa cenas noteikšanas mehānismu. Ziņojumā it sevišķi novērtē Savienības eksporta attīstību OIM nozarēs un norises saistībā ar tirdzniecības plūsmām un šo preču iegultajām emisijām globālajā tirgū. Ja ziņojumā konstatē, ka pastāv oglekļa emisiju pārvirzes risks precēm, ko Savienībā ražo eksportam uz trešām valstīm, kas nepiemēro ES ETS vai līdzīgu oglekļa cenas noteikšanas mehānismu, Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku tā, lai nodrošinātu atbilstību PTO noteikumiem, un ņem vērā iekārtu dekarbonizāciju Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Katru gadu no 2025. gada Komisija sava gada ziņojuma ietvaros Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 5. punktu novērtē OIM efektivitāti tādu preču oglekļa emisiju pārvirzes riska novēršanā, kuras Savienībā ražo eksportam uz trešām valstīm, kas nepiemēro ES ETS vai līdzīgu oglekļa cenas noteikšanas mehānismu. Ziņojumā it sevišķi novērtē Savienības eksporta attīstību OIM nozarēs un norises saistībā ar tirdzniecības plūsmām un šo preču iegultajām emisijām globālajā tirgū. Ja ziņojumā konstatē, ka pastāv oglekļa emisiju pārvirzes risks precēm, ko Savienībā ražo eksportam uz trešām valstīm, kas nepiemēro ES ETS vai līdzīgu oglekļa cenas noteikšanas mehānismu, Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku tā, lai nodrošinātu atbilstību PTO noteikumiem, un ņem vērā iekārtu dekarbonizāciju Savienībā.

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 3. punkts

33. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Muitas dienesti, izmantojot uzraudzības mehānismu, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 56. panta 5. punktu, paziņo
  importēšanas dalībvalsts kompetentajai
  iestādei informāciju par importētajām precēm, tostarp par pārstrādes produktiem, kas iegūti izvešanas pārstrādei procedūrā. Šāda informācija ietver deklarētāja EORI numuru, 8 ciparu KN kodu, preču daudzumu, izcelsmes valsti un deklarētāju, deklarācijas datumu un muitas procedūru. | 3.   Muitas dienesti, izmantojot uzraudzības mehānismu, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 56. panta 5. punktu, paziņo
  OIM
  iestādei informāciju par importētajām precēm, tostarp par pārstrādes produktiem, kas iegūti izvešanas pārstrādei procedūrā. Šāda informācija ietver deklarētāja EORI numuru, 8 ciparu KN kodu, preču daudzumu, izcelsmes valsti un deklarētāju, deklarācijas datumu un muitas procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Muitas dienesti, izmantojot uzraudzības mehānismu, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 56. panta 5. punktu, paziņo
  importēšanas dalībvalsts kompetentajai
  iestādei informāciju par importētajām precēm, tostarp par pārstrādes produktiem, kas iegūti izvešanas pārstrādei procedūrā. Šāda informācija ietver deklarētāja EORI numuru, 8 ciparu KN kodu, preču daudzumu, izcelsmes valsti un deklarētāju, deklarācijas datumu un muitas procedūru.

3.   Muitas dienesti, izmantojot uzraudzības mehānismu, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 56. panta 5. punktu, paziņo
  OIM
  iestādei informāciju par importētajām precēm, tostarp par pārstrādes produktiem, kas iegūti izvešanas pārstrādei procedūrā. Šāda informācija ietver deklarētāja EORI numuru, 8 ciparu KN kodu, preču daudzumu, izcelsmes valsti un deklarētāju, deklarācijas datumu un muitas procedūru.

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts

35. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katrs deklarētājs par katru kalendārā gada ceturksni ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc katra ceturkšņa beigām ziņojumu (“OIM ziņojums”) ar informāciju par minētajā ceturksnī importētajām precēm iesniedz
  importētājas dalībvalsts kompetentajai
  iestādei
  vai, ja preces ir importētas vairākās dalībvalstīs, kādas šīs dalībvalsts kompetentajai iestādei pēc deklarētāja izvēles. | 1.   Katrs deklarētājs par katru kalendārā gada ceturksni ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc katra ceturkšņa beigām ziņojumu (“OIM ziņojums”) ar informāciju par minētajā ceturksnī importētajām precēm iesniedz
  OIM
  iestādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Katrs deklarētājs par katru kalendārā gada ceturksni ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc katra ceturkšņa beigām ziņojumu (“OIM ziņojums”) ar informāciju par minētajā ceturksnī importētajām precēm iesniedz
  importētājas dalībvalsts kompetentajai
  iestādei
  vai, ja preces ir importētas vairākās dalībvalstīs, kādas šīs dalībvalsts kompetentajai iestādei pēc deklarētāja izvēles.

1.   Katrs deklarētājs par katru kalendārā gada ceturksni ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc katra ceturkšņa beigām ziņojumu (“OIM ziņojums”) ar informāciju par minētajā ceturksnī importētajām precēm iesniedz
  OIM
  iestādei.

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

35. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | faktiskās kopējās iegultās netiešās emisijas, kas attiecībā uz precēm, kas nav elektroenerģija, izteiktas kā tonna CO2e emisiju uz katra veida preču tonnu, un kas aprēķinātas saskaņā ar metodi, kura izklāstīta 6. punktā minētajā
  īstenošanas
  aktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

faktiskās kopējās iegultās netiešās emisijas, kas attiecībā uz precēm, kas nav elektroenerģija, izteiktas kā tonna CO2e emisiju uz katra veida preču tonnu, un kas aprēķinātas saskaņā ar metodi, kura izklāstīta 6. punktā minētajā
  īstenošanas
  aktā;

2

īstenošanas

| (c) | faktiskās kopējās iegultās netiešās emisijas, kas attiecībā uz precēm, kas nav elektroenerģija, izteiktas kā tonna CO2e emisiju uz katra veida preču tonnu, un kas aprēķinātas saskaņā ar metodi, kura izklāstīta 6. punktā minētajā
  deleģētajā
  aktā; |
| --- | --- |

(c)

faktiskās kopējās iegultās netiešās emisijas, kas attiecībā uz precēm, kas nav elektroenerģija, izteiktas kā tonna CO2e emisiju uz katra veida preču tonnu, un kas aprēķinātas saskaņā ar metodi, kura izklāstīta 6. punktā minētajā
  deleģētajā
  aktā;

2

deleģētajā

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 3. punkts

35. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Kompetentā
  iestāde 2. punktā minēto informāciju Komisijai paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tā ceturkšņa beigām, kuru aptver ziņojums. | 3.   
  OIM
  iestāde 2. punktā minēto informāciju Komisijai paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tā ceturkšņa beigām, kuru aptver ziņojums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Kompetentā
  iestāde 2. punktā minēto informāciju Komisijai paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tā ceturkšņa beigām, kuru aptver ziņojums.

3.   
  OIM
  iestāde 2. punktā minēto informāciju Komisijai paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tā ceturkšņa beigām, kuru aptver ziņojums.

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 4. punkts

35. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Kompetentā
  iestāde piemēro samērīgu un preventīvu sodu deklarētājiem, kuri nav iesnieguši OIM ziņojumu. | 4.   
  OIM
  iestāde piemēro samērīgu un preventīvu sodu deklarētājiem, kuri nav iesnieguši OIM ziņojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   
  Kompetentā
  iestāde piemēro samērīgu un preventīvu sodu deklarētājiem, kuri nav iesnieguši OIM ziņojumu.

4.   
  OIM
  iestāde piemēro samērīgu un preventīvu sodu deklarētājiem, kuri nav iesnieguši OIM ziņojumu.

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 5. punkts – ievaddaļa

35. pants – 5. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ja
  kompetentā
  iestāde konstatē, ka deklarētājs nav izpildījis pienākumu iesniegt OIM ziņojumu, kā noteikts 1. punktā,
  kompetentā
  iestāde piemēro sodu un paziņo deklarētājam: | 5.   Ja
  OIM
  iestāde konstatē, ka deklarētājs nav izpildījis pienākumu iesniegt OIM ziņojumu, kā noteikts 1. punktā,
  OIM
  iestāde piemēro sodu un paziņo deklarētājam: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ja
  kompetentā
  iestāde konstatē, ka deklarētājs nav izpildījis pienākumu iesniegt OIM ziņojumu, kā noteikts 1. punktā,
  kompetentā
  iestāde piemēro sodu un paziņo deklarētājam:

5.   Ja
  OIM
  iestāde konstatē, ka deklarētājs nav izpildījis pienākumu iesniegt OIM ziņojumu, kā noteikts 1. punktā,
  OIM
  iestāde piemēro sodu un paziņo deklarētājam:

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

35. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ka
  kompetentā
  iestāde ir secinājusi, ka deklarētājs nav izpildījis pienākumu iesniegt ziņojumu par konkrēto ceturksni; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ka
  kompetentā
  iestāde ir secinājusi, ka deklarētājs nav izpildījis pienākumu iesniegt ziņojumu par konkrēto ceturksni;

kompetentā

| (a) | ka
  OIM
  iestāde ir secinājusi, ka deklarētājs nav izpildījis pienākumu iesniegt ziņojumu par konkrēto ceturksni; |
| --- | --- |

(a)

ka
  OIM
  iestāde ir secinājusi, ka deklarētājs nav izpildījis pienākumu iesniegt ziņojumu par konkrēto ceturksni;

OIM

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 5. punkts – e apakšpunkts

35. pants – 5. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | par to, kā
  kompetentās
  iestādes ieskatā deklarētājam būtu jārīkojas, lai izpildītu savu pienākumu saskaņā ar a) apakšpunktu, atkarībā no lietas faktiem un apstākļiem; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

par to, kā
  kompetentās
  iestādes ieskatā deklarētājam būtu jārīkojas, lai izpildītu savu pienākumu saskaņā ar a) apakšpunktu, atkarībā no lietas faktiem un apstākļiem; un

kompetentās

| (e) | par to, kā
  OIM
  iestādes ieskatā deklarētājam būtu jārīkojas, lai izpildītu savu pienākumu saskaņā ar a) apakšpunktu, atkarībā no lietas faktiem un apstākļiem; un |
| --- | --- |

(e)

par to, kā
  OIM
  iestādes ieskatā deklarētājam būtu jārīkojas, lai izpildītu savu pienākumu saskaņā ar a) apakšpunktu, atkarībā no lietas faktiem un apstākļiem; un

OIM

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 6. punkts

35. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz ziņojamo informāciju, 3. punktā minētās informācijas paziņošanas procedūrām un ārvalstu valūtā samaksātās oglekļa cenas konvertēšanu euro pēc gada vidējā maiņas kursa. Komisija ir pilnvarota pieņemt arī īstenošanas aktus, kuros sīkāk definē III pielikumā izklāstīto aprēķina metožu elementus, tostarp ražošanas procesu sistēmas robežu noteikšanu, emisijas faktorus, iekārtām specifiskās faktisko emisiju vērtības un to attiecīgo piemērošanu atsevišķām precēm, kā arī izklāsta metodes, ar kurām nodrošina datu ticamību, tostarp datu detalizācijas pakāpi un verifikāciju. Turklāt Komisija ir pilnvarota pieņemt
  īstenošanas
  aktus par to, kā izstrādāt importētajās precēs iegulto netiešo emisiju aprēķināšanas metodi. | 6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz ziņojamo informāciju, 3. punktā minētās informācijas paziņošanas procedūrām un ārvalstu valūtā samaksātās oglekļa cenas konvertēšanu euro pēc gada vidējā maiņas kursa. Komisija ir pilnvarota pieņemt arī īstenošanas aktus, kuros sīkāk definē III pielikumā izklāstīto aprēķina metožu elementus, tostarp ražošanas procesu sistēmas robežu noteikšanu, emisijas faktorus, iekārtām specifiskās faktisko emisiju vērtības un to attiecīgo piemērošanu atsevišķām precēm, kā arī izklāsta metodes, ar kurām nodrošina datu ticamību, tostarp datu detalizācijas pakāpi un verifikāciju. Turklāt Komisija ir pilnvarota pieņemt
  šo regulu papildinošus deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 28. pantu
  par to, kā izstrādāt importētajās precēs iegulto netiešo emisiju aprēķināšanas metodi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz ziņojamo informāciju, 3. punktā minētās informācijas paziņošanas procedūrām un ārvalstu valūtā samaksātās oglekļa cenas konvertēšanu euro pēc gada vidējā maiņas kursa. Komisija ir pilnvarota pieņemt arī īstenošanas aktus, kuros sīkāk definē III pielikumā izklāstīto aprēķina metožu elementus, tostarp ražošanas procesu sistēmas robežu noteikšanu, emisijas faktorus, iekārtām specifiskās faktisko emisiju vērtības un to attiecīgo piemērošanu atsevišķām precēm, kā arī izklāsta metodes, ar kurām nodrošina datu ticamību, tostarp datu detalizācijas pakāpi un verifikāciju. Turklāt Komisija ir pilnvarota pieņemt
  īstenošanas
  aktus par to, kā izstrādāt importētajās precēs iegulto netiešo emisiju aprēķināšanas metodi.

6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz ziņojamo informāciju, 3. punktā minētās informācijas paziņošanas procedūrām un ārvalstu valūtā samaksātās oglekļa cenas konvertēšanu euro pēc gada vidējā maiņas kursa. Komisija ir pilnvarota pieņemt arī īstenošanas aktus, kuros sīkāk definē III pielikumā izklāstīto aprēķina metožu elementus, tostarp ražošanas procesu sistēmas robežu noteikšanu, emisijas faktorus, iekārtām specifiskās faktisko emisiju vērtības un to attiecīgo piemērošanu atsevišķām precēm, kā arī izklāsta metodes, ar kurām nodrošina datu ticamību, tostarp datu detalizācijas pakāpi un verifikāciju. Turklāt Komisija ir pilnvarota pieņemt
  šo regulu papildinošus deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 28. pantu
  par to, kā izstrādāt importētajās precēs iegulto netiešo emisiju aprēķināšanas metodi.

Grozījums Nr. 198, 216 un 263

Grozījums Nr. 198, 216 un 263

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

36. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | 32. līdz 34. pantu piemēro līdz
  2025
  . gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

32. līdz 34. pantu piemēro līdz
  2025
  . gada 31. decembrim.

2025

| (a) | 32. līdz 34. pantu piemēro līdz
  2026
  . gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(a)

32. līdz 34. pantu piemēro līdz
  2026
  . gada 31. decembrim.

2026

Grozījums Nr. 199 un 217

Grozījums Nr. 199 un 217

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

36. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | 35. pantu piemēro līdz 2026. gada 28. februārim; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

35. pantu piemēro līdz 2026. gada 28. februārim;

| b) | 35. līdz 34. pantu piemēro līdz 2027. gada 28. februārim; |
| --- | --- |

b)

35. līdz 34. pantu piemēro līdz 2027. gada 28. februārim;

Grozījums Nr. 264

Grozījums Nr. 264

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

36. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | 5. un 17. pantu piemēro no
  2025
  . gada 1. septembra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

5. un 17. pantu piemēro no
  2025
  . gada 1. septembra.

2025

| (c) | 5. un 17. pantu piemēro no
  2026
  . gada 1. septembra. |
| --- | --- |

(c)

5. un 17. pantu piemēro no
  2026
  . gada 1. septembra.

2026

Grozījums Nr. 200, 218 un 265

Grozījums Nr. 200, 218 un 265

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

36. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | 4., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27. un 31. pantu piemēro no
  2026
  . gada 1. janvāra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

4., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27. un 31. pantu piemēro no
  2026
  . gada 1. janvāra.

2026

| (d) | 4., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27. un 31. pantu piemēro no
  2027
  . gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(d)

4., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27. un 31. pantu piemēro no
  2027
  . gada 1. janvāra.

2027

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums

I pielikums

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Preču un siltumnīcefekta gāzu saraksts

| 1. | Preču identifikācijas nolūkā šo regulu piemēro precēm, kas uzskaitītas pie tālāk minētajiem sektoriem, uz kurām pašlaik attiecas turpmāk uzskaitītie kombinētās nomenklatūras (“KN”) kodi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (1). |
| --- | --- |

1.

Preču identifikācijas nolūkā šo regulu piemēro precēm, kas uzskaitītas pie tālāk minētajiem sektoriem, uz kurām pašlaik attiecas turpmāk uzskaitītie kombinētās nomenklatūras (“KN”) kodi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (1

| 2. | Šīs regulas vajadzībām siltumnīcefekta gāzes, kas saistītas ar precēm, kuras ietilpst turpmāk uzskaitītajos sektoros, katram preču veidam šādas. |
| --- | --- |

2.

Šīs regulas vajadzībām siltumnīcefekta gāzes, kas saistītas ar precēm, kuras ietilpst turpmāk uzskaitītajos sektoros, katram preču veidam šādas.

Cements

Cements

| KN kods | Siltumnīcefekta gāze |
| --- | --- |
| 2523 10 00  – cementa klinkeri | Oglekļa dioksīds |
| 2523 21 00  – baltais portlandcements, mākslīgi iekrāsots vai nekrāsots | Oglekļa dioksīds |
| 2523 29 00  – citāds portlandcements | Oglekļa dioksīds |
| 2523 90 00  – citi hidrauliskie cementi | Oglekļa dioksīds |

KN kods

KN kods

Siltumnīcefekta gāze

Siltumnīcefekta gāze

2523 10 00  – cementa klinkeri

Oglekļa dioksīds

2523 21 00  – baltais portlandcements, mākslīgi iekrāsots vai nekrāsots

Oglekļa dioksīds

2523 29 00  – citāds portlandcements

Oglekļa dioksīds

2523 90 00  – citi hidrauliskie cementi

Oglekļa dioksīds

Elektroenerģija

Elektroenerģija

| KN kods | Siltumnīcefekta gāze |
| --- | --- |
| 2716 00 00  – elektriskā enerģija | Oglekļa dioksīds |

KN kods

KN kods

Siltumnīcefekta gāze

Siltumnīcefekta gāze

2716 00 00  – elektriskā enerģija

Oglekļa dioksīds

Mēslošanas līdzekļi

Mēslošanas līdzekļi

| KN kods | Siltumnīcefekta gāze |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – slāpekļskābe; sulfoslāpekļskābes | Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds |
| 2814  – bezūdens amonjaks vai amonjaka ūdens šķīdums | Oglekļa dioksīds |
| 2834 21 00  – kālija nitrāti | Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds |
| 3102  – minerālie vai ķīmiskie slāpekļa mēslošanas līdzekļi | Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds |
| 3105  – minerālie vai ķīmiskie mēslojumi, kas satur divus vai trīs barojošus elementus: slāpekli, fosforu, kāliju; citādi mēslošanas līdzekļi; šajā nodaļā minētās preces, tabletēs vai līdzīgās formās vai iepakojumos, ar bruto masu ne vairāk kā 10 kg






  — | Izņemot: 3105 60 00  – minerālie vai ķīmiskie mēslošanas līdzekļi, kas satur divus mēslojuma elementus – fosforu un kāliju |

KN kods

KN kods

Siltumnīcefekta gāze

Siltumnīcefekta gāze

2808 00 00  – slāpekļskābe; sulfoslāpekļskābes

Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds

2814  – bezūdens amonjaks vai amonjaka ūdens šķīdums

Oglekļa dioksīds

2834 21 00  – kālija nitrāti

Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds

3102  – minerālie vai ķīmiskie slāpekļa mēslošanas līdzekļi

Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds

3105  – minerālie vai ķīmiskie mēslojumi, kas satur divus vai trīs barojošus elementus: slāpekli, fosforu, kāliju; citādi mēslošanas līdzekļi; šajā nodaļā minētās preces, tabletēs vai līdzīgās formās vai iepakojumos, ar bruto masu ne vairāk kā 10 kg

—

Izņemot: 3105 60 00  – minerālie vai ķīmiskie mēslošanas līdzekļi, kas satur divus mēslojuma elementus – fosforu un kāliju

Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds

Dzelzs un tērauda ražošana

Dzelzs un tērauda ražošana

| KN kods | Siltumnīcefekta gāze |
| --- | --- |
| 72 – dzelzs un tērauds
  Izņemot:
  7202  – ferosakausējumi
  7204  – dzelzs atkritumi un lūžņi; lietņi lūžņu pārliešanai un tērauds | Oglekļa dioksīds |
| 7301  – dzelzs vai tērauda rievkonstrukcijas urbtas vai neurbtas, perforētas vai neperforētas, monolītas vai izgatavotas no saliktiem elementiem; metināti dzelzs vai tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili | Oglekļa dioksīds |
| 7302  – dzelzs vai tērauda izstrādājumi dzelzceļiem un tramvaju ceļiem: sliedes, pretsliedes un zobainās sliedes, pārmiju sliedes, sliežu mezgla krusteņi, pārmiju stieņi un citādi šķērssavienojumi, gulšņi, uzliktņi, paliktņi, ķīļi, balstpaliktņi, sliežu āķskrūves, atbalsta plāksnes un savilktņi un citas detaļas sliežu savienošanai un nostiprināšanai | Oglekļa dioksīds |
| 7303 00  – caurules, caurulītes un dobie profili, no čuguna | Oglekļa dioksīds |
| 7304  – dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda bezšuvju caurules, caurulītes un dobie profili: | Oglekļa dioksīds |
| 7305  – citas dzelzs vai tērauda caurules un caurulītes (piemēram, metinātas, kniedētas vai tamlīdzīgi sastiprinātas) ar apaļu šķērsgriezumu, kura ārējais diametrs pārsniedz 406,4  mm | Oglekļa dioksīds |
| 7306  – citādi dzelzs vai tērauda cauruļvadi, caurules, caurulītes un dobie profili (piemēram, ar vaļējo šuvi vai metināti, kniedēti vai citādi sastiprināti) | Oglekļa dioksīds |
| 7307  – dzelzs vai tērauda piederumi caurulēm vai caurulītēm (piemēram, savienojumi, līkumi, uzmavas) | Oglekļa dioksīds |
| 7308  – metālkonstrukcijas (izņemot pozīcijā 9406 iekļautās saliekamās būvkonstrukcijas) un to daļas (piemēram, tiltus un to sekcijas, slūžu vārtus, torņus, režģu konstrukcijas, jumtus, jumta konstrukcijas, durvis un logus un to rāmjus, durvju sliekšņus, slēģus, balustrādes, balstus un kolonnas) no dzelzs vai tērauda; dzelzs vai tērauda plāksnes, stieņi, leņķi, profili, fasonprofili, caurules un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas sagatavoti izmantošanai konstrukcijās | Oglekļa dioksīds |
| 7309  – dzelzs vai tērauda tvertnes, cisternas, rezervuāri un tamlīdzīgas tilpnes jebkuru materiālu (izņemot saspiestu un sašķidrinātu gāzi) glabāšanai, ar ietilpību vairāk nekā 300 l, ar apšuvumu vai siltumizolāciju vai bez tās, bez mehāniskā vai siltumtehniskā aprīkojuma: | Oglekļa dioksīds |
| 7310  – dzelzs vai tērauda cisternas, mucas, cilindri, kannas, kastes un tamlīdzīgas tilpnes jebkura materiāla (izņemot saspiestu un sašķidrinātu gāzi) glabāšanai, ar ietilpību ne vairāk kā 300 l, ar apšuvumu vai bez tā, ar siltumizolāciju vai bez tās, bez mehāniskā vai siltumtehniskā aprīkojuma: | Oglekļa dioksīds |
| 7311  – dzelzs vai tērauda tilpnes saspiestai vai sašķidrinātai gāzei | Oglekļa dioksīds |

KN kods

KN kods

Siltumnīcefekta gāze

Siltumnīcefekta gāze

72 – dzelzs un tērauds

Izņemot:

7202  – ferosakausējumi

7204  – dzelzs atkritumi un lūžņi; lietņi lūžņu pārliešanai un tērauds

Oglekļa dioksīds

7301  – dzelzs vai tērauda rievkonstrukcijas urbtas vai neurbtas, perforētas vai neperforētas, monolītas vai izgatavotas no saliktiem elementiem; metināti dzelzs vai tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili

Oglekļa dioksīds

7302  – dzelzs vai tērauda izstrādājumi dzelzceļiem un tramvaju ceļiem: sliedes, pretsliedes un zobainās sliedes, pārmiju sliedes, sliežu mezgla krusteņi, pārmiju stieņi un citādi šķērssavienojumi, gulšņi, uzliktņi, paliktņi, ķīļi, balstpaliktņi, sliežu āķskrūves, atbalsta plāksnes un savilktņi un citas detaļas sliežu savienošanai un nostiprināšanai

Oglekļa dioksīds

7303 00  – caurules, caurulītes un dobie profili, no čuguna

Oglekļa dioksīds

7304  – dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda bezšuvju caurules, caurulītes un dobie profili:

Oglekļa dioksīds

7305  – citas dzelzs vai tērauda caurules un caurulītes (piemēram, metinātas, kniedētas vai tamlīdzīgi sastiprinātas) ar apaļu šķērsgriezumu, kura ārējais diametrs pārsniedz 406,4  mm

Oglekļa dioksīds

7306  – citādi dzelzs vai tērauda cauruļvadi, caurules, caurulītes un dobie profili (piemēram, ar vaļējo šuvi vai metināti, kniedēti vai citādi sastiprināti)

Oglekļa dioksīds

7307  – dzelzs vai tērauda piederumi caurulēm vai caurulītēm (piemēram, savienojumi, līkumi, uzmavas)

Oglekļa dioksīds

7308  – metālkonstrukcijas (izņemot pozīcijā 9406 iekļautās saliekamās būvkonstrukcijas) un to daļas (piemēram, tiltus un to sekcijas, slūžu vārtus, torņus, režģu konstrukcijas, jumtus, jumta konstrukcijas, durvis un logus un to rāmjus, durvju sliekšņus, slēģus, balustrādes, balstus un kolonnas) no dzelzs vai tērauda; dzelzs vai tērauda plāksnes, stieņi, leņķi, profili, fasonprofili, caurules un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas sagatavoti izmantošanai konstrukcijās

Oglekļa dioksīds

7309  – dzelzs vai tērauda tvertnes, cisternas, rezervuāri un tamlīdzīgas tilpnes jebkuru materiālu (izņemot saspiestu un sašķidrinātu gāzi) glabāšanai, ar ietilpību vairāk nekā 300 l, ar apšuvumu vai siltumizolāciju vai bez tās, bez mehāniskā vai siltumtehniskā aprīkojuma:

Oglekļa dioksīds

7310  – dzelzs vai tērauda cisternas, mucas, cilindri, kannas, kastes un tamlīdzīgas tilpnes jebkura materiāla (izņemot saspiestu un sašķidrinātu gāzi) glabāšanai, ar ietilpību ne vairāk kā 300 l, ar apšuvumu vai bez tā, ar siltumizolāciju vai bez tās, bez mehāniskā vai siltumtehniskā aprīkojuma:

Oglekļa dioksīds

7311  – dzelzs vai tērauda tilpnes saspiestai vai sašķidrinātai gāzei

Oglekļa dioksīds

Alumīnijs

Alumīnijs

| KN kods | Siltumnīcefekta gāze |
| --- | --- |
| 7601  – neapstrādāts alumīnijs | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7603  – alumīnija pulveri un plēksnes | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7604  – alumīnija stieņi un profili | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7605  – alumīnija stieple | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7606  – alumīnija plātnes, loksnes un sloksnes, kas ir biezākas par 0,2  mm | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7607  – alumīnija folija (spiesta vai nespiesta, uz papīra, kartona, plastmasas vai tamlīdzīgu materiālu pamatnes vai bez pamatnes), ar biezumu (neskaitot jebkuru pamatni) ne vairāk kā 0,2  mm | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7608  – alumīnija caurules un caurulītes | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7609 00 00  – alumīnija cauruļu savienotājelementi (piemēram, savienojumi, leņķa gabali, uzmavas) | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |

KN kods

KN kods

Siltumnīcefekta gāze

Siltumnīcefekta gāze

7601  – neapstrādāts alumīnijs

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7603  – alumīnija pulveri un plēksnes

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7604  – alumīnija stieņi un profili

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7605  – alumīnija stieple

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7606  – alumīnija plātnes, loksnes un sloksnes, kas ir biezākas par 0,2  mm

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7607  – alumīnija folija (spiesta vai nespiesta, uz papīra, kartona, plastmasas vai tamlīdzīgu materiālu pamatnes vai bez pamatnes), ar biezumu (neskaitot jebkuru pamatni) ne vairāk kā 0,2  mm

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7608  – alumīnija caurules un caurulītes

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7609 00 00  – alumīnija cauruļu savienotājelementi (piemēram, savienojumi, leņķa gabali, uzmavas)

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

Grozījums

Grozījums

Preču un siltumnīcefekta gāzu saraksts

| 1. | Preču identifikācijas nolūkā šo regulu piemēro precēm, kas uzskaitītas pie tālāk minētajiem sektoriem, uz kurām pašlaik attiecas turpmāk uzskaitītie kombinētās nomenklatūras (“KN”) kodi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (1). |
| --- | --- |

1.

Preču identifikācijas nolūkā šo regulu piemēro precēm, kas uzskaitītas pie tālāk minētajiem sektoriem, uz kurām pašlaik attiecas turpmāk uzskaitītie kombinētās nomenklatūras (“KN”) kodi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (1

| 2. | Šīs regulas vajadzībām siltumnīcefekta gāzes, kas saistītas ar precēm, kuras ietilpst turpmāk uzskaitītajos sektoros, katram preču veidam šādas. |
| --- | --- |

2.

Šīs regulas vajadzībām siltumnīcefekta gāzes, kas saistītas ar precēm, kuras ietilpst turpmāk uzskaitītajos sektoros, katram preču veidam šādas.

Cements

Cements

| KN kods | Siltumnīcefekta gāzes |
| --- | --- |
| 2523 30 00  – Aluminātcements | Oglekļa dioksīds |
| 2523 10 00  – cementa klinkeri | Oglekļa dioksīds |
| 2523 21 00  – baltais portlandcements, mākslīgi iekrāsots vai nekrāsots | Oglekļa dioksīds |
| 2523 29 00  – citāds portlandcements | Oglekļa dioksīds |
| 2523 90 00  – citi hidrauliskie cementi | Oglekļa dioksīds |

KN kods

KN kods

Siltumnīcefekta gāzes

Siltumnīcefekta gāzes

2523 30 00  – Aluminātcements

2523 30 00  – Aluminātcements

Oglekļa dioksīds

Oglekļa dioksīds

2523 10 00  – cementa klinkeri

Oglekļa dioksīds

2523 21 00  – baltais portlandcements, mākslīgi iekrāsots vai nekrāsots

Oglekļa dioksīds

2523 29 00  – citāds portlandcements

Oglekļa dioksīds

2523 90 00  – citi hidrauliskie cementi

Oglekļa dioksīds

Elektroenerģija

Elektroenerģija

| KN kods | Siltumnīcefekta gāzes |
| --- | --- |
| 2716 00 00  – elektriskā enerģija | Oglekļa dioksīds |

KN kods

KN kods

Siltumnīcefekta gāzes

Siltumnīcefekta gāzes

2716 00 00  – elektriskā enerģija

Oglekļa dioksīds

Mēslošanas līdzekļi

Mēslošanas līdzekļi

| KN kods | Siltumnīcefekta gāzes |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – slāpekļskābe; sulfoslāpekļskābes | Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds |
| 2814  – bezūdens amonjaks vai amonjaka ūdens šķīdums | Oglekļa dioksīds |
| 2834 21 00  – kālija nitrāti | Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds |
| 3102  – minerālie vai ķīmiskie slāpekļa mēslošanas līdzekļi | Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds |
| 3105  – minerālie vai ķīmiskie mēslojumi, kas satur divus vai trīs barojošus elementus: slāpekli, fosforu, kāliju; citādi mēslošanas līdzekļi; šajā nodaļā minētās preces, tabletēs vai līdzīgās formās vai iepakojumos, ar bruto masu ne vairāk kā 10 kg






  — | Izņemot: 3105 60 00  – minerālie vai ķīmiskie mēslošanas līdzekļi, kas satur divus mēslojuma elementus – fosforu un kāliju |

KN kods

KN kods

Siltumnīcefekta gāzes

Siltumnīcefekta gāzes

2808 00 00  – slāpekļskābe; sulfoslāpekļskābes

Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds

2814  – bezūdens amonjaks vai amonjaka ūdens šķīdums

Oglekļa dioksīds

2834 21 00  – kālija nitrāti

Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds

3102  – minerālie vai ķīmiskie slāpekļa mēslošanas līdzekļi

Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds

3105  – minerālie vai ķīmiskie mēslojumi, kas satur divus vai trīs barojošus elementus: slāpekli, fosforu, kāliju; citādi mēslošanas līdzekļi; šajā nodaļā minētās preces, tabletēs vai līdzīgās formās vai iepakojumos, ar bruto masu ne vairāk kā 10 kg

—

Izņemot: 3105 60 00  – minerālie vai ķīmiskie mēslošanas līdzekļi, kas satur divus mēslojuma elementus – fosforu un kāliju

Oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds

Dzelzs un tērauda ražošana

Dzelzs un tērauda ražošana

| KN kods | Siltumnīcefekta gāzes |
| --- | --- |
| 72 – dzelzs un tērauds
  Izņemot:
  7202  – ferosaka usējumi
  7204  – dzelzs atkritumi un lūžņi; lietņi lūžņu pārliešanai un tērauds | Oglekļa dioksīds |
| 7301  – dzelzs vai tērauda rievkonstrukcijas, urbtas vai neurbtas, perforētas vai neperforētas, monolītas vai izgatavotas no saliktiem elementiem; metināti dzelzs vai tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili | Oglekļa dioksīds |
| 7302  – dzelzs vai tērauda izstrādājumi dzelzceļiem un tramvaju ceļiem: sliedes, pretsliedes un zobainās sliedes, pārmiju sliedes, sliežu mezgla krusteņi, pārmiju stieņi un citādi šķērssavienojumi, gulšņi, uzliktņi, paliktņi, ķīļi, balstpaliktņi, sliežu āķskrūves, atbalsta plāksnes un savilktņi un citas detaļas sliežu savienošanai un nostiprināšanai | Oglekļa dioksīds |
| 7303 00  – caurules, caurulītes un dobie profili, no čuguna | Oglekļa dioksīds |
| 7304  – dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda bezšuvju caurules, caurulītes un dobie profili | Oglekļa dioksīds |
| 7305  – citas dzelzs vai tērauda caurules un caurulītes (piemēram, metinātas, kniedētas vai tamlīdzīgi sastiprinātas) ar apaļu šķērsgriezumu, kura ārējais diametrs pārsniedz 406,4  mm | Oglekļa dioksīds |
| 7306  – citādi dzelzs vai tērauda cauruļvadi, caurules, caurulītes un dobie profili (piemēram, ar vaļējo šuvi vai metināti, kniedēti vai citādi sastiprināti) | Oglekļa dioksīds |
| 7307  – dzelzs vai tērauda piederumi caurulēm vai caurulītēm (piemēram, savienojumi, līkumi, uzmavas) | Oglekļa dioksīds |
| 7308  – metālkonstrukcijas (izņemot pozīcijā 9406 iekļautās saliekamās būvkonstrukcijas) un to daļas (piemēram, tiltus un to sekcijas, slūžu vārtus, torņus, režģu konstrukcijas, jumtus, jumta konstrukcijas, durvis un logus un to rāmjus, durvju sliekšņus, slēģus, balustrādes, balstus un kolonnas) no dzelzs vai tērauda; dzelzs vai tērauda plāksnes, stieņi, leņķi, profili, fasonprofili, caurules un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas sagatavoti izmantošanai konstrukcijās | Oglekļa dioksīds |
| 7309  – dzelzs vai tērauda tvertnes, cisternas, rezervuāri un tamlīdzīgas tilpnes jebkuru materiālu (izņemot saspiestu un sašķidrinātu gāzi) glabāšanai, ar ietilpību vairāk nekā 300 l, ar apšuvumu vai siltumizolāciju vai bez tās, bez mehāniskā vai siltumtehniskā aprīkojuma | Oglekļa dioksīds |
| 7310  – dzelzs vai tērauda cisternas, mucas, cilindri, kannas, kastes un tamlīdzīgas tilpnes jebkura materiāla (izņemot saspiestu un sašķidrinātu gāzi) glabāšanai, ar ietilpību ne vairāk kā 300 l, ar apšuvumu vai bez tā, ar siltumizolāciju vai bez tās, bez mehāniskā vai siltumtehniskā aprīkojuma | Oglekļa dioksīds |
| 7311  – dzelzs vai tērauda tilpnes saspiestai vai sašķidrinātai gāzei | Oglekļa dioksīds |

KN kods

KN kods

Siltumnīcefekta gāzes

Siltumnīcefekta gāzes

72 – dzelzs un tērauds

Izņemot:

7202  – ferosaka usējumi

7204  – dzelzs atkritumi un lūžņi; lietņi lūžņu pārliešanai un tērauds

Oglekļa dioksīds

7301  – dzelzs vai tērauda rievkonstrukcijas, urbtas vai neurbtas, perforētas vai neperforētas, monolītas vai izgatavotas no saliktiem elementiem; metināti dzelzs vai tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili

Oglekļa dioksīds

7302  – dzelzs vai tērauda izstrādājumi dzelzceļiem un tramvaju ceļiem: sliedes, pretsliedes un zobainās sliedes, pārmiju sliedes, sliežu mezgla krusteņi, pārmiju stieņi un citādi šķērssavienojumi, gulšņi, uzliktņi, paliktņi, ķīļi, balstpaliktņi, sliežu āķskrūves, atbalsta plāksnes un savilktņi un citas detaļas sliežu savienošanai un nostiprināšanai

Oglekļa dioksīds

7303 00  – caurules, caurulītes un dobie profili, no čuguna

Oglekļa dioksīds

7304  – dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda bezšuvju caurules, caurulītes un dobie profili

Oglekļa dioksīds

7305  – citas dzelzs vai tērauda caurules un caurulītes (piemēram, metinātas, kniedētas vai tamlīdzīgi sastiprinātas) ar apaļu šķērsgriezumu, kura ārējais diametrs pārsniedz 406,4  mm

Oglekļa dioksīds

7306  – citādi dzelzs vai tērauda cauruļvadi, caurules, caurulītes un dobie profili (piemēram, ar vaļējo šuvi vai metināti, kniedēti vai citādi sastiprināti)

Oglekļa dioksīds

7307  – dzelzs vai tērauda piederumi caurulēm vai caurulītēm (piemēram, savienojumi, līkumi, uzmavas)

Oglekļa dioksīds

7308  – metālkonstrukcijas (izņemot pozīcijā 9406 iekļautās saliekamās būvkonstrukcijas) un to daļas (piemēram, tiltus un to sekcijas, slūžu vārtus, torņus, režģu konstrukcijas, jumtus, jumta konstrukcijas, durvis un logus un to rāmjus, durvju sliekšņus, slēģus, balustrādes, balstus un kolonnas) no dzelzs vai tērauda; dzelzs vai tērauda plāksnes, stieņi, leņķi, profili, fasonprofili, caurules un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas sagatavoti izmantošanai konstrukcijās

Oglekļa dioksīds

7309  – dzelzs vai tērauda tvertnes, cisternas, rezervuāri un tamlīdzīgas tilpnes jebkuru materiālu (izņemot saspiestu un sašķidrinātu gāzi) glabāšanai, ar ietilpību vairāk nekā 300 l, ar apšuvumu vai siltumizolāciju vai bez tās, bez mehāniskā vai siltumtehniskā aprīkojuma

Oglekļa dioksīds

7310  – dzelzs vai tērauda cisternas, mucas, cilindri, kannas, kastes un tamlīdzīgas tilpnes jebkura materiāla (izņemot saspiestu un sašķidrinātu gāzi) glabāšanai, ar ietilpību ne vairāk kā 300 l, ar apšuvumu vai bez tā, ar siltumizolāciju vai bez tās, bez mehāniskā vai siltumtehniskā aprīkojuma

Oglekļa dioksīds

7311  – dzelzs vai tērauda tilpnes saspiestai vai sašķidrinātai gāzei

Oglekļa dioksīds

Alumīnijs

Alumīnijs

| KN kods | Siltumnīcefekta gāzes |
| --- | --- |
| 7601  – neapstrādāts alumīnijs | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7603  – alumīnija pulveri un plēksnes | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7604  – alumīnija stieņi un profili | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7605  – alumīnija stieple | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7606  – alumīnija plātnes, loksnes un sloksnes, kas ir biezākas par 0,2  mm | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7607  – alumīnija folija (spiesta vai nespiesta, uz papīra, kartona, plastmasas vai tamlīdzīgu materiālu pamatnes vai bez pamatnes), ar biezumu (neskaitot jebkuru pamatni) ne vairāk kā 0,2  mm | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7608  – alumīnija caurules un caurulītes | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |
| 7609 00 00  – alumīnija cauruļu savienotājelementi (piemēram, savienojumi, leņķa gabali, uzmavas) | Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži |

KN kods

KN kods

Siltumnīcefekta gāzes

Siltumnīcefekta gāzes

7601  – neapstrādāts alumīnijs

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7603  – alumīnija pulveri un plēksnes

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7604  – alumīnija stieņi un profili

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7605  – alumīnija stieple

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7606  – alumīnija plātnes, loksnes un sloksnes, kas ir biezākas par 0,2  mm

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7607  – alumīnija folija (spiesta vai nespiesta, uz papīra, kartona, plastmasas vai tamlīdzīgu materiālu pamatnes vai bez pamatnes), ar biezumu (neskaitot jebkuru pamatni) ne vairāk kā 0,2  mm

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7608  – alumīnija caurules un caurulītes

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

7609 00 00  – alumīnija cauruļu savienotājelementi (piemēram, savienojumi, leņķa gabali, uzmavas)

Oglekļa dioksīds un perfluorogļūdeņraži

Ķimikālijas

Ķimikālijas

| KN kods | Siltumnīcefekta gāzes |
| --- | --- |
| 29 – organiskās ķimikālijas | Oglekļa dioksīds |
| 280410000  – ūdeņradis | Oglekļa dioksīds |
| 281410000  – bezūdens amonjaks | Oglekļa dioksīds |
| 2814 20 00  – amonjaka ūdens šķīdums | Oglekļa dioksīds |

KN kods

KN kods

Siltumnīcefekta gāzes

Siltumnīcefekta gāzes

29 – organiskās ķimikālijas

29 – organiskās ķimikālijas

Oglekļa dioksīds

Oglekļa dioksīds

280410000  – ūdeņradis

280410000  – ūdeņradis

Oglekļa dioksīds

Oglekļa dioksīds

281410000  – bezūdens amonjaks

281410000  – bezūdens amonjaks

Oglekļa dioksīds

Oglekļa dioksīds

2814 20 00  – amonjaka ūdens šķīdums

2814 20 00  – amonjaka ūdens šķīdums

Oglekļa dioksīds

Oglekļa dioksīds

Polimēri

Polimēri

| KN kods | Siltumnīcefekta gāzes |
| --- | --- |
| 39 – plastmasas un to izstrādājumi | oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds |

KN kods

KN kods

Siltumnīcefekta gāzes

Siltumnīcefekta gāzes

39 – plastmasas un to izstrādājumi

39 – plastmasas un to izstrādājumi

oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds

oglekļa dioksīds un slāpekļa oksīds

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. punkts – virsraksts

III pielikums – 2. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Faktisko
  tiešo
  iegulto emisiju noteikšana vienkāršām precēm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

Faktisko
  tiešo
  iegulto emisiju noteikšana vienkāršām precēm

tiešo

| 2. | Faktisko iegulto emisiju noteikšana vienkāršām precēm |
| --- | --- |

2.

Faktisko iegulto emisiju noteikšana vienkāršām precēm

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. punkts – ievaddaļa

III pielikums – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai noteiktu konkrētajā iekārtā saražotu vienkāršu preču īpatnējās faktiskās iegultās emisijas, vērā ņem
  tikai
  tiešās emisijas. Šajā nolūkā izmanto šādu vienādojumu:

  AttrEmg = DirEm | Lai noteiktu konkrētajā iekārtā saražotu vienkāršu preču īpatnējās faktiskās iegultās emisijas, vērā ņem
  gan
  tiešās
  , gan arī netiešās
  emisijas. Šajā nolūkā izmanto šādu vienādojumu:


  Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai noteiktu konkrētajā iekārtā saražotu vienkāršu preču īpatnējās faktiskās iegultās emisijas, vērā ņem
  tikai
  tiešās emisijas. Šajā nolūkā izmanto šādu vienādojumu:

tikai

AttrEmg = DirEm

AttrEmg

Lai noteiktu konkrētajā iekārtā saražotu vienkāršu preču īpatnējās faktiskās iegultās emisijas, vērā ņem
  gan
  tiešās
  , gan arī netiešās
  emisijas. Šajā nolūkā izmanto šādu vienādojumu:

gan

, gan arī netiešās

Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp

Attrg

el

el, exp

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. punkts – 3. daļa

III pielikums – 2. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “Attiecinātās emisijas” ir tā iekārtas tiešo emisiju daļa pārskata periodā, ko izraisījis ražošanas process, kura rezultātā rodas preces g, ja tiek piemērotas procesa sistēmas robežas, kas noteiktas saskaņā ar 7. panta 6. punktu pieņemtajos īstenošanas aktos. Attiecinātās emisijas aprēķina ar šādu vienādojumu:

  AttrEmg = DirEm | “Attiecinātās emisijas” ir tā iekārtas emisiju daļa pārskata periodā, ko izraisījis ražošanas process, kura rezultātā rodas preces g, ja tiek piemērotas procesa sistēmas robežas, kas noteiktas saskaņā ar 7. panta 6. punktu pieņemtajos īstenošanas aktos. Attiecinātās emisijas aprēķina ar šādu vienādojumu:


  Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“Attiecinātās emisijas” ir tā iekārtas tiešo emisiju daļa pārskata periodā, ko izraisījis ražošanas process, kura rezultātā rodas preces g, ja tiek piemērotas procesa sistēmas robežas, kas noteiktas saskaņā ar 7. panta 6. punktu pieņemtajos īstenošanas aktos. Attiecinātās emisijas aprēķina ar šādu vienādojumu:

AttrEmg = DirEm

AttrEmg

“Attiecinātās emisijas” ir tā iekārtas emisiju daļa pārskata periodā, ko izraisījis ražošanas process, kura rezultātā rodas preces g, ja tiek piemērotas procesa sistēmas robežas, kas noteiktas saskaņā ar 7. panta 6. punktu pieņemtajos īstenošanas aktos. Attiecinātās emisijas aprēķina ar šādu vienādojumu:

Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp

Attrg

el

el, exp

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3. punkts – virsraksts

III pielikums – 3. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Faktisko
  tiešo
  iegulto emisiju noteikšana kompleksām precēm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

Faktisko
  tiešo
  iegulto emisiju noteikšana kompleksām precēm

tiešo

| 3. | Faktisko iegulto emisiju noteikšana kompleksām precēm |
| --- | --- |

3.

Faktisko iegulto emisiju noteikšana kompleksām precēm

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 4. punkts – 2. daļa

III pielikums – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai noteiktu standartvērtības, iegulto emisiju noteikšanā izmanto tikai faktiskās
  vērtības
  . Ja faktisko datu nav, var izmantot literatūrā minētas vērtības. Pirms tiek savākti dati, kas vajadzīgi, lai noteiktu attiecīgās standartvērtības katram I pielikumā uzskaitītajam preču veidam, Komisija publicē norādījumus, kāda pieeja izmantojama, lai izdarītu korekcijas par atlikumgāzēm vai siltumnīcefekta gāzēm, ko izmanto kā procesa ielaides materiālu. Standartvērtības nosaka, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem datiem.
  Tās
  periodiski pārskata ar īstenošanas aktiem, pamatojoties uz visjaunāko un ticamāko informāciju, tostarp pamatojoties uz trešās valsts vai trešo valstu grupas sniegto informāciju. | Lai noteiktu standartvērtības, iegulto emisiju noteikšanā izmanto tikai faktiskās
  vērtības no valsts, kurā emitētas faktiskās emisijas
  . Ja faktisko datu nav
  vai ja faktisko datu izmantošana radītu zemas standartvērtības, kas veicina parazītisku uzvedību
  , var izmantot literatūrā minētas vērtības. Pirms tiek savākti dati, kas vajadzīgi, lai noteiktu attiecīgās standartvērtības katram I pielikumā uzskaitītajam preču veidam, Komisija publicē norādījumus, kāda pieeja izmantojama, lai izdarītu korekcijas par atlikumgāzēm vai siltumnīcefekta gāzēm, ko izmanto kā procesa ielaides materiālu. Standartvērtības nosaka, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem datiem.
  Labāko pieejamo datu pamatā, cik iespējams, ir ticama un publiski pieejama informācija par izmantotās tehnoloģijas un procesu veidu, ražotnes konstrukciju, ražošanas procesā izmantoto ielaides materiālu un vienkāršo preču izcelsmi, enerģijas avotu un citi dati. Standartvērtības
  periodiski pārskata ar
  7. panta 6. punktā minētajiem
  īstenošanas aktiem, pamatojoties uz visjaunāko un ticamāko informāciju, tostarp pamatojoties uz trešās valsts vai trešo valstu grupas sniegto informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai noteiktu standartvērtības, iegulto emisiju noteikšanā izmanto tikai faktiskās
  vērtības
  . Ja faktisko datu nav, var izmantot literatūrā minētas vērtības. Pirms tiek savākti dati, kas vajadzīgi, lai noteiktu attiecīgās standartvērtības katram I pielikumā uzskaitītajam preču veidam, Komisija publicē norādījumus, kāda pieeja izmantojama, lai izdarītu korekcijas par atlikumgāzēm vai siltumnīcefekta gāzēm, ko izmanto kā procesa ielaides materiālu. Standartvērtības nosaka, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem datiem.
  Tās
  periodiski pārskata ar īstenošanas aktiem, pamatojoties uz visjaunāko un ticamāko informāciju, tostarp pamatojoties uz trešās valsts vai trešo valstu grupas sniegto informāciju.

vērtības

Tās

Lai noteiktu standartvērtības, iegulto emisiju noteikšanā izmanto tikai faktiskās
  vērtības no valsts, kurā emitētas faktiskās emisijas
  . Ja faktisko datu nav
  vai ja faktisko datu izmantošana radītu zemas standartvērtības, kas veicina parazītisku uzvedību
  , var izmantot literatūrā minētas vērtības. Pirms tiek savākti dati, kas vajadzīgi, lai noteiktu attiecīgās standartvērtības katram I pielikumā uzskaitītajam preču veidam, Komisija publicē norādījumus, kāda pieeja izmantojama, lai izdarītu korekcijas par atlikumgāzēm vai siltumnīcefekta gāzēm, ko izmanto kā procesa ielaides materiālu. Standartvērtības nosaka, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem datiem.
  Labāko pieejamo datu pamatā, cik iespējams, ir ticama un publiski pieejama informācija par izmantotās tehnoloģijas un procesu veidu, ražotnes konstrukciju, ražošanas procesā izmantoto ielaides materiālu un vienkāršo preču izcelsmi, enerģijas avotu un citi dati. Standartvērtības
  periodiski pārskata ar
  7. panta 6. punktā minētajiem
  īstenošanas aktiem, pamatojoties uz visjaunāko un ticamāko informāciju, tostarp pamatojoties uz trešās valsts vai trešo valstu grupas sniegto informāciju.

vērtības no valsts, kurā emitētas faktiskās emisijas

vai ja faktisko datu izmantošana radītu zemas standartvērtības, kas veicina parazītisku uzvedību

Labāko pieejamo datu pamatā, cik iespējams, ir ticama un publiski pieejama informācija par izmantotās tehnoloģijas un procesu veidu, ražotnes konstrukciju, ražošanas procesā izmantoto ielaides materiālu un vienkāršo preču izcelsmi, enerģijas avotu un citi dati. Standartvērtības

7. panta 6. punktā minētajiem

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 4. punkts – 4.1. apakšpunkts – 1. daļa

III pielikums – 4. punkts – 4.1. apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja atzītais deklarētājs nevar pienācīgi noteikt faktiskās emisijas, izmanto standartvērtības. Šīs vērtības nosaka pēc vidējās emisiju intensitātes katrā eksportētājvalstī un katrai no I pielikumā uzskaitītajām precēm (izņemot elektroenerģiju), kam pieskaita palielinājumu, kuru nosaka šīs regulas īstenošanas aktos. Ja uzticamus datus par eksportētājvalsti kādam preču veidam nevar piemērot, standartvērtības nosaka, pamatojoties uz vidējo emisiju intensitāti
  10
   % ES iekārtu ar sliktākajiem rādītājiem attiecībā uz šo preču veidu. | Ja atzītais deklarētājs nevar pienācīgi noteikt faktiskās emisijas, izmanto standartvērtības. Šīs vērtības nosaka pēc vidējās emisiju intensitātes
  10 % ES iekārtu ar sliktākajiem rādītājiem
  katrā eksportētājvalstī un katrai no I pielikumā uzskaitītajām precēm (izņemot elektroenerģiju), kam pieskaita palielinājumu, kuru nosaka šīs regulas īstenošanas aktos. Ja uzticamus datus par eksportētājvalsti kādam preču veidam nevar piemērot, standartvērtības nosaka, pamatojoties uz vidējo emisiju intensitāti
  5
   % ES iekārtu ar sliktākajiem rādītājiem attiecībā uz šo preču veidu.
  Standartvērtības nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par iespējamām iegultajām emisijām, un eksportētājs nedrīkst gūt labumu no tā, ka standartvērtības ir izmantotas tāpēc, ka nav sniegti ticami dati par faktiskajām emisijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja atzītais deklarētājs nevar pienācīgi noteikt faktiskās emisijas, izmanto standartvērtības. Šīs vērtības nosaka pēc vidējās emisiju intensitātes katrā eksportētājvalstī un katrai no I pielikumā uzskaitītajām precēm (izņemot elektroenerģiju), kam pieskaita palielinājumu, kuru nosaka šīs regulas īstenošanas aktos. Ja uzticamus datus par eksportētājvalsti kādam preču veidam nevar piemērot, standartvērtības nosaka, pamatojoties uz vidējo emisiju intensitāti
  10
   % ES iekārtu ar sliktākajiem rādītājiem attiecībā uz šo preču veidu.

10

Ja atzītais deklarētājs nevar pienācīgi noteikt faktiskās emisijas, izmanto standartvērtības. Šīs vērtības nosaka pēc vidējās emisiju intensitātes
  10 % ES iekārtu ar sliktākajiem rādītājiem
  katrā eksportētājvalstī un katrai no I pielikumā uzskaitītajām precēm (izņemot elektroenerģiju), kam pieskaita palielinājumu, kuru nosaka šīs regulas īstenošanas aktos. Ja uzticamus datus par eksportētājvalsti kādam preču veidam nevar piemērot, standartvērtības nosaka, pamatojoties uz vidējo emisiju intensitāti
  5
   % ES iekārtu ar sliktākajiem rādītājiem attiecībā uz šo preču veidu.
  Standartvērtības nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par iespējamām iegultajām emisijām, un eksportētājs nedrīkst gūt labumu no tā, ka standartvērtības ir izmantotas tāpēc, ka nav sniegti ticami dati par faktiskajām emisijām.

10 % ES iekārtu ar sliktākajiem rādītājiem

5

Standartvērtības nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par iespējamām iegultajām emisijām, un eksportētājs nedrīkst gūt labumu no tā, ka standartvērtības ir izmantotas tāpēc, ka nav sniegti ticami dati par faktiskajām emisijām.

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.1. punkts – 1. daļa

III pielikums – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Specifisko standartvērtību pamatā ir
  labākie dati, kas Komisijai pieejami
  ,
  lai noteiktu, kāds
  trešā valstī, trešo valstu grupā vai trešās valsts reģionā
  ir cenu nosakošā avota CO2 emisijas faktors, ko izsaka tonnās CO2 uz megavatstundu
  . | Specifisko standartvērtību pamatā ir
  10 % iekārtu ar sliktākajiem rādītājiem
  ,
  kas ražo elektroenerģiju
  trešā valstī, trešo valstu grupā vai trešās valsts reģionā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Specifisko standartvērtību pamatā ir
  labākie dati, kas Komisijai pieejami
  ,
  lai noteiktu, kāds
  trešā valstī, trešo valstu grupā vai trešās valsts reģionā
  ir cenu nosakošā avota CO2 emisijas faktors, ko izsaka tonnās CO2 uz megavatstundu
  .

labākie dati, kas Komisijai pieejami

lai noteiktu, kāds

ir cenu nosakošā avota CO2

2

Specifisko standartvērtību pamatā ir
  10 % iekārtu ar sliktākajiem rādītājiem
  ,
  kas ražo elektroenerģiju
  trešā valstī, trešo valstu grupā vai trešās valsts reģionā.

10 % iekārtu ar sliktākajiem rādītājiem

kas ražo elektroenerģiju

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IIIa pielikums (jauns)

IIIa pielikums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

IIIa pielikums

IIIa pielikums

Metodika oglekļa ievedkorekcijas mehānisma sertifikātu samazinājuma aprēķināšanai bezmaksas kvotu piešķiršanas dēļ saskaņā ar ES ETS

Metodika oglekļa ievedkorekcijas mehānisma sertifikātu samazinājuma aprēķināšanai bezmaksas kvotu piešķiršanas dēļ saskaņā ar ES ETS

Image 1C0322023LV39910120220623LV0015.000139923991P9_TC1-COD(2022)0166Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 1305/2013 groza attiecībā uz īpašu pasākumu, ar kuru, reaģējot uz ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā, nodrošina ārkārtas pagaidu atbalstu no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/1033.)C0322023LV40010120220623LV0016.000140024001P9_TC1-COD(2022)0090Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) 2017/1938 un (EK) Nr. 715/2009 attiecībā uz gāzes uzglabāšanu(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/1032.)C0322023LV40110120220623LV0017.000140124011P9_TC1-COD(2022)0031Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2021/953 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru nolūkā atvieglot brīvu pārvietošanos Covid-19 pandēmijas laikā(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/1034.)C0322023LV40210120220623LV0018.000140224021P9_TC1-COD(2022)0030Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2021/954 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas Covid-19 pandēmijas laikā likumīgi uzturas vai dzīvo dalībvalstu teritorijā(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/1035.)

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 1. daļa – 1. punkts – c apakšpunkts

V pielikums – 1. daļa – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | CBAMCBAMverificētāja
  veiktie iekārtas apmeklējumi ir obligāti, izņemot gadījumus, kad ir izpildīti
  specifiski
  kritēriji, kas ļauj atteikties no iekārtas apmeklējuma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

CBAMCBAMverificētāja
  veiktie iekārtas apmeklējumi ir obligāti, izņemot gadījumus, kad ir izpildīti
  specifiski
  kritēriji, kas ļauj atteikties no iekārtas apmeklējuma;

CBAMCBAMverificētāja

specifiski

| (c) | verificētāja
  veiktie iekārtas apmeklējumi ir obligāti, izņemot gadījumus, kad ir izpildīti
  specifiskie
  kritēriji
  saskaņā ar 8. panta 3. punktu
  , kas ļauj atteikties no iekārtas apmeklējuma; |
| --- | --- |

(c)

verificētāja
  veiktie iekārtas apmeklējumi ir obligāti, izņemot gadījumus, kad ir izpildīti
  specifiskie
  kritēriji
  saskaņā ar 8. panta 3. punktu
  , kas ļauj atteikties no iekārtas apmeklējuma;

verificētāja

specifiskie

saskaņā ar 8. panta 3. punktu

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajām komitejām starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0160/2022).

1

(31)  Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojums “Eiropas zaļais kurss”, COM(2019)0640.

31

(32)  Komisijas 2021. gada 12. maija paziņojums “Ceļš uz veselīgu planētu itin visiem”, COM(2021)0400).

32

(31)  Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojums “Eiropas zaļais kurss”, COM(2019)0640.

31

(32)  Komisijas 2021. gada 12. maija paziņojums “Ceļš uz veselīgu planētu itin visiem”, COM(2021)0400).

32

(33)  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

33

(33)  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

33

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata likums”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

35

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata likums”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

35

(36)  
  IPCC, 2018:
  Global Warming of 1,5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1,5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, and T. Waterfield (eds.)].

36

IPCC, 2018:

o

o

(36)  IPCC, 2018: Global Warming of 1,5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1,5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, and T. Waterfield (eds.)].

36

o

o

(47)  Komisijas Ieteikums 2013/179/ES (2013. gada 9. aprīlis) par kopīgu metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla ekoloģisko raksturlielumu mērīšanai un uzrādīšanai (OV L 124, 4.5.2013., 1. lpp.).

47

(47)  Komisijas Ieteikums 2013/179/ES (2013. gada 9. aprīlis) par kopīgu metožu izmantošanu produktu un organizāciju aprites cikla ekoloģisko raksturlielumu mērīšanai un uzrādīšanai (OV L 124, 4.5.2013., 1. lpp.).

47

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa Pasaulē”, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa Pasaulē”, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.).

(51)  Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

51

(51)  Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

51

(1)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

1

(1)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

1

---

Ceturtdiena, 2022. gada 23. jūnijs

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/399 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/399

---

P9_TA(2022)0250

Ārkārtas pagaidu atbalsts no ELFLA, reaģējot uz ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1305/2013 groza attiecībā uz īpašu pasākumu, ar kuru, reaģējot uz ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā, nodrošina ārkārtas pagaidu atbalstu no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 32/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0242), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0242),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0185/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 16. jūnija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 16. jūnija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 17. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 17. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2022)0166

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 1305/2013 groza attiecībā uz īpašu pasākumu, ar kuru, reaģējot uz ietekmi, ko rada Krievijas iebrukums Ukrainā, nodrošina ārkārtas pagaidu atbalstu no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/1033.)

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/400 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/400

---

P9_TA(2022)0251

Gāzes uzglabāšana ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 32/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0135), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0135),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0126/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0126/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 18. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 18. maija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 25. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 25. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2022)0090

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) 2017/1938 un (EK) Nr. 715/2009 attiecībā uz gāzes uzglabāšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/1032.)

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/401 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/401

---

P9_TA(2022)0252

ES digitālais Covid sertifikāts – Savienības pilsoņi ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2021/953 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru nolūkā atvieglot brīvu pārvietošanos Covid-19 pandēmijas laikā (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 32/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0050), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0050),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 21. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0031/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 21. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0031/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas nostāju grozījumu veidā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas nostāju grozījumu veidā,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0138/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0138/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0031

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2021/953 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru nolūkā atvieglot brīvu pārvietošanos Covid-19 pandēmijas laikā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/1034.)

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/402 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/402

---

P9_TA(2022)0253

ES digitālais Covid sertifikāts – trešo valstu valstspiederīgie ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2021/954 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas Covid-19 pandēmijas laikā likumīgi uzturas vai dzīvo dalībvalstu teritorijā (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 32/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0055), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0055),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0032/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0032/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0137/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0137/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0030

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 23. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2021/954 par sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa un pārslimošanas sertifikātu (ES digitālais Covid sertifikāts) izdošanas, verifikācijas un akceptēšanas satvaru attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas Covid-19 pandēmijas laikā likumīgi uzturas vai dzīvo dalībvalstu teritorijā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/1035.)

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/403 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/403

---

P9_TA(2022)0254

2022. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projekts: finansējums izmaksām, kas rodas saistībā ar to cilvēku uzņemšanu, kuri bēg no Ukrainas

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projektu: to cilvēku uzņemšanas izmaksu finansēšana, kuri bēg no Ukrainas (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

(2023/C 32/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2021. gada 24. novembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2021. gada 24. novembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projektu, ko Komisija pieņēma 2022. gada 22. aprīlī (COM(2022)0262), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projektu, ko Komisija pieņēma 2022. gada 22. aprīlī (COM(2022)0262),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projektu, ko Padome pieņēma 2022. gada 16. maijā un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (09095/2022 – C9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projektu, ko Padome pieņēma 2022. gada 16. maijā un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (09095/2022 – C9-0182/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0181/2022),

| A. | tā kā Komisija ierosina no Savienības budžeta piešķirt kopsummā 400 miljonus EUR saistībā ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (BMVI), lai finansētu pirmās uzņemšanas un reģistrācijas izmaksas personām, kas bēg no Ukrainas sakarā ar to, ka Krievijas Federācija kopš 2022. gada 24. februāra īsteno nelikumīgu, neprovocētu un nepamatotu agresīvu karu pret Ukrainu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija ierosina no Savienības budžeta piešķirt kopsummā 400 miljonus EUR saistībā ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (BMVI), lai finansētu pirmās uzņemšanas un reģistrācijas izmaksas personām, kas bēg no Ukrainas sakarā ar to, ka Krievijas Federācija kopš 2022. gada 24. februāra īsteno nelikumīgu, neprovocētu un nepamatotu agresīvu karu pret Ukrainu;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projekts ir viens no elementiem, kas tiek izmantots, lai sasniegtu ierosināto 400 miljonu EUR summu, kopā ar grozījumiem AMIF un BMVI tematiskā mehānisma darba programmās 2021.–2022. gadam, ar ko ārkārtas palīdzības veidā tiek darīti pieejami 124 miljoni EUR katrā programmā, un kopā ar priekšlikumu budžeta lēmējinstitūcijai veikt pārvietojumu (DEC 11/2022), lai nodrošinātu papildinājumu AMIF par 52,2 miljoniem EUR saistību apropriācijās un 74 miljoniem EUR maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projekts ir viens no elementiem, kas tiek izmantots, lai sasniegtu ierosināto 400 miljonu EUR summu, kopā ar grozījumiem AMIF un BMVI tematiskā mehānisma darba programmās 2021.–2022. gadam, ar ko ārkārtas palīdzības veidā tiek darīti pieejami 124 miljoni EUR katrā programmā, un kopā ar priekšlikumu budžeta lēmējinstitūcijai veikt pārvietojumu (DEC 11/2022), lai nodrošinātu papildinājumu AMIF par 52,2 miljoniem EUR saistību apropriācijās un 74 miljoniem EUR maksājumu apropriācijās;

| C. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projekta neto ietekme uz izdevumiem ir palielinājums par 99,8 miljoniem EUR saistību apropriācijās AMIF un palielinājums par 176 miljoniem EUR maksājumu apropriācijās, ko veido 76 miljoni EUR AMIF un 100 miljoni EUR BMVI, |
| --- | --- |

C.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projekta neto ietekme uz izdevumiem ir palielinājums par 99,8 miljoniem EUR saistību apropriācijās AMIF un palielinājums par 176 miljoniem EUR maksājumu apropriācijās, ko veido 76 miljoni EUR AMIF un 100 miljoni EUR BMVI,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina Parlamenta apņemšanos aktivizēt visus pieejamos Savienības budžeta instrumentus, lai turpinātu sniegt pēc iespējas spēcīgāku ekonomisko un finansiālo atbalstu Ukrainai un cilvēkiem, kas bēg no kara Ukrainā; atkārtoti uzsver, ka ir vajadzīga solidaritāte starp dalībvalstīm un kopīgi pasākumi, lai reaģētu uz miljoniem lielo to bēgļu plūsmu, kuri bēg no Ukrainas, tostarp bēgļu pārdale; uzsver, cik svarīgi ir turpināt atbalstīt Moldovas Republiku personu pārsūtīšanā uz dalībvalstīm saistībā ar Solidaritātes platformu; jo īpaši mudina Komisiju plānot un izmantot līdzekļus, kas paredzēti pārrobežu sadarbības programmām starp Ukrainu un ES dalībvalstīm 2021.-2027. gada laikposmam, lai palielinātu pie robežas dzīvojošo kopienu noturību, ņemot vērā pašreizējo bēgļu krīzi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka Parlaments DFS sarunās ir nodrošinājis BMVI palielinājumu 1 miljarda EUR apmērā, lai programma varētu pilnībā sasniegt savus mērķus; pauž dziļu nožēlu par to, ka Komisija ir izvēlējusies samazināt BMVI finansējumu, lai pašreizējās DFS darbības laikā kompensētu palielinājumu Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centram par 63 miljoniem EUR un palielinājumu Eiropolam par 185 miljoniem EUR; atbalsta savu nostāju, ka jauniem aģentūru uzdevumiem ir vajadzīgi jauni resursi un tos nevajadzētu iegūt uz esošo programmu vai aģentūru rēķina; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ne NGEU fonds un tā Atveseļošanas un noturības fonda komponents, ne elastība saskaņā ar pašreizējo DFS nav pietiekama, lai pilnībā segtu finansiālās vajadzības, ko radījis karš Ukrainā; turklāt sagaida, ka turpmākajos mēnešos ekonomiskā un sociālā situācija Savienībā vēl vairāk pasliktināsies, un aicina dalībvalstis un Komisiju steidzami izveidot nepieciešamos solidaritātes un kompensācijas mehānismus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž dziļas bažas par to, ka DFS jau ir maksimāli noslogota un tā nav piemērota, lai ilgtspējīgā veidā turpinātu risināt daudzās iekšējās un ārējās krīzes; jo īpaši norāda uz nepieciešamību palielināt 4. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, lai atspoguļotu Savienības migrācijas un robežu pārvaldības jomas faktiskās finanšu vajadzības; tādēļ aicina Komisiju veikt padziļinātu pašreizējās DFS darbības novērtēšanu un pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā 2023. gada pirmajā ceturksnī izstrādāt tiesību akta priekšlikumu visaptverošai DFS pārskatīšanai; sagaida, ka šādā pārskatīšanā tiks ņemtas vērā Ukrainas kara ilgtermiņa sekas un veiktie ārkārtas pasākumi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projektu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājai paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 2/2022 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 45, 24.2.2022., 1. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(4)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(5)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/405 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/405

---

P9_TA(2022)0255

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana — Francijas pieteikums EGF/2022/001 FR/Air France

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Francijas iesniegto pieteikumu EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

(2023/C 32/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0201 – C9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0201 – C9-0170/2022),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (“EGF regula”) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (“EGF regula”) (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2) (“DFS regula”), un jo īpaši tās 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2) (“DFS regula”), un jo īpaši tās 8. pantu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 9. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 9. punktu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas vēstules, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas vēstules,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0183/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0183/2022),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējusi globalizācija un tehnoloģiskas un vides pārmaiņas, piemēram, pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, nozīmīgas pārmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā un finanšu un ekonomikas krīzes, kā arī pārkārtošanās uz mazoglekļa ekonomiku, vienlaikus darot mobilitāti pieejamu visiem, vai arī digitalizācija vai automatizācija; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējusi globalizācija un tehnoloģiskas un vides pārmaiņas, piemēram, pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, nozīmīgas pārmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā un finanšu un ekonomikas krīzes, kā arī pārkārtošanās uz mazoglekļa ekonomiku, vienlaikus darot mobilitāti pieejamu visiem, vai arī digitalizācija vai automatizācija;

| B. | tā kā Savienība ir paplašinājusi Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) darbības jomu, lai sniegtu finansiālu atbalstu jebkāda liela pārstrukturēšanas pasākuma gadījumā un tādējādi novērstu koronavīrusa krīzes ekonomiskās sekas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Savienība ir paplašinājusi Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) darbības jomu, lai sniegtu finansiālu atbalstu jebkāda liela pārstrukturēšanas pasākuma gadījumā un tādējādi novērstu koronavīrusa krīzes ekonomiskās sekas;

| C. | tā kā Francija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2022/001 FR/Air France, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2021. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 1. novembrim galvenokārt 12 Francijas NUTS 2. līmeņa reģionos kontinentālajā Francijā (4) un četros Francijas NUTS 2. līmeņa aizjūras reģionos (5) 282 darba ņēmēji zaudēja darbu saimnieciskās darbības nozarē, kura klasificēta NACE 2. redakcijas 33. nodaļā (“Iekārtu un ierīču remonts un uzstādīšana”) un 51. nodaļā (“Gaisa transports”); |
| --- | --- |

C.

tā kā Francija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2022/001 FR/Air France, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2021. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 1. novembrim galvenokārt 12 Francijas NUTS 2. līmeņa reģionos kontinentālajā Francijā (4) un četros Francijas NUTS 2. līmeņa aizjūras reģionos (5) 282 darba ņēmēji zaudēja darbu saimnieciskās darbības nozarē, kura klasificēta NACE 2. redakcijas 33. nodaļā (“Iekārtu un ierīču remonts un uzstādīšana”) un 51. nodaļā (“Gaisa transports”);

| D. | tā kā pieteikums attiecas uz 282 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuru darbība uzņēmumā Air France un divos tā meitasuzņēmumos (6) beidzās atsauces periodā, savukārt 1 298 darba ņēmēji zaudēja darbu pirms vai pēc atsauces perioda to pašu notikumu rezultātā, kas izraisīja darbu zaudējušo darba ņēmēju darbības beigšanos atsauces periodā, un tādējādi visi 1 580 darba ņēmēji tiks uzskatīti par atbalsttiesīgiem saņēmējiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā pieteikums attiecas uz 282 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuru darbība uzņēmumā Air France un divos tā meitasuzņēmumos (6) beidzās atsauces periodā, savukārt 1 298 darba ņēmēji zaudēja darbu pirms vai pēc atsauces perioda to pašu notikumu rezultātā, kas izraisīja darbu zaudējušo darba ņēmēju darbības beigšanos atsauces periodā, un tādējādi visi 1 580 darba ņēmēji tiks uzskatīti par atbalsttiesīgiem saņēmējiem;

| E. | tā kā pieteikums ir balstīts uz intervences kritērijiem, kas uzskaitīti EGF regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kurā noteikts, ka ir jābūt izpildītam nosacījumam, ka četru mēnešu atsauces periodā darbība ir beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darbu zaudējušus darba ņēmējus attiecīgajos piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos un/vai pašnodarbinātas personas, kuru darbība ir beigusies; |
| --- | --- |

E.

tā kā pieteikums ir balstīts uz intervences kritērijiem, kas uzskaitīti EGF regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kurā noteikts, ka ir jābūt izpildītam nosacījumam, ka četru mēnešu atsauces periodā darbība ir beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darbu zaudējušus darba ņēmējus attiecīgajos piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos un/vai pašnodarbinātas personas, kuru darbība ir beigusies;

| F. | tā kā uzņēmumu Air France smagi skāra Covid-19 krīze, kas izraisīja strauju ienākumu un satiksmes samazināšanos; |
| --- | --- |

F.

tā kā uzņēmumu Air France smagi skāra Covid-19 krīze, kas izraisīja strauju ienākumu un satiksmes samazināšanos;

| G. | tā kā pat pirms Covid-19 krīzes Air France reģionālo meitasuzņēmumu pārstrukturēšana, izveidojot Hop, radīja sociālas bažas un pandēmijas laikā Air France nolēma krasi samazināt sava reģionālā meitasuzņēmuma Hop kapacitāti gan personāla, gan gaisa kuģu ziņā; |
| --- | --- |

G.

tā kā pat pirms Covid-19 krīzes Air France reģionālo meitasuzņēmumu pārstrukturēšana, izveidojot Hop, radīja sociālas bažas un pandēmijas laikā Air France nolēma krasi samazināt sava reģionālā meitasuzņēmuma Hop kapacitāti gan personāla, gan gaisa kuģu ziņā;

| H. | tā kā Francijas iestādes ir īstenojušas dažādus pasākumus, piemēram, valsts galvotus aizdevumus, lai atbalstītu Air France, bet uzņēmumam tomēr bija jāveic papildu pasākumi krīzes pārvarēšanai, tostarp darbības apmēra samazināšana, iekšzemes tīkla pārdefinēšana un atbalsta funkciju vienkāršošana, kā rezultātā tika samazināts darbinieku skaits; |
| --- | --- |

H.

tā kā Francijas iestādes ir īstenojušas dažādus pasākumus, piemēram, valsts galvotus aizdevumus, lai atbalstītu Air France, bet uzņēmumam tomēr bija jāveic papildu pasākumi krīzes pārvarēšanai, tostarp darbības apmēra samazināšana, iekšzemes tīkla pārdefinēšana un atbalsta funkciju vienkāršošana, kā rezultātā tika samazināts darbinieku skaits;

| I. | tā kā Komisija paziņoja, ka veselības krīze ir izraisījusi ekonomikas krīzi, izklāstīja ekonomikas atveseļošanas plānu un uzsvēra EGF kā ārkārtas instrumenta nozīmi (7); |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisija paziņoja, ka veselības krīze ir izraisījusi ekonomikas krīzi, izklāstīja ekonomikas atveseļošanas plānu un uzsvēra EGF kā ārkārtas instrumenta nozīmi (7);

| J. | tā kā globālās konkurences dēļ aviosabiedrības Eiropā ir saskārušās ar nopietnām problēmām un izaicinājumiem un tā kā ir vajadzīgi pasākumi, lai stiprinātu aviosabiedrību darbinieku tiesības uz aizsardzību Eiropas līmenī un nodrošinātu, ka šī svarīgā nozare nezaudē konkurētspēju un Savienībā tiek saglabātas pienācīgas darbvietas; |
| --- | --- |

J.

tā kā globālās konkurences dēļ aviosabiedrības Eiropā ir saskārušās ar nopietnām problēmām un izaicinājumiem un tā kā ir vajadzīgi pasākumi, lai stiprinātu aviosabiedrību darbinieku tiesības uz aizsardzību Eiropas līmenī un nodrošinātu, ka šī svarīgā nozare nezaudē konkurētspēju un Savienībā tiek saglabātas pienācīgas darbvietas;

| K. | tā kā EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts DFS regulas 8. pantā; |
| --- | --- |

K.

tā kā EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts DFS regulas 8. pantā;

| L. | tā kā Savienībai ir svarīga loma nepieciešamās solidaritātes nodrošināšanā, sniedzot finansiālu ieguldījumu no EGF, kura mērķis ir ātri no jauna integrēt atbalsta saņēmējus pienācīgā un ilgtspējīgā nodarbinātībā viņu sākotnējā darbības nozarē vai ārpus tās, vienlaikus sagatavojot tos zaļākai un digitālākai Eiropas ekonomikai, |
| --- | --- |

L.

tā kā Savienībai ir svarīga loma nepieciešamās solidaritātes nodrošināšanā, sniedzot finansiālu ieguldījumu no EGF, kura mērķis ir ātri no jauna integrēt atbalsta saņēmējus pienācīgā un ilgtspējīgā nodarbinātībā viņu sākotnējā darbības nozarē vai ārpus tās, vienlaikus sagatavojot tos zaļākai un digitālākai Eiropas ekonomikai,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka Francija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu 17 742 607 EUR apmērā, kas veido 85 % no kopējām izmaksām — 20 873 656 EUR, kuri ietver tikai izdevumus par individualizētiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai to, ka Francijas iestādes pieteikumu iesniedza 2022. gada 21. janvārī un Komisija pieteikuma izvērtēšanu pabeidza 2022. gada 10. maijā, tajā pašā dienā to darot zināmu Parlamentam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai to, ka pieteikums kopumā attiecas uz 1580 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuru darbība ir beigusies; atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Francijas prognozēm pasākumos piedalīsies visi atbalsttiesīgie saņēmēji (“paredzētie atbalsta saņēmēji”); |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina — paredzams, ka darbinieku atlaišanas sociālā ietekme Francijai būs nozīmīga, jo īpaši Ildefransas reģionā, kur notika 57 % atlaišanas gadījumu; pieņem zināšanai to, ka Francijas Darba tirgus administrācija ir norādījusi, ka Air France pārstrukturēšana ir ietekmējusi nodarbinātības līdzsvaru attiecīgajās teritorijās; uzsver, ka ir vajadzīga integrēta un vienota Eiropas reakcija, lai atbalstītu grūtībās nonākušu reģionu un ekonomikas nozaru noturību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka 56 % no darbu zaudējušiem darba ņēmējiem ir sievietes un 30,8 % ir vecāki par 54 gadiem; norāda arī to, ka 96 no darbu zaudējušiem darba ņēmējiem ir personas ar invaliditāti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pieņem zināšanai to, ka Francija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2021. gada 1. februārī un ka tāpēc tiesības saņemt finansiālu ieguldījumu no EGF būs laikposmā, kas sākas 2021. gada 1. februārī un beidzas 24 mēnešus pēc finansēšanas lēmuma spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka atlaistajiem darba ņēmējiem sniedzamie individualizētie pakalpojumi ietver šādas darbības: konsultāciju pakalpojumi un karjeras attīstības atbalsts, apmācība, tostarp horizontālās kompetences, pārkvalifikācija un prasmju pilnveide, prakse un profesionālā apmācība, atbalsts uzņēmuma izveidei, darbā pieņemšanas pabalsti, pabalsts ātrai nodarbinātības atsākšanai, piemaksas par algas starpību, kā arī intensīva palīdzība darba meklēšanā; uzsver, ka ir svarīgi atlaistajiem kvalificētajiem darba ņēmējiem ātri piedāvāt darba iespējas Savienībā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | šajā sakarībā atkārtoti norāda, ka Savienībai būtu jāuzņemas svarīga loma, darot pieejamu kvalifikāciju, kas nepieciešama, lai īstenotu taisnīgu un digitālu pārkārtošanos saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un galvenajiem Eiropas politikas mērķiem; stingri atbalsta to, ka atlikušajā pašreizējās DFS periodā EGF turpina solidarizēties ar skartajām personām un pievērš uzmanību tam, kā pārstrukturēšanās ietekmē darba ņēmējus; saistībā ar turpmākajiem pieteikumiem prasa panākt maksimāli lielu politikas saskaņotību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu Francija ir sagatavojusi, apspriežoties ar darbiniekiem un arodbiedrību pārstāvjiem (8); |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka Air France saskaņā ar savu juridisko pienākumu ir izveidojis plašu aktīvo darba tirgus pasākumu kopumu, kura mērķis ir sniegt palīdzību atlaistajiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka Air France saskaņā ar savu prasmju pilnveidošanas plānu saviem darbiniekiem regulāri piedāvā apmācības, kurās uzmanība tiek pievērsta digitālajām prasmēm un prasmēm, kas nepieciešamas resursu ziņā efektīvā ekonomikā, un atzinīgi vērtē to, ka šī apmācība joprojām ir pieejama darbu zaudējušajiem darba ņēmējiem visu laiku, kamēr viņi piedalās EGF pasākumos; uzsver, ka ir svarīgi sagatavot darba ņēmējus zaļai un digitālai Savienības ekonomikai un strādāt pie divējādās pārkārtošanās panākšanas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka digitālā un zaļā pārkārtošanās ietekmēs arī darba tirgu, jo īpaši aviācijas nozarē; tādēļ īpaša uzmanība būtu jāpievērš kvalificētai izglītībai, cita starpā profesionālajai apmācībai, un jāveicina tā dēvētā duālā mācekļu prakses sistēma, kas ir apliecinājusi savu efektivitāti vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka Francijas iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti norāda, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, ne arī jebkādus pabalstus vai tiesības, kas pienākas darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, lai nodrošinātu, ka šis piešķīrums ir pilnībā papildinošs; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājai parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(4)  Ildefransa (FR10), Ziemeļfrancijas-Padekalē reģions (FRE1), Elzasa (FRF1), Luāras reģions (FRG0), Bretaņa (FRH0), Akvitānija (FRI1), Langdoka Rusijona (FRJ1), Dienvidpireneji (FRJ2), Overņa (FRK1), Ronas-Alpu reģions (FRK2), Provansas-Alpu-Kotdazīras reģions (FRL0) un Korsa (FRM0).

(5)  Gvadelupa (FRY1), Martinika (FRY2), Gajāna (FRY3) un Reinjona (FRY4).

(6)  Hop un Hop Training.

(7)  COM(2020)0442.

(8)  SNPNC, UNAC, UNSA-PNC, CFDT, FO, un CFE/CGC.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Francijas iesniegto pieteikumu

(EGF/2022/001 FR/Air France)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2022/1164.)

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/409 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/409

---

P9_TA(2022)0256

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana — Grieķijas pieteikums EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Grieķijas iesniegto pieteikumu EGF/2021/008 EL/ Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

(2023/C 32/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0248 – C9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0248 – C9-0190/2022),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (1) (“EGF regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (1) (“EGF regula”),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2) (“DFS regula”), un jo īpaši tās 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2) (“DFS regula”), un jo īpaši tās 8. pantu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 9. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 9. punktu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas vēstules, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas vēstules,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0185/2022),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējusi globalizācija un tehnoloģiskas un vides pārmaiņas, piemēram, pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, nozīmīgas pārmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā un finanšu un ekonomikas krīzes, kā arī pārkārtošanās uz oglekļneitrālu ekonomiku vai arī digitalizācija vai automatizācija; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējusi globalizācija un tehnoloģiskas un vides pārmaiņas, piemēram, pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, nozīmīgas pārmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā un finanšu un ekonomikas krīzes, kā arī pārkārtošanās uz oglekļneitrālu ekonomiku vai arī digitalizācija vai automatizācija;

| B. | tā kā Savienība ir paplašinājusi Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda pārvietotajiem darba ņēmējiem (EGF) darbības jomu, lai sniegtu finansiālu atbalstu jebkāda liela pārstrukturēšanas pasākuma gadījumā un tādējādi novērstu koronavīrusa krīzes ekonomiskās sekas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Savienība ir paplašinājusi Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda pārvietotajiem darba ņēmējiem (EGF) darbības jomu, lai sniegtu finansiālu atbalstu jebkāda liela pārstrukturēšanas pasākuma gadījumā un tādējādi novērstu koronavīrusa krīzes ekonomiskās sekas;

| C. | tā kā Grieķija iesniedza pieteikumu EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2021. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 1. oktobrimNUTS 2. līmeņa reģionā Atikā (EL30) Grieķijā 206 darba ņēmēji zaudēja darbu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 27. nodaļā (“Elektrisko iekārtu ražošana”); |
| --- | --- |

C.

tā kā Grieķija iesniedza pieteikumu EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2021. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 1. oktobrimNUTS 2. līmeņa reģionā Atikā (EL30) Grieķijā 206 darba ņēmēji zaudēja darbu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 27. nodaļā (“Elektrisko iekārtu ražošana”);

| D. | tā kā pieteikums attiecas uz 206 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuru darbība atsauces periodā ir beigusies sešos uzņēmumos (4) un kuri visi tiks uzskatīti par atbalsttiesīgiem saņēmējiem; tā kā 180 no darbu zaudējušiem darba ņēmējiem ir vīrieši (87,4 %) un 26 — sievietes (12,6 %); tā kā 26 no darbu zaudējušiem darba ņēmējiem ir jaunāki par 30 gadiem (12,6 %), 137 ir vecumā no 30 līdz 54 gadiem (66,5 %) un 43 ir vecāki par 54 gadiem (20,9 %); tā kā 167 no darbu zaudējušiem darba ņēmējiem ir pamatizglītības otrā posma izglītība (81,1 %), 6 — vidējā izglītība vai pēcvidusskolas izglītība (2,9 %) un 33 — ir augstākā izglītība (16,0 %); |
| --- | --- |

D.

tā kā pieteikums attiecas uz 206 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuru darbība atsauces periodā ir beigusies sešos uzņēmumos (4) un kuri visi tiks uzskatīti par atbalsttiesīgiem saņēmējiem; tā kā 180 no darbu zaudējušiem darba ņēmējiem ir vīrieši (87,4 %) un 26 — sievietes (12,6 %); tā kā 26 no darbu zaudējušiem darba ņēmējiem ir jaunāki par 30 gadiem (12,6 %), 137 ir vecumā no 30 līdz 54 gadiem (66,5 %) un 43 ir vecāki par 54 gadiem (20,9 %); tā kā 167 no darbu zaudējušiem darba ņēmējiem ir pamatizglītības otrā posma izglītība (81,1 %), 6 — vidējā izglītība vai pēcvidusskolas izglītība (2,9 %) un 33 — ir augstākā izglītība (16,0 %);

| E. | tā kā pieteikums ir balstīts uz EGF regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta intervences kritērijiem, kas paredz, ka sešu mēnešu atsauces periodā darbība ir beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem uzņēmumos, kuri darbojas tajā pašā saimnieciskās darbības nozarē, kas definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un atrodas vienā reģionā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kuri definēti NUTS 2. līmenī; |
| --- | --- |

E.

tā kā pieteikums ir balstīts uz EGF regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta intervences kritērijiem, kas paredz, ka sešu mēnešu atsauces periodā darbība ir beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem uzņēmumos, kuri darbojas tajā pašā saimnieciskās darbības nozarē, kas definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un atrodas vienā reģionā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kuri definēti NUTS 2. līmenī;

| F. | tā kā izdevumus par jaunām mājsaimniecības ierīcēm Grieķijā būtiski ietekmēja, pirmkārt, ekonomikas krīze 2008.–2016. gadā (samazinājums par 35 %) un, otrkārt, Covid-19 pandēmija (samazinājums par 50 % laikposmā no 2019. gada līdz 2020. gadam), bet laikposmā no 2017. gada līdz 2019. gadam bija vērojams 9,5 % liels pieaugums; |
| --- | --- |

F.

tā kā izdevumus par jaunām mājsaimniecības ierīcēm Grieķijā būtiski ietekmēja, pirmkārt, ekonomikas krīze 2008.–2016. gadā (samazinājums par 35 %) un, otrkārt, Covid-19 pandēmija (samazinājums par 50 % laikposmā no 2019. gada līdz 2020. gadam), bet laikposmā no 2017. gada līdz 2019. gadam bija vērojams 9,5 % liels pieaugums;

| G. | tā kā Grieķijas iedzīvotāju digitālās pamatprasmes joprojām ir nepietiekami attīstītas un atpaliek no Savienības vidējā līmeņa, kas nozīmē augstu tehnoloģiskās atpalicības un digitālā analfabētisma risku; tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada Digitālās ekonomikas un sabiedrības rādītāju (DESI) (5) Grieķija ierindojas 22. vietā no 27 dalībvalstīm attiecībā uz digitālo tehnoloģiju integrēšanu uzņēmējdarbībā, un tikai 23 % personu digitālās prasmes ir augstākas par pamatprasmēm salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju (31 %); |
| --- | --- |

G.

tā kā Grieķijas iedzīvotāju digitālās pamatprasmes joprojām ir nepietiekami attīstītas un atpaliek no Savienības vidējā līmeņa, kas nozīmē augstu tehnoloģiskās atpalicības un digitālā analfabētisma risku; tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada Digitālās ekonomikas un sabiedrības rādītāju (DESI) (5) Grieķija ierindojas 22. vietā no 27 dalībvalstīm attiecībā uz digitālo tehnoloģiju integrēšanu uzņēmējdarbībā, un tikai 23 % personu digitālās prasmes ir augstākas par pamatprasmēm salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju (31 %);

| H. | tā kā šajā kontekstā Pitsos ražotnes konkurētspējas zudums vairāku faktoru kombinācijas dēļ, piemēram, automatizācijas un progresīvas ražošanas neesamība, augstās sadzīves elektroierīču ražošanas izmaksas, nepietiekams elektrisko komponentu iekšzemes piedāvājums, BSH-Pitsos vadības lēmums neatbalstīt kapitālieguldījumus, kas nepieciešami, lai optimizētu ražošanu, un lēmums pārcelt ražošanu uz Turciju ar zemākām ražošanas izmaksām (vienlaikus saglabājot zīmolu, pārdošanas un servisa nodaļu Grieķijā), noveda pie paziņojuma par Pitsos ražotnes slēgšanu 2017. gada septembrī; tā kā ražošanas laiks tika pagarināts līdz 2021. gada sākumam un 2021. gadā tika atlaisti 166 darbinieki; |
| --- | --- |

H.

tā kā šajā kontekstā Pitsos ražotnes konkurētspējas zudums vairāku faktoru kombinācijas dēļ, piemēram, automatizācijas un progresīvas ražošanas neesamība, augstās sadzīves elektroierīču ražošanas izmaksas, nepietiekams elektrisko komponentu iekšzemes piedāvājums, BSH-Pitsos vadības lēmums neatbalstīt kapitālieguldījumus, kas nepieciešami, lai optimizētu ražošanu, un lēmums pārcelt ražošanu uz Turciju ar zemākām ražošanas izmaksām (vienlaikus saglabājot zīmolu, pārdošanas un servisa nodaļu Grieķijā), noveda pie paziņojuma par Pitsos ražotnes slēgšanu 2017. gada septembrī; tā kā ražošanas laiks tika pagarināts līdz 2021. gada sākumam un 2021. gadā tika atlaisti 166 darbinieki;

| I. | tā kā 40 darba ņēmēji tika atlaisti piecos citos uzņēmumos, kas saskārās ar grūtībām pielāgoties strauji mainīgajai digitālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

I.

tā kā 40 darba ņēmēji tika atlaisti piecos citos uzņēmumos, kas saskārās ar grūtībām pielāgoties strauji mainīgajai digitālajai ekonomikai;

| J. | tā kā, lai gan bezdarba līmenis Grieķijā kopš 2013. gada, kad tas sasniedza augstāko līmeni, proti, 27,5 %, ir pakāpeniski samazinājies, tas tomēr joprojām ir ļoti augsts; tā kā 2021. gadā bezdarba līmenis Grieķijā bija otrais augstākais Savienībā, proti, 14,7 %, salīdzinot ar Savienības vidējo rādītāju 7,0 % (6); |
| --- | --- |

J.

tā kā, lai gan bezdarba līmenis Grieķijā kopš 2013. gada, kad tas sasniedza augstāko līmeni, proti, 27,5 %, ir pakāpeniski samazinājies, tas tomēr joprojām ir ļoti augsts; tā kā 2021. gadā bezdarba līmenis Grieķijā bija otrais augstākais Savienībā, proti, 14,7 %, salīdzinot ar Savienības vidējo rādītāju 7,0 % (6);

| K. | tā kā EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts DFS regulas 8. pantā, |
| --- | --- |

K.

tā kā EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts DFS regulas 8. pantā,

| L. | tā kā EGF finansiālais ieguldījums galvenokārt būtu jānovirza aktīviem darba tirgus politikas pasākumiem un individualizētiem pakalpojumiem, kuru mērķis ir ātri no jauna integrēt atbalsta saņēmējus pienācīgā un ilgtspējīgā nodarbinātībā viņu sākotnējā darbības nozarē vai ārpus tās, vienlaikus sagatavojot tos zaļākai un digitālākai Eiropas ekonomikai, |
| --- | --- |

L.

tā kā EGF finansiālais ieguldījums galvenokārt būtu jānovirza aktīviem darba tirgus politikas pasākumiem un individualizētiem pakalpojumiem, kuru mērķis ir ātri no jauna integrēt atbalsta saņēmējus pienācīgā un ilgtspējīgā nodarbinātībā viņu sākotnējā darbības nozarē vai ārpus tās, vienlaikus sagatavojot tos zaļākai un digitālākai Eiropas ekonomikai,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka Grieķija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu 1 495 830 EUR apmērā, kas veido 85 % no kopējām izmaksām — 1 759 800 EUR, kuri ietver izdevumus par individualizētiem pakalpojumiem 1 689 800 EUR apmērā un izdevumus par EGF īstenošanu 70 000 EUR apmērā (7); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai to, ka Grieķijas iestādes pieteikumu iesniedza 2021. gada 21. decembrī un Komisija pieteikuma izvērtēšanu pabeidza 2022. gada 30. maijā, tajā pašā dienā to darot zināmu Parlamentam; uzskata, ka izvērtēšanas periods būtu jāsaīsina, lai paredzētie atbalsta saņēmēji nepieciešamo palīdzību saņemtu ar mazāku kavēšanos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai to, ka pieteikums kopumā attiecas uz 206 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuru darbība ir beigusies; atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Grieķijas prognozēm pasākumos piedalīsies visi atbalsttiesīgie saņēmēji (“paredzētie atbalsta saņēmēji”); |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka paredzams, ka atlaišanas sociālā ietekme būs ievērojama Atikas reģionā Grieķijā, kurā 2021. gada decembrī bija vislielākais bezdarbnieku skaits Grieķijā (342 744 jeb 31 % no reģistrētajiem Grieķijas bezdarbniekiem) un kurā 24,1 % iedzīvotāju draud nabadzība un sociālā atstumtība (8); |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka 81,1 % atlaisto darba ņēmēju ir pamatizglītības otrā posma vai zemāka līmeņa izglītība un viņiem būs grūtības atrast jaunas nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka Grieķija sāks sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem, tiklīdz budžeta lēmējinstitūcija būs apstiprinājusi EGF izmantošanu un ka tāpēc par izdevumiem, kuri saistīti ar pasākumiem, būs tiesības saņemt finansiālu ieguldījumu no EGF par laikposmu, kas sākas no dienas, kad Grieķija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus, un beidzas 24 mēnešus pēc finansēšanas lēmuma spēkā stāšanās dienas (9); |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka atlaistajiem darba ņēmējiem sniedzamie individualizētie pakalpojumi ietver šādas darbības: profesionālas konsultācijas, digitālo prasmju apmācība, profesionālā apmācība un izglītība, augstākā izglītība, ieguldījums uzņēmuma izveidē un dažādi pabalsti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | šajā sakarībā atkārtoti norāda, ka Savienībai būtu jāuzņemas svarīga loma, nodrošinot kvalifikāciju, kas nepieciešama, lai īstenotu taisnīgu pārkārtošanos saskaņā ar Eiropas zaļo kursu; stingri atbalsta to, ka 2021.–2027. gadā EGF turpinās solidarizēties ar skartajām personām un arī turpmāk pievērsīs uzmanību tam, kā pārstrukturēšanās ietekmē darba ņēmējus, un aicina iesniegt turpmākus pieteikumus, lai maksimāli palielinātu politikas saskaņotību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu Grieķija ir sagatavojusi, apspriežoties ar darba ņēmēju pārstāvjiem un vairākiem bijušajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka digitālo prasmju apmācība tika iekļauta kā horizontāls elements ierosināto darbību izstrādē, kas veicinās to horizontālo prasmju ieviešanu, kuras nepieciešamas digitālajā rūpniecības laikmetā, kā arī resursu ziņā efektīvā ekonomikā saskaņā ar EGF regulas 7. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu Grieķijai sāka rasties 2022. gada 1. martā un tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir tiesības saņemt finansiālu ieguldījumu no EGF par laikposmu, kas sākas 2022. gada 1. martā un beidzas 31 mēnesi pēc finansēšanas lēmuma spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju samazināt laiku, kas vajadzīgs EGF palīdzības pieprasījumu izvērtēšanai, un mobilizēt EGF ātrāk, lai skartajos reģionos mazinātu spiedienu uz valsts sociālā nodrošinājuma sistēmām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver — Grieķijas iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti norāda — lai nodrošinātu, ka šis piešķīrums ir pilnībā papildinošs, EGF palīdzība nedrīkst aizstāt ne darbības, ne arī jebkādus darbu zaudējušiem darba ņēmējiem paredzētus pabalstus vai tiesības, par kurām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, ne arī dalībvalstu darbības, kas jāveic, lai uzlabotu uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju un spēju pielāgoties strauji mainīgajai digitālajai ekonomikai, darbības darba ņēmēju digitālo prasmju uzlabošanai, kuru mērķis ir novērst tehnoloģiskās atpalicības un digitālā analfabētisma risku, pasākumus iedzīvotāju pirktspējas palielināšanai un turpmākus mērķtiecīgus aktīvas nodarbinātības politikas pasākumus nolūkā apkarot bezdarbu un veicināt pārvietoto darba ņēmēju reintegrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prasa steidzami piešķirt Grieķijai EGF finansiālo ieguldījumu 1 495 830 EUR apmērā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājai parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(4)  Bsh Oikiakes Syskeves Anon. Viom. Etairia [Bsh-Pitsos], Seller Hellas Avee, Nexans HellasMonoprosopi Ave, Kampourakis Georgios – G.E.M.A., Sammler V. Michalopoulos Aeve, Mavilek Avee.

(5)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi-greece

(6)  
  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00203/default/table?lang=en

(7)  Atbilstīgi EGF regulas 7. panta piektajam punktam.

(8)  Saskaņā ar Eurostat datiem.

(9)  Izņemot formālo izglītību, kuras ilgums pārsniedz divus gadus un kura būs atbilstīga līdz galīgā ziņojuma iesniegšanas termiņam.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Grieķijas iesniegto pieteikumu (EGF/2021/008 EL/ Attica electrical equipment manufacturing)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2022/1163.)

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/414 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/414

---

P9_TA(2022)0259

Revīzijas palātas locekļa kandidatūras izvirzīšana — Stephanus Abraham Blok

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Stephanus Abraham Blok par Revīzijas palātas locekli (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

(Apspriešanās)

(2023/C 32/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0150/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0150/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 129. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 129. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0180/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0180/2022),

| A. | tā kā Padome, 2022. gada 8. aprīlī nosūtot vēstuli, ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par Stephanus Abraham Blok iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Padome, 2022. gada 8. aprīlī nosūtot vēstuli, ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par Stephanus Abraham Blok iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā;

| B. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja S. A. Blok atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; tā kā, veicot novērtēšanu, komiteja no S. A. Blok saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņam nosūtīto rakstisko anketu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja S. A. Blok atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; tā kā, veicot novērtēšanu, komiteja no S. A. Blok saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņam nosūtīto rakstisko anketu;

| C. | tā kā minētā komiteja 2022. gada 15. jūnijā rīkoja S. A. Blok uzklausīšanu, kuras laikā viņš sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā minētā komiteja 2022. gada 15. jūnijā rīkoja S. A. Blok uzklausīšanu, kuras laikā viņš sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem,

| 1. | sniedz labvēlīgu atzinumu par Padomes priekšlikumu iecelt Stephanus Abraham Blok par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/415 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/415

---

P9_TA(2022)0260

Eiropas Kopienas un Brazīlijas Federatīvās Republikas Nolīguma par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību atjaunošana ***

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

(Piekrišana)

(2023/C 32/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (14207/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (14207/2021),

| — | ņemot vērā Padomes Lēmumu 2005/781/EK (2005. gada 6. jūnijs) par Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2005/781/EK (2005. gada 6. jūnijs) par Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku (1),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C9-0478/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C9-0478/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A9-0176/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A9-0176/2022),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma atjaunošanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Brazīlijas Federatīvās Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 295, 11.11.2005., 37. lpp.

---

| 27.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 32/416 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 32/416

---

P9_TA(2022)0261

Eiropas Savienības pievienošanās Konvencijai par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās vai komerclietās ***

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu par Eiropas Savienības pievienošanos Konvencijai par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās vai komerclietās (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

(Piekrišana)

(2023/C 32/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13494/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13494/2021),

| — | ņemot vērā Konvenciju par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās vai komerclietās (13494/2021 ADD 1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās vai komerclietās (13494/2021 ADD 1),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0465/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0465/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A9-0177/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A9-0177/2022),

| 1. | sniedz piekrišanu tam, ka Eiropas Savienība pievienojas minētajai konvencijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---