# Euroopa Liidu C 55/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 55 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik14. veebruar 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 55

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik14. veebruar 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 55/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 55/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 55/02 | Euro vahetuskurss — 13. veebruar 2023 | 2 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 55/02

Euro vahetuskurss — 13. veebruar 2023

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 55/03 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11038 – ROTHSCHILD & CO / ANDERA PARTNERS / FINANCIERE CANELLA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 3 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 55/04 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine | 5 |
| 2023/C 55/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 14 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 55/03

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11038 – ROTHSCHILD & CO / ANDERA PARTNERS / FINANCIERE CANELLA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

3

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 55/04

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

5

2023/C 55/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 14.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 55/01)

6. veebruaril 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11019 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11019 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 14.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/2

---

Euro vahetuskurss (1)

13. veebruar 2023

(2023/C 55/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0686 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,65 |
| DKK | Taani kroon | 7,4485 |
| GBP | Inglise nael | 0,88281 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,1550 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9849 |
| ISK | Islandi kroon | 153,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,8213 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,739 |
| HUF | Ungari forint | 385,48 |
| PLN | Poola zlott | 4,7875 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9031 |
| TRY | Türgi liir | 20,1377 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5388 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4263 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3885 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6846 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4229 |
| KRW | Korea vonn | 1 364,06 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,1664 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,2930 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 278,44 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6618 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,581 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,177 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5576 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,8946 |
| INR | India ruupia | 88,3950 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0686

JPY

Jaapani jeen

141,65

DKK

Taani kroon

7,4485

GBP

Inglise nael

0,88281

SEK

Rootsi kroon

11,1550

CHF

Šveitsi frank

0,9849

ISK

Islandi kroon

153,10

NOK

Norra kroon

10,8213

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,739

HUF

Ungari forint

385,48

PLN

Poola zlott

4,7875

RON

Rumeenia leu

4,9031

TRY

Türgi liir

20,1377

AUD

Austraalia dollar

1,5388

CAD

Kanada dollar

1,4263

HKD

Hongkongi dollar

8,3885

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6846

SGD

Singapuri dollar

1,4229

KRW

Korea vonn

1 364,06

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,1664

CNY

Hiina jüaan

7,2930

IDR

Indoneesia ruupia

16 278,44

MYR

Malaisia ringit

4,6618

PHP

Filipiini peeso

58,581

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,177

BRL

Brasiilia reaal

5,5576

MXN

Mehhiko peeso

19,8946

INR

India ruupia

88,3950

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 14.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/3

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11038 – ROTHSCHILD & CO / ANDERA PARTNERS / FINANCIERE CANELLA)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 55/03)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Five Arrows Sustainable Investments („FASI“, Luksemburg), mis kuulub gruppi Rothschild & Co (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Five Arrows Sustainable Investments („FASI“, Luksemburg), mis kuulub gruppi Rothschild & Co (Prantsusmaa),

| — | Andera Partners (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Andera Partners (Prantsusmaa),

| — | Financière Canella (Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal Andera Partners on valitsev mõju. |
| --- | --- |

—

Financière Canella (Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal Andera Partners on valitsev mõju.

FASI ja Andero Partners omandavad Financière Canella üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | FASI moodustavad investeerimisfondid, mida haldavad ja nõustavad Five Arrowsi portfellide valitsejad ja mis investeerivad peamiselt Lääne-Euroopa keskmise suurusega ettevõtetesse, |
| --- | --- |

—

FASI moodustavad investeerimisfondid, mida haldavad ja nõustavad Five Arrowsi portfellide valitsejad ja mis investeerivad peamiselt Lääne-Euroopa keskmise suurusega ettevõtetesse,

| — | Andera Partners on börsivälistele ettevõtetele spetsialiseerunud varahaldusettevõtja, |
| --- | --- |

—

Andera Partners on börsivälistele ettevõtetele spetsialiseerunud varahaldusettevõtja,

| — | Financière Canella tegeleb Pariisi piirkonnas (Ile-de-France) kortermajade renoveerimisega. |
| --- | --- |

—

Financière Canella tegeleb Pariisi piirkonnas (Ile-de-France) kortermajade renoveerimisega.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11038 – ROTHSCHILD & CO / ANDERA PARTNERS / FINANCIERE CANELLA

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| Euroopa Komisjon |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Euroopa Komisjon

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 14.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/5

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

(2023/C 55/04)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„Moutarde de Bourgogne“

ELi nr: PGI-FR-0503-AM01 – 24.9.2021

KPN ( ) KGT (X)

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| ASSOCIATION MOUTARDE DE BOURGOGNE |
| --- |
| Maison de l'Agriculture |
| 1 rue des Coulots |
| 21 121 BRETENIERE |
| FRANCE |

ASSOCIATION MOUTARDE DE BOURGOGNE

Maison de l'Agriculture

1 rue des Coulots

21 121 BRETENIERE

FRANCE

Tel +33 80686677

E-post: amb.moutarde@gmail.com

Association Moutarde de Bourgogne (Bourgogne'i sinepiühing) koosneb kõigist Bourgogne'i sinepiseemnete tootjatest ja ladustajatest ning Bourgogne'i sinepipasta tootjatest. Seega on ta pädev esitama taotlust kaitstud geograafilise tähise „Moutarde de Bourgogne“ spetsifikaadi muutmiseks.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

PRANTSUSMAA

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☒ | Muu: liikmesriigi pädeva asutuse, taotlejate rühma ja kontrolliasutuste kontaktandmed |
| --- | --- |

☒

Muu: liikmesriigi pädeva asutuse, taotlejate rühma ja kontrolliasutuste kontaktandmed

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

| ☐ | Sellise registreeritud kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähise (KGT) tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline ja mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud. |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähise (KGT) tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline ja mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud.

5.   Muudatus(ed)

5.1.   Põhielemente mõjutavad muudatused

—   Toote kirjeldus

Punkt „Moutarde de Bourgogne'i omadused“ on ümber sõnastatud, et sinepit saaks toota peale varasema sõelutud tootevormi ka sõelumata tootevormina, vormina „moutarde à l'ancienne“ (vanaaegne sinep), ja eristada nende kahe tootevormi kirjelduse konkreetseid elemente. Kõnealuse toote olulised organoleptilised omadused on ühised mõlema tootevormi puhul ja need on selgelt määratletud.

| — | Lauseosa „valge veini abil valmistatud kange või eriti kange sinep“ on välja jäetud, sest see ei kirjelda õigesti toote organoleptilisi omadusi ja väljend „valge veini abil“ kordab tootmismeetodit; |
| --- | --- |

—

Lauseosa „valge veini abil valmistatud kange või eriti kange sinep“ on välja jäetud, sest see ei kirjelda õigesti toote organoleptilisi omadusi ja väljend „valge veini abil“ kordab tootmismeetodit;

| — | kollase värvuse puhul on välja jäetud omadussõna „claire“ (hele), sest see ei vasta Bourgogne'i sinepipasta tegelikele omadustele; |
| --- | --- |

—

kollase värvuse puhul on välja jäetud omadussõna „claire“ (hele), sest see ei vasta Bourgogne'i sinepipasta tegelikele omadustele;

| — | veini lõhna ja maitse kirjeldusest on välja jäetud nimi „Bourgogne“, kuna päritolu ei ole võimalik tagada organoleptiliste uuringutega; |
| --- | --- |

—

veini lõhna ja maitse kirjeldusest on välja jäetud nimi „Bourgogne“, kuna päritolu ei ole võimalik tagada organoleptiliste uuringutega;

| — | toote teravust on täpsustatud väljendi „suurem või väiksem“ abil, sest see võib eri sinepipastade puhul varieeruda. |
| --- | --- |

—

toote teravust on täpsustatud väljendi „suurem või väiksem“ abil, sest see võib eri sinepipastade puhul varieeruda.

Lõiku „Toote „Moutarde de Bourgogne“ füüsikalis-keemilised omadused“ on lisatud ilma sõelumata toote füüsikalis-keemilised omadused vastavalt muutmistaotlusele.

Kuiv- ja rasvainesisaldus on sõelumata tootes väiksem, kuna see sisaldab seemneid, mis ei ole purustatud või on purustatud vähesel määral.

Need toote kirjelduse elemendid esitatakse koonddokumendi punktis 3.2.

5.2.   Muudatused, mis ei mõjuta olulisi elemente

—   Jaotis „Üksikasjad, mis kinnitavad toote pärinemist geograafilisest piirkonnast“

Et sektori eri ettevõtjaid saaks kontrollida, on lisatud järgmine sissejuhatav lõik: „Ettevõtjad, kes soovivad osaleda toote „Moutarde de Bourgogne“ kogu tootespetsifikaadi või selle osa ulatuses, on kohustatud end registreerima taotlejate rühma juures, et taotleda luba, mis tuleb saada enne igasuguse tootmise alustamist.“

Teatavate ettevõtjate kohustusliku liikmesuse nõue tavaõiguse alusel asutatud ühingus, mis ei ole taotlejate rühm, on välja jäetud.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

—   Jaotis „Tootmismeetodi kirjeldus“

Lõik, milles viidatakse APGMB (Association des Producteurs de Graines de Moutarde de Bourgogne) (Bourgogne'i sinepiseemnete tootjate ühing) hallatavale tootmiskavale, on välja jäetud, et sinepiseemneid saaksid toota need ettevõtjad, kes ei kuulu sellesse tavaõiguse alusel asutatud ühingusse, mis ei ole taotlejate rühm.

Liigi Brassica juncea heleda väliskestaga sort on lubatud sinepiseemneliikide loetelust välja jäetud. Alles on jäetud vaid liik Brassica nigra ja liigi Brassica juncea tumeda väliskestaga sort. Liigi Brassica juncea heleda väliskestaga sorti esineb tootmispiirkonnas väga vähe. Seda sorti ei peeta toote „Moutarde de Bourgogne“ valmistamiseks vajalike sinepiseemnete tootmiseks piisavalt iseloomulikuks.

Sortide botaaniliste omaduste kirjeldus (värvus, suurus, kuju, pind) on välja jäetud, kuna see ei ole tootespetsifikaadis asjakohane.

Päritolunimetusega veinide kirjeldus, eelkõige nende valmistamiseks kasutatavate viinamarjasortide loetelu või veinide organoleptilised omadused, on välja jäetud, kuna tegemist on lõiguga, mida peetakse üleliigseks ja mis on pealegi toodud ka Bourgogne'i eri KPNiga valgete veinide vastavates tootespetsifikaatides. Bourgogne'i viinamarjakasvatuspiirkonnas toodetud päritolunimetusega valge veini kasutamine on toote „Moutarde de Bourgogne“ valmistamismeetodi iseloomulik komponent.

Lubatud koostisosade hulka on lisatud äädikas. Selle lisamine väikeses koguses võimaldab korvata valgete veinide happesuse vähenemist ülemaailmse soojenemise tagajärjel. Ajalooliselt on äädikat alati kasutatud sinepipasta säilivuse parandamiseks.

Koostisosade loetelus on märgitud, et suhkruna on lubatud kasutada ainult sahharoosi.

Toote kirjelduse lõik, milles kirjeldatakse taotlejate rühma kindlaksmääratud loetelus lubatud sorte, on välja jäetud ja asendatud lõigus „5.2.1. Sinepiseemnete tootmine“ järgmisega: „Põllumajandusettevõtjad kasutavad ainult Prantsusmaa sordikataloogi kantud sorte.“ Üksnes teatavate sortidega piiramist ainult taotlejate rühma soovi tõttu ei saa pidada asjakohaseks ega õiguslikult põhjendatuks.

Tootespetsifikaati on lisatud seemnete ladustamise reguleerimiseks järgmine lõik: „Ladustav asutus koondab oma laoruumidesse tootmiskavas loetletud eri tootjate toodangu. Kõik sinepiseemned puhastatakse, et need vastaksid sinepiseemnete omadustele vastavuse kriteeriumidele. Putukatõrjevahendite kasutamine ladustamisel ei ole lubatud. “

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Lõigus „5.2.3. Sinepiseemnete omadused enne tööstusettevõtjale tarnimist“:

| — | Tuhande sinepiseemne kaal on välja jäetud. Kehtivas tootespetsifikaadis on see piiritletud 2,35 grammiga. Tuhande tera kaal sõltub konkreetse aasta ilmastikutingimustest, mis ei olene tootjatest. Lisalõiguga oli ette nähtud erandimenetlus selle läviväärtuse vähendamiseks, „kui ilmastikutingimused on olnud sellised, mis on seadnud ohtu saagi koristamise“. Selline erandite tegemise menetlus on liiga ebatäpne, et selle kohaldamist saaks jätkata. Tuhande tera kaal võib hõlbustada töötlemist sinepipastaks ja määrab selle töötlemisprotsessi tehnoloogilise saagikuse, kuid ei mõjuta sinepipasta maitse kvaliteeti. |
| --- | --- |

—

Tuhande sinepiseemne kaal on välja jäetud. Kehtivas tootespetsifikaadis on see piiritletud 2,35 grammiga. Tuhande tera kaal sõltub konkreetse aasta ilmastikutingimustest, mis ei olene tootjatest. Lisalõiguga oli ette nähtud erandimenetlus selle läviväärtuse vähendamiseks, „kui ilmastikutingimused on olnud sellised, mis on seadnud ohtu saagi koristamise“. Selline erandite tegemise menetlus on liiga ebatäpne, et selle kohaldamist saaks jätkata. Tuhande tera kaal võib hõlbustada töötlemist sinepipastaks ja määrab selle töötlemisprotsessi tehnoloogilise saagikuse, kuid ei mõjuta sinepipasta maitse kvaliteeti.

| — | Lenduva isotiotsüanaadi sisalduse võrdlusväärtus on asendatud selle ühendi lähteaine sinigriini samaväärse sisalduse omaga. Lenduvat isotiotsüanaati, mis annab sinepile terava maitsenüansi, sinepiseemnetes ei ole, see tekib alles sinepipastas sinigriinist pärast seemnete purustamist ja ensümaatilist reaktsiooni. |
| --- | --- |

—

Lenduva isotiotsüanaadi sisalduse võrdlusväärtus on asendatud selle ühendi lähteaine sinigriini samaväärse sisalduse omaga. Lenduvat isotiotsüanaati, mis annab sinepile terava maitsenüansi, sinepiseemnetes ei ole, see tekib alles sinepipastas sinigriinist pärast seemnete purustamist ja ensümaatilist reaktsiooni.

| — | Vee ja lenduvate ainete minimaalne sisaldus on välja jäetud, sest ainult seemnes sisalduv ülemäärane veekogus võib avaldada kvaliteedile negatiivset mõju. |
| --- | --- |

—

Vee ja lenduvate ainete minimaalne sisaldus on välja jäetud, sest ainult seemnes sisalduv ülemäärane veekogus võib avaldada kvaliteedile negatiivset mõju.

| — | Proteiinisisaldus on välja jäetud. See sinepiseemne sortide valikul traditsiooniliselt kasutatav kriteerium ei mõjuta lõpptoote kvaliteeti. |
| --- | --- |

—

Proteiinisisaldus on välja jäetud. See sinepiseemne sortide valikul traditsiooniliselt kasutatav kriteerium ei mõjuta lõpptoote kvaliteeti.

Need muudatused tehakse ka koonddokumendi punktis 3.3.

Lõigus „5.2.4. Sinepipasta valmistamine“:

| — | Lahjendusvedeliku koostise puhul on eristatud kohustuslikke koostisosi, nagu valge vein ja vesi, äädikast, mis on valikuline koostisosa. Äädika lisamise võimalus on nimelt fakultatiivne. |
| --- | --- |

—

Lahjendusvedeliku koostise puhul on eristatud kohustuslikke koostisosi, nagu valge vein ja vesi, äädikast, mis on valikuline koostisosa. Äädika lisamise võimalus on nimelt fakultatiivne.

| — | Valge veini osakaal 25 % lahjendusvedelikust on säilitatud ainult sõelutud sinepi puhul. Vanaaegse sinepi puhul on lisatud teave, et selle osakaal on 15 %. |
| --- | --- |

—

Valge veini osakaal 25 % lahjendusvedelikust on säilitatud ainult sõelutud sinepi puhul. Vanaaegse sinepi puhul on lisatud teave, et selle osakaal on 15 %.

| — | Äädikakogus on piiratud äädika lisamisest tingitud atseethappe sisaldusega, mis võib lahjendusvedelikus olla kuni 4 %. See piirang võimaldab äädika kasutamisel säilitada Bourgogne'i sinepi organoleptilised omadused ning eelkõige valge veini lõhna- ja maitseomadused. Võrdlev degusteerimine näitas, et äädika selline kogus ei muutnud toote põhiomadusi. |
| --- | --- |

—

Äädikakogus on piiratud äädika lisamisest tingitud atseethappe sisaldusega, mis võib lahjendusvedelikus olla kuni 4 %. See piirang võimaldab äädika kasutamisel säilitada Bourgogne'i sinepi organoleptilised omadused ning eelkõige valge veini lõhna- ja maitseomadused. Võrdlev degusteerimine näitas, et äädika selline kogus ei muutnud toote põhiomadusi.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

—   Jaotis „Seos geograafilise päritolupiirkonnaga“:

Jaotis „Üksikasjad, mis tõendavad toote seotust geograafilise piirkonnaga“ on viidud kooskõlla toote kirjeldusega ja sõelumata tootevormi lisamisega. Seos päritoluga on asjakohane mõlema tootevormi puhul, olenemata sellest, kas toode on sõelutud või mitte. Sõelutud sinepi puhul tootespetsifikaadis sisalduv seos päritolupiirkonnaga kehtib ka sõelumata sinepi kohta, mis pealegi oli esimene ajalooliselt toodetud tootevorm. Kaks tootevormi erinevad vaid värvuse ja tekstuuri poolest.

Koonddokumendi 5. peatükki muudetakse selle kohaselt.

—   Märgistusega seotud erisätted:

Et tagada tarbijate nõuetekohane teavitamine sõelumata sinepi puhul, täpsustatakse, et „õiguslik nimetus „Moutarde à l’ancienne“ (vanaaegne sinep) peab olema märgisel esitatud ja see märge ei või olla suurem kui registreeritud nimetuse „Moutarde de Burgogne“ oma“.

Need muudatused tehakse ka koonddokumendi punktis 3.6.

1.1.   REDAKTSIOONILISED MUUDATUSED

Tootespetsifikaadi üldist vormi on muudetud, et viia see vastavusse soovitud vorminguga.

| — | Lühikokkuvõte on välja jäetud. |
| --- | --- |

—

Lühikokkuvõte on välja jäetud.

| — | On lisatud jaotis „Liikmesriigi pädev asutus“. |
| --- | --- |

—

On lisatud jaotis „Liikmesriigi pädev asutus“.

| — | Jaotis „Taotlejate rühm“: aadressi on ajakohastatud, koosseis on esitatud kokkuvõtlikult, välja on jäetud koosseisu ja ajaloo üksikasjad, ilma et taotlejate rühma koosseisu muudetaks. |
| --- | --- |

—

Jaotis „Taotlejate rühm“: aadressi on ajakohastatud, koosseis on esitatud kokkuvõtlikult, välja on jäetud koosseisu ja ajaloo üksikasjad, ilma et taotlejate rühma koosseisu muudetaks.

| — | Jaotis „Toote kirjeldus“ |
| --- | --- |

—

Jaotis „Toote kirjeldus“

Koostisosade omadused on viidud üle jaotisest „Toiduaine kirjeldus“ jaotisesse „5.. Tootmismeetodi kirjeldus, 5.1. Koostisosade omadused“.

Füüsikalis-keemiliste omaduste puhul on täpsustatud, et eelmises spetsifikaadis juba esitatud elemendid kehtivad ainult sõelutud sinepi kohta, sõelumata sinepi suhtes kohaldatavad nõuded on erinevad ja kindlaks määratud (vt käesoleva dokumendi punkt 5.1). Sõelutud sinepi puhul on asendatud kuiv- ja rasvaine puhul sõna „contenu“ (sisu) sõnaga „teneur“ (sisaldus), mida peetakse asjakohasemaks. Sõelutud sinepipastas sisalduvate väliskestajääkide koguse kohta on täpsustatud, et seda hinnatakse pärast sõelumist ja purustamist.

Need muudatused tehakse ka koonddokumendi punktis 3.3.

—   Jaotis „Geograafilise piirkonna määratlus“

Viide Bourgogne'i piirkonnale on välja jäetud, sest Prantsusmaa halduspiirkondade nimed on muutunud.

Sinepiseemnete tootmiseks sobivate kommuunide loetelu on ajakohastatud, kuna hulk kommuune on ühinenud ja/või muutnud oma nime.

Loodustegurite kirjeldus on sellest jaotisest välja jäetud ja esitatud kokkuvõtlikult jaotises „Seos geograafilise piirkonnaga“, et võtta arvesse tootespetsifikaadi uut struktuuri.

Tootespetsifikaati on lisatud järgmine lause: „Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega saab tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (Institut national de l’origine et de la qualité) veebisaidi vahendusel.“

Kaardid on välja jäetud.

Need muudatused ei mõjuta geograafilise piirkonna ulatust.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

—   Jaotis „Üksikasjad, mis kinnitavad toote pärinemist geograafilisest piirkonnast“

Jälgitavusega seotud elemente on ajakohastatud, et võtta arvesse muutusi tootmismeetodis ja ettevõtjate tootmistavades. Nendest muudatustest ei tulene lisapiiranguid toote ega selle tooraine turustamisele.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

—   Jaotis „Tootmismeetodi kirjeldus“

Peatükk on üldplaanis ümber korraldatud, et:

| — | lisada koostisosade omadustega seotud tegurid, mis olid varem toodud toote kirjelduse juures; |
| --- | --- |

—

lisada koostisosade omadustega seotud tegurid, mis olid varem toodud toote kirjelduse juures;

| — | ajakohastada peatükkide ja alapeatükkide nummerdust ning pealkirju; |
| --- | --- |

—

ajakohastada peatükkide ja alapeatükkide nummerdust ning pealkirju;

| — | kirjeldada tootmismeetodit lineaarselt; |
| --- | --- |

—

kirjeldada tootmismeetodit lineaarselt;

| — | jätta välja dubleerimine tootespetsifikaadi teiste jaotistega; |
| --- | --- |

—

jätta välja dubleerimine tootespetsifikaadi teiste jaotistega;

| — | jätta välja teave, mis tuleneb sertifitseerimisasutuse tehtud kontrollitoimingutest. |
| --- | --- |

—

jätta välja teave, mis tuleneb sertifitseerimisasutuse tehtud kontrollitoimingutest.

Esialgne tekst, milles kirjeldatakse tootmismeetodi üldist käiku ja tootmisetappide teostamisskeeme, on välja jäetud, kui see teave ei ole vajalik või on ümber paigutatud, ning on esitatud kokkuvõtlikult asjakohastes alapeatükkides.

Lubatud koostisosade puhul on asendatud viide „1995. aasta ELi lisaainete direktiivile“ viitega „üldsätetele“, mis võimaldab seda ajakohastada. Lause „välja arvatud [...] – sinepi looduslikud või kunstlikud essentsid, sinepiekstrakt või eeterlik õli“, mida ei peeta piisavalt selgeks ja mida on samuti keeruline mõista kontrollitoimingute tegemisel, on asendatud lausega „Sinep võib sisaldada lõhna- ja maitsepreparaate, looduslikke lõhna- ja maitseaineid, välja arvatud sinepimaitselisi lõhna- ja maitseaineid, eelkõige allüülisotiotsüanaati“, mis on lähedane sinepit käsitlevate Prantsusmaa õigusnormide sõnastusele.

Vastavas peatükis „5.2.3. Sinepiseemnete omadused enne tööstusettevõtjale tarnimist“:

| — | Välja on jäetud elemendid, mis kattuvad tootespetsifikaadi teiste jaotistega. |
| --- | --- |

—

Välja on jäetud elemendid, mis kattuvad tootespetsifikaadi teiste jaotistega.

| — | Küpsemata seemnete, lisandite ja võõrkehade sisaldust käsitleva lõigu sõnastust on lihtsustatud, muutmata võrdlusväärtusi, et võimaldada tõhusamat kontrollimist. |
| --- | --- |

—

Küpsemata seemnete, lisandite ja võõrkehade sisaldust käsitleva lõigu sõnastust on lihtsustatud, muutmata võrdlusväärtusi, et võimaldada tõhusamat kontrollimist.

| — | Füüsikalis-keemilisi kriteeriume käsitlevast tabelist on välja jäetud sellised määratlused, nagu seiremeetmete keskmine tase ning alumine ja ülemine seirepiir, kuna need viitavad indikaatoritele, mitte nõuetele kui sellistele. |
| --- | --- |

—

Füüsikalis-keemilisi kriteeriume käsitlevast tabelist on välja jäetud sellised määratlused, nagu seiremeetmete keskmine tase ning alumine ja ülemine seirepiir, kuna need viitavad indikaatoritele, mitte nõuetele kui sellistele.

Koonddokumendi sõnastus viiakse nende muudatustega kooskõlla.

—   Üksikasjad, mis põhjendavad seost geograafilise päritolupiirkonnaga

See peatükk on täielikult ümber sõnastatud, et võtta see üle koonddokumenti, järgides määruses (EL) nr 668/2014 sätestatud kuni 2 500sõnalist mahtu.

Seega ei mõjuta uus sõnastus toote seose tõendamist geograafilise piirkonnaga, mis põhineb toote „Moutarde de Bourgogne“ kindlaksmääratud kvaliteedil.

Sinepiseemneid on Bourgogne'is kasvatatud juba alates antiikajast. Piirkonna mullastik ja kliima on alati võimaldanud toota kvaliteetseid sinepiseemneid ning eelkõige saavutada toote intensiivse teravuse ning sinepipasta kauni värvuse ja hea tekstuuri.

Bourgogne'i teine eelis on hinnatud viinamarjakasvatuspiirkonna olemasolu. Valge vein koos sinepiseemnetega kujutab endast omapärast retsepti, millel on iseloomulikud maitseomadused.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

—   Viited kontrolliasutusele

Sõnastust on ajakohastatud.

—   Märgistusega seotud erisätted:

Sõnastust on täpsustatud.

—   Riiklikud nõuded:

Riiklike nõuete hulka on lisatud peamised kontrollitavad aspektid vastavalt kehtivatele liikmesriigi eeskirjadele.

—   Muud elemendid

Kokkuvõte, bibliograafia ja lisad on välja jäetud.

Koonddokument: 2009. aastal avaldatud kokkuvõte muudetakse koonddokumendiks, kogu dokument sõnastatakse ümber vastavalt uuele redaktsioonilisele raamistikule.

KOONDDOKUMENT

„Moutarde de Bourgogne“

ELi nr: PGI-FR-0503-AM01 — 24.9.2021

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Moutarde de Bourgogne“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 2.8. Sinepipasta

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Sõelutuna on toode „Moutarde de Bourgogne“ kollase värvusega ning paksu, ühtlase ja kreemja tekstuuriga. Kui toode ei ole sõelutud, kannab see täiendavat õiguslikku nimetust „moutarde à l’ancienne“ (vanaaegne sinep). Seda iseloomustavad kollakaspruun värvus ja paks tekstuur ning enamal või vähemal määral purustatud terade esinemine.

Olenemata sellest, kas toode on sõelutud või mitte, iseloomustavad seda valge veini tugev ja tüüpiline lõhn, suurema või väiksema intensiivsusega teravus ning tugev valge veini maitse.

Toote „Moutarde de Bourgogne“ füüsikalis-keemilised omadused on järgmised:

| | Kui toode „Moutarde de Bourgogne“ on sõelutud:






  — | seemnete kuivainesisaldus peab olema vähemalt 24 % valmistoote massist; |
| --- | --- | --- |

Kui toode „Moutarde de Bourgogne“ on sõelutud:

—

seemnete kuivainesisaldus peab olema vähemalt 24 % valmistoote massist;

| — | sinepiseemnete rasvasisaldus peab olema vähemalt 9 % valmistoote massist; |
| --- | --- |

—

sinepiseemnete rasvasisaldus peab olema vähemalt 9 % valmistoote massist;

| — | pärast sõelumist ja purustamist peab väliskestajääkide sisaldus pastas olema alla 2 % kogumassist. |
| --- | --- |

—

pärast sõelumist ja purustamist peab väliskestajääkide sisaldus pastas olema alla 2 % kogumassist.

| | Kui toode „Moutarde de Bourgogne“ ei ole sõelutud, võib see kanda täiendavat õiguslikku nimetust „moutarde à l’ancienne“ (vanaaegne sinep) vastavalt järgmistele kriteeriumidele:






  — | seemnete kuivainesisaldus peab olema vähemalt 20 % valmistoote massist; |
| --- | --- | --- |

Kui toode „Moutarde de Bourgogne“ ei ole sõelutud, võib see kanda täiendavat õiguslikku nimetust „moutarde à l’ancienne“ (vanaaegne sinep) vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

—

seemnete kuivainesisaldus peab olema vähemalt 20 % valmistoote massist;

| — | sinepiseemnete rasvasisaldus peab olema vähemalt 5 % valmistoote massist. |
| --- | --- |

—

sinepiseemnete rasvasisaldus peab olema vähemalt 5 % valmistoote massist.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine omadused:

Sinepiseemned

| — | Kasutatakse järgmisi liike: Brassica juncea (ainult tumeda väliskestaga sort) ja Brassica nigra; |
| --- | --- |

—

Kasutatakse järgmisi liike: Brassica juncea (ainult tumeda väliskestaga sort) ja Brassica nigra;

| — | Prantsusmaa sordikataloogi kantud sordid; |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa sordikataloogi kantud sordid;

| — | omadused protsendimäärana:






  — | küpsemata seemned: kuni 1,5 % sinepiseemnete koguarvust; |
| --- | --- | --- |

—

omadused protsendimäärana:

—

küpsemata seemned: kuni 1,5 % sinepiseemnete koguarvust;

| — | lisandid, võõrkehad ja muud taimsed saadused: kuni 0,7 % sinepiseemnete kogumassist; |
| --- | --- |

—

lisandid, võõrkehad ja muud taimsed saadused: kuni 0,7 % sinepiseemnete kogumassist;

| — | seemned ei või olla kuumutatud; |
| --- | --- |

—

seemned ei või olla kuumutatud;

| — | lõhn ja maitse






  — | niisutatud sinepipulbril peab olema suus värske ja terav maitsevarjund; tootel ei tohi olla ebaloomulikku maitset ega lõhna, eelkõige rääsunud või hallituselõhna või -maitset; |
| --- | --- | --- |

—

lõhn ja maitse

—

niisutatud sinepipulbril peab olema suus värske ja terav maitsevarjund; tootel ei tohi olla ebaloomulikku maitset ega lõhna, eelkõige rääsunud või hallituselõhna või -maitset;

| — | nähtava hallituse ja putukate puudumine; |
| --- | --- |

—

nähtava hallituse ja putukate puudumine;

| — | füüsikalis-keemilised omadused:






  Analüüsid/üksused | |
| --- | --- | --- |
| — | Vee- ja lenduvate ainete sisaldus: % mass |

—

füüsikalis-keemilised omadused:

Analüüsid/üksused

—

Vee- ja lenduvate ainete sisaldus: % mass

kuni 9 %

| — | Rasvainesisaldus: % mass kuivaines |
| --- | --- |

—

Rasvainesisaldus: % mass kuivaines

> = 28 %

| — | Sinigriinisisaldus (lenduva isotiotsüanaadi lähteaine) |
| --- | --- |

—

Sinigriinisisaldus (lenduva isotiotsüanaadi lähteaine)

>= 84 μmol/g kuivaines

Valge vein

Bourgogne'i sinepit valmistatakse Bourgogne'i viinamarjakasvatuspiirkonnas toodetud päritolunimetusega valgest veinist.

Muud koostisosad ja lubatud lisaained

Muud koostisosad ja lubatud lisaained on järgmised:

| — | lahjendusvedelikus: vesi. Kasutada võib alkoholiäädikat; |
| --- | --- |

—

lahjendusvedelikus: vesi. Kasutada võib alkoholiäädikat;

| — | sool; |
| --- | --- |

—

sool;

| — | suhkur (sahharoos); |
| --- | --- |

—

suhkur (sahharoos);

| — | vürtsid ja maitsetaimed; |
| --- | --- |

—

vürtsid ja maitsetaimed;

| — | lisaained: need, mis on lubatud üldeeskirjade alusel, välja arvatud: |
| --- | --- |

—

lisaained: need, mis on lubatud üldeeskirjade alusel, välja arvatud:

| — | kunstlikud värvained; |
| --- | --- |

—

kunstlikud värvained;

| — | mis tahes stabilisaatorid või paksendajad. |
| --- | --- |

—

mis tahes stabilisaatorid või paksendajad.

Sinep võib sisaldada lõhna- ja maitsepreparaate, looduslikke lõhna- ja maitseaineid, välja arvatud sinepimaitselisi lõhna- ja maitseaineid, eelkõige allüülisotiotsüanaati.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Seemned ja sinepipasta tuleb toota määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Ei kohaldata

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgistusel peavad samal vaateväljal olema järgmised elemendid:

| — | registreeritud nimetus „Moutarde de Bourgogne“ ja sõelumata toodete puhul õiguslik nimetus „Moutarde à l’ancienne“ (vanaaegne sinep), mis ei tohi olla suurem kui registreeritud nimetuses „Moutarde de Bourgogne“. |
| --- | --- |

—

registreeritud nimetus „Moutarde de Bourgogne“ ja sõelumata toodete puhul õiguslik nimetus „Moutarde à l’ancienne“ (vanaaegne sinep), mis ei tohi olla suurem kui registreeritud nimetuses „Moutarde de Bourgogne“.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Sinepipasta „Moutarde de Bourgogne“ tootmise geograafiline piirkond hõlmab Côte-d'Ori, Nièvre'i, Saône-et-Loire'i ja Yonne'i departemangude kõiki kommuune.

Geograafilise piirkonna sees on määratletud ala, kus saab sinepitaime kasvatada. Selle ala määratlemisel lähtuti geoloogilistest ja mullastikutingimustest, mille alusel valiti sinepitaime kasvatamiseks soodsad alad ning jäeti välja happelised pruunmullad ja kõrgustike leetunud mullad. Katsed on näidanud, et nende mullaliikide korral ei ole viljelemine tõhus: seemned arenevad halvasti ja sinigriini (lenduva isotiotsüanaadi lähteaine) sisaldus ei ole piisav, mistõttu ei ole võimalik saada iseloomulike omadustega sinepipastat.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Sõelutud või sõelumata toote „Moutarde de Bourgogne“ seos päritolupiirkonnaga põhineb toote kindlaksmääratud kvaliteedil.

Bourgogne'i poolkontinentaalne kliima ja selle piirkonna valdavalt savi-lubjakivimullad võimaldavad toota kvaliteetseid sinepiseemneid ning eelkõige saavutada sinepipasta teravuse, kauni värvuse ja hea tekstuuri. Mainitud loodusteguritele lisandub tootjate oskusteave, mis on tunnustatud viinamarjakasvatuspiirkonnas välja kujunenud juba antiikajast. Bourgogne'i päritolunimetusega valge vein koos sinepiseemnetega kujutab endast omapärast retsepti, millel on iseloomulikud maitseomadused.

Bourgogne on suhteliselt ühtlane poolkontinentaalse kliimaga piirkond, mida Neversi piirkonnas iseloomustavad rohkem ookeanilised mõjud, ida pool on kontrastid suuremad. Keskmine temperatuur on talvel Dijonis 1,4 °C ja Neversis 2,8 ° ning suvel Dijonis 19,5 °C ja Neversis 18,4 °C. Keskmine sademete hulk on 650–900 mm aastas. Päikesepaiste kestus on ligikaudu 1 830 tundi aastas. Bourgogne'i piirkonna kliima sobib sinepitaime kasvatamiseks.

Sinepitaim ei vaja kuigi palju vett: see taim on põuale väga vastupidav. Siiski mõjub sademeterohke aeg mai lõpus sinepiseemnete väljakujunemisele soodsalt.

Chambre d’Agriculture de Côte-d’Or (Côte-d’Or'i põllumajanduskoda) tegi ajavahemikul 1994. aastast kuni 2000. aasta lõpuni viljeluskatsed. Nendest nähtus, et teatavad mullad ei võimalda toota nõuetele vastavaid sinepiseemneid, eelkõige seoses seemnete minimaalse suuruse ja lenduva isotiotsüanaadi lähteaine sinigriini minimaalse sisalduse nõuete tõttu.

Sinepiseemnete tootmiseks ei sobi kogu Bourgogne'i Morvani piirkonna kvartsisisaldusega seljandiku pruunmullad ja Haut-Charondais' piirkonna kvartsisisaldusega aluspinnaga happelised pruunmullad, triiase ajajärgust pärinev kilt- ja liivakivikattega pinnas ning Haut-Morvani piirkonna kvartsaluspinnaga leetmullad.

Ala, kus sinepitaime saab kasvatada, on kindlaks määratud ja koostatud on vastavate kommuunide loend.

Bourgogne'i piirkonnas on sinepitööstust arendatud peamiselt geograafilistel põhjustel.

Gallia-Rooma riigi ajal oli Dijon vahepunkt vürtside transpordi teel ja Bourgogne'i elanikel tekkis harjumus seda ära kasutada. Kui vürtside transpordi teed ei saanud barbarite sissetungi tõttu enam kasutada, hakkasid Bourgogne'i piirkonna elanikud kasutama kohalike eeskujul alternatiivina sinepit. Kuna metsik sinepitaim kasvas piirkonnas looduslikult, hakkasid kohalikud elanikud segama kuivatatud ja jämedalt purustatud sinepiseemneid lahjendusvedelikuga, saades sel viisil sinepipasta, mida tänapäeval nimetatakse vanaaegseks sinepiks.

Bourgogne'i piirkond ja sinep on omavahel ajalooliselt tihedalt seotud. Ühe hüpoteesi kohaselt pärineb sõna „sinep“ (moutarde) Bourgogne'i hertsogite tunnuslausest „Moult me tarde“ („Paljud loodavad mu peale“), mille sinepitootjad kirjutasid sinepipottidele, et avaldada senjööridele austust.

Vein ja sinep on omavahel tihedalt seotud.

Pierre Jean-Baptiste Legrand d’Aussy kirjutas oma teoses „Prantsuse rahva eraelu“ (1792) järgmist: „Võib pidada täiesti loomulikuks, et provints, kes tootis suure osa kuningriigi parimatest veinidest, valmistas oma veinide abil ka parimat sinepit.“

Asjaolu, et sinepitootjad kasutavad Bourgogne'i happelisi, väikse alkoholisisalduse ning intensiivse lõhna- ja maitsebuketiga valgeid veine, aitab saavutada sinepi kindlaksmääratud organoleptilised omadused. Kohalike veinide abil saavutatud esialgne happesus püsib tänu äädika lisamisele, mis parandab säilivust ja organoleptilisi omadusi.

Sinepitootjad hakkasid nimetust „Moutarde de Bourgogne“ varakult kasutama oma toodete müümiseks. Viiteid sellele nimetusele või Bourgogne'i piirkonnale võib leida juba vanadest allikatest. Näiteks:

Sensi tootjad (Leon ja Ernest) Méras esitasid 7. juulil 1891 Tribunal de commerce de Sensi (Sensi kaubanduskohus) kantseleisse taotluse kinnitada kaubamärk „Moutarde de Bourgogne, extrablanche supérieur“ (eriti hele, kvaliteetne Bourgogne'i sinep).

Sõelutuna on toode „Moutarde de Bourgogne“ kollase värvusega ning paksu, ühtlase ja kreemja tekstuuriga. Kui toode ei ole sõelutud, lisatakse nimetusele „Moutarde de Bourgogne“ õiguslik nimetus „moutarde à l’ancienne“ (vanaaegne sinep). See on kollakaspruuni värvuse ja paksu tekstuuriga ning sisaldab enamal või vähemal määral purustatud sinepiseemneid.

Olenemata sellest, kas toode „Moutarde de Bourgogne“ on sõelutud või mitte, iseloomustavad seda tugev ja iseloomulik valge veini lõhn, intensiivne valge veini maitse ning suurem või väiksem teravus. Lahjendusvedelik peab sisaldama olulisel määral Bourgogne'i päritolunimetusega valget veini, mis tagab toote „Moutarde de Bourgogne“ erilise kvaliteedi. Valge vein peab sõelumata sinepi puhul moodustama vähemalt 15 % lahjendusvedelikust ja sõelumata sinepi puhul vähemalt 25 % lahjendusvedelikust.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-MoutardeDeBourgognev-propre.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 14.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/14

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 55/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Kullings kalvdans“

ELi nr: PGI-SE-02511 — 5.6.2019

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Kullings kalvdans“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Rootsi

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Kullings kalvdans“ on küpsetis, mida valmistatakse veiste ternespiimast. Toodet müüakse maitsestamata kujul või kaneeli või kardemoniga maitsestatult.

Toodet müüakse üksnes värskelt.

Kaitstud päritolunimetusega „Kullings kalvdans“ müüdavad tooted vastavad järgmistele nõuetele:

kuju: toodet „Kullings kalvdans“ müüakse sõltuvalt suurusest ümarates või kandilistes pakendites;

kaal: 0,1–2 kg

värvus: pealiskiht on sügav kuldkollane. Pealiskihi all on värvus kahvatum kollane;

tekstuur: ühtlane, säilitab oma kreemikuse ja ümaruse;

konsistents: kreemjas kuni peaaegu kõva;

lõhn: tugev kontsentreeritud piimalõhn kreemjate varjundite ja võinootidega;

maitse: ümar, täidlane ja intensiivne, pisut magus. Hoolikalt kuumutatud piima ning mageda või ja koorevenise nootidega;

järelmaitse: püsiv ja meeldiv järelmaitse, mis täidab terve suu;

suus tekkiv tunne: kreemjas ja ühtlane, hiljem pehme ja peeneteraline; siidine ja elegantne;

rasvasisaldus: 4–6 %

valgud: 8–10 %

süsivesikud: 8–9%, millest laktoos 4–5 %

sool: 0,2–0,3 %

Kaneeli ja kardemoniga maitsestatud tootel „Kullings kalvdans“ on järgmised täiendavad omadused:

värvus: pealmisel kihil on pruunid või pähkelpruunid täpid;

lõhn: kardemoniga maitsestatud toote „Kullings kalvdans“ puhul selgesti tajutav kardemonilõhn, mis meenutab värskelt küpsetatud Rootsi krõbedaid kardemonikuivikuid;

kaneeliga maitsestatud toode „Kullings kalvdans“: selgesti tajutav kaneelilõhn, mis meenutab Rootsi kaneelirulle;

maitse: kardemoniga maitsestatud toote „Kullings kalvdans“ puhul selgesti tajutav kardemonimaitse ja tugevamalt väljendunud magusus. Järelmaitses on tunda selgeid kardemoni nüansse;

kaneeliga maitsestatud toode „Kullings kalvdans“: selgesti tajutav kaneelimaitse mõõdukate kakao- ja karamellinootidega. Kaneeli maitse on tugevaim pealispinnal ja muutub põhja pool üha õrnemaks. Järelmaitses on tunda kaneeli nüansse.

Muud koostisosad: suhkur, sool (NaCl), kaneel või kardemon.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lehmade sööt koosneb põhiliselt kuivsöödast ning heintaimede ja ristiku eri sortidest, mida kasvatatakse peamiselt vastavates põllumajandusettevõtetes. Suvel hoitakse loomi karjamaal ja nad toituvad heintaimedest, ristikust ja mitmesugustest rohttaimedest. Lisaks kuivsöödale on tavaliselt vaja ka teatud kujul kontsentreeritud sööta, näiteks teravilja. Põllumajandustootjad pööravad tähelepanu sööda omadustele ja lehmade toitumisvajadustele, et saavutada optimaalsed tingimused edukaks poegimiseks ja imetamiseks.

Värske või külmutatud pastöriseerimata ternespiim.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmisprotsess – alustades tooraine vastuvõtmisest kuni segamise, maitsestamise ja küpsetamiseni – peab toimuma punktis 4 märgitud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

-

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

-

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Kullings kalvdans“ tootmispiirkond on piiratud järgmiste teelõikudega (1):

Nossebro – Jonslund, maantee nr 186;

Jonslund – Vara Vickerås 1:3, maantee nr 2506;

Vara Vickerås 1:3 – Eling, maantee nr 2519;

Eling – Larv, maantee nr 2520;

Larv – Vara Malmene 8:1, maantee nr 2650;

Vara Malmene 8:1 – Floby, maantee nr 2661;

Floby – Floby, maantee nr 2663;

Floby – Falköping Floby-Åsen, maantee nr 2658;

Falköping Floby-Åsen – Falköping Jäla 8:3, maantee nr 2649;

Falköping Jäla 8:3 – Falköping Jäla 8:9, maantee nr 1850;

Falköping Jäla 8:9 – Herrljunga Brogärdet 1:2, maantee nr 2646;

Herrljunga Brogärdet 1:2 – Herrljunga Duvered 1:2, maantee nr 1857;

Herrljunga Duvered 1:2 – Döve, maantee nr 1851;

Döve – Älmestad, maantee nr 1859;

Älmestad – Murum, maantee nr 182;

Murum – Ulricehamn Hällstads-Djupedal 1:1, maantee nr 1827;

Ulricehamn Hällstads-Djupedal 1:1 – Stommen, maantee nr 1826;

Stommen – Fänneslunda, maantee nr 1815;

Fänneslunda – Herrljunga Sannum 1:7, maantee nr 1814;

Herrljunga Sannum 1:7 – Borgstena, maantee nr 1807;

Borgstena – Borgstena, maantee nr 183;

Borgstena – Borås Tämta 2:4, maantee nr 182;

Borås Tämta 2:4 – Stommen, maantee nr 42;

Stommen – Asstorp, maantee nr 1772;

Asstorp – Vralen, maantee nr 1773;

Vralen – Bredared, maantee nr 1768;

Bredared – Sandhult, maantee nr 1766;

Sandhult – Hedared, maantee nr 180;

Hedared – Töllsjö, maantee nr 1682;

Töllsjö – Bollebygd, maantee nr 1758;

Bollebygd – Härryda Rya 3:3, maantee nr 554;

Härryda Rya 3:3 – Lerum, maantee nr 523;

Lerum – Lerum, maantee nr 1938;

Lerum – Lerum, maantee nr 1940;

Lerum – Gråbo, maantee nr 1939;

Gråbo – Nossebro, maantee nr 190.

| 1) | Maanteed ja nende numbrid on esitatud 2022. aasta juuni seisuga. |
| --- | --- |

1)

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Kullings kalvdans“ eriomaduste ja geograafilise piirkonna seos tugineb toote omadustele, mis tulenevad geograafilisest päritolust ja eeskätt sellele piirkonnale iseloomulikest inimteguritest.

Toote eripära

„Kullings kalvdans“ on ternespiimast valmistatud puhas looduslik toode. Ternespiima suure valgusisalduse tõttu toimub kuumutamisel piima koagulatsioon. See annab tootele „Kullings kalvdans“ iseloomuliku tekstuuri (ühtlane ja kreemjas), konsistentsi (kreemjas kuni peaaegu kõva), värvuse (helekollane kuldse pealiskihiga), maitse (ümar, täidlane, pisut magus, koorevenise noodid) ja lõhna (piim, koor ja või).

Kuna toodet „Kullings kalvdans“ valmistakse üksnes ternespiimast, jääb piimakoor küpsetamisel toote pinnale, andes sellele kuldse pealispinna ning iseloomuliku maitse ja lõhna.

Sellest tulenevalt erinevad toote „Kullings kalvdans“ omadused teistest Rootsi turul levinumatest kalvdansi nime kandvatest toodetest, mida valmistatakse tavalisest lehmapiimast või tavapiima ja ternespiima segust, millele on tugeva konsistentsi saavutamiseks lisatud paksendajaid, nt mune või jahu.

Põhjuslik seos

Toodet „Kullings kalvdans“ valmistavad käsitööna meiereid. Tootmisel kasutatakse meetodeid, mis on tuletatud vanast Västergötlandi traditsioonist valmistada kalvdansi üksnes ternespiimast. 2013. aastal said tootjad traditsiooni hoidmise eest Rootsi gastronoomiakadeemialt auhinna.

Vanasti poegisid lehmad enamjaolt ühel ajal. Kalvadans oli seetõttu hooajaline toode. Toodet „Kullings kalvdans“ toodetakse aga aasta ringi. See on võimalik tänu sellele, et tootjad on loonud süsteemi, kus meiereid märgivad ternespiimale lüpsmise ajal põllumajandusettevõtte nime, looma individuaalse numbri, lüpsmise kuupäeva ja valgusisalduse, ning seejärel ternespiim külmutatakse kuni ajani, mil see tootmises kasutusse võetakse. Süsteem aitab igat ternespiima partiid identifitseerida ja meiereil toote „Kullings kalvdans“ valmistamiseks õiget ternespiimasegu ette valmistada.

Selleks et tootel „Kullings kalvdans“ oleksid õiged omadused, peab kasutatav ternespiim pärinema üksnes Västa Götalandi kohalikest põllumajandusettevõtetest. Need põllumajandusettevõtted pööravad erilist tähelepanu sööda omadustele ja lehmade toitumisvajadustele, et saavutada edukaks poegimiseks ja imetamiseks optimaalsed tingimused. Samuti osalevad põllumajandusettevõtted ternespiima märgistamise ja külmutamise süsteemis, mis tugineb toote „Kullings kalvdans“ tootjate koostatud kriteeriumidele.

Toodet „Kullings kalvdans“ valmistakse ternespiimast, mis saadakse poegimisele järgneva kolme kuni nelja lüpsmise käigus. Sellel ajal tekib lehmal ligikaudu viis liitrit rohkem ternespiima, kui vasikas ellujäämiseks vajab.

Ternespiima kvaliteet, sh selle valgusisaldus ja koore kogus, mängivad toote „Kullings kalvdans“ omaduste puhul olulist rolli. Ternespiimal on tavalisest piimast ligikaudu kaks korda kõrgem valgu- ja rasvasisaldus, kuid omaduste tasemeid – nagu ternespiima värvus, lõhn ja maitse – mõjutavad muu hulgas sellised tegurid nagu lehmade sööt, tõug, lüpsmiste arv pärast poegimist.

Meiereitöötajate oskus segada kokku erineval määral valku ja koort sisaldavat ternespiima, on toote „Kullings kalvdans“ tekstuuri, konsistentsi ja maitse jaoks väga oluline. Kõrge valgusisalduse puhul on toode kõva, samas kui koore kogus mõjutab selle maitset, tekstuuri, konsistentsi, värvust ja suus tekkivat tunnet.

Segades eri põllumajandusettevõtetest ja eri lehmadelt pärit ning eri lüpsikordadel saadud ternespiima, saab meierei kohandada toote tekstuuri ja konsistentsi vastavalt kohalikele ja traditsioonilistele eelistustele.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/foretag-regler-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/ansokan_kullings_kalvdans_2022_08_29.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---