# Europos Sąjungos C 486/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 486 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. gruodžio 21d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 486

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. gruodžio 21d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 572-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 9 21–2022 9 22 |
| 2022/C 486/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė MVĮ, socialinės ekonomikos įmonių, amatininkų ir laisvųjų profesijų atstovų pasirengimas įgyvendinti 55 % tikslą (nuomonė savo iniciatyva) | 1 |
| 2022/C 486/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Verslo perdavimas kaip tvarų MVĮ sektoriaus atsigavimą skatinantis veiksnys (nuomonė savo iniciatyva) | 9 |
| 2022/C 486/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Socialinė taksonomija. Iššūkiai ir galimybės (nuomonė savo iniciatyva) | 15 |
| 2022/C 486/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Sanglaudos ir priemonės New Generation EU lėšomis finansuojamas prisitaikymo prie klimato kaitos fondas (nuomonė savo iniciatyva) | 23 |
| 2022/C 486/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Kriptoturtas. Iššūkiai ir galimybės (nuomonė savo iniciatyva) | 30 |
| 2022/C 486/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Rytojaus Europos sveikatos priežiūros darbuotojų ir priežiūros strategija (nuomonė savo iniciatyva) | 37 |
| 2022/C 486/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES jaunimo testo (nuomonė savo iniciatyva) | 46 |
| 2022/C 486/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Anglies dioksido absorbavimo technologijų vaidmens mažinant Europos pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro (nuomonė savo iniciatyva) | 53 |
| 2022/C 486/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Energetikos ir skaitmeninės pertvarkos kaimo vietovėse (nuomonė savo iniciatyva) | 59 |
| 2022/C 486/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Viešosios investicijos į energetikos infrastruktūrą – klimato problemų sprendimo elementas (nuomonė savo iniciatyva) | 67 |
| 2022/C 486/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas siekiant prisidėti prie ES dalyvaujamosios demokratijos stiprinimo (nuomonė savo iniciatyva) | 76 |
| 2022/C 486/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Teminės partnerystės pagal Liublianos susitarimą (tiriamoji nuomonė) | 83 |
| 2022/C 486/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Energijos nepritekliaus šalinimas ir ES atsparumas. Ekonominiai ir socialiniai iššūkiai (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Čekijos prašymu) | 88 |
| 2022/C 486/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Socialinis dialogas įgyvendinant žaliąją pertvarką (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Čekijos prašymu) | 95 |
| 2022/C 486/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Branduolinės energijos vaidmuo užtikrinant ES energijos kainų stabilumą (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Čekijos prašymu) | 102 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

572-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 9 21–2022 9 22

2022/C 486/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė MVĮ, socialinės ekonomikos įmonių, amatininkų ir laisvųjų profesijų atstovų pasirengimas įgyvendinti 55 % tikslą (nuomonė savo iniciatyva)

1

2022/C 486/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Verslo perdavimas kaip tvarų MVĮ sektoriaus atsigavimą skatinantis veiksnys (nuomonė savo iniciatyva)

9

2022/C 486/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Socialinė taksonomija. Iššūkiai ir galimybės (nuomonė savo iniciatyva)

15

2022/C 486/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Sanglaudos ir priemonės New Generation EU lėšomis finansuojamas prisitaikymo prie klimato kaitos fondas (nuomonė savo iniciatyva)

23

2022/C 486/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Kriptoturtas. Iššūkiai ir galimybės (nuomonė savo iniciatyva)

30

2022/C 486/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Rytojaus Europos sveikatos priežiūros darbuotojų ir priežiūros strategija (nuomonė savo iniciatyva)

37

2022/C 486/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES jaunimo testo (nuomonė savo iniciatyva)

46

2022/C 486/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Anglies dioksido absorbavimo technologijų vaidmens mažinant Europos pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro (nuomonė savo iniciatyva)

53

2022/C 486/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Energetikos ir skaitmeninės pertvarkos kaimo vietovėse (nuomonė savo iniciatyva)

59

2022/C 486/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Viešosios investicijos į energetikos infrastruktūrą – klimato problemų sprendimo elementas (nuomonė savo iniciatyva)

67

2022/C 486/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas siekiant prisidėti prie ES dalyvaujamosios demokratijos stiprinimo (nuomonė savo iniciatyva)

76

2022/C 486/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Teminės partnerystės pagal Liublianos susitarimą (tiriamoji nuomonė)

83

2022/C 486/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Energijos nepritekliaus šalinimas ir ES atsparumas. Ekonominiai ir socialiniai iššūkiai (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Čekijos prašymu)

88

2022/C 486/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Socialinis dialogas įgyvendinant žaliąją pertvarką (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Čekijos prašymu)

95

2022/C 486/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Branduolinės energijos vaidmuo užtikrinant ES energijos kainų stabilumą (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Čekijos prašymu)

102

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 572-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 9 21–2022 9 22 |
| 2022/C 486/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai Europos sveikatos duomenų erdvė: sveikatos duomenų potencialo panaudojimas žmonėms, pacientams ir inovacijoms(COM(2022) 196 final) ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos sveikatos duomenų erdvės (COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)) | 123 |
| 2022/C 486/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl amatininkų ir pramonės gaminių geografinių nuorodų apsaugos, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) 2017/1001 ir (ES) 2019/1753 ir Tarybos sprendimas (ES) 2019/1754 (COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD)) | 129 |
| 2022/C 486/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos seksualinės prievartos prieš vaikus prevencijos ir kovos su ja taisyklės (COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)) ir dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Skaitmeninis dešimtmetis vaikams ir jaunimui: nauja Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto(COM(2022) 212 final) | 133 |
| 2022/C 486/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl nuotoliniu būdu sudaromų finansinių paslaugų sutarčių iš dalies keičiama Direktyva 2011/83/ES ir panaikinama Direktyva 2002/65/EB (COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD)) | 139 |
| 2022/C 486/20 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl papildomo lankstumo Rusijos Federacijos karinės agresijos padariniams šalinti iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 ir Reglamentas (ES) 2021/1060 FAST (lanksti pagalba teritorijoms) – CARE (COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD)) | 144 |
| 2022/C 486/21 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Deramo darbo visame pasaulyje(COM(2022) 66 final) | 149 |
| 2022/C 486/22 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2022) 241 final) | 161 |
| 2022/C 486/23 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas (COM(2022) 349 final) | 168 |
| 2022/C 486/24 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2023–2027 m. Sąjungos saugaus junglumo programa (COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)), ir Bendro komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai ES kosmoso eismo valdymo požiūris. ES indėlis sprendžiant pasaulinį uždavinį (JOIN(2022) 4 final) | 172 |
| 2022/C 486/25 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Planas REPowerEU(COM(2022) 230 final) ir Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl REPowerEU skyriaus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, taip pat iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/1060, Reglamentas (ES) 2021/2115, Direktyva 2003/87/EB ir Sprendimas (ES) 2015/1814 (COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD)) | 185 |
| 2022/C 486/26 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Oro uosto laiko tarpsnių naudojimo taisyklių laikinas sušvelninimas dėl COVID-19(COM(2022) 334 final) | 194 |
| 2022/C 486/27 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Geopolitinis energetikos pertvarkos poveikis(JOIN(2022) 23 final) | 198 |

III   Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

572-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 9 21–2022 9 22

2022/C 486/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai Europos sveikatos duomenų erdvė: sveikatos duomenų potencialo panaudojimas žmonėms, pacientams ir inovacijoms(COM(2022) 196 final) ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos sveikatos duomenų erdvės (COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD))

(COM(2022) 196 final)

(COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD))

123

2022/C 486/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl amatininkų ir pramonės gaminių geografinių nuorodų apsaugos, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) 2017/1001 ir (ES) 2019/1753 ir Tarybos sprendimas (ES) 2019/1754 (COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD))

(COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD))

129

2022/C 486/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos seksualinės prievartos prieš vaikus prevencijos ir kovos su ja taisyklės (COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)) ir dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Skaitmeninis dešimtmetis vaikams ir jaunimui: nauja Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto(COM(2022) 212 final)

(COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD))

(COM(2022) 212 final)

133

2022/C 486/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl nuotoliniu būdu sudaromų finansinių paslaugų sutarčių iš dalies keičiama Direktyva 2011/83/ES ir panaikinama Direktyva 2002/65/EB (COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD))

(COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD))

139

2022/C 486/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl papildomo lankstumo Rusijos Federacijos karinės agresijos padariniams šalinti iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 ir Reglamentas (ES) 2021/1060 FAST (lanksti pagalba teritorijoms) – CARE (COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD))

(COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD))

144

2022/C 486/21

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Deramo darbo visame pasaulyje(COM(2022) 66 final)

(COM(2022) 66 final)

149

2022/C 486/22

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2022) 241 final)

(COM(2022) 241 final)

161

2022/C 486/23

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas (COM(2022) 349 final)

(COM(2022) 349 final)

168

2022/C 486/24

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2023–2027 m. Sąjungos saugaus junglumo programa (COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)), ir Bendro komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai ES kosmoso eismo valdymo požiūris. ES indėlis sprendžiant pasaulinį uždavinį (JOIN(2022) 4 final)

(COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD))

172

2022/C 486/25

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Planas REPowerEU(COM(2022) 230 final) ir Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl REPowerEU skyriaus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, taip pat iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/1060, Reglamentas (ES) 2021/2115, Direktyva 2003/87/EB ir Sprendimas (ES) 2015/1814 (COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD))

(COM(2022) 230 final)

(COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD))

185

2022/C 486/26

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Oro uosto laiko tarpsnių naudojimo taisyklių laikinas sušvelninimas dėl COVID-19(COM(2022) 334 final)

(COM(2022) 334 final)

194

2022/C 486/27

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Geopolitinis energetikos pertvarkos poveikis(JOIN(2022) 23 final)

(JOIN(2022) 23 final)

198

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

572-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 9 21–2022 9 22

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „MVĮ, socialinės ekonomikos įmonių, amatininkų ir laisvųjų profesijų atstovų pasirengimas įgyvendinti 55 % tikslą“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/01)

| Pranešėja | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Rudolf KOLBE |

Pranešėja

Milena ANGELOVA

Bendrapranešėjis

Rudolf KOLBE

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 str. 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 6 27 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 143 / 1 / 0 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 str. 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2022 6 27

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

143 / 1 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, nesvarbu, ar tai būtų tradicinės įmonės, šeimos įmonės, prekiautojai, socialinės ekonomikos įmonės, amatininkai ar laisvųjų profesijų atstovai (toliau – MVĮ), yra svarbi sprendimo dalis siekiant konkurencingos, neutralaus poveikio klimatui, žiedinės ir įtraukios ES ekonomikos, jei tik sudaromos ir vyrauja tinkamos sąlygos. Teigiamą poveikį MVĮ daro gerindamos savo aplinkosauginį veiksmingumą ir teikdamos praktinę patirtį bei sprendimus kitoms įmonėms, piliečiams ir viešajam sektoriui. Pripažindamas ir pabrėždamas MVĮ įvairovę ir skirtingus poreikius, EESRK ragina ypatingą dėmesį skirti mažiausioms ir pažeidžiamiausioms įmonėms. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Daugeliui MVĮ trūksta žinių apie nuolat besikeičiančius teisės aktų reikalavimus, nustatytus siekiant poveikio klimatui neutralumo, ir apie tai, kaip į juos reaguoti. Be to, joms sunku nustatyti galimą verslo naudą ir galimybes, kurias teikia žalioji pertvarka. Todėl EESRK pabrėžia, kad būtina skubiai remti MVĮ, kad jos kuo geriau suprastų ir valdytų žaliąją pertvarką. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK ragina EK ir valstybes nares kartu su verslo organizacijomis, rūmais, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais imtis plataus masto ir tikslinių informavimo ir sąmoningumo didinimo priemonių, kurios būtų koordinuojamos ir papildytų viena kitą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK taip pat ragina parengti išsamią programą, kurios tikslas – padėti MVĮ spręsti visas problemas, su kuriomis jos susiduria vykdydamos savo verslo operacijas ir veiklą, siekdamos tapti ekologiškomis ir laikytis teisės aktų. Kadangi MVĮ tarpusavyje labai skiriasi, būtini labai individualūs sprendimai ir tikslinga politika bei priemonės. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Neatidėliotina ir tikslinė trumpalaikė parama MVĮ yra labai svarbi siekiant paskatinti jų ekonomikos gaivinimą po pandemijos ir padėti joms susidoroti su Rusijos invazijos į Ukrainą pasekmėmis, pavyzdžiui, aukštomis energijos kainomis ir nepakankamu medžiagų bei produktų tiekimu. Atsižvelgdamas į ypatingas aplinkybes, EESRK mano, kad iki krizės pabaigos turėtų būti suteikta pakankamai lankstumo įgyvendinant Europos žaliojo kurso tvarkaraščius, kartu užtikrinant, kad dėl kokių nors priežasčių nebūtų atsisakyta tikslų. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Siekdamas pagerinti MVĮ išteklių naudojimo efektyvumą, EESRK siūlo įvairiuose regionuose steigti žiedinės ekonomikos centrus. Tai turėtų sustiprinti įvairių sektorių įmonių bendradarbiavimą ir palengvinti naujos praktikos ir procesų kūrimą, įskaitant naujų technologijų demonstravimą. MVĮ organizacijos, rūmai, akademinės bendruomenės, socialiniai partneriai ir kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai turėtų būti neatsiejama proceso dalis. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK mano, kad svarbu įtraukti MVĮ atstovus į sektorinių klimato srities veiksmų planų rengimą nacionaliniu lygmeniu, taip pat į ES lygmens pereinamojo laikotarpio planų įvairioms verslo ekosistemoms rengimą, tokiu būdu taip pat gilinant žinias apie dalijimąsi gerąja patirtimi, tinkamą išteklių paskirstymą ir veiksmingą įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK ragina ES ir valstybes nares paspartinti žaliąsias MVĮ investicijas užtikrinant palankią, nuspėjamą ir skatinančią reguliavimo aplinką, įskaitant sklandžias leidimų išdavimo procedūras ir vengiant apsunkinančių administracinių pareigų, taip pat suteikiant galimybę greitai, lengvai, paprastai ir atsekamai gauti finansavimą, pritaikytą skirtingiems visų įvairių MVĮ grupių poreikiams. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK ragina švietimo paslaugų teikėjus ir MVĮ glaudžiai bendradarbiauti rengiant mokymus, kad jie atitiktų kompetencijas ir įgūdžius, reikalingus žaliajai pertvarkai vykdyti, įskaitant darbuotojų ir verslininkų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą. Be to, EESRK ragina remti MVĮ inovacijų srities veiklą skatinant ir palengvinant bendradarbiavimą su kitomis įmonėmis, jų organizacijomis, rūmais, universitetais ir mokslinių tyrimų organizacijomis. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK ragina skatinti prekybą MVĮ kuriamais žaliaisiais sprendimais, įskaitant viešųjų pirkimų sritį, sudarant MVĮ vienodas sąlygas bendrojoje rinkoje ir palengvinant jų patekimą į ekologiškų produktų, technologijų ir paslaugų užsienio rinkas. ES įmonėms turi būti užtikrinta konkurencinga verslo aplinka trečiųjų šalių atžvilgiu, pasitelkiant visas diplomatijos priemones, įskaitant klimato, išteklių ir prekybos politikos srityse, ir ypatingą dėmesį skiriant Kinijos ir kitų besiformuojančių rinkų veiksmams. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Žalioji pertvarka ir MVĮ

| 2.1. | MVĮ prisideda prie daug darbo vietų turinčios ir tvarios ekonomikos. Jos stiprina visuomenę, dažnai derindamos ekonomines ir socialines funkcijas, ir taip stiprina demokratijos, vienybės ir įtraukties pagrindus. Jos yra labai svarbios ekonominiam ir socialiniam atsigavimui ir klestėjimui, nes yra įleidusios šaknis kiekviename ES kampelyje, o ypač atokiose ir kaimo vietovėse, kur neretai jos yra vienintelis ekonominę veiklą skatinantis veiksnys. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Klimato kaita lemia tvarią energetikos pertvarką, tačiau svarbiausia, kad ji skatina visą ekonomiką ir visuomenę siekti poveikio klimatui neutralumo, žiediškumo ir bendro tvarumo. Ji sukelia ekstremalius orų reiškinius ir stichines nelaimes bei yra susijusi su kitomis didelėmis aplinkosaugos problemomis, tokiomis kaip biologinės įvairovės nykimas, aplinkos tarša ir gamtos išteklių nykimas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinyje daugiausia dėmesio skiriama klimato kaitos švelninimui ir į jį įtraukta daug teisės aktų, kurie įvairiais būdais daro poveikį MVĮ. Jis yra ES pavyzdinės iniciatyvos – Europos žaliojo kurso, kuria siekiama tvaraus augimo, susijusio su pramonės, prekybos, paslaugų ir energetikos, transporto, pastatų ir maisto sistemomis, įgyvendinimo dalis. Visuose šiuose sektoriuose labai svarbus vaidmuo tenka MVĮ. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | MVĮ yra esminė sprendimo dalis įgyvendinant Europos žaliąjį kursą, jei tik sudaromos ir vyrauja tinkamos sąlygos. Šį teigiamą poveikį lemia, viena vertus, gerėjantys įvairių MVĮ veiklos rezultatai ir, kita vertus, šių MVĮ veiksmai, kuriais jos teikia praktinę patirtį ir sprendimus kitoms įmonėms, piliečiams ir viešajam sektoriui. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Žalioji pertvarka yra glaudžiai susijusi su skaitmenine pertvarka, o MVĮ turi valdyti abi šios dvejopos pertvarkos dalis – tai labai sudėtingas dvigubas iššūkis, nes tam reikia daug išteklių. Skaitmenizacija – tai priemonė, leidžianti didinti verslo operacijų veiksmingumą, padedant plėsti naujas rinkas ir tarptautinti veiklą, taip pat turinti didelį potencialą mažinti išmetamųjų teršalų, atliekų kiekius ir gamtos išteklių naudojimą. Tačiau skaitmeninės paslaugos ir skaitmeninė įranga taip pat daro poveikį aplinkai, kurį reikia valdyti vienu metu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | MVĮ ne tik stengiasi įvykdyti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, bet ir kovoja su ekonomikos atsigavimo po pandemijos problemomis ir su Rusijos invazijos į Ukrainą pasekmėmis. Didelės energijos kainos ir nepakankamas medžiagų bei produktų tiekimas yra vienos iš naujausių problemų, darančių didelį poveikį MVĮ ir jų verslui. Jų konkurencingumui, kaip ir bendram ES ekonomikos konkurencingumui, dar labiau kenkia staigūs Kinijos ir kitų besiformuojančių rinkų, kurioms taip pat naudinga išvengti sankcijų Rusijai ir laikytis mažesnių klimato ir aplinkosaugos srities reikalavimų, veiksmai. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Su klimatu ir aplinka susiję klausimai apima ne tik aplinkos tvarumo aspektus: plačiąją prasme jie yra svarbiausias įmonių konkurencingumo, pelningumo ir bendrų ekonominės veiklos rezultatų elementas. Remdamosi savo vertybėmis ir bendru sąmoningumu, MVĮ klimato ir aplinkosaugos srities reikalavimus vykdo ir lūkesčius tenkina pasitelkdamos įvairius mechanizmus:






  — | tiesioginius reguliavimo sistemos reikalavimus, skirtus MVĮ, pavyzdžiui, dėl išmetamųjų teršalų, energijos, medžiagų ir produktų arba administracinių prievolių; |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

tiesioginius reguliavimo sistemos reikalavimus, skirtus MVĮ, pavyzdžiui, dėl išmetamųjų teršalų, energijos, medžiagų ir produktų arba administracinių prievolių;

| — | netiesioginį kai kurių reikalavimų poveikį, darantį įtaką gamybos veiksnių, pavyzdžiui, energijos ir medžiagų, prieinamumui ir kainoms arba kitoms verslo vykdymo išlaidoms, įskaitant mokesčius; |
| --- | --- |

—

netiesioginį kai kurių reikalavimų poveikį, darantį įtaką gamybos veiksnių, pavyzdžiui, energijos ir medžiagų, prieinamumui ir kainoms arba kitoms verslo vykdymo išlaidoms, įskaitant mokesčius;

| — | reikalavimus per vertės grandines kaip klientų, investuotojų ir finansuotojų lūkesčius, pavyzdžiui, susijusius su tvariais finansais ir ataskaitų teikimu, arba kaip kitų suinteresuotųjų subjektų lūkesčius. |
| --- | --- |

—

reikalavimus per vertės grandines kaip klientų, investuotojų ir finansuotojų lūkesčius, pavyzdžiui, susijusius su tvariais finansais ir ataskaitų teikimu, arba kaip kitų suinteresuotųjų subjektų lūkesčius.

| 2.8. | Daugelis MVĮ nevisiškai suvokia konkrečios klimato ir aplinkosaugos srities politikos ir reikalavimų poveikį jų verslui, tiekimo ir vertės grandinėms, taip pat nežino, kaip pritaikyti ar pakeisti produktus ir paslaugas ankstyvajame etape, kad vėliau išvengtų nuostolių ar net išstūmimo iš rinkos. Be to, jos turi ribotus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, reikalingus kasdienei veiklai vykdyti ir verslui plėtoti, taip pat kyla pavojus, kad dėl jų mažo dydžio bus suponuojamas arba iškils poreikis turėti pernelyg daug įvairių sričių žinių. Didelė dalis įmonių patiria sunkumų dėl nuolat kintančių teisės aktų sudėtingumo, administracinės naštos, finansinių taisyklių ir didelių išlaidų, specifinės aplinkosaugos srities patirties ir žinių trūkumo, kad galėtų pasirinkti tinkamus veiksmus (1), taip pat dėl sunkumų, susijusių, be kita ko, su galimybėmis naudotis naujomis vertės grandinėmis, finansavimu, personalu ir naujais verslo modeliais. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Nors reikalavimų ir būdų, kaip į juos reaguoti, supratimo trūkumas yra svarbus iššūkis, sunkumai kyla ir nustatant galimą verslo naudą ir galimybes, pavyzdžiui, mažesnes energijos ir medžiagų sąnaudas, geresnes galimybes gauti finansavimą, didesnę paklausą ir naujas rinkas bei geresnį įvaizdį tarp suinteresuotųjų subjektų. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | MVĮ, turinčioms verslo vertės pasiūlymą žiedinės ekonomikos, klimato, biologinės įvairovės, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir kitų Europos žaliojo kurso temų srityje, būdinga paskata tyrinėti, investuoti ir ieškoti naujų verslo galimybių šiose srityse. Jos turi daug galimybių, pavyzdžiui, renovuoti pastatus, planuoti ir statyti infrastruktūrą, vykdyti pramoninę gamybą ir įrangos techninę priežiūrą, teikti teisines ir buhalterines paslaugas, kurti skaitmeninius sprendimus. Perėjimo procesas labai priklauso nuo jų išmaniųjų sprendimų, kuriuos sukuria jų pasitelkiami ekspertai, o tai pabrėžia kokybiško ir tinkamo švietimo, profesinio rengimo ir mokymo bei nuolatinio kvalifikacijos kėlimo svarbą. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Savo ruožtu labiausiai pažeidžiama MVĮ grupė, kuriai taip pat labiausiai reikia informacijos, yra ta, kuriai priklausančios įmonės mano, kad Europos žaliasis kursas yra tik papildomas teisės aktas, didinantis bendrą administracinę naštą, darantis spaudimą jų dabartiniams verslo modeliams ir ribojantis pelningumą įprastinės veiklos scenarijaus atveju. Tai rodo, kad visoms MVĮ kategorijoms, nesvarbu, ar jos būtų pažeidžiamos atsiliekančios, sekėjos ar pirmaujančios, reikia skirtingos ir specialiai joms skirtos paramos (2). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Be to, kalbant apie gebėjimus ir pasirengimą, tarp MVĮ yra daug skirtumų, susijusių su klimato ir aplinkosaugos problemų pobūdžiu ir mastu, joms keliamais reikalavimais ir lūkesčiais bei joms atsiveriančiomis galimybėmis. Šiuos skirtumus lemia įvairūs veiksniai: gamtos išteklių naudojimo intensyvumas versle, įmonės dydis, įmonės padėtis tiekimo grandinėse ir verslo ekosistemose, įmonės vieta, klientų tipai, gamybos veiksnių šaltiniai ir įmonės geografinės rinkos. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Todėl reikalingi labai individualūs sprendimai ir tikslinga politika bei priemonės, kuriomis būtų atsižvelgiama į skirtumus, pavyzdžiui, tarp vidutinių įmonių, veikiančių gamybos pramonės šakose, įmonių, dirbančių svetingumo ir mažmeninės prekybos sektoriuose, šeimos verslo ir tradicinių įmonių, novatoriškų startuolių, socialinės ekonomikos įmonių, amatininkų ir laisvųjų profesijų atstovų. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Nepaisant daugybės skirtumų tarp MVĮ, sėkmingas žaliosios pertvarkos valdymas kiekvienoje įmonėje prasideda nuo tinkamo informuotumo ir žinių apie aktualias problemas ir tendencijas, kurios leidžia pamatyti įmonės stipriąsias ir silpnąsias puses, galimybes ir grėsmes bei apibrėžti, kokią poziciją ji nori užimti žaliosios pertvarkos srityje. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Konkrečiausios pastangos įmonių lygmeniu yra susijusios su bendro verslo planavimu, organizavimu ir stebėsena, įskaitant prekių ir paslaugų gamybą ir prekybą, transportą ir logistiką, energijos, žaliavų ir kitų gamybos veiksnių įsigijimą. Klimato ir aplinkosaugos aspektai taip pat yra neatsiejamas inovacijų veiklos, įgūdžių ugdymo ir visų darbuotojų dalyvavimo, bendravimo ir bendradarbiavimo su suinteresuotaisiais subjektais elementas. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Politikos kryptys ir priemonės, skirtos remti MVĮ pagal pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį

| 3.1. | Tam, kad būtų pasirengusios įgyvendinti 55 % tikslą ir galėtų sėkmingai įvykdyti žaliąją pertvarką, MVĮ turi būti išsamiai informuojamos ir joms padedama geriau suprasti naujų ir sudėtingų teisės aktų pasiūlymų pasekmes (3). Tam reikia, kad EK ir valstybės narės, kurioms tenka didžiulė atsakomybė, imtųsi plataus masto ir tikslinių informavimo ir sąmoningumo didinimo priemonių, kurios būtų koordinuojamos ir papildytų viena kitą. Verslo organizacijų ir rūmų vaidmuo taip pat yra labai svarbus informuojant ir remiant savo narius; juos papildo švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai, regioninės plėtros tarnybos, grupių organizacijos, socialiniai partneriai ir atitinkamos PVO. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Rusijai įsiveržus į Ukrainą, dėl naujų ypatingų aplinkybių ir ES priklausomybės nuo energijos ir maisto produktų iš Rusijos ir Ukrainos dabar vyksta atviros konsultacijos dėl Europos žaliojo kurso politikos tvarkaraščių. EESRK pripažįsta ypatingas aplinkybes ir priklausomybę ir mano, kad žaliųjų tikslų nereikėtų atsisakyti dėl jokių priežasčių, tačiau iki krizės pabaigos turėtų būti užtikrintas logiškas lankstumas. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Be tinkamo visų teisėkūros iniciatyvų poveikio vertinimo, EESRK ragina EK pateikti išsamų, aiškų ir nedviprasmišką vadovą apie visus esamus ir būsimus su klimato kaita susijusius reikalavimus ir jų poveikį MVĮ, kuris turėtų apimti:






  — | tiesioginius reikalavimus ar apribojimus, taikomus MVĮ pagal įvairius teisės aktus, suskirstytus pagal įvairias įmonių rūšis ir kategorijas (sektorius, dydį ir kt.); |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

—

tiesioginius reikalavimus ar apribojimus, taikomus MVĮ pagal įvairius teisės aktus, suskirstytus pagal įvairias įmonių rūšis ir kategorijas (sektorius, dydį ir kt.);

| — | netiesioginį poveikį MVĮ, kurį galima numatyti taikant rinkos mechanizmus, dėl to, kad reikalavimai skirti didelėms bendrovėms. |
| --- | --- |

—

netiesioginį poveikį MVĮ, kurį galima numatyti taikant rinkos mechanizmus, dėl to, kad reikalavimai skirti didelėms bendrovėms.

| 3.1.3. | EESRK ragina parengti atitinkamas gaires ir dėl teisės aktų, susijusių su kitais svarbiais aplinkosaugos klausimais. Apskritai, tokio pobūdžio vadovas turėtų tapti įprasta praktika ir lydėti visas būsimas iniciatyvas Europos žaliojo kurso srityje. MVĮ reikia stabilios teisės aktų sistemos, kuri suteiktų aiškią perspektyvą ir leistų planuoti investicijas. Todėl reikia vengti staigių pokyčių, tokių kaip neseniai plane „REPowerEU“ pasiūlyti pakeisti atsinaujinančiųjų išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo tikslai, nes jie pablogina ir taip itin sudėtingą ir neaiškią aplinką. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Atsižvelgiant į plačią Europos žaliojo kurso taikymo sritį ir išsamumą, numatoma visiška pramonės transformacija. Vadovaujantis principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir siekiant išvengti to, kad MVĮ „paprasčiausiai atsisakytų savo verslo“, reikalinga visapusiška ir plataus masto paramos ir gebėjimų ugdymo programa. Tikslas būtų padėti MVĮ spręsti visas problemas, su kuriomis jos susiduria vykdydamos savo verslo operacijas ir veiklą, siekdamos tapti ekologiškomis ir laikytis teisės aktų. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | EESRK mano, kad EK ir Europos Parlamentas yra labai suinteresuoti remtis jau įgyvendinamomis MVĮ strategijos skatinimo iniciatyvomis ir ištirti tolesnes galimybes sėkmingai įgyvendinti strategiją. EESRK ragina šį interesą veiksmingai paversti politika visose įmanomose srityse ir pabrėžia nepakeičiamą valstybių narių, kurios turi bendradarbiauti su MVĮ organizacijomis, rūmais, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, vaidmenį. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Jauni verslininkai yra tolesnio MVĮ ir darbo vietų augimo ateitis. Todėl jų dėmesys vartotojams ir patrauklumas jauniems darbuotojams, kartu su didėjančiu susirūpinimu dėl žaliosios pertvarkos, turi būti tiksliau nustatytas ir aptartas, pavyzdžiui, ekonomikos gaivinimo planuose. Be to, siekiant išnaudoti visą visuomenės potencialą ir padidinti įmonių įvairovę, reikia pašalinti visas kliūtis, trukdančias moterų verslumui. Taip pat reikėtų skatinti ir propaguoti visų pažeidžiamų grupių, kaip antai neįgalieji, migrantai ir mažumų bendruomenės, verslumo dvasią. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Siekiant sustiprinti MVĮ skaitmeninimo ir žalinimo sinergiją, formuojant politiką ir priemones reikia vienu metu atsižvelgti į abi tendencijas. Kadangi nei žalioji, nei skaitmeninė pertvarka nėra vien tik techniniai ar finansiniai dalykai, reikia spręsti svarbius asmeninius ir verslo klausimus, kad didžioji dauguma MVĮ imtųsi ilgalaikės ir ateityje perspektyvios dvejopos pertvarkos (4). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EESRK taip pat ragina EK ir valstybes nares stebėti žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos įgyvendinimo poveikį tiekimo ir vertės grandinėms bei atitinkamus regioninius ekonomikos ir visuomenės pokyčius, kad būtų galima ankstyvame etape neutralizuoti galimą neigiamą poveikį MVĮ ir užimtumui. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Siekiant padėti plėtoti kasdienę MVĮ verslo veiklą, pavyzdžiui, prekių ir paslaugų gamybą, energijos gamybą ir naudojimą bei logistikos organizavimą, reikia užtikrinti tinkamą praktinių konsultacinių paslaugų ir bendradarbiavimo platformų pasiūlą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | EESRK ragina ES ir valstybes nares stiprinti ir skatinti kurti MVĮ skirtas technologinės ir vadybinės paramos paslaugas, išnaudojant visas įvairių priemonių galimybes, ypač įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir partnerystės susitarimus, siekiant padėti įmonėms didinti energijos ir medžiagų vartojimo efektyvumą, mažinti išmetamųjų teršalų ir atliekų kiekį, kad būtų kuo labiau sumažintos sąnaudos ir poveikis aplinkai. EESRK taip pat ragina įtraukti aplinkosaugos aspektus į konsultavimo paslaugas skaitmeninėje srityje. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Siekdamas pagerinti MVĮ išteklių naudojimo efektyvumą, EESRK siūlo įvairiuose regionuose steigti žiedinės ekonomikos centrus. Tai turėtų sustiprinti įvairių sektorių įmonių bendradarbiavimą ir palengvinti naujų atliekų ir šalutinių produktų perdirbimo ir pakartotinio naudojimo procesų kūrimą, įskaitant naujų technologijų demonstravimą. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EESRK ragina MVĮ ir jų atstovus dalyvauti rengiant sektorinius klimato srities veiksmų planus nacionaliniu lygmeniu, taip pat rengiant ES lygmens pereinamojo laikotarpio priemones įvairioms verslo ekosistemoms, tokiu būdu taip pat gilinant žinias apie dalijimąsi gerąja patirtimi, tinkamą išteklių paskirstymą ir veiksmingą įgyvendinimą. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | Siekiant padidinti ir paremti investicijas į MVĮ, ekonomikos ir visos visuomenės žalinimą, reikia užtikrinti palankią investicinę aplinką ir sudaryti tinkamas sąlygas, kad MVĮ galėtų tinkamai gauti finansavimą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | EESRK ragina ES ir valstybes nares paspartinti MVĮ investicijas:






  — | užtikrinant palankią ir skatinančią reguliavimo aplinką, įskaitant trumpas ir supaprastintas leidimų išdavimo procedūras ir vengiant apsunkinančių administracinių prievolių; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

—

užtikrinant palankią ir skatinančią reguliavimo aplinką, įskaitant trumpas ir supaprastintas leidimų išdavimo procedūras ir vengiant apsunkinančių administracinių prievolių;

| — | suteikiant galimybę greitai, lengvai, paprastai ir atsekamai gauti finansavimą, pritaikytą skirtingiems įvairių MVĮ grupių poreikiams, kylantiems dėl jų rūšies, veiklos, vietos, sektoriaus ir kt., įskaitant tikslinės dotacijos priemones. |
| --- | --- |

—

suteikiant galimybę greitai, lengvai, paprastai ir atsekamai gauti finansavimą, pritaikytą skirtingiems įvairių MVĮ grupių poreikiams, kylantiems dėl jų rūšies, veiklos, vietos, sektoriaus ir kt., įskaitant tikslinės dotacijos priemones.

| 3.4.2. | EESRK ragina EK tinkamai atsižvelgti į netiesioginį tvaraus finansavimo kriterijų poveikį MVĮ. Tas pats pasakytina apie bankams taikomus mokumo reikalavimus ir visas kitas ekonominės ir fiskalinės politikos priemones, kurios daro netiesioginį poveikį MVĮ gebėjimui investuoti ir vykdyti veiklą, o tai lemia darbo vietų kūrimą ir išsaugojimą. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EESRK ragina skiriant viešąjį finansavimą žaliosioms investicijoms laikytis patikimos konkurencijos taisyklių. EESRK taip pat pabrėžia, kad reikia stebėti finansų srautus naudojant atitinkamus rodiklius. Svarbu suteikti MVĮ vienodas galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose ir investuoti, pavyzdžiui, į bendrąją infrastruktūrą, taip pat skatinti investicijas į pačių MVĮ žalinimą, pavyzdžiui, naudojant viešąjį finansavimą kaip svertą privačioms investicijoms. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Atsižvelgdama į naujausius pokyčius energijos rinkose, EK pripažino, kad dėl didėjančios energijos nepritekliaus rizikos MVĮ yra pažeidžiamos (5). EESRK palankiai vertina apibrėžtį „pažeidžiamos labai mažos įmonės“ ir ragina dėti daugiau pastangų, kad joms būtų suteikta atitinkama parama šiai naštai įveikti. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.5. | EESRK ragina ES ir valstybes nares skatinti MVĮ prekybą žaliaisiais sprendimais, kuriant ir užtikrinant tinkamas rinkos sąlygas, kuriomis būtų:






  — | sudarytos vienodos sąlygos MVĮ bendrojoje rinkoje prekiauti produktais, technologijomis ir paslaugomis, kurios prisideda prie žaliosios pertvarkos; |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

sudarytos vienodos sąlygos MVĮ bendrojoje rinkoje prekiauti produktais, technologijomis ir paslaugomis, kurios prisideda prie žaliosios pertvarkos;

| — | užtikrinta, kad MVĮ būtų sudarytos tinkamos sąlygos viešajam sektoriui teikti žaliuosius sprendimus, pavyzdžiui, statybų, technologijų ir paslaugų konkursuose. Būtina nustatyti, kad tokioms paslaugoms būtų privalomos kokybe grindžiamos procedūros, ir sumažinti pajėgumų reikalavimus, kurie trukdo MVĮ dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose; |
| --- | --- |

—

užtikrinta, kad MVĮ būtų sudarytos tinkamos sąlygos viešajam sektoriui teikti žaliuosius sprendimus, pavyzdžiui, statybų, technologijų ir paslaugų konkursuose. Būtina nustatyti, kad tokioms paslaugoms būtų privalomos kokybe grindžiamos procedūros, ir sumažinti pajėgumų reikalavimus, kurie trukdo MVĮ dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose;

| — | sudarant daugiašalius ir dvišalius prekybos susitarimus, sudarytos sąlygos MVĮ lygiomis teisėmis patekti į ekologiškų produktų, technologijų ir paslaugų užsienio rinkas. EESRK taip pat ragina valstybes nares vykdant eksporto skatinimo veiklą tinkamai atsižvelgti į MVĮ poreikius; |
| --- | --- |

—

sudarant daugiašalius ir dvišalius prekybos susitarimus, sudarytos sąlygos MVĮ lygiomis teisėmis patekti į ekologiškų produktų, technologijų ir paslaugų užsienio rinkas. EESRK taip pat ragina valstybes nares vykdant eksporto skatinimo veiklą tinkamai atsižvelgti į MVĮ poreikius;

| — | užtikrinta konkurencinga verslo aplinka ES įmonėms trečiųjų šalių atžvilgiu, pasitelkiant visas diplomatijos priemones, įskaitant klimato, išteklių ir prekybos politikos srityse. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti Kinijai ir kitoms besiformuojančioms rinkoms, lanksčiai ir koordinuotai reaguojant į netikėtus jų veiksmus; |
| --- | --- |

—

užtikrinta konkurencinga verslo aplinka ES įmonėms trečiųjų šalių atžvilgiu, pasitelkiant visas diplomatijos priemones, įskaitant klimato, išteklių ir prekybos politikos srityse. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti Kinijai ir kitoms besiformuojančioms rinkoms, lanksčiai ir koordinuotai reaguojant į netikėtus jų veiksmus;

| — | užtikrinta, kad žaliąją pertvarką skatinantys standartai būtų rengiami taip, kad būtų palankūs MVĮ, ir sudarytos sąlygos inovacijoms diegiant lygiaverčius alternatyvius sprendimus. |
| --- | --- |

—

užtikrinta, kad žaliąją pertvarką skatinantys standartai būtų rengiami taip, kad būtų palankūs MVĮ, ir sudarytos sąlygos inovacijoms diegiant lygiaverčius alternatyvius sprendimus.

| 3.6. | Kad būtų sustiprintas MVĮ vaidmuo kuriant naujus žaliuosius sprendimus įmonėms, vartotojams ir visai visuomenei, EESRK ragina imtis toliau nurodytų priemonių.






  — | Įvairios inovacijų programos ir iniciatyvos turi būti lengviau suprantamos ir prieinamos MVĮ, be to, turėtų būti teikiamos gairės dėl įvairių žaliųjų inovacijų srities finansavimo priemonių, įskaitant Europos investicijų fondo priemones. |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

Įvairios inovacijų programos ir iniciatyvos turi būti lengviau suprantamos ir prieinamos MVĮ, be to, turėtų būti teikiamos gairės dėl įvairių žaliųjų inovacijų srities finansavimo priemonių, įskaitant Europos investicijų fondo priemones.

| — | Finansuojant turėtų būti skatinama MVĮ prieiga prie inovacijų ekosistemų ir partnerystė su pirmaujančiomis didelėmis įmonėmis. Be to, valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ ir universitetų bei mokslinių tyrimų organizacijų bendradarbiavimui kuriant naujus produktus, technologijas ir ieškant sprendimų. |
| --- | --- |

—

Finansuojant turėtų būti skatinama MVĮ prieiga prie inovacijų ekosistemų ir partnerystė su pirmaujančiomis didelėmis įmonėmis. Be to, valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ ir universitetų bei mokslinių tyrimų organizacijų bendradarbiavimui kuriant naujus produktus, technologijas ir ieškant sprendimų.

| — | Reikėtų paspartinti bendrų duomenų erdvių kūrimą ir palengvinti MVĮ prieigą prie jų, siekiant prisidėti prie naujų žaliųjų ir skaitmeninių sprendimų, įskaitant pagrįstus dirbtiniu intelektu, kūrimo. |
| --- | --- |

—

Reikėtų paspartinti bendrų duomenų erdvių kūrimą ir palengvinti MVĮ prieigą prie jų, siekiant prisidėti prie naujų žaliųjų ir skaitmeninių sprendimų, įskaitant pagrįstus dirbtiniu intelektu, kūrimo.

| 3.7. | Siekiant užtikrinti tinkamus įgūdžius, reikalingus įmonėms plėtoti ir vadovauti, atsižvelgiant į žaliąją pertvarką (6), EESRK ragina imtis šių veiksmų:






  — | užtikrinti, kad profesinių ir universitetinių studijų programose ir tęstinio profesinio tobulėjimo metoduose būtų visapusiškai atsižvelgta į kompetencijas ir įgūdžius, reikalingus žaliajai pertvarkai įgyvendinti, daugiausia dėmesio skiriant platesniam darbo vietų žalinimo procesui ir sektorių tarpusavio priklausomybei; |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

užtikrinti, kad profesinių ir universitetinių studijų programose ir tęstinio profesinio tobulėjimo metoduose būtų visapusiškai atsižvelgta į kompetencijas ir įgūdžius, reikalingus žaliajai pertvarkai įgyvendinti, daugiausia dėmesio skiriant platesniam darbo vietų žalinimo procesui ir sektorių tarpusavio priklausomybei;

| — | skatinti glaudų švietimo paslaugų teikėjų ir MVĮ bendradarbiavimą formuojant mokymo pasiūlą, įskaitant modulius ir labai mažos apimties kursus, skirtus kvalifikacijai kelti, kad būtų patenkinti įmonių poreikiai; |
| --- | --- |

—

skatinti glaudų švietimo paslaugų teikėjų ir MVĮ bendradarbiavimą formuojant mokymo pasiūlą, įskaitant modulius ir labai mažos apimties kursus, skirtus kvalifikacijai kelti, kad būtų patenkinti įmonių poreikiai;

| — | panaudoti socialinį dialogą siekiant nustatyti poreikius ir ugdyti įgūdžius darbo vietose. Atsižvelgiant į MVĮ dydį ir įvairovę bei įvairių nacionalinių sistemų ypatumus, MVĮ darbdavių ir darbuotojų socialinis dialogas ir bendradarbiavimas vyksta įvairiais būdais. |
| --- | --- |

—

panaudoti socialinį dialogą siekiant nustatyti poreikius ir ugdyti įgūdžius darbo vietose. Atsižvelgiant į MVĮ dydį ir įvairovę bei įvairių nacionalinių sistemų ypatumus, MVĮ darbdavių ir darbuotojų socialinis dialogas ir bendradarbiavimas vyksta įvairiais būdais.

| 3.8. | EESRK ragina sukurti tinkamus rodiklius ir praktines priemones, kurios padėtų sistemingai stebėti įmonių veiklą ir poveikį, susijusį su žaliąja pertvarka. Tai taip pat turėtų būti naudinga informuojant įvairius suinteresuotuosius subjektus. Tuo tarpu EESRK ragina ES politikos formuotojus MVĮ nenustatyti apsunkinančių ataskaitų teikimo reikalavimų, taip pat įvertinti netiesioginį poveikį, kurį MVĮ daro didelėms įmonėms taikomi ataskaitų teikimo reikalavimai. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrečios pastabos dėl laisvųjų profesijų atstovų, amatininkų ir socialinės ekonomikos įmonių

| 4.1. | Norint užtikrinti sąžiningą ekologinę pertvarką, kurios metu niekas neliktų nuošalyje, labai svarbu, kad ES politikos kryptys būtų formuojamos atsižvelgiant į galimą jų poveikį prekiautojams ir amatininkams. Šie ūkio subjektai iš tiesų yra svarbūs vietos ekonomikai, nes teikia būtinas prekes ir paslaugas, pritaikytas vartotojų poreikiams, net ir tose geografinėse vietovėse, kurios yra mažiau susietos su miestų centrais. Dialogas su jų atstovais, pavyzdžiui, verslo organizacijomis ir rūmais, leidžia priimti išmintingus politinius sprendimus atsižvelgiant į galimą poveikį vietoje. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Norint rasti optimalius inovatyvius sprendimus atremiant klimato kaitos ir kitus aplinkosaugos iššūkius, reikia nepriklausomų specialistų žinių. Laisvųjų profesijų atstovai tenkina šį poreikį keliose ekonomikos ir visuomenės srityse, teikdami technines, teisines, finansines ir nefinansines žinias ir patarimus. EESRK ragina visoje ES nustatyti priemones, skatinančias valstybes nares propaguoti profesines taisykles, kad būtų užtikrintas tinkamas žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos įgyvendinimas, pavyzdžiui, taikant sudėtingus techninius metodus, siekiant skatinti ekonomiškiausius ir novatoriškiausius sprendimus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vietos ir regionų teritorijų planavimo tvarumą galima užtikrinti stiprinant savivaldybėms teikiamas konsultavimo paslaugas. Taip pat svarbu toliau plėtoti strateginio aplinkos vertinimo koncepciją tvarumo (ekologinio, ekonominio ir socialinio) vertinimo kryptimi. Viešųjų pirkimų procedūrose visoje ES turėtų būti taikomi klimato srities ir kiti į kokybę orientuoti kriterijai, taip skatinant MVĮ inovacijas ir sudarant joms palankesnes sąlygas dalyvauti projektuose, ypač planavimo paslaugų srityje. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pereinant prie žiedinės ekonomikos reikia naujų technologijų, produktų ir procesų. Pavyzdžiui, statybų sektoriuje tam reikia perdirbti renovacijos ir statybos atliekas, pakartotinai naudoti sudedamąsias dalis ir pradėti naudoti naujas statybines medžiagas, įskaitant antrinių statybinių medžiagų kokybės užtikrinimą, ir glaudaus gamintojų, amatininkų, specialistų ir perdirbimo pramonės bendradarbiavimo. Regioninės vertės grandinės ir klasterių kūrimas taip pat turi būti stiprinami įtraukiant amatininkus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Su socialinės ekonomikos įmonėmis susijusios aplinkosaugos problemos iš esmės yra tokios pačios, kaip kitų įmonių, kalbant apie susijusius klausimus. Vis dėlto, remiantis daugeliu EESRK nuomonių, reikia tinkamai atsižvelgti į specifines šių įmonių sąlygas, taikant tikslines priemones, paremtas naujausiu ES socialinės ekonomikos veiksmų planu. |
| --- | --- |

4.5.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Greitosios „Eurobarometro“ apklausos Nr. 498 duomenys. MVĮ, žaliosios rinkos ir efektyvaus išteklių naudojimo ataskaita, 2022 m. kovo mėn., p. 46.

1

(2)  Smit, S.J., SME focus – Long-term strategy for the European industrial future, EP Ekonomikos, mokslo politikos ir gyvenimo kokybės teminis skyrius, PE 648.776 – 2020 m. balandis.

2

SME focus – Long-term strategy for the European industrial future

(3)  Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį sudaro daug teisėkūros iniciatyvų, kai dėl galutinio sprendimo derasi institucijos. Kol šis procesas nebaigtas, MVĮ gali vadovautis tik daline informacija ir patiria netikrumą dėl ateities.

3

(4)  SME focus, Europos Parlamento politikos skyrius, 2020 m. balandis.

4

SME focus

(5)  COM(2021) 568 final, 2021 7 14. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:52021PC0568.

5

final

(6)  Taip pat atitinka OL C 56, 2021 2 16, p. 1.

6

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/9

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Verslo perdavimas kaip tvarų MVĮ sektoriaus atsigavimą skatinantis veiksnys“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/02)

| Pranešėja | Mira-Maria KONTKANEN |
| --- | --- |

Pranešėja

Mira-Maria KONTKANEN

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 143 / 0 / 0 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

143 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Verslo perdavimas yra svarbus strateginis procesas, kuriuo užtikrinamas įmonių tęstinumas ir išsaugomos darbo vietos. Todėl Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) siūlo, kad Europos Sąjungos (ES) ir valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir augimo politikoje verslo perdavimo skatinimui būtų suteiktas svarbus vaidmuo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Verslo perdavimas apsaugo kaimo vietovių, kuriose aktyviai veikia labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, socialinę struktūrą. Kuriant gerai veikiančias verslo perdavimo ekosistemas ir paramos paslaugas, labai svarbu išsaugoti pragyvenimo šaltinius kaimo vietovėse ir vietovėse, kuriose vyrauja viena pramonės šaka, bei tokių vietovių ekonomiką. EESRK mano, kad tai taip pat turėtų būti geriau pripažįstama įgyvendinant ES ilgalaikę kaimo vietovių viziją ir Kaimo veiksmų plane. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sėkmingai perduodant verslą išsaugomos esamos darbo vietos ir kuriamos naujos darbo vietos bei užtikrinamos ateities perspektyvos darbuotojams darbo tęstinumo ir profesinio tobulėjimo požiūriu. EESRK ragina valstybes nares dalytis geriausia patirtimi apie tai, kaip skatinti įmonės perdavimą darbuotojams, pavyzdžiui, kooperatyvo forma (1) ir kitomis darbuotojams priklausančių socialinės ekonomikos įmonių formomis. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kuo anksčiau verslininkai pradeda ruoštis perdavimo procesui, tuo sėkmingiau jie įvykdomi. Valstybės narės turi didinti savo informuotumo apie verslo perdavimą didinimo veiklą ir aprūpinti įmones ir kitas paramos organizacijas priemonėmis, kad jos galėtų skatinti ir remti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių perdavimą. EESRK taip pat ragina valstybes nares nustatyti ir toliau plėtoti labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtus išankstinio perspėjimo mechanizmus (2), kad būtų remiamas verslo atsparumas, gyvybingumas ir galiausiai verslo perdavimas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pradėto verslo įsigijimas turėtų būti aktyviai skatinamas ir tai turėtų būti tokia pat patraukli galimybė pradedantiesiems verslininkams, kaip ir startuoliams. Praktinė patirtis, susijusi su įmonės pirkimu ir jos paveldėjimu, turėtų būti įtraukta į verslumo ugdymo, vidurinio ir aukštojo mokslo programas. Todėl EESRK ragina kurti paskatas, kad mažosios įmonės būtų perduodamos jauniesiems verslininkams. Tokios paskatos galėtų apimti informuotumo didinimą, konsultavimo paslaugas, mentorystę ir galimybes gauti finansavimą. Be to, būtų galima toliau stiprinti jaunųjų verslininkų supratimą apie socialinį dialogą, kad būtų užtikrintas sėkmingas verslo perdavimas iš visų suinteresuotųjų subjektų perspektyvos. Be to, siekiant padidinti moterų verslininkių skaičių, kuris šiuo metu yra per žemas, reikėtų sukurti papildomų paskatų verslą perduoti moterims verslininkėms. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Finansavimas tebėra kliūtis sėkmingam verslo perdavimui, o daugumai verslo perdavimų reikalingas išorės finansavimas. EESRK primygtinai ragina kiekvieną valstybę narę užtikrinti, kad valstybėje veiktų finansų įstaigos, galinčios remti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių verslo perdavimus, pavyzdžiui, suteikiant paramą dėl banko paskolos įkaitų. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK rekomenduoja valstybėms narėms įsteigti nacionalinius verslo perdavimo suinteresuotųjų subjektų forumus, kurie atstovautų ir viešiesiems, ir privatiesiems suinteresuotiesiems subjektams. Verslo perdavimo forumais užtikrinamas sistemingas ir ilgalaikis požiūris dėl verslo perdavimo skatinimo. Jie taip pat suteikia galimybę nuolat palaikyti dialogą tarp nacionalinių ekspertų ir veiksmingiau naudoti išteklius. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad verslo perdavimo internetu platformos turėtų būti kuriamos visose ES valstybėse narėse ir kad jos taip pat turėtų būti prieinamos labai mažoms ir mažosioms įmonėms. Turėtų būti plėtojamos įvairių valstybių narių interneto platformų tarpusavio ryšiai ir sinergija, o Europos Komisija galėtų palengvinti ryšį tarp įvairių elektroninių prekyviečių ES. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Verslo perdavimo duomenys dažnai yra fragmentiški, nepakankami, pasenę ir tarpusavyje nepalyginami visose ES valstybėse narėse. Todėl EESRK rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms toliau tobulinti verslo perdavimo duomenų bazę. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Reikėtų reguliariai peržiūrėti verslo perdavimo padėtį Europoje, pavyzdžiui, sukuriant ES masto verslo perdavimo barometrą, kuris taip pat padėtų formuoti įrodymais grindžiamą politiką. Metinė ES MVĮ asamblėja turėtų būti naudojama kaip forumas, kuriame reguliariai diskutuojama ir dalijamasi patirtimi dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių verslo perdavimo. Galiausiai reikėtų apsvarstyti įvairias informuotumo didinimo iniciatyvas, pavyzdžiui, paskelbti nacionalinę ir (arba) Europos verslo perdavimo savaitę. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Įžanga

| 2.1. | Sėkmingų verslo perdavimų skaičiaus didinimas turėtų tiesioginės naudos užimtumui, veiklos tęstinumui ir visai Europos ekonomikai. Atsižvelgiant į Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymus (3), verslo perdavimas padeda kurti atsparesnę ir darnesnę visuomenę. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Verslo perdavimas tampa vis svarbesne ir neatsiejama labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių strateginės plėtros, atnaujinimo ir augimo dalimi. Europos gyventojams senėjant ir augant verslininkų, planuojančių pasitraukti iš verslo, skaičiui, sėkmingas verslo perdavimas tampa dar svarbesnis Europos labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių ekonomikai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kasmet visoje Europoje perduodama apie 450 000 įmonių, kuriose dirba 2 mln. darbuotojų. Apskaičiuota, kad kasmet gali nepavykti perduoti apie 150 000 įmonių, o tai kelia pavojų maždaug 600 000 darbo vietų. Mažiausios įmonės yra labiausiai pažeidžiamos dėl nesėkmingų perdavimų (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Verslo perdavimas gali būti sudėtingas procesas dėl finansinių, valdymo, reguliavimo, administracinių ar rinkos iššūkių, kurie kyla, pavyzdžiui, parenkant pardavėjus ir pirkėjus. Tuo pat metu dauguma visų verslo perdavimų vyksta labai mažose įmonėse, turinčiose ribotus išteklius. Dažnai sunkiau perduoti mažesnes įmones, kuriose dabartinis savininkas vaidina labai reikšmingą vaidmenį (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sėkmingam verslo perdavimui būtina užtikrinti gerai veikiančią verslo perdavimo ekosistemą, padedančią sukurti dinamišką verslo perdavimo rinką. Verslo perdavimo ekosistemose dalyvauja įvairūs viešieji ir privatieji suinteresuotieji subjektai: pirkėjai, pardavėjai, pirmtakai, paveldėtojai, verslo konsultantai, pavyzdžiui, verslo brokeriai, apskaitininkai, teisininkai ir konsultantai, tarpininkai, finansų įstaigos, verslo paramos organizacijos, politikos formuotojai ir mokslininkai. Informuotumo didinimo veikla, kurios tikslas – gerinti pasirengimą verslo perdavimui, taip pat yra svarbi ekosistemos dalis. Šiuo metu verslo perdavimo sąlygos valstybėse narėse ir tarp valstybių narių regionų vis dar labai skiriasi, todėl galima mokytis vieniems iš kitų ir gerinti verslo perdavimo ekosistemas visoje Europoje. Tačiau galutinė atsakomybė už perdavimą visada tenka verslininkui. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pasikeitus savininkui, verslas gali tapti atsparesnis, novatoriškesnis ir konkurencingesnis. Kai įmonės su naujais savininkais diegia daugiau žaliųjų ir skaitmeninių verslo modelių, verslo perdavimas taip pat prisideda prie labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių sektoriaus žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | COVID-19 pandemija taip pat parodė, kad reikia didinti Europos įmonių atsparumą ir užtikrinti geresnį parengties planavimą. Kad perdavimas būtų sėkmingas, įmonė ir jos verslo modelis turėtų būti sveiki ir atsparūs išorės sukrėtimams. Finansinė padėtis ir atsparumas didina sėkmingo perdavimo galimybes. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Nuomonės aplinkybės

| 3.1. | Verslo perdavimas yra ES verslumo politikos dalis nuo XX a. dešimtojo dešimtmečio pradžios. 1994 m. Europos Komisija parengė rekomendaciją (6), kuria siekiama pagerinti pagrindines verslo perdavimo sąlygas ES valstybėse narėse. Šioje rekomendacijoje valstybėms narėms pasiūlyta keletas priemonių, kuriomis siekiama pagerinti perdavimą rengiančių įmonių padėtį. Šios priemonės apima informuotumo didinimo ir pasirengimo didinimo veiklą, finansinės aplinkos verslo perdavimui gerinimą, teisėtų restruktūrizavimo būdų atvėrimą, teisinių priemonių, skirtų partnerystės tęstinumui partnerio ar savininko mirties atveju užtikrinti, kad paveldimo ar dovanojamo turto mokestis netrukdytų perdavimui, ir palankesnių sąlygų verslo perdavimui trečiosioms šalims sudarymą taikant atitinkamas mokesčių taisykles. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nuo tada 2006 m. Europos Komisija peržiūrėjo rekomendaciją ir paskelbė komunikatą (7)
  Lisabonos Bendrijos augimo ir užimtumo programos įgyvendinimas. Verslo perdavimas – sėkmingai tęsti naujai pradėjus. Atlikus peržiūrą paaiškėjo, kad įgyvendinti 1994 m. rekomendaciją vis dar reikėjo daugiau pastangų. 2006 m. komunikate buvo ne tik raginama įgyvendinti 1994 m. rekomendaciją, bet ir pateikta papildomų rekomendacijų dėl verslo perdavimo skatinimo, pavyzdžiui, verslo perdavimui skiriant daugiau politinio dėmesio, teikiant specializuotą paramą ir kuruojant bei organizuojant skaidrias verslo perdavimo rinkas ir įgyvendinant nacionalinę, regioninę ir vietos paramos infrastruktūrą perdavimui skatinti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | 2013 m. Komisija įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant 2006 m. rekomendacijas. Padaryta bendra išvada, kad nuo 2006 m., kai buvo paskelbtas komunikatas, įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama pagerinti verslo perdavimo sistemą, padaryta nepakankama pažanga. Vertinime nurodyti trūkumai buvo susiję su apmokestinimo tvarkos nustatymu trečiosioms šalims ar darbuotojams arba su specialios paramos ir finansavimo iniciatyvų teikimu. Vertinime taip pat nurodyta, kad verslo perdavimams nebuvo skiriama pakankamai politikos dėmesio nei ES, nei valstybių narių lygmeniu, priešingai nei startuoliams. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | 2020 m. Europos Komisija paskelbė ES MVĮ strategiją (8), kurioje dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą toliau siekti palengvinti verslo perdavimą ir remti valstybių narių pastangas sukurti perdavimui palankią verslo aplinką. Neseniai Komisija daugiausia dėmesio skyrė verslo perdavimų įrodymų bazės gerinimui ir apie tai 2021 m. paskelbė ataskaitą (9). Komisijos interneto svetainėje galima susipažinti su Komisijos veiksmais ir ES finansuojama gerąja patirtimi (10). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK taip pat yra pripažinęs labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių verslo perdavimo svarbą ir ragina skubiai imtis priemonių, kurios palengvintų ir supaprastintų šių įmonių perdavimą už priimtiną kainą (11). Nuomonėje dėl ES MVĮ strategijos EESRK taip pat ragina ypatingą dėmesį skirti tarpvalstybiniams labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių perdavimams, siekiant spręsti didelių išlaidų, susijusių su šiais sandoriais, ir didelių nacionalinių teisės aktų skirtumų problemą (12). EESRK tolesnėje nuomonėje dėl ES MVĮ strategijos (13) parodomos sėkmingo verslo perdavimo galimybės, kad verslas taptų labiau skaitmeninis ir tvaresnis, laikantis ES dvejopos pertvarkos tikslų. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | Verslo perdavimas tampa vis svarbesne tema labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms dėl Europos demografinės padėties ir senstančių verslininkų. Apie 90 proc. verslo perdavimų atliekama labai mažose įmonėse (14). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sėkmingų verslo perdavimų skaičiaus didinimas yra tiesiogiai naudingas Europos ekonomikai. Palyginti su startuoliais, sėkmingai perduotų įmonių išlikimo rinkoje, apyvartos, pelno, novatoriškumo ir užimtumo rodikliai yra geresni (15). Europos Komisijos duomenimis, pradėtos įmonės išsaugo vidutiniškai penkias darbo vietas, o startuolis sukuria tik dvi darbo vietas (16). Todėl verslo perdavimo skatinimas yra geriausias įmanomas verslumo augimo veiksnys. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Verslo perdavimu apsaugoma kaimo vietovių, kuriose aktyviai veikia labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, socialinė struktūra; apskaičiuota, kad bent trečdalis Europos labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių yra įsikūrusios kaimo vietovėse. Jais užtikrinama šių vietovių ekonominė ir socialinė sanglauda, teikiant paslaugas piliečiams, vartotojams ir vietos ekonominei veiklai, taip pat užtikrinant užimtumą (17). Verslo perdavimas padeda išvengti vietos amatų patirties praradimo. Dažnai vietos amatų ir mažmeninės prekybos sektorius teigiamai suteikiant vartotojams įvairesnį pasirinkimą rinkoje ir taip suteikia alternatyvą vienodiems mažmeninės prekybos tinklams. Vartotojams sėkmingas verslo perdavimas reiškia, kad paslaugos ir produktai bus teikiami nenutrūkstamai ir bus dažnai tobulinami. Siekiant išsaugoti vienos pramonės ir kaimo vietovių pragyvenimo šaltinius ir ekonomiką, itin svarbu plėtoti gerai veikiančias verslo perdavimo ekosistemas ir paramos paslaugas, ypač žemės ūkio ir maisto perdirbimo sektoriuose. Sėkmingas perdavimas taip pat suteikia galimybę paspartinti dvejopą pertvarką kaimo vietovėse, nes yra pakeičiamas savininkas. EESRK mano, kad verslo perdavimo ekosistemų ir paramos paslaugų plėtojimas turėtų būti ES ilgalaikės kaimo vietovių vizijos ir Kaimo veiksmų plano įgyvendinimo dalis. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Verslo perdavimo skatinimas taip pat naudingas darbuotojams, nes taip išsaugomos darbo vietos ir veiklos tęstinumas. Visų pirma labai mažose, mažosiose ir vidutinėse įmonėse darbuotojai yra vertingiausias turtas, kuris perduodamas naujai nuosavybei. Todėl verslo perdavimo atveju svarbu užtikrinti darbuotojų gerovę. Dažnai nauji savininkai entuziastingai vertina perdavimą siekdami plėtoti ir plėsti verslą. Tai taip pat reiškia geresnes darbuotojų ateities perspektyvas darbo tęstinumo ir profesinio tobulėjimo požiūriu. EESRK ragina valstybes nares dalytis geriausia patirtimi, susijusia su perdavimais, kai darbuotojai gali toliau dirbti ir plėtoti veiklą perimdami įmonę, kurioje jie dirba, pavyzdžiui, kooperatyvo forma ir kitomis darbuotojams priklausančių socialinės ekonomikos įmonių veikimo formomis (18), kurios parodė savo atsparumą krizinėms situacijoms. Be to, skatinant socialinį dialogą ir teikiant informaciją, darbuotojams tampa lengviau išpirkti įmonę. Tai atitinka EESRK nuomonę INT/925 (19), kurioje darbuotojų išpirkimai pabrėžiami kaip geroji patirtis siekiant iš naujo pradėti finansinę krizę patyrusių įmonių veiklą ir vykdyti MVĮ perdavimą, kurių savininkai neturi paveldėtojo. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Verslo perdavimo skatinimui turi būti skiriamas svarbus vaidmuo ES ir valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir augimo politikoje. EESRK pritaria ilgalaikėms strateginėms pastangoms, kurių ėmėsi Komisija, taip pat verslo perdavimo skatinimo organizacijų, pavyzdžiui, „Transeo“ (20), pastangoms Europoje kurti palankesnę aplinką perduoti verslą. Tačiau kai ką dar galima patobulinti. Dėmesio lygis, dabartinis bendras verslo perdavimo ekosistemos funkcionalumas ir verslo perdavimo skatinimo priemonių mastas valstybėse narėse labai skiriasi. Sparčiai besivystančioje verslo aplinkoje verslininkai turi pasinaudoti augimo galimybėmis tiek viduje, tiek įsigydami verslą. Reikėtų atsižvelgti į visų rūšių nuosavybės perdavimą, įskaitant šeimos paveldėjimą, vadovybės supirkimą ir išpirkimą, strateginį įsigijimą ir darbuotojų išpirkimą. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kad Europos perėjimas prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos būtų sėkmingas, reikia atsižvelgti į labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones. Verslo perdavimas yra natūralus būdas labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių verslo modelį paversti žalesniu ir labiau skaitmeniniu, remiant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Pasikeitus savininkui, verslas gali tapti atsparesnis, novatoriškesnis ir konkurencingesnis. Be to, išteklių požiūriu, egzistuojančios įmonės, kuriai priklauso gamybos turtas, pirkimas dažnai yra ekologiškesnis nei naujų įmonių pirkimas. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ypač kai verslas perduodamas iš senstančio verslininko jaunesniam, tikėtina, kad jaunasis verslininkas bus geriau pasirengęs į įsigytą verslą integruoti naujas technologijas, gamybos metodus ir tvarius verslo modelius. Todėl EESRK ragina kurti daugiau paskatų, pavyzdžiui, didinti informuotumą, teikti konsultavimo paslaugas, mentorystę ir galimybes gauti finansavimą, kad būtų galima perduoti labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones jauniems verslininkams. Be to, būtų galima toliau stiprinti jaunųjų verslininkų supratimą apie socialinį dialogą, pavyzdžiui, pasitelkiant socialinio dialogo modulius verslumo mokymo srityje. Galimybė įsigyjant pradėtą verslą įsilieti į verslininkų gretas turėtų būti aktyviai skatinama ir tai turėtų būti toks pat patrauklus pasirinkimas, kaip ir pradėti startuolio veiklą. Be to, siekiant padidinti moterų verslininkių skaičių, kuris šiuo metu yra per žemas, reikėtų sukurti papildomų paskatų verslą perduoti moterims verslininkėms. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Daugumai verslo perdavimų reikia išorės finansavimo. Dėl didėjančių reguliavimo reikalavimų finansų sektoriuje yra dvi pagrindinės finansinės priemonės, kuriomis siekiama skatinti verslo perdavimą. Pirma, akivaizdu, kad reikia užstatų verslo perdavimo paketams finansuoti. Tačiau didėjanti verslo turto dalis yra nereikšminga ir bankų sektorius turi laikytis vis griežtesnių taisyklių. Kiekvienai valstybei narei reikalingas veiklos vykdytojas arba organizacija, kuri pateiktų banko paskolų užstatą. Antra, plėtojant ES reguliavimo sistemą didėja paklausa dėl nuosavo kapitalo finansavimo. Yra pirkėjų, kurie yra kvalifikuoti vykdyti tikslinę veiklą, tačiau neturi pakankamai lėšų nuosavo kapitalo finansavimui. EESRK primygtinai ragina Komisiją imtis aktyvaus vaidmens skatinant abiejų šių finansinių priemonių plėtojimą valstybėse narėse. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ateityje vis daugiau šeimai priklausančių labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių bus perduodamos trečiosioms šalims. Siekiant pritraukti trečiųjų šalių pirkėjus, verslas turi būti gyvybingas, ekonomiškai pagrįstas ir patrauklus. Kuo anksčiau verslininkai pradeda ruoštis perdavimo procesui, tuo sėkmingiau jis įvykdomas. Valstybės narės turi didinti savo informuotumo apie verslo perdavimą didinimo veiklą ir aprūpinti įmones ir kitas paramos organizacijas priemonėmis, kad jos galėtų skatinti ir remti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių perdavimą. Finansinių sunkumų patiriančiai įmonei teikiama ankstyvojo perspėjimo parama taip pat gali būti svarbi siekiant padėti verslininkui grįžti į finansiškai perspektyvų kelią ir pasirengti perdavimui. Todėl EESRK ragina valstybes nares diegti ir toliau plėtoti labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtus išankstinio perspėjimo paramos mechanizmus. |
| --- | --- |

4.9.

Neseniai atliktame verslo perdavimo skatinimo Europos šalyse tyrime (21) pristatoma verslo perdavimo skatinimo praktika valstybėse narėse, kurią būtų galima taikyti ir kitoms šalims. EESRK pritaria tyrimo rekomendacijai valstybėms narėms įsteigti nacionalinius verslo perdavimo suinteresuotųjų subjektų forumus, atstovaujančius tiek viešiesiems, tiek privatiems suinteresuotiesiems subjektams. Suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas būtinas visais lygmenimis: regioniniu, nacionaliniu ir tarptautiniu. Verslo perdavimo forumai, palaikant nuolatinį dialogą tarp nacionalinių ekspertų, suteikia sistemingą ir ilgalaikį požiūrį į verslo perdavimo skatinimą ir leidžia veiksmingiau naudoti išteklius. Galiausiai galėtų būti užmegztas Europos Komisijos skatinamas tarpvalstybinis dialogas tarp įvairių nacionalinių forumų, kad būtų keičiamasi geriausia verslo perdavimo skatinimo ES valstybėse narėse patirtimi.

| 4.10. | EESRK rekomenduoja, kad valstybės narės, skatindamos verslo perdavimą, visapusiškai naudotųsi skaitmeninėmis technologijomis. Verslo perdavimo internetu platformos, kurios daugeliu atvejų priklauso privatiems suinteresuotiesiems subjektams ir yra jų valdomos, turėtų būti kuriamos visose valstybėse narėse ir turėtų būti prieinamos labai mažoms ir mažosioms įmonėms. Turėtų būti plėtojamos įvairių valstybių narių interneto platformų tarpusavio ryšys ir sinergija, o Europos Komisija galėtų palengvinti prieigą prie įvairių elektroninių prekyviečių valstybėse narėse. Be to, daugėja tarpvalstybinių verslo perdavimų tarp mažųjų įmonių atvejų. Geresnis nacionalinių interneto platformų bendradarbiavimas būtų ekonomiškai efektyvus būdas sudaryti sąlygas mažosioms įmonėms išsiaiškinti galimus tikslinius savininkus kitose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Norint sėkmingai formuoti Europos verslo perdavimo politiką, reikia geriau rinkti duomenis. Vis dar šiuo metu verslo perdavimo duomenys yra fragmentiški ir nepalyginami. EESRK rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms imtis siūlomų veiksmų siekiant pagerinti verslo perdavimo duomenų bazę. Šie veiksmai buvo išdėstyti naujausioje ataskaitoje Verslo perdavimo Europoje įrodymų bazės gerinimas (22). EESRK taip pat rekomenduoja parengti ES masto verslo perdavimo barometrą, kuris teiktų ataskaitas kartą per ketverius metus, kad būtų galima prisidėti prie įrodymais grindžiamo politikos formavimo, naudojant tikslesnius duomenis. Be to, reikėtų apsvarstyti įvairias informuotumo didinimo iniciatyvas, pavyzdžiui, paskelbti nacionalinę ir (arba) Europos verslo perdavimo savaitę. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESRK siūlo, kad Komisija ne tik plėtotų geresnį duomenų rinkimą, bet ir reguliariai peržiūrėtų padėtį, susijusią su verslo perdavimu Europoje. Metinė ES MVĮ asamblėja turėtų būti naudojama kaip forumas, kuriame reguliariai diskutuojama ir dalijamasi patirtimi dėl mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių verslo perdavimo. |
| --- | --- |

4.12.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Pavyzdžiui, Prancūzijoje yra sukurta sistema, pagal kurią organizuojamas ir palengvinamas bendrovės perdavimas darbuotojams ir stiprinama teritorijų ekonominė veikla, palengvinant labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių perdavimą.

1

(2)  Išankstinio perspėjimo mechanizmas – tai konsultavimo ir paramos paslauga finansinių sunkumų patiriančioms įmonėms, kuria siekiama ankstyvosios intervencijos, kad būtų išvengta gyvybingų įmonių bankroto.

2

(3)  Konferencija dėl Europos ateities, ataskaita dėl galutinių rezultatų, 2022 m. gegužės mėn.

3

(4)  Europos Komisija: „Verslo dinamika. Startuoliai, verslo perdavimas ir bankrotas“ (angl. Business Dynamics: Start-ups, business transfers and bankruptcy), 2011 m.

4

Business Dynamics: Start-ups, business transfers and bankruptcy

(5)  2006 m. Europos Komisijos komunikatas „Lisabonos Bendrijos augimo ir užimtumo programos įgyvendinimas. Verslo perdavimas – sėkmingai tęsti naujai pradėjus“, COM(2006) 117 final, p. 4.

5

final

(6)  1994 m. gruodžio 7 d. Komisijos rekomendacija dėl mažųjų ir vidutinių įmonių perdavimo (94/1069/EB).

6

(7)  2006 m. Europos Komisijos komunikatas „Lisabonos Bendrijos augimo ir užimtumo programos įgyvendinimas. Verslo perdavimas – sėkmingai tęsti naujai pradėjus“, COM(2006) 117 final.

7

final

(8)  Europos Komisijos komunikatas „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“, 2020, COM(2020) 103 final.

8

final

(9)  Europos Komisija, Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomoji įstaiga, „Verslo perdavimo Europoje įrodymų bazės gerinimas. Galutinė ataskaita“ (angl. Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report), Leidinių biuras, 2021 m.

9

Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report

(10)  ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/transfer-businesses_lt

10

(11)  OL C 197, 2018 6 8, p. 1.

11

(12)  OL C 429, 2020 12 11, p. 210.

12

(13)  OL C 194, 2022 5 12, p. 7.

13

(14)  Europos Komisija, EASME, „Verslo perdavimo Europoje įrodymų bazės gerinimas. Santrauka“ (angl. Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report), Leidinių biuras, 2021 m.

14

Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report

(15)  Tall, Varamäki ir Viljamaa: „Verslo perdavimo skatinimas Europos šalyse“ (angl. Business Transfer Promotion in European Countries), 2021 m., Seinejokis, p. 8.

15

Business Transfer Promotion in European Countries

(16)  Europos Bendrijų Komisija (2006), „Verslo perdavimas – sėkmingai tęsti naujai pradėjus“, Briuselis, p. 3.

16

(17)  Europos amatų, mažų ir vidutinių įmonių asociacija, „Pozicija dėl ilgalaikės ES kaimo vietovių vizijos“, 2022 m. balandžio mėn.

17

(18)  Pavyzdžiui, darbuotojams priklausančios bendrovės (sociedades laborales) Ispanijoje.

18

sociedades laborales

(19)  OL C 286, 2021 7 16, p. 13.

19

(20)  „Transeo“ yra tarptautinė ne pelno siekianti asociacija, vienijanti mažųjų ir vidutinių įmonių perdavimo ir įsigijimo iš Europos ir už jos ribų ekspertus.

20

(21)  Tall, Varamäki ir Viljamaa: „Verslo perdavimo skatinimas Europos šalyse“ (angl. Business Transfer Promotion in European Countries), 2021 m., Seinejokis, p. 8.

21

Business Transfer Promotion in European Countries

(22)  Europos Komisija, Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomoji įstaiga, „Verslo perdavimo Europoje įrodymų bazės gerinimas. Galutinė ataskaita“ (angl. Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report), Leidinių biuras, 2021 m.

22

Improving the evidence base on transfer of business in Europe: final report

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/15

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Socialinė taksonomija. Iššūkiai ir galimybės“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/03)

| Pranešėja | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Pranešėja

Judith VORBACH

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 9 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 22 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 123 / 26 / 12 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 9

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 22

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

123 / 26 / 12

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Šioje nuomonėje EESRK aiškina socialinės taksonomijos idėją ir siekia paskatinti diskusijas. EESRK ragina Komisiją paskelbti ilgai laukiamą ataskaitą, kurioje būtų aprašytos nuostatos, kurių prireiktų siekiant išplėsti taksonomijos Reglamento taikymo sritį įtraukiant „kitus tvarumo tikslus, pavyzdžiui, socialinius tikslus“, kaip reikalaujama Taksonomijos reglamente (1) (toliau – Reglamentas). EESRK pasisako už praktiškai įgyvendinamą ir konceptualiai patikimą socialinę taksonomiją, kad būtų galima pasinaudoti galimybėmis ir kartu įveikti iššūkius. ES taksonomija turėtų būti suderinta su holistiniu požiūriu, apimančiu aplinkos ir socialinį tvarumą. Atsižvelgdamas į žaliosios pertvarkos iššūkius, ekonominį ir socialinį pandemijos poveikį, dėl Rusijos agresijos kilusį karą Ukrainoje ir dėl to kilusią geopolitinę įtampą, EESRK pakartoja reikalavimą vykdyti subalansuotą ekonominę politiką ir daugiau dėmesio skirti socialiniams tikslams. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Reglamente nustatytos būtiniausios apsaugos priemonės yra sveikintinos ir turėtų būti kruopščiai įgyvendinamos. Tačiau jų toli gražu nepakanka, kad darbuotojams, vartotojams ir bendruomenėms būtų užtikrintas socialinis tvarumas. Sutelkiant investicijas ES taksonomija padėtų patenkinti neatidėliotinus investicijų poreikius socialiniame sektoriuje. Ji taps dar svarbesnė, jei bus įtraukta į išsamią politiką, kuria siekiama užtikrinti teisingumą ir socialinę įtrauktį. Teisingai pertvarkai būtinos tvarios socialinės sąlygos, o socialinė taksonomija galėtų tapti ilgai lauktomis gairėmis. EESRK ragina Komisiją pateikti lėšų, reikalingų Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti, sąmatą. Apskritai viešosios investicijos viešųjų paslaugų srityje ir toliau atliks labai svarbų vaidmenį. Socialinės gerovės finansavimas valstybės lėšomis ir stabilios socialinės apsaugos sistemos tebėra esminiai dalykai. Vis dėlto bendrai sutarta socialinė taksonomija galėtų tapti gairėmis teigiamą socialinį poveikį darančioms investicijoms. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK rekomenduoja Komisijos ataskaitoje laikytis Tvaraus finansavimo platformos (2) (toliau – Platforma) siūlomo daugiapakopio ir įvairiapusio požiūrio. Socialinės taksonomijos integravimas į ES teisės aktų sistemą tvarių finansų ir valdymo srityje būtų naudingas, tačiau reikia nepamiršti, kad tai pareikalaus daug darbo. Visų pirma, siūloma Įmonių informacijos apie tvarumą teikimo direktyva (ĮITTD) reikšmingai papildytų socialinę taksonomiją, ir ja remiantis būtų galima pamatuoti ir įvertinti priemones. Gerai parengta socialinė taksonomija taip pat padėtų spręsti galimą socialinio „smegenų plovimo“ problemą. EESRK rekomenduoja pradėti nuo paprastų ir aiškių gairių, nustatant paprastas ir skaidrias procedūras ir vėliau jas laipsniškai papildant. Galutinis tikslas turėtų būti glaudus socialinės ir aplinkos taksonomijos integravimas, tačiau pirmas žingsnis galėtų būti abipusės būtiniausios apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ES taksonomijoje turėtų būti nurodyti veiksmai ir įmonės, kurie iš esmės prisideda prie socialinio tvarumo ir yra laikomi „auksiniu“ standartu, atspindinčiu didesnius užmojus nei nustatyta teisės aktuose. EESRK palankiai vertina Platformos siūlomus tikslus; šie tikslai – deramas darbas, tinkamas gyvenimo lygis ir įtraukios bei tvarios bendruomenės. Nors pagrindu turėtų būti įvairūs tarptautiniai ir ES principai, EESRK rekomenduoja visų pirma remtis Europos socialinių teisių ramsčiu ir atitinkamais darnaus vystymosi tikslais (DVT), pavyzdžiui, 8 DVT, susijusiu su deramu darbu. Bet kuriuo atveju, pagarba žmogaus ir darbuotojų teisėms turi būti atitikties taksonomijai sąlyga. Labai svarbu laikytis kolektyvinių sutarčių ir bendro sprendimų priėmimo mechanizmų pagal atitinkamus nacionalinės ir Europos teisės aktus, taip numatant DNSH principą (3). Teigiamo socialinio poveikio gairės, grindžiamos socialinių partnerių susitarimu, turėtų būti laikomos atitinkančiomis taksonomiją. Reikia atsižvelgti į tai, kad kolektyvinių derybų aprėpties lygis valstybėse narėse labai skiriasi ir sumažėjo 22 iš jų – ši problema buvo išspręsta priėmus Minimalaus darbo užmokesčio direktyvą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina teisės aktų leidėjus rengiant socialinę taksonomiją visapusiškai įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas tiek dėl to, kad jiems daromas poveikis, tiek dėl to, kad jie turi laikytis ataskaitų teikimo įsipareigojimų, ir siekiant užtikrinti jų atsakomybę. EESRK kyla abejonių dėl taksonomijos srityje pernelyg dažnai naudojamų deleguotųjų aktų, nes sprendžiami labai įvairūs politiniai klausimai. Taksonomijos tikslas – užtikrinti skaidrumą investuotojams, įmonėms ir vartotojams. Ateityje reikėtų tinkamai įvertinti ir aptarti galimą jos panaudojimą valstybinėse institucijose kaip atskaitos tašką pagalbos ir finansavimo programoms. Dėl visų naudojimo platesne prasme atvejų turi būti pradėtas atitinkamas sprendimų priėmimo procesas. Reikia užkirsti kelią nepagrįstam kišimuisi į nacionalinės teisės aktus ir socialinių partnerių autonomiją. Galiausiai, turi būti išvengta socialinio „smegenų plovimo“ pavojaus. Reikėtų nustatyti skundų teikimo mechanizmus, skirtus profesinėms sąjungoms, įmonių taryboms, vartotojų organizacijoms ir kitiems organizuotos pilietinės visuomenės atstovams, o kompetentingoms nacionalinėms institucijoms turėtų būti padidinta atsakomybė už kontrolę. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK norėtų atkreipti dėmesį į kitus su socialine taksonomija susijusius pranašumus. Pirma, didėjanti socialinio pobūdžio investicijų paklausa turėtų būti remiama nustatant patikimą taksonomiją, kuri yra nuosekli socialinio tvarumo vertinimo koncepcija. Antra, socialiniu požiūriu žalinga veikla gali virsti ekonomine rizika, o taksonomija galėtų padėti tą riziką sumažinti. Trečia, skaidrumas yra labai svarbus kapitalo rinkos veiksmingumui ir taip pat galėtų prisidėti prie socialinės vidaus rinkos, kaip nustatyta SESV 3 straipsnyje. Juo būtų skatinamos vienodos veiklos sąlygos, užkirstas kelias nesąžiningai konkurencijai ir padidintas įmonių ir organizacijų, prisidedančių prie socialinio tvarumo, matomumas. Ketvirta, aplinkos ir socialinio tvarumo srityje ES turėtų remtis savo pranašumais ir siekti tapti pavyzdžiu bei lydere. Reikėtų atnaujinti diskusijas dėl ES reitingų agentūros. EESRK taip pat pakartoja savo raginimą tinkamai reguliuoti ir prižiūrėti finansinių ir nefinansinių duomenų teikėjus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į iššūkius ir galimus sprendimus. Pirma, kyla susirūpinimas dėl trukdymo patekti į rinką. Tačiau investicijos taip pat grindžiamos kitais kriterijais, pavyzdžiui, tikėtina grąža, kuri gali būti svarbesnė už tvarumo tikslus, be to, yra nemažai investuotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų interesų sinergijos atvejų. Kad ir kaip būtų, neatitikimas taksonomijos reikalavimams neturi būti laikomas žalingu, ir Komisija turėtų tai aiškiai nurodyti. Reikėtų daugiau dėmesio skirti tvarių investicijų poveikiui realiosios ekonomikos veiklai. Antra, apibrėžimas, kas turėtų būti įtraukta į taksonomiją, bus vertinamas prieštaringai. Būtent todėl apibrėžimo procesas turėtų būti demokratinių diskusijų ir sprendimų priėmimo objektas. Tokiu būdu būtų galima sukurti bendrą ir patikimą tvarumo sampratą, kuria galėtų ir turėtų remtis pavieniai subjektai. Taksonomijos sėkmė yra siejama su jos patikimumu, todėl į ją įtraukta veikla turi atitikti visuotinai plačiai pripažįstamą tvarumo apibrėžtį. Trečia, socialinė taksonomija galėtų lemti papildomų ataskaitų teikimo reikalavimų atsiradimą. EESRK ragina Komisiją juos iki minimumo sumažinti ir išvengti sutapimo. Teisiškai įgaliotos įstaigos konsultacijos ir paslaugų, susijusių su taksonomija, teikimas galėtų būti ypač naudingi mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kooperatyvams ir pelno nesiekiantiems verslo modeliams. Be to, finansų įstaigos turėtų būti skatinamos pateikti investicijų socialinio poveikio vertinimus, kaip šiuo metu atlieka vertybėmis grindžiami bankai visame pasaulyje. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Nuomonės rengimo aplinkybės

| 2.1. | ES tvaraus finansavimo sistema turėtų padėti privačiojo finansavimo srautus nukreipti į tvarią ekonominę veiklą. 2018 m. tvaraus finansavimo veiksmų planą sudaro taksonomija, įmonių informacijos atskleidimo sistema ir investavimo priemonės, įskaitant lyginamuosius indeksus, standartus ir ženklinimą, o 2021 m. atnaujintoje tvaraus finansavimo strategijoje daugiausia dėmesio skiriama realiosios ekonomikos perėjimui prie darnesnio vystymosi, taip pat įtraukumui, atsparumui, finansų sektoriaus indėliui ir pasauliniams tikslams. Šioje sistemoje ES rengė įvairias teisėkūros iniciatyvas, kuriose ES taksonomijai tenka svarbus vaidmuo. EESRK atkreipia dėmesį į savo atitinkamas nuomones (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES taksonomija turėtų užtikrinti skaidrumą investuotojams bei įmonėms ir padėti jiems atpažinti tvarias investicijas. Reglamente pateikiama klasifikavimo sistema, kurioje daugiausia dėmesio skiriama šešiems aplinkosaugos tikslams, kurių siekiama klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos, vandens, biologinės įvairovės, taršos prevencijos ir žiedinės ekonomikos srityse. Aplinkos atžvilgiu tvaria investicija turi būti reikšmingai prisidedama prie vieno ar kelių iš šių tikslų įgyvendinimo, ji neturi daryti reikšmingos žalos nė vienam iš šių tikslų (reikšmingos žalos nedarymo principas) ir turi atitikti veiklos rezultatų ribines vertes („techninės analizės kriterijus“). Ji taip pat turi atitikti su socialiniais ir valdymo aspektais susijusias būtiniausias apsaugos priemones (18 straipsnis). Todėl įmonės turi įdiegti procedūras, užtikrinančias veiklos suderinamumą su EBPO gairėmis tarptautinėms įmonėms, JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe ir Tarptautine žmogaus teisių chartija. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Reglamento 26 straipsniu Komisija įpareigojama iki 2021 m. pabaigos paskelbti ataskaitą, kurioje būtų aprašytos nuostatos, kurios būtų reikalingos siekiant išplėsti reglamento taikymo sritį, kad reglamentas apimtų „kitus darnumo tikslus, pavyzdžiui, socialinius tikslus“. Tuo atskleidžiamas ketinimas išplėsti jo taikymo sritį, tačiau vis dar nereikalaujama įgyvendinti socialinės taksonomijos. Pagal reglamentą Platformos socialinės taksonomijos pogrupiui buvo pavesta užduotis ištirti taksonomijos išplėtimą įtraukiant socialinius tikslus. Galutinė socialinės taksonomijos ataskaita paskelbta 2022 m. vasario mėn. (5), vėliau, nei planuota, ir tikimasi, kad Komisija ja remdamasi parengs savo ataskaitą. Be to, Platformos prašoma patarti Komisijai dėl 18 straipsnio taikymo, t. y. pateikti gaires, kaip įmonės galėtų laikytis būtiniausių apsaugos priemonių, ir dėl galimo poreikio papildyti straipsnio reikalavimus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Platforma siūlo integruoti socialinės taksonomijos struktūrą dabartinės ES teisės aktų sistemos tvarių finansų ir valdymo srityje. Jei socialinė taksonomija būtų įgyvendinta, papildomomis nuostatomis būtų sukurta reglamentavimo aplinka, įskaitant siūlomą Įmonių informacijos apie tvarumą teikimo direktyvą (ĮITTD) – ja bus pakeista Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyva ir nustatyti privalomi ES informacijos apie tvarumą teikimo standartai, Su tvarumu susijusios finansinės informacijos atskleidimo reglamentą ir Direktyvą dėl įmonių išsamaus tvarumo patikrinimo. Visų pirma, siūlomoje ĮITTD reikalaujama, kad įmonės taip pat atkreiptų dėmesį į informacijos socialinėmis temomis rinkinį ir atskleistų valdymo veiksnius, ir tikimasi, kad ja bus pagerintas informacijos apie socialinius klausimus atskleidimas. Todėl tai būtų svarbus socialinės taksonomijos, pagal kurią būtų galima išmatuoti ir įvertinti šiuos klausimus, papildymas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nors esama tam tikrų skirtumų, Platforma siūlo laikytis aplinkos taksonomijos struktūrinių aspektų. Ji siūlo tris pagrindinius tikslus, pateikiamus kartu su daliniais tikslais. Deramo darbo tikslas apima tokius dalinius tikslus kaip socialinio dialogo stiprinimas, kolektyvinių derybų skatinimas ir orų gyvenimą užtikrinantis darbo užmokestis. Tinkamo gyvenimo lygio tikslas apima sveikus ir saugius produktus, kokybišką sveikatos priežiūrą ir kokybišką būstą, o įtraukios ir tvarios bendruomenės tikslas taip pat turėtų skatinti lygybę ir integracinį augimą bei remti tvarius pragyvenimo šaltinius. Siūlomos minimalios apsaugos priemonės yra susijusios su aplinkos, valdžios ir socialiniais tikslais, kad būtų išvengta nenuoseklumo, pavyzdžiui, tvarią veiklą vykdanti įmonė, susijusi su žmogaus teisių pažeidimais. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį į atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, visų pirma į subjekto darbuotojus ir vertės grandinės darbuotojus, galutinius naudotojus ir susijusias bendruomenes. Taip pat siūlomi reikšmingos žalos nedarymo kriterijai, susiję su socialine sritimi, ir žalingos veiklos sąrašas. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK ragina vykdyti ekonominę politiką, atitinkančią ES sutarties 3 straipsnyje nustatytus tikslus ir DVT. Būtinas subalansuotas dėmesys pagrindiniams politikos tikslams, kuriais visų pirma siekiama tvarumo aplinkos atžvilgiu, tvaraus ir integracinio augimo, visiško užimtumo, kokybiškų darbo vietų, sąžiningo paskirstymo, sveiko ir kokybiško gyvenimo, lyčių lygybės, finansinio stabilumo, kainų stabilumo, subalansuotos prekybos, grindžiamos sąžininga ir konkurencinga pramonės ir ekonomikos struktūra, ir stabilių viešųjų finansų. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į konkurencingo tvarumo darbotvarkę, kurioje nustatyta, kad ją sudarantiems keturiems aspektams – aplinkos tvarumui, našumui, sąžiningumui ir makroekonominiam stabilumui – turėtų būti taikomos vienodos sąlygos, kad būtų pasiektas numatytas stiprinamasis poveikis, o žalioji ir skaitmeninė pertvarkos – sėkmingai įgyvendintos (6). Atsižvelgiant į dėl Rusijos agresijos kilusį karą Ukrainoje, EESRK pabrėžia savo raginimą vykdyti subalansuotą ekonominę politiką, kad būtų sušvelnintas jo ekonominis ir socialinis poveikis, ir nurodo TDO 1919 m. konstitucijos teiginį, kad „visuotinę ir ilgalaikę taiką galima pasiekti tik tada, kai ji grindžiama socialiniu teisingumu“. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK aiškina socialinės taksonomijos idėją ir siekia paskatinti diskusijas bei didinti informuotumą. EESRK pasisako už gerai parengtą, praktiškai įgyvendinamą ir konceptualiai patikimą socialinę taksonomiją, kad būtų pasinaudota didelėmis su ja siejamomis galimybėmis ir kartu įveikti iššūkiai (žr. toliau). Kaip ir visa ekonominė politika, su finansais susijusi tvarumo koncepcija ir ypač ES taksonomija turėtų būti suderintos su holistiniu ir daugialypiu požiūriu, pagal kurį socialinis ir aplinkos tvarumas turėtų būti traktuojamas vienodai. Be to, žalioji pertvarka gali būti žalinga socialiniu požiūriu. Todėl būtina socialinės srities standartų apsauga ir tobulinimas, daugiausia dėmesio skiriant siekiui nė vieno nepalikti nuošalyje. Teisingai pertvarkai būtinos tvarios socialinės sąlygos, o socialinė taksonomija galėtų tapti gairėmis. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK mano, kad socialinė taksonomija yra svarbus ir būtinas ES socialinio aspekto papildymas, ir ragina Komisiją laiku paskelbti ataskaitą, kaip reikalaujama 26 straipsnyje. Reikėtų laikytis Platformos ataskaitoje pasiūlyto daugiapakopio ir įvairiapusio požiūrio. Tačiau pastangos pasiekti tobulumą ir įtraukti iškart visus socialinio tvarumo aspektus gali lemti didelį socialinės taksonomijos įgyvendinimo vėlavimą ir net pavojų, kad projekto apskritai bus atsisakyta. Todėl EESRK rekomenduoja procesą pradėti nuo paprastų ir aiškių gairių bei nesudėtingų laiku nustatomų skaidrumo procedūrų, o paskui nuolat, žingsnis po žingsnio, tai papildyti. Kalbant apie aplinkos taksonomijos ir socialinės taksonomijos ryšį, reikėtų siekti nuoseklumo ir glaudžios šių dviejų metodų integracijos. Vis dėlto, iš pradžių būtų praktiška nustatyti abipuses būtiniausias apsaugos priemones. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK palankiai vertina tai, kad Platforma paskelbė savo pranešimo dėl Reglamento 18 straipsnio projektą, kad patartų įmonėms, kaip įgyvendinti šio straipsnio reikalavimus ir galbūt leistų jį iš dalies pakeisti. Ypač svarbu, kad socialinio tvarumo kontekste būtų galima įvertinti faktinius įmonės veiklos rezultatus, susijusius su žmogaus teisėmis, darbo santykiais ir deramu darbu. Tačiau, nors aplinkos taksonomijos būtiniausios apsaugos priemonės yra labai sveikintinos ir turėtų būti kruopščiai įgyvendinamos, jos niekada nepakeis socialinės taksonomijos. Jų toli gražu nepakanka, kad darbuotojams, vartotojams ir bendruomenėms būtų užtikrintas socialinis tvarumas (7). Be to, EESRK rekomenduoja bendradarbiauti su vietos socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės organizacijomis ir socialinėmis įmonėmis siekiant stebėti ir skatinti teigiamą ekonominės veiklos poveikį suinteresuotiesiems subjektams. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Socialinė taksonomija įgis dar daugiau svarbos, jei bus bendros politikos, kuria siekiama socialinio tvarumo, dalis, kartu su atitinkamomis taisyklėmis, pavyzdžiui, susijusiomis su deramu patikrinimu, ar gerbiamos žmogaus teisės. Tačiau ji niekada nepakeis patikimo vyriausybės reguliavimo ir socialinės politikos. Socialinės gerovės finansavimas valstybės lėšomis ir stabilios socialinės apsaugos sistemos tebėra esminiai dalykai. Taksonomija neturėtų būti išstūmimo ar privatizavimo priemonė. Viešosios investicijos ir toliau atlieka lemiamą vaidmenį viešųjų paslaugų srityje, be to, jos dažnai skatina tolesnes privačiąsias investicijas. Tačiau infrastruktūros, sveikatos, švietimo ir mokymo bei socialinio būsto srityse socialine taksonomija visiems investuotojams galėtų būti nustatyti tvarumo kriterijai, kad būtų sudarytos sąlygos socialiniu požiūriu tvarioms investicijoms į realiąją ekonomiką ir išvengta socialinio „smegenų plovimo“. Ateityje valstybės institucijos taip pat galėtų naudoti taksonomiją kaip pagalbos ir finansavimo programų orientyrą. Tai reikės tinkamai įvertinti ir aptarti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Socialinė taksonomija padėtų išsamiai susisteminti teigiamą ir neigiamą ekonominės veiklos socialinį poveikį. Daugelis svarstomų klausimų yra glaudžiai susiję su klausimais, dėl kurių tradiciškai diskutuoja socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos. EESRK ragina rengiant socialinę taksonomiją – ypač (dalinius) tikslus, reikšmingos žalos nedarymo kriterijus ir apsaugos principus – visapusiškai įtraukti organizuotą pilietinę visuomenę. Darbdaviai, darbuotojai, vartotojai, kiti suinteresuotieji subjektai ir bendruomenės junta tikslų rengimo poveikį ir (arba) turi vykdyti ataskaitų teikimo prievoles. EESRK taip pat nurodo, kad pensijų fondai yra darbuotojų, kurie taip pat gauna naudos iš investicijų, pavyzdys. Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas yra labai svarbus siekiant išsaugoti atsakomybę. EESRK tikisi, kad socialinė taksonomija galėtų būti įdiegta peržiūrint reglamentą, taigi būtų vykdoma įprasta teisėkūros procedūra. Tai, kad tvarių finansų srityje ir ypač diegiant taksonomiją pernelyg dažnai naudojami deleguotieji aktai, kelia abejonių, nes sprendžiami labai įvairūs politiniai klausimai, gerokai pranokstantys technines specifikacijas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pabrėžia, kad svarbu gerinti informacijos kokybę socialiai tvarių investicijų srityje ir užkirsti kelią dezinformacijai apie socialinę padėtį, kad būtų išvengta neigiamo poveikio visiems suinteresuotiesiems subjektams. Gerai parengta socialinė taksonomija labai padėtų spręsti tokias problemas, nes būtų aiškiai nurodyta veikla ir subjektai, kurie svariai prisideda prie socialinio tvarumo. Ji turėtų būti „auksinis“ standartas ir atspindėti didesnius užmojus nei jau nustatyta teisės aktuose, kartu išlaikant tinkamą pernelyg visuotinio ir pernelyg siauro užmojo pusiausvyrą. Aplinkosaugos kriterijai yra labiau pagrįsti mokslu, o socialinė taksonomija, kaip siūloma Platformos, labiau remtųsi standartais ir visuotiniu mastu suderintomis sistemomis, ir jos gali būti ne nurodomojo pobūdžio – jos gali būti gairėmis, skatinančiomis socialiai tvarią veiklą. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pagarba žmogaus ir darbuotojų teisėms turi būti atitikties taksonomijai sąlyga. Taip pat labai svarbu laikytis kolektyvinių sutarčių ir bendro sprendimų priėmimo mechanizmų pagal atitinkamus nacionalinės ir Europos teisės aktus, taip numatant DNSH principą. Be to, teigiamo socialinio poveikio gairės, kuriomis numatomos lengvos ir skaidrios procedūros ir kurios yra grindžiamos socialinių partnerių susitarimu, turėtų būti laikomos ekonomine veikla, atitinkančia taksonomiją. Svarbu nepamiršti, kad kolektyvinių derybų aprėpties mastas valstybėse narėse yra labai skirtingas: nuo 7 proc. Lietuvoje iki 98 proc. Austrijoje. Nuo 2000 m. kolektyvinių derybų aprėptis sumažėjo 22 valstybėse narėse ir yra manoma, kad šiuo metu kolektyvines sutartis yra sudarę bent 3,3 mln. darbuotojų mažiau. Įgyvendinant socialinę taksonomiją svarbus vaidmuo tenka naujajai direktyvai dėl minimaliojo darbo užmokesčio ir kolektyvinių sutarčių taikymo išplėtimui (8). Be to, EESRK rekomenduoja pačiame siūlomame teisės akte pateikti aiškias rekomendacijas dėl būtiniausių apsaugos priemonių įgyvendinimo, galbūt remiantis Platformos ataskaita, rengiama pagal Reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Socialinės taksonomijos pagrindu gali būti įvairios tarptautinės ir ES normos ir principai. Kalbant apie (dalinius) tikslus, EESRK rekomenduoja visų pirma remtis Europos socialinių teisių ramsčiu ir susijusiu veiksmų planu bei atitinkamais darnaus vystymosi tikslais (DVT), konkrečiai 8 DVT (deramas darbas ir ekonomikos augimas), 1 SDG (skurdo panaikinimas), 2 SDG (bado panaikinimas), 3 SDG (sveikata ir gerovė), 4 SDG (švietimas ir mokymas), 5 SDG (lyčių lygybė), 10 SDG (nelygybės mažinimas) ir 11 SDG (darnūs miestai ir bendruomenės). Be to svarbiu šaltiniu galėtų tapti socialinių partnerių sutartinės sistemos. EESRK mano, kad svarbu įgyvendinti Platformos idėją nustatyti būtiniausias apsaugos priemones, grindžiamas JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais ir EBPO gairėmis. Be to, Europos socialinė chartija, ES pagrindinių teisių chartija, Europos žmogaus teisių konvencija ir siūloma Direktyva dėl įmonių išsamaus tvarumo patikrinimo taip pat būtų vertingi socialinės taksonomijos atskaitos taškai. Galiausiai, reikėtų atmesti veiklą, kuri laikoma labai žalinga, t. y. veiklą, kuri iš esmės ir bet kokiomis aplinkybėmis prieštarauja visiems tvarumo tikslams ir kurios žalingumo sumažinti neįmanoma. Čia turėtų būti įtraukti ginklai, pasmerkti pagal tarptautinius susitarimus, pavyzdžiui, kasetinės bombos ar priešpėstinės minos. EESRK taip pat rekomenduoja parengti koncepciją, kaip elgtis su agresyviais ir kariaujančiais režimais. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Socialinės taksonomijos galimybės

| 4.1. | EESRK labai rekomenduoja pasinaudoti taksonomijos teikiamomis galimybėmis siekiant nukreipti investicijas į socialiniu požiūriu tvarią veiklą ir subjektus ir kurti deramas darbo vietas. Daug daugiau nei 20 proc. ES piliečių gresia skurdas; dėl pandemijos padidėjo nelygybė, o karas Ukrainoje dar labiau padidins ekonominę ir socialinę įtampą. Apskaičiuota, kad siekiant įgyvendinti DVT visame pasaulyje per metus reikia sutelkti apie 3,3–4,5 trilijono JAV dolerių. Prekės, gaminamos pažeidžiant su darbu susijusias žmogaus teises, yra susijusios su ES rinka, nes į ją yra importuojamos. ES taip pat skubiai reikia socialinių investicijų, pavyzdžiui, į skurdo mažinimą, mokymąsi visą gyvenimą ir sveikatą (9). Apskaičiuota, kad minimalus investicijų į socialinę infrastruktūrą atotrūkis 2018–2030 m. buvo apie 1,5 trln. EUR. (10) EESRK ragina Komisiją pateikti investicijų, reikalingų, kad būtų užtikrintas Europos socialinių teisių ramsčio laikymasis ir pasiekti ES pagrindiniai tikslai iki 2030 m., sąmatą. Siekiant užtikrinti socialinį tvarumą, reikalingos tiek viešosios, tiek privačiosios lėšos. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Naudodamiesi socialine taksonomija investuotojai ir įmonės galėtų įvertinti savo investicijų ar veiklos socialinį poveikį ir savanoriškai tai laikyti esminiu tikslu. EESRK atkreipia dėmesį į didėjančią socialinių investicijų paklausą ir pritaria investuotojų atvirumui socialinio tvaraus finansavimo atžvilgiu. Tačiau trūksta apibrėžties ir standartizacijos, o aplinkosauginių, socialinių ir valdymo (ASV) reitingų ir susijusių rezultatų analizė taip pat atskleidžia esminius skirtumus, atsižvelgiant į reitingų teikėją, todėl socialinio pobūdžio tvarus investavimas yra sudėtingas. Socialinė taksonomija būtų nuosekli koncepcija, skirta socialiniam tvarumui apibrėžti, skatinti ir jo pažangai vertinti. Ji gali padidinti atskaitomybę ir pateikti aiškias gaires. Todėl ji tikrai padėtų investuotojams apsispręsti dėl siekių ir galėtų paskatinti kitus rinkos dalyvius investuoti šioje srityje, kartu padedant užkirsti kelią socialiniam „smegenų plovimui“. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Socialiniu požiūriu žalinga veikla taip pat gali sukelti ekonominę riziką. Jei verslas siejamas su žmogaus teisių pažeidimais, gali kilti boikoto rizika, o jei įmonė neatlieka deramo patikrinimo, ar gerbiamos žmogaus teisės, jai grėstų pašalinimas iš viešųjų pirkimų. Ji taip pat gali įsivelti į brangiai kainuojančius teisminius ginčus dėl žmogaus teisių pažeidimų arba dėl streikų gali sutrikti tiekimo grandinės. Investicijoms neigiamą poveikį taip pat gali daryti ekonominė ir politinė rizika dėl didėjančio atotrūkio tarp turtingųjų ir vargšų. Šią riziką būtų galima iki minimumo sumažinti priimant investicinius sprendimus, grindžiamus ir socialine taksonomija. EESRK taip pat atkreipia dėmesį į ECB darbą, kuriuo siekiama sustiprinti sisteminės rizikos, kylančios dėl tvarumo veiksmų ignoravimo, stebėseną ir valdymą. EESRK pabrėžia, kad aplinkosauginę riziką dažnai lydi ir socialinė rizika, pavyzdžiui, kai dėl potvynio žmonės netenka namų. Apskritai socialinė tvarumo rizika turėtų būti aiškiai aptarta ir įtraukta į ECB veiksmus, susijusius su tvarumo rizika. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Be to, EESRK taip pat primena, kad skaidrumas yra esminis rinkos veiksmingumo elementas. Tai pasakytina ne tik apie kapitalo rinkas. Socialinė taksonomija taip pat galėtų būti priemonė, padedanti palaikyti ekonominių laisvių ir socialinių bei darbo teisių balansą (11). Kadangi būtų didinamas skaidrumas, socialine taksonomija būtų galima prisidėti prie socialinės vidaus rinkos, kaip nustatyta SESV 3 straipsnyje, ir skatinti sąžiningą konkurenciją. Be to, socialine taksonomija taip pat būtų skatinamos vienodos veiklos sąlygos ir didinamas matomumas įmonių, kurios gerbia žmogaus ir darbuotojų teises ir iš esmės prisideda prie socialinio tvarumo, taip pritraukdamos investuotojus. Potencialus transformacinis taksonomijos vaidmuo būtų užtikrinamas plačiau skleidžiant žinias apie ją. Šiomis aplinkybėmis EESRK dar kartą atkreipia dėmesį į teigiamą finansinių priemonių vaidmenį, kurį jos gali atlikti plėtojant socialinio poveikio įmonių veiklą (12). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Galiausiai, ES tarptautiniu mastu įsitvirtino kaip aplinkos srities tvaraus finansavimo lyderė ir aktyviai prisideda prie šių pasaulinių pastangų. EESRK palankiai vertina šias pastangas, tačiau primena Komisijai, kad būtina taip pat skatinti socialinį tvarumą ir propaguoti darnaus vystymosi tikslus. Be to, socialinio tvarumo srityje ES turėtų stengtis būti pavyzdžiu ir, šia tema kalbėdama tarptautiniuose forumuose, turėtų būti lyderė. Ypač vykstant karui ir kylant tarptautinėms įtampoms, tarptautinėje tvaraus finansavimo struktūroje turi būti atsižvelgta ir į socialinį tvarumą. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Iššūkiai ir galimi sprendimai

| 5.1. | Finansinių investuotojų ketinimai vykdyti socialinio pobūdžio ir aplinkos atžvilgiu tvarias investicijas yra labai sveikintini ir turi būti remiami. Tačiau finansų rinkos dalyviai savo investicinius sprendimus dažniausiai grindžia lūkesčiais, susijusiais su grąža, rizika, likvidumu ir išpirkimo terminu. Šie motyvai gali neatitikti kitų suinteresuotųjų subjektų interesų ir prieštarauti aplinkosauginiams ar socialiniams tikslams arba net būti svarbesni už tuos tikslus. Tačiau EESRK taip pat atkreipia dėmesį į daug galimų variantų, kai esama investuotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų interesų sinergijos, pavyzdžiui, kai geresnis darbuotojų dalyvavimas taip pat didina įmonių produktyvumą arba kai ekonomine veikla prisidedama prie bendruomenių gerovės. Bet kuriuo atveju ekonominė veikla ar subjektai, kurie gali neatitikti taksonomijos reikalavimų, neturi būti savaime laikomi žalingais. Tokiu atveju kyla susirūpinimas dėl trukdymo patekti į rinką, todėl EESRK prašo Komisijos pateikti paaiškinimus ir laikytis tinkamai subalansuoto požiūrio. Reikėtų daugiau dėmesio skirti tvarių investicijų poveikiui realiosios ekonomikos veiklai. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Nesuderinamumo gali atsirasti dėl to, kad socialiniai klausimai reglamentuojami valstybių narių lygmeniu ir tarp socialinių partnerių, o visa organizuota pilietinė visuomenė siekia dalyvauti sprendžiant socialinius, aplinkos ir kitus politikos klausimus. Tačiau EESRK palankiai vertina tai, kad Platformos ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į kitų reglamentų pažeidimų riziką, ir daroma prielaida, kad Komisijos pasiūlyme bus stengiamasi išvengti prieštaringo sutapimo ir kišimosi į nacionalines socialines sistemas, darbo santykius ir nuostatus. Be to, socialinė taksonomija remtųsi bendromis tarptautinėmis ir Europos deklaracijomis bei principais, pavyzdžiui, Europos socialinių teisių ramsčiu, ir būtų savanoriško sprendimų priėmimo pagrindas, nenustatant jokios socialinės politikos struktūros. Tačiau dėl visų taksonomijos naudojimo platesne prasme atvejų, kaip paminėta pirmiau, turi būti pradėtas atitinkamas sprendimų priėmimo procesas. Reikia užkirsti kelią nepagrįstam kišimuisi į nacionalinės teisės aktus ir socialinių partnerių autonomiją ir pripažinti nacionalinių darbo rinkos modelių bei kolektyvinių derybų sistemų skirtumus. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Socialinės taksonomijos, taigi ir struktūrizuotos tvarios socialinės veiklos bei sektorių apžvalgos, rengimas taip pat yra susijęs su politinėmis vertybėmis. Bus sudėtinga apibrėžti, kuri ekonominė veikla ir (arba) sektorius laikomi atitinkančiais taksonomiją. Tačiau būtent dėl šios priežasties rengiant taksonomiją turi vykti politinės diskusijos ir demokratinio sprendimų priėmimo procesas (13). Tik šiomis sąlygomis galima plėtoti bendrą socialinio tvarumo idėją, kuria galėtų ir turėtų remtis pavieniai subjektai. EESRK pabrėžia, kad ir socialinėje srityje taksonomijos sėkmė priklauso nuo to, ar ji bus plačiai pripažinta. Įtrauktos veiklos rūšys ir sektoriai turi atitikti visuotinai priimtiną tvarumo apibrėžtį ir būti grindžiami bendrai pripažįstamomis vertybėmis, pavyzdžiui, žmogaus orumu, lyčių lygybe, teisingumu, įtraukimu, nediskriminavimu, solidarumu, prieinamumu, gerove ir įvairove. Labai svarbu užtikrinti taksonomijos patikimumą, kad nekiltų pavojaus visam projektui. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Be to, susirūpinimą kelia tai, kad dėl socialinės taksonomijos įmonėms gali būti užkrauti papildomi atskaitomybės reikalavimai ir joms gali tekti teikti painią ir sudėtingą informaciją, kartu taikyti brangias audito procedūras. EESRK ragina Komisiją iki minimumo sumažinti šią naštą ir parengti paprastus ir lengvai pastebimus kriterijus, kartu atsižvelgiant į sutapimus su kitais atskaitomybės reikalavimais. EESRK palankiai vertina Platformos požiūrį, pagal kurį turi būti nustatyta socialinės taksonomijos struktūra, panaši į siūlomos ĮITTD struktūrą. Apskritai EESRK ragina parengti tvarkingą ir nuoseklų taisyklių rinkinį, kuris nebūtų pernelyg sudėtingas ir kuriuo būtų išvengta sutapimų, tačiau kuris kartu veiktų praktiškai ir užtikrintų reikiamą skaidrumą. Taip pat galbūt būtų naudinga, kad su taksonomija susijusias paslaugas įmonėms ir organizacijoms, norinčioms atitikti taksonomiją, teiktų specializuota teisiškai įgaliota įstaiga. Tai taip pat užtikrintų, kad įmonės, turinčios mažiau išteklių ataskaitų teikimo reikalavimams vykdyti, galėtų naudotis taksonomija. Tačiau finansų įstaigos vis dar gali pateikti investicijų socialinio poveikio vertinimus, kaip šiuo metu atlieka vertybėmis pagrįsti bankai visame pasaulyje. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Nors taksonomijos tikslas – sukurti patikimą socialiniu požiūriu tvaraus investavimo sistemą, negalima atmesti žaliojo arba socialinio „smegenų plovimo“ pavojaus. EESRK sutinka su Platforma, kad vien tik įsipareigojimų ir politikos tikrinimas neužtikrina veiksmingo įgyvendinimo ir žmogaus teisių apsaugos, taip pat neremia socialiniu požiūriu tvarios veiklos plėtros. Labai sunku prižiūrėti, ar įmonė laikosi paskelbtų socialinio tvarumo tikslų, ir užtikrinti, kad ji jų laikytųsi, taip pat vertinti jos veiklos rezultatus dažnai labai sudėtingose šiuolaikinėse tiekimo grandinėse. Kita vertus, Platforma atkreipia dėmesį į teikiančius vilčių pokyčius kiekybiškai įvertinamų socialinių duomenų srityje, pavyzdžiui, peržiūrėtos socialinių rodiklių suvestinės ir DVT kontekste. Apskritai socialinė taksonomija turi būti skaidri, patikima ir nuolat atnaujinama. EESRK taip pat siūlo šiuo atžvilgiu atsižvelgti, pavyzdžiui, į darbuotojų tarybas ir pilietinės visuomenės organizacijas. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESRK siūlo atnaujinti diskusiją dėl ES reitingų agentūros – ji dabar galėtų būti orientuota į tvarumą, ir taip įtvirtinti ES novatorišką vaidmenį šioje srityje. Jis taip pat pakartoja savo raginimą tinkamai reguliuoti ir prižiūrėti finansinių ir nefinansinių duomenų teikėjus. Turėtų būti nustatyti skundų teikimo mechanizmai, skirti profesinėms sąjungoms, darbuotojų taryboms, vartotojų organizacijoms ir kitiems organizuotos pilietinės visuomenės atstovams ir taikomi tais atvejais, kai esama klaidingų teiginių ar neatitikimo taksonomijai. EESRK pripažįsta, kad reglamente atsakomybė už priemones ir sankcijas už pažeidimus paliekama valstybėms narėms. Bet kuriuo atveju kompetentingoms nacionalinėms institucijoms (14) turėtų būti padidinta atsakomybė už kontrolės vykdymą, ją papildant įpareigojimais teikti ataskaitas savo parlamentams ir pilietinei visuomenei. |
| --- | --- |

5.6.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 22 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL L 198, 2020 6 22, p. 13.

1

(2)  Tvaraus finansavimo platforma | Europos Komisija (europa.eu).

2

(3)  Reikšmingos žalos nedarymo principas.

3

(4)  OL C 517, 2021 12 22, p. 72.

4

(5)  Galutinė socialinės taksonomijos ataskaita (europa.eu).

5

(6)  OL C 275, 2022 7 18, p. 50.

6

(7)  OL C 152, 2022 4 6, p. 97.

7

(8)  Direktyva dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio ES, 4 straipsnio 2 dalis, preliminarus susitarimas. Socialinėje taksonomijoje turėtų būti remiama Direktyvoje nustatyta 80 proc. kolektyvinių derybų aprėpties riba, pagal kurią reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi priemonių normai padidinti.

8

(9)  Galutinė socialinės taksonomijos ataskaita (europa.eu).

9

(10)  Europos Komisija, „Investicijų į Europos socialinę infrastruktūrą skatinimas“, diskusijoms skirtas dokumentas Nr. 074/2018 m. sausio mėn.

10

(11)  OL C 275, 2022 7 18, p. 50.

11

(12)  OL C 194, 2022 5 12, p. 39.

12

(13)  Žr. pirmiau, 3 skyrius.

13

(14)  Žr. Taksonomijos reglamento 21 straipsnį.

14

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/23

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Sanglaudos ir priemonės „New Generation EU“ lėšomis finansuojamas prisitaikymo prie klimato kaitos fondas“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/04)

| Pranešėjas | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Judith VORBACH |

Pranešėjas

Ioannis VARDAKASTANIS

Bendrapranešėjė

Judith VORBACH

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 9 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 139 / 3 / 3 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 9

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

139 / 3 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos Sąjunga (ES) imasi reikšmingų veiksmų kovodama su klimato kaita ir mažindama išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį. ES klimato, aplinkos ir energetikos politika turi ilgalaikį planą, padėsiantį išvengti blogiausių ekstremaliosios klimato padėties, su kuria susiduria mūsų planeta, padarinių. Tačiau to vis tiek gali nepakakti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nors ES įsipareigojimas yra svarbus, deja, jau matomi klimato kaitos ir išteklių trūkumo padariniai. Todėl mums tenka prisitaikyti prie anksčiau dar nepatirtos tikrovės. Nors ES yra deramai įsipareigojusi vengti padėties blogėjimo, vis dėlto esame nepasirengę susidoroti su nenumatytomis klimato ekstremaliosiomis situacijomis, energetikos krizėmis ir gaivalinėmis nelaimėmis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nuo 2021 m. susidūrėme su dviem labai didelėmis ekstremaliosiomis situacijomis, į kurias reaguoti ES finansavimo mechanizmai pasirodė esą netinkami. Pirmoji – 2021 m. vasarą visoje Europoje kilusių potvynių ir gamtos gaisrų padaryti nuostoliai. Antroji – tebesitęsianti energetikos krizė ir ES energetinio savarankiškumo poreikis, kurį lėmė Rusijos invazija į Ukrainą 2022 m. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dabartinis ES reagavimo į gaivalines nelaimes mechanizmas yra Europos Sąjungos solidarumo fondas (ESSF). Tačiau turimas metinis ESSF biudžetas atrodo mažas, palyginti su pastarojo meto gaivalinių nelaimių padaryta žala, todėl jį reikia gerokai padidinti. Perėjimo prie žaliosios energetikos finansavimas ES lėšomis yra daug svaresnis, tačiau juo neatsižvelgiama į neatidėliotiną dabartinį ES energetinio savarankiškumo poreikį ir į labai didelę energijos nepritekliaus riziką, kaip nurodyta EESRK nuomonėje „Energijos nepritekliaus šalinimas ir ES atsparumas. Ekonominiai ir socialiniai iššūkiai“ (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad ES reikia naujo finansavimo mechanizmo, pagal kurį būtų teikiama neatidėliotina ir plataus užmojo pagalba, skirta padėti valstybėms narėms susidarius tokioms ekstremaliosioms situacijoms, kaip nurodyta pirmiau. Todėl EESRK siūlo įsteigti naują prisitaikymo prie klimato kaitos fondą. Šis finansavimas turėtų būti nukreipiamas iš esamų ES fondų, visų pirma iš Sanglaudos fondo ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP), ir jis turėtų būti racionaliai ir nuosekliai valdomas per šį naująjį fondą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Modernizuojant finansavimo aplinką taip pat būtų galima, be kita ko, išplėsti taikymo sritį, paspartinti esamų programų įgyvendinimą ir apsvarstyti galimybę priemonę „New Generation EU“ (NGEU) naudoti kaip naujos finansavimo priemonės modelį. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Atsižvelgdamas į didelį investicijų poreikį, EESRK taip pat rekomenduoja Komisijai apsvarstyti galimybę remti prisitaikymo prie klimato kaitos fondą skatinant privačiąsias investicijas ir įnašus. Konkrečiai kalbant apie gaivalines nelaimes, Komisija ir valstybės narės taip pat turėtų stengtis sudaryti galimybes dažniau ir paprasčiau naudotis draudimo apsauga ir taikyti draudimo sistemą kaip priemonę nukreipti finansavimą į atsparumo klimato kaitai didinimą, ypač rizikos zonose, kad būtų sumažinta priklausomybė nuo ES lėšomis teikiamos paramos. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Prisitaikymo prie klimato kaitos fondas turi būti adaptyvus, lankstus ir parengtas reaguoti į naujas ir besiformuojančias krizes ateinančiais metais ir dešimtmečiais. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Nepaprastai svarbu, kad prisitaikymo prie klimato kaitos fondo, kuris būtų labiau orientuotas į greitą ir neatidėliotiną atsaką, veikimas būtų derinamas su visa apimančia ES klimato, aplinkos ir energetikos politika, nes tai ilgainiui leis sumažinti priklausomybę nuo reagavimo į ekstremaliąsias situacijas priemonių ir apsaugoti žmoniją bei gamtos pasaulį. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK pripažįsta, kad kova su klimato krize atitinka pagal Europos žaliąjį kursą ES prisiimtus įsipareigojimus įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir darnaus vystymosi tikslus (DVT). Nors klimato kaitos priežasčių šalinimas turėtų būti svarbiausias ES klimato politikos uždavinys, EESRK pabrėžia, kad kartu su išmetamo ŠESD kiekio mažinimo planais reikia turėti patikimus ir supaprastintus finansavimo mechanizmus, kurie padėtų susidoroti su ekstremaliosiomis klimato ir energetikos situacijomis, su kuriomis jau dabar susiduria ES gyventojai. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK vizija – naujas prisitaikymo prie klimato kaitos fondas; tokiam pasiūlymui pritaria keletas Europos Parlamento narių (2). Šiam mechanizmui turėtų būti naudojamos esamos Sanglaudos fondo ir EGADP lėšos, sutelktos į vieną fondą, o tai pagerintų veiksmingumą ir reagavimo laiką ir palengvintų centralizuotą stebėseną ten, kur finansavimo reikia labiausiai. Fondas turėtų sustiprinti ES gebėjimą padėti valstybėms narėms greitai reaguoti į ekstremaliąsias klimato, aplinkos ir energetikos situacijas. Dabartinėmis aplinkybėmis jis padėtų susidoroti su šiuo metu aktualiausiomis dviejų rūšių ekstremaliosiomis situacijomis: atkūrimas po vis dažniau ištinkančių gaivalinių nelaimių ir poreikis skubiai pereiti prie žaliosios energetikos ir užtikrinti Europos energetinį savarankiškumą, tačiau numatant lankstumą, kad būtų galima įveikti būsimas krizes. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ES lėšos jau skiriamos energetikos pertvarkai ir atkūrimui po nelaimių, tačiau jų veiksmingumui trukdo įvairios problemos. Esamas Europos Sąjungos solidarumo fondas (ESSF), kuris buvo įsteigtas siekiant padėti bendruomenėms atsigauti po stichinių nelaimių, paprasčiausiai nėra pakankamai didelis, atsižvelgiant į šiuolaikinių klimato kaitos sukeltų nelaimių mastą. Energetikos pertvarkos finansavimas yra platesnio užmojo, tačiau jo dar toli gražu nepakanka. Be to, jis valdomas per kelis skirtingus fondus, todėl kyla nenuoseklumo ar dubliavimosi rizika, o neatidėliotini tikslai maišosi su labiau ilgalaikiais kovos su klimato kaita tikslais. Būtinybė didinti ES energetinį savarankiškumą dėl Rusijos invazijos į Ukrainą parodė, kaip ES energetinė priklausomybė nuo kitų šalių silpnina mūsų gebėjimą ryžtingai reaguoti į tarptautinius įvykius. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Todėl EESRK ragina įsteigti prisitaikymo prie klimato kaitos fondą, kurio paskirtis būtų reaguoti į gresiančias ekstremaliąsias aplinkos, klimato ir energetikos situacijas ir padėti ES prisitaikyti prie naujos tikrovės, kurioje tokios krizės, deja, tampa vis dažnesnės. Prisitaikymo prie klimato kaitos fondas turėtų būti finansavimo rezervas, kuris pradėtų veikti, kai atsirastų neatidėliotinų investicinių poreikių. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Fondas turi būti lankstus ir patikimas, kad būtų galima greitai ir ryžtingai investuoti siekiant patenkinti neatidėliotinus ES poreikius, kartu išlaikant suderinamumą su ilgalaike klimato ir energetikos politika. Fondas turėtų sutelkti šiuo metu klimato klausimams skiriamų Sanglaudos fondo lėšų dalį, esamą Europos Sąjungos solidarumo fondą ir dalį EGADP lėšų, skiriamų aplinkosauginėms reformoms. Šiuos išteklius sutelkus į vieną fondą, kuris būtų aiškiai orientuojamas į skubius veiksmus, pagerėtų atsako veiksmingumas ir būtų lengviau stebėti reikalingiausius investicinius poreikius. Tai turėtų pagerinti gebėjimą nedelsiant skirti lėšų ten, kur jų reikia. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Modernizuojant finansavimo aplinką taip pat būtų galima, be kita ko, išplėsti taikymo sritį ir paspartinti esamų programų įgyvendinimą. Atsižvelgdamas į bendrą interesą ir būtinybę skubiai kovoti su klimato kaita ir jos katastrofiškais padariniais, EESRK taip pat pabrėžia, kad ateityje reikia patobulinti finansavimo metodą. Net jei – visiškai teisingai – žaliosioms investicijoms numatyta taikyti subalansuoto biudžeto taisyklę, kai kurios valstybės narės vis tiek gali būti nepajėgios pritraukti didžiulių reikiamų investicijų sumų, nesukeldamos pavojaus savo fiskaliniam tvarumui. Todėl EESRK taip pat rekomenduoja apsvarstyti galimybę priemonę „New Generation EU“ (NGEU) naudoti kaip prisitaikymo prie klimato kaitos fondo finansavimo modelį. Šio fondo dotacijos ir (arba) paskolos turėtų būti suteikiamos su sąlyga, kad jas gaunanti valstybė narė ar regionas investuos į kovos su klimato kaita ar jos padariniais priemones, pavyzdžiui, vėliau investuos į atsinaujinančiąją ir dekarbonizuotą energiją. Visos tokios politikos priemonės turi būti susietos su privalomu socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimu ir turi būti laikomasi sanglaudos politikoje įtvirtinto partnerystės principo. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad vien tik prisitaikymo prie klimato kaitos fondo nepakaks gaivalinių nelaimių padariniams šalinti ir prisitaikymo prie klimato kaitos išlaidoms padengti, siekiant užtikrinti didesnį atsparumą. Atsižvelgdamas į tai, EESRK atkreipia dėmesį į „su klimatu susijusios apsaugos trūkumą“, t. y. neapdraustų ekonominių nuostolių, patiriamų dėl su klimatu susijusių nelaimių, dalį. Europoje draudimo apsaugos nuo gaivalinių nelaimių aprėptis tebėra nedidelė – 1980–2017 m. buvo apdrausta tik apie 35 proc. nuostolių, patirtų dėl gaivalinių nelaimių (3). Todėl valstybėse narėse svarbu šį klausimą išnagrinėti, skatinti draustis nuo gaivalinių nelaimių ir propaguoti nacionalines draudimo sistemas, kurios motyvuotų naudotojus investuoti į prisitaikymą prie klimato kaitos, sumažintų ES fondams tenkančią naštą ir suteiktų paskatų iniciatyvioms investicijoms. Suinteresuotųjų subjektų dialogas ir su draudimo produktais susijusios inovacijos gali padėti sukurti naujus rizikos perleidimo sprendimus draudimo ir perdraudimo sistemoje, pirmenybę teikiant finansų rinkos stabilumui ir vartotojų apsaugai (4). Tai pagerintų Prisitaikymo prie klimato kaitos fondo gebėjimą susidoroti su laukiančiais iššūkiais. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ES fondams taip pat tenka svarbus vaidmuo, nes jie teikia pradinį kapitalą, kuriuo pritraukiamos privačios investicijos, be kita ko, skirtos prisitaikymui, kuriuo didinamas atsparumas klimato kaitai. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Prisitaikymo prie klimato kaitos fondas kaip atkūrimo po ekstremaliųjų įvykių ir parengties jiems priemonė

| 3.1. | Tarpinstituciniame ES tyrime aiškiai nurodoma, kad reikia skubiai kovoti su klimato kaitos sukelta katastrofiška padėtimi: „Planeta gali pakęsti atšilimą, siekiantį ne daugiau kaip 1,5 oC; jei temperatūra po 2030 m. ir toliau didės, susidursime su dar didesnėmis sausromis, potvyniais, ekstremaliu karščiu ir šimtų milijonų žmonių skurdu; tikėtina, kad pražus pažeidžiamiausios gyventojų grupės“ (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pradeda aiškėti, kad esame visiškai nepasirengę klimato kaitos keliamiems uždaviniams. 2021 m. ES valstybės narės patyrė precedento neturinčių gaivalinių nelaimių nuostolių – nuo pražūtingų potvynių Vokietijoje ir Beniliukso šalyse iki katastrofiškų gamtos gaisrų Graikijoje ir Ispanijoje. Atsižvelgiant į klimato krizę ir kitus aplinkos būklės blogėjimo šaltinius, tikėtina, kad suniokojimai ir gaivalinės nelaimės taps norma, o ne išimtimi. Kuo ilgiau bus atidėliojamos ar silpninamos veiksmingos kovos su klimato krize ir aplinkos būklės blogėjimu priemonės ar jų vengiama imtis, tuo didesnis pavojus kils. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | 2021 m. vasarą Vakarų Europą užklupę potvyniai nusinešė mažiausiai 240 žmonių gyvybę (6), dar daugybė žmonių buvo priversti palikti savo namus. Graikijoje per šalį užklupusią karščio bangą buvo užregistruota ne mažiau kaip 500 gamtos gaisrų (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | 2021 m. įvykusios ekologinės katastrofos ne tik lėmė precedento neturintį suniokojimą ir žmonių žūtis: nukentėjusios bendruomenės taip pat patyrė dar neregėtų finansinių išlaidų. Apskaičiuota, kad Vakarų Europoje potvyniai padarė žalos už 38 mlrd. EUR (8). Graikijos ministras pirmininkas buvo įpareigotas patvirtinti 500 mln. EUR pagalbos paketą Evijos salai, labiausiai nuo gaisrų nukentėjusiam regionui (9). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nuo didėjančių gaivalinių nelaimių pavojų nėra apsaugota nė viena pasaulio dalis. Taip pat nė viena ES valstybė narė nėra pakankamai pasirengusi susidoroti su tokiais didžiuliais sunkumais tiek išteklių ir medžiagų, reikalingų susidoroti su sausromis, gamtos gaisrais ir potvyniais, požiūriu, tiek lėšų, reikalingų padėti nukentėjusioms vietovėms atsigauti, požiūriu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Investicijos iš prisitaikymo prie klimato kaitos fondo, skirtos reaguoti į gaivalines nelaimes, turėtų papildyti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas, skiriamas pasirengimui nelaimėms ir jų prevencijai. Reikia didelių investicijų, kad būtų užtikrintas atsparumas klimato kaitos poveikiui, pavyzdžiui, investicijų į užtvankų ir potvyniams atsparių pastatų statybą, apsaugą nuo pakrančių erozijos, gamtos gaisrų stebėsenos ir lokalizavimo įrangą, technologijas, padedančias nuo sausrų nukentėjusiose vietovėse taupyti ir laikyti gėlą vandenį, ir pan. Struktūriniai ir investicijų fondai turėtų veikti ex ante, kad sumažintų galimą žalą, o prisitaikymo prie klimato kaitos fondas turėtų būti skirtas greitai reaguoti tais atvejais, kai tokiomis prevencinėmis priemonėmis žalos išvengti nepavyko. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pabrėžia, kad dėl prognozuojamų klimato krizės padarinių reikia daug tvirtesnio paramos mechanizmo nei dabartinis. Bendras ESSF biudžetas yra apribotas iki 500 mln. EUR per metus (10). Nuo 2002 m., kai pradėjo veikti Europos Sąjungos solidarumo fondas, iš jo 28 skirtingoms Europos šalims suteikta daugiau kaip 7 mlrd. EUR paramos (11). Tai įspūdinga suma, tačiau jos jokiu būdu nepakaktų vien tik 2021 m. gaivalinių nelaimių padarytai žalai padengti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Gaivalinių nelaimių atvejais padidėja tam tikrų visuomenės grupių žmonių, kurie negali lengvai evakuotis iš nukentėjusių vietovių, žūčių rizika. Tai ypač pasakytina apie vyresnio amžiaus žmones, neįgaliuosius ir vaikus. Reikia tikslingai investuoti siekiant užtikrinti, kad gelbėjimo tarnybos turėtų materialinių priemonių ir papildomų gelbėtojų rezervą, kad padėtų visiems žmonėms, kuriems reikia ypatingo dėmesio. Mažiau išteklių turintys žmonės taip pat turi mažiau galimybių evakuotis dėl patirtinų išlaidų, susijusių su pakaitinio būsto paieška, ir ribotų galimybių naudotis asmeninio judumo priemonėmis. Šios problemos turėtų būti sprendžiamos pasitelkus prisitaikymo prie klimato kaitos fondą. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Prisitaikymo prie klimato kaitos fondas perėjimui prie žaliosios energetikos užtikrinti

| 4.1. | EESRK mano, kad prisitaikymas prie klimato kaitos yra neatsiejamas nuo prisitaikymo prie naujos tvariosios energijos gamybos tikrovės. Dėl pastarojo meto įvykių ES susiduria su didžiuliais ir skubiai atremtinais iššūkiais, susijusiais su energetine nepriklausomybe, o tai nebuvo numatyta rengiant daugiametę finansinę programą (DFP), NGEU ir ekonomikos valdymo sistemą. Remdamasis Komisijos planu REPowerEU (12) ir Europos Vadovų Tarybos išvadomis, EESRK visiškai sutinka, kad Rusijai įsiveržus į Ukrainą, būtinybė užtikrinti energetinę nepriklausomybę, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtrą, tapo kaip niekad akivaizdi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK pabrėžia, kad reikia daugiausia dėmesio skirti vaidmeniui, kurį didinant energijos tiekimą ir įperkamumą ES gali atlikti žaliosios ir dekarbonizuotos energetikos technologijos, energijos vartojimo efektyvumo didinimas ir energijos paklausos mažinimas. Tai padės apsisaugoti nuo kainų šuolių, kurie stabdo ekonomikos augimą, didina nelygybę, sukelia energijos nepriteklių, kelia gamybos sąnaudas ir mažina ES konkurencingumą. EESRK ypač palankiai vertina spartesnį novatoriškų vandeniliu grindžiamų sprendimų ir ekonomiškai konkurencingos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos diegimą pramonėje. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Būtinybė skubiai ir ryžtingai investuoti į perėjimą prie ekologiškesnių ES gaminamų energijos rūšių yra kaip niekad didelė. Nors žaliosios energijos gamyba ir energetinis savarankiškumas visada turėtų būti ilgalaikis ES tikslas, šiuo metu susiklosčiusiomis aplinkybėmis ES skubiai reikia apsirūpinti įperkama energija iš alternatyvių šaltinių, nekeliant pavojaus savo energetikos tikslams. Į neatidėliotiną poreikį investuoti, kad piliečiams būtų galima užtikrinti įperkamos energijos iš alternatyvių šaltinių, veiksmingiau ir rezultatyviau nei esami mechanizmai galėtų reaguoti prisitaikymo prie klimato kaitos fondas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK vis aiškiau įžvelgia tai, kad energetinė priklausomybė yra priežastinis veiksnys, lemiantis silpnesnį ES atsaką, nukreiptą prieš tokias šalis kaip Rusija, kaip aiškiai matyti iš ES reagavimo į invaziją į Ukrainą. Dabartinė pernelyg didelė priklausomybė nuo Rusijos dujų labai kenkia ES ir jos valstybių narių galimybėms imtis skubių veiksmų, nesukeliant pavojaus savo piliečiams patirti kuro trūkumą ir energijos nepriteklių. Deja, planai pirkti gamtines dujas iš JAV nėra tvarus ar aplinką tausojantis sprendimas (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Prisitaikymo prie klimato kaitos fondas turėtų būti naudojamas kaip priemonė neatidėliotinam ES gaminamos žaliosios ir dekarbonizuotos energijos poreikiui finansuoti, vykdant plataus užmojo esamų technologijų viešuosius pirkimus ir investuojant į naujų technologijų kūrimą, kad būtų sukurta anglies dioksido neišskirianti ekonomika. EESRK primygtinai pažymi, kad dėl karo Ukrainoje negalima pamiršti ES uždavinio siekti aplinkosaugos ir socialinių tikslų, nes tai yra pagrindas stiprinti ekonominę galią ilgalaikėje perspektyvoje. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kalbant apie energijos vartojimo mažinimą, valstybių narių daroma pažanga labai skiriasi. 2018 m. tik vienuolikoje iš 27 valstybių narių bendra vidaus energijos paklausa buvo sumažinta labiau nei numatyta pagal 2020 m. tikslą. Apskritai ES dar toli nuo galimybės pasiekti savo 2030 m. tikslus, todėl reikia papildomų pastangų. Laimei, bendrojo galutinio energijos suvartojimo dalis, tenkanti atsinaujinančiųjų išteklių energijai, ES nuolat didėja. Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinyje pasiūlyta pasiekti, kad iki 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 40 proc. suvartojamos energijos. Energijos suvartojimo dalis, kuri tenka atsinaujinančiųjų išteklių energijai, Europos Sąjungoje labai skiriasi, taip pat dėl biudžeto apribojimų ir geografinių priežasčių skiriasi ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos pajėgumai. Kai kuriose šalyse vienam gyventojui tenkantis įrengtasis fotovoltinės energijos pajėgumas yra gana mažas, nepaisant didelio potencialo šioje srityje. Kitose šalyse didelė atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis pasiekiama dėl palankių geografinių galimybių statyti hidroelektrines. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Aktyvesnės pastangos pereiti prie žaliosios energetikos neatsiejamos nuo naujų finansavimo poreikių, be to, atsižvelgiant į energetikos krizę ir didėjantį ES energetinio savarankiškumo poreikį, to reikės imtis skubiai. Siekiant sustiprinti pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinio pasiūlymus aukštesniais atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslais ir ankstesniais įgyvendinimo terminais, pavyzdžiui, diegiant saulės ir vėjo energiją ir didinant energijos vartojimo efektyvumą, reikės skirti didelį finansavimą. Komisija paskelbė ketinanti įvertinti šiuos finansavimo poreikius rengdama plano REPowerEU pasiūlymus (14), remdamasi valstybių narių ir tarpvalstybinių investicijų poreikių žemėlapiu. EESRK tai vertina palankiai, tačiau taip pat išreiškia nuogąstavimą, kad dabartinių ES ir nacionalinio lygmens finansavimo priemonių nepakaks ir kad reikia imtis veiksmų, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija jau dabar taptų sprendimu. Prisitaikymo prie klimato kaitos fondo išlaidos atsinaujinančiųjų išteklių energijai taip pat turėtų būti didinamos pritraukiant privačiųjų investicijų, nes fondas veiktų kaip pradinių lėšų teikėjas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Didinant investicijas, skirtas didesniam ES energetiniam savarankiškumui užtikrinti, daugiausia dėmesio reikėtų skirti perėjimui prie žaliosios ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos. Norint sulaukti sėkmės, be skubių investicijų pasitelkus prisitaikymo prie klimato kaitos fondą, ES reikės ir didelių ilgalaikių investicijų į mokslinius tyrimus, inovacijas ir naujus gamybos bei vartojimo būdus, kad pagerintume savo galimybes visiems pasiūlyti švarios ir įperkamos energijos. ES mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė jau dabar labai padeda siekti šio tikslo ir gali paskatinti pastebimą pažangą. Tačiau moksliniams tyrimams skiriamas dėmesys turi būti suderintas su valstybių narių įsipareigojimu diegti ekologiškesnius energijos gamybos būdus ir gebėjimu atsisakyti tradiciškesnių energijos gamybos būdų, ypač tose valstybėse narėse, kurios vis dar yra labai priklausomos nuo anglių. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK palankiai vertina klimato politikai skirtą finansavimą, numatytą DFP ir NGEU, tačiau taip pat pabrėžia, kad nuo tada, kai šios priemonės buvo parengtos, pasikeitė ES gyventojams kylančios tiesioginės su aplinka susijusios grėsmės, taigi reikia naujų metodų. EESRK prašo Komisijos ne tik įsteigti šį naują fondą, bet ir peržiūrėti finansavimo aplinką, kad būtų nustatytos finansavimo spragos ir papildomo finansavimo poreikiai, susiję su įvairiais klimato politikos aspektais. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Užtikrinti ES klimato ir energetikos politikos patikimumą ir prisitaikymo prie klimato kaitos fondo papildomumą

| 5.1. | Prisitaikymo prie klimato kaitos fondas tenkintų labai konkretų trūkstamo ES finansavimo poreikį, t. y. galimybę gauti pakankamai lėšų, kad būtų galima greitai reaguoti į ekstremaliąsias klimato, aplinkos ir energetikos situacijas. Tačiau šis fondas privalo derėti su visa apimančia ES politika šiose srityse. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Klimato krizė yra sisteminė problema, neapsiribojanti valstybių sienomis, o tai reiškia, kad reikia sisteminių pokyčių, susijusių su ekonomikos veikimu, todėl labai svarbu, kad vyriausybės įsipareigotų imtis sisteminių sprendimų, o ne tik šalintų problemos simptomus. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Klimato kaitos problemą dar labiau paaštrina dideli pavienių asmenų ir visuomenės grupių dalyvavimo ir jiems daromo poveikio skirtumai. Šie skirtumai susiję su anglies dioksido išmetimo rodikliu, nes išmetamo CO2 kiekis vienam gyventojui įvairiose ES valstybėse narėse ir regionuose labai skiriasi. Taip pat matome nevienodą klimato kaitos poveikį, gebėjimą prisitaikyti ir spręsti problemas ir galiausiai klimato politikos priemonių poveikio skirtumus bei artėjančius reikšmingus struktūrinius pokyčius. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Europos Sąjungoje klimato kaita daro labai nevienodą poveikį skirtingoms valstybėms narėms ir jų viduje, priklausomai nuo jų geografinės padėties ir ekonomikos būklės bei struktūros. Pavyzdžiui, 7 proc. ES gyventojų gyvena vietovėse, kuriose yra didelė potvynių rizika, o daugiau kaip 9 proc. – vietovėse, kuriose lietaus nebūna 120 dienų. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Siekiant teisingos pertvarkos taip pat reikia tvarių socialinių sąlygų, atitinkančių darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir Europos socialinių teisių ramstį. Be to, EESRK ragina laikytis holistinio požiūrio į aplinkos tvarumą ir atkreipia dėmesį į Taksonomijos reglamentą, kuriame nustatyti šeši aplinkosaugos tikslai: klimato kaitos švelninimas, prisitaikymas prie klimato kaitos, tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga, perėjimas prie žiedinės ekonomikos, taršos prevencija ir kontrolė, biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Sanglaudos politika, kuriai dabartiniu programavimo laikotarpiu patvirtintas virš 330 mlrd. EUR biudžetas, šiuo metu yra didžiausia ir svarbiausia bendra Europos investavimo priemonė, todėl šiai politikos sričiai tenka labai svarbus vaidmuo šalinant klimato krizę. Labai tikėtina, kad klimato kaita ir jos padariniai taip pat didina skirtumus valstybėse narėse ir tarp jų, o būtent šiems skirtumams mažinti yra skirta sanglaudos politika. Klimatui taip pat daug dėmesio skiriama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane. Nors matome aiškų įsipareigojimą investuoti, reikia susidaryti aiškų ir struktūruotą vaizdą, kurie ES fondai yra skirti kovai su klimato kaita ir kaip jie valdomi. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESRK taip pat pabrėžia, kad aiškų politinį įsipareigojimą siekti klimato politikos tikslų turi prisiimti vietos ir regionų valdžios institucijos. Būtina skubiai stiprinti daugiapakopį nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų dialogą dėl nacionalinių kovos su klimato kaita priemonių planavimo ir įgyvendinimo regionų ir vietos lygmeniu, dėl tiesioginės vietos valdžios institucijų galimybės gauti finansavimą ir dėl priimtų priemonių pažangos stebėsenos. Šiame procese turi dalyvauti socialiniai partneriai ir organizuota pilietinė visuomenė, kad būtų užtikrintas subalansuotas požiūris atsižvelgiant į visų visuomenės grupių interesus. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EESRK pabrėžia esminį vietos, socialinių ir regioninių partnerių vaidmenį šalinant klimato kaitos padarinius. Deja, paramos, kurią daug šių subjektų gauna savo veiklai finansuoti, dar toli gražu nepakanka jų patiriamoms problemoms spręsti. Be kita ko, reikia stiprinti Teisingos pertvarkos fondą, kad būtų galima teikti geresnę paramą. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EESRK primygtinai teigia, kad perėjimas prie aplinkos tvarumo privalo būti įtraukus ir atitikti DVT bei Europos socialinių teisių ramstį. Tokiomis aplinkybėmis pagrindiniai kriterijai turi apimti naujų, kokybiškų žaliųjų darbo vietų išsaugojimą ir kūrimą, taip regionų gyventojams užtikrinant mokymą ir įtraukias socialines priemones plėtojant alternatyvius neutralaus poveikio klimatui ekonomikos sektorius. Tai turi nusverti galimą regresinį klimato politikos priemonių ir struktūrinių pokyčių poveikį. Pavyzdžiui, viešieji pirkimai ir įmonėms skirtos valstybės pagalbos priemonės turėtų būti susietos su kokybiškų darbo vietų kūrimu ir užtikrinti darbuotojų teisių, aplinkos standartų ir fiskalinių įsipareigojimų laikymąsi. Be to, nuo klimato kaitos poveikio turi būti apsaugoti pažeidžiami asmenys, kad jie niekada nepatirtų energijos nepritekliaus. Galiausiai EESRK atkreipia dėmesį į ES taksonomijos „reikšmingos žalos nedarymo“ principą, pagal kurį įgyvendinant įvairių sričių politiką negali būti pakenkta jokiems aplinkos apsaugos tikslams. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Kadangi svarbus kovos su klimato krize mechanizmas yra formalusis ir neformalusis švietimas, nepaprastai svarbu investuoti į prieinamą švietimą klimato kaitos ir aktyvaus pilietiškumo klausimais. Švietimas tvarumo klausimais yra itin veiksminga priemonė, užtikrinanti jaunimo įgalėjimą dalyvauti diskusijose dėl konkrečios klimato politikos vystymo krypties. Švietimo ir mokymo vaidmuo kovojant su klimato kaita tampa vis labiau pripažįstamas. |
| --- | --- |

5.10.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/lt/our-work/opinions-information-reports/opinions/tackling-energy-poverty-and-eus-resilience-challenges-economic-and-social-perspective (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 88).

1

(2)  Už regioninę plėtrą atsakingi EP nariai siūlo kurti prisitaikymo prie klimato kaitos fondą | Naujienos | Europos Parlamentas.

2

(3)  Economic losses from climate-related extremes in Europe – Europos aplinkos agentūra.

3

Economic losses from climate-related extremes in Europe

(4)  Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos, strategija, COM(2021) 82 final, 2.2.3 punktas, ir Perėjimo prie tvarios ekonomikos finansavimo strategija, COM(2021) 390 final, II ir III skirsniai, 2 veiksmas, c punktas, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) informacijos apie draudiminės apsaugos trūkumą suvestinė ir diskusijoms skirtas dokumentas.

4

final

final

(5)  ESPAS_Report.pdf, p. 8.

5

(6)  https://www.brusselstimes.com/belgium-all-news/199487/europes-summer-floods-amount-to-worlds-second-most-costly-natural-disaster-of-2021

6

(7)  https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/

7

(8)  Europe’s summer floods amount to world's second-most costly natural disaster of 2021 (brusselstimes.com).

8

Europe’s summer floods amount to world's second-most costly natural disaster of 2021

(9)  https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/

9

(10)  ES solidarumo fondas.

10

(11)  https://ec.europa.eu/regional_policy/lt/funding/solidarity-fund/

11

(12)  Planas „REPowerEU“, COM(2022) 230 final.

12

final.

(13)  U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas | Reuters.

13

U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas

(14)  COM(2022) 230 final.

14

final

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/30

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Kriptoturtas. Iššūkiai ir galimybės“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/05)

| Pranešėjas | Philip von Brockdorff |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Louise Grabo |

Pranešėjas

Philip von Brockdorff

Bendrapranešėjė

Louise Grabo

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 3 24 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 9 |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2022 9 22 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 148 / 0 / 3 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 3 24

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 9

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2022 9 22

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

148 / 0 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Pripažindamas, kad didėja kriptoturto rinkos kapitalizacija, EESRK tvirtai remia Europos Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento dėl kriptoturto rinkų, kuriuo siekiama reguliuoti kriptoturtą ES ir dėl kurio 2022 m. birželio 30 d. teisėkūros institucijos pasiekė preliminarų politinį susitarimą (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK taip pat ragina sukurti tvirtą reguliavimo ir veiklos sistemą, kad būtų sustiprintas kriptoturto sandorių finansinis atsekamumas ir mokestinių prievolių vykdymas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK primygtinai rekomenduoja valdžios institucijoms laikytis principo „vienoda veikla, vienoda rizika, vienodos taisyklės“. Tam reikia remtis esamomis reguliavimo sistemomis, taikomomis įmonėms, sudarančioms sandorius kriptoturtu, kai reikia padengti panašią riziką, kaip ir tradicinių sandorių atveju. EESRK mano, kad tai būtina siekiant išvengti analogiškų paslaugų ir turto, kuriems dėl techninių aspektų galėtų būti taikoma kitokia reguliavimo sistema, asimetrijos. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kriptoturto reguliavimo sistema turi būti nuosekli visose jurisdikcijose, ne tik ES. Siekiant apsaugoti klientus, ES ir už jos ribų reikėtų nustatyti vienodomis sąlygomis grindžiamus standartus. EESRK pritaria Lėšų pervedimo reglamentui (2), nors kai kuriais aspektais jis yra platesnis nei tradicinių finansinių sandorių atveju. Tačiau kartu EESRK remia inovacijas ES ir svarbu, kad įprasti blokų grandinės technologija grindžiami produktai, kurie nėra finansinio pobūdžio, būtų traktuojami kaip ir jų fiziniai atitikmenys, o ne finansinės priemonės, laikantis principo „vienoda veikla, vienoda rizika, vienodos taisyklės“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK su susirūpinimu atkreipia dėmesį į kriptoturto ir susijusios kasybos veiklos poveikį aplinkai, atsižvelgiant į ES įsipareigojimus klimato srityje, kurie yra Žaliojo kurso dalis, ir laikosi nuomonės, kad, nepaisant besiformuojančių paskirstytojo registro technologijų (PRT), pavyzdžiui, blokų grandinių, kurios, atrodo, gali užtikrinti tvarią infrastruktūrą mažo anglies dioksido kiekio ateičiai, nėra įtikinamų įrodymų, kad taip yra. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad blokų grandinė, kaip pagrindinė kriptoturto technologija, galėtų padėti mažinti šiuo metu rinkoje vyraujančią riziką. Galima blokų grandinės nauda – nuo sandorių tikruoju laiku, kuriais galima sumažinti riziką ir geriau valdyti kapitalą, iki veiksmingesnio reguliavimo, pavyzdžiui, pasitelkus blokų grandinę procedūrai „pažink savo klientą“ arba pinigų plovimo kontrolei. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK taip pat pažymi, kad tolesnė technologijų plėtra gali padėti pašalinti esamus mokestinių prievolių vykdymo apribojimus ir taip padidinti skaidrumą bei pagerinti mokesčių institucijoms siunčiamų duomenų kokybę, kad būtų galima vykdyti kontrolę, kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir neteisėtais sandoriais. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tolesnė blokų grandinės technologinė plėtra taip pat galėtų paskatinti bankus bendradarbiauti blokų grandinės ekosistemoje, kad jie galėtų dalytis informacija ir patirtimi su platesne blokų grandinės bendruomene per blokų grandine grindžiamą prekybos finansų platformą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Galiausiai EESRK visiškai pritaria Europos centrinio banko vaidmeniui stebint kriptoturto pokyčius ir jų galimą poveikį pinigų politikai ir rizikai, kurią kriptoturtas gali kelti sklandžiam rinkos infrastruktūrų ir mokėjimų veikimui, taip pat finansų sistemos stabilumui. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | Kriptoturto rinkos kapitalizacija 2021 m. išaugo daugiau nei tris kartus ir pasiekė 2,6 trln. JAV dolerių, tačiau kriptoturtas vis dar sudaro nedidelę viso pasaulio finansų sistemos turto dalį (3). Skaičiais kriptoturtas prilygsta kai kurioms nusistovėjusioms turto klasėms, nors savo svarba nė iš tolo neprilygsta vyriausybės obligacijoms, akcijų rinkoms ir išvestinėms finansinėms priemonėms. Spartus kriptoturto augimas pritraukė keletą naujų subjektų į ekosistemą, kurioje siūloma vis daugiau kriptoturto rūšių – kai kurios iš jų vadinamos „virtualiosiomis valiutomis“, skaitmeninėmis „monetomis“ ar „žetonais“. Šiandien žinomiausias kriptoturtas yra bitkoinas ir eteris, kurie kartu sudaro apie 60 proc. visos kriptoturto rinkos kapitalizacijos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Per pastaruosius metus kriptoturto klasės, vadinamos stabilizuotąja virtualiąja valiuta (4), paklausa neregėtai išaugo dėl technologijų, ypač blokų grandinės technologijų, plėtros. Stabilizuotosios virtualiosios valiutos prekybos apimtys viršijo beveik visų kitų kriptoturto rūšių prekybos apimtis daugiausia dėl to, kad ji intensyviai naudojama atsiskaitymams už neatidėliotinus sandorius ir išvestinių finansinių priemonių sandorius biržose. Santykinis stabilizuotosios virtualiosios valiutos kainų stabilumas taip pat padeda apsaugoti kriptoturto valdytojus nuo nepastovumo, būdingo prie stabilizuotosios virtualiosios valiutos nepriskiriamam kriptoturtui. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Decentralizuoti finansai (5), pagrįsti blokų grandinės technologija ir naudojami finansinėms paslaugoms teikti naudojant stabilizuotąją virtualiąją valiutą bei kitą kriptoturtą, yra vienas iš pagrindinių kriptoturto paklausos didėjimo veiksnių, nes jie sudaro sąlygas naudotojams prekiauti kriptoturtu be tarpininkų. Be to, sandorio metu nereikia vertinti kliento kredito rizikos. Įdomu tai, kad tokiuose sandoriuose daugiausia dalyvauja instituciniai subjektai iš išsivysčiusios ekonomikos šalių, kuriose sandoriai paprastai sudaromi stabilizuotąja virtualiąja valiuta (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Blokų grandinės arba paskirstytojo registro technologiją (PRT) galima apibūdinti kaip vieną didelę viešą rinkmeną, kuria dalijamasi ir kuri saugoma didžiuliame kompiuterių tinkle, kuriame vyksta visi sandoriai naudojant kriptoturtą. Kadangi šia rinkmena dalijamasi viešai, o jos turinys yra patvirtintas, praktiškai neįmanoma, kad kas nors atšauktų ar pakeistų sandorį. Taigi, naudojant PRT sukurta vieša rinkmena užkerta kelią nesąžiningiems sandoriams. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kai COVID-19 krizė pasiekė aukščiausią tašką ir rinkoje tvyrojo įtampa, 2020 m. vasario viduryje bitkoino vertė buvo didžiausia – 10 367,53 JAV dolerio, o tų pačių metų kovo viduryje nukrito iki 4 994,70 JAV dolerio. Vis dėlto staigus bitkoino vertės padidėjimas ir sumažėjimas turėjo mažai ką bendro su pandemija ir jos poveikiu akcijų rinkai (7). Iš pažiūros chaotišką bitkoino kurso svyravimą lėmė reiškinys, kurį kriptovaliutų „kasėjai“ (angl. miners) ir ekspertai vadina bitkoino padalijimu (angl. halving). Bitkoino padalijimas vyksta kas ketverius metus arba kaskart, kai „iškasama“210 000 blokų. Padalijimas įvyko 2012 m. ir tada pasireiškė tokie pat nuspėjami bitkoino kainos svyravimai. Nuo 2012 m. ši tendencija labai nepasikeitė. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Šiuo metu neatrodo, kad dėl kriptoturto kiltų reikšminga rizika finansiniam stabilumui, kaip 2018 m. savo ataskaitoje patvirtino Finansinio stabilumo taryba (FST). Vis dėlto pati FST išreiškė susirūpinimą dėl rizikos, galinčios kilti dėl padidėjusios rinkos kapitalizacijos, ypač dėl rizikos, susijusios su investuotojų pasitikėjimu, rizikos, kylančios dėl tiesioginio ir netiesioginio poveikio finansų įstaigoms, ir rizikos, kylančios dėl kriptovaliutų naudojimo atliekant mokėjimus ir keitimus. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tokį pat susirūpinimą išreiškė ir Europos priežiūros institucijos (EBI, ESMA ir EIOPA), kurios įspėjo vartotojus, kad daugelis kriptoturto rūšių yra susijusios su didele rizika ir spekuliacijomis, todėl daugumai neprofesionaliųjų investuotojų yra netinkamos, taip pat netinka naudoti kaip mokėjimo ar keitimo priemonės. Šių institucijų nuomone, vartotojai, įsigydami aukštos rizikos kriptoturto, susidurtų su labai realia grėsme prarasti visus investuotus pinigus. Europos priežiūros institucijos taip pat įspėja vartotojus apie klaidinančių reklamų riziką, įskaitant tokią reklamą socialiniuose tinkluose ir nuomonės formuotojų informacijoje. Vartotojai turėtų būti ypač atsargūs dėl žadėtos greitos ar didelės grąžos. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Nors tiesioginių sąsajų tarp kriptoturto ir sistemiškai svarbių finansų įstaigų bei pagrindinių finansų rinkų sparčiai daugėja, šiuo metu jų nėra daug. Nepaisant to, finansų įstaigų – kaip investuotojų ir kaip paslaugų teikėjų – dalyvavimas kriptoturto rinkose per pastaruosius metus išaugo, nors dalyvavimo aktyvumas iš pradžių buvo labai žemas. Jei dabartinė kriptoturto didėjimo ir jo tarpusavio sąsajų su šiomis įstaigomis stiprėjimo tendencija tęsis ir toliau, ji gali turėti poveikį pasaulinei finansų sistemai. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Didėjant kriptoturto apimčiai ir atsirandant daugiau jo tarpusavio sąsajų tampa vis aktualiau ir svarbiau atlikti nuoseklų, palyginamą ir objektyvų kriptoturto auditą, kuriuo būtų siekiama pranešti apie visuomenei teikiamos finansinės informacijos tikslumą ir išsamumą. Atsižvelgdama į tai, 2020 m. rugsėjo mėn. Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama suderinti ir įteisinti kriptoturtui skirtą kriptovaliutų reguliavimą (8). Pasiūlyme pateikta išsami kriptoturto emitentų ir siūlytojų bei su kriptoturtu susijusių paslaugų teikėjų reguliavimo sistema, siekiant apsaugoti vartotojus ir finansų sistemos vientisumą bei stabilumą. 2022 m. birželio 30 d. teisės aktų leidėjai pasiekė preliminarų politinį susitarimą. Tikimasi, kad galutinis teisės akto tekstas bus paskelbtas ir įsigalios artimiausiais mėnesiais. EESRK pozicija šiuo klausimu išdėstyta nuomonėje „Kriptoturtas ir paskirstytojo registro technologija“ (9). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Kriptoturto keliama rizika

| 3.1. | Sparčiam kriptoturto rinkos augimui paprastai būdinga prasta veiklos organizacija, silpnas kibernetinės rizikos valdymas ir silpnos valdymo sistemos. Dėl visų šių trijų veiksnių klientai patiria didesnę riziką, o kibernetinis saugumas yra kriptoturto srities problema. Pavogtas kriptoturtas paprastai patenka į juodąją rinką ir būna naudojamas tolesnei nusikalstamai veiklai finansuoti. Panašiai ir išpirkos reikalavimo programinę įrangą naudojantys nusikaltėliai dažnai prašo aukų sumokėti išpirką kriptovaliuta, pavyzdžiui, bitkoinais (10). Reglamente dėl skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriuje (DORA), dėl kurio neseniai susitarė teisės aktų leidėjai ir kuris šiuo metu baigiamas rengti, kad būtų paskelbtas, vienodi reikalavimai, taikomi finansų sektoriaus subjektų, įskaitant kriptoturto paslaugų teikėjus, verslo procesus palaikančių tinklų ir informacinių sistemų saugumui, reikalingam aukštam bendram skaitmeninės veiklos atsparumo lygiui pasiekti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kriptoturto ekosistemai taip pat kyla tam tikra koncentracijos rizika, o prekybos kriptoturtu srityje dominuoja palyginti nedaug subjektų (11). Atlikus tyrimą nustatyta, kad visame pasaulyje mažiau kaip 10 000 žmonių valdo 4,8 mln. bitkoinų (12) – beveik trečdalį iki šiol iškastų 18,5 mln. bitkoinų. Pastarųjų rinkos vertė siekia beveik 600 mlrd. JAV dolerių. Padėtis iki šiol labai nepasikeitė. Bitkoino ekosistemoje vis dar vyrauja stambūs ir koncentruoti rinkos subjektai – stambūs kasėjai (13), bitkoinų savininkai ar keitėjai. Dėl šios koncentracijos bitkoinas yra paveikus sisteminei rizikai, be to, įvedus bitkoiną, didžiausias pelnas tektų neproporcingai mažam rinkos dalyvių ratui (14). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Savo naujausioje ataskaitoje (15) Finansinio stabilumo taryba teigia, kad rinkos sistemos, kaip antai bankininkystė, buvo iš esmės apsaugotos nuo kriptoturto vertės svyravimo. Tačiau Finansinio stabilumo taryba įspėja apie didėjančią skaitmeninio turto svarbą finansų įstaigų veikloje. Jei stabilizuotoji virtualioji valiuta (plačiai naudojama mokėjimams) žlugtų, finansinis stabilumas dar labiau susvyruotų didėjant neapibrėžtumui dėl karo Ukrainoje, ir laikytųsi stabiliai aukštos biržos prekių kainos. Dėl stabilizuotosios virtualiosios valiutos žlugimo platesnėje kriptoturto ekosistemoje taip pat gali susidaryti likvidumo trūkumas, todėl prekybos apimtis būtų apribota. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kaip pažymėta ankstesnėje nuomonėje (16), EESRK visapusiškai remia ES pastangas griežtinti kriptoturto priežiūrą. Vis dėlto kriptoturtas gali būti naudojamas nusikalstamais tikslais, nes jis suvokiamas kaip anonimiškas, nors jo judėjimas ir atsekamas geriau. Be to, pastaruoju metu kriptoturtui taip pat didžiausią pirmenybę teikia kibernetinių išpuolių vykdytojai, naudojantys išpirkos reikalavimo programinę įrangą įsilaužimui į sistemas, o vėliau reikalaujantys susimokėti bitkoinais mainais už tai, kad nesunaikins ar nenutekins vertingų bendrovės duomenų. Be to, padaugėjo pranešimų apie kriptovaliutų finansines piramides (Ponzi schemas). Europos Centrinis Bankas (ECB) taip pat teigia, kad kriptovaliutos naudojamos siekiant išvengti sankcijų, taikomų Rusijos oligarchams dėl karo Ukrainoje (17). Rizika, kad kriptoturtu bus piktnaudžiaujama siekiant apeiti Rusijai taikomas sankcijas, reikšmingai primena, kad šiose rinkose privaloma laikytis nustatytų standartų, be kita ko, susijusių su informacija apie investuotojus, taip pat kovos su pinigų plovimu ir informacijos atskleidimo reikalavimų. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kitas didelį susirūpinimą keliantis klausimas yra klaidinanti informacija ir skaidrumo stoka. Kai kurios kriptoturto rūšys yra agresyviai reklamuojamos visuomenei, pasitelkus rinkodaros medžiagą ir kitą informaciją, kuri gali būti neaiški, neišsami, netiksli arba tikslingai klaidinanti, kurioje potenciali nauda yra perdedama ir neatsižvelgiama į susijusią riziką. Rinkodara dažnai vykdoma per nuomonės formuotojus socialiniuose tinkluose, kurie neatskleidžia, ar turi finansinių paskatų prekiauti tam tikru kriptoturtu. Tai ypač pasakytina apie pastaruoju metu įvairių garsenybių ir sportininkų išpopuliarintus nepakeičiamus žetonus (NFT) – skaitmeninius meno kūrinius. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ES priežiūros institucijos mano, kad ekstremalūs kriptoturto kainų svyravimai kelia didelę riziką investuotojams, nors panaši rizika gali kilti ir dėl svyravimų pasaulinėje akcijų rinkoje. Iš tikrųjų daugeliui kriptoturto rūšių būdingi staigūs ir didžiuliai kainų svyravimai, todėl jomis itin palanku spekuliuoti, o jų kainą daugiausia lemia investuotojų paklausa. Didžiausi kainų svyravimai kelia naujų abejonių dėl kriptovaliutų, kaip turto klasės, ateities. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nerimą kelia tai, kad kriptovaliutų atveju investuotojams dažnai beveik neįmanoma pareikšti ieškinių dėl žalos atlyginimo ar kitų teisinių pretenzijų, tarkime, dėl klaidinančios informacijos, ypač dėl to, kad iki šiol šiam turtui netaikoma dabartinių ES finansinių paslaugų reglamentų apsauga. Investuotojų taip pat neapsaugo bankų indėlių garantijų sistemos, nes jos taikomos tik valiutai, o ne kriptoturtui, akcijoms ar obligacijoms. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Žvelgiant iš ES perspektyvos ir galiausiai įsigaliojus Reglamentui dėl kriptoturto rinkų, reikėtų spręsti šiuo metu vyraujančio valstybių narių suderinimo trūkumo problemą. Apmokestinimo srityje valstybės narės taiko skirtingus metodus, o kai kurios valstybės narės iš kriptoturto gautą pelną apmokestina kapitalo prieaugio mokesčiu, kurio tarifas svyruoja nuo 0 iki 50 proc. 2020 m., priėmus skaitmeninių finansų dokumentų rinkinį, kuriuo siekiama reguliuoti finansines technologijas, ES pripažino skaitmeninių finansų potencialą skatinant inovacijas ir konkurenciją, kartu mažinant jų keliamą riziką. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK ragina sukurti veiksmingą reguliavimo ir veiklos sistemą, kad būtų sustiprintas kriptoturto sandorių atsekamumas ir mokestinių prievolių vykdymas. Pripažindamas problemas, kylančias dėl centralizuotos kriptoturto kontrolės nebuvimo, jo pseudoanonimiškumo, vertinimo sunkumų, hibridinių savybių ir sparčios pagrindinės technologijos evoliucijos, EESRK mano, kad simetrišku požiūriu pagrįstą mokestinių prievolių vykdymą įmanoma užtikrinti. Neseniai atliktame tyrime (18) nurodyta, kad 2020 m. iš bitkoino gauto kapitalo prieaugio ES mokestinės pajamos iš viso sudarė 850 mln. EUR, o tai rodo, kad iš šio sektoriaus galima gauti daug mokesčių. Žinoma, tai reiškia, kad iš kriptoturto gautos pajamos, kaip ir tradicinių finansinių priemonių atveju, turėtų būti apmokestinamos. Be to, tam reikia tinkamai užtikrinti mokestinių prievolių vykdymą, remiantis tinkamu ataskaitų teikimu ir prieiga prie mokesčių administratoriams teikiamų duomenų. Be to, patobulinus įmonių pardavimų atsekamumą realiuoju laiku, būtų pagerintas PVM surinkimo procesas. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tikslinga pažymėti, kad kai kurios kriptoturto rūšys gali būti laikomos finansinėmis priemonėmis pagal Antrąją finansinių priemonių rinkų direktyvą (FPRD II), elektroniniais pinigais pagal Elektroninių pinigų direktyvą (EPD) arba lėšomis pagal Antrąją mokėjimo paslaugų direktyvą (MPD 2). Problema ta, kad kai kurios valstybės narės nacionaliniu lygmeniu yra nustačiusios specialias taisykles disponavimui kriptoturtu, kuris nepatenka į galiojančių ES reglamentų taikymo sritį, todėl jų reglamentavimo veikla yra nenuosekli. Dėl to iškraipoma konkurencija bendrojoje rinkoje, kriptoturto paslaugų teikėjams tampa sunkiau plėtoti savo veiklą tarpvalstybiniu lygmeniu ir atsiranda reglamentavimo arbitražas. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Nors EESRK sutinka, kad pageidautina taikyti holistinį požiūrį, skirtą tiek kriptoturtui, kuris galėtų būti laikomas esamomis finansinėmis priemonėmis, tiek kriptoturtui, kuris šiuo metu nepatenka į reguliavimo perimetrą, EESRK primygtinai rekomenduoja valdžios institucijoms laikytis principo „vienoda veikla, vienoda rizika, vienodos taisyklės“. Tam reikia remtis esamomis reguliavimo sistemomis, taikomomis įmonėms, sudarančioms sandorius kriptoturtu, kai reikia padengti panašią riziką, kaip ir tradicinių sandorių atveju. EESRK mano, kad tai būtina siekiant išvengti analogiškų paslaugų ir turto, kuriems dėl techninių aspektų galėtų būti taikoma kitokia reguliavimo sistema, asimetrijos. Be to, bet kokias su kriptoturtu susijusias inovacijas reikia papildyti veiksmingomis reguliavimo priemonėmis rizikai mažinti. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Galiausiai kriptoturto ir su juo susijusios kasybos poveikis aplinkai yra nepaprastai svarbus, atsižvelgiant į ES klimato srities įsipareigojimus kaip Žaliojo kurso dalį. Nyderlandų centrinis bankas neseniai atliko tyrimą (2021 m.), kuris parodė, kad didėja bitkoinų tinklo paliekamas anglies dioksido pėdsakas, o bendras tinklo sunaudojamos elektros energijos kiekis prilygsta Nyderlanduose sunaudojamos elektros energijos kiekiui ir dėl to aplinkos apsaugos sąnaudos siekia 4,2 mlrd. eurų (19). Atsižvelgiant į tai, gali būti tikslinga palyginti pasaulinio bankininkystės sektoriaus suvartojamą elektros energijos kiekį. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pažymi, kad besikuriančios PRT, pavyzdžiui, blokų grandinė, akivaizdžiai naudojamos siekiant sukurti tvarią infrastruktūrą, skirtą mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ateičiai. Tačiau kol kas nėra konkrečių įrodymų, kad taip yra. Teigiamai vertintina tai, kad kūrėjai energetikos sektoriuje siekia panaudoti PRT technologiją, kad padėtų decentralizuoti energijos paskirstymą, valdyti energijos tinklus pagal išmaniąsias sutartis ir teikti reguliavimo apkrova paslaugas, susijusias su elektros energijos vartojimo ir pasiūlos prognozavimu. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Kriptoturto teikiamos galimybės

| 4.1. | Atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, neaišku, ar kriptovaliutos kada nors taps pagrindine mainų priemone. Vis dėlto yra pagrindo prognozuoti, kad kriptoturtui būdingi trūkumai, kaip antai apdorojimo pajėgumas ir didžiulės energijos sąnaudos, susijusios su jo kasyba, gali būti pašalinti ateityje, tobulėjant technologijoms. Tą patį galima pasakyti apie susijusią nusikalstamos veiklos ir pinigų plovimo riziką, kai neteisėta kriptovaliutų sandorių dalis sumažėjo nuo 0,62 proc. 2020 m. iki 0,15 proc. 2021 m. (20), o teisėsaugos institucijoms vis geriau pavyksta susekti ir konfiskuoti neteisėtos kriptovaliutos rūšis. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pažymi, kad nuo EK FinTech srities veiksmų plano paskelbimo 2018 m. kovo mėn. Komisija nagrinėja kriptoturto teikiamas galimybes ir keliamus sunkumus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nors būtina sukurti tvirtą kriptoturto teisės aktų sistemą, kaip nurodyta Komisijos pasiūlyme (21), EESRK mano, kad blokų grandinė, kaip pagrindinė kriptoturto technologija, tikrai galėtų padėti sumažinti esamą riziką. Galima blokų grandinės nauda – nuo sandorių tikruoju laiku, kuriais galima sumažinti riziką ir geriau valdyti kapitalą, iki veiksmingesnio reguliavimo, pavyzdžiui, pasitelkus blokų grandinę procedūrai „pažink savo klientą“ arba pinigų plovimo kontrolei. Be to, blokų grandinė taip pat didina kibernetinį saugumą, nes įsilaužimui į blokų grandine grindžiamą ekosistemą reikėtų pernelyg didelių išteklių tinklo ir kompiuterio galios požiūriu. Taip pat yra didžiulis integravimo su kitomis besiformuojančiomis technologijomis, pavyzdžiui, dirbtiniu intelektu ir daiktų internetu, potencialas, siekiant remti kriptoturto technologiją. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kaip minėta anksčiau, su kriptoturtu susijusi rimta problema yra skaidrumo ir informacijos stoka, dėl kurios atsiranda pseudoanonimiškumas ir nesurenkama pakankamai duomenų apie mokesčius. Tolesnė technologijų plėtra gali padėti pašalinti esamus apribojimus ir taip padidinti skaidrumą bei pagerinti mokesčių institucijoms siunčiamų duomenų kokybę, kad būtų galima laikytis reikalavimų, kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir neteisėtais sandoriais. Kitas sprendimo būdas galėtų būti blokų grandinės ir dirbtinio intelekto sinergija, nes blokų grandinės technologija teikia aukštos kokybės duomenis dirbtinio intelekto taikomosioms programoms, skaidrius modelius lyginamiesiems tyrimams ir užtikrina sąžiningą automatinį mokesčių apskaičiavimą. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tolesnė blokų grandinės technologinė plėtra taip pat galėtų paskatinti bankus bendradarbiauti blokų grandinės ekosistemoje, kad jie galėtų dalytis informacija ir patirtimi su platesne blokų grandinės bendruomene per prekybos platformą. Tokia infrastruktūra sudarytų sąlygas vykdyti visiškai integruotą blokų grandine grindžiamo skaitmeninio turto ištisinę (angl. end-to-end) pardavimo, apmokėjimo ir saugojimo paslaugą pagal kliento pateiktus nurodymus. Ji taip pat galėtų užtikrinti saugią skaitmeninio turto emisijos ir prekybos juo aplinką ir sudaryti sąlygas esamų vertybinių popierių ir nebankinio turto konvertavimui į žetonus, kad būtų galima prekiauti turtu, kuriuo anksčiau nebuvo prekiaujama. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Žinoma, norint tai pasiekti, reikia tvirtos reguliavimo sistemos. Kita vertus, reguliavimo sistema turi būti nuosekli visose jurisdikcijose, ne tik ES. Siekiant apsaugoti vartotojus, ES ir už jos ribų reikėtų nustatyti vienodų sąlygų principais grindžiamus standartus. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pritaria Lėšų pervedimo reglamentui, nors kai kuriais aspektais jis yra platesnis nei tradicinių finansinių sandorių atveju. Tačiau kartu EESRK remia inovacijas ES ir svarbu, kad įprasti blokų grandinės technologija grindžiami produktai, kurie nėra finansinio pobūdžio, būtų traktuojami kaip ir jų fiziniai atitikmenys, o ne finansinės priemonės, laikantis principo „vienoda veikla, vienoda rizika, vienodos taisyklės“. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pabaigai verta paminėti galimą skaitmeninio euro įvedimą. Turėtų būti aiškiai nurodyta, kad skaitmeninis euras yra ne kriptoturtas, o kita euro forma (22). Skaitmeninis euras leistų ES piliečiams atlikti skaitmeninius mokėjimus visoje euro zonoje, lygiai taip, kaip ir grynaisiais pinigais fiziniams mokėjimams. Žinoma, esama argumentų už ir prieš skaitmeninio euro įvedimą, tačiau atrodo, kad žengtas logiškas žingsnis, nes mokėjimai tampa vis labiau skaitmenizuoti. Tai svarbu dėl dviejų priežasčių: skaitmeninis euras galėtų šiek tiek atsverti vyraujantį JAV stabilizuotosios virtualiosios valiutos rinkos dominavimą, todėl svarbu, kad ECB toliau stebėtų kriptoturto pokyčius ir jų galimą poveikį pinigų politikai ir rizikai, kurią kriptoturtas gali kelti sklandžiam rinkos infrastruktūrų ir mokėjimų veikimui, taip pat finansų sistemos stabilumui. |
| --- | --- |

4.6.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 22 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Tikimasi, kad galutinę teksto redakciją Nuolatinių atstovų komitetas patvirtins maždaug 2022 m. rugsėjo mėn. pabaigoje, todėl greičiausiai jis nebus parengtas prieš priimant šią EESRK nuomonę.

1

(2)  Lėšų pervedimo reglamentas iš esmės yra Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijos nustatyti mokėjimo paslaugų teikėjams prievolę, kad pervedant lėšas būtų pateikiama informacija apie mokėtoją ir gavėją, rezultatas. Naujos technologijos, pavyzdžiui, tos, kurios naudojamos kriptoturto pervedimams, bus įtrauktos į Lėšų pervedimo reglamentą.

2

(3)  Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

3

Assessment of risks to financial stability from crypto-assets

(4)  Liao and Caramichael, Stablecoins: Growth potential and impact on banking, International Finance Discussion Papers Nr. 1334, Washington: Board of Governors of the Federal Reserve System.

4

Stablecoins: Growth potential and impact on banking

(5)  Decentralizuoti finansai (DeFi) iš esmės reiškia finansinių paslaugų teikimą decentralizuotai, t. y. nesinaudojant tarpininko paslaugomis siekiant palengvinti finansinės paslaugos teikimą. Pavieniams asmenims sukūrus DeFi taikomąsias programas jos diegiamos blokų grandinėje ir palaipsniui pradeda veikti savarankiškai, nes valdymas perduodamas naudotojų bendruomenei. Galutinė DeFi programų pritaikymo forma – decentralizuota autonominė organizacija. Tai prieštarauja tradicinei finansų sistemai, kuri priklauso nuo centralizuotų tarpininkų, kontroliuojančių galimybes naudotis finansinėmis paslaugomis. Vien tik blokų grandinės technologijos naudojimas nepriskiria decentralizuotiems finansams (DeFi), o DeFi veikiau lemia tai, kad nėra tarpininkų (tai įmanoma dėl blokų grandinės).

5

(6)  Chainalysis (2021 m.).

6

(7)  Žr. Sajeev, K. C., Afjal, M. Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models, SN Bus Econ 2, 57 (2022).

7

Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models

SN Bus Econ

(8)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kriptoturto rinkų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937, COM(2020) 593 final, 2020 9 24.

8

final

(9)  OL C 155, 2021 4 30, p. 31.

9

(10)  Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses.

10

Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses

(11)  Svarbu pabrėžti, kad koncentracijos rizika yra santykinė ir susijusi tik su kriptoturto ekosistema. Tai neturi įtakos turto koncentracijai, kaip matyti iš, pavyzdžiui, „Forbes“ pasaulio milijardierių sąrašo.

11

(12)  Makarov, I. Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (2022 m. balandžio 18 d.).

12

Blockchain Analysis of the Bitcoin Market

(13)  Kriptokasyba – tai atskirų blokų, įtraukiamų į blokų grandinę, kūrimo procesas, kurio metu sprendžiami sudėtingi matematiniai uždaviniai. Kasybos tikslas – patikrinti kriptovaliutų sandorius ir parodyti darbo įrodymą, įtraukiant šią informaciją į blokų grandinės bloką, kuris veikia kaip kasybos sandorių registras.

13

(14)  Makarov, I. Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (2022 m. balandžio 18 d.).

14

Blockchain Analysis of the Bitcoin Market

(15)  Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

15

(16)  EESRK nuomonė Kriptoturtas ir paskirstytojo registro technologija, OL C 155, 2021 4 30, p. 31.

16

Kriptoturtas ir paskirstytojo registro technologija

(17)  Europos centrinio banko pirmininkė Christine Lagarde teigia, kad kriptokasyba naudojama siekiant išvengti Rusijai taikomų sankcijų.

17

(18)  Thiemann, A. (2021 m.), Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective), JRC Working Papers on Taxation and Structural Reforms No 12/2021, European Commission, Joint Research Centre, Seville, JRC126109.

18

Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective), JRC Working Papers on Taxation and Structural Reforms No 12/2021

(19)  Trespalacios, J.P., and Dijk, J., The carbon footprint of bitcoin, De Nederlandsche Bank, DNB Analysis Series, 2021 m.

19

The carbon footprint of bitcoin

(20)  The Chainalysis 2022 Crypto Crime Report.

20

The Chainalysis 2022 Crypto Crime Report

(21)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kriptoturto rinkų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937, COM(2020) 593 final.

21

final

(22)  Žr. rengiamą nuomonę savo iniciatyva Skaitmeninis euras.

22

Skaitmeninis euras

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/37

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Rytojaus Europos sveikatos priežiūros darbuotojų ir priežiūros strategija“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/06)

| Pranešėjas | Danko RELIĆ |
| --- | --- |
| Pranešėja | Zoe TZOTZE-LANARA |

Pranešėjas

Danko RELIĆ

Pranešėja

Zoe TZOTZE-LANARA

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 6 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 194 / 4 / 3 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 6

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

194 / 4 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK tvirtai laikosi principo, kad esminis stiprių ir atsparių sveikatos sistemų ramstis ir plėtotės pagrindas yra išsilavinę, kvalifikuoti ir motyvuoti sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojai, kurie yra būtini norint sėkmingai vykdyti sveikatos politiką ir todėl nepakeičiami norint užtikrinti į žmogų orientuota sveikatos apsaugą ir „teisę į sveikatą“, kaip rekomenduota Konferencijoje dėl Europos ateities, visiems europiečiams užtikrinant lygias galimybes naudotis įperkamomis, prevencinėmis, gydomosiomis ir kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis ir visuotinę prieigą prie jų. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pritaria iniciatyvai ES lygmeniu imtis veiksmų, siekiant stiprinti ilgalaikę priežiūrą ir ikimokyklinį ugdymą bei priežiūrą, kaip numatyta Europos socialinių teisių ramstyje, nes tai padės užtikrinti kokybiškas, prieinamas, teisingas ir įperkamas priežiūros paslaugas ir sustiprinti lyčių lygybę bei socialinį teisingumą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK ragina laikytis pokyčius skatinančio požiūrio, kad priežiūra taptų orientuota į žmones, jų teises ir poreikius, be kita ko, įtraukiant juos į atitinkamas diskusijas, konsultacijas ir sprendimus. Komitetas ragina Komisiją nustatyti plataus užmojo priežiūros strategiją, kuri galėtų prisidėti prie sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sanglaudos ir aukštynkryptės konvergencijos tarp valstybių narių ir jų viduje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Europos priežiūros garantija gali užtikrinti, kad visi ES gyvenantys asmenys galėtų visą gyvenimą naudotis įperkamomis ir kokybiškomis sveikatos priežiūros ir priežiūros paslaugomis, taip pat padėti spręsti priežiūros trūkumo problemą ir skatinti sudaryti deramas darbo sąlygas, suteikiant mokymosi galimybių. Siekiant veiksmingai naudoti išteklius, labai svarbu remti ir geriau pripažinti neformaliuosius slaugytojus ir politiką, kuria siekiama spręsti apmokamos ir nemokamos neformaliosios priežiūros problemas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Atsižvelgdamas į tai, kad veiksmingos, atskaitingos ir gerai finansuojamos viešosios paslaugos tebėra labai svarbios užtikrinant vienodas galimybes naudotis kokybiškomis priežiūros paslaugomis, EESRK ragina Europos Sąjungą užtikrinti solidarumu grindžiamą visų priežiūros paslaugų teikėjų papildomumą, skatinti investicijas į viešąsias paslaugas, socialinę ekonomiką ir remti priežiūros sektoriaus socialinės ekonomikos subjektus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Planuojant darbuotojų poreikį, reikėtų atsižvelgti į skaitmeninių technologijų plėtrą, nes dėl inovacijų šiose srityse atsiveria galimybių kurti naują darbo aplinką ir sąlygas, kuriomis teikiama priežiūra, ir tam reikia naujų įgūdžių. Siekiant įveikti skaitmeninį atotrūkį ir skaitmeninį skurdą, labai svarbu remti ilgalaikės priežiūros paslaugų skaitmeninę pertvarką. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK siūlo atnaujinti Europos Sąjungos sveikatos priežiūros ir priežiūros darbuotojų veiksmų planą (1). Siekiant padidinti galimybes naudotis šiomis paslaugomis ir gerinti jų kokybę, būtina plėtoti integruotą sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų poreikio planavimą ir prognozavimą, taip pat pritaikyti sveikatos sektoriaus ir ilgalaikės priežiūros srities darbuotojų įgūdžius. Atnaujinus planą būtų galima užtikrinti geresnį duomenų rinkimą, visoje ES išnaudoti skaitmenizacijos potencialą ir parengti metodus, kaip geriau prognozuoti darbo jėgos ir įgūdžių poreikius. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pabrėžia, kad ES viduje turi būti užtikrinama teisė į judumą. Tarpvalstybinis judumas yra papildomas aspektas, į kurį reikia atsižvelgti planuojant darbuotojų poreikį, todėl naudingas ilgalaikis infrastruktūros elementas būtų sukurta Europos sveikatos sektoriaus darbo jėgos priežiūros tarnyba, kuri padėtų valstybėms narėms nustatyti ir palaikyti planavimo struktūras ir koordinuoti tarpvalstybinius planavimo aspektus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Įgyvendinant pokyčius skatinančią priežiūros strategiją ir kuriant atsparias sveikatos ir priežiūros sistemas ES, labai svarbus socialinis dialogas, kuriame dalyvautų vyriausybės, darbdaviai ir darbuotojai bei jiems atstovaujančios organizacijos. Priežiūros paslaugų teikėjai ir gavėjai turi būti įtraukti į įtraukią, atsparią, lyčių požiūriu lygiateisę priežiūros ir sveikatos priežiūros ekosistemą. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bendrosios pastabos dėl priežiūros

| 2.1. | Ilgalaikė priežiūra, kuri yra nepaprastai svarbi socialinei apsaugai ir ES piliečių gerovei, apima įvairias paslaugas ir pagalbą, skirtas asmenims, kurie ilgą laiką yra psichiškai ir (arba) fiziškai silpni ir (arba) neįgalūs, yra priklausomi nuo pagalbos atliekant kasdienio gyvenimo veiksmus ir (arba) kuriems reikia tam tikros nuolatinės slaugos, kurią teikia profesionalūs arba neprofesionalūs apmokami ir (arba) neapmokami paslaugų teikėjai namuose arba slaugos ir stacionarinės globos įstaigose (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | COVID-19 pandemija visoje ES tapo sunkiu išbandymu priežiūros sistemų atsparumui ir tinkamumui ir išryškino struktūrines problemas, pavyzdžiui, nepakankamą finansavimą ir darbuotojų trūkumą daugelyje šalių, o dėl tebesitęsiančių ekonominių ir (arba) politinių iššūkių, infliacijos, netikrumo bei energetikos krizės šios problemos gali dar paaštrėti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europos socialinių teisių ramsčiu įtvirtinta teisė į priežiūrą ir kiekvieno asmens galimybė naudotis kokybiškomis formaliosios priežiūros paslaugomis, atsižvelgiant į poreikius. Europos Komisijos pirmininkė Ursula von der Leyen savo 2021 m. pranešime apie Sąjungos padėtį paskelbė, kad naujojoje Europos priežiūros strategijoje patiekiamos dvi Tarybos rekomendacijos dėl vaikų priežiūros (persvarstant Barselonos tikslus) ir ilgalaikės priežiūros. Europos Parlamentas rekomendavo gerinti per visą gyvenimą reikalingos priežiūros paslaugų teikimą, atsižvelgiant į priežiūros gavėjų ir paslaugų teikėjų poreikius, ir primygtinai paragino Komisiją padėti valstybėms narėms kurti kokybiškas priežiūros paslaugas (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK priėmė keletą nuomonių dėl priežiūros paslaugų teikimo ES (4), pabrėždamas, kad reikia investuoti į kokybišką, tvarią ir visiems prieinamą priežiūrą, taip pat spręsti vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros trūkumo problemą. Komitetas nustatė trūkumų, susijusių su priežiūros paslaugų teikimu visiems asmenims, kaip antai „teikiamų paslaugų įvairovė ir fragmentiškumas, nepakankamas šių paslaugų reguliavimas, sunkumai koordinuoti valdymo lygius, socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų derinimo problemos, didėjanti paslaugų komercializacija ir būtinybė taikyti prevencijos politiką ir priemones“. Nesutikdamas su vyresnio amžiaus žmonių stereotipizavimu ir kitokia diskriminacija, EESRK paragino užtikrinti į žmones orientuotą priežiūrą, grindžiamą skaitmenizacija. Atsižvelgdamas į tai, EESRK rekomenduoja visapusiškai diegti skaitmenizaciją, kad būtų sumažinta priežiūros darbuotojams tenkanti pernelyg didelė popierizmo našta ir būtų taikomi didžiausi pažangaus reglamentavimo pasiekimai. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Pokyčius skatinantis požiūris į priežiūrą

| 3.1. | Kad Europos priežiūros strategija būtų veiksminga, reikia laikytis pokyčius skatinančio ir ryžtingo požiūrio, kurio esmė – žmonės, jų pagrindinės teisės ir poreikiai, užtikrinant jų dalyvavimą konsultacijose ir sprendimų priėmimo procese, nes tai gali prisidėti prie sanglaudos ir aukštynkryptės konvergencijos tarp valstybių narių ir jų viduje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Europos priežiūros garantija, kuria grindžiami šie pokyčiai, leistų užtikrinti, kad kiekvienas ES gyventojas per visą savo gyvenimą galėtų naudotis įperkamomis ir kokybiškomis priežiūros paslaugomis, ir sukurtų darnią sistemą, pagal kurią valstybės narės galėtų teikti kokybiškas paslaugas ir įgyvendinti visą gyvenimą trunkančios priežiūros strategijas, taip pat užtikrinti deramas darbo sąlygas bei mokymą prižiūrintiesiems asmenims ir pagalbą neformaliems prižiūrintiesiems asmenims. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Laikantis pokyčius skatinančio požiūrio reikalingos didelės investicijos į priežiūros ekonomiką ir infrastruktūrą, kurios padėtų mažinti išliekančius didelius priežiūros pareigų skirtumus ir iki 2035 m. sukurti beveik 300 mln. darbo vietų, o kartu sustiprėtų lyčių lygybė ir padidėtų moterų galimybės patekti į darbo rinką (5). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nors valstybėse narėse taikomi skirtingi modeliai, veiksmingos, atskaitingos ir tinkamai finansuojamos viešosios paslaugos tebėra svarbiausias veiksnys užtikrinant vienodas galimybes visiems asmenims gauti kokybiškas priežiūros paslaugas, taip pat remiant neapmokamus priežiūros paslaugų teikėjus, ypač moteris. EESRK pabrėžia, kad reikia kuo labiau didinti visų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų papildomumą ir sinergiją tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose (pelno ir ne pelno), kad būtų užtikrinta visų asmenų aprėptis (6), remiantis geriausia praktika ir teigiamais pavyzdžiais valstybėse narėse, kartu atsižvelgiant į nacionalinius ypatumus ir skirtumus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Privatizavimo tendencijos ir rinkos dėsniais grindžiama praktika, kaip antai atranka pagal rizikos lygį ir pelno maksimizavimas priežiūros ir sveikatos sąskaita, gali padidinti nelygybę ir neigiamai atsiliepti pažeidžiamiausiems asmenims, kurių priežiūros poreikiai liktų nepatenkinti. Solidarumu, nacionalinės kompetencijos paisymu ir subsidiarumu grindžiamai ilgalaikei priežiūrai ir vaikų priežiūrai ES ir valstybių narių lygmeniu reikalingos stiprios socialinės apsaugos sistemos ir viešosios paslaugos, socialinės investicijos ir socialinės ekonomikos subjektai, pavyzdžiui, savidraudos draugijos, kad tinkamai apmokyti slaugytojai teiktų optimalias bendruomeninės priežiūros ir priežiūros namuose paslaugas (7). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Skatinant investicijas į priežiūrą galima pasitelkti ES struktūrinius ir investicijų fondus. Sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros srityje Komisija per Europos semestrą turėtų tikslingiau suformuluoti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir prireikus padėti valstybėms narėms teikti pirmenybę tinkamam finansavimui, laikant tai produktyvia investicija, o ne ekonomine našta. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Darbo sąlygos, sunkumai ir užimtumo galimybės

| 4.1. | Apie 6,3 mln. žmonių dirba ES ilgalaikės priežiūros sektoriuje – viename sparčiausiai augančių sektorių pasaulyje, o 44 mln. žmonių dažnai teikia neformaliosios ilgalaikės priežiūros paslaugas giminaičiams ar draugams (8). Numatoma, kad iki 2030 m. jaunesniesiems sveikatos priežiūros specialistams ir priežiūros srities darbuotojams bus sukurta iki 7 mln. darbo vietų (9). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Priežiūros sektorius susiduria su dideliais sunkumais, kaip antai darbuotojų trūkumas, nepatrauklios ir sudėtingos darbo sąlygos, darbo jėgos senėjimas ir nepakankamas finansavimas, nes 2008 m. ekonomikos krizės metu visose valstybėse narėse skirtingu mastu buvo sumažintas socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros biudžetas (10). Beveik visose ES šalyse darbo vietų skaičiaus augimas atsilieka nuo didėjančios paklausos, todėl dėl sudėtingų psichinių ir fizinių sąlygų darbuotojai pasitraukia iš šio sektoriaus – šią tendenciją dar labiau sustiprino pandemija, kuri daro neigiamą poveikį priežiūros gavėjų ir darbuotojų sveikatai ir saugai. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pokyčius skatinantis požiūris turėtų prisidėti prie lyčių lygybės, atsižvelgiant į tai, kad moterys sudaro daugiau kaip 80 proc. priežiūros sektoriaus darbo jėgos, yra pagrindinės priežiūros paslaugų teikėjos ir gavėjos formalioje ir neformalioje aplinkoje (11), be to, jos yra vidutiniškai vyresnio amžiaus nei apskritai visa ES darbo jėga. Kadangi moterys prisiima didžiąją dalį priežiūros pareigų šeimoje, prieinamas ir įperkamas ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra bei ilgalaikės priežiūros paslaugos suteiktų galimybę daugiau moterų įsitraukti į darbo rinką. Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyvoje nustatyta teisė į bent penkias darbo dienas prižiūrinčiojo asmens atostogų per metus suteiks tam tikrą paramą neformaliesiems slaugytojams, bandantiems suderinti darbą ir priežiūros pareigas. Tačiau dėl to, kad nėra tinkamai mokamų atostogų, negalima visapusiškai pasinaudoti direktyvos nuostata dėl šios teisės, todėl gali padidėti lyčių nelygybė. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Nepaisant sudėtingų darbo sąlygų, specifinių reikalavimų, susijusių su įgūdžiais / kompetencijomis bei kvalifikacijomis, ir didelės rizikos darbuotojų saugai ir sveikatai, darbo užmokestis šiame sektoriuje daugelyje ES šalių yra mažesnis negu vidutinis (12). Kai kuriose valstybėse narėse jungimasis į profesines sąjungas, kolektyvinių derybų aprėptis ir pasitenkinimas darbu yra nedideli, o darbuotojų ir vartotojų santykis – žemas; pandemijos metu, be kita ko, paaiškėjo, kad aprūpinimas asmens apsaugos priemonėmis nepakankamas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Neapmokama neformali priežiūra arba šeimos priežiūra yra ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo Europoje kertinis akmuo, tačiau daugelyje šalių priežiūros namuose ir bendruomeninės priežiūros paslaugos tebėra nepakankamai išvystytos ir sunkiai prieinamos (13). Atsižvelgdamas į neformaliosios priežiūros poveikį svarbiausiems gyvenimo kokybės aspektams, EESRK primygtinai rekomenduoja parengti politikos priemones, kuriomis būtų skatinamas neformaliosios priežiūros „formalizavimas“, remiami neformaliosios priežiūros paslaugų teikėjai ir skatinamas efektyvus išteklių naudojimas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK reiškia susirūpinimą dėl plataus mažų garantijų priežiūros darbo paplitimo tarp nedeklaruojamą darbą dirbančių asmenų, daugiausia kartu gyvenančių namų ūkio darbuotojų moterų, teikiančių slaugos paslaugas, dažniausiai priklausančių migrantų grupėms arba judžių piliečių kategorijoms. Ši pilkoji zona dar labiau išsiplėtė trūkstant galimybių naudotis formaliosios priežiūros paslaugomis ir esant ekonominiam būtinumui, todėl būtina laikytis nuoseklaus politinio požiūrio, reikiamą dėmesį skiriant įgūdžių sertifikavimui, įteisinimui ir (arba) leidimų gyventi šalyje suteikimo procedūroms. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Augant ilgalaikės priežiūros paklausai, šiam sektoriui naudos suteiks didesnis ir labiau motyvuojantis darbo užmokestis, veiksmingas kolektyvinis atstovavimas ir kolektyvinės derybos bei plačiau rengiami mokymai. Viešasis finansavimas, kuriuo siekiama gerinti darbo sąlygas (pvz., taikant viešųjų pirkimų reikalavimus), gali padėti spręsti darbuotojų trūkumo problemą ir užtikrinti kokybišką ilgalaikę priežiūrą. Siekiant atnaujinti šį sektorių, būtina pasitelkti profesionalizaciją, apibrėžti kokybę ir parengti kokybės vertinimo / matavimo standartus, taip pat šiuos standartus suderinti visose valstybėse narėse (14). |
| --- | --- |

4.7.

5.   Kitos pastabos

| 5.1. | Pandemijos metu išryškėjo susiskaidymas ir išsisklaidymas, visų pirma daugelyje valstybių narių vykdant aprūpinimo ir finansavimo įsipareigojimus, o tai rodo, kad reikia geriau integruoti sveikatos priežiūros ir nacionalines priežiūros sistemas (15), kurios gali geriausiai užtikrinti prieinamumą visiems asmenims ir veiksmingumą. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Vienas didžiausių iššūkių, dėl kurių naujojoje priežiūros strategijoje reikia imtis suderintų priemonių, yra psichikos sveikatos problemų prevencija ir sprendimas, nes tai yra pandemijos ir psichikos sveikatos sutrikimų (pvz., demencijos) daugėjimo, susijusio su visuomenės senėjimu, bendra išdava. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Naujausia patirtis, susijusi su COVID-19 prevencija ir kontrole ilgalaikės priežiūros įstaigose, rodo (16), kad, naudojantis valstybėse narėse esama gerąja patirtimi, siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui ir užtikrinti saugą bei kokybę, ypač pažeidžiamoms gyventojų grupėms, vyresnio amžiaus žmonėms ir vaikams, labai svarbus yra veiksmingas vertinimas, veiksminga ir supaprastinta išorės priežiūra ir tikrinimas tiek viešosiose, tiek privačiose priežiūros įstaigose. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kad priežiūros strategija būtų sėkmingai įgyvendinama valstybių narių lygmeniu, būtina parengti ES lygmens standartizuoto duomenų rinkimo ir ilgalaikės priežiūros rodiklius, taip pat ataskaitų rengimo reikalavimus, ir reguliariai vykdyti tikrinimą pagal veiksmingas ir supaprastintas procedūras. Siekiant užtikrinti tinkamą vaikų priežiūrą, reikia nustatyti kiekybinius ir kokybinius priežiūros tikslus, kad būtų galima vertinti pažangą ir vykdyti bei viršyti Barselonos tikslus. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Norint įveikti skaitmeninį atotrūkį, labai svarbu remti ilgalaikės priežiūros paslaugų skaitmeninę pertvarką. Ypatingą dėmesį reikia skirti prieinamumui, pagalbinėms sistemoms, skaitmeninio raštingumo didinimui ir skaitmenizacijai didinant darbo kokybę, kvalifikacijos kėlimui ir naujiems diagnostikos, stebėsenos bei gydymo metodams. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESRK smerkia Rusijos Federacijos Ukrainoje vykdomus karo nusikaltimus, nukreiptus prieš priežiūros ir sveikatos priežiūros darbuotojus, pacientus, vaikus, ligonines ir kitus objektus. Neskaitant mirčių, sužalojimų ir poveikio psichikos sveikatai, ši agresija daro didelę žalą Ukrainos sveikatos priežiūros ir priežiūros sistemai, todėl būtina imtis tikslinės pagalbos ir paramos priemonių – be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad Ukrainos krizė plinta visur ir daro poveikį daugeliui socialinės ir ekonominės aplinkos aspektų. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Taikant pokyčius skatinančią priežiūros strategiją ir Europos Sąjungoje kuriant atsparias sveikatos priežiūros sistemas labai svarbus socialinis dialogas, kuriame dalyvautų vyriausybės, darbdaviai ir darbuotojai bei jiems atstovaujančios organizacijos. Priežiūros paslaugų gavėjus ir teikėjus svarbu būtinai įtraukti į įtraukesnės, atsparesnės ir lyčių požiūriu lygiateisės priežiūros ir sveikatos priežiūros ekosistemos kūrimą, įtraukiant pilietinę visuomenę ir kitus suinteresuotuosius subjektus, pvz., bažnyčią ir filantropus. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Bendrosios pastabos dėl sveikatos priežiūros darbuotojų

| 6.1. | Gera sveikatos priežiūra yra stabilios, saugios ir klestinčios visuomenės ramstis, o atsakomybė už jos organizavimą tenka vyriausybei. Daugelyje šalių yra paplitusi praktika pigiai ir greitai įdarbinti sveikatos priežiūros darbuotojus iš kitų Europos šalių. Ši praktika teisinama tuo, kad tokia yra gyvenimo realybė, o su ja susijusios problemos visiškai nesprendžiamos. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESRK tvirtai laikosi principo, kad esminis stiprių ir atsparių sveikatos priežiūros sistemų ramstis ir plėtotės pagrindas yra išsilavinę, kvalifikuoti ir motyvuoti sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojai, kurie yra būtini siekiant sėkmingai vykdyti sveikatos politiką ir todėl nepakeičiami norint visiems užtikrinti sveikatos apsaugą ir teisę į sveikatą. Netgi Konferencijos dėl Europos ateities rekomendacijomis siekiama nustatyti „teisę į sveikatą“, kuri visiems europiečiams užtikrintų lygias galimybes naudotis įperkamomis, prevencinėmis, gydomosiomis ir kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis ir visiems suteikiamą prieigą prie jų. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Europos sveikatos sąjunga turėtų užtikrinti geresnę ES lygmens apsaugą, prevenciją, pasirengimą ir reagavimą kovojant su žmonių sveikatai kylančiomis grėsmėmis. Tokiomis aplinkybėmis visų pagrindinių Europos sveikatos sąjungos iniciatyvų sėkmė labai priklauso nuo aukštos kvalifikacijos sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Keliose nuomonėse (17) EESRK yra nagrinėjęs sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų klausimą aptardamas įvairias kitas aplinkybes ir veiklą. Ypač per pandemiją sveikatos priežiūros darbuotojai dirba priekinėse linijose ir rodo išskirtinį solidarumą sunkiausiu metu. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESRK remia priemones, kurių reikėtų imtis, kad darbas sveikatos priežiūros sektoriuje taptų patrauklesnis jaunimui. Tai viena iš svarbiausių prielaidų siekiant užtikrinti pakankamus sveikatos priežiūros sistemų žmogiškųjų išteklių pajėgumus, kad būtų patenkinti sveikatos priežiūros poreikiai, skatinamas sveikatingumas ir vykdoma ligų prevencija. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Duomenys apie sveikatos sektoriaus darbuotojų skaičių, migraciją, įgūdžius ir kitus ypatumus turėtų būti standartizuoti ir valstybės narės turėtų nuolat jais dalytis. Daugybė įvykių (COVID-19 pandemija, žemės drebėjimai, potvyniai, Rusijos invazija į Ukrainą ir kt.) rodo, kaip svarbu reaguoti greitai, ypač ištikus krizėms. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | 2000–2017 m. užimtumas sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityje EBPO šalyse padidėjo 48 proc. (18) Visuomenei senėjant ir vykstant demografiniams pokyčiams, taip pat didės ir keisis sveikatos priežiūros paslaugų poreikis: numatoma, kad iki 2030 m. sveikatos priežiūros darbuotojų poreikis pasaulyje beveik padvigubės (19). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Dar prieš COVID-19 pandemiją daugelio šalių pajėgumai teikti pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas buvo riboti dėl nuolatinio sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo, o iki 2030 m. pasaulio mastu prognozuojamas 18 mln. sveikatos priežiūros specialistų trūkumas (20). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Svarbu aiškiai apibrėžti galimo įgūdžių ir užduočių perdavimo ar derinimo principus (užduočių keitimas / įgūdžių derinys). Būtina koordinuoti sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojus rengiančių institucijų veiklą, kad būtų tinkamai reaguojama į nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos poreikius, laiku koreguojant priimamų studentų skaičių ir mokymo programas. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Žmogiškieji ištekliai sveikatos ir socialinės priežiūros srityje turėtų būti plėtojami laikantis koordinavimo, tarpsektorinio bendradarbiavimo ir priežiūros integravimo principo, siekiant bendro tikslo bet kuriuo metu (pagal 24 / 7 / 365 modelį) piliečiams užtikrinti priežiūros tęstinumą. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas gydymo paslaugų prieinamumui vietos bendruomenėse, ypač retai apgyvendintose vietovėse, atokiose ar izoliuotose kaimo vietovėse ir salose, kur reikia intensyviau naudoti modernius transporto ir telemedicinos sprendimus. |
| --- | --- |

6.11.

7.   Sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų poreikio planavimas

| 7.1. | EESRK mano, kad sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų poreikio planavimu turi būti siekiama sudaryti sąlygas profesinei praktikai, kuri padėtų gerinti priežiūros kokybę ir pacientų saugą. Be to, visais lygmenimis turi būti užtikrinti kokybiško mokymo pajėgumai. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų valdymas visos valstybės administracijos lygmeniu turi būti laikomas strategiškai svarbia veikla, kurią vykdant pagrindinis vaidmuo tenka valstybės narės vyriausybei, ir turi būti įgyvendinamas laikantis daugiasektorio požiūrio ir atsižvelgiant į įvairias pozicijas ir prioritetus. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų valdymas turi apimti visus „profesinio gyvenimo ciklo“ etapus – nuo būsimų studentų samdymo iki į pensiją išėjusių asmenų įdarbinimo. Kandidatų, pretenduojančių į mokymus, darbo vietą ir paaukštinimą, atrankos procesas turi būti skaidrus ir sąžiningas, be jokios diskriminacijos. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Vykdant su sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojais susijusį planavimą, svarbu atsižvelgti į piliečių ir sveikatos priežiūros darbuotojų poreikius ir juos aiškiai išreikšti. Planavimo ir valdymo procesuose turi būti nustatyti metodai, kuriais būtų galima nustatyti visus specialistų poreikius – nuo darbo sąlygų, esminių teisių, karjeros galimybių, mokymuisi ir moksliniams tyrimams skiriamo laiko ir išteklių iki tvarios asmeninio ir profesinio gyvenimo pusiausvyros užtikrinimo. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Planuojant sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų poreikį turi būti atsižvelgiama ne tik į struktūros planavimą, bet ir į veiksmus bei procesus nustatytiems tikslams pasiekti – apibrėžti, ką ir kaip konkrečiai reikia pasiekti. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EESRK siūlo atnaujinti ES sveikatos priežiūros ir priežiūros darbuotojų veiksmų planą (21). Siekiant padidinti galimybes naudotis šiomis paslaugomis ir gerinti jų kokybę, būtina plėtoti integruotą sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų poreikio planavimą ir prognozavimą, taip pat pritaikyti sveikatos sektoriaus ir ilgalaikės priežiūros srities darbuotojų įgūdžius. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų poreikio planavimo procese turi aktyviai dalyvauti socialiniai partneriai ir visos suinteresuotos pilietinės visuomenės organizacijos. Būtina apibrėžti įvairių profesinių grupių santykius, konkrečius gyventojų poreikius ir tam tikrų kompetencijų sistemą. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Siekiant apsaugoti sveikatos priežiūros specialistų teises ir suteikti jiems tinkamų paskatų, būtina nustatyti nepatrauklias geografines vietoves ar veiklos sritis, kuriose trūksta žmogiškųjų išteklių. EESRK siūlo Europos Komisijai parengti rekomendacijas dėl mažiausio išteklių, tenkančių tam tikram gyventojų skaičiui, santykio, kad būtų užtikrinta bazinė visuotinė sveikatos apsauga ir atsakas į ekstremaliąsias situacijas, atsižvelgiant į geografinį pasiskirstymą ir amžių (22). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Kaip šių rekomendacijų pagrindą svarbu tobulinti tarptautinį duomenų rinkimą siekiant, jei įmanoma, suderinti duomenų kategorijas, kad būtų galima nustatyti skirtumus ir išvengti klaidingo duomenų aiškinimo. Svarbu atspindėti nacionalinius nuokrypius nuo visoje Europoje suderintų kategorijų, kad būtų galima duomenis vertinti atsižvelgiant į kontekstą (23). |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Finansinių išteklių klausimas bus sprendžiamas skirtingai, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės ekonomines aplinkybes. Duomenys rodo, jog valstybės narės turi užtikrinti, kad planuojant sistemą apskritai, o ypač planuojant sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų poreikį, būtų atsižvelgiama į platesnę aplinką ir santykinį vyriausybės gebėjimą daryti jai įtaką (24). |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Planuojant darbuotojų poreikį, reikėtų atsižvelgti į skaitmeninių technologijų plėtrą, nes dėl inovacijų šiose srityse atsiveria galimybių kurti naują darbo aplinką ir sąlygas, kuriomis teikiama priežiūra, ir tam reikia naujų įgūdžių. |
| --- | --- |

7.11.

8.   Darbo sąlygos

| 8.1. | Darbo sąlygos yra svarbus veiksnys, lemiantis specialistų apsisprendimą rinktis medicinos profesiją, tęsti profesinę veiklą šioje srityje ar iš jos pasitraukti, kartu tai parodo nuoseklios politikos svarbą tokiose srityse kaip švietimas, užimtumas, šeimos gyvenimas, finansai ir migracija. Nors planuojant sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų poreikį daug dėmesio skiriama profesiniam atlyginimui kaip pagrindiniam įdarbinimo ir darbuotojų išlaikymo veiksniui, sveiką darbo aplinką, kurioje medicina yra patrauklus ir tvarus karjeros pasirinkimas, padeda užtikrinti tokie dalykai, kaip galimybė įgyti išsilavinimą ir mokytis, įskaitant profesinį tobulėjimą ir gebėjimą išlaikyti įgūdžius, praktinės sąlygos, kaip antai priežiūros paslaugų prieinamumas, oficialus darbo laikas, saugus darbuotojų skaičius, prasmingos profesinio tobulėjimo galimybės bei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra (25). |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Europos ir tarptautinės medicinos organizacijos atkreipia dėmesį į tai, kad gydytojai, dirbantys ligoninėse, bendrosios ir privačios praktikos įstaigose, kasdieniame darbe vis dažniau susiduria su smurto atvejais, kartais nepaprastai pavojingais, taikos metu (26). EESRK ragina Europos Komisiją ir visus suinteresuotuosius subjektus prisiimti politinį įsipareigojimą ir atkreipti dėmesį į neatidėliotiną poreikį apsaugoti savo darbą atliekančius sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojus. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojams kyla pavojus darbo vietoje užsikrėsti infekcinėmis ligomis. Ligų perdavimas lemia sveikatos priežiūros darbuotojų nedarbingumą, sergamumą, o kai kuriais atvejais ir mirtingumą. Dėl to galiausiai mažėja darbuotojų skaičius, o tai turi įtakos pacientų priežiūros kokybei ir saugai. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojai taip pat gali patirti psichologinį stresą ir galimų psichikos sutrikimų, kurie veikia ir profesinį, ir asmeninį gyvenimą. Pastaraisiais metais padaugėjo pranešimų apie sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojus, kurie dėl perdegimo sindromo, depresijos ar kitų psichikos sveikatos sutrikimų mažina profesinės veiklos apimtį arba anksčiau išeina į pensiją (27). EESRK ragina investuoti į visuomenės psichikos sveikatos paslaugas ir užtikrinti, kad visi sveikatos priežiūros specialistai galėtų visapusiškai ir nemokamai naudotis šiomis paslaugomis. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Judumas

| 9.1. | EESRK pabrėžia, kad ES viduje ir už jos ribų turi būti užtikrinama teisė į judumą. Reikėtų sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam judumui, nes tai būtų naudinga atskiriems darbuotojams ir visai profesijai, nes būtų sudaryta galimybė perduoti žinias ir mokytis vieniems iš kitų, o tai turėtų teigiamo poveikio pacientų priežiūrai ir galiausiai visai sveikatos priežiūros sistemai. Jeigu migracija vyksta dėl ekonominio būtinumo ar nepalankių darbo sąlygų, labai svarbu nustatyti ir šalinti pagrindines šios dinamikos priežastis ir imtis veiksmų sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų padėčiai pagerinti (28). |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Tarpvalstybinis judumas yra papildomas aspektas, į kurį reikia atsižvelgti planuojant darbuotojų poreikį, todėl naudingas ilgalaikis infrastruktūros elementas būtų sukurta Europos sveikatos sektoriaus darbo jėgos priežiūros tarnyba, kuri padėtų valstybėms narėms nustatyti ir palaikyti planavimo struktūras ir koordinuoti tarpvalstybinius planavimo aspektus. Ji turėtų būti susieta su ES procesais, visų pirma su Europos semestru ir su pandemijomis susijusiu planavimu, numatytu pagal būsimą ES reglamentą dėl didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai (29). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Valstybės narės turi įgyvendinti etišką įdarbinimo politiką, laikydamosi PSO sveikatos srities darbuotojų tarptautinio įdarbinimo praktikos kodekso (30). Specialistų iš užsienio įdarbinimas neturėtų būti laikomas paprastu būdu sumažinti šalies sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą. Susidarius asimetriniams judumo srautams turėtų būti dedamos pastangos sukurti balansavimo mechanizmus, kad būtų užtikrinti visiems naudingi mainai. |
| --- | --- |

9.3.

10.   Kitos pastabos

| 10.1. | Veiksminga lyderystė yra itin svarbi vadovaujant visų lygmenų sveikatos priežiūros specialistams; tai sudėtinga ir labai vertinama sveikatos priežiūros specialistų rengimo sudedamoji dalis, kuri vis labiau pripažįstama kaip esminė siekiant užtikrinti aukšto lygio švietimą, mokslinius tyrimus ir klinikinę praktiką. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Todėl kokybiškas ir pakankamas vadovų švietimas ir ugdymas turėtų būti visų sveikatos priežiūros profesijų mokymo programų dalis (31). |
| --- | --- |

10.2.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 22 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  2012 m. Europos Komisija paskelbė ES sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų veiksmų planą.

1

(2)  Europos Komisija, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas (2014 m.). Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission, Leidinių biuras, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, p. 14.

2

Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission

(3)  2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priežiūros paslaugų ES siekiant užtikrinti didesnę lyčių lygybę https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0464_LT.html.

3

(4)  OL C 129, 2018 4 11, p. 44; OL C 487, 2016 12 28, p. 7; OL C 204, 2008 8 9, p. 103; brošiūra ir EESRK nuomonė „Ekonominės, technologinės ir socialinės permainos teikiant intensyviąsias sveikatos paslaugas vyresnio amžiaus žmonėms“ (OL C 240, 2019 7 16, p. 10); EESRK nuomonė „Naujo pagalbos modelio pagyvenusiems žmonėms kūrimas. COVID-19 pandemijos pamokos“ (OL C 194, 2022 5 12, p. 19).

4

(5)  L. Addati, U. Cattaneo ir E. Pozzan, (2022 m.) ataskaita Care at Work: Investing in Care Leave and Services for a More Gender Equal World of Work. TDO, Ženeva, https://www.ilo.org/global/topics/care-economy/WCMS_838653/lang--en/index.htm.

5

Care at Work: Investing in Care Leave and Services for a More Gender Equal World of Work

(6)  https://www.who.int/publications/i/item/WHO-HIS-SDS-2018.53

6

(7)  EESRK nuomonė „Socialinių investicijų poveikis užimtumui ir viešiesiems biudžetams“ (OL C 226, 2014 7 16, p. 21).

7

(8)  Eurofound (2020 m.), Long-term care workforce: Employment and working conditions, ES leidinių biuras, Liuksemburgas, https://www.eurofound.europa.eu/nb/publications/customised-report/2020/long-term-care-workforce-employment-and-working-conditions.

8

Eurofound

Long-term care workforce: Employment and working conditions

(9)  Barslund, Mikkel ir kt. (2021 m.). Tyrimas Policies for long-term Carers (2021 m.). Briuselis, Europos Parlamentas, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/695476/IPOL_STU(2021)695476_EN.pdf.

9

Policies for long-term Carers

(10)  https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/186932/12-Summary-Economic-crisis,-health-systems-and-health-in-Europe.pdf

10

(11)  Europos Komisija, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas, „Ilgalaikės priežiūros ataskaita. Tendencijos, iššūkiai ir galimybės senėjančioje visuomenėje“. (2021 m.) I tomas, 3 skyrius. Leidinių biuras, p. 12, 28, https://data.europa.eu/doi/10.2767/677726.

11

(12)  Žr. 11 išnašą, p. 68–70.

12

(13)  Europos Komisija, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas (2018 m.), V. Zigante, Informal care in Europe: exploring formalisation, availability and quality, Leidinių biuras, https://data.europa.eu/doi/10.2767/78836.

13

Informal care in Europe: exploring formalisation, availability and quality

S. Spasova ir kt. (2018 m.), Challenges in long-term care in Europe. A study of national policies, Europos socialinės politikos tinklas (ESPT), Briuselis, Europos Komisija. https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8128&furtherPubs=yes.

Challenges in long-term care in Europe. A study of national policies

(14)  Žr. 11 išnašą, 3 skyrius.

14

(15)  Europos Komisija, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas (2014 m.), Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission, Leidinių biuras, p. 36, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, ir Visos Europos sveikatos ir darnaus vystymosi komisija (2021 m.), Drawing light from the pandemic: a new strategy for health and sustainable development. A review of the evidence, https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0015/511701/Pan-European-Commission-health-sustainable-development-eng.pdf.

15

Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission

Drawing light from the pandemic: a new strategy for health and sustainable development. A review of the evidence

(16)  K. Danis, L. Fonteneau ir kt. (2020 m.), High impact of COVID-19 in long-term care facilities: suggestion for monitoring in the EU/EEA. Euro Surveillance : European Communicable Disease Bulletin, 25(22), https://doi.org/10.2807/1560-7917.ES.2020.25.22.2000956.

16

High impact of COVID-19 in long-term care facilities: suggestion for monitoring in the EU/EEA

Euro Surveillance : European Communicable Disease Bulletin

(17)  OL C 286, 2021 7 16, p. 109; OL C 429, 2020 12 11, p. 251; OL C 242, 2015 7 23, p. 48; OL C 143, 2012 5 22; OL C 18, 2011 1 19, p. 74; OL C 77, 2009 3 31, p. 96.

17

(18)  https://one.oecd.org/document/ECO/WKP(2021)43/en/pdf

18

(19)  J. X. Liu, Y. Goryakin, A. Maeda, T. Bruckner, R. Scheffler, Global health workforce labor market projections for 2030. Human Resources for Health (2017 m.), 15:11 (https://human-resources-health.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12960-017-0187-2).

19

Global health workforce labor market projections for 2030

Human Resources for Health

(20)  https://www.who.int/health-topics/health-workforce#tab=tab_1

20

(21)  2012 m. Europos Komisija paskelbė ES sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų veiksmų planą.

21

(22)  CPME, Policy on Health Workforce (https://www.cpme.eu/policies-and-projects/professional-practice-and-patients-rights/health-systems-and-health-workforce).

22

Policy on Health Workforce

(23)  Žr. 2 išnašą.

23

(24)  G. Russo, E. Pavignani, C. S. Guerreiro, C. Neves, Can we halt health workforce deterioration in failed states? Insights from Guinea Bissau on the nature, persistence and evolution of its HRH crisis. Human Resources for Health (2017 m.), 15(1):12.

24

Can we halt health workforce deterioration in failed states? Insights from Guinea Bissau on the nature, persistence and evolution of its HRH crisis. Human Resources for Health

(25)  Žr. 2 išnašą.

25

(26)  https://www.cpme.eu/api/documents/adopted/2020/3/EMOs.Joint_.Statement.on_.Violence.FINAL_.12.03.2020.pdf

26

(27)  L. N. Dyrbye, T. D. Shanafelt, C. A. Sinsky, P. F. Cipriano, J. Bhatt, A. Ommaya, C. P. West ir D. Meyers, 2017 m., Burnout among health care professionals: A call to explore and address this underrecognised threat to safe, high-quality care. NAM Perspectives. Diskusijoms skirtas dokumentas, National Academy of Medicine, Vašingtonas, DC.

27

Burnout among health care professionals: A call to explore and address this underrecognised threat to safe, high-quality care. NAM Perspectives.

National Academy of Medicine

(28)  Europos Komisija, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas (2014 m.). Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission, Leidinių biuras, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, p. 14.

28

Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission

(29)  Europos Komisija, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas (2014 m.). Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission, Leidinių biuras, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, p. 14.

29

Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission

(30)  https://www.who.int/publications/m/item/migration-code

30

(31)  C. Van Diggele, A. Burgess, C. Roberts ir C. Mellis (2020 m.), Leadership in healthcare education. BMC Medical Education, 20 (Suppl. 2), 456, https://doi.org/10.1186/s12909-020-02288-x.

31

Leadership in healthcare education

BMC Medical Education

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/46

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „ES jaunimo testo“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/07)

| Pranešėja | Katrīna Leitāne |
| --- | --- |

Pranešėja

Katrīna Leitāne

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 2 24 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 6 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 158 / 0 / 5 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 2 24

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 6

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

158 / 0 / 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Politinis dalyvavimas yra visų veiksmingų demokratijų pagrindas. Pagrindinis privalumas, kurį jauniems europiečiams teikia ES, – tai pagarba demokratijai, žmogaus teisėms ir teisinei valstybei (1). Labai svarbu užtikrinti, kad jaunuoliai galėtų pareikšti savo nuomonę, kai priimami įtakos jų ateičiai turintys sprendimai, nes net ir netiesioginis poveikis gali būti labai svarbus jaunimui ir būsimoms kartoms. Politika, kuri nėra tiesiogiai skirta jaunimui, arba kuri nelaikoma tradicinės jaunimo politikos dalimi taip pat gali daryti didelį poveikį jaunimo gyvenimui. Svarbu pasiūlyti veiksmingas priemones, kurios papildytų esamus dalyvavimo mechanizmus, atitiktų demokratijos principus ir būtų pritaikytos jaunimo poreikiams. Tai padėtų geriau ir veiksmingiau formuoti politiką. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad švietimas yra vienas veiksmingiausių būdų pasiekti jaunuolius ir informuoti juos apie visas galimas dalyvavimo formas ir Europos projekto puoselėjamas vertybes. Įgyvendinant esamas formaliojo ir neformaliojo švietimo rėmimo programas, tokias kaip „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpusas, pagerėjo jaunimo nuomonė apie demokratinį dalyvavimą ir Europos Sąjungos vertybių ir principų teikiamą naudą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pažymi, jog akivaizdu, kad jaunimas turėtų būti įtrauktas į politikos formavimą ir kad jis turėtų galėti tikslingai dalyvauti jam tinkamiausiu būdu, taip pat į stebėseną, vertinimą ir poveikio vertinimą, siekiant užtikrinti, kad priimant politinius sprendimus būtų atsižvelgta į jaunimo nuomonę. Dalyvavimas visame politikos formavimo procese sukuria jaunosios kartos ir kitų kartų tarpusavio pasitikėjimą, todėl jos gali pasijusti esančios reikalingos ir reikšmingos šiame procese. Šiuose procesuose turėtų būti matomai ir skaidriai informuojama apie jaunimo dalyvavimo rezultatus. Tai – labai svarbus elementas siekiant jaunimo ir politikos formuotojų tarpusavio pasitikėjimo (2). Be to, labai svarbi socialinė įtrauktis ir tai, kad būtų įtraukiamos skirtingų poreikių turinčios grupės. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK sutinka, kad pilietinės visuomenės organizacijos gali atlikti labai svarbų vaidmenį skatindamos jaunimą prisidėti prie visuomenės uždavinių sprendimo, taigi ir ragindamos jaunuolius dalyvauti politikos formavimo ir demokratiniame procesuose. Tokios organizacijos gali tapti tiltais ir paramos tinklais, padedančiais jaunimui užmegzti ryšius su oficialiomis viešosiomis įstaigomis ir suteikti jaunuoliams galimybę tapti aktyviais piliečiais. EESRK remia veiksmų besiimančias organizacijas ir jaunuosius piliečius ir ragina numatyti priemones, padedančias jiems tai daryti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina ES institucijas ir valstybes nares įgyvendinti priemones ir mechanizmus, užtikrinančius, kad į jaunimo perspektyvą būtų atsižvelgiama visose politikos srityse, ir kartu sudaryti sąlygas padėti jaunuoliams atremti jiems tenkančius iššūkius teikiant nuoseklias ir ekspertines įžvalgas. Šios sistemos taip pat turėtų apimti skaidrius ir matomus tolesnių veiksmų ir stebėsenos mechanizmus ir papildyti esamas jaunimo dalyvavimo priemones, tačiau jas įgyvendinant neturi mažėti finansavimas. Siekiant užtikrinti tikslingą jaunimo dalyvavimą politikos formavimo procese reikia tam skirti tinkamų išteklių. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Jaunimo dalyvavimas politikos ir sprendimų priėmimo procesuose gali prisidėti prie geresnio reglamentavimo ir politikos ir padėti nustatyti ir suvokti esamas ir būsimas tendencijas, darančias poveikį jaunimo ir būsimų kartų gyvenimui. Be to, tai gali palengvinti pasiūlymų autorių užduotį, nes jie gautų kokybiškos informacijos antriniams duomenims papildyti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK norėtų pabrėžti, kad nors ES jaunimo testas grindžiamas pagrindiniais ES jaunimo strategijos (3) ir Europos jaunimo metų tikslais, abiejose priemonėse pabrėžiama jaunimo aspekto integravimo į politikos formavimą svarba, o siekiant įgyvendinti šį tikslą būtina laikytis tarpsektorinio požiūrio. Tai taip pat yra viena iš priemonių, nustatytų Konferencijos dėl Europos ateities galutinių rezultatų ataskaitoje (4), kuriai pritarė visi balsuojantys konferencijos plenarinės sesijos dalyviai ir piliečiai. Siekiant, kad Europos jaunimo metai turėtų ilgalaikį poveikį ir ilgalaikių rezultatų, reikia suteikti jaunimui galimybę vadovauti pokyčiams ir kurti geresnę ateitį. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK vertina nuorodą į ES jaunimo testą Europos Komisijos komunikate dėl Konferencijos dėl Europos ateities rezultatų (5). Tačiau jis pabrėžia, kad Komisijos pasiūlymas neatitinka pirminio pasiūlymo tikslų ir priemonių, jame trūksta tikslingo bendradarbiavimo su jaunimo organizacijomis ir ekspertais, jaunimo aspekto integravimo į visas politikos sritis ir neatsižvelgiama į ilgalaikį politikos poveikį ateities kartoms. EESRK mano, kad ES jaunimo testas turėtų būti geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio dalis kaip atskira priemonė, nes ateities kartoms ir jaunimui reikia skirti ypatingą dėmesį. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK ragina institucijas glaudžiau tarpusavyje bendradarbiauti derinant šiuo metu sėkmingai įgyvendinamas iniciatyvas, pavyzdžiui, ES jaunimo dialogą, „Tavo Europa, tavo balsas!“ ir Europos jaunimo renginį, ir laikantis ES jaunimo strategijos jas susieti su būsimomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, ES jaunimo testu. Be to, EESRK bendrais bruožais apibrėžė pasiūlymų dėl jaunimo dalyvavimo sąrašą ir siekia ES jaunimo testo koncepciją įtraukti į savo darbą. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bendrosios pastabos

2.1.   
  Jaunuolių vaidmuo kuriant Europos projektą

| 2.1.1 | Jaunuoliai yra Europos projekto variklis, o jų kūrybiškumas, energija ir entuziazmas – šio projekto tvarumo varomoji jėga. Šie, 2022 m., paskelbti Europos jaunimo metais, o Europos Komisijos pirmininkė Ursula von der Leyen pareiškė, kad „Europai reikalingas kiekvienas jaunuolis“ ir tai, kad „mūsų Sąjungos siela ir vizija turi būti jiems artima“ (6). |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Šių dienų demokratinėje aplinkoje neįmanoma veiksmingai ir tinkamai įgyvendinti ES projekto, nepripažįstant diskurso apie jaunimo politinį dalyvavimą (7) demokratinėse tradicijose ir geopolitiniame kontekste svarbos. Už europinės gyvensenos propagavimą atsakingas pirmininko pavaduotojas Margaritis Schinas yra pareiškęs, kad „Europos jaunimo metai turėtų iš esmės pakeisti požiūrį į tai, kaip įtraukiame jaunimą į politikos formavimo ir sprendimų priėmimo procesus“. Esminis tokio tikslo pagrindas – sudaryti jaunuoliams galimybes ir sukurti sąlygas (8) prisidėti prie prasmingo jaunimo dalyvavimo. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | „Eurobarometro“ apklausų duomenimis (9), mažiau nei pusė (47 proc.) europiečių pasitiki ES ir tik 44 proc. ją vertina teigiamai. Europos projekto ateitis labai priklauso nuo to, kaip stipriai jaunuoliai sies savo gyvenimą su Europos vertybėmis ir kaip stipriai jie norės priimti europinę tapatybę. Aktyvus jaunuolių dalyvavimas politiniuose ir sprendimų priėmimo procesuose yra labai svarbus, nes šiandien priimti sprendimai lems jų ateitį. Todėl reikėtų priimti dalyvavimo priemones, kuriomis būtų užtikrinama, kad būtų atsižvelgiama į jaunuolių nuomonę. Dalyvavimas pilietiniame ir demokratiniame gyvenime turi būti stiprinamas visais lygmenimis, siekiant užtikrinti Europos gerovę ateityje, pripažįstant, kad demokratinė branda daro įtaką (10) jaunimo politinio dalyvavimo ES modeliams. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | ES iniciatyva sušaukti Konferenciją dėl Europos ateities tapo paskata skatinti dalyvaujamąjį dialogą su piliečiais visoje Sąjungoje. Manytina, kad toliau reikia didinti esamų jaunimo dalyvavimo mechanizmų veiksmingumą ir kurti naujus mechanizmus. Kaip siūloma Konferencijos dėl Europos ateities galutinių rezultatų ataskaitoje, galėtų būti atliktas teisės aktų „jaunimo testas“ (11), apimantis poveikio vertinimą ir konsultacijų mechanizmą, kuriuose dalyvautų jaunimo atstovai (12). |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Jaunimo testas yra strateginio prognozavimo metodas politikai formuoti. Strateginis prognozavimas yra vertinga koncepcija, kurią Europos Komisija siekia taikyti politikos formavimo procese. Kadangi šis metodas grindžiamas tokiais principais kaip perspektyvų vertinimas, didžiųjų tendencijų analizė, scenarijų sudarymas ir vizijos kūrimas, juo neišvengiamai atsižvelgiama į jaunimo ir ateities kartų perspektyvą. Prognozavimo procese pripažįstama, kad ateitis nėra iš anksto nulemta, tačiau jo metu renkama informacija apie galimus scenarijus ir siekiama pasirengti naujiems iššūkiams. Vykstant kartų dialogui gali būti naudojamos vertingos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad formuojant politiką būtų atsižvelgiama į šias tendencijas ir ateities scenarijus. Atliekant analizę, kurioje atsižvelgiama į jaunimo ir būsimų kartų perspektyvą, galima ir reikėtų prisidėti prie geresnės ir labiau pritaikytos politikos, kuria būtų galima spręsti ateities kartų problemas. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Siekiant sukurti geresnę, ateities iššūkiams pritaikytą politiką, reikia pripažinti ir apsaugoti jaunimo ir būsimų kartų teises, užtikrinant, kad nebus daromas neigiamas poveikis nė vienai konkrečiai tam tikros kartos ir socialinei grupei. Dabar šios grupės dažnai ignoruojamos arba priskiriamos kitoms grupėms, o tai neatspindi tikrovės. Todėl politika nepadeda tinkamai spręsti problemų ir silpnina pasitikėjimą bei ryšius su oficialiomis institucijomis. |
| --- | --- |

2.1.6

2.2.   
  Tikslingo jaunimo dalyvavimo poreikis

| 2.2.1 | Tikslingas dalyvavimas – tai galios pasidalijimas ir gebėjimas priimti sprendimus, kai skaidriomis ir visiems susijusiems dalyviams žinomomis sąlygomis dalyvauja kiti suinteresuotieji subjektai. Tinkamai parengti atskaitomybės procesai įtvirtina visų suinteresuotųjų subjektų pasitikėjimą politinio dalyvavimo procesais, o apie aiškią įvairių subjektų atsakomybę turėtų būti pranešama visiems suinteresuotiesiems subjektams. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Nuo šio amžiaus pirmojo dešimtmečio pabaigos, kai prasidėjo pasaulinė finansų krizė (13), jaunuolių pasitikėjimas viešosiomis institucijomis nebedidėja, o jų suvokimas apie savo politinę įtaką ir atstovavimą priimant sprendimus nepakito. Jaunimas demokratiniame gyvenime gali dalyvauti įvairiai. Tačiau balsavimas vietos, nacionaliniuose ar Europos Parlamento rinkimuose laikomas veiksmingiausiu būdu siekti, kad sprendimus priimantys asmenys atsižvelgtų į jaunimo nuomonę (39 proc) (14), nors jaunimo, tikinčio tokiu demokratiniu dalyvavimu, dalis vis dar yra labai maža. Kartu jaunuoliai, kurie yra linkę nedalyvauti politikoje, taip elgiasi dėl to, kad trūksta prasmingo dalyvavimo ir pasitikėjimo bei todėl, kad mano, jog nėra prasmės dalyvauti, jei nebus atsižvelgta į jų indėlį. Viena iš svarbiausių kliūčių jaunimui dalyvauti politikoje yra įsitikinimas, kad sprendimus priimantys asmenys „neatsižvelgia į tokių žmonių, kaip aš, nuomonę“ (15). Taigi pasitikėjimo skatinimas ir jaunimo bei valstybės institucijų dialogo stiprinimas yra labai svarbus veiksnys siekiant užtikrinti visuomenės pasirengimą ir atsparumą būsimiems sukrėtimams (16). |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Dauguma (70 proc.) (17) jaunuolių mano, kad jų nuomonė nėra labai svarbi arba yra visai nesvarbi priimant svarbius sprendimus, įstatymus ir politiką, turinčius įtakos visai ES. 24,8 proc. (18) jaunuolių mano, kad jie neturi jokios įtakos tam, kokios temos įtraukiamos į viešas ar politines diskusijas, o dar 40,8 proc. mano, kad jie šiais klausimais neturi didelės įtakos. Be to, du trečdaliai respondentų mano, kad didesnis politikų informuotumas apie jaunimui rūpimus klausimus padėtų jaunimui daryti didesnę įtaką viešajai politikai, o daugiau kaip 50 proc. respondentų mano, kad šiuo tikslu pasitarnautų ir didesnis jaunimo organizacijų vaidmuo politikoje. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Pasikeitė jaunuolių dalyvavimo būdai: dabar jie teikia pirmenybę neinstitucinėms, ypač nerinkiminėms, politinio dalyvavimo formoms (19). Moksliniai tyrimai vis dažniau rodo, kad tai susiję su mažėjančiu pasitikėjimu viešosiomis įstaigomis ir nepasitenkinimu atstovaujamosios demokratijos veikimu. Netradicinis jaunimo dalyvavimas politikoje vyksta sklandžiau, yra labiau pritaikytas asmeniui ir asmens situacijai, pirmenybę teikiant dalyvavimui vienu klausimu ir tema, taip pat tiesioginiam aktyvizmui ir protesto reiškimui pagal „pasirinktą asmeninį gyvenimo būdą“ (20). Apskritai jaunimo politinė motyvacija yra didelė. Politinio dalyvavimo ekspertai, svarstydami jaunimo dalyvavimo klausimą, dabar daugiau dėmesio skiria ne tam, ar jaunuoliai nori dalyvauti, o kur ir kaip jie renkasi išreikšti savo politines pažiūras (21). Kadangi dabar yra daug būdų jaunuoliams siekti daryti įtaką priemonėms ir politikai, akivaizdu, kad demokratinėse institucijose reikia atsižvelgti į netradicinį politinio dalyvavimo, dalyvaujamojo sprendimų priėmimo, aktyvesnės komunikacijos ir skaidrumo mechanizmų pobūdį. Politikos formavimas viešosiose įstaigose turėtų būti taip pritaikytas ir numatytas, kad sprendimų priėmimo procese būtų galima pasiekti ir įtraukti visas jaunimo grupes. Dalyvavimo mechanizmai iš tiesų turi būti patrauklūs, o apie juos turi būti pranešama taip, kad pavyktų informuoti įvairius visuomenės narius, įskaitant sunkiai pasiekiamus. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Jaunimo vadovaujamos organizacijos yra įgijusios patirties ir žinių įvairiomis temomis, susijusiomis su jaunimui kylančiais sunkumais. Įtraukus jas į politikos formavimo procesą, taisyklės ir reglamentai bus nuoseklesni ir labiau pritaikyti. Be to, tam palankus ir sparčiai augantis prie šių organizacijų prisijungiančių jaunuolių skaičius (22). |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Labai svarbu tikslingai bendradarbiauti su jaunimu. Reikia gerinti jaunimo dalyvavimą, visų pirma sprendžiant šiuos klausimus: nepakankamą demokratinį atstovavimą jaunimui ir tai, kad jaunimo perspektyva netaikoma už tradicinės jaunimo politikos ribų. Jaunuoliai nori būti įtraukti formuojant politiką, kuri paveiks jų gyvenimus. Kartų teisingumas (23) – būdas mažinti nelygybę senėjančiose visuomenėse. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Jau taikomose poveikio jaunimui analizės priemonėse, kaip antai geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio priemonėje Nr. 31, nenumatoma integruoti jaunimo aspekto ir įtraukti jaunimo organizacijas ir jaunus atitinkamos patirties turinčius asmenis, kurie gali sistemingai apžvelgti klausimus iš jaunimo perspektyvos. Be to, remiantis paskelbtomis publikacijomis, tokios priemonės įgyvendinamos rečiau nei reikėtų, atsižvelgiant į pasiūlymų aktualumą ir svarbą. |
| --- | --- |

2.2.7

3.   Konkrečios pastabos

3.1.   
  ES jaunimo testas

| 3.1.1 | Šis pasiūlymas grindžiamas trimis ramsčiais: konsultacijomis, poveikio vertinimu ir poveikio švelninimo priemonėmis (24). Tai – sistema veiksmingumui ir efektyvumui gerinti remiantis aktyvesniu jaunimo dalyvavimu ir jaunimo įtraukimu į politikos formavimą, kartu atsižvelgiant į pažeidžiamas jaunimo grupes, pavyzdžiui, negalią turinčius jaunuolius, nesimokantį, nedirbantį ir mokymuose nedalyvaujantį jaunimą (25), atokiose vietovėse gyvenantį jaunimą ir kt. Įvairios ES jaunimo testo sudedamosios dalys suteikia nuoseklią struktūrą parengti aukštos kokybės politiką ir priemones, padedančias išspręsti problemas, kurios gali kilti būsimoms kartoms. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Pirmuoju ES jaunimo testo etapu siekiama nustatyti ateityje rengtinų politinių pasiūlymų aktualumą ir poveikį jaunimui ir būsimoms kartoms. Tai padės nustatyti, ar reikėtų atlikti išsamų būsimos politikos jaunimo testą. Naudodamiesi kontroliniu sąrašu vertintojai nustato, ar pasiūlymo projektas iš tiesų aktualus jaunimui ir koks yra tiesioginis ir netiesioginis pasiūlymo poveikis jaunimui ir būsimoms kartoms. Tai nustačius jaunimo testas atliekamas visais konsultacijų, poveikio vertinimo ir švelninimo priemonių etapais. Kontrolinio sąrašo rodikliai būtų grindžiami jaunimo poreikiais ir idėjomis, siekiant užtikrinti, kad atitinkami pasiūlymai būtų vertinami iš jaunimo perspektyvos. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Įgyvendinant kitą etapą, tikimasi, kad atitinkami vertintojai tikslingai konsultuosis su suinteresuotaisiais subjektais, susijusiais su jaunimu, siekdami užtikrinti, kad išsamiai analizei atlikti būtų teikiamos sistemingos praktinės žinios. Remdamiesi šiuo dalyvavimu vertintojai sieks nustatyti, kas jaunimui kelia susirūpinimą dėl galimo rengiamos politikos, kuri yra testuojama, poveikio. Šis dalyvavimo komponentas turi būti skaidrus ir juo turi būti suteikiama galimybė įvairiems jaunimo atstovams, jaunimo vadovaujamoms organizacijoms bei atitinkamą patirtį turinčiam jaunimui prisidėti. Taip galima užtikrinti sistemingą požiūrį į sunkumus, kuriuos siekiama įveikti rengiamais politiniais pasiūlymais. Įtraukiant jaunimo organizacijas, jaunimo atstovus ir atitinkamos patirties turintį jaunimą būtų sukurtas įvairiapusiškas ir unikalus poveikio vertinimo pagrindas. Tikslingas bendradarbiavimas vertintojams gali suteikti išsamios apžvalginės informacijos, grindžiamos įvairiapusėmis tokių jaunuolių įgytomis žiniomis ir praktine patirtimi. Naudojantis šia informacija, poveikio analizė gali būti pakankamai išsami iššūkiams ir aspektams, dėl kurių politika gali sukelti trikdžių, nustatyti. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Remdamiesi turimais duomenimis, kurie renkami visą proceso laikotarpį, ir konsultacijų rezultatais, vertintojai gali parengti poveikio analizę pagal kontroliniame sąraše nurodytas temas ir pateikti prognozavimo analizę būsimų kartų klausimais. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Jei nustatomas neigiamas poveikis, vertintojas turėtų pasiūlyti poveikio švelninimo priemones, kuriomis dėmesys pirmiausia turėtų būti skiriamas pažeidžiamoje padėtyje esančioms grupėms ir nepalankioje padėtyje esantiems jaunuoliams. Rekomenduotina, kad vykstant konsultacijai vertintojai įtrauktų klausimus apie galimas poveikio švelninimo priemones, kurias būtų galima įtraukti į analizę. Per keletą ateinančių metų rekomenduojama atlikti vertinimą siekiant stebėti politikos poveikį ir tai, kaip pavyko sušvelninti neigiamą poveikį taikant poveikio švelninimo priemones. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | ES jaunimo testas neturėtų pakeisti prasmingo bendradarbiavimo su jaunimu bendrąja prasme – juo reikėtų papildyti jau esamus dalyvavimo mechanizmus. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Pasiūlymas – įvairių diskusijų su didžiausiais Europos jaunimo tinklais rezultatas, konkrečiai minimas ne vienoje nuo jo sukūrimo pateiktoje ES jaunimo dialogo (ir jo pirmtako struktūruoto dialogo) rekomendacijoje. Jaunuoliai išreiškė tvirtą pageidavimą, kad būtų sukurta skaidri politikos formavimo procedūra, kuria jaunimui būtų sudarytos sąlygos prisidėti rengiant teisės aktus ir stebėti rezultatus. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Pasiūlymas taip pat remiasi poveikio MVĮ tyrimu, kuris yra tinkamo ES lygmens poveikio vertinimo priemonės, grindžiamos konsultacijomis, poveikio analize ir poveikio švelninimo priemonėmis, pavyzdys (26). Be to, kaip ir poveikio MVĮ tyrimas, ES jaunimo testas taip pat turėtų būti įtrauktas į geresnio reglamentavimo priemonių rinkinį kaip atskira priemonė siekiant pabrėžti jaunimo vaidmenį Europos ateičiai, kaip numatyta Europos Komisijos pirmininko komunikate. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Pasiūlymas grindžiamas keliose valstybėse narėse, pavyzdžiui, Austrijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Flandrijoje (Belgija), taip pat už ES ribų, pavyzdžiui, Naujojoje Zelandijoje ir Kanadoje, jau taikomų poveikio jaunimui vertinimo priemonių pavyzdžiais. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | Siūlomu poveikio vertinimu siūlomas sprendimas, kaip užtikrinti, kad nustatant politikos poveikį būtų atsižvelgiama į jaunimo poreikius ir lūkesčius, ir suteikiama galimybė neapsiriboti tradicine jaunimo politikos sritimi. Iš jaunimo perspektyvos vertinama labai nedaug Europos Komisijos pasiūlymų. Vis dėlto nemažai tokių pasiūlymų turi tiesioginį ir netiesioginį poveikį jaunuolių gyvenimo kokybei. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | Siūloma ES jaunimo testą įtraukti į viešai prieinamus geresnio reglamentavimo poveikio vertinimus ir paskelbti Europos jaunimo portale. Tačiau reikėtų išsamiau išnagrinėti didžiausią poveikį turėsiantį būdą. Vis dėlto Komunikacijos generalinis direktoratas raginamas aktyviai jį propaguoti taip užtikrinant jo matomumą, o generalinis sekretoriatas turėtų remti jo taikymą įvairiuose generaliniuose direktoratuose. ES jaunimo testą taip pat galėtų skelbti jį įgyvendinti nusprendusios institucijos, be kita ko, EESRK svetainėje. Paskelbus vertinimą ir galutinę pasiūlymo versiją, konsultacijose dalyvavę jaunimo suinteresuotieji subjektai galės sužinoti, kaip buvo atsižvelgta į jų indėlį. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | Siūloma, kad ES jaunimo testas būtų struktūra, kurią būtų galima įgyvendinti vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis drauge su Europos Sąjungos institucijomis. |
| --- | --- |

3.1.12

| 3.1.13 | ES jaunimo testas gali pagerinti politiką, tačiau jis taip pat turi būti grindžiamas tikslingais dalyvavimo mechanizmais, nes naudojantis bendruomenės žiniomis galima užtikrinti veiksmingumą ir pagerinti padėtį. |
| --- | --- |

3.1.13

3.2.   
  Jaunimo dalyvavimas EESRK veikloje

| 3.2.1 | EESRK pripažįsta jaunimo dalyvavimo svarbą formuojant Europos ateitį (27), todėl vykdo keletą sėkmingų iniciatyvų, tokių kaip „Tavo Europa, tavo balsas!“, jaunimo apskritojo stalo diskusijos klimato ir tvarumo klausimais ir ES jaunimo aukščiausiojo lygio susitikimas klimato klausimais, kurį kartu organizuoja EESRK ir Europos Parlamentas Atsižvelgdamas į EESRK nuomonę NAT/788 (28), 2021 m. EESRK, COP 26 proga, į savo oficialią delegaciją, dalyvaujančią UNFCCC COP susitikime, pirmą kartą įtraukė jaunimo atstovą. Be to, Europos jaunimo metais 2022 m. EESRK pilietinės visuomenės premija bus skirta veiksmingoms, novatoriškoms ir kūrybiškoms iniciatyvoms, kuriomis siekiama kartu su Europos jaunimu kurti geresnę jo ateitį. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESRK stengsis, kad būtų geriau įsiklausoma į jaunimo ir jaunimo organizacijų nuomonę, pasitelkdamas labiau struktūruotus, prasmingesnius ir tikslingesnius jaunimo dalyvavimo mechanizmus, kad padidintų vidinį jaunimo ir jaunimo organizacijų dalyvavimą EESRK veikloje. Todėl EESRK turėtų imtis šių veiksmų:






  — | turėtų būti sukurti skaidrūs ir tarpsektoriniai koordinavimo mechanizmai siekiant jaunimo aspektą įtraukti į EESRK darbą ir teisės aktus; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

—

turėtų būti sukurti skaidrūs ir tarpsektoriniai koordinavimo mechanizmai siekiant jaunimo aspektą įtraukti į EESRK darbą ir teisės aktus;

| — | būtų galima įtraukti atitinkamą patirtį turinčius jaunuosius ekspertus rengiant svarbiausias nuomones; |
| --- | --- |

—

būtų galima įtraukti atitinkamą patirtį turinčius jaunuosius ekspertus rengiant svarbiausias nuomones;

| — | įgyvendinant Europos jaunimo metų programą jaunimo klausimai galėtų tapti bendra rudenį priimamų nuomonių savo iniciatyva tema; |
| --- | --- |

—

įgyvendinant Europos jaunimo metų programą jaunimo klausimai galėtų tapti bendra rudenį priimamų nuomonių savo iniciatyva tema;

| — | rengti temines diskusijas su Europos jaunimo organizacijomis ir vietos organizacijomis, siekiant veiksmingiau susieti nacionalines perspektyvas ir europinę perspektyvą; |
| --- | --- |

—

rengti temines diskusijas su Europos jaunimo organizacijomis ir vietos organizacijomis, siekiant veiksmingiau susieti nacionalines perspektyvas ir europinę perspektyvą;

| — | kasmet būtų galima atrinkti su jaunimu susijusias temas EESRK tyrimams (29); |
| --- | --- |

—

kasmet būtų galima atrinkti su jaunimu susijusias temas EESRK tyrimams (29);

| — | visose EESRK parengtose nuomonėse taip pat visada reikėtų atsižvelgti į kartų perspektyvą (kaip atsižvelgiama į lyčių perspektyvą); |
| --- | --- |

—

visose EESRK parengtose nuomonėse taip pat visada reikėtų atsižvelgti į kartų perspektyvą (kaip atsižvelgiama į lyčių perspektyvą);

| — | užmegzti aktyvius ryšius su kitomis ES institucijomis, siekiant nustatyti jaunimo dalyvavimo mechanizmus ir sustiprinti informavimo veiklą, vykdomą su jaunimu ir jaunimo organizacijomis nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

—

užmegzti aktyvius ryšius su kitomis ES institucijomis, siekiant nustatyti jaunimo dalyvavimo mechanizmus ir sustiprinti informavimo veiklą, vykdomą su jaunimu ir jaunimo organizacijomis nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis;

| — | priimti Europos jaunimo metų koordinavimo grupės parengtą rezoliuciją dėl jaunimo dalyvavimo EESRK veikloje; |
| --- | --- |

—

priimti Europos jaunimo metų koordinavimo grupės parengtą rezoliuciją dėl jaunimo dalyvavimo EESRK veikloje;

| — | EESRK interneto svetainėje sukurti skirsnį „Jaunimo dalyvavimas“ siekiant atkreipti dėmesį į ankstesnę, dabartinę ir būsimą su jaunimu susijusią veiklą, įskaitant nuomones, viešuosius klausymus, renginius ir kt.; |
| --- | --- |

—

EESRK interneto svetainėje sukurti skirsnį „Jaunimo dalyvavimas“ siekiant atkreipti dėmesį į ankstesnę, dabartinę ir būsimą su jaunimu susijusią veiklą, įskaitant nuomones, viešuosius klausymus, renginius ir kt.;

| — | EESRK galėtų būti sukurta nuolatinė struktūra, kuri užtikrintų, kad darbas, susijęs su jaunimo dalyvavimu EESRK ir su kitų institucijų veikloje, būtų tęsiamas ir po 2022 m. |
| --- | --- |

—

EESRK galėtų būti sukurta nuolatinė struktūra, kuri užtikrintų, kad darbas, susijęs su jaunimo dalyvavimu EESRK ir su kitų institucijų veikloje, būtų tęsiamas ir po 2022 m.

| 3.2.3 | EESRK toliau ieškos būdų ir svarstys, kaip būtų galima taikyti ES jaunimo testo koncepciją savo darbe siekdamas išplėtoti nuoseklų požiūrį į jaunimo dalyvavimą EESRK veikloje. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EESRK ragina Europos Komisiją reaguoti į šią savo iniciatyva pateiktą nuomonę ir pasiūlymą dėl ES jaunimo testo bei drauge apsvarstyti, kaip jį įgyvendinti. |
| --- | --- |

3.2.4

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Dokumentų tyrimas „European Youth in 2021“.

1

(2)  Influencing and understanding political participation patterns of young people, Europos Parlamentas, 2021 m.

2

Influencing and understanding political participation patterns of young people

(3)  Europos Sąjungos Tarybos rezoliucija „2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategija“.

3

(4)  Konferencija dėl Europos ateities. Galutinių rezultatų ataskaita, 2022 m. gegužės mėn.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0404&qid=1660827033223

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/speech_21_4701

6

(7)  Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, tyrimas, 2021 m.

7

Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective

(8)  Barta, O., Boldt, G., Lavizzari, A., Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications, mokslinis tyrimas, 2021 m.

8

Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications

(9)  Standartinė „Eurobarometro“ apklausa Nr. 96 – 2021–2022 m. žiema.

9

(10)  Kitanova, M., Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis“, Journal of Youth Studies, 2020 m. 23 leidinys, Nr. 7 (dokumentas gautas 2018 m.).

10

Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis

Journal of Youth Studies

(11)  https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

11

(12)  Konferencijos dėl Europos ateities galutinių rezultatų ataskaita.

12

(13)  „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? „Highlights“.

13

(14)  2022 m. vasario 22–kovo 4 d. atlikta „Eurobarometro“ greitoji apklausa apie jaunimą ir demokratiją.

14

(15)  Europos Parlamento jaunimo apklausos ataskaita (Europos Parlamentas, 2021 m. rugsėjo mėn.).

15

(16)  „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights“.

16

(17)  Europos Parlamento jaunimo apklausos ataskaita (Europos Parlamentas, 2021 m. rugsėjo mėn.).

17

(18)  Jaunimo apklausos ataskaita(Atlikta pirmininkaujant trims paeiliui pirmininkaujančioms valstybėms narėms – Vokietijai, Portugalijai ir Slovėnijai, 2022 m. sausio mėn.).

18

(19)  Jaunimo apklausos ataskaita (Atlikta pirmininkaujant trims paeiliui pirmininkaujančioms valstybėms narėms – Vokietijai, Portugalijai ir Slovėnijai, 2022 m. sausio mėn.).

19

(20)  Jaunimo apklausos ataskaita (Atlikta pirmininkaujant trims paeiliui pirmininkaujančioms valstybėms narėms – Vokietijai, Portugalijai ir Slovėnijai, 2022 m. sausio mėn.).

20

(21)  Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, tyrimas, 2021 m.

21

Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective

(22)  Eurobarometer on the European Year of Youth: Young Europeans are increasingly engaged, Europos Komisija, 2022 m.

22

Eurobarometer on the European Year of Youth: Young Europeans are increasingly engaged

(23)  „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations?Highlights“.

23

(24)  https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf ir https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

24

(25)  OL C 152, 2022 4 6, p. 27.

25

(26)  Geresnio reglamentavimo priemonių rinkinys. Poveikio MVĮ tyrimas.

26

(27)  SOC/706 Europos jaunimo metai, OL C 152, 2022 4 6, p. 122 ir SOC/589 Nauja ES jaunimo strategija, OL C 62, 2019 2 15, p. 142.

27

Europos jaunimo metai

Nauja ES jaunimo strategija

(28)  OL C 429, 2020 12 11, p. 44.

28

(29)  EESRK šiuo metu atlieka tyrimą dėl struktūruoto jaunimo dalyvavimo: siekiama nustatyti vietos, nacionalinę, ES ir tarptautinę gerąją patirtį, kad būtų sukurti būtini ir tinkami mechanizmai, užtikrinantys, kad būtų atsižvelgiama į jaunimo nuomonę.

29

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/53

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Anglies dioksido absorbavimo technologijų vaidmens mažinant Europos pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/08)

| Pranešėjas | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Monika SITÁROVÁ |

Pranešėjas

Andrés BARCELÓ DELGADO

Bendrapranešėjė

Monika SITÁROVÁ

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI) |
| Priimta skyriuje | 2022 6 24 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 229 / 0 / 7 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 18

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI)

Priimta skyriuje

2022 6 24

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

229 / 0 / 7

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pakartoja, kad tvirtai remia žaliojo kurso įsipareigojimus, strateginio savarankiškumo energijos tiekimo srityje didinimą ir pramonės pirmavimo skatinimą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Būtina atsižvelgti į Ukrainoje vykstančio karo poveikį energijos ir žaliavų prieinamumui, todėl vykdant Europos semestro programą reikia stebėti padėtį. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Norint sėkmingai įvykdyti žaliąją pertvarką gamybos pramonėje, reikia pakankamo ir tinkamo atsinaujinančiųjų išteklių energijos derinio, kad būtų galima užtikrinti elektrifikaciją ir sėkmingai gaminti ekologišką vandenilį. Neutralizuoti poveikį klimatui pramonei padės anglies dioksido absorbavimo (CDR), anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (CCS) ir anglies dioksido surinkimo ir naudojimo (CCU) technologijos. Norint pasiekti žaliojo kurso tikslus, būtina visoje Europoje diegti atsinaujinančiųjų išteklių energiją. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro reikės iš esmės pertvarkyti pramonės veiklą (per ateinančius 30 metų). Nors daugelis mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų jau yra sukurtos, jų technologinės parengties lygis (1) yra žemas. Norint plėsti ir plačiai diegti šias proveržio technologijas, reikia parengti plataus užmojo veiksmų planus, o ES, pasitelkdama Klimato ir inovacijų fondus, privalo propaguoti inovacijas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Todėl technologijų plėtojimas, mokymas ir darbo jėgos perkvalifikavimas yra gyvybiškai svarbūs siekiant žaliosios pertvarkos gamybos pramonėje. Socialinis dialogas Europos, valstybių narių ir regioniniu lygmeniu turėtų prisidėti prie didesnio informuotumo apie žaliąją ir teisingą pramonės pertvarką, jos palaikymo ir rėmimo. Siekiant užtikrinti veiksmingą pramonės pertvarką, kurioje nė vienas nepaliekamas nuošalyje, bus labai svarbu stiprinti gebėjimus ir vykdyti projektus, skirtus pagrindiniams įgūdžiams apibrėžti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Didinant alternatyviųjų žaliavų, ypač tvarios biomasės, naudojimą, būtų galima prisidėti prie tvaraus anglies dioksido pašalinimo iš atmosferos, skatinant tvariai valdyti dirbamą žemę (žemės ūkio paskirties žemę ir miškus) ir naudoti biomasę ilgaamžiuose produktuose, kurie dar labiau padidina absorbavimo naudą. Be to, tai padėtų sumažinti ES priklausomybę nuo importuojamų žaliavų ir išteklių. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK ragina išsaugoti Europos pramonės konkurencingumą: ES yra išmetamo CO2 kiekio mažinimo lyderė, tačiau jai reikia, kad ir kiti dalyviai įgyvendintų tokius pat klimato politikos užmojus. Kadangi klimato krizė yra pasaulinė, Europos Sąjungos diplomatija turi dėti daugiau pastangų, kad veiksmingai įtikintų trečiąsias šalis labiau stengtis su ja kovoti. Nepriklausomai nuo plataus užmojo ES politikos tikslų, pirmauti pramonės šakų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo procese Europos Sąjungoje vis dažniau pavyks būtent dėl savo politinės paramos ir dėl įmonių ir jų darbuotojų praktinių žinių apie pramonės pajėgumus, reikiamas technologijas ir pokyčių prognozavimą – visa tai leidžia atitinkamai imtis praktinių priemonių. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Išlaikius tvirtą ES pramonės bazę, Europos visuomenei bus užtikrinta gerovė, kokybiškos darbo vietos ir įsipareigojimas kovoti su klimato kaita. Europos pramonė, norėdama išlaikyti savo konkurencinę padėtį, turi investuoti tiek į mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas, tiek į įrangą ir įrenginius, taikydama tinkamą reguliavimo sistemą. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Europos klimato teisės akte nustatytas plataus užmojo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslas iki 2030 m. ir patvirtintas poveikio klimatui neutralumo tikslas iki 2050 m. Norint pasiekti šį Europos Sąjungos siekį, reikia išanalizuoti visą veiklą, susijusią su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekiu, ir nustatyti būdus, kaip iki 2050 m. pasiekti nulinį grynąjį išmetamųjų teršalų kiekį. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Gamybos pramonės įmonės išmeta 20 proc. (2) viso Europos išmetamųjų teršalų kiekio. Anglies dioksidui imlios gamybos pramonės šakos Europoje yra geležies ir plieno, cemento, chemijos ir naftos chemijos, plaušienos ir popieriaus, trąšų, stiklo, keramikos, naftos perdirbimo ir spalvotųjų metalų (daugiausia aliuminio) pramonė. Pramonės sektoriuje išmetamas ŠESD kiekis apima anglies dioksidą (CO2), susidarantį dėl energijos naudojimo, iškastinio kuro naudojimo ne energetikos reikmėms ir neiškastinio kuro šaltinių, taip pat kitas nei CO2 dujas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Žalioji gamybos pramonės pertvarka yra gyvybiškai svarbi siekiant laikytis Europos klimato teisės akto. Vyks technologijų pertvarka, o po to – darbo metodų, įgūdžių ir kompetencijų pokyčiai pramonės šakose. Tačiau reikės ir paklausos valdymo priemonių, kuriomis būtų populiarinami mažo anglies dioksido kiekio produktai ir skatinami nauji verslo modeliai (pramonės simbiozė, žiediškumas, paklausos atsakas).- |
| --- | --- |

2.3.

3.   Gamybos pramonė kelyje poveikio klimatui neutralumo link

| 3.1. | Šioje nuomonėje savo iniciatyva daugiausia dėmesio skiriama tiems pramonės sektoriams, kuriems taikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. Todėl energetikos komunalinės įmonės, transportas ir pastatai nėra įtraukti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Be priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo uždavinio sprendimo, kiekviename pramonės sektoriuje būtina didinti energijos vartojimo efektyvumą. Nors nepakaks sumažinti Europos pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro, energijos vartojimo efektyvumas gali gerokai sumažinti dėl energijos vartojimo išmetamą teršalų kiekį. Nuo iškastinio kuro bus pereita prie technologijų, kurias naudojant neišmetama šiltnamio efektą sukeliančių dujų, daugiausia prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos.- Už perėjimą nuo iškastinio kuro prie netaršių technologijų yra atsakingos komunalinių paslaugų įmonės ir valdžios institucijos. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Atsižvelgiant į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo iššūkį, pramonės šakos gali būti klasifikuojamos taip:






  — | sektoriai, kuriuose reikia iš esmės keisti gamybos procesą: plieno (integruotasis gamybos būdas), trąšų ir chemijos pramonė; |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

sektoriai, kuriuose reikia iš esmės keisti gamybos procesą: plieno (integruotasis gamybos būdas), trąšų ir chemijos pramonė;

| — | sektoriai, kuriuose gamybos procese reikia keisti energijos nešiklį: plieno (elektrinės lanko krosnys), stiklo, keramikos, popieriaus ir kt.; |
| --- | --- |

—

sektoriai, kuriuose gamybos procese reikia keisti energijos nešiklį: plieno (elektrinės lanko krosnys), stiklo, keramikos, popieriaus ir kt.;

| — | sektoriai, kuriuose sumažinti priklausomybę sudėtinga, pavyzdžiui, cemento sektorius, kuris turi surinkti ir saugoti (arba naudoti) gamybos proceso metu išmetamą anglies dioksidą, kad taptų neutralaus poveikio klimatui sektoriumi; |
| --- | --- |

—

sektoriai, kuriuose sumažinti priklausomybę sudėtinga, pavyzdžiui, cemento sektorius, kuris turi surinkti ir saugoti (arba naudoti) gamybos proceso metu išmetamą anglies dioksidą, kad taptų neutralaus poveikio klimatui sektoriumi;

| — | sektoriai, kuriuose gali būti naudojamos anglies dioksido surinkimo ir naudojimo technologijos, siekiant kurti didelės pridėtinės vertės produktus, pavyzdžiui, naftos perdirbimo įmonėse, chemijos ir naftos chemijos pramonėje. |
| --- | --- |

—

sektoriai, kuriuose gali būti naudojamos anglies dioksido surinkimo ir naudojimo technologijos, siekiant kurti didelės pridėtinės vertės produktus, pavyzdžiui, naftos perdirbimo įmonėse, chemijos ir naftos chemijos pramonėje.

| 3.4. | Prie didesnio energijos vartojimo efektyvumo neabejotinai prisidės pramoninė didelio naudingumo bendra šilumos ir energijos gamyba (CHP) (3), tačiau ji negali visiškai panaikinti pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro. Kitas būdas padidinti bendrą energijos vartojimo efektyvumą būtų centralizuotam šilumos tiekimui naudoti mažos entalpijos pramonės šilumą, o tai galbūt galėtų įnešti indėlį pereinant prie visiško anglies dioksido išmetimo nutraukimo. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Anglies dioksido absorbavimo (CDR) technologijos iš atmosferos pašalina jau išmestą CO2 ir taip sukuria „neigiamą“ išmetamųjų teršalų kiekį. Su CCS susijusios technologijos, pavyzdžiui, bioenergijos gamyba surenkant ir saugant anglies dioksidą ir tiesioginis anglies dioksido surinkimas iš oro ir saugojimas, yra svarbi išmetamųjų teršalų šalinimo iš atmosferos technologijų dalis. Tačiau, nepaisant klimato kaitos švelninimo potencialo, šios technologijos šiuo metu yra tik parodomajame etape. Kitos klimato kaitos mažinimo technologijos apima veiklą, kuria didinami natūralūs anglies dioksido absorbentai, pavyzdžiui, miškų įveisimas ir atkūrimas, ir nepatenka į šios nuomonės taikymo sritį. |
| --- | --- |

3.5.

CDR technologijų ateities iššūkis gamybos pramonėje yra rasti pusiausvyrą, kai anglies dioksido surinkimas ir saugojimas būtų viena iš klimato kaitos švelninimo galimybių kartu su kitomis anglies dioksido kiekio mažinimo ir absorbavimo technologijomis. ŠESD kiekio mažinimas ir absorbavimas turi derėti su Paryžiaus susitarimu ir Europos klimato teisės aktu. CCS gali padėti ES reikiamu tempu šalinti ŠESD absorbentais, tačiau ilgainiui turi būti siekiama išvengti anglies dioksido saugojimo.

| 3.6. | Bendras įvairių sektorių atsakas į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo procesus, kaip atrodo, yra vandenilis iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (žaliasis vandenilis).- Pavyzdžiui, Švedijoje vykdomas projektas, kuriuo siekiama panaikinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio išmetimą plieno gamyboje naudojant iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminamą vandenilį. Suomijoje įgyvendinamas parodomasis projektas apie mėlynojo, o vėliau ir žaliojo vandenilio gamybos bei CO2 surinkimo ir nuolatinio saugojimo Baltijos jūroje būdus. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Gamybos pramonė kelyje priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo link

| 4.1. | Iš visų Europos pramonės šakų dėmesį sutelkiame į tuos sektorius, kurie turi didelį potencialą tobulėti ir daryti poveikį mažinant Europoje išmetamą CO2 kiekį. Gamybos pramonėje akcentuojami tie sektoriai, kuriems kyla daugiau sunkumų sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro. Šioje nuomonėje dėmesys skiriamas plieno, cemento, chemijos ir naftos chemijos, naftos perdirbimo įmonėms, celiuliozės ir popieriaus, trąšų, stiklo ir keramikos pramonei. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Prieš aprašydami technologijas, kurios galėtų turėti įtakos išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimui ir absorbavimui, turime apsvarstyti galimybę pereiti nuo iškastiniu kuru grindžiamų energijos šaltinių prie kitų-netaršių energijos šaltinių ir atsinaujinančiųjų išteklių. Tai galėtų būti vėjo energija, fotovoltinė ir saulės šiluminė energija, hidroenergija, geoterminė energija, biomasė ir biokuras. - |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kai kurios pramonės šakos, norėdamos pasiekti nulinį išmetamo ŠESD kiekį, kad būtų pereita prie neutralaus poveikio klimatui visuomenės, savo procesuose turėtų taikyti esamas arba naujas technologijas. Priklausomai nuo kiekvienos pramonės šakos ir jos dabartinio išmetamo ŠESD kiekio, joms gali tekti imtis vieno ar keleto veiksmų. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Galima būtų pagalvoti, kad šis pirmas veiksmas tėra „tik“ gamybos ir (arba) tiekimo proceso dalies pakeitimas. Daugeliu kitų atvejų gali prireikti tolesnių mokslinių tyrimų ir plėtros, pavyzdžiui, pritaikyti dabartinius gamtinių dujų degiklius vandeniliui arba naudoti šilumos siurblius. Be to, reikėtų aptarti ir vandenilio ir medžiagų ar gaminių sąveikos klausimą. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Plieno pramonė
  Tradicinei plieno pramonei (integruotasis gamybos būdas, kurį naudojant reikia redukuoti geležies rūdą) kylantis iššūkis jau paskatino įdiegti keletą naujų technologinių metodų, pagal kuriuos dabar aukštakrosnės keičiamos elektrinėmis lanko krosnimis, maitinamomis tiesiogiai redukuota geležimi (DRI), pagaminta naudojant žaliąjį vandenilį. Kitos jau išnagrinėtos alternatyvos remiasi CCS technologijomis, tačiau jomis negalima pasiekti ŠESD kiekio mažinimo tikslo. Lyginant su dabar naudojamu integruotuoju gamybos būdu, geležies rūdos elektrolizė išmetamą CO2 kiekį galėtų sumažinti iki 87 proc. (jei būtų visiškai panaikinta tiekiamos elektros energijos priklausomybė nuo iškastinio kuro). Vandenilio plazmos mažinimas, siekiant nulinio išmetamo CO2 kiekio. Iš tikrųjų, plieno gamyboje naudojant vandenilį išmetamą CO2 kiekį būtų galima sumažinti iki 95 proc., lyginant su dabar naudojamu integruotuoju gamybos būdu (jei jo metu būtų naudojama visiškai nuo iškastinio kuro nepriklausoma elektros energija), tačiau dėl energijos, prarandamos gaminant vandenilį, galiausiai padidėtų energijos suvartojimas pramonėje.
  Gaminant plieną elektros lanko krosnyse išmetama tik 14 proc. ŠESD kiekio, išmetamo naudojant integruotąjį būdą, o pagrindinis iššūkis – gamtines dujas valcavimo krosnyse pakeisti žaliuoju vandeniliu arba indukcine elektra.
  Visiškai įdiegus CCU technologiją (naudojant aukštakrosnių išmetamąsias dujas) išmetamųjų teršalų kiekį gali sumažėti iki 65 proc., (CO2 kiekio sumažinimas taip pat priklauso nuo viso gaunamų cheminių produktų gyvavimo ciklo). Keletas projektų yra labiau pažengusioje plėtros stadijoje: parodomojoje gamykloje „Steelanol“ (šiuo metu statoma, technologinis parengties lygis – 9) išmetamosios dujos naudojamos bioetanoliui gaminti, o projektu „Carbon2Chem“ (technologinis parengties lygis – 7–8) siekiama naudoti išmetamąsias dujas kaip cheminių medžiagų žaliavą. |
| --- | --- |

4.5.

Tradicinei plieno pramonei (integruotasis gamybos būdas, kurį naudojant reikia redukuoti geležies rūdą) kylantis iššūkis jau paskatino įdiegti keletą naujų technologinių metodų, pagal kuriuos dabar aukštakrosnės keičiamos elektrinėmis lanko krosnimis, maitinamomis tiesiogiai redukuota geležimi (DRI), pagaminta naudojant žaliąjį vandenilį. Kitos jau išnagrinėtos alternatyvos remiasi CCS technologijomis, tačiau jomis negalima pasiekti ŠESD kiekio mažinimo tikslo. Lyginant su dabar naudojamu integruotuoju gamybos būdu, geležies rūdos elektrolizė išmetamą CO2 kiekį galėtų sumažinti iki 87 proc. (jei būtų visiškai panaikinta tiekiamos elektros energijos priklausomybė nuo iškastinio kuro). Vandenilio plazmos mažinimas, siekiant nulinio išmetamo CO2 kiekio. Iš tikrųjų, plieno gamyboje naudojant vandenilį išmetamą CO2 kiekį būtų galima sumažinti iki 95 proc., lyginant su dabar naudojamu integruotuoju gamybos būdu (jei jo metu būtų naudojama visiškai nuo iškastinio kuro nepriklausoma elektros energija), tačiau dėl energijos, prarandamos gaminant vandenilį, galiausiai padidėtų energijos suvartojimas pramonėje.

Gaminant plieną elektros lanko krosnyse išmetama tik 14 proc. ŠESD kiekio, išmetamo naudojant integruotąjį būdą, o pagrindinis iššūkis – gamtines dujas valcavimo krosnyse pakeisti žaliuoju vandeniliu arba indukcine elektra.

Visiškai įdiegus CCU technologiją (naudojant aukštakrosnių išmetamąsias dujas) išmetamųjų teršalų kiekį gali sumažėti iki 65 proc., (CO2 kiekio sumažinimas taip pat priklauso nuo viso gaunamų cheminių produktų gyvavimo ciklo). Keletas projektų yra labiau pažengusioje plėtros stadijoje: parodomojoje gamykloje „Steelanol“ (šiuo metu statoma, technologinis parengties lygis – 9) išmetamosios dujos naudojamos bioetanoliui gaminti, o projektu „Carbon2Chem“ (technologinis parengties lygis – 7–8) siekiama naudoti išmetamąsias dujas kaip cheminių medžiagų žaliavą.

| 4.6. | Cemento pramonė
  Tik 37 proc. cemento pramonėje išmetamo teršalų kiekio susidaro dėl kuro, o likusieji 63 proc. išmetamųjų teršalų susidaro dėl cheminės žaliavos reakcijos (proceso metu išsiskiriančios ŠESD). Todėl naudojant iš atsinaujinančiųjų išteklių (biomasės arba vandenilio) pagamintą kurą, išmetamųjų teršalų kiekis sumažės ne daugiau kaip 35 proc. Šiuo metu bandomos technologijos, kurios ateityje gali padėti surinkti ir tvarkyti arba saugoti CO2 (amino metodas ir kalcio kilpa). Kitas būdas sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį – kurti vadinamąjį mažai klinkerio turintį cementą, kurio technologinis parengties lygis šiuo metu yra 5–7. Tokio cemento gamybos išmetamųjų teršalų kiekis yra iki 30 proc. mažesnis nei gryno portlandcemenčio. |
| --- | --- |

4.6.

Tik 37 proc. cemento pramonėje išmetamo teršalų kiekio susidaro dėl kuro, o likusieji 63 proc. išmetamųjų teršalų susidaro dėl cheminės žaliavos reakcijos (proceso metu išsiskiriančios ŠESD). Todėl naudojant iš atsinaujinančiųjų išteklių (biomasės arba vandenilio) pagamintą kurą, išmetamųjų teršalų kiekis sumažės ne daugiau kaip 35 proc. Šiuo metu bandomos technologijos, kurios ateityje gali padėti surinkti ir tvarkyti arba saugoti CO2 (amino metodas ir kalcio kilpa). Kitas būdas sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį – kurti vadinamąjį mažai klinkerio turintį cementą, kurio technologinis parengties lygis šiuo metu yra 5–7. Tokio cemento gamybos išmetamųjų teršalų kiekis yra iki 30 proc. mažesnis nei gryno portlandcemenčio.

| 4.7. | Chemijos pramonė
  Chemijos pramonėje gamybos procesų elektrifikavimu, pavyzdžiui, garinio krekingo krosnių elektrifikavimu, siekiama 90 proc. sumažinti vienos krekingo krosnies išmetamo CO2 kiekį. Chemijos sektorius svariai prisideda prie tvarių anglies dioksido ciklų atkūrimo. Chemijos produktai yra didžiulis anglies dioksido rezervuaras, kuris gali išlaikyti anglies dioksidą 10–40 metų. Šiandien chemijos produktuose esantis anglies dioksido kiekis prilygsta bendram pramonės išmetamų teršalų kiekiui, susijusiam su šių produktų gamyba. Netgi didžioji dalis šio anglies dioksido patenka į atmosferą, kai pasibaigus produktų naudojimui jie sudeginami, todėl ambicingos žiedinės ekonomikos strategijos sukūrimas yra būtina sąlyga siekiant tvaraus ir atsparaus klimato kaitos poveikiui anglies dioksido ciklo, išlaikant anglies dioksidą „kilpoje“. Chemijos sektorius gali prisidėti prie išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo kituose sektoriuose, „absorbuodamas“ anglies dioksidą ir kaupdamas jį produktuose. |
| --- | --- |

4.7.

Chemijos pramonėje gamybos procesų elektrifikavimu, pavyzdžiui, garinio krekingo krosnių elektrifikavimu, siekiama 90 proc. sumažinti vienos krekingo krosnies išmetamo CO2 kiekį. Chemijos sektorius svariai prisideda prie tvarių anglies dioksido ciklų atkūrimo. Chemijos produktai yra didžiulis anglies dioksido rezervuaras, kuris gali išlaikyti anglies dioksidą 10–40 metų. Šiandien chemijos produktuose esantis anglies dioksido kiekis prilygsta bendram pramonės išmetamų teršalų kiekiui, susijusiam su šių produktų gamyba. Netgi didžioji dalis šio anglies dioksido patenka į atmosferą, kai pasibaigus produktų naudojimui jie sudeginami, todėl ambicingos žiedinės ekonomikos strategijos sukūrimas yra būtina sąlyga siekiant tvaraus ir atsparaus klimato kaitos poveikiui anglies dioksido ciklo, išlaikant anglies dioksidą „kilpoje“. Chemijos sektorius gali prisidėti prie išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo kituose sektoriuose, „absorbuodamas“ anglies dioksidą ir kaupdamas jį produktuose.

| 4.8. | Plaušienos ir popieriaus pramonė
  Tikimasi, kad plaušienos ir popieriaus pramonėje tobulinant procesus, įskaitant perėjimą prie ketvirtosios pramonės revoliucijos, ir investuojant į pažangiausias gamybos technologijas, iki 2050 m. CO2 kiekį pavyks sumažinti 7 mln. tonų. Pasinaudodama savo vietos kogeneracijos įrenginiais, ši pramonė turi galimybę dalyvauti energijos rinkoje naudodama kintamų atsinaujinančiosios energijos išteklių perteklių. Nauda priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui gali atitinkamai siekti 2 mln. tonų. Prognozuojama, kad tolesnis pramonės įrenginių perėjimas prie mažai anglies išteklių naudojančios arba visiškai jų nenaudojančios energijos padės išmetamą CO2 kiekį sumažinti 8 mln. tonų. Be kai kurių proveržį sukeliančių koncepcijų, nustatytų projekte „Two Team“ (4), pavyzdžiui, šiuo metu kuriamomis giluminių eutektinių tirpiklių technologijomis, kitais novatoriškais ir perversminiais sprendimais išmetamųjų teršalų kiekį būtų galima sumažinti maždaug 5 mln. tonų CO2. |
| --- | --- |

4.8.

Tikimasi, kad plaušienos ir popieriaus pramonėje tobulinant procesus, įskaitant perėjimą prie ketvirtosios pramonės revoliucijos, ir investuojant į pažangiausias gamybos technologijas, iki 2050 m. CO2 kiekį pavyks sumažinti 7 mln. tonų. Pasinaudodama savo vietos kogeneracijos įrenginiais, ši pramonė turi galimybę dalyvauti energijos rinkoje naudodama kintamų atsinaujinančiosios energijos išteklių perteklių. Nauda priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui gali atitinkamai siekti 2 mln. tonų. Prognozuojama, kad tolesnis pramonės įrenginių perėjimas prie mažai anglies išteklių naudojančios arba visiškai jų nenaudojančios energijos padės išmetamą CO2 kiekį sumažinti 8 mln. tonų. Be kai kurių proveržį sukeliančių koncepcijų, nustatytų projekte „Two Team“ (4), pavyzdžiui, šiuo metu kuriamomis giluminių eutektinių tirpiklių technologijomis, kitais novatoriškais ir perversminiais sprendimais išmetamųjų teršalų kiekį būtų galima sumažinti maždaug 5 mln. tonų CO2.

| 4.9. | Naftos perdirbimo įmonės
  Naftos perdirbimo įmonės gali dvejopai prisidėti prie ES ekonomikos pertvarkos energetikos ir klimato srityse: i) gerokai sumažindamos savo gamybos proceso anglies pėdsaką ir ii) palaipsniui pakeisdamos iškastinės kilmės kurą ir kitus produktus kuru ir kitais produktais, kurių pagrindą sudaro biogeninis arba perdirbtas CO2. Laipsniškas iškastinio kuro energijos pakeitimas bioenergija, kartu su CCU ir CCS technologijomis, netgi leis pasiekti neigiamą išmetamą ŠESD kiekį. Grynąjį išmetamą ŠESD kiekį, susidarantį naudojant kurą ir kitus naftos perdirbimo produktus, galima iš esmės sumažinti palaipsniui keičiant žaliavas – nuo žalios naftos pereinant prie tvarios biomasės ir perdirbto CO2. Sudegus tokiam kurui, į atmosferą bus išmestas nulinis arba labai mažas grynasis CO2 kiekis, taip prisidedant prie transporto, ypač tų transporto rūšių, kurias sunkiau elektrifikuoti, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Šiose srityse vykdomos investicijos ir nauji projektai. Pavyzdžiui, trys iš maždaug 80 didžiųjų ES perdirbimo įmonių buvo pertvarkytos į biologinio perdirbimo įmones, žalią naftą visiškai pakeičiant tvaria biomase (5). Šiai su klimato kaita susijusios pertvarkos strategijai įgyvendinti reikia mažiau finansinių išteklių nei kitiems sprendimams, nes pačios naftos perdirbimo įmonės ir produktų paskirstymo logistikos sistema gali būti dideliu mastu pritaikytos ir pakartotinai panaudotos. |
| --- | --- |

4.9.

Naftos perdirbimo įmonės gali dvejopai prisidėti prie ES ekonomikos pertvarkos energetikos ir klimato srityse: i) gerokai sumažindamos savo gamybos proceso anglies pėdsaką ir ii) palaipsniui pakeisdamos iškastinės kilmės kurą ir kitus produktus kuru ir kitais produktais, kurių pagrindą sudaro biogeninis arba perdirbtas CO2. Laipsniškas iškastinio kuro energijos pakeitimas bioenergija, kartu su CCU ir CCS technologijomis, netgi leis pasiekti neigiamą išmetamą ŠESD kiekį. Grynąjį išmetamą ŠESD kiekį, susidarantį naudojant kurą ir kitus naftos perdirbimo produktus, galima iš esmės sumažinti palaipsniui keičiant žaliavas – nuo žalios naftos pereinant prie tvarios biomasės ir perdirbto CO2. Sudegus tokiam kurui, į atmosferą bus išmestas nulinis arba labai mažas grynasis CO2 kiekis, taip prisidedant prie transporto, ypač tų transporto rūšių, kurias sunkiau elektrifikuoti, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Šiose srityse vykdomos investicijos ir nauji projektai. Pavyzdžiui, trys iš maždaug 80 didžiųjų ES perdirbimo įmonių buvo pertvarkytos į biologinio perdirbimo įmones, žalią naftą visiškai pakeičiant tvaria biomase (5). Šiai su klimato kaita susijusios pertvarkos strategijai įgyvendinti reikia mažiau finansinių išteklių nei kitiems sprendimams, nes pačios naftos perdirbimo įmonės ir produktų paskirstymo logistikos sistema gali būti dideliu mastu pritaikytos ir pakartotinai panaudotos.

| 4.10. | Trąšos
  Trąšų pramonėje šiuo metu svarstoma galimybė gamtines dujas kaip žaliavą pakeisti žaliuoju vandeniliu. Visoje ES rengiami keli bandomieji projektai (6), o kai žaliasis vandenilis taps prieinamas ir nusistovės jo sąnaudos, pramonė pažengs į priekį prie visiško anglies dioksido išmetimo nutraukimo. |
| --- | --- |

4.10.

Trąšų pramonėje šiuo metu svarstoma galimybė gamtines dujas kaip žaliavą pakeisti žaliuoju vandeniliu. Visoje ES rengiami keli bandomieji projektai (6), o kai žaliasis vandenilis taps prieinamas ir nusistovės jo sąnaudos, pramonė pažengs į priekį prie visiško anglies dioksido išmetimo nutraukimo.

| 4.11. | Apibendrinant galima teigti, kad gamybos pramonė turi potencialo mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, didindama energijos vartojimo efektyvumą, optimizuodama procesus ir pereidama prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos. Norint iki 2050 m. pasiekti anglies dioksido poveikio neutralumo tikslą, reikės investicijų į MTP ir inovacijas. CCS ir anglies dioksido surinkimo, naudojimo ir saugojimo (CCUS) technologijos taip pat yra svarbios gamybos pramonės šakoms, pavyzdžiui, cemento pramonei, kur energijos šaltinis yra biomasė. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Įgūdžiai ir kompetencijos ateities gamybos pramonėje

| 5.1. | Nauji pramonės procesai neabejotinai pareikalaus naujų darbo metodų. Pramonės sektoriai ir darbuotojai turės pritaikyti savo pramoninių pareigų atlikimo būdą, sutelkdami dėmesį į išmetamo CO2 kiekio mažinimą nuo pat pirmųjų gamybos proceso etapų. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Žalioji gamybos pramonės pertvarka gamybą pakeis daugeliu aspektų, nes bus visiškai įdiegtos naujos gamybos technologijos ir pasinaudota skaitmenizacijos privalumais. Norint užtikrinti teisingą pertvarką, kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje, reikės naujų įgūdžių, kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo. Ypatingą dėmesį reikia skirti tam, kad ES piliečiai ir darbuotojai, MVĮ, socialinės įmonės ir regionų ekspertai būtų kviečiami imtis iniciatyvaus vaidmens neišvengiamuose pokyčiuose, kurie vyks jų gyvenamose vietose. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ES turi užtikrinti, kad pramonės darbuotojus pasiektų žinios apie naujas technologijas ir jų diegimą dabartinėse pramonės šakose. Valdžios institucijos ir įmonės, vykdydamos socialinį dialogą, turi stengtis naudotis jau turimais įgūdžiais ir siekti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslų. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Visiškas žaliojo vandenilio įdiegimas pramonėje bus labai svarbus daugeliui pramonės šakų. Tačiau papildomos įtakos įgūdžiams ir kompetencijoms gamybos pramonėje ir itin dideliu mastu tiekimo grandinėje turės CDR technologijų diegimas. |
| --- | --- |

5.4.

6.   ES veiksmai ir pagrindinės sąlygos

| 6.1. | Pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro turi padėti mažinti ES teisinė sistema ir nacionalinės taisyklės. Reikėtų atsižvelgti į tai, kad pertvarkos galimybės ir (arba) ištekliai, kuriuos į pertvarką reikės investuoti, valstybėse narėse ir Europos regionuose labai skirsis. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Teisingos pertvarkos fondas, skirtas remti regionus, kurie labai priklausomi nuo daug anglies dioksido išskiriančių pramonės šakų, yra pirmasis teigiamas žingsnis. Tačiau taikymo sritis, kuri apsiriboja regionais, labai priklausomais nuo anglių, lignito, durpių, degiųjų skalūnų ir daug anglies dioksido išskiriančių pramonės šakų, yra per siaura. Pritardamas Europos Parlamentui EESRK siūlo iš esmės padidinti Teisingos pertvarkos fondo biudžetą, kad būtų galima teikti paramą kitiems sektoriams, kuriuos palies pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas. Papildomi biudžeto ištekliai turėtų būti numatyti siekiant užtikrinti darbo vietos keitimą, alternatyvių kokybiškų darbo vietų kūrimą tuose pačiuose regionuose ir tinkamą darbuotojų mokymą, perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą.-- |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Vykdant pramonės žaliąją pertvarką, reikės už prieinamą, stabilią ir konkurencingą kainą gauti daug neutralaus anglies dioksido poveikio energijos ir žaliavų. Norint patenkinti pramonės poreikį apsirūpinti dideliais atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekiais, Europoje reikės didelių investicijų, įskaitant investicijas į energetikos infrastruktūrą. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | ES reguliavimo sistema turi padėti ES ekonomikai pasiekti grynojo neutralaus poveikio klimatui tikslą 2050 m., sudarydama sąlygas pasinaudoti didžiuliais finansiniais, technologiniais ir intelektiniais ištekliais, kad būtų sparčiai įgyvendintos investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijas, įskaitant anglies dioksido absorbavimo technologijas. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Norint gamybos pramonės šakose skatinti anglies dioksido surinkimo technologijų diegimą, reikia nuolatinių paskatų Europos lygmeniu (per Inovacijų fondą) ir kiekvienoje valstybėje narėje, tačiau nepažeidžiant bendrosios rinkos, kuri yra vienas iš ES pagrindų. Prireiks papildomų ES iniciatyvų privačioms investicijoms pritraukti ir sutelkti. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Reikia sukurti strateginius aljansus Europos lygmeniu siekiant paspartinti šios pramonės plėtrą, kad šioje srityje ES galėtų pirmauti. Dabartinės valstybės pagalbos taisyklės galėtų būti pritaikytos taip, kad tai būtų galima padaryti. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Ypatingą dėmesį reikia skirti MTP veiklai, palaikant dialogą Europos lygmeniu. Inovacijų fondas turi būti tinkamiausia priemonė siekiant susitelkti į šią veiklą. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Viešųjų pirkimų politika turėtų būti vykdoma siekiant paskatinti žaliųjų produktų rinką, kurioje gamintojai mažina išmetamų ŠESD kiekį, palyginti su buitinės elektronikos produktų rinka. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Nustatyta, kad vėluojama spręsti klimato problemas ir trūksta laiko, o tai reiškia, kad į Europos semestro ataskaitas ir rekomendacijas kiekvienai valstybei narei turi būti įtraukti kai kurie pagrindiniai veiklos rodikliai, padedantys pasiekti reikiamą pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Strateginio prognozavimo ataskaitoje turėtų būti periodiškai apžvelgiama pažanga, perspektyviausi scenarijai ir (arba) galimybės bei silpnosios vietos siekiant klimato politikos tikslų. Tai itin svarbu, nes joje gali būti pateiktos gairės dėl skubių ir didelės rizikos investicijų, taip pat dėl pagrįsto išteklių telkimo tiek vertikaliai, tiek horizontaliai. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Esama signalų, kurie įspėja, kad veiklos sąlygos nėra vienodos ir kyla „anglies dioksido nutekėjimo“ į trečiąsias šalis pavojus, trukdantis pereiti prie anglies dioksido neišskiriančių technologijų. Tai dar kartą parodo, kaip svarbu įdiegti konkurencingumo patikrą kaip rizikos filtravimo ir orientavimo priemonę. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Jau aiškiai išmatuojamas išmetamųjų teršalų koncentracijos pasiskirstymas pagal valstybes nares, valstybes nares vienam gyventojui, ekonomikos sektorius ir regionus. Atsižvelgiant į laiko stygių, pirmenybė turi būti teikiama greičiausiai pasiekiamiems ir aukščiausiems rezultatams, kurie leistų sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro. Todėl daug dėmesio reikėtų skirti metalurgijai, mineralinių medžiagų ir cheminių medžiagų ir atsinaujinančiųjų išteklių degalų pramonei.
  Ankstyvojo etapo inovacijos ir noras jas naudoti bei parduoti skiriasi priklausomai nuo įmonių dydžio: pirmuoju atveju pranašumą turi labai didelės grupės, o antruoju atveju – MVĮ. Taigi tiek tarpsektorinis, tiek vertikalus žinių perdavimas turėtų būti skatinamas ir palengvinamas sukuriant palankią verslo aplinką. |
| --- | --- |

6.12.

Ankstyvojo etapo inovacijos ir noras jas naudoti bei parduoti skiriasi priklausomai nuo įmonių dydžio: pirmuoju atveju pranašumą turi labai didelės grupės, o antruoju atveju – MVĮ. Taigi tiek tarpsektorinis, tiek vertikalus žinių perdavimas turėtų būti skatinamas ir palengvinamas sukuriant palankią verslo aplinką.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Technologinės parengties lygiai – tai skirtingi skalės taškai, pagal kuriuos vertinama technologijos pažanga arba brandos lygis.

1

(2)  Europos aplinkos agentūra.

2

(3)  CHP: bendra šilumos ir elektros energijos gamyba.

3

(4)  https://www.cepi.org/two-team-project-report/.

4

(5)  „Gela“, Venecijos biologinio perdirbimo įmonė (eni.com) ir „La Mède“ (TotalEnergies.com).

5

(6)  Puertoljano mieste (Ispanija) veikianti „Fertiberia“ pradėjo eksploatuoti nulinio poveikio trąšų gamyklą.

6

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/59

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Energetikos ir skaitmeninės pertvarkos kaimo vietovėse“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/09)

| Pranešėjas | John COMER |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Luís MIRA |

Pranešėjas

John COMER

Bendrapranešėjis

Luís MIRA

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 6 30 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 173 / 1 / 2 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2022 6 30

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

173 / 1 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK mano, kad bendrai energetikos ir skaitmeninės pertvarkos strategijai kaimo vietovėse nebuvo skirta laukto dėmesio ir paramos. EESRK ragina skubiai įgyvendinti ilgalaikę Komisijos viziją dėl ES kaimo vietovių ir sutelkti suinteresuotuosius subjektus pagal ES kaimo paktą. Ypatingą dėmesį būtina skirti pažeidžiamiausioms kaimo vietovėms, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje. Labai svarbu sutelkti dėmesį į energijos nepriteklių ir skurdą kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK įsitikinęs, kad Europos sėkmė ateityje labai priklausys nuo to, kaip mes elgsimės su kaimo vietovėmis, kad būtų išlaikyta pusiausvyra su miesto vietovėmis. Kaimo bendruomenės neturėtų atsidurti nepalankioje padėtyje skaitmenizacijos ir energijos naudojimo galimybių požiūriu, pavyzdžiui, kai dėl nepakankamo viešojo transporto būtina naudotis asmeniniais automobiliais. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Būtina svarbesnį vaidmenį suteikti vietos bendruomenėms siekiant teisingos energetikos pertvarkos, kuri būtų derinama su bendruomenės vystymusi, šiuo tikslu kuriant ir plečiant atsinaujinančiųjų išteklių energetikos bendrijas ir piliečių energetikos bendrijas, savanoriškumo pagrindu suburiančias piliečius, vietos valdžios institucijas ir MVĮ socialiniams ir ekonominiams pranašumams skatinti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK ragina stiprinti šias politikos kryptis ir priemones:






  — | Atsinaujinančiųjų išteklių energijos politika. Dabartinę atsinaujinančiųjų išteklių energijos politiką pirmiausia lemia skubus poreikis didinti pajėgumus, o ne plėsti sinergiją su kaimo bendruomenių gerove. Būtinybė kuo labiau padidinti atsinaujinančiosios energijos pajėgumus yra labai svarbi ir ne mažiau svarbus yra poreikis kiekybiškai įvertinti visus kaimo plėtros klausimus ir juos išspręsti. |
| --- | --- | --- |

1.4.

—

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos politika. Dabartinę atsinaujinančiųjų išteklių energijos politiką pirmiausia lemia skubus poreikis didinti pajėgumus, o ne plėsti sinergiją su kaimo bendruomenių gerove. Būtinybė kuo labiau padidinti atsinaujinančiosios energijos pajėgumus yra labai svarbi ir ne mažiau svarbus yra poreikis kiekybiškai įvertinti visus kaimo plėtros klausimus ir juos išspręsti.

| — | Viešųjų pirkimų politika. Dabartinė atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių konkursų politika yra nenaudinga kaimo bendruomenėms, nes ji pirmiausia orientuota į sąnaudų mažinimą, o ne į kaimo gyventojų socialinius ir ekonominius poreikius. Visi atsinaujinančiosios energijos įrenginiai turėtų būti sukurti kuo ekonomiškiau ir reikšmingai prisidėti prie kaimo bendruomenių ir kaimo gyventojų socialinių ir ekonominių poreikių tenkinimo. |
| --- | --- |

—

Viešųjų pirkimų politika. Dabartinė atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių konkursų politika yra nenaudinga kaimo bendruomenėms, nes ji pirmiausia orientuota į sąnaudų mažinimą, o ne į kaimo gyventojų socialinius ir ekonominius poreikius. Visi atsinaujinančiosios energijos įrenginiai turėtų būti sukurti kuo ekonomiškiau ir reikšmingai prisidėti prie kaimo bendruomenių ir kaimo gyventojų socialinių ir ekonominių poreikių tenkinimo.

| — | Elektros energijos kaupimas. Elektros energijos kaupimo sektorius turi augti. Viena iš pagrindinių problemų bus sezoninis elektros energijos tiekimo saugumas. Šiuo atžvilgiu padės baterinės energijos kaupimo sistemos ir išmanioji elektrifikacija, derinamos su paklausos atsaku. Kaip atsarginio varianto reikės ekologiško vandenilio saugyklų. |
| --- | --- |

—

Elektros energijos kaupimas. Elektros energijos kaupimo sektorius turi augti. Viena iš pagrindinių problemų bus sezoninis elektros energijos tiekimo saugumas. Šiuo atžvilgiu padės baterinės energijos kaupimo sistemos ir išmanioji elektrifikacija, derinamos su paklausos atsaku. Kaip atsarginio varianto reikės ekologiško vandenilio saugyklų.

| — | Specialus finansavimas lėšas skiriant pagal nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, taigi užtikrinant, kad lėšos iš tikrųjų būtų išleistos kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

—

Specialus finansavimas lėšas skiriant pagal nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, taigi užtikrinant, kad lėšos iš tikrųjų būtų išleistos kaimo vietovėse.

| 1.5. | EESRK ragina Komisiją pasiūlyti Kaimo vietovių skaitmeninį aktą (angl. Digital Rural Act), kuris būtų trečiasis ES skaitmeninės strategijos komponentas, drauge su Skaitmeninių rinkų aktu ir Skaitmeninių paslaugų aktu. Skaitmeninė pertvarka atvers naujų galimybių, ypač jaunimui, ir tai gali pakeisti gyventojų skaičiaus kitimo tendencijas, suteikiant žmonėms galimybę dirbti namuose ir kaimo vietovių darbo centruose. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pabrėžia, jog tam, kad pagal ES ar nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus būtų visapusiškai pasinaudota kaimo vietovių indėliu, būtina užtikrinti spartųjį interneto ryšį visoje teritorijoje, įskaitant retai apgyvendintas zonas. EESRK ragina vyriausybes arba sudaryti sąlygas privatiems operatoriams teikti šią paslaugą, arba užtikrinti, kad šią paslaugą teiktų valstybės įmonė. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK mano, kad valdžios institucijos ir paslaugų teikėjai turi sukurti vartotojui patogias taikomąsias programas, specialiai pritaikytas kaimo gyvensenos ir veiklos realijoms. Taikant šias technologijas, pavyzdžiui, bus galima sumažinti žemės ūkio anglies pėdsaką (tikslusis ūkininkavimas) ir bus lengviau pagerinti atokių vietų pasiekiamumą (bepilotės skraidyklės). Jei privatusis sektorius nepasiūlo sprendimų, veiksmų turi imtis viešasis sektorius. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pabrėžia, kad įvairaus amžiaus naudotojams iš kaimo turi būti sudarytos galimybės tinkamai mokytis ir tobulinti įgūdžius, kad jie galėtų naudotis šiomis naujomis skaitmeninėmis technologijomis. Įtraukumas ne tokioje palankioje padėtyje esančiose vietovėse taip pat turi suteikti galimybę naudotis reikalingais įrenginiais, jais dalijantis arba skiriant valstybės subsidiją jiems įsigyti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK daro išvadą, kad skaitmeninių technologijų diegimas kaimo vietovėse yra būtinas energetikos pertvarkai remti. Kaimo energetikos sistema turi būti decentralizuota, o tai reiškia, kad labai reikia užtikrinti daugiau ir geresnių jungčių, kurioms būtina diegti skaitmenines technologijas, kad būtų galima suderinti pasiūlą ir paklausą ir užtikrinti efektyvius energijos srautus. Atsižvelgiant į mažesnį naudojimo lygį ir gyventojų tankį, kaimo lygmeniu taikant skaitmenines technologijas turės būti labai efektyviai naudojama energija. Kaimo vietovėse būtinos mažiau energijos sunaudojančios IT jungtys. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, kad 30 proc. ES gyventojų gyvena kaimo vietovėse, teisinga kaimo energetikos pertvarka yra svarbus teisingo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui, tvarios ir klestinčios Europos Sąjungos elementas, atitinkantis 2030 m. teritorinę darbotvarkę. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komisija pasiūlė 20 proc. priemonės „Next Generation EU“ lėšų investuoti į skaitmenines technologijas. EESRK rekomenduoja visoms valstybėms narėms bent 10 proc. šių lėšų skirti kaimo skaitmeninėms technologijoms, neužkraunant nereikalingos biurokratinės naštos. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Energetikos pertvarka kaimo vietovėse

Įžanga

| 2.1. | Mokslininkai bendrai sutaria, kad būdas, kuriuo žmonija daro įtaką pasaulinei klimato kaitai, greičiausiai yra deginant iškastinį kurą išsiskiriantis anglies dioksidas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Klimato srities mokslininkas Michaelas Mannas savo knygoje „The New Climate War“ teigia, kad mūsų planeta įšilo iki pavojingos ribos ir kad mes dar nesiimame būtinų priemonių, kad užkirstume kelią didžiausiai pasaulinei krizei, su kuria kada nors esame susidūrę. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dėl kylančio jūros lygio kai kur jau prasidėjo pavojinga klimato kaita. Venecija ir Majamis šiuo atžvilgiu susiduria su dideliais sunkumais. Amazonės regione masiškai kertami miškai ir dėl klimato kaitos kyla sausros. Didelį susirūpinimą kelia greitesnis nei tikėtasi Arkties ledynų tirpimas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Visi suinteresuotieji subjektai pasauliniu mastu turi imtis skubių veiksmų klimato kaitos srityje ir priimti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemones tam, kad būtų sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis. Neatidėliotinas prioritetas turėtų būti greitas iškastinio kuro naudojimo mažinimas. |
| --- | --- |

2.4.

Kaimo vietovės

| 2.5. | 130 mln. žmonių arba 30 proc. ES gyventojų gyvena kaimo vietovėse. Kaimo vietovės yra įvairios ir joms didelę įtaką daro jų vieta. Daugelyje vietovių, ypač Pietų Europoje, dėl klimato kaitos palaipsniui vis labiau trūks vandens, stiprės potvyniai ir intensyvės bei dažnės gamtos gaisrai. Šiaurės Europoje padažnėję lietūs ir audros gali padaryti didelės ir brangiai kainuojančios žalos infrastruktūrai. Dėl aukštesnės temperatūros vandens ciklas taps intensyvesnis ir dažniau kils didžiulės audros. Atsižvelgiant į šias aplinkybes kaimo vietovėse kuo skubiau būtina vykdyti energijos ir skaitmeninę pertvarką. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Energetikos pertvarkos kaimo vietovėse idėja dar nesulaukė tokio dėmesio, kokio būtų galima tikėtis. Tai stebina, nes ištekliai, kurių reikia atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti, yra labai glaudžiai susiję su kaimo vietovėmis. Didžioji dalis atsinaujinančiųjų išteklių energijos infrastruktūros, pvz., vėjo jėgainės, saulės elektrinės ir biodujų įmonės, yra kaimo vietovėse. Perdavimo tinklai taip pat yra kaimo kraštovaizdžio dalis. Daugybė kaimo gyventojų mano, kad šie statiniai jiems primesti ir teikia didesnę naudą miesto vietovėms. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kaimo vietovių poreikiai yra įvairūs ir skirtingi, priklausomai nuo jų vietos. Kaimo vietovės gali būti suskirstytos taip:






  — | kaimo vietovės, esančios miesto važinėjimo į darbą zonoje (60 km spinduliu); jų plėtra yra integruota į miesto plėtrą; |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

kaimo vietovės, esančios miesto važinėjimo į darbą zonoje (60 km spinduliu); jų plėtra yra integruota į miesto plėtrą;

| — | kaimo regionai, kurie nepriklauso miesto darbo rinkai, tačiau į juos ir iš jų vyksta prekių ir ekosisteminių paslaugų bei kitos ekonominės veiklos srautai; |
| --- | --- |

—

kaimo regionai, kurie nepriklauso miesto darbo rinkai, tačiau į juos ir iš jų vyksta prekių ir ekosisteminių paslaugų bei kitos ekonominės veiklos srautai;

| — | atokūs kaimo regionai, kuriuose vietos ekonomika daugiausia priklauso nuo pirminės veiklos, pavyzdžiui, žemės ūkio produkcijos, eksporto iš regiono. Be to, šiose vietovėse gyventojai būna išsisklaidę ir jose prastai teikiamos viešosios paslaugos. |
| --- | --- |

—

atokūs kaimo regionai, kuriuose vietos ekonomika daugiausia priklauso nuo pirminės veiklos, pavyzdžiui, žemės ūkio produkcijos, eksporto iš regiono. Be to, šiose vietovėse gyventojai būna išsisklaidę ir jose prastai teikiamos viešosios paslaugos.

| 2.8. | Šios skirtingos kaimo vietovės, įgyvendindamos energetikos pertvarką, susiduria su daugybe įvairių sunkumų, o tai rodo teisingos pertvarkos svarbą siekiant norimo tikslo. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Daugelis kaimo vietovių yra fiziškai izoliuotos, jose vyrauja maža ekonominė įvairovė ir mažas gyventojų tankis. Daugeliu atvejų dėl mažų gyventojų pajamų ir visuomenės senėjimo didėja kaimo bendruomenių pažeidžiamumas. Tai, kad žmonės gyvena vieni izoliuotose kaimo vietovėse ir mažai bendrauja su kitais asmenimis, kelia nemažai problemų įgyvendinant energetikos pertvarką. Energijos nepriteklius yra didelė šių vietovių problema. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Išmaniųjų skaitiklių diegimas yra nepaprastai svarbi energetikos pertvarkos kaimo vietovėse dalis. Atrodo, kad iki šiol kaimo vietovėse išmanieji skaitikliai diegiami gana lėtai. Taip pat turime užtikrinti, kad mažas pajamas gaunantys namų ūkiai ir žmonės, turintys ribotus kompiuterinius įgūdžius, galėtų kuo geriau naudotis išmaniaisiais skaitikliais, nes tai yra teisingos energetikos pertvarkos, kai niekas nėra paliekamas nuošalyje, dalis. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę skaitmeniniams įgūdžiams ir švietimui remti skirti 25 mlrd. EUR. Valstybės narės turi nuspręsti atitinkamą šių lėšų dalį skirti kaimo žmonių skaitmeniniams įgūdžiams ir raštingumo ugdymui.- Netoleruotina tai, kad kai kuriuose Europos regionuose nėra interneto, ir tokią padėtį būtina kuo greičiau ištaisyti. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESRK savo nuomonėje Holistinės tvarios kaimo ir miesto plėtros strategijos kūrimas (1) pabrėžė, kad žemės ūkio, maisto ir kaimo politika turi būti suderinta su klimato kaitos ir biologinės įvairovės politika. Kuriant galimybes įsidarbinti, daugiafunkciai žemės ūkio aspektai yra tokie pat svarbūs kaip ne žemės ūkio veiklos, pvz., švarios energijos paslaugų sektoriaus įmonių steigimas, skatinimas. Reikia išnagrinėti elektroninės prekybos potencialą. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komunikate Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija (2) pateikiamas Kaimo paktas, kuriuo, be kita ko, siekiama skatinti teritorinę sanglaudą ir kurti naujas galimybes pritraukti novatoriškas bendroves. Šios vizijos įgyvendinimas labai palengvintų teisingą energetikos pertvarką kaimo vietovėse. EESRK palankiai įvertino šį požiūrį savo nuomonėje Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija (3). |
| --- | --- |

2.12.

Transportas

| 2.13. | Dėl prasto viešojo transporto, reto apgyvendinimo ir atokumo nuo parduotuvių ir paslaugų kaimo vietovėse labai svarbus klausimas yra transporto paslaugų teikimas. Be to, miestų centruose dirbantys kaimo gyventojai dažnai įveikia didelius atstumus iki darbo vietos. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Siekiant pereiti prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos, reikia vietos ir nacionaliniu lygmeniu planuoti daugiarūšio transporto sistemą. Tokioje sistemoje turi būti sudarytos galimybės rinktis žmonių ir krovinių vežimo būdus ir alternatyvas. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Vykdant energetikos pertvarką krovinių vežimui kaimo vietovėse reikia skirti ypatingą dėmesį. Pavyzdžiui, žemės ūkio gamybos priemonių pristatymas ir žemės ūkio produkcijos surinkimas turi būti svarbi energetikos pertvarkos planavimo dalis. Elektrinės ir vandenilinės sunkiasvorės krovininės transporto priemonės turi būti siektinas tikslas. Trumpuoju laikotarpiu tausūs biodegalai ir hibridinės transporto priemonės galėtų padėti sumažinti išmetamą ŠESD kiekį. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Didelė pirkimo internetu plėtra, ypač kaimo vietovėse, rodo, kad svarbu mažinti prekių pristatymui skirtų lengvųjų furgonų išmetamą ŠESD kiekį. Šiam tikslui tiktų naudoti elektrinius lengvuosius furgonus, kai tik bus sukurta tinkama įkrovimo infrastruktūra. Be to, kurjerių bendrovės turi finansuoti elektrinių lengvųjų furgonų įsigijimą. Svarbiausias prioritetas – visais įmanomais būdais pradėti mažinti išmetamų teršalų kiekį. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Pirmenybę reikia teikti geresniam viešojo transporto paslaugų teikimui kaimo vietovėse, kad jis apimtų sumažintą išmetamą ŠESD kiekį ir socialinę įtrauktį ir sudarytų kaimo plėtros galimybes. Kaimo viešasis transportas turi būti laikomas viešąja gėrybe energetikos pertvarkos kontekste, todėl darniajam viešajam transportui skatinti ir sudaryti palankesnes sąlygas reikalingas viešasis finansavimas. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Asmeniniai automobiliai laikomi būtina kaimo transporto priemone, nes be jų gyventi kaime būtų neįmanoma. Prioritetas turi būti padėti kaimo gyventojams ir juos skatinti kuo mažiau naudotis asmeniniais automobiliais ir kuo greičiau persėsti į mažataršes transporto priemones. Finansinė parama, skirta skatinti įsigyti elektrines transporto priemones, turi būti pagrindinis energetikos pertvarkos kaimo vietovėse tikslas. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Baterinė energijos kaupimo sistema yra veiksmingas būdas, leidžiantis išlyginti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos grynosios apkrovos kreivę. Šiuo atžvilgiu galėtų padėti platus elektrinių transporto priemonių naudojimas. Kai elektrinės transporto priemonės gali siųsti elektros energiją atgal į tinklą, elektrinių transporto priemonių parkas gali veikti kaip baterinis energijos kaupimo įrenginys kartu su kitų formų baterinėmis energijos kaupimo sistemomis. Vartotojams turi būti finansiškai patrauklu grąžinti elektrą iš elektrinių transporto priemonių į tinklą, kaip nurodyta EESRK nuomonėje dėl Reglamento dėl Alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (4). |
| --- | --- |

2.19.

Turizmas

| 2.20. | Kaimo vietovės dažnai priklauso nuo turizmo kaip svarbaus pajamų šaltinio. Todėl kaimo vietovėse turi būti įrengta tinkama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, kad būtų skatinama turizmo pramonė ir kartu mažinamas išmetamas ŠESD kiekis. Automobilių nuomos įmonės turi būti skatinamos pereiti prie mažataršių transporto priemonių, o dar geriau – prie elektrinių transporto priemonių. Siekiant energetikos pertvarkos kaimo vietovėse, reikia imtis veiksmų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos gauti daugiau pajamų iš turizmo. |
| --- | --- |

2.20.

Atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija

| 2.21. | Atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija, pvz., vėjo, saulės ir biodujų, yra svarbi kaimo kraštovaizdžio dalis. Tarpusavyje derinant valstybių narių teisės aktus būtina skatinti ir ginti gaminančių vartotojų interesus ir skatinti investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energijos infrastruktūrą. Visose valstybėse narėse turi būti sudarytos galimybės pagamintą energiją parduoti nacionaliniam tinklui. Siekiant užtikrinti kaimo vietovių energetinę nepriklausomybę, būtinos tinkamos kompensavimo sistemos tarp gaminančių vartotojų pagamintos atsinaujinančiosios energijos ir suvartojamos energijos. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Pastaruoju metu vis dažniau rengiami centralizuoto atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo aukcionai ir daugeliu atvejų jais pavyko sumažinti vėjo ir saulės energijos įrenginių statybos išlaidas. Apskritai, elektros energijos plėtra kaimo vietovėse visų pirma siejama su energetikos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir ji neturi sinergijos su kaimo plėtros tikslais. Kaimo gyventojai dažnai prieštarauja tokiai plėtrai, nes nemato didelės naudos vietos bendruomenei. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Kooperatyvai ir kitos vietos organizacijos turi dalyvauti parenkant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos įrenginių vietas tiek sausumos, tiek pakrančių regionuose. Vietos bendruomenės turi turėti akcijų paketą ir iš tokių objektų gauti naudą vietoje. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Šiuose dideliuose projektuose atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtra visų pirma siejama su energetikos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu; kaimo plėtrai skiriama mažai dėmesio. Nedideli vėjo jėgainių parkai, nedidelės saulės elektrinės ir anaerobiniai pūdytuvai, kuriuos valdo kooperatyvai ir vietos gyventojai, gali būti labiau orientuoti į kaimo plėtrą ir socialinę bei ekonominę kaimo bendruomenių įtrauktį. Reikia pasiekti šių dviejų sistemų pusiausvyrą. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir piliečių energetikos bendrijos yra būdas užtikrinti teisingą energetikos pertvarką ir bendruomenės vystymąsi. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Švedijos kaimo vietovėje atlikus atvejo tyrimą (T. Ejdemo ir P. Söderholm, 2015 m.) nustatyta, kad, nesant naudos bendruomenei schemų, užimtumo galimybės kaimo plėtros kontekste buvo labai nedidelės. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Piliečių energetikos bendrija – tai juridinis asmuo, kuriame piliečiai, MVĮ ir vietos valdžios institucijos susivienija kaip galutiniai vartotojai ir bendradarbiauja gaminant atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Vienas iš tokių pavyzdžių – Feldheimo savivaldybė (nedidelis kaimas į pietvakarius nuo Berlyno), kuri savarankiškai apsirūpina energija. Kiemuose buvo pastatytos vėjo turbinos ir įsirengtas nepriklausomas elektros tinklas. Gyventojai už elektrą moka minimalią kainą. Įrengus biodujų jėgainę šiame kaime buvo sukurtas centralizuoto šilumos tiekimo tinklas. Tai yra puikus veikiančios atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos pavyzdys. Tai taip pat rodo, kad kaimo vietovių ateičiai nepaprastai svarbus principas „iš apačios į viršų“ (5). |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Paklausos atsakas perkelia elektros vartojimą į laikotarpius, kai sistema gali patenkinti paklausą. Reikia išlyginti grynosios elektros energijos apkrovos kreivę didžiausios paklausos laikotarpiais, kad, gaminant daugiau žaliosios elektros energijos, būtų išvengta elektros energijos atjungimo. Baterinių energijos kaupimo sistemų, vandenilio saugyklų ir išmaniosios elektrifikacijos naudojimas suteiks lankstumo lyginant grynosios apkrovos kreivę. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Dubline susitikime su Airijos Parlamento nariais kalbėjusi už energiją atsakinga Komisijos narė Kadri Simson pažymėjo, kad karas Ukrainoje privertė Briuselį judėti į priekį ir greičiau atsisakyti kuro importo iš Rusijos. Ji nurodė, kad pagal pasiūlymus, dėl kurių dar reikia susitarti, ES sieks, kad iki 2030 m. 45 proc. suvartojamos energijos būtų gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių. Tai bus daugiau nei dabartinis 32 proc. tikslas ir daugiau nei du kartus didesnė dalis palyginti su 22 proc. dalimi 2020 m. EESRK pritaria šiam naujam tikslui, tačiau įspėja, kad jį galima pasiekti tik sparčiai skatinant naujas ir didesnes investicijas į energetikos pertvarką kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Vėjas pučia ne visada, todėl reikės atsarginio energijos šaltinio. Žaliąjį vandenilį galima naudoti kaip atsarginį šaltinį, kad būtų patenkintas kintantis elektros energijos poreikis, be to, jį galima saugoti tol, kol jo prireiks. |
| --- | --- |

2.29.

Žemės ūkis

| 2.30. | Žemės ūkio veikla yra pagrindinis daugelio kaimo vietovių plėtros ir klestėjimo veiksnys. Šis kaimo ekonomikos sektorius susiduria su milžiniškais sunkumais įgyvendinant energetikos pertvarką. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Dar nėra atliktas didžiulis darbas siekiant mažinti žemės ūkio technikos anglies dioksido pėdsaką. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Atrodo, kad artimiausioje ateityje tausių biodegalų naudojimas suteiks geriausią galimybę sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, nes būtų galima naudoti esamą techniką, jei ji būtų tinkamai modifikuota. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | Tausių biodegalų gamyba nėra pigi, o jų kaina gali būti daugiau nei dvigubai didesnė už dyzelino kainą. Kainos ateityje gali šiek tiek sumažėti. |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | Ateityje, kai elektrinės žemės ūkio mašinos taps plačiau prieinamos, bus galima gerokai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį. |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Žemės ūkis dažniausiai yra mažo pelno veikla, todėl investicines sąnaudas, susijusias su perėjimu prie elektrinės technikos naudojimo, finansuoti būtų labai sunku. Perėjimo prie elektrinių arba vandenilinių mašinų finansavimo problemos įveikimas bus pagrindinis energetikos pertvarkos kaimo vietovėse klausimas. |
| --- | --- |

2.35.

| 2.36. | Naudodami fotovoltines plokštes ant žemės ūkio pastatų, ūkininkai galėtų naudoti žaliąją elektros energiją; kadangi žemės ūkyje suvartojama daug elektros energijos, tai būtų didelis energetikos pertvarkos laimėjimas. Bet koks perteklius galėtų būti parduodamas atgal į tinklą. |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | Tikslusis ūkininkavimas – tai duomenimis grindžiamas ūkio valdymo metodas, kuris gali pagerinti gamybą ir derlių bei sumažinti anglies pėdsaką. Tokį ūkininkavimą vykdyti įmanoma dėl skaitmeninių technologijų pažangos – nuotolinio stebėjimo, GPS ir palydovinio traktorių valdymo sistemų. Visa tai bus svarbu energetikos pertvarkai žemės ūkyje kartu su reikalavimu investuoti, mokyti ir tobulinti įgūdžius. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | Ūkininkai gali turėti galimybių parduoti elektros energijos perteklių į tinklą, nes pienininkystės ir mėsinės galvijininkystės ūkiai turi didelius stogus. Kai kurie ūkininkai gali tapti partneriais steigiant biomasės įrenginius ir parduoti dujas į dujų tinklą. Miško liekanų naudojimas biomasės įrenginiuose yra svarbus siekiant palengvinti miškotvarką tose vietovėse, kur yra tokių medžiagų. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | Dėl karo Ukrainoje padarinių turime dar kartą apsvarstyti apsirūpinimo maistu saugumo ES klausimą. Pirmiausia žemė turi būti naudojama maistui gaminti. Neturėtų būti konkurencijos su pramoninio masto fotovoltinių plokščių įrengimu ir biomasės, skirtos atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti, auginimu; ši veikla turėtų būti papildoma. |
| --- | --- |

2.39.

Biometanas

| 2.40. | Biometanas – tai biodujos, iš kurių pašalintas anglies dioksidas, vandenilio sulfidas ir vanduo; tada jas galima tiesiogiai tiekti į dujų tinklą arba naudoti dujomis varomose transporto priemonėse. |
| --- | --- |

2.40.

| 2.41. | Anaerobiniai pūdytuvai turi būti įrengti netoli tų vietų, kur yra pakankamas skystojo mėšlo kiekis. Taip pat galima naudoti žolės ir kukurūzų siloso perteklių, jei tai netrukdo maisto ir pašarų gamybai. |
| --- | --- |

2.41.

| 2.42. | Siekiant padidinti anaerobinių pūdytuvų efektyvumą ir sumažinti su šiuo procesu susijusias išlaidas, reikia tęsti mokslinius tyrimus. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | Reikia skatinti ir finansuoti anaerobinių pūdytuvų naudojimą, nes tai yra energetikos pertvarkos kaimo vietovėse dalis. |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | Biomasės energija gali būti naudojama šilumai arba elektros energijai gaminti. Biomasė atliks labai svarbų vaidmenį gaminant elektros energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių. |
| --- | --- |

2.44.

Namai kaimuose

| 2.45. | Daugelis kaimo namų ūkių gali įsirengti labai mažos apimties energijos gamybos technologijas, pvz., fotovoltines plokštes ir mažas vėjo turbinas, o energijos perteklių parduoti atgal tinklui. |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | Mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams reikia finansinės paramos, kad jie galėtų įsirengti labai mažos apimties energijos gamybos įrenginius. Tai būtų reikšmingas energetikos pertvarkos laimėjimas kaimo namų ūkiuose. |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | Namai kaimuose apskritai yra prasčiau izoliuoti ir mažesnio energijos efektyvumo nei namai miestuose. Daugelis kaimo namų yra pavieniai namai oro sąlygų veikiamose vietose. |
| --- | --- |

2.47.

| 2.48. | Vykdant energetikos pertvarką, būtina įgyvendinti didelę investicijų programą, skirtą kaimo vietovėse esantiems būstams renovuoti, kad būtų pagerinta izoliacija ir padidintas energijos vartojimo efektyvumas. Toks investavimas bus didelis žingsnis į priekį mažinant energijos suvartojimą ir mažinant kaimo namų šildymo priklausomybę nuo iškastinio kuro. Tam įgyvendinti reikės dotacijų schemos, nes didžiulės renovacijos schemos investicinės sąnaudos yra labai didelės. Mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams ir tiems, kurie patiria energijos nepriteklių, reikės ypatingos pagalbos, kad jie galėtų įgyvendinti tokią pertvarką. |
| --- | --- |

2.48.

3.   Skaitmeninė pertvarka kaimo vietovėse

| 3.1. | 2021 m. Europos Komisija pristatė Europos skaitmeninės pertvarkos iki 2030 m. viziją. Pirmiausia ji pabrėžė, kad reikia priimti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl Skaitmeninių rinkų akto ir Skaitmeninių paslaugų akto, kad būtų užtikrinta saugesnė skaitmeninė erdvė, kurioje būtų apsaugotos pagrindinės naudotojų teisės, ir sukurtos vienodos sąlygos Europos įmonėms skaitmeniniame pasaulyje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Siekiant išmaitinti didėjantį pasaulio gyventojų skaičių darant minimalų poveikį aplinkai ir skatinant anglies dioksido poveikio neutralumą, kaimo vietovėse reikalinga skaitmeninė ir technologinė infrastruktūra, kuri palengvintų veiksmingą ir tikslų išteklių naudojimą žemės ūkyje. Nepaisant to, kad 30 proc. Europos gyventojų gyvena kaimo vietovėse ir kad šios vietovės sudaro 80 proc. 27 valstybių narių teritorijos, įgyvendinant skaitmeninę pertvarką kaimo vietovėse susiduriama su didesniais sunkumais, kurie, jei nebus ieškoma sprendimų, pakenks Europos skaitmeniniams užmojams. Europos Kaimo vietovių skaitmeninio akto teisėkūros sistema yra skirta šiems sunkumams spręsti, skatinant:






  — | užtikrintą vienodą plačiajuosčio ryšio tinklo aprėptį visuose Europos regionuose: dabar aprėptis dideliuose miestų centruose yra gera, o kaimo vietovėse – prasta; norint pasiekti skaitmeninės pertvarkos tikslus, šią problemą reikia skubiai spręsti, kad nelygybė tarp regionų neišaugtų dar labiau; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

užtikrintą vienodą plačiajuosčio ryšio tinklo aprėptį visuose Europos regionuose: dabar aprėptis dideliuose miestų centruose yra gera, o kaimo vietovėse – prasta; norint pasiekti skaitmeninės pertvarkos tikslus, šią problemą reikia skubiai spręsti, kad nelygybė tarp regionų neišaugtų dar labiau;

| — | infrastruktūrą: užtikrinti privačias investicijas į paskutinės atkarpos infrastruktūros plėtrą, atsižvelgiant į nefinansinę naudą, pvz., socialinį ir ekonominį išorinį poveikį; |
| --- | --- |

—

infrastruktūrą: užtikrinti privačias investicijas į paskutinės atkarpos infrastruktūros plėtrą, atsižvelgiant į nefinansinę naudą, pvz., socialinį ir ekonominį išorinį poveikį;

| — | gebėjimų stiprinimą: didinti kaimo vietovėse gyvenančių žmonių skaitmeninį raštingumą; |
| --- | --- |

—

gebėjimų stiprinimą: didinti kaimo vietovėse gyvenančių žmonių skaitmeninį raštingumą;

| — | tinkamumą: skatinti kurti taikomąsias programas, atitinkančias žemės ūkio ir kaimo bendruomenių, kurios mažai naudojasi miesto aplinkai skirtomis skaitmeninėmis paslaugomis, poreikius. |
| --- | --- |

—

tinkamumą: skatinti kurti taikomąsias programas, atitinkančias žemės ūkio ir kaimo bendruomenių, kurios mažai naudojasi miesto aplinkai skirtomis skaitmeninėmis paslaugomis, poreikius.

| 3.3. | Kaimo vietovių skaitmeninis aktas, kaip Europos Komisijos teisėkūros mechanizmas, kaip ir Skaitmeninių rinkų aktas bei Skaitmeninių paslaugų aktas, bus taisyklių, įsipareigojimų ir atsakomybės rinkinys, kuriuo bus siekiama užtikrinti, kad Europos kaimo vietovės galėtų naudotis iniciatyvomis, priemonėmis ir prieigos formomis, kurios dėl mažo gyventojų tankio yra ekonomiškai nepatrauklios privačioms investicijoms. Taip Kaimo vietovių skaitmeniniu aktu bus užtikrinama, kad skaitmeninė pertvarka būtų vykdoma kaimo vietovėse, kuriose jos poreikis atvirkščiai proporcingas gaunamai finansinei grąžai. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Galiausiai Kaimo vietovių skaitmeninis aktas bus didžiausias Europos žaliojo kurso, strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir Europos anglies dioksido poveikio neutralumo iki 2050 m. pirmtakas, nes pereiti prie sąžiningos, sveikos ir aplinką tausojančios maisto sistemos bus įmanoma tik tuo atveju, jei technologijos ir skaitmeninė pertvarka bus prieinamos žemės ūkio ir kaimo bendruomenėms. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kaip pabrėžta EESRK nuomonėje dėl „Įtraukios, saugios ir patikimos skaitmenizacijos atnaujinimo visiems“ (6), skaitmeninimo svarbos negalima nuvertinti, nes jis gali „padidinti mobilumą darbo rinkoje, padidinti produktyvumą ir lankstumą darbo vietoje ir sudaryti sąlygas profesinio ir asmeninio gyvenimo integracijai, kai darbuotojai dirba nuotoliniu būdu iš namų“. Tam reikalingi visapusiški skaitmeniniai įgūdžiai, nepriklausomai nuo to ar darbuotojai gyvena miesto, ar kaimo vietovėse. Tačiau atokiose vietovėse yra papildomų daugialypių kliūčių. Todėl EESRK ragina parengti specialią skaitmeninių įgūdžių darbotvarkę siekiant paremti kaimo vietovėse gyvenančius Europos piliečius. Šis požiūris, kuris turi būti Skaitmeninio kaimo vietovių akto pagrindinis aspektas, tuo pat metu turėtų padėti panaikinti skaitmeninę atskirtį ir leisti pasinaudoti visuomenės skaitmeninės transformacijos teikiamais privalumais. |
| --- | --- |

3.5.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  EESRK nuomonė Holistinės tvarios kaimo ir miesto plėtros strategijos kūrimas (OL C 105, 2022 3 4, p. 49).

1

(2)  COM(2021) 345 final.

2

(3)  EESRK nuomonė „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija“ (OL C 290, 2022 7 29, p. 137).

3

(4)  EESRK nuomonė dėl Alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL C 152, 2022 4 6, p. 138).

4

(5)  Europos kaimo parlamento seminaro ataskaita, 21 seminaras.

5

(6)  EESRK nuomonė „Įtraukios, saugios ir patikimos skaitmenizacijos atnaujinimas visiems“ (OL C 374, 2021 9 16, p. 11).

6

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/67

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Viešosios investicijos į energetikos infrastruktūrą – klimato problemų sprendimo elementas“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/10)

| Pranešėjas | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Lutz RIBBE |

Pranešėjas

Thomas KATTNIG

Bendrapranešėjis

Lutz RIBBE

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 7 |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2022 9 22 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 162 / 7 / 8 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 7

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2022 9 22

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

162 / 7 / 8

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europa ir pasaulis susiduria su sunkiomis klimato krizės pasekmėmis. Nors pastaraisiais metais atsirado daugiau galimybių veiksmingai prisitaikyti prie klimato kaitos, specialistai atkreipia dėmesį į nepakankamai mobilizuojamus finansinius išteklius, per mažą piliečių ir privačiojo sektoriaus aktyvumą ir trūkstamą politinį vadovavimą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Siekiant patenkinti augantį elektros poreikį ir pasiekti klimato srities tikslus, reikia padvigubinti investicijas į elektros tinklą iki 55 mlrd. EUR kasmet ir lėšas švarios elektros gamybos pajėgumams užtikrinti padidinti iki 75 mlrd. EUR per metus (1). Todėl viešosioms investicijoms į pažangiąsias ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos sistemas ir energijos kaupimo infrastruktūrą tenka svarbus vaidmuo, atsižvelgiant į tiekimo saugumo užtikrinimą, kovą su energijos nepritekliumi, prieinamas kainas ir darbo vietų kūrimą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pritaria Komisijos pasiūlymams paspartinti ir supaprastinti leidimų išdavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijai procedūras ir nustatyti vadinamąsias tikslines tokių projektų sritis. Šioje srityje esama didžiulių galimybių greičiau įgyvendinti energetikos pertvarką. Todėl dar svarbiau kuo tiksliau nustatyti, kokie supaprastinimai taikomi vadinamajai „gaminti tinkamai vietai“. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Europos energetiką reglamentuojančiuose teisės aktuose klimato apsauga nepripažįstama kaip tinklų reguliavimo tikslas. Todėl ir nacionalinėms reguliavimo institucijoms sunku rasti paskatų elektros skirstymo tinklams rekonstruoti, tobulinti ir modernizuoti taip, kad jie atitiktų reikalavimus dėl neutralaus poveikio klimatui. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Būsimo energetikos sistemų ir infrastruktūros organizavimo klausimu EESRK ne kartą pabrėžė aktyvaus visų vartotojų – namų ūkių, įmonių ir energetikos bendruomenių – dalyvavimo kuriant pažangiąsias energetikos sistemas svarbą ir būtinybę rasti paskatų pilietinei visuomenei dalyvauti pereinant prie švarios energijos, kad jos kartu prisidėtų prie finansavimo. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tačiau ES viešųjų investicijų į švarios energijos technologijas, kurios reikalingos siekiant mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, lygis yra žemiausias tarp stipriausios ekonomikos šalių ir riboja ES konkurencingumą. Nuo liberalizavimo pradžios elektros energetikos įmonių investicijų plėtra mažėja. Dėl mažėjančių investicijų atsirado tiekimo kliūčių ir kyla sunkumų toliau plėtoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas. Todėl EESRK remia Komisijos pasiūlymą ekonomikos gaivinimo planą ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, taip pat papildomas lėšas iš regioninei plėtrai skirto sanglaudos fondo ir ES žemės ūkio politikai skirtų išteklių naudoti planams „REPowerEU“ įgyvendinti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Rinkos modelis ir reguliavimas turi būti pritaikyti prie naujų realijų ateityje dominuojant atsinaujinančiųjų išteklių energijai (įskaitant labiau decentralizuotą gamybą ir didesnį vartojimą vietoje). Taip pat būtina sudaryti būtinas sąlygas įvairiems susijusiems subjektams ir užtikrinti tinkamą vartotojų apsaugą. EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą patikrinti elektros rinkos struktūros optimizavimo galimybes ir palaiko rinkos vertinimus, kuriuos atliekant būtų analizuojama visų galimų veikėjų elgsena energijos rinkoje ir energijos rinkos struktūra. Bet kokiu atveju EESRK pabrėžia, kad prieš pateikiant bet kokį pasiūlymą svarbu atlikti išsamų poveikio vertinimą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK dar kartą rekomenduoja viešosioms investicijoms taikyti „subalansuoto biudžeto taisyklę“, taip išsaugant produktyvumą ir socialinį bei ekologinį pagrindą ateities kartų gerovei. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Mišrų finansavimą įtraukiant privačius investuotojus galima rinktis tik tada, kai užtikrinama, kad konkursai bus rengiami skaidriai ir viešojo sektoriaus institucijos dėl to nepatirs nepagrįstų papildomų išlaidų palyginti su viešojo finansavimo tvarka. Turi būti užtikrintas visiškas skaidrumas dėl pagrįstų papildomų išlaidų. Todėl dar svarbiau, kad taikant tokius mišraus finansavimo modelius būtų aiškiai nustatytos teisės ir pareigos, išaiškinti atsakomybės klausimai ir numatyta veiksminga ir greita konfliktų sprendimo sistema, taip siekiant išvengti ilgalaikių papildomų išlaidų ir nepalankių atsakomybės klausimų. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pabrėžia, kad „teisinga pertvarka“ nėra vien tik pertvarkos finansavimas. Ja taip pat siekiama užtikrinti deramą darbą ir kokybiškas darbo vietas bei socialinį saugumą, išsaugoti Europos įmonių konkurencingumą, o tam reikia specialių priemonių visuose lygmenyse, taip pat regioniniame. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK įsitikinęs, kad būtina vadovautis tinklų plėtros apibrėžimu kaip svarbiausiu viešuoju interesu, įtraukti klimato apsaugą kaip reguliavimo tikslą ir apskritai sinchroniškiau planuoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir elektros tinklą. Tam Europos teisės aktuose būtina suformuluoti konkrečius tikslus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pastarųjų dešimtmečių tendencijos, tinklo plėtros iššūkiai, didelis energijos kainų šuolis, kibernetinių atakų pavojus, taip pat karas Ukrainoje aiškiai rodo, kas yra iš esmės svarbu, t. y. kas ateityje bus atsakingas už centrines infrastruktūras, tokias kaip energetikos tinklai. Visų pirma egzistuoja viešasis interesas. Atitinkamai galėtų atsirasti viešoji nuosavybė, skirta gerovei užtikrinti ir esamiems skirtumams šalinti. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Viešosios ir privačios nuosavybės ir (arba) energetikos infrastruktūros privataus finansavimo privalumai ir trūkumai yra neabejotinai svarbūs siekiant, kad energetikos rinka veiktų tinkamai, ir juos reikėtų patikrinti atliekant Komisijos planuojamą energijos rinkos struktūros optimizavimo priemonių vertinimą. Tokios analizės rezultatai gali būti vertinga sprendimų priėmimo priemonė valstybėms narėms, kurios yra atsakingos už sprendimus dėl valstybinės ar privačios energetikos infrastruktūros nuosavybės. EESRK nuomone, elektros energija yra ne tik visai ES ekonomikai labai svarbi strateginė prekė, bet ir viešoji gėrybė. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją nuodugniai išnagrinėti viso Europos energetikos sektoriaus privatizavimo ir liberalizavimo proceso poveikį ir pasekmes jo stabilumui, tiekimo patikimumui ir elektros energijos rinkos veikimui, o į išvadas reikia atsižvelgti pertvarkant visą energetikos sektorių ir numatant galimybes stiprinti nacionalinio ir viešojo sektorių vaidmenį. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Bendroji informacija

| 2.1. | Naujausiose Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) vertinimo ataskaitose nustatyta, kad su klimato krizės pasekmėmis jau dabar susiduria ne tik milijardai žmonių visame pasaulyje, bet ir ekologinės sistemos. Tai jau vyksta, nors temperatūra dar nepakilo iki Paryžiuje kaip tikslo nustatyto 1,5 laipsnio. Vienas iš ypač probleminių klausimų yra tai, kad sistemos ir grupės, kurias labiausiai veikia karštis, sausra, potvyniai, ligos, vandens ir maisto trūkumas, dažnai turi mažiausiai išteklių šiai problemai spręsti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pastaraisiais metais atsirado daugiau galimybių veiksmingai prisitaikyti prie klimato kaitos. Vis dėlto įgyvendintos ir planuojamos priemonės daugelyje Europos vietovių yra nepatenkinamos. Specialistai atkreipia dėmesį į nepakankamai sutelkiamus finansinius išteklius, per mažą piliečių ir privačiojo sektoriaus aktyvumą ir trūkstamą politinį vadovavimą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tai, kad dabar dėl Ukrainoje vykstančio karo Europoje didelės lėšos skiriamos karo reikmėms, kelia vis didesnį susirūpinimą tuo, jog finansiniai ištekliai bus sujungti ir bus delsiama užtikrinti klimato apsaugą. Todėl EESRK palankiai vertina plane „REPowerEU“ (2) paskelbtas priemones ir instrumentus, kuriais siekiama sumažinti ES priklausomybę nuo iškastinio kuro, ypač gaunamo iš Rusijos, imantis energijos taupymo priemonių, spartinant perėjimą prie švarios energijos ir tiekėjų įvairinimą bei suvienijant jėgas, kad būtų sukurta atsparesnė energetikos sistema ir tikra energetikos sąjunga. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Norint pasiekti klimato srities tikslus, atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumas turi būti didinamas daugiau nei dvigubai. Jau dabar su nenaudojama ir neperduodama žaliąja elektros energija, kuri turi būti reglamentuota, susijusios išlaidos tokiose didžiosiose šalyse kaip Vokietija siekia kelis šimtus milijonų kasmet. Šie ekonominiai nuostoliai išaugs kelis kartus, jei greitai nebus patobulinti elektros tinklai ir kaupimo pajėgumai bei užtikrintos galimybės elektrą naudoti tiesiogiai vietoje. Svarbu, kad planuojant ir reguliuojant tinklą energetikos tinklų plėtra būtų orientuojama į poveikio klimatui neutralumo tikslą. Tam didelės reikšmės turi paskirstomieji tinklai, nes būtent į juos jungiama dauguma atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Siekiant įvykdyti šiuos reikalavimus, reikia padvigubinti investicijas į elektros tinklą iki 55 mlrd. EUR kasmet ir lėšas švarios elektros gamybos pajėgumams padidinti iki 75 mlrd. EUR per metus (3). Atsižvelgdamas į tai, EESRK pabrėžia papildomą Komisijos pasiūlymų dėl greito leidimų suteikimo procedūrų naudą atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams ir vadinamųjų tikslinių sričių šiems projektams nustatymą. EESRK pritaria tam, kad būtų paspartintos ir supaprastintos su atsinaujinančiųjų išteklių energija susijusių leidimų procedūros. Ypač būtina atkreipti dėmesį į skirstomuosius tinklus, nes paprastai į juos perduodama atsinaujinančiųjų išteklių energija. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Todėl viešosioms investicijoms į pažangiąsias ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos sistemas, atsižvelgiant į tiekimo saugumo užtikrinimą, kovą su energijos nepritekliumi, prieinamas kainas ir darbo vietų kūrimą tenka svarbus vaidmuo. Neabejojama, kad ekologiniai pokyčiai pagal Europos žaliąjį kursą darys milžinišką įtaką energijos sektoriams, kuriuose išmetama daug anglies dioksido. Tuo pačiu metu prasmingai didinant viešąsias investicijas į klimatui neutralaus poveikio energijos sistemas, atsiranda daug naujų užimtumo galimybių. Remiantis 2021 m. spalio mėn. priimta EESRK nuomone dėl ES fiskalinės sistemos pertvarkymo siekiant tvaraus ekonomikos atsigavimo ir teisingos pertvarkos, tam reikės atitinkamų biudžeto išteklių iš naujo formuojant fiskalinę sistemą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Europos energetiką reglamentuojančiuose teisės aktuose klimato apsauga iki šiol nepripažįstama kaip tinklo reguliavimo tikslas. Todėl ir nacionalinėms reguliavimo institucijoms sunku rasti paskatų elektros skirstymo tinklams rekonstruoti, tobulinti ir modernizuoti taip, kad jie atitiktų reikalavimus dėl neutralaus poveikio klimatui. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Būsimo energetikos sistemų ir infrastruktūros organizavimo klausimu EESRK ne kartą pabrėžė aktyvaus visų vartotojų – namų ūkių, įmonių ir energetikos bendruomenių – dalyvavimo kuriant pažangiąsias energetikos sistemas svarbą. Deja, būta tik pažadų, bet nebuvo pasiūlyta atitinkamų reikšmingų iniciatyvų. EESRK ragina pagaliau rasti paskatų gaminančių vartotojų, atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų arba piliečių energetikos bendrijų aktyvumui didinti, kad pilietinė visuomenė dalyvautų pereinant prie švarios energijos, o vartotojai galėtų aktyviai dalyvauti rinkoje. Taip būtų galima sumažinti vis augančių išlaidų, patiriamų dėl tinklo trukdžių reguliuojant atsinaujinančiųjų išteklių energijos tiekimą, problemą. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK pritaria geresniam ES taisyklių dėl transeuropinių energetikos tinklų (TEN–E) pritaikymui prie žaliojo kurso tikslų, siekiant, kad būtų užtikrintas visų pirma energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui, atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimas, energijos vartojimo efektyvumas ir energijos nepritekliaus rizikos prevencija. Kadangi energetikos tinklai atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant energetikos sistemos pusiausvyrą, atsparumą ir plėtrą, EESRK ragina reglamente labiau atsižvelgti į energetikos sistemos integravimo dinamiką, siekiant skatinti visų formų mažo anglies dioksido kiekio energiją, ir užtikrinti, kad bet kokia dezintegracija taptų neįmanoma. Todėl sveikintina Tarybos ir Europos Parlamento palaikoma iniciatyva kartu su atsinaujinančiųjų šaltinių energija taip pat apibrėžti skirstomuosius tinklus kaip „priskiriamus svarbiausiam viešajam interesui“. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Dabar augančios kainos tampa našta Europos piliečiams ir įmonėms. EESRK apgailestaudamas pažymi (4), kad jo ankstesnis raginimas mažinti strateginę priklausomybę nuo nepatikimų trečiųjų šalių ne tik netapo politinių lyderių veiksmais, bet priešingai – ši priklausomybė padidėjo. Rusija – didžiausia ES naftos, gamtinių dujų ir anglies eksportuotoja, o daugelis atominių elektrinių yra priklausomos nuo rusiško branduolinio kuro ir technologijų. Dabartinė energijos kainų krizė būtų daug mažiau paveikusi piliečius ir įmones, jei Europa, kaip žadėta, jau būtų sumažinusi iškastinio kuro importą. Todėl EESRK palankiai vertina plane „REPowerEU“ išdėstytas pastangas skubiai sumažinti šią priklausomybę, ypač nuo Rusijos. EESRK remia ES institucijų ir valstybių narių pastangas veiksmingai spręsti kainų problemą pagal 2021 m. spalio mėn. komunikatą, komunikatą dėl elektros energijos rinkos COM(2022) 236 final, taip pat pagal laikinąją valstybės pagalbos sistemą siūlomą priemonių rinkinį. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESRK, atsižvelgdamas į dabartines aplinkybes, dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad visų pirma reikėtų ne įvairinti priklausomybę, o kaip įmanoma greičiau užtikrinti „strateginę energetinę nepriklausomybę ir autonomiją“. Svarbus vaidmuo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo procese teks atsinaujinančiųjų išteklių energijai ir vandeniliui, o jų gamyba turėtų būti kaip įmanoma labiau sutelkta Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Šiuo metu kai kuriuose regionuose be plačiai taikomų energijos taupymo priemonių rusiškas gamtines dujas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu galėtų pakeisti SGD. Ilgalaikėje perspektyvoje vandenilis iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių būtų klimato srities tikslus atitinkanti galimybė, jei jo būtų pakankamai ir jo kaina būtų priimtina. Tol, kol Europa pati negalės pagaminti viso reikiamo dujų kiekio – taip akivaizdžiai yra SGD atveju, o nepriklausoma vandenilio importo sistema dar kuriama, – reikia tinkamai pasimokyti iš Rusijos sukeltos katastrofos. EESRK ragina Europą atsargiai vertinti išteklių, naudojamų kaip rusiškų dujų pakaitalas, poveikį aplinkai ir naują priklausomybę nuo trečiųjų šalių, nesivadovaujančių tokiomis europietiškomis vertybėmis kaip tvirta demokratija, žmogaus teisių paisymas ir teisinės valstybės principai. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | ES viešųjų investicijų į švarios energijos technologijas, kurios reikalingos siekiant mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, lygis yra žemiausias tarp stipriausios ekonomikos šalių ir riboja pasaulinį konkurencingumą. Be to, Europos Audito Rūmai įspėja, kad pagal strategiją „REPowerEU“ gali nepavykti sutelkti pakankamai lėšų. Todėl EESRK remia Komisijos pasiūlymą ekonomikos gaivinimo planą ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, taip pat papildomas lėšas iš regioninei plėtrai skirto sanglaudos fondo ir ES žemės ūkio politikai skirtų išteklių naudoti planams „REPowerEU“ įgyvendinti. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Karo Ukrainoje poveikį kai kurios ES valstybės narės ir ES laiko lemiama paskata siekiant didesnės energetinės nepriklausomybės ir poveikio klimatui neutralumo. EESRK tai vertina palankiai. Vis dėlto susidaro nevienalytis vaizdas: bus naudojama daugiau suskystintų dujų ir grįžtama prie anglies, o dėl to gali būti stabdomas perėjimas prie švarios energijos. Tai EESRK vertina kritiškai, tačiau supranta, kad trumpuoju laikotarpiu įvairialypės energijos gamybos galimybės kaip nenumatytų atvejų priemonė gali padėti užtikrinti energijos tiekimo saugumą. Be vėjo ir saulės energijos, svarbu išnaudoti ir įvairius mažaanglius energijos šaltinius, kurie ekonominiu ir ekologiniu požiūriu tinkami energetikos sistemai. Kartu jis ragina dėti daugiau pastangų įgyvendinant žaliąją energetikos sistemos pertvarką. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Europos viešųjų paslaugų profesinių sąjungų federacija paskelbė ataskaitą (5), kurioje patvirtinama, kad energijos sistemos liberalizavimas suteiks mažai galimybių kovoti su augančia klimato krize. Plačiai paplitusį priimtinų alternatyvų angliavandenilius išmetantiems energijos šaltiniams naudojimą daugiausia pavyko pasiekti skiriant nemažas viešąsias subsidijas, o ne skatinant laisvą rinkos konkurenciją. Ataskaitoje nurodoma, kad, nekeičiant dabartinio Europos energijos sistemos modelio, nepavyks įvykdyti Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Dėl sparčios klimato kaitos ir dabartinės energijos krizės netrukus prireiks investicijų į infrastruktūrą, kad iki 2050 m. pavyktų pasiekti neutralaus poveikio klimatui tikslą ir užtikrinti energijos tiekimą. Kartu energijos kainų šuolis atskleidė silpnąsias energijos rinkos puses. Reikia spręsti esminius ateities energijos klausimus, taip užtikrinant aplinkai nekenksmingą, įperkamą ir patikimą energijos tiekimą bei teisę gauti energiją. EESRK pabrėžia, kad skubiai būtinos viešosios investicijos siekiant energetinės nepriklausomybės nuo importuojamų rusiškų dujų tikslo ir remia plane „REPowerEU“ Komisijos siūlomas priemones šioje srityje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Taip pat reikia atsižvelgti tiek į rinkos struktūrą, tiek į jos reguliavimą, būtinųjų sąlygų pavieniams veikėjams rengimą ir tinkamos vartotojų apsaugos stiprinimą. EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą išnagrinėti galimybes optimizuoti elektros energijos rinkos modelį ir atkreipia dėmesį į Komisijos ketinamą atlikti elektros energijos ir dujų rinkų analizę ir į pasiūlytas priemones, skirtas didelių energijos kainų problemai spręsti, taip pat į pasiūlymus gerinti energetikos tinklus ir saugojimo pajėgumus ir į pakartotinius pažadus pagerinti smulkiųjų dalyvių (gaminančių vartotojų) patekimą į rinką ir užtikrinti tiekimo saugumą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Rinkos modelis ir reguliavimas turi būti pritaikyti prie naujų realijų, ateityje dominuojant atsinaujinančiųjų išteklių energijai. T. y., turi būti labiau decentralizuota gamyba ir daugiau vartojama vietoje. Tačiau tam vis dar reikia sudaryti būtinas sąlygas įvairiems dalyviams ir užtikrinti tinkamą vartotojų apsaugą. Būtina atlikti rinkos vertinimus, juose išanalizuojant visų galimų energijos rinkos dalyvių elgseną ir energijos rinkos modelį. Bet kokiu atveju EESRK pabrėžia, kad prieš pateikiant bet kokį pasiūlymą svarbu atlikti išsamų poveikio vertinimą. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad būtina skubiai kovoti su didelėmis elektros energijos kainomis, įskaitant elektros energijos ir dujų kainų, darančių neigiamą poveikį valstybių narių ekonomikai, susiejimą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ilgą laiką nebuvo sprendžiamas klausimas, kokiu mastu ir kokią struktūrą pasirinkus galima esamomis priemonėmis rinkoje užtikrinti tiekimo saugumą. Iš esmės energijos sistema, pagrįsta (daugiausia šalies viduje išgauta) atsinaujinančiųjų išteklių energija, pasižymi dideliu tiekimo saugumu. Vis dėlto ji pati nesusireguliuoja, todėl būtina teisingai ją reguliuoti. Ypač svarbūs pažangieji tinklai, daugeliui milijonų gamintojų ir vartotojų parodantys, kad yra „suderinami su sistema“ ir taip gali padėti užtikrinti tiekimo saugumą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Praeityje viešojo sektoriaus atstovai, norėdami finansuoti infrastruktūros tikslus, vis susidurdavo su griežtais biudžeto reikalavimais, kurie tapo didžiausia kliūtimi. Vadinasi, turi būti siekiama, kad su Europos žaliuoju kursu, energetine nepriklausomybe ir skaitmeniniu sektoriumi susijusiems projektams nebūtų taikomi reikalavimai, kurie tampa kliūtimi šioms viešosioms investicijoms. Todėl, atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl ES fiskalinės sistemos pertvarkymo (6), EESRK rekomenduoja viešosioms investicijoms taikyti „subalansuoto biudžeto taisyklę“, siekiant išsaugoti produktyvumą ir socialinį bei ekologinį pagrindą ateities kartų gerovei. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mišrų finansavimą įtraukiant privačius investuotojus galima rinktis tik tada, kai užtikrinama, kad konkursai bus rengiami skaidriai ir viešojo sektoriaus institucijos dėl to nepatirs nepagrįstų papildomų išlaidų palyginti su viešojo finansavimo tvarka. Turi būti užtikrintas visiškas skaidrumas dėl pagrįstų papildomų išlaidų. Europos investicijų banko atskaitoje konstatuojama, kad, pavyzdžiui, VPP sutartimis pagrįsta veikla Europos transporto sektoriuje tapo vidutiniškai 24 proc. brangesnė nei analogiški projektai, kurie finansuojami tradiciškai (7). Todėl dar svarbiau, kad taikant tokius mišraus finansavimo modelius būtų aiškiai nustatytos teisės ir pareigos, išaiškinti atsakomybės klausimai ir numatyta veiksminga ir greita konfliktų sprendimo sistema, taip siekiant išvengti ilgalaikių papildomų išlaidų ir nepalankių atsakomybės klausimų. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komisija pagrįstai nurodo, kad viešosios investicijos gali ir turi paskatinti privačias lėšas. Tačiau plane „REPowerEU“ neaptariamas atitinkamų viešųjų lėšų refinansavimas. Vienas iš būdų tai įgyvendinti, būtų panaikinti subsidijas iškastiniams ištekliams; kitas būdas – apmokestinti nenumatytą pelną, kuris gautas dėl didžiosios naftos ir dujų krizės ir kuris pasireiškia didžiuliu papildomu pelnu, ypač didžiosioms naftos bendrovėms. EESRK nerimą kelia tai, kad, viena vertus, ypač didelis energijos įmonių pelnas ir, kita vertus, dėl staiga išaugusių kainų didėjantis energijos nepriteklius, gali tapti pavojingu socialiniu sprogstamuoju užtaisu. EESRK siūlo šį pelną nuskaičiuoti taikant mokesčius ir skirti kaip finansinę kompensaciją energijos vartotojams, pavyzdžiui, finansiškai silpnesniems namų ūkiams arba intensyviai energiją vartojančioms įmonėms, ir naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai plėtoti bei reikiamai tinklo infrastruktūrai kurti, ypač atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse apie tai jau diskutuojama arba tai įgyvendinama. EESRK laikosi nuomonės, kad siekiant neatgrasyti energetikos bendrovių investuoti į mažo anglies dioksido pėdsako sprendimus, toks apmokestinimas turėtų būti apibrėžtas labai atidžiai. EESRK ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti atitinkamas priemones. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Infrastruktūros prasmė ir tikslas visų pirma yra jos veikimas, o ne elektros perdavimas iš taško A į tašką B siekiant savų tikslų ir atitinkamai nuolat gaunant pelno. Pastarųjų dešimtmečių tendencijos, tinklo plėtros iššūkiai, didelis energijos kainų šuolis, kibernetinių atakų pavojus, taip pat karas Ukrainoje aiškiai rodo, kas yra iš esmės svarbu, t. y. kas ateityje bus atsakingas už centrines infrastruktūras, tokias kaip energetikos tinklai. Visų pirma egzistuoja viešasis interesas. Atitinkamai galėtų atsirasti viešoji nuosavybė, skirta gerovei užtikrinti ir esamiems skirtumams šalinti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK pabrėžia, kad „teisinga pertvarka“ nėra vien tik pertvarkos finansavimas. Ja taip pat siekiama užtikrinti deramą darbą ir kokybiškas darbo vietas bei socialinį saugumą, išsaugoti Europos įmonių konkurencingumą, o tam reikia specialių priemonių visuose lygmenyse, taip pat regioniniame. Kiti lemiami „teisingos pertvarkos“ veiksniai – tai aktyvus ir organizacinis viešojo sektoriaus vaidmuo ir demokratinio socialinių partnerių dalyvavimo visais lygmenimis užtikrinimas. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Energetikos tinklas – tai kritinių infrastruktūrų dalis. Šioms infrastruktūroms neveikiant ar patyrus neigiamą įtaką, gali atsirasti katastrofiškų tiekimo kliūčių ir kilti grėsmė viešajam saugumui. Europos kritinės infrastruktūros, pvz., transporto ir eismo, sveikatos paslaugų, finansų ir saugumo – čia paminint tik kai kurias, – dėl pastaraisiais dešimtmečiais vykstančio liberalizavimo ir privatizavimo vis dažniau atsiduria privačių veikėjų rankose. Ši aplinkybė kelia problemų, nes sektoriai yra susiję tarpusavyje, ir vieno sektoriaus pažeidžiamumas gali sumažinti ar sudaryti kliūčių kitų kritinių struktūrų pajėgumui (kaskados poveikis). Šią tarpusavio priklausomybę, viena vertus, sunku įvertinti, kita vertus, jų pajėgumas turi būti užtikrintas siekiant visuomenės gerovės. Iškilus rinkos kliūtims arba įvykus katastrofai, ypač lemiama tampa viešųjų koordinuojančių institucijų, turinčių teisę priimti sprendimus, veikla, kurią vykdant galima užtikrinti tam tikroje teritorijoje koordinuojamą atsparumą. Ši rizika ypač didelė elektros energijos atveju, nes be jos praktiškai neįsivaizduojamas pažangaus XXI a. civilizuotojo pasaulio veikimas, o dėl didelėse teritorijose nutrūkusio elektros tiekimo gali apskritai žlugti visuomenė. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Atsižvelgiant į tai, kad pastatams Europoje tenka daugiau kaip 40 proc. suvartojamos energijos, visų pirma pertvarkant būsto sektoriaus energetiką ir didinant energijos vartojimo efektyvumą, pažangus naujų technologijų, efektyviai įgyvendinamų renovavimo priemonių ir naujų piliečių įsitraukimo modelių skatinimo derinimas yra lemiamas. Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvoje skatinamas toks vartotojų įsitraukimas gaminant elektrą iš atsinaujinančiųjų šaltinių, ir nustatomas esminis pagrindas siekiant priimti decentralizuotą energijos gamybos būdą. Šiomis aplinkybėmis svarbu suvienodinti visą Europos erdvę, kad kuo daugiau Europos namų ūkių galėtų dalyvauti pereinant prie švarios energijos. Tokios koncepcijos kaip dalijimasis energija ir piliečių gaminama energija apskritai suteikia puikių perspektyvų energetikos tinklus naudoti tiekimo nedidelėse teritorijose tikslams orientuojantis į poreikį ir nesukuriant naštos tinklui. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK pabrėžia savo poziciją, kad išlieka tikslas kuo labiau mažinti išmetamų teršalų kiekį patiriant kaip įmanoma mažiau socialinių ir ekonominių išlaidų. EESRK rekomenduoja prireikus derinti su gerai reguliuojama rinka ir reguliavimo priemonėmis suderinamas priemones, įskaitant finansines priemones, remiamas pagal daugiametę finansinę programą ir priemonę „NextGenerationEU“, siekiant prisidėti prie veiksmingesnės energetikos aplinkos. Bet turi būti aiškiai nustatyta, kad ten, kur kruopščiai išanalizavus atsiranda pagrįstų esamo ar gresiančio rinkos nepakankamumo požymių, turi padėti viešojo sektoriaus atstovai, pvz., investuodami arba imdamiesi rinkoje atitinkamų veiksmų. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | Investuojant į energetikos infrastruktūrą siekiama greitai, veiksmingai ir nebrangiai skatinti tiekimo saugumą bei atsinaujinančių išteklių energijos apimčių didinimą, taip atsižvelgiant į vartotojų ir ekonomikos sektoriaus interesus. Šiomis aplinkybėmis kyla esminis klausimas: kas iš esmės ateityje bus atsakingas už centrines infrastruktūras, tokias kaip energetikos tinklai ir laikymo infrastruktūra. Nuo liberalizavimo pradžios elektros energetikos įmonių investicijų plėtra mažėja. Dėl mažėjančių investicijų į tinklą ir gamybą atsirado tiekimo kliūčių ir kyla sunkumų toliau plėtojant atsinaujinančių išteklių energijos technologijas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ūkiniu požiūriu kyla klausimas, kodėl energetikos tinklas, kuris investuotojams atrodo patraukli, todėl patikima investicija, negali būti patrauklus ir valstybei. Viešojo sektoriaus atstovai, valdydami kasmet išmokamus privačių bendrovių dividendus, galėtų gerovės sumetimais juos reinvestuoti ir sumažinti viešajam sektoriui tenkančią naštą. Taip pat praeityje vykstant kai kuriems dalinio privatizavimo procesams paaiškėjo, kad vien finansiniais sumetimas viešosios nuosavybės pasirinkimas būtų buvęs protingesnis sprendimas. Nemažai valstybių narių jau grįžta prie viešųjų ar iš dalies viešųjų struktūrų. Taip pat pastebima grįžtamosios municipalizacijos tendencija. Viešosios ir privačios nuosavybės ir (arba) energetikos infrastruktūros privataus finansavimo privalumai ir trūkumai yra neabejotinai svarbūs siekiant, kad energetikos rinka veiktų tinkamai, ir juos reikėtų patikrinti atliekant Komisijos planuojamą energijos rinkos struktūros optimizavimo priemonių vertinimą. Tokios analizės rezultatai gali būti vertinga sprendimų priėmimo priemonė valstybėms narėms, kurios yra atsakingos už sprendimus dėl valstybinės ar privačios energetikos infrastruktūros nuosavybės. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Dėl to vis svarbesnis tampa vietos ir regionų energijos tiekimas ir tiekimo įmonių grįžtamasis municipalizavimas, ypač susijęs su decentralizavimo strategijomis. Šiomis aplinkybėmis viešosios investicijos tampa lemiamos siekiant decentralizuoti energijos gamybą savivaldybėse. Reikėtų įvertinti kitas skatinimo priemones, pvz., tiesioginį lėšų teikimą per fondus. Visuomeninės paskirties pastatų stogai ypač tinka ištisiems miestų kvartalams aprūpinti pigesne saulės energija. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kai kuriose valstybėse narėse taikomos finansinės paskatos, skirtos fotovoltinės technologijos plėtrai. Austrija, Belgija, Lietuva, Liuksemburgas ir Ispanija rašte Komisijai reikalauja nustatyti prievolę tam tikromis aplinkybėmis administraciniuose pastatuose, prekybos centruose, ant plokščių stogų ir pramoniniuose įrenginiuose įrengti fotovoltinės technologijos įrenginius. Tokie įrenginiai taip pat turėtų tapti standartas naujuose ir renovuotuose namuose. Jos prašo Komisiją skirti daugiau ES biudžeto lėšų šiai struktūrai sukurti. EESRK teigiamai vertina šią idėją ir ragina Komisiją išanalizuoti, kokių investicijų, reguliavimo ir papildomųjų priemonių, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų ir plėtros, reikia fotovoltinės technologijos plėtrai ir kartu gamybai ES paskatinti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Energija kaip visuomenės turtas. EESRK primena bendras Sąjungos vertybes, susijusias su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 14 straipsnyje ir nustatyta prie ES sutarties ir SESV pridėtame Protokole Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų. Taip būtų galima užtikrinti didesnį efektyvumą ir prieinamumą bei užkirsti kelią rinkos nepakankamumui. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Dabartinė energijos krizė atskleidžia ypatingą energijos kaip visuomenei svarbaus turto reikšmę. Be to, kad būtų kuriamos aukštos kokybės darbo vietos ir užtikrinamas užimtumas, socialinių ir ekologinių aspektų sąsaja taip pat taptų skaidresnė. Viešoji nuosavybė gali užtikrinti demokratinę kontrolę, viešąsias investicijas, tiekimo saugumą ir teisingą energetikos sektoriaus pertvarkos pereinant prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių išlaidų paskirstymą. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Siekiant išvengti netinkamų ir neveiksmingų investicijų, reikia nedelsiant pašalinti esamus esminių naujosios energetikos sistemos struktūrų neaiškumus ir prieštaravimus, susijusius su rinkos struktūra, rinkos dalyvių vaidmenimis ir rinkos taisyklėmis, ir visų pirma socialinį poveikį dirbantiesiems ir vartotojams. Čia svarbiausias teisingas investicijų naštos pasidalijimas – tai pasakytina ir apie teisingą galimo pelno pasidalijimą. Galimybė užtikrinti investicijų poreikį ir pelningumą tampa vienu iš svarbių klausimų, kuriuos reikia spręsti norint garantuoti ilgalaikę, optimaliai veikiančią energijos rinką. EESRK atkreipia dėmesį į atitinkamas ACER tyrimo išvadas ir Komunikatą dėl elektros energijos ir dujų rinkų ir palankiai vertina Komisijos ketinimą įvertinti elektros energijos rinką. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Svarbus perėjimo prie švarios energijos aspektas tampa importuotojų, regioninių tinklų valdytojų, piliečių energetikos bendruomenių, savo reikmėms energiją pasigaminančių vartotojų ir energetikos bendruomenių, savo elektros energiją vartojančių vietoje, energijos kaupimo įmonių ir tiekėjų veiklos koordinavimas ir organizavimas. |
| --- | --- |

4.8.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 22 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Šią išvadą daro Europos elektros sektoriaus atstovų asociacija „Eurelectric“.

1

(2)  Planas „REPowerEU“, COM(2022) 230 final.

2

final

(3)  Šią išvadą daro Europos elektros sektoriaus atstovų asociacija „Eurelectric“.

3

(4)  EESRK nuomonė dėl energijos kainų (OL C 275, 2022 7 18, p. 80).

4

(5)  A Decarbonised, Affordable and Democratic Energy System for Europe.

5

A Decarbonised, Affordable and Democratic Energy System for Europe.

https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Going%20Public_EPSU-PSIRU%20Report%202019%20-%20EN.pdf.

(6)  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „ES fiskalinės sistemos pertvarkymas siekiant tvaraus ekonomikos atsigavimo ir teisingos pertvarkos“ (OL C 105, 2022 3 4, p. 11).

6

(7)  EIB 2006. Ex ante construction costs in the European road sector: a comparison of public-private partnerships and traditional public procurement. Economic and Financial Report 2006/01. F. Blanc-Brude, H. Goldsmith ir T. Välilä https://www.eib.org/attachments/efs/efr_2006_v01_en.pdf.

7

Ex ante construction costs in the European road sector: a comparison of public-private partnerships and traditional public procurement

Economic and Financial Report 2006/01.

---

PRIEDAS

Toliau pateikiamas diskusijų metu atmestas pakeitimas, už kurį buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų:

2.9 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| EESRK pritaria geresniam ES taisyklių dėl transeuropinių energetikos tinklų (TEN-E) pritaikymui prie žaliojo kurso tikslų, siekiant, kad būtų užtikrintas visų pirma energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui, atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimas, energijos vartojimo efektyvumas ir energijos nepritekliaus rizikos prevencija. Kadangi energetikos tinklai atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant energetikos sistemos pusiausvyrą, atsparumą ir plėtrą, EESRK ragina reglamente labiau atsižvelgti į energetikos sistemos integravimo dinamiką, siekiant skatinti visų formų mažo anglies dioksido kiekio energiją, ir užtikrinti, kad bet kokia dezintegracija taptų neįmanoma. Todėl sveikintina Tarybos ir Europos Parlamento palaikoma iniciatyva kartu su atsinaujinančiųjų šaltinių energija taip pat apibrėžti skirstomuosius tinklus kaip „priskiriamus svarbiausiam viešajam interesui“. | EESRK pritaria geresniam ES taisyklių dėl transeuropinių energetikos tinklų (TEN-E) pritaikymui prie žaliojo kurso tikslų, siekiant, kad būtų užtikrintas visų pirma energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui, atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimas, energijos vartojimo efektyvumas ir energijos nepritekliaus rizikos prevencija. Kadangi energetikos tinklai atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant energetikos sistemos pusiausvyrą, atsparumą ir plėtrą, EESRK ragina reglamente labiau atsižvelgti į energetikos sistemos integravimo dinamiką, siekiant skatinti visų formų mažo anglies dioksido kiekio energiją
  , įskaitant branduolinę,
  ir užtikrinti, kad bet kokia dezintegracija taptų neįmanoma. Todėl sveikintina Tarybos ir Europos Parlamento palaikoma iniciatyva kartu su atsinaujinančiųjų šaltinių energija taip pat apibrėžti skirstomuosius tinklus kaip „priskiriamus svarbiausiam viešajam interesui“. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

EESRK pritaria geresniam ES taisyklių dėl transeuropinių energetikos tinklų (TEN-E) pritaikymui prie žaliojo kurso tikslų, siekiant, kad būtų užtikrintas visų pirma energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui, atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimas, energijos vartojimo efektyvumas ir energijos nepritekliaus rizikos prevencija. Kadangi energetikos tinklai atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant energetikos sistemos pusiausvyrą, atsparumą ir plėtrą, EESRK ragina reglamente labiau atsižvelgti į energetikos sistemos integravimo dinamiką, siekiant skatinti visų formų mažo anglies dioksido kiekio energiją, ir užtikrinti, kad bet kokia dezintegracija taptų neįmanoma. Todėl sveikintina Tarybos ir Europos Parlamento palaikoma iniciatyva kartu su atsinaujinančiųjų šaltinių energija taip pat apibrėžti skirstomuosius tinklus kaip „priskiriamus svarbiausiam viešajam interesui“.

EESRK pritaria geresniam ES taisyklių dėl transeuropinių energetikos tinklų (TEN-E) pritaikymui prie žaliojo kurso tikslų, siekiant, kad būtų užtikrintas visų pirma energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui, atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimas, energijos vartojimo efektyvumas ir energijos nepritekliaus rizikos prevencija. Kadangi energetikos tinklai atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant energetikos sistemos pusiausvyrą, atsparumą ir plėtrą, EESRK ragina reglamente labiau atsižvelgti į energetikos sistemos integravimo dinamiką, siekiant skatinti visų formų mažo anglies dioksido kiekio energiją
  , įskaitant branduolinę,
  ir užtikrinti, kad bet kokia dezintegracija taptų neįmanoma. Todėl sveikintina Tarybos ir Europos Parlamento palaikoma iniciatyva kartu su atsinaujinančiųjų šaltinių energija taip pat apibrėžti skirstomuosius tinklus kaip „priskiriamus svarbiausiam viešajam interesui“.

Paaiškinimas

Kaip neseniai savo kalboje pabrėžė Europos Komisijos pirmininkė U. von der Leyen, branduolinės energijos gamyba atlieka ir ateityje atliks svarbų vaidmenį plataus spektro mažataršių technologijų srityje.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 44 |
| --- | --- |
| Prieš: | 109 |
| Susilaikė: | 14 |

Už:

44

Prieš:

109

Susilaikė:

14

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/76

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas siekiant prisidėti prie ES dalyvaujamosios demokratijos stiprinimo“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/11)

| Pranešėjas | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Thomas KATTNIG |

Pranešėjas

Krzysztof BALON

Bendrapranešėjis

Thomas KATTNIG

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnis 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 7 |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 226 / 0 / 2 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnis 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 7

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

226 / 0 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Pilietinės visuomenės organizacijų ir tiesiogiai piliečių vykdomas bendras visuotinės svarbos paslaugų (VSP) kūrimas – tai veiksmingiausias instrumentas dalyvaujamajai demokratijai skatinti ir Europos integracijai stiprinti. Todėl šioje nuomonėje Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) siūlo konkrečias priemones Europos Sąjungos pagrindinėms sąlygoms šioje srityje gerinti, siekiant dar labiau sustiprinti piliečių teisių apsaugą ir padidinti naudą piliečiams. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ypač krizinės situacijos, pavyzdžiui, dabartinė Rusijos agresija prieš Ukrainą ir dėl to vykstanti priverstinė milijonų žmonių, daugiausia moterų ir vaikų, migracija rodo lemiamą pilietinės visuomenės vaidmenį, jos gebėjimą nedelsiant veikti ir spontaniškai ir kartu sėkmingai susieti tarpusavyje arba įgyvendinti ypač su socialinių ir su švietimu susijusių visuotinės svarbos paslaugų bendro kūrimo modelius ir procedūras srityse, kuriose jau įgyta bendro kūrimo patirties. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Istoriniu požiūriu pilietinės visuomenės veikėjai visada teikė socialines ir kitas visuotinės svarbos paslaugas, kai viešajame sektoriuje tokių paslaugų poreikis dar nebuvo pastebėtas arba komercinės įmonės jų teikimą laikė nepelningu. Dažniausiai valstybė pradėdavo veikti vėliau kaip teikėja arba užsakovė bei reguliuojantysis subjektas, taip pat kaip paslaugų kokybės garantas. Todėl subsidiarumo principas tarp valstybių narių ir Europos Sąjungos, kaip reglamentuojama pagal ES sutarties 5 straipsnio 3 dalį, turi būti taikomas ir visuotinės svarbos paslaugoms. Be to, kalbant apie visuotinės svarbos paslaugas, subsidiarumo principas turėtų būti pagrindinis visų valstybių narių viešojo administravimo lygmenų, taip pat valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų santykių principas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Teisinė ir politinė atsakomybė už visuotinės svarbos paslaugų teikimą kaip ir anksčiau tenka išrinktiems atsakingų atstovaujamųjų organų įgaliotiems asmenims ir ją reguliariai per rinkimus vertina piliečiai, o įstaigos kontroliuoja, ar VSP teikiamos tinkamai. EESRK pasisako už tikslinį bendro kūrimo principo įgyvendinimą: VSP turėtų būti kuriamos kartu su naudotojais, bendruomenėmis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, nes taip galima užtikrinti, kad, viena vertus, šios paslaugos atitiks tikruosius poreikius ir, kita vertus, leis užtikrinti demokratinį dalyvavimą. Ypač šios nuostatos turi būti laikomasi, kai apmokami darbuotojai bendradarbiauja su savanoriais arba savipagalbos struktūromis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Todėl valstybės narės raginamos kurti ir (arba) tobulinti priemones, kuriomis būtų galima užtikrinti piliečių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą visame visuotinės svarbos paslaugų teikimo procese. Prie šių priemonių priskiriamos tinkamos pagrindinės sąlygos socialinės ekonomikos veiklai, kuria nesiekiama pelno, vykdyti, apibrėžtos 2020 m. rugsėjo 18 d. EESRK nuomonėje „Ne pelno socialinių įmonių, kaip esminio socialiai teisingos Europos ramsčio, stiprinimas“ (1), taip pat Direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų 77 straipsnio įgyvendinimas (2) ne pelno organizacijoms rezervuojant užsakymus tam tikroms sveikatos, socialinės ir kultūros bei švietimo sričių paslaugoms, išvardytoms šiame straipsnyje, teikti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK nurodo, kad kokybiškas visuotinės svarbos paslaugų teikimas piliečių ir ekonomikos labui priklauso nuo pakankamų išteklių, t. y. finansavimo ir personalo, ir turi būti užtikrintas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nors už visuotinės svarbos paslaugų teikimo ir kartu bendro jų kūrimo pagrindinių sąlygų užtikrinimą visų pirma atsakingos valstybės narės, regionai ir savivaldybės, šiuo atveju taip pat reikia skubiai skatinti valstybes nares plėtoti bendro kūrimo koncepcijas, sukuriant priemonių rinkinį, padedantį naudotis bendro kūrimo modeliais. Tokiomis iniciatyvomis siekiama skatinti visus atsakingus valstybių narių veikėjus remti pilietinės visuomenės organizacijų vykdomą bendrą visuotinės svarbos paslaugų kūrimą ir teikimą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK siūlo Komisijai paskelbti darbo dokumentą šia tema kaip pagrindą tolesniam darbui, siekiant sukurti priemonių rinkinį, kuriuo nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų būti skatinamos aktyviau naudoti bendro kūrimo modelius. Į šį dokumentą, be kita ko, turėtų būti įtraukti svarstymai dėl bendro kūrimo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 14 straipsnį ir ES sutarties bei SESV Protokolą Nr. 26, atsižvelgiant į Europos socialinių teisių ramstį, ypatingą socialinės ekonomikos vaidmenį bendrai kuriant paslaugas ir tam būtinas pagrindines sąlygas. Be to, dokumente reikėtų pateikti pasiūlymus dėl Europos ir nacionalinių valstybių vykdomo inovatyvių bendro kūrimo projektų rėmimo atsižvelgiant į mokslinių tyrimų sudedamąsias dalis ir įgytą geriausią patirtį. Remiantis pirmiau aprašytu priemonių rinkiniu, po platesnių konsultacijų ES lygmeniu būtų galima parengti žaliąją, o vėliau baltąją knygą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK savo ruožtu įsteigs keitimosi šios srities idėjomis ir patikimais metodais forumą, kuriame dalyvaus pilietinės visuomenės organizacijos, socialiniai partneriai, aukštosios mokyklos ir tyrimų projektai, diskusijų procesui Europos lygmeniu palaikyti ir plėtoti. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | Tolesnis dalyvaujamosios demokratijos plėtojimas Europos Sąjungoje yra vienas iš esminių iššūkių stiprinant Europos integraciją ir taip siekiant užkirsti kelią populizmui ir nacionalizmui. Pilietinės visuomenės ir tiesiogiai piliečių vykdomas bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas – tai viena veiksmingiausių priemonių dalyvaujamajai demokratijai skatinti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Jau daugelį metų EESRK bendradarbiauja su įvairiais pilietinės visuomenės ir akademinės bendruomenės bei mokslinių tyrimų veikėjais, siekdamas modernizuoti ir toliau plėtoti visuotinės svarbos paslaugas. Komitete už šią veiklą visų pirma atsakinga teminė tyrimo grupė dėl visuotinės svarbos paslaugų. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2019 m. EESRK pradėjo bendradarbiavimą su „Konsorciumu paslaugų inovacijų srityje Europoje“ (CoSIE) (3), kuriame dalyvauja universitetai, savivaldybės ir pilietinės visuomenės organizacijos iš devynių valstybių narių (Estijos, Suomijos, Graikijos, Vengrijos, Italijos, Nyderlandų, Lenkijos, Ispanijos ir Švedijos) ir Jungtinės Karalystės. Teminė tyrimo grupė dėl visuotinės svarbos paslaugų analizavo inovatyvias CoSIE projekto patirtis ir išvadas ir surengė du seminarus: „Bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas. Pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo“, vykusį 2021 m. balandžio 15 d. Briuselyje, ir „Piliečiai teikia paslaugas piliečiams. Pilietinės visuomenės organizacijų vykdomas bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas ir teikimas“, vykusį 2021 m. gruodžio 1–2 d. Liubline (Lenkijoje), bendradarbiaujant su Liublino miestu ir dalyvaujant partneriams iš Ukrainos. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Bendras kūrimas yra neatsiejamas nuo platesnių debatų apie viešojo administravimo reformą. Naujosios viešosios vadybos (NVV) paradigmoje daugiausia dėmesio skiriama veiksmingumo didinimui, privataus sektoriaus valdymo modelių taikymui ir viešųjų paslaugų teikėjų ir vartotojų santykiams, kurių atspirties taškas – paslaugų vartotojų poreikiai, reikalavimai ir pasirinkimai. Šis XX a. dešimtajame ir XXI a. pirmajame dešimtmečiuose vyravęs modelis buvo kritikuojamas dėl to, kad pasirodė esąs ne toks veiksmingas ir efektyvus, kaip buvo tikėtasi, ir kad neturėjo didelio inovacinio potencialo (4). Naujosios viešųjų paslaugų inovacijų tendencijos (angl. paradigmettes (5)), atsiradusios po NVV paradigmos, remiasi aktyviu, bendrai kuriančiu piliečiu, o ne pasyviu individualiu, savanaudiškais interesais besivadovaujančiu vartotoju, jos taip pat orientuojasi į vartotojų grupių ir suinteresuotųjų subjektų tinklų integravimo ir koordinavimo stiprinimą, o ne jų dezintegravimą. Bendras kūrimas yra laikomas pagrindine po NVV atsiradusių viešosios vadybos modelių sąvoka (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ligšiolinio EESRK darbo šioje srityje rezultatai patvirtina, kad piliečių ar jų organizacijų vykdomas bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas ir teikimas skatina dalyvaujamąją demokratiją ir padeda plėtoti socialinę ekonomiką ES, be kitų svarbių vaidmenų, kuriuos visuotinės svarbos paslaugos atlieka kaip nepakeičiama visos kitos visuomenės veiklos priemonė. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Visuotinės svarbos paslaugos

| 3.1. | Vykstant Europos integracijai, jai būdinga įtampa tarp vienybės ir įvairovės sukūrė naują specialiaisiais teisės aktais ir standartais reglamentuojamų paslaugų koncepciją. Siekiama užtikrinti, kad visi piliečiai ir visi veikėjai galėtų naudotis tomis esminėmis paslaugomis, kurios dabar ir ateityje bus deramo žmogaus gyvenimo pagrindas ir privaloma veikla norint dalyvauti visuomenės gyvenime, t. y. visuotinės svarbos paslaugomis. Visuotinės svarbos paslaugos gali būti teikiamos įvairiomis aplinkybėmis, t. y. kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugos konkurencingose rinkose arba kaip visuotinės neekonominės svarbos paslaugos, kurios į šias rinkas nepatenka. Atitinkamai Komisija atskiria (7) visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (VESP), neekonomines paslaugas ir visuotinės svarbos socialines paslaugas (ekonominio arba neekonominio pobūdžio). Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (VESP) (8) ar ekonominės paslaugos turi būti teikiamos laikantis SESV 106 straipsnio nuostatų. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Koncepcija buvo nuolat stiprinama ir tikslinama. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Visuotinės svarbos paslaugos yra bendrų Europos vertybių sudedamoji dalis ir atlieka vaidmenį skatinant ES socialinę ir teritorinę sanglaudą (9). Todėl EESRK atkreipia dėmesį į bendras Sąjungos vertybes, susijusias su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, kaip apibrėžta SESV 14 straipsnyje ir nustatyta prie ES sutarties ir SESV pridėtame Protokole Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų. Toliau tobulinant čia nustatytus principus, galima pasiekti didesnio veiksmingumo ir pašalinti trūkumus. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Šios bendros vertybės apima tris aspektus: veikimą savo nuožiūra, suteiktą nacionalinėms, regioninėms ir vietos įstaigoms tam, kad patenkintų naudotojų poreikius; įvairovės ir skirtumų, susijusių su naudotojų poreikiais, prioritetais ir demokratiniais sprendimais bei skirtingais geografiniais, socialiniais ir kultūriniais ypatumais, paisymą; aukštą kokybę, saugumą, prieinamumą, lygias galimybes, taip pat visuotinio prieinamumo ir naudotojų teisių skatinimą (10). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Šios paslaugos – tai svarbi ES valstybių narių ekonominių ir socialinių sistemų sudedamoji dalis bei apskritai esminė Europos visuomenės modelio sudedamoji dalis. Europos piliečiai ir įmonės teisėtai tikisi, kad yra platus spektras aukštos kokybės patikimų, stabilių ir veiksmingų visuotinės (ekonominės) svarbos paslaugų už prieinamą kainą. Šiomis paslaugomis užtikrinama, kad galima patenkinti kolektyvinius poreikius ir interesus, t. y. atlikti uždavinius, kuriais siekiama viešojo intereso. EESRK aiškiai nurodo, kad kokybiškas šių piliečiams ir ekonomikai labai svarbių paslaugų teikimas priklauso nuo pakankamų išteklių, t. y. finansavimo ir personalo, ir turi būti užtikrintas. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | VESP prieinamumas – tai pagrindinių teisių (11) ir Europos socialinių teisių ramsčio (12) dalis. Ramsčio 20 principe aiškiai nurodytos „esminės“ visuotinės svarbos paslaugos, o pagal kitus principus apibrėžiamos svarbios visuotinio intereso sritys, tokios kaip švietimas, būstas ir pagalba benamiams, ilgalaikė priežiūra, neįgaliųjų negalia įtrauktis, sveikatos priežiūra ir kt. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Neekonominės visuotinės svarbos paslaugos nepatenka į vidaus rinkos ir konkurencijos taisyklių taikymo sritį; joms galioja tik bendrieji ES principai (skaidrumo, nediskriminavimo, lygių teisių, proporcingumo) (13). |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Sąjunga ir valstybės narės rūpinasi, „kad tokios paslaugos būtų pagrįstos principais ir sąlygomis, ypač ekonominėmis ir finansinėmis, kurios leistų joms atlikti savo užduotis“ (14). |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos turi būti teikiamos vadovaujantis sutarčių nuostatomis, ypač konkurencijos taisyklėmis, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių (15). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.3. | Visuotinės svarbos paslaugų tikslas – tenkinti visų piliečių ir visų veikėjų poreikius, atsižvelgiant į jų laiko ir erdvės pokyčius, be to, jos yra besikeičiančio pobūdžio. Jos gali būti susijusios su tokiomis sritimis kaip, pavyzdžiui, sauga ir saugumas, sveikata, socialinės paslaugos, įskaitant žmonių su negalia įtrauktį, ilgalaikę priežiūrą, socialinių būstų statybą (16), švietimą, taip pat Europos socialinių teisių ramsčio 20 principe (17) atskirai išvardytas esminių paslaugų sritis. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Visuotinės svarbos paslaugoms taikytinas subsidiarumo principas tarp valstybių narių ir Europos Sąjungos reglamentuojamas pagal ES sutarties 5 straipsnio 3 dalį. ES nustato bendruosius principus, kuriais atsižvelgiama į visų piliečių bei visų ekonomikos ir visuomenės sričių veikėjų poreikius. Nustatyti ir įgyvendinti visuotinės svarbos paslaugas turi valstybės narės bei regionų ir vietos valdžios institucijos. Be to, kalbant apie visuotinės svarbos paslaugas, subsidiarumo principas turėtų būti pagrindinis visų valstybių narių viešojo administravimo lygmenų, taip pat valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų santykių principas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Teikiant VSP susiduriama su įvairiais prieštaravimais tarp pagrindinių teisių užtikrinimo, vietos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslų, tvaraus vystymosi, aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita tikslų, socialinės rinkos ekonomikos, bendrosios rinkos ir konkurencijos taisyklių įgyvendinimo. Siekiant užtikrinti pusiausvyrą kiekvienu konkrečiu atveju reikia pragmatiškai ir įtraukiant visus suinteresuotuosius subjektus ieškoti pažangių sprendimų, kad būtų patenkinti kiekvieno asmens ir kiekvienos bendruomenės poreikiai. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas

| 4.1. | Pilietinės visuomenės veikėjai visada teikė socialines ir kitas visuotinės svarbos paslaugas, kai viešajame sektoriuje tokių paslaugų poreikis dar nebuvo pastebėtas arba komercinės įmonės jų teikimą laikė nepelningu. Dažniausiai valstybė pradėdavo veikti vėliau kaip teikėja, reguliuojantysis subjektas, taip pat kaip paslaugų kokybės garantas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Visuotinės svarbos paslaugas savarankiškai arba pagal užsakymą teikia teritoriniai subjektai. Politinė atsakomybė tenka išrinktiems šių valdžios institucijų įgaliotiems asmenims ir ją reguliariai per rinkimus vertina piliečiai, o įstaigos kontroliuoja, ar visuotinės svarbos paslaugos teikiamos tinkamai. Galima rinktis du skirtingus veikimo būdus, būtent pagal principą „iš viršaus į apačią“ – nacionalinių, regionų arba vietos institucijų iniciatyvos, arba principą „iš apačios į viršų“, kai bendrai kuriama dalyvaujant piliečiams ir (arba) pilietinės visuomenės organizacijoms. Ši nuomonė parengta vadovaujantis pastaruoju veikimo būdu. EESRK pasisako už plataus masto bendro kūrimo principo įgyvendinimą: visuotinės svarbos paslaugos turėtų būti kuriamos bendradarbiaujant su naudotojais, bendruomenėmis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, siekiant patenkinti žmonių poreikius ir užtikrinti demokratinį dalyvavimą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tačiau bendro kūrimo sritys ir įgyvendinimo lygis priklauso nuo aplinkybių. Ne visoms paslaugoms, bendruomenėms ir paslaugų teikėjams, visų pirma ypatingos svarbos infrastruktūros srityse, kaip antai energijos ir vandens tiekimas, tinka kardinaliai naujas požiūris į paslaugas ir atsakomybės pasidalijimą, tačiau kiekvienas žingsnis siekiant didinti bendrų sprendimų priėmimo įgaliojimus ir skatinti veiksmingus sprendimus bendradarbiaujant yra naudingas. Kad vartotojai galėtų kuo labiau įsitraukti į procesą, galima rekomenduoti „bendro kūrimo kopėčias“ (18), kuriose būtų numatyti skirtingi atitinkamų viešųjų ir privačiųjų subjektų sistemingo įsitraukimo lygiai, pradedant žemesniu, kai viešosios įstaigos siekia suteikti piliečiams daugiau galimybių valdyti savo gyvenimą ir skatina juos bendrai kurti viešojo sektoriaus teikiamas paslaugas, ir baigiant aukščiausiu lygiu, kai sudaromos palankios sąlygos bendrai kurti inovacijas, grindžiamas bendru darbotvarkės nustatymu ir problemos apibūdinimu, bendrai kurti sprendimus ir išbandyti naujus bei dar nepatikrintus sprendimus, taip pat juos koordinuotai įgyvendinti remiantis viešojo ir privačiojo sektorių sprendimais. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Bendrai kuriant reikia taikyti tokius darbo metodus, kuriais būtų atsižvelgiama į asmens stipriąsias puses ir turimą kapitalą. Kai atsižvelgiama į asmens turimą kapitalą, panaudojami paslaugų vartotojų ištekliai (materialūs ir nematerialūs), gebėjimai ir siekiai, o ne tik nustatomi ir tenkinami jų poreikiai. Toks požiūris grindžiamas prielaida, kad visi piliečiai turi vertingų, dažnai nepripažintų išteklių (kultūra, laikas, išgyventa ir įgyta patirtis, praktinė patirtis, tinklaveika, įgūdžiai, idėjos), kuriais jie gali prisidėti kurdami ir teikdami paslaugas. Į bendro kūrimo metodinių priemonių rinkinį įeina daugybė metodų – nuo nuomonės tyrimų, pavyzdžiui, elektroninės prekybos srityje, ir apklausų iki įvairių nuomonės reiškimo būdų, pasitelkiant skaitmenines priemones, tikslines grupes ir specialistų grupes, taip pat dalyvavimo metodų (pavyzdžiui, socialinių hakatonų, atviros erdvės technologijų, „LivingLabs“, „pasaulio kavinių“, paslaugų planų, modeliuojamojo mąstymo, naudotojo maršrutų ir įvairių internetinių dalyvavimo priemonių). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tačiau bendras kūrimas nėra techninis sprendimas, todėl jis negali būti įgyvendinamas pasitelkiant vieną metodą. Šis požiūris apima įvairius paslaugos kūrimo ir teikimo procesų etapus. Kardinalesnių formų priemonių rinkinys apima bendro valdymo formas, kurios skatina valdžios perdavimą ir kartais paslaugų nuosavybės perdavimą žmonėms ir bendruomenėms. Tam būtinas oficialus asmenų, turinčių išgyventos patirties, susijusios su valdymo susitarimais, savitarpiškumo susitarimais, kooperatyvais ir bendruomenių organizacijomis, dalyvavimas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Į bendro kūrimo procesą būtina įtraukti visas potencialias naudotojų grupes, kad būtų galima atstovauti jų interesams. Šališkas dalyvavimas, kai pirmenybė teikiama tiems piliečiams, kurie turi daugiau išteklių ir yra labiau linkę dalyvauti, gali nulemti tai, kad procesas bus nedemokratiškas. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kita bendro kūrimo sine qua non sąlyga – proceso dalyvių tarpusavio pasitikėjimas, kurį tarp paslaugų teikėjų ir suinteresuotųjų subjektų galima sukurti tik tuomet, kai užtikrinamas skaidrumas kalbant apie tai, ko turėtų būti siekiama bendrai kuriant paslaugą ir kiek atvirai su bendrai kuriančiais subjektais dalijamasi informacija apie paslaugos apimtį ir pasiekiamumą (19). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Bendras kūrimas visada turi vykti atsižvelgiant į nacionalinių, regionų ir vietos poreikių planavimą. Visada reikia atsižvelgti į skirtingų lygmenų poreikių prieštaravimus. Jei jų paisoma, viešosiose konsultacijose galima nagrinėti pasiūlymus dėl jų prioritetizavimo ir parengti kriterijus kompetentingoms tarpininkavimo ir sprendimų priėmimo institucijoms, taip siekiant užtikrinti aukštą kokybę, teikimo ir prieinamumo saugumą, taip pat lygias teises ir naudotojų teisių paisymą. Visuomenės kaip visumos nauda iš esmės turi išlikti galutinis visuotinės svarbos paslaugų tikslas. Dėl bendro kūrimo proceso jokiu būdu negali netyčia pablogėti paslaugų kokybė, nepagrįstai išaugti kainos arba būti apribotas paslaugų prieinamumas. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Bendras kūrimas – tai dinamiška paslaugų teikėjų, paslaugų vartotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų sąveika, kurią sudaro įvairūs galimi etapai: |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | bendras inicijavimas – bendras atskirų paslaugų tikslų ir uždavinių nustatymas nuo pat proceso pradžios |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas – naujų dalyvių (naudotojų, klientų, paslaugų teikėjų) įtraukimas ir jų dalyvavimo užtikrinimas proceso metu; |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | bendras projektavimas – bendras paslaugos projektavimas; |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | bendras įgyvendinimas – bendras paslaugų teikimas; |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.9.5. | bendra vadyba – bendras organizavimas ir paslaugų valdymas; |
| --- | --- |

4.9.5.

| 4.9.6. | bendras valdymas – bendras politikos formavimas; |
| --- | --- |

4.9.6.

| 4.9.7. | bendras vertinimas – bendras paslaugų veiksmingumo ir efektyvumo arba priimtų sprendimų vertinimas remiantis tam tikrais kriterijais. |
| --- | --- |

4.9.7.

| 4.10. | Šiuo požiūriu reikia paminėti, kad praktikoje jau taikomi inovatyvūs modeliai, pagal kuriuos viešųjų paslaugų apskritai neįmanoma teikti aktyviai neprisidedant naudotojams (20). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Ypač svarbu, kad visuotinės svarbos paslaugos būtų plėtojamos bendradarbiaujant su naudotojais, pilietine visuomene ir pilietinės visuomenės organizacijomis, siekiant užtikrinti, kad jos sukurtų ir praturtintų teikiamų visuotinės svarbos paslaugų vertę, t. y. didesnę gerovę ar bendrą supratimą apie bendrąją gėrybę, kuriais būtų galima remtis kuriant politiką, strategijas ir paslaugas. Bendrai kuriant paslaugas, paslaugų vartotojai dirba kartu su specialistais, kad suprojektuotų, sukurtų ir teiktų paslaugas (21). Todėl šiame procese novatoriaus, paslaugų teikėjo ir paslaugų naudotojo vaidmenys persipina. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Bendro kūrimo pridėtinė vertė visada yra aktyvus bendradarbiavimas tarp viešųjų įstaigų, kurioms tenka teisinė ar politinė atsakomybė už VSP teikimą, bei paslaugų teikėjų ir naudotojų, kurie turi būti įtraukti į demokratiškai vykdomą bendro kūrimo procesą. Taip bendras kūrimas gerina demokratinį politikos atstovų priimamų sprendimų patvirtinimo procesą. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Ši pridėtinė vertė ypatingu būdu padeda stiprinti demokratinį dalyvavimą, kai paslaugų teikėjai yra pilietinės visuomenės organizacijos arba ne pelno siekiantys socialinės ekonomikos sektoriaus atstovai, ir pagal šio sektoriaus principus oficialūs paslaugų teikėjai bendradarbiauja su savanoriais arba savipagalbos struktūrų atstovais, arba kai pilietinės visuomenės organizacijos, atstovaujančios naudotojų interesams, gali daryti realią įtaką viešojo arba privačiojo sektoriaus paslaugų teikėjams. Taip pat bendram kūrimui būdingas ir moralinis aspektas; jis stiprina visuomenes, sanglaudą ir veikėjų tarpusavio pasitikėjimą (22). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Tai akivaizdu ir krizinėse situacijose. Aktualus pavyzdys – tai pilietinės visuomenės organizacijų vykdomas paslaugų (ypač socialinių reikalų ir švietimo srityse) teikimas karo pabėgėliams iš Ukrainos ir jiems dalyvaujant. Šiuo atveju labai svarbus yra pilietinės visuomenės gebėjimas nedelsiant spontaniškai, tačiau ir sėkmingai įgyvendinti bendro kūrimo modelius ir procedūras. Jis įmanomas teritorijose, kurios jau sėkmingai įgyvendino bendro kūrimo procesus. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Politinės iniciatyvos Europos lygmeniu

| 5.1. | Nors už visuotinės svarbos paslaugų teikimo ir kartu bendro jų kūrimo pagrindines sąlygas visų pirma atsakingos valstybės narės, regionai ir savivaldybės, būtina skatinti nacionalines, regionų ir vietos institucijas tinkamai palaikyti aukštos kokybės visuotinės svarbos paslaugų teikimą. Todėl labai reikia skatinti valstybes nares plėtoti bendro kūrimo koncepcijas sukuriant priemonių rinkinį, kuris palengvintų naudojimąsi bendro kūrimo modeliais. Tokios iniciatyvos turėtų paskatinti visus atitinkamus valstybių narių suinteresuotuosius subjektus skatinti pilietinės visuomenės organizacijas bendrai kurti ir teikti visuotinės svarbos paslaugas, iš dalies todėl, kad bendro kūrimo metodas labai padeda pritaikyti paslaugas prie besikeičiančių poreikių, jas modernizuoti ir orientuoti į ateitį. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Šiuo tikslu EESRK ragina Europos Komisiją taikyti horizontalųjį požiūrį, pagal kurį atsižvelgiama į jos skirtingas kompetencijos sritis ir visas suinteresuotąsias šalis, taip parengiant priemones, apimančias skirtingas bendro kūrimo formas, įgyvendintus bandomuosius projektus ir po jų daromas išvadas. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Konkrečiau kalbant, EESRK siūlo Komisijai paskelbti darbo dokumentą šia tema, kuris taptų tolesnio darbo pagrindu ir kuriuo būtų siekiama sukurti priemonių rinkinį, kuriuo nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos būtų skatinamos ir orientuojamos į aktyvesnį bendro kūrimo modelių taikymą. Į šį dokumentą, be kita ko, turėtų būti įtraukti svarstymai dėl bendro kūrimo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 14 straipsnį, ES sutarties ir SESV Protokolą Nr. 26 atsižvelgiant į Europos socialinių teisių ramstį, ypatingą socialinės ekonomikos, kuria nesiekiama pelno, vaidmenį bendrai kuriant paslaugas ir tam būtinas pagrindines sąlygas, apibrėžtas 2020 m. rugsėjo 18 d. EESRK nuomonėje „Ne pelno socialinių įmonių, kaip esminio socialiai teisingos Europos ramsčio, stiprinimas“ (23). Be to, dokumente turėtų būti daroma nuoroda į Direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų 77 straipsnio įgyvendinimą (24) ne pelno organizacijoms rezervuojant užsakymus sveikatos, socialinės ir kultūros bei švietimo sričių paslaugoms, išvardytoms šiame straipsnyje, teikti. Be to, dokumente reikėtų pateikti pasiūlymus dėl Europos ir nacionalinių valstybių vykdomo inovatyvių bendro kūrimo projektų rėmimo atsižvelgiant į mokslinių tyrimų sudedamąsias dalis ir įgytą geriausią patirtį. Remiantis pirmiau aprašytu priemonių rinkiniu, po platesnių konsultacijų ES lygmeniu būtų galima parengti žaliąją, o vėliau baltąją knygą. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK savo ruožtu steigtų keitimosi šios srities idėjomis ir patikimais metodais forumą, kuriame dalyvaus pilietinės visuomenės organizacijos, aukštosios mokyklos ir tyrimų projektai, diskusijų procesui Europos lygmeniu palaikyti ir plėtoti. |
| --- | --- |

5.4.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 429, 2020 12 11, p. 131.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=LT

2

(3)  https://cosie.turkuamk.fi

3

(4)  Drechsler, W. (2009) Towards a Neo-Weberian European Union? Lisbon agenda and public administration“, Halduskultuur—Administrative Culture 2009, 10(1), 6-21.

4

Towards a Neo-Weberian European Union? Lisbon agenda and public administration

Halduskultuur—Administrative Culture

(5)  Çolak, Ç. D. (2019) Why the new public management is obsolete: an analysis in the context of the post-new public management trends, Croatian and Comparative Public 2019, 19(4), 517-536, https://doi.org/10.31297/hkju.19.4.1.

5

Why the new public management is obsolete: an analysis in the context of the post-new public management trends

Croatian and Comparative Public

(6)  Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A. (2019) Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward. Administration & Society 2019, 51(5), 795-825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

6

Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A.

Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward

Administration & Society

(7)  https://ec.europa.eu/info/topics/single-market/services-general-interest_en

7

(8)  Jau įtvirtinta Romos sutartyje, dabar apibrėžta SESV 106 straipsnyje.

8

(9)  SESV. Bendrosios nuostatos, 14 straipsnis.

9

(10)  Protokolas Nr. 26, pridėtas prie ES sutarties ir SESV.

10

(11)  Pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnis.

11

(12)  Ramsčio 20 punktas.

12

(13)  Protokolas Nr. 26, pridėtas prie ES sutarties ir SESV.

13

(14)  SESV 14 straipsnis.

14

(15)  SESV 106 straipsnis.

15

(16)  Dėl daugelyje valstybių narių paaštrėjusios nekilnojamojo turto krizės vis svarbesnis tampa įperkamas būstas kaip esminė paslauga.

16

(17)  „Vandens tiekimo, sanitarijos, energetikos, transporto ir finansinės paslaugos ir skaitmeninis ryšys.“

17

(18)  Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A. (2019) Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward. Administration & Society 2019, 51(5), 795-825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

18

Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A.

Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward

Administration & Society

(19)  https://cosie.turkuamk.fi/arkisto/index.html

19

(20)  Pavyzdžiui, kaip Prancūzijoje – „Pasidalytos viešosios paslaugos“ (pranc. Services Publics Partagés): https://service-public-partage.fr/.

20

Services Publics Partagés

(21)  Social Care Institute of Excellence (2015) Co-production in social care: what it is and how to do it? SCIE Guide 51.

21

Co-production in social care: what it is and how to do it?

(22)  C. Fox et al. (2021) A New Agenda for Co-Creating Public Services, Turku University of Applied Sciences, https://julkaisut.turkuamk.fi/isbn9789522167842.pdf.

22

Fox et al.

A New Agenda for Co-Creating Public Services, Turku University of Applied Sciences,

(23)  OL C 429, 2020 12 11, p. 131.

23

(24)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=LT

24

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/83 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/83

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Teminės partnerystės pagal Liublianos susitarimą“

(tiriamoji nuomonė)

(2022/C 486/12)

| Pranešėjas | David SVENTEK |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Florian MARIN |

Pranešėjas

David SVENTEK

Bendrapranešėjis

Florian MARIN

| Prašymas pateikti pranešimą | Tarybai pirmininkaujanti Čekija, 2022 1 26 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 9 |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 190 / 1 / 4 |

Prašymas pateikti pranešimą

Tarybai pirmininkaujanti Čekija, 2022 1 26

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 9

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

190 / 1 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK tvirtai pritaria Liublianos susitarime pateiktiems pareiškimams dėl ES miestų darbotvarkės ir itin palankiai vertina tai, kad darnaus miestų vystymosi srityje daug dėmesio skiriama partnerystei ir daugiapakopiam bei daugiašaliam požiūriui. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Apčiuopiami ir tvarūs veiksmai ir rezultatai, kurių turi būti siekiama teminėmis partnerystėmis, turėtų daryti poveikį ilgiau nei trunka pačios partnerystės. Reikėtų nuolat atsižvelgti į rezultatų perdavimą kitoms valstybėms narėms, regionams, miestams ar sektoriams. Reikėtų stebėti teritorinį šių galimybių pasiskirstymą ir geografinę pusiausvyrą, kad jos galėtų būti naudingos pažeidžiamiems regionams ir miestams. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Reikėtų sustiprinti ES miestų darbotvarkės ir sanglaudos politikos sąsają. Nors tai yra dvi skirtingos politikos kryptys ir iniciatyvos, kuriomis siekiama skirtingų tikslų, nustatytų pagal skirtingas programas, reikėtų užtikrinti jų sąveiką. Siekiant nuosekliau remti miestus pagal sanglaudos politiką, reikia tarpusavyje susijusių priemonių ir instrumentų, taip pat tarpsektorinio ir tarpinstitucinio bendradarbiavimo ir integracijos strateginiu ir veiklos lygmenimis. Ateityje reikėtų užtikrinti didesnį teminių partnerysčių legitimumą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Nuspėjami ir finansiškai remiami įgyvendinimo mechanizmai, kuriais Europos strateginiai tikslai paverčiami konkrečiais veiksmais, ir tinkamas finansavimas vietos lygmeniu yra itin svarbūs mažosioms ir vidutinėms miestų valdžios institucijoms ir jų nuolatiniam dalyvavimui ES miestų darbotvarkės procesuose. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad teminių partnerysčių partnerių atrankos kriterijai turėtų būti konkretesni, atviresni ir įtraukesni. Atrankos proceso metu nederėtų pamiršti galimybės kartu su miestų valdžios institucijomis į šį procesą įtraukti ir socialinius partnerius bei pilietinėms visuomenės organizacijas. Svarbu atsižvelgti į miestų žalinimo ir darnaus turizmo ex ante vertinimą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Reikėtų taikyti horizontalųjį požiūrį į darbo sąlygas, karjeros nuspėjamumą ir galimybę gauti aukštos kokybės darbą, naudotis vienodomis galimybėmis ir gauti deramą darbo užmokestį. Reikėtų užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į visų rūšių dialogus ir konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, socialinį dialogą, pilietinį dialogą ir konsultacijas su piliečiais. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK siūlo atsižvelgti į principą „iš apačios į viršų“, temines grupes, teminius tinklus ir tinklus, skirtus individualiems ir konkrečiai vietai pritaikytiems sprendimams kurti, taip pat į gebėjimą naudotis esamais teminiais ir miestų tinklais, visų pirma mažiems ir vidutiniams miestams. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Reikėtų stiprinti EESRK vaidmenį įgyvendinant ES miestų darbotvarkę ir Liublianos susitarimą. EESRK taip pat turėtų tapti Miestų plėtros grupės ir Miestų darbotvarkės techninės parengiamosios grupės nariu ir dalyvauti generalinių direktorių susitikimuose miestų klausimais. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Dalyvaujamoji demokratija, gerovės ekonomika miestuose ir miesto ir kaimo ryšiai galėtų būti papildomos teminės partnerystės temos, ypatingą dėmesį skiriant jaunimui. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK kartoja savo pasiūlymą įsteigti specialų sekretoriatą, kuris padidintų teminių partnerysčių veiksmingumą ir efektyvumą, kad būtų užtikrintas ryšys su miestų politika vietos lygmeniu, užtikrinama techninė pagalba ir sudarytos palankesnės sąlygos kurti temines bendruomenes ir keistis geriausia temine patirtimi. Tai turėtų būti daroma glaudžiai bendradarbiaujant su Europos regionų komitetu. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | 2021 m. lapkričio 26 d. už miestų reikalus atsakingi ES ministrai priėmė Liublianos susitarimą ir jo daugiametę darbo programą, kuriais pradedamas naujas ES miestų darbotvarkės etapas. Šiame dokumente numatomi konkretūs veiksmai, kaip atnaujinti ES miestų darbotvarkę siekiant bendro tikslo, kad ji taptų naudingesnė ir veiksmingesnė. Šia daugiamete darbo programa papildoma politinė deklaracija ir nustatomi veiklos parametrai, darbo metodas ir veiksmai, skirti kitam šios daugiapakopio valdymo ir įvairių suinteresuotųjų subjektų iniciatyvos etapui įgyvendinti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vis dar galioja 14 prioritetinių ES miestų darbotvarkės temų (1): migrantų ir pabėgėlių įtrauktis, oro kokybė, skurdas miestuose, būstas, žiedinė ekonomika, darbo vietos ir įgūdžiai vietos ekonomikoje, prisitaikymas prie klimato kaitos (įskaitant žaliosios infrastruktūros sprendimus), energetikos pertvarka, tvari žemėtvarka ir gamtos procesais pagrįsti sprendimai, judumas mieste, skaitmeninė pertvarka, inovatyvūs ir atsakingi viešieji pirkimai, kultūra, kultūros paveldas ir saugumas viešosiose erdvėse. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Liublianos susitarimu į šį prioritetinių temų sąrašą įtraukiamos dar keturios temos: lygybės miestai, maistas, miestų žalinimas ir darnus turizmas. Šios temos buvo įtrauktos remiantis bendrais kūrybiniais procesais ir yra susijusios su Naująja Leipcigo chartija, ES politika, kitomis besiformuojančiomis miestų plėtros tendencijomis ir miestų poreikiais. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujanti Čekija paprašė EESRK išnagrinėti, kokį poveikį naujojo Liublianos susitarimo pakeitimai galėtų daryti naujų teminių partnerysčių kūrimui. Dvi iš keturių temų, dėl kurių susitarta Liublianoje, bus toliau plėtojamos Čekijos pirmininkavimo ES laikotarpiu, t. y. miestų žalinimas ir darnus turizmas. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK tvirtai pritaria Liublianos susitarime išdėstytiems pareiškimams dėl ES miestų darbotvarkės ir ypač palankiai vertina tai, kad miestų plėtros srityje daug dėmesio skiriama partnerystei ir daugiapakopiam bei daugiašaliam požiūriui. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tuo pat metu, EESRK remia tolesnį ES miestų darbotvarkės įgyvendinimą ir plėtojimą, visapusiškai laikantis proporcingumo principų. Be to, vietos lygmeniu reikėtų nuosekliai taikyti papildomumo principą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad Liublianos susitarime pripažįstama EESRK svarba ir vaidmuo remiant ES miestų darbotvarkę. Kaip minėta ES miestų darbotvarkės daugiametėje darbo programoje, EESRK gali ir pasirengęs prisidėti ir teikti paramą miestų plėtros teritoriškumo, partnerysčių, ekonominių ir socialinių aspektų srityse bei užtikrinant ES miestų politikos sklaidą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Norint spręsti miestų plėtros politikos įvairovės, sudėtingumo ir tvarumo uždavinius, reikia taikyti daugiapakopį ir daugiašalį suinteresuotųjų subjektų požiūrį, pirmenybę teikiant partnerystėms. Liublianos susitarimu pripažįstama partnerystės svarba gilinant žinias. Apčiuopiami ir tvarūs veiksmai ir rezultatai, kurių turi būti siekiama teminėmis partnerystėmis, turėtų daryti poveikį ilgiau nei trunka pačios partnerystės. Reikėtų nuolat atsižvelgti į rezultatų perdavimą kitiems regionams, miestams ar sektoriams. Reikėtų stebėti teritorinį šių galimybių pasiskirstymą. Miestai turėtų būti motyvuojami ir skatinami naudotis Europos vystymosi galimybėmis ir aktyviai veikti ES lygmeniu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dėl didelės miestų ir jų plėtros politikos įvairovės sudėtinga orientuotis. Tai problema, kuriai šiuo metu nėra bendro ES miestų plėtros politikos sprendimo. Reikalingas konkrečiai pritaikytas požiūris, vertinantis partnerystę, pilietinę visuomenę ir socialinius partnerius. Būsimos plėtros strategijų sprendimai turėtų apimti įvairias perspektyvas, žinias ir dalykus. EESRK nuomonėje „ES teritorinės darbotvarkės, Leipcigo chartijos ir ES miestų darbotvarkės peržiūra“ (2) rekomenduojama taikyti kiekvienam teritorijų tipui tinkamiausias paramos priemones, kartu laikantis subsidiarumo principo, kuris padeda sušvelninti rizikos regionų nepritekliaus, atsilikimo ir izoliacijos požymius. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Finansuojant darnų vystymąsi reikėtų užtikrinti sąžiningą konkurenciją visuose miestuose, o tai reiškia vienodas galimybes mažiems ir vidutiniams miestams gauti finansavimą. Be to, prie šios padėties reikėtų pritaikyti konkurencijos principą ir visada į jį atsižvelgti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Naujas į Liublianos susitarimą įtrauktas elementas yra temų ex ante vertinimas. Šiais vertinimais siekiama taikyti pragmatišką, veiksmingą ir į rezultatus orientuotą požiūrį, siekiant padidinti būsimų ES miestų darbotvarkės siektinų rezultatų poveikį. Jie taip pat suteiks galimybę partneriams konkrečiai pritaikyti atrankos kriterijus. EESRK rekomenduoja miestų politikos suinteresuotiesiems ir būsimų teminių partnerysčių subjektams nuolat atsižvelgti į keitimąsi geriausia patirtimi, įskaitant partnerystės ir bendradarbiavimo modelius. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Siekiant įgyvendinti teminių partnerysčių veiksmų planus, reikėtų konkrečiai pritaikyti iš ES fondų ir viešųjų lėšų finansuojamas priemones. Siekiant užtikrinti, kad teminių partnerysčių įgyvendinimo procesas vyktų veiksmingai, ypač atsižvelgiant į pagalbą mažiems ir vidutiniams miestams ir organizacijoms, reikėtų teikti pritaikytą pagalbą (finansines priemones, dotacijas ir fondus). Be to, prieiga prie šios paramos turėtų būti sąžininga, užtikrinant, kad mažos organizacijos ir miestai nebūtų palikti nuošalyje. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Įvairios priemonės, pavyzdžiui, integruotos teritorinės investicijos ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra yra labai sėkmingos ir turėtų būti toliau taikomos bei stiprinamos remiantis stabiliais ir nuspėjamais įgyvendinimo mechanizmais. EESRK mano, kad taikant integruotą požiūrį (3) taip pat galima derinti viešuosius ir privačius finansinius išteklius siekiant stiprinti gebėjimus ir pasidalyti riziką, nes tai būtų naudinga teritorijų ir miestų plėtrai pagal demokratinės kontrolės, skaidraus valdymo ir atskaitomybės principus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Sprendžiant miestų plėtros uždavinius, reikėtų visada atsižvelgti į inovacijų klausimą. Rekomenduojama į 2021–2027 m. sanglaudos politiką ir partnerystės susitarimus valstybių narių lygmeniu horizontaliai įtraukti prieigą prie inovacijų, dalijimąsi inovatyviomis idėjomis ir jų plėtojimą. Nederėtų pamiršti išbandyti naujų tinkamų ir inovatyvių sprendimų įvairiose srityse, pavyzdžiui, „Technologijų 4.0“, „Pramonės 5.0“ arba „Web3“ technologijų ir socialinių inovacijų. Europos miestų iniciatyvai tenka svarbus vaidmuo stiprinant gebėjimus ir remiant inovatyvius veiksmus. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Rengiant plėtros politiką, reikėtų nuolat atsižvelgti į marginalizuotus regionus ir miestus ir jų pažeidžiamus gyventojus, kad būtų pagerinta visų piliečių gyvenimo kokybė. Svarbus prioritetas taip pat turėtų būti skuro mažinimas. Galimybė naudotis kokybiškomis įtraukaus švietimo, socialinių, sveikatos priežiūros ir kitomis viešosiomis paslaugomis yra itin svarbi siekiant užtikrinti sąžiningą miestų ekonomikos gaivinimą po pandemijos. Kuriant ir įgyvendinant temines partnerystes, ypatingą dėmesį reikėtų skirti pažeidžiamoms miesto gyventojų grupėms, visų pirma vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems, mažumoms, imigrantams, pabėgėliams, taip pat socialiai, ekonomiškai ir kultūriškai nepalankioje padėtyje esantiems asmenims. Jų dalyvavimą reikėtų užtikrinti stiprinant gebėjimus proceso metu. EESRK primygtinai rekomenduoja pirmenybę teikti naujų formų socialinės, ekonominės, aplinkos ir teritorinės nelygybės mažinimui ir šiuo tikslu užtikrinti sąžiningą ir įvairiapusį įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Liublianos susitarime nustatyta reikiama organizacinė ir ekspertų pagalba ir kai kurie paramos mažesniems miestams poreikiai. Kadangi ES miestų darbotvarkė tebėra neoficiali ir savanoriška iniciatyva, nariai taip pat turėtų prisidėti prie partnerystės rėmimo ir veiksmų įgyvendinimo. EESRK mano, kad teikiant partnerystėms reikalingą techninę paramą, reikia atsižvelgti į partnerystės galutinių rezultatų tvarumą. Be to reikėtų nuolat atsižvelgti į sustiprintą, integruotą ir dalyvavimu grindžiamą požiūrį, taip pat į duomenų rinkimą ir jų naudojimą įrodymais grindžiamoms investicijoms. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Vis dėlto nuspėjami ir finansiškai remiami įgyvendinimo mechanizmai, kuriais Europos strategijos paverčiamos konkrečiais veiksmais, ir tinkamas finansavimas vietos lygmeniu yra labai svarbūs mažosioms ir vidutinėms miestų valdžios institucijoms ir jų nuolatiniam dalyvavimui ES miestų darbotvarkės procesuose. Be to, šio principo laikymasis turėtų būti atidžiai prižiūrimas įgyvendinant temines partnerystes. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu sanglaudos politikos srityje siūloma įvairių darnios miestų plėtros priemonių. Naujuoju 5 politikos tikslu „Piliečiams artimesnė Europa“ siekiama sukurti konkrečių priemonių vietos plėtros strategijoms bet kokio dydžio miestuose ir miesteliuose įgyvendinti. Kiekvienos valstybės narės miestų prioritetams ir projektams, miestų atrinktiems pagal šias strategijas, skiriamos minimalios Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšos buvo padidintos nuo 5 proc. iki 8 proc. Be to, siekiant teikti nuoseklesnę paramą miestams buvo parengta Europos miestų iniciatyva. EESRK rekomenduoja nuolat skleisti informaciją apie teminės partnerystės galimybes vietos lygmeniu ir įtraukti visus susijusius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant EESRK. Ateityje miestams būtų galima skirti daugiau lėšų. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Dėl išaugusio nepastovumo ir įvairios rizikos teminės partnerystės turi padėti didinti atsparumą ir reagavimą į asimetrinius sukrėtimus, pavyzdžiui, COVID-19 ar kitas panašias situacijas. Smerktinas karas Ukrainoje daro įtaką su ja besiribojančių šalių miestų plėtrai. Teminės partnerystės turėtų būti pritaikytos trumpalaikėms krizėms ir susietos su strateginiais ilgalaikiais metodais. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK mano, kad partneriams skirti teminių partnerysčių atrankos kriterijai turėtų būti konkretesni. Atrankos procese nederėtų pamiršti socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų galimybių dalyvauti šiame procese kartu su miestų valdžios institucijomis, įskaitant tas, kurios atstovauja pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems, mažumoms, imigrantams, pabėgėliams, taip pat socialiai, ekonomiškai ir kultūriškai nepalankioje padėtyje esantiems asmenims. Šias organizacijas reikėtų skatinti ir motyvuoti dalyvauti partnerystėse pagal ES miestų darbotvarkę. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pagal Amsterdamo paktą EESRK raginamas savo kompetencijos srityje prisidėti prie tolesnio ES miestų darbotvarkės plėtojimo ir yra vienas iš Amsterdamo pakto suinteresuotųjų subjektų. Amsterdamo pakto pagrįstumas buvo dar kartą patvirtintas naujuoju Leipcigo chartijos įgyvendinimo dokumentu ir Liublianos susitarimu. Reikėtų stiprinti EESRK vaidmenį Europos miestų darbotvarkės ir Liublianos susitarimo įgyvendinimo srityje. EESRK yra svarbus Europos suinteresuotasis subjektas, atsakingas už ekonominius ir socialinius vystymosi politikos kintamuosius ir turintis gebėjimų, ekspertinių žinių ir legitimumo prisidėti prie trijų Liublianos susitarimo ramsčių: geresnio finansavimo, geresnio reglamentavimo ir žinių gilinimo. EESRK reikėtų oficialiai pripažinti, jis turėtų atlikti tam tikrą vaidmenį pagrindiniuose Liublianos susitarimo valdymo organuose, tapti Miestų plėtros grupės ir Miestų darbotvarkės techninės parengiamosios grupės nariu ir dalyvauti generalinių direktorių susitikime miestų klausimais. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK mano, kad būsimos teminės partnerystės turėtų apimti temas, pavyzdžiui, dalyvaujamąją demokratiją, gerovės ekonomiką miestuose ir miesto ir kaimo ryšius (4), kurios atitinka Europos strateginėje programoje vartojamą teritorijų planavimo koncepciją. EESRK rekomenduoja apsaugoti aiškią sąsają tarp partnerių atrankos proceso, temų pasirinkimo ir darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir partnerystės indėlio įgyvendinant DVT. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ateityje teminės partnerystės galėtų būti organizuojamos atsižvelgiant į temines grupes, esamus teminius tinklus ir tinklus, skirtus konkrečiai pritaikytiems ir vietos poreikiais pagrįstiems sprendimams rengti. Reikėtų atsižvelgti į galimybę didinti prieigą prie tinklų, ypač mažiems ir vidutiniams miestams. Taikant teminių partnerysčių principą „iš apačios į viršų“ daugiausiai dėmesio reikėtų skirti miestams, siekiant užtikrinti vietos aplinkybių ir esamų teminių partnerysčių sąveiką. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Teminių partnerysčių naudojamas konsultacijų procesas turėtų apimti visų formų dialogą ir konsultacijas, pavyzdžiui, socialinį dialogą, dialogą su piliečiais ir pilietinį dialogą, ir į jį reikėtų įtraukti visų rūšių pilietinius suinteresuotuosius subjektus, pavyzdžiui, socialinius partnerius, NVO ir piliečius. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK siūlo įsteigti teminių partnerysčių su Komisija ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais sekretoriatą, kad būtų remiamos teminės partnerystės, užtikrinamas ryšys su miestų politika vietos lygmeniu, užtikrinama techninė pagalba ir sudaromos palankesnės sąlygos kurti temines bendruomenes ir keistis geriausia temine patirtimi. Siekiant užtikrinti veiksmingą administravimą ir efektyvias temines partnerystes, reikėtų skirti pakankamai išteklių, visų pirma veiksmų planams įgyvendinti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK rekomenduoja sustiprinti ES miestų darbotvarkės ir sanglaudos politikos ryšį. Nors tai yra dvi skirtingos politikos kryptys ir iniciatyvos, kuriomis siekiama skirtingų tikslų, nustatytų pagal skirtingas programas, reikėtų užtikrinti jų sąveiką, visų pirma dalijimosi žiniomis platformos (5) ir efektyvumo didinimo veiklos, kuri turi būti plėtojama pagal Europos miestų iniciatyvą, srityse. Vykdomi teminių partnerysčių įgyvendinimo veiksmai, galėtų būti paminėti veiksmų programose, įvairiuose kvietimuose teikti pasiūlymus arba projektų vertinimo kriterijuose. Planuojant naujas sanglaudos veiksmų programas reikėtų atsižvelgti į teminių partnerysčių darbo rezultatus. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Reikia užtikrinti didesnę vietoje įgyvendinamos miestų politikos ir ES politikos, visų pirma sanglaudos politikos, darną ir tvirtesnę sąsają. Siekiant nuosekliau remti miestus pagal sanglaudos politiką, reikalingos tarpusavyje susijusios priemonės ir instrumentai, taip pat tarpsektorinis ir tarpinstitucinis bendradarbiavimas ir integracija strateginiu ir veiklos lygmenimis. Be to, regionų konkurencingumą reikia užtikrinti pasitelkus miesto ir kaimo vietovių papildomumą ir tvirtą socialinę sanglaudą pagal 2021–2027 m. sanglaudos politiką. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Darbo sąlygos, karjeros nuspėjamumas ir galimybė gauti kokybišką darbą, galimybių ir deramą darbo užmokestį yra svarbūs miestų plėtros procesų sąžiningumo ir teisingumo veiksniai, į kuriuos reikėtų horizontaliai atsižvelgti sprendžiant miestų žalinimo, maisto tiekimo grandinės tvarumo, žiedinės ekonomikos ir darnaus turizmo klausimus. Investicijos į žmones ir toliau turėtų būti vienas iš svarbiausių vystymosi strategijų prioritetų. Teminių partnerysčių sėkmei labai svarbi sąžiningos ir lygios galimybės, galimybė naudotis pagrindinėmis teisėmis. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Dėl išteklių ir poreikių sutelkimo miestų teritorijose įgyvendinant Europos semestrą reikėtų taikyti konkrečiau pritaikyto požiūrio į miestų plėtros politikos veiksmingumą, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje. Reikėtų nuolat atsižvelgti į suderinamumą su kitomis Europos priemonėmis, pavyzdžiui, Europos socialinių teisių ramsčiu. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Plėtros strategijos ir projektai yra itin sudėtingi ir jų paklausa vis auga. EESRK siūlo vietos ir regionų valdžios institucijoms tokiomis investicijomis stiprinti gebėjimus piliečių dalyvavimo, strateginio prognozavimo ir pasirengimo skirtingiems scenarijams, strateginio planavimo ir viešųjų investicijų įgyvendinimo srityse. Tai itin svarbu siekiant sėkmingo darnaus Europos miestų vystymosi ir miestų perorientavimo žmonėms. Reikėtų atsižvelgti į įvairių partnerysčių duomenų konvergenciją ir prieigą prie duomenų naudojantis atvirųjų duomenų platformomis, taip pat į skaitmeninį teisingumą ir skaitmeninę demokratiją. |
| --- | --- |

4.11.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/regional_policy/policy/themes/urban-development/agenda_en

1

(2)  OL C 429, 2020 12 11, p. 145.

2

(3)  Žr. EESRK nuomonę „ES teritorinės darbotvarkės, Leipcigo chartijos ir ES miestų darbotvarkės peržiūra“ (OL C 429, 2020 12 11, p. 145).

3

(4)  Žr. EESRK nuomonę savo iniciatyva „Holistinės tvarios kaimo ir miesto plėtros strategijos kūrimas“ (OL C 105, 2022 3 4, p. 49).

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/strategy/strategy-2020-2024/our-digital-future/era/knowledge-exchange-platform-kep_lt

5

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/88 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/88

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Energijos nepritekliaus šalinimas ir ES atsparumas. Ekonominiai ir socialiniai iššūkiai“

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Čekijos prašymu)

(2022/C 486/13)

| Pranešėjas | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Pranešėjas

Ioannis VARDAKASTANIS

| Tarybai pirmininkausiančios Čekijos prašymas | 2022 1 26 raštas |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis
  Tiriamoji nuomonė |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 6 22 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 137 / 2 / 5 |

Tarybai pirmininkausiančios Čekijos prašymas

2022 1 26 raštas

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Tiriamoji nuomonė

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2022 6 22

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

137 / 2 / 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos Sąjunga (ES) ir jos valstybės narės toliau turi teikti absoliučią pirmenybę tam, kad už prieinamą kainą būtų užtikrinamos lygios galimybės naudotis energija ir energijos tiekimo saugumas. Sparčiai kylant energijos kainoms, vis daugiau ES piliečių ir vartotojų visoje Europoje patiria energijos nepriteklių. Energijos nepriteklių jau dabar patiriančių asmenų padėtis blogėja, o vartotojams, kuriems anksčiau nekildavo sunkumų apmokėti sąskaitas už energiją, iškilo skurdo pavojus. Šiai padėčiai įtakos turėjo dabartinė geopolitinė įtampa, įskaitant karą Ukrainoje ir valstybių narių priklausomybę nuo energijos importo. Reikia imtis skubių priemonių užkirsti kelią energijos nepritekliui, su kuriuo susiduria ES piliečiai ir vartotojai, ir su juo kovoti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pripažįsta, kad energijos nepritekliaus klausimams daug dėmesio skiriama ES iniciatyvose, įskaitant teisės aktus ir politikos priemones, visų pirma Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį, taip pat įgyvendinant Europos žaliąjį kursą ir iniciatyvą „Renovacijos banga“. Šios priemonės yra labai svarbios sprendžiant energijos nepritekliaus problemą ilguoju laikotarpiu ir užtikrinant tvarumą. Tačiau ES atsparumas bus vertinamas tik pagal tai, kaip ES ir valstybės narės spręs svarbiausius socialinius, aplinkosaugos ir ekonominius iššūkius, su kuriais susiduria jos piliečiai ir įmonės. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tam, kad būtų galima įveikti dabartinę energijos nepritekliaus krizę, EESRK ragina sukurti plačią ir plataus užmojo politinę koaliciją, kuri analizuotų ir spręstų energijos nepritekliaus problemą remdamasi holistiniu požiūriu, kad iki 2030 m. energijos nepriteklius būtų sumažintas iki minimumo ir ilgainiui visiškai panaikintas. Į koaliciją reikėtų įtraukti Europos Komisiją ir jos Energijos nepritekliaus konsultacijų centrą, Europos Parlamentą, Tarybą, valstybes nares, Europos regionų komitetą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, Merų paktą ir organizuotos pilietinės visuomenės organizacijas, įskaitant verslo atstovus, vartotojų organizacijas, taip pat organizacijas, atstovaujančias gyventojams, kuriems labiausiai gresia energijos nepriteklius. ES kovos su energijos nepritekliumi strategijoje reikėtų toliau plėtoti koalicijos veiksmus, o Komisija turėtų skatinti valstybes nares rengti nacionalinius planus arba politiką, kuriais siekiama panaikinti energijos nepriteklių, integruojant ir derinant visas politikos ir finansavimo priemones ES ir nacionaliniu lygmenimis. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tai svarbus klausimas, todėl EESRK ragina ES skatinti bendrą požiūrį į energijos nepriteklių, kuris leistų konkrečiai ir vienodai suprasti energijos nepritekliaus problemą ir rinkti statistinius duomenis, atsižvelgti į valstybių narių skirtumus ir ypatumus. Toks požiūris taip pat reikalingas siekiant stebėti padėtį ir veiksmų, kurių imamasi visoje Sąjungoje, poveikį. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pažymi, kad Komisija jau pradėjo siūlyti neatidėliotinus ir ilgalaikius vartotojų apsaugos ir kovos su energijos nepritekliumi veiksmus, pavyzdžiui, paskelbė Rekomendaciją dėl energijos nepritekliaus, energijos kainų priemonių rinkinį, komunikatą „REPowerEU“ ir pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo. Nors valstybių narių veiksmai gali priklausyti nuo nacionalinių ir vietos ypatumų, ES atsparumui užtikrinti labai svarbu, kad valstybės narės skubiai imtųsi įvairių priemonių (pvz., tiesioginės finansinės paramos ir socialinės politikos, taip pat paskatų ir paramos siekiant sumažinti energijos vartojimą), kad sušvelnintų neigiamą kylančių kainų poveikį pažeidžiamiausiems vartotojams ir įmonėms. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pabrėžia, kad svarbu investuoti į sąžiningą ir efektyvią energetiką, kad ilgainiui sumažėtų energijos nepriteklius. Tai reiškia, jog turi būti užtikrinta, kad turimos lėšos būtų investuojamos į atsinaujinančiąją energiją ir energijos vartojimo efektyvumą, taip pat į didelio masto pastatų renovaciją taip, kad būtų remiamos mažiausias pajamas gaunančios gyventojų grupės, užtikrinant, kad pažeidžiami asmenys turėtų pinigų, reikalingų investuoti į energijos vartojimo efektyvumą, teikiant pirmenybę prasčiausio energinio naudingumo pastatams. Komisija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad įvertintų, ar turimas biudžetas atitinka poreikius bei reikalavimus ir galimybes toliau remti valstybes nares. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kadangi energijos nepriteklių lemia bendras skurdas, taip pat labai svarbu, kad Komisija ir valstybės narės ir toliau daug dėmesio skirtų bendram skurdo mažinimui. Ši krizė primena, kad nuolat reikia gerinti užimtumo galimybes, socialinę įtrauktį ir deramą gyvenimo lygį, ypatingą dėmesį skiriant kaimo ir atokiose vietovėse gyvenantiems žmonėms, ir remti valstybių narių ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ES ir valstybės narės turi užtikrinti investicijoms palankią aplinką Europoje netaršiai ir mažo anglies dioksido kiekio energijai. Be to, perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas atliks svarbų vaidmenį vykdant žaliąją pertvarką, įgyvendinant „Renovacijos bangą“ ir didinant energijos vartojimo efektyvumą. Kitos naudingos priemonės galėtų būti švietimas, konsultacijos ir patarimai energijos klausimais, kurie turi būti plačiai prieinami ir įperkami vietos lygmeniu (pvz., teikti šias paslaugas vieno langelio principu). |
| --- | --- |

1.8.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Energijos nepriteklius – tai problema ir nerimą keliantis reiškinys, su kuriuo vis dažniau susiduria ES piliečiai ir įmonės. 2020 m. 8 proc. ES gyventojų teigė negalintys pakankamai apšildyti savo namų (1). Šiandien šis skaičius greičiausiai dar didesnis, nes nuo 2021 m. vidurio energijos kainos smarkiai išaugo. 2022 m. kovo mėn. energijos kainų metinė infliacija ES siekė 40,2 proc. Didžiausias metinis energijos kainų pokytis siekė 99,6 proc., o mažiausias – 0 proc. (2). Energijos kainoms taip pat įtakos turi dabartinė geopolitinė įtampa, įskaitant karą Ukrainoje ir ES valstybių narių priklausomybę nuo energijos importo (3). Dėl didesnių energijos, transporto ir maisto kainų derinio didesnį spaudimą jaučia visi vartotojai, ypač mažas pajamas gaunantys namų ūkiai, kurie patiria didesnį energijos nepriteklių. Todėl energijos nepriteklius tebėra didelė problema, turinti didelį socialinį poveikį. Padėti pažeidžiamiems piliečiams įveikti šią problemą yra neatidėliotinas ES ir jos valstybių narių uždavinys. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Energijos nepriteklių lemia įvairūs veiksniai: mažos pajamos, neefektyvūs pastatai ir prietaisai, taip pat informacijos apie paskatas mažinti energijos vartojimą ir galimybes jomis pasinaudoti stygius. Didelės energijos kainos taip pat turi įtakos piliečiams ir įmonėms, nes dėl jų gaunamos didesnės sąskaitos už komunalines paslaugas, o labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės atsiduria labai pavojingoje padėtyje (4) ir patiria bankroto riziką, todėl gali būti prarastos darbo vietos, o tai didina skurdą. „Pažeidžiamos labai mažos įmonės“ taip pat patiria labai didelį kainų poveikį, kuris kyla dėl to, kad į Direktyvos 2003/87/EB taikymo sritį įtraukti pastatai, ir dėl to, kad jos neturi lėšų pastatams, kuriose yra įsikūrusios, renovuoti. Energijos kainų šuolis sukelia kaskadinį efektą, todėl auga visų rūšių prekių ir paslaugų kainos. Europai gresia stagfliacija, lėtesnis ekonomikos augimas ir didelė infliacija, o tai yra papildomi skurdo veiksniai (5). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Labiausiai energijos nepriteklių patiria mažas pajamas gaunantys europiečiai, pavyzdžiui, skurdžiausi darbuotojai, mažas pajamas gaunantys pensininkai, studentai, jauni suaugusieji, daugiavaikės šeimos ir vieniši tėvai, taip pat nepalankioje padėtyje esantys gyventojai, kuriems jau ir taip gresia skurdas, įskaitant neįgaliuosius, vyresnio amžiaus asmenis, migrantus ir romų mažumas. Moterims kyla didesnė energijos nepritekliaus ir jo poveikio rizika, nes jos gauna vidutiniškai mažesnį darbo užmokestį ir yra labiau priklausomos nuo namų šildymo ir vėsinimo, kadangi dėl priežiūros pareigų daugiau laiko praleidžia namuose. Energijos nepriteklių be kita ko vidutiniškai patiria daugiau žmonių rytinėse ir pietinėse valstybėse narėse (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Užtikrinti visiems ES piliečiams vienodas galimybes naudotis švaria ir įperkama energija yra svarbus ES ir jos valstybių narių įsipareigojimas. Pagal Europos socialinių teisių ramstį energetikos paslaugos priskiriamos prie pagrindinių paslaugų, kurias kiekvienas turi teisę gauti (20 principas). „Galimybės naudotis įperkama, patikima, darnia ir modernia energija užtikrinimas visiems“ taip pat yra vienas iš Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytų tikslų (septintasis DVT). Tinkamas šildymas, vėsinimas, apšvietimas bei elektrinių prietaisų maitinimas yra iš esmės svarbios paslaugos, kuriomis užtikrinamas deramas gyvenimo ir sveikatos lygis. Galimybė naudotis energetinėmis paslaugomis taip pat yra esminis socialinės įtraukties veiksnys. Apibendrinant galima teigti, kad daugialypė nauda, gaunama sprendžiant energijos nepritekliaus problemą, gali tiesiogiai paskatinti ekonomikos augimą ir gerovę ES. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pastarąjį dešimtmetį ES energijos nepritekliaus problema buvo sprendžiama įvairiuose teisiniuose ir politiniuose dokumentuose, pavyzdžiui, trečiajame energetikos dokumentų rinkinyje (2009–2014 m.), 2015 m. energetikos sąjungos strategijoje ir 2019 m. priimtame teisės aktų rinkinyje „Švari energija visiems europiečiams“, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas teisingai energetikos pertvarkai. Šis klausimas taip pat yra svarbi naujesnių iniciatyvų, pavyzdžiui, Europos žaliojo kurso, įskaitant iniciatyvą „Renovacijos banga“ ir pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį, dalis. Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinyje į energijos nepriteklių atsižvelgiama keliais šiame priemonių rinkinyje pateiktais pasiūlymais, įskaitant pasiūlymą dėl naujo Socialinio klimato fondo, kuris turėtų sušvelninti neigiamą socialinį numatomos anglies dioksido kainos poveikį transportui ir pastatams, ir pasiūlymu dėl naujos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos redakcijos, kuriame siūloma apibrėžti energijos nepritekliaus sąvoką (7). Į priemonių rinkinį taip pat įtrauktas pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo, kuriame valstybėms narėms pateikiamos konkrečios gairės, kaip spręsti atitinkamus žaliosios pertvarkos užimtumo ir socialinius aspektus, kurie tapo ypač aktualūs dabar, spartinant pertvarką dėl išaugusių energijos kainų ir geopolitinių aplinkybių. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2020 m. Europos Komisija priėmė Rekomendaciją dėl energijos nepritekliaus, kurioje pateikiamos atitinkamų energijos nepritekliaus vertinimo rodiklių gairės ir gairės dėl didelio energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičiaus apibrėžties. Be to, ja prisidedama prie valstybių narių keitimosi geriausia patirtimi, taip pat joje nustatoma galima įvairių finansavimo šaltinių ES lygmens parama, kuria sudaromos sąlygos nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms panaudoti visą savo finansinę galią, įskaitant dotacijas ir subsidijuojamą renovaciją, kad būtų apribotos pradinės investicijos. Kitos svarbios iniciatyvos – Energijos nepritekliaus konsultacijų centro pirmaisiais jo veiklos metais teikiama techninė parama, taip pat pagalba vietos projektams, energijos kainų priemonių rinkinys, kurį įgyvendinant valstybėms narėms padedama naudotis tinkamomis priemonėmis, kuriomis gyventojams ir įmonėms suteikiamos galimybės spręsti didelių energijos kainų problemas, pagal planą „REPowerEU“ teikiama parama pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms (8), taip pat neseniai buvo įsteigta Energijos nepritekliaus ir pažeidžiamų vartotojų koordinavimo grupė (9). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tačiau EESRK pažymi, kad be greito įgyvendinimo, tvirtų valstybių narių įsipareigojimų ir konkrečių priemonių, įskaitant bendrą požiūrį į energijos nepritekliaus problemos supratimą ir sprendimą ES lygmeniu, nes tai galėtų padėti parengti bendrą apibrėžtį, kartu paliekant kiekvienai valstybei narei galimybę rasti specialiai pritaikytus sprendimus, iki šiol Komisijos pateiktų iniciatyvų nepakaks dabartinei krizei, kuri daro poveikį vis didesnei daliai vartotojų, įveikti. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Kova su energijos nepritekliumi laikantis holistinio požiūrio: raginimas sukurti politinę koaliciją ir kovos su energijos nepritekliumi strategiją

| 3.1. | Kadangi energijos nepriteklius yra socialinių, aplinkos, ekonominių ir geopolitinių veiksnių pasekmė, kovai su juo reikia holistinio požiūrio, be kita ko atlikti visuotinę šios problemos analizę ir įtraukti įvairius suinteresuotuosius subjektus, pradedant vartotojais, pilietinės visuomenės organizacijomis ir įmonėmis, baigiant Europos, nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis. Šiuo tikslu EESRK ragina įsteigti didelę, plataus užmojo politinę koaliciją. Į koaliciją reikėtų įtraukti Europos Komisiją ir jos Energijos nepritekliaus konsultacijų centrą, Europos Parlamentą, Tarybą, valstybes nares, Europos regionų komitetą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, Merų paktą ir organizuotos pilietinės visuomenės organizacijas, įskaitant verslo atstovus, vartotojų organizacijas, taip pat organizacijas, atstovaujančias gyventojams, kuriems labiausiai gresia patirti energijos nepriteklių. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Valstybės narės turėtų nuolat palaikyti ryšius su vartotojais ir šiuo klausimu dirbančiomis vietos ir savivaldybių institucijomis. Miesteliai, miestai ir regionai dažnai geriausiai gali iš anksto nustatyti namų ūkius, kuriems gresia energijos nepriteklius, todėl jie turi geriausias galimybes spręsti šią problemą. Vietos ir nacionalinės įmonės kartu su nacionalinėmis ir vietos valdžios institucijomis (įskaitant savivaldybes ir savivaldybių tarnybas) (10) taip pat gali būti svarbūs subjektai vykdant veiklą, kuria siekiama mažinti energijos nepriteklių, be kita ko, prisidedant prie iniciatyvos „Renovacijos banga“ įgyvendinimo. Kadangi mažai tikėtina, kad pažeidžiami vartotojai galės greitai pritaikyti savo vartojimo įpročius, su jais turėtų būti konsultuojamasi ir jie turėtų dalyvauti visais lygmenimis. Rengiant ir įgyvendinant priemones, labai svarbu atsižvelgti į vartotojų patirtį ir elgsenos nuostatas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pilietinės visuomenės organizacijoms tenka svarbus vaidmuo sudarant palankesnes sąlygas piliečių, įmonių, darbuotojų, vartotojų ir sprendimų priėmėjų dialogui. Atsižvelgiant į pilietinės visuomenės organizacijų praktinę patirtį ir tinklus vietoje, reikia jas įtraukti rengiant energijos nepritekliaus mažinimo priemones, įskaitant strategijų, kuriomis siekiama panaikinti energijos nepriteklių, rengimą, įgyvendinimą ir stebėseną. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK rekomenduoja koalicijai Komisijos iniciatyva parengti ES kovos su energijos nepritekliumi strategiją. Strategija turėtų būti grindžiama teisės į energiją pripažinimu ir joje turėtų būti nustatyti plataus užmojo, bet realistiški tikslai siekiant Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane nustatytų tikslų ir turėtų būti siekiama ilgainiui panaikinti energijos nepriteklių. Ji turėtų apimti energijos ir ne energijos priemones, skirtas pagrindinėms energijos nepritekliaus priežastims šalinti ir energijos nepriteklių patiriančių ir pažeidžiamų vartotojų sąlygoms gerinti. Tokia strategija taip pat būtina siekiant užtikrinti, kad permainos klimato ir energetikos srityje būtų rengiamos ir įgyvendinamos teisingai, sąžiningai ir įtraukiai, nė vieno nepaliekant nuošalyje. Tai galėtų būti metiniai susitikimai (siekiant stebėti pažangą ir didinti informuotumą apie bendrus veiksmus), reikalavimai vesti nuolatinį struktūruotą dialogą su valstybėmis narėmis ir visais suinteresuotaisiais subjektais ir didinti jų informuotumą, taip pat papildomos paskatos investuoti į energetikos pertvarką. Energijos nepritekliaus konsultacijų centras galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį ją įgyvendinant ir stebint. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Be to, Europos Komisija, Taryba, Parlamentas ir valstybės narės nacionaliniu lygmeniu turi toliau užtikrinti, kad esamomis ir naujomis teisėkūros ir politikos iniciatyvomis būtų tinkamai sprendžiama energijos nepritekliaus problema. Tai turėtų būti daroma, pavyzdžiui, įgyvendinant Europos žaliąjį kursą ir iniciatyvą „Renovacijos banga“, peržiūrint nacionalinių energetikos ir klimato planų ir ilgalaikių pastatų renovacijos strategijų pažangą ir teikiant ataskaitas apie ją, taip pat Europos semestro procese daugiau dėmesio skiriant energijos nepritekliaus problemai. Teisėkūros iniciatyvos ir peržiūros, tokios kaip būsimos Pastatų energinio naudingumo direktyvos, Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos peržiūros, taip pat pasiūlymas dėl Socialinio klimato fondo irgi suteikia reikšmingų galimybių toliau kovoti su energijos nepritekliumi. Be to, Europos Sąjunga turi užtikrinti, kad visose naujose iniciatyvose, kuriomis siekiama užtikrinti įperkamą, saugią ir tvarią energiją, ir toliau ypatingas dėmesys būtų skiriamas poveikiui pažeidžiamiausiems vartotojams, siekiant sušvelninti didelių energijos kainų poveikį. Šie veiksmai apima mažo anglies dioksido pėdsako ekonomikos iniciatyvas ir iniciatyvas, kuriomis siekiama panaikinti Europos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro, pavyzdžiui, komunikatą dėl plano „REPowerEU“. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komisija turėtų skatinti valstybes nares rengti nacionalinius planus arba politiką, kuriais siekiama panaikinti energijos nepriteklių, integruojant ir derinant visas politikos ir finansavimo priemones ES ir nacionaliniu lygmenimis. EESRK ragina valstybes nares, kurios pagal savo nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus nėra pakankamai įsipareigojusios kovoti su energijos nepritekliumi, dėti daugiau pastangų ir nustatyti aiškias stebėsenos ir vertinimo sistemas. Labai svarbu tiksliau ir geriau teikti ataskaitas, nes nėra daug kokybiškų įrodymų apie tai, kaip kiekybiškai reikėtų įvertinti ir stebėti energijos nepriteklių. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Kova su energijos nepritekliumi imantis neatidėliotinų ir ilgalaikių veiksmų šiam reiškiniui įvertinti ir vartotojams apsaugoti

| 4.1. | EESRK ragina ES skatinti bendrą požiūrį į energijos nepritekliaus problemos supratimą ir sprendimą ES lygmeniu, nes tai galėtų padėti parengti bendrą apibrėžtį. Kiekviena valstybė narė gali pasirinkti savus kriterijus energijos nepritekliui apibrėžti, tačiau nesant bendro požiūrio Komisija susiduria su kliūtimis siekdama tinkamai įvertinti padėtį, o valstybės narės negali vienodai suvokti šios problemos ir koordinuotai į ją reaguoti. Pasiūlyme dėl Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos naujos redakcijos pateikta apibrėžtis ir Europos energijos nepritekliaus stebėjimo centro (11) anksčiau nustatyti rodikliai yra pirmas žingsnis. Atsižvelgdamas į klausimo skubumą, EESRK mano, kad Komisija ir valstybės narės turi skatinti bendrą požiūrį, kuris leistų konkrečiai ir vienodai suprasti energijos nepritekliaus problemą ir rinkti statistinius duomenis (12). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Energijos kainų priemonių rinkinyje Komisija pasiūlė keletą neatidėliotinų veiksmų, kurių valstybės narės galėtų imtis, kad sumažintų energijos sąnaudas vartotojams, pavyzdžiui, nustatyti kainų viršutines ribas, mokesčių lengvatas ir subsidijas vartotojams ir įmonėms, taip pat socialines priemones, pavyzdžiui, konkrečias socialines išmokas ir laikiną energijos sąskaitų mokėjimo atidėjimą, atsižvelgiant į pažeidžiamų asmenų, pavyzdžiui, neįgaliųjų, vienišų tėvų ir daugiavaikių šeimų, padėtį ir poreikius. Iki 2022 m. vasario mėn. valstybės narės patvirtino daugelį rinkinyje rekomenduotų priemonių. Pavyzdžiui, 18 valstybių narių pervedė lėšų pažeidžiamoms grupėms, o 11 valstybių narių sumažino energijos mokestį (13). Atsižvelgiant į skirtingą padėtį kiekvienoje valstybėje narėje (ir kiekviename atskirame regione) ir priemones, kurių imtasi, ES piliečių, kuriems gresia energijos nepriteklius, skaičius Sąjungoje skiriasi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK ragina valstybes nares ir toliau prireikus imtis skubių veiksmų siekiant apsaugoti energijos nepriteklių patiriančius arba galinčius patirti vartotojus, kartu atsižvelgti į nacionalinius, regioninius ir vietos poreikius bei ypatumus. Nors nėra vieno visiems tinkamo sprendimo, nes energijos kainos visoje ES labai skiriasi, be kita ko, dėl to, kad valstybės narės šiuo metu kišasi į rinką labai skirtingai (pvz., taikydamos mokesčius ir muitus, atleidimus nuo mokesčių ar rinkliavas, dažnai darančius poveikį tik tam tikriems vartotojams) (14), valstybės narės turi užtikrinti, kad pažeidžiamiausi asmenys nebūtų palikti be paramos. Siekiant sušvelninti neigiamą kainų padidėjimo poveikį pažeidžiamiausioms gyventojų grupėms, turėtų būti teikiama tiesioginė finansinė parama ir vykdoma socialinė politika. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tiesioginė pagalba turi būti taikoma tikslingai tiems, kuriems jos reikia, o ne visiems vienodai. Ji turi atspindėti socialinį aspektą ir netrukdyti žaliajai pertvarkai. Galima apsvarstyti galimybę mažas pajamas (ribą reikėtų nustatyti) gaunantiems asmenims tam tikrą laiką teikti dotaciją (pvz., už pirmąsias 300 kWh elektros energijos asmeniui namų ūkyje). Mažas pajamas gaunantiems asmenims (viršutinę pajamų ribą reikėtų nustatyti) taip pat turėtų būti teikiama tiesioginė pagalba, jeigu atitinkamoje situacijoje nėra alternatyvaus sprendimo (15). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Be to, valstybės narės turėtų didinti paskatas vartotojams, kad būtų mažinamas energijos suvartojimas ir vykdoma pažangi bei tvari renovacija nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis siekiant užtikrinti energijos vartojimo efektyvumą ir sumažinti sąskaitas už energiją. Komisija turėtų skatinti tokias priemones. Šios priemonės turėtų būti laikomos papildomomis, t. y. jos negali pakeisti finansinės ir socialinės paramos, kuri turi veikti kaip neatidėliotina apsaugos priemonė, kai vartotojams šiuo metu ir labai didelį poveikį daro kainų svyravimas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kitos naudingos priemonės galėtų būti švietimas, konsultacijos ir patarimai energijos klausimais, kurie turi būti plačiai prieinami ir įperkami vietos lygmeniu (pavyzdžiui, teikiant šias paslaugas vieno langelio principu) ir remiami subsidijomis. Tokios priemonės kaip pastatų renovacijos pasai (16), energiniai pasai ir pažangieji skaitikliai taip pat gali padėti vartotojams, įskaitant pastatų savininkus ir nuomininkus, įgyvendinant šį procesą. Energetikos konsultacijos turi būti pritaikytos prie vartotojų poreikių, nes atsakas yra labai individualus. Į priemonių kūrimo ir vartotojų informavimo procesą visų pirma turėtų būti įtrauktos vartotojų organizacijos ir vietos bei regionų valdžios institucijos. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kadangi energijos nepriteklius yra susijęs ir su skurdu apskritai, labai svarbu, kad Komisija ir valstybės narės ir toliau skirtų daug dėmesio būtent bendro skurdo mažinimui dėmesį skirdamos gyventojams, kurie jau susiduria su energijos nepritekliumi, ir į tuos, kuriems gresia skurdas dėl to, kad jie neišgali mokėti didesnių energijos kainų. Ši krizė primena, kad nuolat reikia gerinti užimtumo galimybes, socialinę įtrauktį ir deramą gyvenimo lygį, ypatingą dėmesį skiriant kaimo ir atokiose vietovėse gyvenantiems žmonėms, ir apskritai remti valstybių narių ekonomikos augimą. Reikia naujo požiūrio į geresnę visuotinės svarbos infrastruktūrą, pagrindines paslaugas ir transportą. Turėtų būti remiamas užimtumas ir MVĮ, ypač nepalankioje padėtyje esančiose ir kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Valstybėse narėse vykstantys tarpusavio vertinimo procesai ir dalijimasis geriausia praktika gali padėti įgyvendinti sėkmingus socialinio ir energetikos sektorių projektus, kurie gali būti vykdomi visoje Sąjungoje. Šiuo atveju omenyje turimi ne tik energijos vartojimo efektyvumo, žinių apie energiją ir švarios energijos (siekiant aprūpinti žmones atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais) projektai, bet ir socialinės priemonės, kuriomis galima sumažinti sąskaitas už energiją ir bendrą skurdą. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Kova su energijos nepritekliumi investuojant į sąžiningą ir efektyvią energetiką

| 5.1. | EESRK pabrėžia, kad svarbu investuoti į sąžiningą ir efektyvią energetiką siekiant ilgainiui sumažinti energijos nepriteklių. Sąjungoje būtina investuoti į atsinaujinančiosios švarios energijos plėtrą ir didelio masto pastatų renovaciją, atsižvelgiant į ilgalaikį nepakankamą struktūrinį investavimą į šią sritį ir su tuo susijusias klimato, aplinkosaugos, ekonomines ir socialines pasekmes. Tai taip pat turės papildomo teigiamo poveikio ekonomikai, nes bus kuriamos darbo vietos ir diegiamos inovacijos, taigi ES piliečiai gaus naudos trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą įsteigti ES socialinį klimato fondą, kuriuo siekiama spręsti socialines ir paskirstymo problemas, kylančias dėl žaliosios pertvarkos (ji yra labai svarbus veiksnys kovojant su klimato kaita), ir skatinti priemones, skirtas sušvelninti socialinius prekybos apyvartiniais taršos leidimais pastatų ir kelių transporto sektoriuose padarinius. Vis dėlto EESRK pažymi, kad vien šio fondo gali nepakakti visiems energijos vartojimo efektyvumo ir pereinamojo laikotarpio poreikiams patenkinti, todėl reikėtų jį sustiprinti atitinkamomis intervencinėmis priemonėmis, įgyvendinamomis pagal nacionalinius partnerystės susitarimus ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Energijos nepriteklių galima sumažinti sudarant palankesnes sąlygas investicijoms ir nukreipiant finansavimą į atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Komisija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad galėtų įvertinti, ar turimo biudžeto pakanka šiems poreikiams ir reikalavimams patenkinti, ir kokios yra galimybės toliau remti valstybes nares (pvz., kelių Europos Parlamento (17) ir EESK narių remiamą pasiūlymą dėl naujo prisitaikymo prie klimato kaitos fondo, kuris galėtų būti naudojamas stiprinti ES gebėjimą remti valstybes nares joms reaguojant į ekstremalias klimato, aplinkos ir energetikos situacijas). Turėtų būti atsižvelgiama į ekonomikos atsigavimą ir poreikį apsaugoti tvarią viešųjų finansų raidą valstybėse narėse ir ES. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Naujoji daugiametė finansinė programa ir priemonė „Next Generation EU“ taip pat turėtų būti toliau naudojamos energijos nepritekliaus problemai spręsti laikotarpiu po COVID-19 pandemijos. EESRK pažymi, kad Rusijos invazija į Ukrainą dar labiau paspartino būtinybę ES užtikrinti greitą perėjimą prie švarios energijos siekiant, kad ji taptų nepriklausoma nuo importuojamo iškastinio kuro, padidinti energetikos sistemos atsparumą ir užtikrinti visiems ES piliečiams galimybę naudotis sąžiningos ir veiksmingos energetikos paslaugomis, kartu įgyvendinant Sąjungos klimato tikslus. EESRK pažymi, kad dėl karo Ukrainoje ir dabartinių geopolitinių aplinkybių ES neturėtų apleisti savo misijos siekti socialinių ir aplinkosaugos tikslų, kurie yra ilgalaikės ekonomikos galios kūrimo pagrindas. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ES ir valstybės narės privalo užtikrinti, kad turimomis lėšomis būtų remiamos didelio masto investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir energijos vartojimo efektyvumą, pastatų renovaciją, būsto apšiltinimo subsidijas, į įperkamą socialinį būstą, kuriame efektyviai vartojama energija, taip pat į bendruomeninio būsto projektus. Akivaizdu, kad reikia daug privačių investicijų. Tam reikia skatinti reglamentavimo ir investicijų aplinką. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis, turėtų teikti pirmenybę esminei renovacijai, kuri padėtų sutaupyti daugiau kaip 60 proc. energijos (18), ir remti kvalifikuotos darbo jėgos kūrimą. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Būtų galima skirti Sanglaudos fondo ir Teisingos pertvarkos mechanizmo lėšų regionams ir bendruomenėms, kuriose bus juntamas didžiausias perėjimo prie švarios energijos poveikis. Europos Komisija taip pat turėtų toliau finansuoti kovos su energijos nepritekliumi projektus programos „Europos horizontas“ ir programos LIFE perėjimo prie švarios energijos paprogramės lėšomis. Pavyzdžiui, mokslinių tyrimų finansavimas pagal programą „Europos horizontas“ galėtų būti pasitelkiamas kurti įperkamus prietaisus ir technologijas, kuriuos būtų galima naudoti namų ūkių energijos suvartojimui mažinti. Komisija ir valstybės narės, panaudodamos ES lėšas, turėtų skatinti įmones ir privačias bendroves kurti inovacijas ir tinkamas efektyvaus energijos vartojimo technologijas. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESRK taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad iniciatyva „Renovacijos banga“ būtų įgyvendinama taip, kad būtų remiamos mažiausias pajamas gaunančios grupės, užtikrinant, kad pažeidžiami asmenys galėtų skirti lėšų energijos vartojimo efektyvumui, teikiant pirmenybę pastatams, kuriuose energija vartojama neefektyviausiai, ir taip spręsti atskirties dėl būsto problemą. Reikėtų gerokai padidinti ES finansavimą, visų pirma skiriamą vietos subjektams, pastatų renovacijai ir decentralizuotai atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai. Prioritetiniai paramos gavėjai turėtų būti energijos nepriteklių jau patiriantys arba jį patirti rizikuojantys namų ūkiai. Šiuo tikslu reikia skirti pakankamai Socialinio klimato fondo lėšų, kad būtų galima kompensuoti prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos išplėtimą. Be to, valstybės narės turėtų skirti daugiau investicijų į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir energijos vartojimo efektyvumą. Pavyzdžiui, esant beveik nuliniams krintamiesiems kaštams, tokia atsinaujinančiųjų išteklių energija kaip vėjo ir saulės energija, galėtų lemti mažesnes didmeninės rinkos kainas (19). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas atliks svarbų vaidmenį vykdant žaliąją pertvarką, įgyvendinant „Renovacijos bangą“ ir didinant energijos vartojimo efektyvumą. Rengiant konkrečias darbuotojų kvalifikavimo, kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo poreikių atitinkamuose sektoriuose strategijas, EESRK siūlo atkreipti dėmesį į socialinių partnerių projekto šioje srityje (20) rezultatus. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Privačiajam sektoriui taip pat tenka svarbus vaidmuo skatinant reikiamą verslumą ir investicijas, be kita ko, kad būtų propaguojamas žaliųjų įgūdžių ugdymas, taigi ir sparčiau vykdoma žalioji pertvarka bei mažinamas energijos nepriteklius. Reikėtų sudaryti gerokai daugiau viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių ir daug labiau padidinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros finansavimą, taip pat teikti daugiau pagalbos MVĮ, kad jos galėtų laikytis aplinkosaugos standartų, pavyzdžiui, atlikti energijos vartojimo auditą. Be to, valstybės narės turėtų dalytis gerąja patirtimi, tokiu būdu skatindamos jos sklaidą. |
| --- | --- |

5.9.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211105-1

1

(2)  Šaltinio duomenų rinkinys: prc_hicp_manr.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Energy_production_and_imports

3

(4)  „REPowerEU“: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“ (2022 m. kovo 8 d.).

4

(5)  Komisija pripažino neigiamą didelių energijos kainų poveikį ekonomikai, (be kita ko, verslo konkurencingumui), o Europos Centrinis Bankas (prieš Rusijos pradėtą invaziją) apskaičiavo, kad dėl energijos kainų šuolių 2022 m. BVP augimas sumažės maždaug 0,5 procentinio punkto. Žr. „REPowerEU“: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“ (2022 m. kovo 8 d.).

5

(6)  ES SPGS, kurioje naudojami kintamieji, susiję su pačių žmonių nurodytais gebėjimais palaikyti namuose pakankamą šilumą, prastomis būsto sąlygomis ir įsiskolinimais už energiją. Remiantis šiais statistikos duomenimis, nors energijos nepriteklius pasireiškia visoje ES, jis labiau paplitęs Rytų ir Pietų Europos valstybėse.

6

(7)  Pasiūlymo dėl Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos naujos redakcijos 2 straipsnio 49 dalyje energijos nepriteklius apibrėžiamas kaip „padėtis, kai aktualiomis nacionalinėmis aplinkybėmis pagal socialinę ir kitą aktualią politiką namų ūkis neturi galimybių gauti deramą gyvenimo lygį ir sveikatą užtikrinančias pagrindines energetikos paslaugas, įskaitant tinkamą šildymą, vėsinimą, apšvietimą ir buitiniams prietaisams būtiną elektros energiją“.

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/ip_22_1511

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:32022D0589

9

(10)  COM/2020/662 final.

10

final

(11)  https://energy-poverty.ec.europa.eu/observing-energy-poverty/national-indicators_en

11

(12)  Pavyzdžiui, per derybas Europos Parlamente dėl pasiūlymo dėl Socialinio klimato fondo pasiūlyta tokia energijos nepritekliaus apibrėžtis: „Energijos nepriteklius – nepriteklius, kurį patiria žemiausių pajamų decilių namų ūkiai, kurių energijos išlaidos dvigubai viršija energijos išlaidų ir disponuojamųjų pajamų (atėmus būsto išlaidas) santykio medianą.“

12

(13)  Giovanni Sgaravatti, Simone Tagliapietra ir Georg Zachmann „National fiscal policy responses to the energy crisis“, „Bruegel“, 2022 m. vasario 8 d.

13

(14)  EESRK nuomonė dėl Energijos kainų (OL C 275, 2022 7 18, p. 80).

14

(15)  EESRK nuomonė dėl Energijos kainų (OL C 275, 2022 7 18, p. 80).

15

(16)  https://www.bpie.eu/publication/renovation-passports/

16

(17)  Už regioninę plėtrą atsakingi EP nariai siūlo kurti prisitaikymo prie klimato kaitos fondą | Naujienos | Europos Parlamentas(europa.eu).

17

(18)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:32019H0786&from=LT

18

(19)  Apskaičiuota, kad atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekio didėjimas, ceteris paribus, Vokietijoje lėmė momentinių elektros energijos kainų sumažėjimą 24 proc. (2008–2015 m. laikotarpiu), o Švedijoje – 35 proc. (2010–2015 m. laikotarpiu) (Hirth, 2018 m.).

19

ceteris paribus

(20)  EESRK nuomonė dėl Energijos kainų (OL C 275, 2022 7 18, p. 80).

20

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/95

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Socialinis dialogas įgyvendinant žaliąją pertvarką“

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Čekijos prašymu)

(2022/C 486/14)

| Pranešėja | Lucie STUDNIČNÁ |
| --- | --- |

Pranešėja

Lucie STUDNIČNÁ

| Prašymas pateikti pranešimą | Tarybai pirmininkaujanti Čekija, 2022 1 26 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 5 |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 162 / 1 / 7 |

Prašymas pateikti pranešimą

Tarybai pirmininkaujanti Čekija, 2022 1 26

Reglamentavimo pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 5

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

162 / 1 / 7

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Ekstremalios klimato padėties klausimo sprendimas tapo svarbiausiu politikos prioritetu. Nuo pramonės revoliucijos laikų nusistovėjusį ekonominį modelį ketinama keisti iš esmės. Siekiant kolosalaus perėjimo prie skaitmenizuotos neutralaus poveikio klimatui žiedinės ekonomikos, reikalingos milžiniškos prisitaikymo pastangos. Rusijos agresija prieš Ukraina tik padidino šios pertvarkos būtinybę tuo pat metu mūsų visuomenei užkraudama didžiules išlaidas ir naštą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Socialinis dialogas, kaip neatsiejama Europos socialinio modelio dalis ir Europos konkurencingumo šaltinis, turi būti prasmingas visais lygmenimis, t. y. europiniu, nacionaliniu, regioniniu ir darbo vietos lygmenimis. Valstybės narės turėtų pripažinti socialinio dialogo vertę, tai, kad jis suteikia pridėtinės vertės ir yra svarbi sprendimų priėmimo proceso dalis. EESRK pabrėžia, kad socialinį dialogą būtina stiprinti ir aktyviai propaguoti. Tai taip pat reiškia, kad socialiniai partneriai turi turėti tinkamų įgūdžių ir galimybę naudotis ekspertų pagalba. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Todėl aktyvus profesinių sąjungų ir darbdavių federacijų dalyvavimas pasitelkiant išsamų socialinį dialogą ir pilietinės visuomenės dalyvavimas turi būti neatsiejama visos klimato kaitos politikos programos dalis. Siekiant pereiti prie tvarios visuomenės, valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, kad įtrauktų darbuotojus ir užtikrintų jų paramą. Tai pasakytina ne tik apie valstybes nares, bet ir apie ES institucijas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Profesinės sąjungos atlieka esminį vaidmenį rengiant darbuotojus ir jiems atstovaujant socialinės ir ekologinės pertvarkos procese, todėl būtina užtikrinti aktyvų ir nuoseklų socialinį dialogą, kad klimato politika būtų naudinga darbuotojams, o pertvarka būtų teisinga ir tikrai niekas nebūtų paliktas nuošalyje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Socialinis dialogas turi būti vedamas nuolat palaikant išsamų dialogą su piliečiais, visų pirma su organizuota pilietine visuomene, ir užtikrinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą. Norint pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, svarbu kurti teisingesnę visuomenę, panaikinti skurdą ir spręsti žaliajai pertvarkai būdingas prisitaikymo problemas. Pilietinės visuomenės organizacijos atstovauja milijonams žmonių, esančių pažeidžiamoje padėtyje, ir tiems, kurie sistemingai patiria atskirtį, todėl jų nuomonė yra svarbi ir turi būti įtraukta į sprendimus, susijusius su pertvarka. Glaudus bendradarbiavimas su Regionų komitetu šiuo klausimu leistų sustiprinti regioninį aspektą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Itin svarbu teikti pirmenybę socialiniam teisingumui ir Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimui. Be to, ES taip pat turi skatinti ir aktyviai remti kolektyvines derybas, kad darbuotojai galėtų kurti tvarias, taip pat žaliąsias, konkurencingas ir deramas darbo vietas. Tokiu būdu ES taps ne tik teisingesnė ir lygesnė, bet ir konkurencingesnė ir atsparesnė. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Gyvybiškai svarbu, kad visos pertvarkos sukurtos darbo vietos atitiktų TDO deklaracijos dėl pagrindinių principų ir teisių darbe nuostatas, įskaitant teisę į deramą darbą, asociacijų laisvę ir kolektyvines derybas ir diskriminavimo, priverstinio ir vaikų darbo, smurto ir priekabiavimo darbe draudimą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK siūlo sistemingai vertinti socialinio dialogo veikimą valstybių narių lygmeniu, be to, būtina atlikti papildomus lyginamuosius tyrimus, kad būtų galima ištirti socialinio dialogo vaidmenį nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, pavyzdžiui, nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose (NEGADP). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Dedant visas pastangas stiprinti Europos žaliojo kurso socialinį aspektą, reikia paskatomis ir finansavimu aktyviai remti ir stiprinti socialinio dialogo struktūras, ypatingą dėmesį skiriant toms valstybėms narėms ir sektoriams, kuriuose šios institucijos yra silpnos. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Atsižvelgdamas į neprivalomą Tarybos rekomendaciją dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo, EESRK pabrėžia, kad valstybėms narėms reikia pateikti gairių, kaip spręsti pertvarkos poveikio visuomenei ir užimtumui problemas. Reikėtų atsižvelgti į pasiūlymus, įskaitant EESRK nuomonėje „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (1) pateiktą pasiūlymą skatinti valstybes nares steigti „teisingos pertvarkos komisijas“. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pabrėžia savalaikės informacijos ir konsultacijų svarbą restruktūrizacijos procesui. Pagal Direktyvą dėl konsultacijų ir dalyvavimo teisių, visais lygmenimis (ES, nacionaliniu ir vietos administravimo) reikia stiprinti darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir jų dalyvavimo teises (2). Reikėtų vengti sprendimų, priimamų be konsultacijų, o išankstinis informavimas turėtų tapti privalomas. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendrosios pastabos

Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | Šią tiriamąją nuomonę paprašė parengti ES pirmininkaujanti Čekija, vertindama Europos žaliojo kurso socialinį aspektą, ypač socialinio dialogo vaidmenį. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ekstremalios klimato padėties klausimo sprendimas tapo svarbiausiu politikos prioritetu. Ketinama iš esmės pakeisti visą gamybos ir vartojimo sistemą. Nors šio perėjimo prie skaitmenizuotos neutralaus poveikio klimatui žiedinės ekonomikos nauda yra neabejotina, jis pareikalaus didžiulių visuomenės prisitaikymo pastangų ir išlaidų. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šis restruktūrizacijos iš pagrindų procesas, kurį kelis artėjančius dešimtmečius turės išgyventi mūsų ekonomika, kad pasiektume nulinio išmetamųjų teršalų kiekio tikslą, yra politika grindžiamas procesas, kuris skirtingoje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esantiems žmonėms, įmonėms, visų pirma MVĮ, darys skirtingą poveikį. Politikos formuotojai turi prisiimti didžiulę atsakomybę už šių klausimų sprendimą. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Klimato kaita be abejo sukuria nelygybę naujose srityse, o dėl klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonių, jei jos taikomos be teisingos pertvarkos politikos, gali atsirasti laimėtojų ir pralaimėtojų. Tai pripažįstant, 2019 m. paskelbtu Europos žaliuoju kursu buvo žadama nė vieno nepalikti nuošalyje. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Šį vykstantį pertvarkos procesą dar labiau apsunkino du neeiliniai įvykiai: COVID-19 krizė ir iš esmės pasikeitusi Europos geopolitinė padėtis dėl Rusijos išpuolio prieš Ukrainą. Abu šie įvykiai trumpuoju laikotarpiu padidino naštą visuomenei, tačiau tuo pat metu gali padėti paspartinti pertvarką. |
| --- | --- |

2.5.

Socialinis dialogas

| 2.6. | Per keletą pastarųjų dešimtmečių dėl didelių gamybos faktorių pokyčių neretai kildavo prisitaikymo arba perinamojo laikotarpio sunkumų, visų pirma, kai dėl šių permainų atsirado nesaugių ir mažai apmokamų darbo vietų, todėl daugelis žmonių, pavyzdžiui, moterys ir pažeidžiamos bendruomenės, negalėjo rasti deramo darbo. Todėl turime spręsti daugelį šių pereinamojo laikotarpio problemų, pavyzdžiui, sutarčių sudarymo, mažų garantijų darbo, privatizavimo ir restruktūrizacijos, kad sukurtume teisingą ekonomiką, kurioje būtų panaikintas skurdas. Ši problema taip pat nagrinėjama 2022 m. birželio 16 d. Socialinių reikalų tarybos posėdyje priimtoje Tarybos rekomendacijoje dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Socialinio dialogo skatinimas įtvirtintas Sutartyje dėl ES veikimo. Iniciatyvoje „Nauja socialinio dialogo pradžia“ (2016 m.) pripažinta socialinio dialogo svarba ekonomikos atsigavimui ir konkurencingumui. Neseniai kelete EESRK nuomonių (3) ir rezoliucijoje (4) buvo pabrėžta socialinio dialogo svarba vykdant atitinkamas pertvarkas. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Be kita ko, socialinis dialogas taip pat daro teigiamą poveikį sėkmingam restruktūrizacijos procesui; įmonės, kuriose gerai veikia socialinis dialogas, pasiekia geresnių rezultatų, yra konkurencingenės ir atsparesnės ir moka didesnį darbo užmokestį. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK pabrėžia, kad socialinis dialogas visais lygmenimis (Europos, nacionaliniu, sektoriaus, regiono ir darbo vietos) atlieka svarbias, tačiau skirtingas funkcijas valdant žaliosios pertvarkos įgyvendinimą ir jam sudarant palankesnes sąlygas. Tačiau šių lygmenų struktūrų ir institucijų privalumai labai skiriasi. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Socialinis dialogas turi būti vedamas nuolat palaikant išsamų dialogą su piliečiais, visų pirma su organizuota pilietine visuomene, ir užtikrinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą. Norint pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, svarbu kurti teisingesnę visuomenę, panaikinti skurdą ir spręsti žaliajai pertvarkai būdingas prisitaikymo problemas. Pilietinės visuomenės organizacijos atstovauja milijonams žmonių, esančių pažeidžiamoje padėtyje, ir tiems, kurie sistemingai patiria atskirtį, todėl jų nuomonė yra svarbi ir turi būti įtraukta į sprendimus, susijusius su pertvarka. Glaudus bendradarbiavimas su Regionų komitetu šiuo klausimu įtrauktų regioninį aspektą. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Valstybėse narėse skiriasi socialinio dialogo institucijų ir dalyvių gebėjimai ir įtaka, iš dalies dėl skirtingų socialinių ir pramoninių santykių modelių valstybėse narėse, tačiau kai kuriais atvejais decentralizacijos politika ir rekomendacijos ištikus finansų krizei ir Eurozonos krizei aktyviai prisidėjo prie jų silpnėjimo. EESRK pabrėžia, kad gerai veikiantis socialinis dialogas yra svarbus Europos socialinės rinkos ekonomikos bruožas, ir palankiai vertina tai, kad Europos Komisija tai pripažino naujausiose savo rekomendacijose ES Tarybai. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Dedant visas pastangas stiprinti Europos žaliojo kurso socialinį aspektą, reikia aktyviai remti ir stiprinti socialinio dialogo struktūras, ypatingą dėmesį skiriant toms valstybėms narėms ir sektoriams, kuriuose šios institucijos yra silpnos. |
| --- | --- |

2.12.

Teisinga pertvarka

| 2.13. | Teisinga pertvarka reiškia, kad užimtumo ir perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos paskirstomojo poveikio klausimų sprendimas turėtų būti laikomas neatsiejama klimato politikos priemonių (pvz., pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinio) dalimi, o ne tik papildomomis taisomosiomis priemonėmis. Šie klausimai apima daugybę aspektų, pavyzdžiui, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo politikos paskirstomąjį poveikį, darbo vietų praradimą ir profesinės veiklos keitimą, pagrindinių socialinių teisių apsaugą ir piliečių bei organizuotos pilietinės visuomenės įtraukimą į sprendimų priėmimo procesą. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Teisingos pertvarkos fondas ir siūlomas Socialinis klimato fondas, kuris yra pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinio dalis, yra vienos iš pagrindinių iki šiol paskelbtų ES priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti pertvarkos poveikį labiausiai nukentėjusiems regionams, pažeidžiamiems asmenims ir įmonėms. EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pat pasiūlė Tarybos rekomendaciją dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo, kad valstybėms narėms būtų pateikta gairių, kaip spręsti su pertvarkos poveikio visuomenei ir užimtumui problemas. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | „Teisingos pertvarkos“ sėkmė turi būti vertinama pagal tai, kiek bus veiksmingas verslo, darbuotojų ir piliečių prisitaikymo problemų sprendimas, pavyzdžiui, skatinant restruktūrizuoti verslo veiklą, skatinant darbuotojus kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti ir vengti judumo ir energijos nepritekliaus užtikrinant, kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje; visų pirma, kiek bus bendraujama su moterimis ir vyrais, kurių darbo vietos išnyks, bus pakeistos į žemesnės kategorijos darbo vietas ar joms iškils kitokia grėsmė, kiek jiems bus užtikrinama naudinga, visavertė ir saugi ateitis kokybiškoje darbo vietoje ir kiek jiems bus padedama tobulėti, kad jie galėtų dirbti šį darbą. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Negalima nuvertinti šio iššūkio masto. Šiuo tikslu reikės parengti gerai apgalvotus integruotus vidutinės trukmės ir ilgalaikius ekonominius ir socialinius tikslus, siekiant užtikrinti našumą ir įtrauktį, tinkamai atsižvelgiant į įvairių valstybių narių ypatumus, ir įtraukti socialinius partnerius nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis į visus politikos formavimo etapus, be kita ko, prireikus pasitelkiant socialinį dialogą ir kolektyvines derybas. Jais reikėtų apgalvotai ir sąmoningai nacionalinio ir centrinio lygmens išteklius nukreipti į nukentėjusias vietoves ir regionus. Prie labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių veikimo galima prisidėti ne tik naujas investicijas skatinant dotacijomis, paskolomis ir ekspertinėmis žiniomis, bet ir teikiant pagalbą startuoliams dalyvaujant kapitalo valdyme; tuo pat metu būtų galima steigti ir naujas valstybines įmones. Reikės ne tik skirti viešųjų išteklių, bet ir optimizuoti valstybės pagalbos taisyklių lankstumą, o tam tikromis aplinkybėmis net sustabdyti jų taikymą. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Itin svarbu, kad ši plataus masto restruktūrizacija, kurios metu Europoje bus pertvarkyta dešimtys milijonų darbo vietų, būtų subalansuota, valdoma ir perspektyvi; šiam procesui būtinas gerai veikiantis socialinis dialogas. Teisingos pertvarkos fondas, skirtas remti darbuotojus, pereinančius į naujas darbo vietas, turėtų būti išplėstas tiek išteklių, tiek taikymo srities atžvilgiu, numatant konkretiems sektoriams skirtų priemonių. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Trys darnaus vystymosi aspektai – ekonominis, socialinis ir aplinkosaugos – yra glaudžiai tarpusavyje susiję ir turi būti įgyvendinami taikant išsamią ir nuoseklią politikos programą. 2015 m. TDO teisingos pertvarkos gairėse vyriausybėms ir socialiniams partneriams pateiktas praktinių priemonių rinkinys, skirtas šiam pertvarkos procesui valdyti. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | 2015 m. TDO gairėse teigiama, kad itin svarbus tvirtas socialinis bendras sutarimas dėl tikslo ir būdų siekti tvarumo. Socialinis dialogas turi būti neatsiejama visų lygmenų politikos formavimo ir įgyvendinimo institucinės struktūros dalis. Turėtų vykti tinkamos, pagrįstos ir nuolatinės konsultacijos su visais suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

2.19.

Socialinis dialogas įgyvendinant žaliąją pertvarką

| 2.20. | Socialinis dialogas neturėtų tapti vien formalumu, jis turi būti prasmingas visais lygmenimis – Europos, nacionaliniu, sektoriaus, regiono ir darbo vietos lygmenimis. Tai taip pat reiškia, kad socialiniai partneriai turi turėti tinkamų įgūdžių ir galimybę naudotis ekspertų pagalba. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | EESRK pripažįsta, kad socialinio dialogo institucijos visoje ES yra labai nevienodos dėl skirtingų valstybių narių nacionalinių ir pramoninių santykių modelių bei tradicijų. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | EESRK siūlo sistemingai vertinti ir stebėti socialinio dialogo veikimą valstybių narių lygmeniu (5), be to, būtina atlikti papildomus lyginamuosius tyrimus, kad būtų galima stebėti socialinio dialogo vaidmenį nacionaliniuose energetikos ir klimato planuose, pavyzdžiui, nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose (toliau – NEGADP). |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | EESRK mano, kad esamos iniciatyvos, kuriomis siekiama spręsti su žaliąja pertvarka susijusias socialines problemas, išliko fragmentiškos. Teisingos pertvarkos mechanizmas yra ribotas ir sudaro tik nedidelę pertvarkos proceso dalį. Siūlomo socialinio klimato fondo taikymo sritis ir paskirtis bus ribotos ir, visų pirma jis bus skirtas subalansuoti planuotos, transportui ir pastatams skirtos ATLPS 2 regresinį paskirstomąjį poveikį (žr., ypač EESRK nuomonę „Socialinis klimato fondas (6)). Nors EESRK palankiai vertina Tarybos rekomendaciją dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo, jis taip pat nurodo, kad ši neprivaloma rekomendacija nesuteikia visa apimančios politikos platformos, kurios reikia ES siekiant spręsti pertvarkos poveikio nukentėjusiems darbuotojams, regionams ir pažeidžiamiems asmenims problemą. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | EESRK pabrėžia, kad ES reikia sukurti tvirtą sistemą siekiant užtikrinti vienodas sąlygas pertvarkos valdymui. Tokioje tvirtoje ES teisingos pertvarkos sistemoje, be kita ko, reikėtų spręsti žaliosios pertvarkos pokyčių numatymo ir valdymo klausimą, prasmingai dalyvaujant darbuotojams, įmonėms ir piliečiams. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | EESRK pabrėžia savalaikės informacijos ir konsultacijų svarbą restruktūrizacijos procesui. Reikėtų vengti sprendimų, priimamų be konsultacijų, o išankstinis informacijos teikimas turėtų tapti privalomas. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | EESRK ragina visais lygmenimis skatinti socialinį dialogą ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir užtikrinti, kad naujos žaliosios darbo vietos būtų geros darbo vietos pagal TDO deramo darbo darbotvarkę ir Europos socialinių teisių ramstį. Pagal Tarybos rekomendaciją dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo ir atsižvelgiant į EESRK nuomonę dėl Socialinio klimato fondo, Socialinis klimato fondas turėtų spręsti platesnio masto klimato politikos paskirstomojo poveikio klausimus, numatydamas tikslinių kovos su energijos ir transporto nepritekliumi priemonių, remdamas ir sudarydamas palankesnes sąlygas mažo anglies dioksido kiekio technologijų įperkamumui ir prieinamumui mažesnes pajamas gaunantiems namų ūkiams. |
| --- | --- |

2.26.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | EESRK mano, kad būtina pripažinti klimato, aplinkos ir socialinės politikos sričių papildomumą. Socialinis aspektas turėtų būti neatsiejama visa apimančios klimato politikos programos dalis nuo jos kūrimo iki įgyvendinimo. Tai pasakytina apie visą Europos žaliąjį kursą ir visas konkrečias įgyvendinimo politikos priemones pagal pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinius. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK taip pat pripažįsta, kad šis restruktūrizacijos procesas darys didžiulį poveikį darbo vietoms, darbo santykiams ir pajamų pasiskirstymui. Bus daromas poveikis visiems visuomenės ir ekonomikos lygmenims – nuo tarptautinio iki darbo vietos lygmens, o socialinis dialogas turėtų atlikti svarbų vaidmenį perspektyviai valdant šį procesą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK palankiai vertina tvirtą ir plataus užmojo klimato politikos programą, kurią Europos Komisija sukūrė pagal Europos žaliąjį kursą, remiamą atitinkamų teisėkūros priemonių, tačiau taip pat pabrėžia, kad nepaisant visų teigiamų pareiškimų, jos socialinis aspektas vis dar nėra pakankamai išplėtotas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Europos žaliojo kurso socialinis aspektas visų pirma priklauso nuo ES valstybių narių ir nacionalinių socialinių partnerių, nes jie geriausiai gali suprasti padėtį ir pasiūlyti priemonių vietos, regiono ir nacionaliniu lygmenimis. Tačiau socialiniai ir su užimtumu susiję žaliosios pertvarkos iššūkiai apima daugybę aspektų, pavyzdžiui, darbo vietų praradimą ir profesijos keitimą, darbo jėgos perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, paskirstomąjį priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo politikos poveikį, taip pat socialinių teisių apsaugą ir piliečių dalyvavimą. Todėl nacionalinėms iniciatyvoms papildyti ir remti reikalingi koordinuoti ES lygio veiksmai ir priemonės. Jei klimato kaitos švelninimo priemonės nebus tinkamai pritaikytos atitinkamam lygmeniui, tikėtina, kad jos padidins ir pagilins socialinę nelygybę. |
| --- | --- |

3.4.

Teisingos pertvarkos įgyvendinimas. Valdymo ir (arba) reguliavimo reikalavimai socialiniam dialogui stiprinti

| 3.5. | Darbo rinkos pertvarka, socialiniai planai, tvarių ir deramų naujų darbo vietų kūrimo būdai, prisiimant ilgalaikius įsipareigojimus regiono ir bendruomenės plėtros atžvilgiu – visa tai yra esminiai teisingos pertvarkos veiksmų plano elementai. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Reikėtų skatinti rengti individualias ir darbo rinkos poreikius atitinkančias mokymo programas, kurias vykdytų specialios paskirties profesinės veiklos keitimo centrai. Šiuo tikslu reikia dalyvauti aktyviame socialiniame dialoge bendruomenės ir regiono lygmeniu, bendradarbiaujant su visais suinteresuotaisiais subjektais. Profesinės sąjungos ir darbdaviai turėtų veikti kartu remdami darbuotojų profesijos keitimo programas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Skirtingai nuo plataus masto ir koordinuotų įpareigojančios teisės aplinkosaugos priemonių, socialiniai pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių aspektai yra fragmentiški, o siūloma Tarybos rekomendacija nėra teisiškai privaloma. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Šiuos bruožus reikia stiprinti, o socialinis dialogas turėtų tapti privaloma pagrindinių nacionalinių politikos krypčių, sukurtų siekiant 2050 m. klimato politikos tikslų, įskaitant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, NEGADP ir teisingos pertvarkos planus, dalimi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kad socialinis dialogas duotų rezultatų, svarbu abipusis pasitikėjimas ir bendras siekis pasiekti rezultatų, kurie suteiktų pridėtinės vertės visoms dalyvaujančioms šalims. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kai kuriose ES valstybėse narėse toks socialinis dialogas jau vyksta, kitose – ne. Jei socialinis dialogas nevyksta, jį reikėtų aktyviai skatinti, pavyzdžiui, įpareigojant laiku keistis tam tikra informacija ir siūlant socialinį dialogą kaip priemonę įvairiems administracinės ir darbo teisės klausimams spręsti, sudarant palankesnes sąlygas gauti finansavimą, priimti planavimo sprendimus, išduoti statybos leidimus ir pan. Kad būtų išvengta piktnaudžiavimo, tokia nauda turėtų būti susieta su pareiga siekti rezultatų. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK supranta, kad kai kuriose valstybėse narėse tai bus kultūrinių pokyčių klausimas ir kad tam gali prireikti šiek tiek laiko. Tačiau EESRK įsitikinęs, kad investuotas laikas ir pastangos atsipirks su kaupu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Europos žaliojo kurso socialinis aspektas turi būti susietas su Europos socialinių teisių ramsčiu ir atsispindėti Europos semestro procese. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | 2021 m. vasario mėn. Komisija paskelbė socialinio dialogo stiprinimo ataskaitą (7) (A. Nahles ataskaitą), kuri buvo įtraukta į 2021 m. kovo mėn. pristatytą veiksmų planą, kuriuo įgyvendinamas Europos socialinių teisių ramstis. Veiksmų plane nustatytas Komisijos įsipareigojimas 2022 m. pateikti iniciatyvą dėl socialinio dialogo rėmimo ES ir nacionaliniu lygmenimis. EESRK įsitikinęs, kad šios būsimos Komisijos rekomendacijos svariai prisidės prie šio tikslo įgyvendinimo. |
| --- | --- |

3.13.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 275, 2022 7 18, p. 101.

1

(2)  OL L 80, 2002 3 23, p. 29.

2

(3)  EESRK nuomonė „Pramonės perėjimas prie žaliosios ir skaitmeninės Europos ekonomikos: reguliavimo reikalavimai ir socialinių partnerių bei pilietinės visuomenės vaidmuo“ (OL C 56, 2021 2 16, p. 10); EESRK nuomonė „Žaliojo kurso nebus be socialinio kurso“ (OL C 341, 2021 8 24, p. 23). EESRK nuomonė „Socialinis dialogas – svarbus ekonominio tvarumo ir ekonomikos atsparumo ramstis, atsižvelgiant į aktyvių viešųjų diskusijų įtaką valstybėse narėse“ (OL C 10, 2021 1 11, p. 14).

3

(4)  Rezoliucija dėl EESRK pasiūlymų dėl atkūrimo ir atgaivinimo priemonių po COVID-19 krizės: „ES turi vadovautis principu, kad ji yra bendro likimo vienijama bendrija“, pagrįsta Pakomitečio dėl ekonomikos atgaivinimo ir atstatymo po COVID-19 protrūkio darbu (OL C 311, 2020 9 18, p. 1)

4

(5)  EESRK rezoliucija (OL C 155, 2021 4 30, p. 1); EESRK nuomonė (OL C 220, 2021 6 9, p. 38).

5

(6)  OL C 152, 2022 4 6, p. 158.

6

(7)  Ataskaita dėl ES socialinio dialogo stiprinimo, autorė Andrea Nahles.

7

---

PRIEDAS

Toliau pateikiamas diskusijos metu atmestas pakeitimas, už kurį buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų:

2.25 punktas

Iš dalies pakeisti taip

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| EESRK pabrėžia savalaikės informacijos ir konsultacijų svarbą restruktūrizacijos procesui. Reikėtų vengti sprendimų, priimamų be konsultacijų, o išankstinis informacijos teikimas turėtų tapti
  privalomas
  . | EESRK pabrėžia savalaikės informacijos ir konsultacijų svarbą restruktūrizacijos procesui. Reikėtų vengti sprendimų, priimamų be konsultacijų, o išankstinis informacijos teikimas turėtų tapti
  įprasta praktika pagal pirmiau minėtą Tarybos rekomendaciją
  . |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

EESRK pabrėžia savalaikės informacijos ir konsultacijų svarbą restruktūrizacijos procesui. Reikėtų vengti sprendimų, priimamų be konsultacijų, o išankstinis informacijos teikimas turėtų tapti
  privalomas
  .

EESRK pabrėžia savalaikės informacijos ir konsultacijų svarbą restruktūrizacijos procesui. Reikėtų vengti sprendimų, priimamų be konsultacijų, o išankstinis informacijos teikimas turėtų tapti
  įprasta praktika pagal pirmiau minėtą Tarybos rekomendaciją
  .

Balsavimo rezultatai

| (už / prieš / susilaikė) | 55 / 95 / 0 |
| --- | --- |

(už / prieš / susilaikė)

55 / 95 / 0

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/102

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Branduolinės energijos vaidmuo užtikrinant ES energijos kainų stabilumą“

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Čekijos prašymu)

(2022/C 486/15)

| Pranešėja | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Pranešėja

Alena MASTANTUONO

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujanti Čekija, 2022 m. sausio 26 d. raštas |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis
  Tiriamoji nuomonė |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 9 21 |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 7 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 143 / 73 / 42 (vardinis balsavimas – žr. II priedą) |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujanti Čekija, 2022 m. sausio 26 d. raštas

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Tiriamoji nuomonė

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 9 21

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 7

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

143 / 73 / 42 (vardinis balsavimas – žr. II priedą)

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Energijos kainų stabilumas ir jos įperkamumas yra labai svarbūs veiksniai siekiant išsaugoti namų ūkių perkamąją galią ir Europos pramonės struktūros konkurencingumą bei atsparumą. Po dešimtmetį trukusio santykinio importuojamos energijos kainų stabilumo ir palyginti nedidelio metinio 0,9 proc. vidaus gamintojų energijos kainų augimo 2010–2019 m., Europoje nuo 2021 m. antrosios pusės pastebimas staigus energijos kainų didėjimas. Energijos kainų nepastovumas ir energijos tiekimo neapibrėžtumas paaštrėjo kilus karui Ukrainoje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Uždavinys, kuris Europai kyla šiandien, yra dvejopas: būtina kovoti su klimato kaita ir kartu už prieinamą kainą užtikrinti stabilų energijos tiekimą. Kaip Komisija rašo plane „REPowerEU“, privalome sparčiai sumažinti priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro, spartindami perėjimą prie švarios energijos ir suvienydami jėgas, kad būtų sukurta atsparesnė energetikos sistema ir tikra energetikos sąjunga. Sprendimas turi tris laiko matmenis. Iš esmės trumpalaikėje perspektyvoje visų pirma turime išspręsti energijos tiekimo problemą, nes galimas trūkumas gali dar labiau padidinti kainas. Dabartinei rinkos padėčiai įtakos turi esami ir numatomi su pasiūla susiję veiksniai. Todėl būtina naudoti visus Europos Sąjungoje turimus energijos išteklius, kaip nurodyta plane „REPowerEU“. Tai krizės scenarijus, kuriuo visų pirma siekiama užtikrinti energijos tiekimą. Vidutinės trukmės perspektyvoje galima labiau atsižvelgti į energijos išteklių tvarumą ir pusiausvyrą, o ilgalaikėje perspektyvoje, jei bus sumažinta geopolitinė saugumo rizika, bus galima sutelkti dėmesį į žaliuosius tikslus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Dėl karo atsiradusios papildomos išlaidos saugai ir saugumui gali smarkiai prisidėti prie energijos kainų augimo. Trumpuoju laikotarpiu tose ES valstybėse narėse, kurios pasirinko įtraukti branduolinę energiją į savo energijos rūšių derinį, kai tai techniškai įmanoma, jau veikiančios atominės elektrinės prisidės prie energijos tiekimo stabilumo, o tai darys didelę įtaką kainų stabilumui. Jei neturėtume branduolinių pajėgumų, Rusijos įsiveržimo į Ukrainą sukeltas sukrėtimas energetikos sistemai neabejotinai būtų dar didesnis. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Branduolinė energija, kaip mažataršės elektros energijos gamybos išteklius, gali būti susieta su paklausa ir papildyti atsinaujinančiųjų energijos išteklių, pavyzdžiui, vėjo ir saulės energijos, atliekamą pagrindinį vaidmenį pereinant prie neutralizuoto poveikio klimatui elektros energijos gamybos sistemų. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad branduolinė energija, užtikrinanti stabilią bazinę apkrovą, šiuo metu gali prisidėti prie stabilaus tiekimo. Atominių elektrinių ribinės sąnaudos yra stabilios ir daug mažesnės nei dujomis ir anglimis kūrenamų elektrinių. Atominės elektrinės eksploatacijos metu išskiria nedaug CO2, todėl jų ribinės sąnaudos, kaip ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių atveju, neapima jokių CO2 sąnaudų ir joms neturi įtakos labai nepastovi anglies dioksido kainodara, kaip matėme 2021 m., kai anglies dioksido kaina pakilo daugiau nei 200 proc. Kainų svyravimai ES ATLPS sistemoje daro didelį poveikį dujų ir anglių kainai ES rinkoje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Reguliavimo požiūriu elektros energijos kainos ES didmeninėje rinkoje nustatomos pagal prioritetinę eilę, kurioje kainą lemia paskutinė elektrinė. Įprasto rinkos veikimo atveju kaina neatidėliotinų sandorių biržoje dažniausiai nustatoma pagal dujas arba anglis. Taigi, branduolinė energija nedaro poveikio energijos kainoms neatidėliotinų sandorių biržoje, išskyrus atvejus, kai energijos rūšių derinį sudaro daug mažataršių išteklių. Tačiau neatidėliotini sandoriai sudaro tik dalį elektros energijos pardavimų rinkoje. Energetikos įmonės dažnai parduoda elektros energiją pagal dvišales sutartis dėl fizinio tiekimo. Šiuo atveju ES valstybėse narėse, kurių energijos rūšių derinyje yra branduolinė energija, energijos kainą vartotojui padeda stabilizuoti skirtingi finansavimo modeliai ir taikomos dvišalės sutartys. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Dabartinė energetikos krizė paveikė ES elektros energijos rinkos veikimą, nes daugybė intervencinių priemonių, kuriomis siekiama mažinti aukštas energijos kainas arba gerokai apriboti paklausą, iškraipė pagrindines šios rinkos taisykles. Tokia padėtis atskleidžia, kad sumažėjusią pasiūlą ir padidėjusią paklausą sieja svarbus ryšys, dėl kurio didėja energijos kainos. Užtikrinus patikimesnį energijos tiekimą iš stabilių mažo anglies dioksido pėdsako energijos išteklių, energijos kainos svyruotų mažiau, o tarpusavyje susietos nacionalinės energijos rinkos užtikrintų naudos padalijimą visoje ES. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK mano, kad šioje konkrečioje situacijoje tikslinga pratęsti esamo atominių elektrinių parko eksploatavimo laiką ir kad tai kartu padės sklandžiai pereiti prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos. Tai gali patenkinti dabartinius lūkesčius, siejamus su energijos tiekimu, ir sumažinti dujų suvartojimą elektros energijos sektoriuje, taip sumažinant dujų trūkumo riziką. Tai taip pat gali padėti sušvelninti precedento neturintį kainų augimą, kurį lemia neekonominiai veiksniai, ir pateisinti dabartinius lūkesčius dėl energijos tiekimo. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms ieškoti sprendimų dėl kaupimo pajėgumų ir stiprinti jungtines perdavimo sistemas, kad ilgalaikėje perspektyvoje būtų galima veiksmingai reaguoti į atsinaujinančiųjų išteklių energijos nepakankamumą, o trumpuoju laikotarpiu – į dujų tiekimo sutrikimus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK siūlo ES Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai Europos branduolinės energetikos forume (ENEF) aptarti kainų stabilumo branduolinės energetikos sektoriuje klausimą ir branduolinės energijos vaidmenį tiekimo stabilumui, kaip atsaką mažinant ES priklausomybę nuo Rusijos dujų. EESRK norėtų aktyviai dalyvauti šioje diskusijoje. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK siūlo stiprinti dvišalį bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais branduolinės energetikos sektoriuje, kad būtų dalijamasi inovacijų ir naujų technologijų pažangos rezultatais. EESRK rekomenduoja ES Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai surengti konferenciją dėl mažų modulinių reaktorių; ji galėtų vykti kaip ES ir JAV aukšto lygio forumas mažų modulinių reaktorių klausimais ir joje būtų nagrinėjami šie perspektyvūs moksliniai tyrimai. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Aplinkybės ir aiškinamosios pastabos

| 2.1. | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 194 straipsnis nustato ES energetikos politikos teisinį pagrindą. Konkrečios nuostatos išdėstytos kituose straipsniuose, kaip antai SESV 122 straipsnyje (tiekimo saugumas), SESV 170–172 straipsniuose (energijos tinklai), SESV 114 straipsnyje (energijos vidaus rinka) ir SESV 216–218 straipsniuose (išorės energetikos politika). Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartis (Euratomo sutartis) yra daugelio ES veiksmų branduolinės energijos srityje teisinis pagrindas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo taip pat garantuoja, kad valstybės narės turi teisę nustatyti savo energijos išteklių naudojimo sąlygas, pasirinkimą iš įvairių energijos išteklių ir bendrą jų energijos tiekimo struktūrą (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ES planas 2050 m. tapti pirmuoju neutralaus poveikio klimatui žemynu reikalauja energijos pertvarkos pereinant prie nulinės taršos ir mažataršių energijos išteklių. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis energijos rūšių derinyje negali didėti be pastiprinimo, kurį suteikia šiuo metu mūsų turimi stabilūs energijos ištekliai, kaip antai iškastiniai ištekliai ir branduolinė energija; be to, reikia investuoti į neiškastinės kilmės dujomis kūrenamas elektrines, kad galėtume kompensuoti netolygią energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybą. Siekiant išvengti elektros energijos tiekimo nutrūkimų ir patenkinti didėjantį elektros energijos suvartojimą, kurį lemia elektrifikacija, taip pat labai reikalingi kaupimo pajėgumai. Tarp dabartinių stabilių energijos išteklių branduolinė energija yra vienintelis mažataršis išteklius, galintis sumažinti priklausomybę nuo Rusijos dujų. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Branduolinė energetika, kuri plėtojama 32 šalyse ir kurios bendra elektrinė galia siekia 413 gigavatų (GW), prisideda prie dekarbonizacijos ir mažina priklausomybę nuo importuojamo iškastinio kuro, nes jos dėka per metus pasaulyje išvengiama išmesti 1,5 gigatonų (Gt) teršalų ir nesuvartojama 180 mlrd. kubinių metrų (mlrd. m3) pasauliui reikalingų dujų (2). Branduolinė energija, kaip mažataršės elektros energijos gamybos išteklius, gali būti susieta su paklausa ir papildyti nepastovių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, pavyzdžiui, vėjo ir saulės energijos, atliekamą pagrindinį vaidmenį pereinant prie neutralizuoto poveikio klimatui elektros energijos gamybos sistemų. Tarptautinė energetikos agentūra teigia, kad mažinant branduolinės energijos naudojimą būtų sunkiau ir brangiau pasiekti nulinio grynojo išmetamo ŠESD kiekio tikslą, ir numato, kad pasauliniai branduolinės energijos gamybos pajėgumai iki 2050 m. padvigubės. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2022/1214 (3) pripažįstamas branduolinės energijos potencialas prisidėti prie Sąjungos ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir branduoline energija grindžiama gamyba laikoma mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančia veikla. Galutinėje 2020 m. kovo mėn. Techninės ekspertų grupės tvarių finansų klausimams ataskaitoje (4) teigiama, kad naudojant branduolinę energiją energijos gamybos etape beveik neišmetama šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir kad esama išsamių ir aiškių įrodymų, kad branduolinė energija gali reikšmingai prisidėti prie klimato kaitos švelninimo tikslų. Taksonomijoje numatyti papildomi ir griežtesni atliekų šalinimo, finansavimo ir eksploatavimo nutraukimo planavimo reikalavimai. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Energijos kainų stabilumas ir jos įperkamumas yra labai svarbūs veiksniai siekiant išsaugoti namų ūkių perkamąją galią ir Europos pramonės struktūros konkurencingumą bei atsparumą. Po dešimtmetį trukusio santykinio importuojamos energijos kainų stabilumo (išskyrus 31 proc. kritimą 2020 m.) ir palyginti nedidelio metinio 0,9 proc. vidaus gamintojų energijos kainų augimo 2010–2019 m. (2020 m. energijos gamintojų kainos sumažėjo beveik 10 proc.), nuo 2021 m. rudens Europoje pastebimas staigus energijos kainų didėjimas (5). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pirmą kartą per savo istoriją Europos Sąjunga susiduria su keliais rimtais pavojais, susijusiais su energijos tiekimu, energetiniu saugumu ir sparčiai didėjančiomis energijos kainomis. Viena iš priežasčių yra ta, kad kai kurios valstybės narės nebuvo atsargios arba pasidavė išorės spaudimui ir per greitai sumažino visus atsarginius išteklius, taip pat šiuo atžvilgiu įtakos tikrai turėjo užsienio šalių kišimasis. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Prieš karą, nuo 2021 m. rudens prasidėjo karštligiški ir nepastovūs energijos kainų pokyčiai, kuriuos sukėlė keletas tiekimo sutrikimų ir išaugusi pasaulinė dujų paklausa. Nuo praėjusio rudens neįprastai didelio energijos kainų augimo priežastis – staiga išaugusi pasaulinė dujų paklausa dėl daugelio svarbių veiksnių: ekonomikos atsigavimo, sumažėjusio tiekimo į ES, investicijų trūkumo bei blogų meteorologinių sąlygų, dėl kurių mažėjo energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamyba. Kai kuriais atvejais dujų saugyklos ištuštėjo dėl spekuliacijos (6). Dabartinį energijos kainų svyravimą daugiausia lemia Rusijos agresijos prieš Ukrainą padariniai, netikrumas dėl galimo situacijos eskalavimo kitose šalyse ir pastangos kuo greičiau sumažinti ES energetinę priklausomybę nuo Rusijos. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Karo sukeltos papildomos išlaidos saugai ir saugumui gali smarkiai prisidėti prie energijos kainų augimo. Kitą ES energijos tiekimo diversifikavimo laikotarpį, susijusį su didžiulėmis investicijomis į naują infrastruktūrą (pvz., SGD terminalus, vandenilio vamzdynus) ir esamo energijos tiekimo tinklo pertvarkymus, gali lydėti papildomas kainų šuolis. Padėtį dar labiau pablogina labai sumažėjusi gamyba atominėse elektrinėse, kuri, kaip numatoma, 2022 m. smuks 12 proc. (daugiau kaip 100 TWh). Remiantis Tarptautinės energetikos agentūros 2022 m. liepos mėn. elektros energijos rinkos ataskaita, šį sumažėjimą lėmė negalėjimas laikinai eksploatuoti kai kurių reaktorių Prancūzijoje, 4 GW elektrinės galios atominių įrenginių uždarymas Vokietijoje ir Rusijos invazijos poveikis Ukrainos atominėms elektrinėms. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Esant dabartinėms aplinkybėms, bent jau iki tol, kol esminis ES energetikos poslinkis įgaus pagreitį, didžiausias prioritetas yra naudoti jau turimus energijos išteklius, prieinamus visoje ES teritorijoje, ir tai daryti nedelsiant, be kliūčių ir jau įrengtoje infrastruktūroje. Tuo pat metu sunkumų siekiant klimato politikos tikslų kelia energijos žaliavų tiekimo iš Rusijos mažinimas, įskaitant riziką, kad bus apribotas kuro strypų tiekimas atominėms elektrinėms, ir stabilaus visų europiečių aprūpinimo energijos ištekliais užtikrinimas. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Branduolinė energija tam tikru mastu suteikia galimybę subalansuoti elektros energijos gamybą, atsižvelgiant į tai, kiek energijos pagaminama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Atominės elektrinės yra ne tokios lanksčios kaip dujomis kūrenamos elektrinės, tačiau jos užtikrina sistemos stabilumą, nes smarkiai prisideda prie bazinės energijos apkrovos, o pagal dabartines taisykles kai kuriose ES valstybėse narėse leidžiama taikyti lankstų atominių elektrinių darbo režimą. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Jau įrengti branduoliniai įrenginiai gali iš karto patenkinti didesnį elektros energijos poreikį ir pasižymi mažomis eksploatavimo sąnaudomis. Tiesa, visapusiškos bendros išlygintos energijos gamybos sąnaudos branduolinių išteklių atveju yra gana didelės, ypač dėl didelių investicinių sąnaudų, atspindinčių aukštus saugumo reikalavimus, tačiau dujų atveju bendros išlygintos energijos gamybos sąnaudos yra dar didesnės (7). Be to, kadangi vyksta karas Ukrainoje, negalėsime būti tikri, kad ir toliau iš Rusijos gausime dujų ar kuro strypų, kol nebus rastas alternatyvus tiekimo šaltinis. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Branduolinė energija – tai mažo anglies dioksido pėdsako dispečerinio skirstymo technologija, kurios sąnaudos 2025 m., kaip prognozuojama, bus mažiausios. Panašų indėlį panašiomis sąnaudomis gali užtikrinti tik dideli hidroakumuliaciniai rezervuarai, tačiau jie išlieka labai priklausomi nuo atskirų šalių gamtinių ypatumų. Palyginti su iškastiniu kuru grindžiama gamyba, numatoma, kad atominėse elektrinėse pagaminta elektros energija turėtų būti įperkamesnė už anglimis kūrenamų elektrinių. Nors dujomis kūrenamos kombinuotojo ciklo dujų turbinos (KCDT) kai kuriuose regionuose yra konkurencingos, jų bendros išlygintos energijos gamybos sąnaudos labai priklauso nuo gamtinių dujų kainų ir atskiruose regionuose išmetamo anglies dioksido kiekio. Elektros energija, pagaminta atominėse elektrinėse, kurių eksploatavimo laikotarpis buvo prailgintas pratęsiant gyvavimo trukmę, yra labai konkurencinga ir išlieka ekonomiškai efektyviausia alternatyva ne tik gaminant mažaanglę elektros energiją (palyginti su naujų elektrinių statyba), bet ir gaminant visų rūšių elektros energiją (8). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Kaip ir atsinaujinančiųjų išteklių atveju, branduolinės energetikos įrenginių veiklos sąnaudos yra mažos. Kintamosios išlaidos praktiškai nepriklauso nuo pasaulinės energijos žaliavų rinkos. Dėl šios priežasties atominės elektrinės elektros energijos rinkoje siūlo stabilią kainą. Didžiausią įtaką elektros energijos gamybos sąnaudoms paprastai turi kuro kaina ir anglies dioksido kaina. Šios kintamosios išlaidos arba ribinės sąnaudos priklausomai nuo technologijos labai skiriasi. Atominių elektrinių ribinės sąnaudos priklauso nuo branduolinio kuro kainos, kuri yra daug mažesnė nei dujų ar anglių. Kadangi branduolinės energijos gamyba yra didelės apimties, kuro kaina gali būti paskirstyta dideliam gamybos kiekiui ir dideliam MWh kiekiui. Atominės elektrinės neišskiria CO2, todėl jų ribinės sąnaudos neapima jokių su CO2 leidimų kainomis susijusių sąnaudų, kaip ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių atveju. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Reguliavimo požiūriu elektros energijos kainos ES didmeninėje rinkoje nustatomos pagal prioritetinę eilę, kurioje kainą lemia paskutinė elektrinė. Daugumoje įprasto rinkos veikimo atvejų kaina neatidėliotinų sandorių biržoje nustatoma pagal dujas arba anglis. Taigi, branduolinė energija nedaro poveikio energijos kainoms neatidėliotinų sandorių biržoje, išskyrus atvejus, kai energijos rūšių derinį sudaro daug mažataršių išteklių, o toks derinys turėtų tapti rytojaus Europos modeliu. Šiuo metu standartinis rinkos modelis negali veikti dėl pasiūlos sukrėtimo, ypač dujų sektoriuje, todėl pastiprinimą turi suteikti kiti turimi ištekliai, kad būtų prisidėta prie rinkos pusiausvyros atstatymo ir kainų stabilumo, taip pat intervencinės reguliavimo priemonės, pavyzdžiui, paklausos mažinimas visoje Sąjungoje (9). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Neatidėliotini sandoriai sudaro tik dalį elektros energijos pardavimų rinkoje. Energetikos įmonės dažnai parduoda elektros energiją pagal dvišales sutartis dėl fizinio tiekimo. Šiuo atveju ES valstybėse narėse, kurių energijos rūšių derinyje yra branduolinė energija, energijos kainą vartotojui padeda stabilizuoti skirtingi finansavimo modeliai ir taikomos dvišalės sutartys, tačiau jie ne visada kainą sumažina. Taip pat turime atskirti skirtingus elektros energijos rinkos lygmenis (didmeną ir mažmeną). ES mažmeninės rinkos priklauso ne tik nuo daugelio veiksnių, pavyzdžiui, konkurencijos lygio, bet ir nuo galutinę kainą lemiančių dalykų. ES buitinių vartotojų mokamos elektros energijos kainos apima mokesčius ir rinkliavas. Eurostato duomenimis, vidutinė buitinių vartotojų už elektros energiją mokamų rinkliavų ir mokesčių dalis Europos Sąjungoje yra 36 proc. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK puikiai supranta padėties rimtumą ir į ją atsižvelgia. Esant dabartinėms aplinkybėms, valdant krizes ir ekstremalias situacijas, patikimas energijos tiekimas už priimtiną kainą yra būdas išgyventi. Dėl šios priežasties bet koks esamas išteklius, kuris gali būti patikimas, turėtų būti naudojamas ne tik siekiant patenkinti paklausą, bet ir prisidėti prie kainų stabilumo užtikrinimo šiuo labai neprognozuojamu laikotarpiu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK visapusiškai remia Europos žaliąjį kursą ir Europos ekonomikos perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui iki 2050 m. Be to, su klimato kaita susijusią pertvarką reikia vykdyti nuosekliai įgyvendinant penkis energetikos sąjungos ramsčius, būtent ramsčius dėl tiekimo saugumo ir elektros energijos kainų įperkamumo. Kaip EESRK pabrėžė keliose nuomonėse, būsimoje politikoje turėtų būti siekiama sumažinti didelę priklausomybę nuo importo. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Atsižvelgiant į pagrindinius Europos Komisijos komunikato „REPowerEU“ tikslus, yra du etapai, kuriais siekiama užtikrinti energijos kainų stabilumą ES: pirmasis vykdomas tol, kol bus žengti pirmieji žingsniai mažinant ES priklausomybę nuo Rusijos, t. y. kol bus pasiekti akivaizdūs rezultatai, o antrasis – kai ES energetinė priklausomybė nuo Rusijos bus lygi nuliui. EESRK pripažįsta, kad per pirmąjį etapą, kai labai svarbūs bus stabilumas ir saugumas, tarp esamų ES išteklių tam tikras vaidmuo tenka ir branduolinei energijai, kaip pabrėžta plane „REPowerEU“ (10), turint omenyje, kad ES energetikos sistemą paruošti kitai žiemai nebus lengva (reikės sukaupti pakankamai dujų atsargų ir rezervų, pradėti tiekimų diversifikavimą, panaudoti daugiau vandenilio ir metano, masiškai papildomai investuoti į atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo projektus), kaip nurodo Tarptautinė energetikos agentūra savo 2022 m. kovo mėn. rekomendacijose (11). Antrajame etape, kai bus pašalinta bet kokia rizika, susijusi su tiekimo saugumu, būtų įmanoma grįžti prie pagrindinės Europos žaliojo kurso krypties. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad dėl karo Ukrainoje gali kilti sunkumų tiekti kuro strypus į ES teritorijoje (Bulgarijoje, Čekijoje, Vengrijoje, Suomijoje ir Slovakijoje) veikiančias atomines elektrines, kuriose įdiegti VVER reaktoriai. Tačiau Komitetas su džiaugsmu konstatuoja, kad įmanomas alternatyvus tiekimas (12), ir ragina atitinkamas valstybes nares kuo greičiau rasti alternatyvių tiekėjų. Atominėms elektrinėms nereikia didelių laikymo pajėgumų ir jos gali lengvai sukaupti kuro 3–5 metams, todėl galima pasirinkti kitą tiekėją arba pirkti kurą tada, kai palanki kaina. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK pabrėžia, kad ES elektros energijos rinkos stabilumas šiandien yra absoliutus prioritetas, nes jis gali panaikinti elektros energijos kainų nepastovumą. Branduolinė energija, kaip labai stabilus bazinės apkrovos energijos išteklius (atsarginis išteklius netolygios atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos atžvilgiu), gali labai prisidėti prie tiekimo stabilumo ypatingos rizikos laikotarpiais. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad branduolinei energijai nekelia pavojaus svyruojančios ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos kainos, kurios 2022 m. vasario mėn. pradžioje pasiekė visų laikų aukščiausią lygį – 100 EUR už toną CO2. Kadangi atominės elektrinės neišskiria CO2, jų ribinės sąnaudos neapima jokių CO2 sąnaudų, kaip ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių atveju. ES ATLPS sistemos nepastovumas daro didelę įtaką dujų kainai ES rinkoje. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Apskritai branduolinės energijos investicinės sąnaudos yra didelės, tačiau eksploatavimo sąnaudos yra palyginti mažos. Vis dėlto pradedame ne nuo nulio ir esami (atnaujinti) branduoliniai pajėgumai gali būti panaudoti rinkos stabilizavimui. Politikos sprendimai turėtų leisti valstybėms narėms pratęsti esamo parko eksploatavimą, nes prailgintas atominių elektrinių eksploatavimas yra pats prieinamiausias sprendimas iki 2030 m. ir vėliau, suteiksiantis galimybę sklandžiai pereiti prie poveikio klimatui neutralumo. Būtina vengti bet kokių priemonių, kurios galėtų neigiamai paveikti esamus mažo anglies dioksido pėdsako technologijų pajėgumus arba atgrasytų investuotojus nuo investicijų į reikalingas technologijas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK siūlo ateityje kuriant elektros energijos rinkos taisykles įvertinti teigiamą branduolinės energijos vaidmenį. Atominės elektrinės galutiniams vartotojams elektros energiją gali siūlyti fiksuota kaina, nes kai kurios Europos šalys taiko skirtingus sutarčių modelius, kuriais užtikrinamas stabilumas vartotojams. Fiksuota pirkimo kaina užtikrina investicijų grąžą ir mažesnes investicines sąnaudas ir iš dalies fiksuoja elektros kainą galutiniams vartotojams. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | 2020 m. branduolinės energetikos sektoriui teko apie 25 proc. visos ES pagamintos elektros energijos. Didesnis solidarumas ir stipresnės jungtinės perdavimo sistemos energijos rinkoje padės ilgalaikėje perspektyvoje veiksmingai reaguoti į atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos netolygumą, o trumpuoju laikotarpiu – į dujų tiekimo sutrikimus. EESRK taip pat ragina valstybes nares diegti kaupimo pajėgumus ir dujomis kūrenamas elektrines pakeisti energijos gamybos iš mažo anglies dioksido kiekio išteklių įrenginiais. Bet kokios elektros energijos rinkos struktūros peržiūros nuostatos turėtų paskatinti investicijas į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas, reikalingas mažinti elektros energijos sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro saugiu ir prieinamu būdu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK pabrėžia kitą branduolinės energijos kainų stabilumo elementą, kurį užtikrina tiekimo stabilumas. Palyginti su dujomis, atominėms elektrinėms nereikia didelių laikymo pajėgumų ir jos gali lengvai sukaupti kuro trejiems metams (13). Ilgesnis kuro papildymo laikotarpis ir atsargų laikymo pajėgumai padeda pirkti kurą palankesnėmis sąlygomis bei pereiti prie kitų tiekėjų. Todėl Komitetas ragina penkias valstybes nares, kuriose naudojamos VVER technologijos, ieškoti alternatyvių tiekėjų. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Sumažėjus ES energetinei priklausomybei nuo Rusijos, tai taps geru atspirties tašku ne tik mąstyti, bet ir įgyvendinti bei materializuoti branduolinės energetikos inovacijų potencialą, būtent branduolinių išteklių panaudojimą vandenilio gamybai ir atliekų perdirbimą, sudarantį žiedinės ekonomikos grandinę. Pasak Tarptautinės energetikos agentūros, naudojant atominėse elektrinėse pagamintą elektros energiją vandeniliui ir šilumai gaminti atsiveria naujų galimybių. Atominėse elektrinėse pagaminta perteklinė elektros energija galėtų būti panaudota maždaug 20 mln. tonų vandenilio iki 2050 m. pagaminti, o jose kogeneracijos metu pagaminta šiluma galėtų pakeisti centralizuotą šilumos tiekimą ir kitas aukštos temperatūros reikmes (14), nors tam, kad tai taptų konkurencinga, turėtų sumažėti statybos sąnaudos. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK siūlo ES Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai Europos branduolinės energetikos forume (ENEF) aptarti kainų stabilumo branduolinės energetikos sektoriuje klausimą ir branduolinės energijos vaidmenį tiekimo stabilumui, kaip atsaką mažinant ES priklausomybę nuo Rusijos dujų. EESRK norėtų aktyviai dalyvauti šioje diskusijoje. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESRK siūlo stiprinti dvišalį bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais branduolinės energetikos sektoriuje, daugiausia su JAV, kad būtų dalijamasi inovacijų ir naujų technologijų pažangos rezultatais. EESRK rekomenduoja ES Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai surengti konferenciją dėl mažų modulinių reaktorių; ji galėtų vykti kaip ES ir JAV aukšto lygio forumas mažų modulinių reaktorių klausimais ir joje būtų nagrinėjami šie perspektyvūs moksliniai tyrimai. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK puikiai suvokia tam tikrą riziką, susijusią su branduolinės energijos naudojimu, ir pritaria būtinybei vykdyti tolesnius tyrimus, kad ją naudoti būtų dar saugiau. Būtų kvaila galvoti, kad rizikos nėra. Branduolinė energija energijai gaminti naudojama nuo praėjusio amžiaus šeštojo dešimtmečio ir nuo to laiko saugumo ir saugos lygis buvo stiprinamas, pavyzdžiui, siekiant atlaikyti ekstremalius išorinius gamtos ir žmogaus sukeltus reiškinius, kaip antai lėktuvo katastrofas ar sprogimus. EESRK ragina valstybes nares nenutraukti mokslinių tyrimų ir inovacijų šioje srityje ir laikytis griežtų saugos ir atliekų šalinimo reikalavimų. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Dabartinė energetikos rinkos situacija taip pat turi įtakos urano kainoms, kurias galima stabilizuoti geriau diversifikuojant tiekėjus arba ilgesniu laikotarpiu statant elektrines, kurias reikia rečiau aprūpinti kuru. Elektrinėse, kurių pagrindą sudaro maži moduliniai reaktoriai, kurą papildyti gali reikėti rečiau – kas 3–7 metus, palyginti su įprastomis elektrinėmis, kuriose papildymo reikia kas 1–2 metus. Kai kurie maži moduliniai reaktoriai net suprojektuoti taip, kad be kuro papildymo galėtų veikti iki 30 metų. Be to, III kartos elektrinių statyba atitinka šalių, kurioms reikia daug energijos ir kurios turi išplėtotus tinklus, poreikius (tai rodo įvairiose šalyse vykdomos ar planuojamos programos). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Mažų modulinių reaktorių konstrukcijos dažniausiai yra paprastesnės, o jų saugos koncepcija dažnai labiau priklauso nuo pasyvių sistemų ir būdingų reaktoriaus saugos savybių, tokių kaip maža galia ir darbinis slėgis. Maži moduliniai reaktoriai leidžia sutaupyti sąnaudų ir sutrumpinti statybų laiką, be to, juos galima diegti palaipsniui, kad būtų patenkintas didėjantis elektros energijos poreikis. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Atominėms elektrinėms reikalingas kuro kiekis, palyginti su iškastinį kurą naudojančių elektrinių poreikiais, yra gana mažas. Viena nedidelė penkis gramus sverianti urano dioksido granulė pagamina tiek pat energijos, kiek tona anglies arba apie 480 kubinių metrų gamtinių dujų. Atominėms elektrinėms nereikia didelių laikymo pajėgumų ir jos gali lengvai sukaupti kuro 3–5 metams. Atsargų kaupimo pajėgumai gali būti vertinami kaip elektrinės stabilumo aspektas, nes tai sumažina priklausomybę nuo konkretaus tiekėjo ir suteikia galimybę pirkti kurą esant palankioms kainoms. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Investicijos į šį sektorių taip pat reiškia, kad bet koks atnaujinimas gali būti panaudotas žaliajai pertvarkai. Branduolinės technologijos ir metodai yra naudojami siekiant pereiti prie vis labiau vandeniliu grindžiamos energetikos sistemos dviejose pagrindinėse srityse: i) vandenilio gamyba naudojant branduolinę energiją šiluminei ir (arba) cheminei vandens disociacijai ir ii) branduolinių metodų ir technologijų indėlis gerinant bendrą supratimą ir vėliau leidžiant pritaikyti medžiagas, kad jos geriau atitiktų vandenilio saugojimo ir konversijos reikalavimus (15). |
| --- | --- |

4.5.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  SESV 194 straipsnio 2 dalis.

1

(2)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

2

(3)  2022 m. kovo 9 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/1214, kuriuo dėl ekonominės veiklos tam tikruose sektoriuose iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2139 ir dėl tam tikros informacijos apie tą ekonominę veiklą viešo atskleidimo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2178 (OL L 188, 2022 7 15, p. 1).

3

(4)  Techninės ekspertų grupės ataskaita pateikiama šiuo adresu: TEG final report on the EU taxonomy | European Commission (europa.eu)

4

TEG final report on the EU taxonomy | European Commission

(5)  2022 m. vasario mėn. Eurostato duomenys https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/edn-20220210-2.

5

(6)  Daugiau informacijos rasite nuomonėje TEN/761 (OL C 275, 2022 7 18, p. 80).

6

(7)  TEA/NEA, 2020 m.

7

(8)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/ae17da3d-e8a5-4163-a3ec-2e6fb0b5677d/Projected-Costs-of-Generating-Electricity-2020.pdf

8

(9)  2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).

9

(10)  Planas „REPowerEU“, COM(2022) 230 final.

10

final

(11)  TEA, 10-Point Plan to European Union for reducing reliance on Russian supplies by over a third while supporting European Green Deal, with emergency options to go further („10 punktų planas Europos Sąjungai dėl priklausomybės nuo Rusijos tiekimo sumažinimo daugiau nei trečdaliu, kartu remiant Europos žaliąjį kursą, su ekstremalios situacijos galimybėmis vykdyti planą toliau“), 2022 m. kovo mėn.

11

10-Point Plan to European Union for reducing reliance on Russian supplies by over a third while supporting European Green Deal, with emergency options to go further

(12)  Čekijos Temelino atominė elektrinė jau rado alternatyvių tiekėjų.

12

(13)  Euratomo tiekimo agentūros 2020 m. metinėje ataskaitoje teigiama, kad urano atsargų ES branduoliniams reaktoriams gali pakakti vidutiniškai 2,75 metų.

13

(14)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

14

(15)  IAEA-TECDOC-1676.

15

---

I PRIEDAS

Ši kontranuomonė, už kurią buvo atiduota ne mažiau kaip ketvirtadalis balsų, svarstymo metu buvo atmesta (Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnio 7 dalis):

| 7 PAKEITIMAS


  TEN/776


  Branduolinės energijos vaidmuo užtikrinant ES energijos kainų stabilumą


  Visą TEN skyriaus pateiktą nuomonę pakeisti šiuo tekstu (paaiškinimas (pagrindimas) pateikiamas dokumento pabaigoje): | Pateikė:

  Jan Dirx
  Bernardo Hernández Bataller
  Ileana Izverniceanu
  Thomas Kattnig
  Kęstutis Kupšys
  Cillian Lohan
  Alessandro Mostaccio
  João Nabais
  Maria Nikolopoulou
  Lutz Ribbe
  Peter Schmidt
  Arnaud Schwartz |
| --- | --- |

7 PAKEITIMAS

TEN/776

Branduolinės energijos vaidmuo užtikrinant ES energijos kainų stabilumą

Visą TEN skyriaus pateiktą nuomonę pakeisti šiuo tekstu (paaiškinimas (pagrindimas) pateikiamas dokumento pabaigoje):

Pateikė:

Jan Dirx

Bernardo Hernández Bataller

Ileana Izverniceanu

Thomas Kattnig

Kęstutis Kupšys

Cillian Lohan

Alessandro Mostaccio

João Nabais

Maria Nikolopoulou

Lutz Ribbe

Peter Schmidt

Arnaud Schwartz

| Pakeitimas |
| --- |
| 1.   Išvada ir rekomendacija







  1.1 | Apibendrintas atsakymas į Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Čekijos klausimą būtų toks, jog esant dabartiniam elektros energijos rinkos modeliui branduolinė energija negali užtikrinti kainų stabilumo. Taip yra todėl, kad dabartinis rinkos modelis paremtas prioritetine eile (žr. 2.8 punktą). Tik tada, kai rinkos modelis pritaikomas panaudojant didelę valstybės pagalbą kartu su privačiu finansavimu, branduolinė energija galėtų stabilizuoti kainas. |

Pakeitimas

1.   Išvada ir rekomendacija

1.1

Apibendrintas atsakymas į Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Čekijos klausimą būtų toks, jog esant dabartiniam elektros energijos rinkos modeliui branduolinė energija negali užtikrinti kainų stabilumo. Taip yra todėl, kad dabartinis rinkos modelis paremtas prioritetine eile (žr. 2.8 punktą). Tik tada, kai rinkos modelis pritaikomas panaudojant didelę valstybės pagalbą kartu su privačiu finansavimu, branduolinė energija galėtų stabilizuoti kainas.

| 1.2 | EESRK rekomenduoja ES Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai ES lygmeniu pradėti struktūruotą dialogą, kurio tikslas būtų susitarti dėl naujo, kainų stabilumą garantuojančio elektros energijos rinkos modelio. |
| --- | --- |

1.2

EESRK rekomenduoja ES Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai ES lygmeniu pradėti struktūruotą dialogą, kurio tikslas būtų susitarti dėl naujo, kainų stabilumą garantuojančio elektros energijos rinkos modelio.

2.   Įvadinės pastabos

| 2.1 | Prieš Čekijai perimant pirmininkavimą ES Tarybai (2022 m. antrąjį pusmetį) ši pirmininkausianti šalis paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti tiriamąją nuomonę dėl branduolinės energijos vaidmens užtikrinant ES energijos kainų stabilumą. |
| --- | --- |

2.1

Prieš Čekijai perimant pirmininkavimą ES Tarybai (2022 m. antrąjį pusmetį) ši pirmininkausianti šalis paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti tiriamąją nuomonę dėl branduolinės energijos vaidmens užtikrinant ES energijos kainų stabilumą.

| 2.2 | EESRK džiaugiasi galėdamas atsakyti į šį pirmininkausiančios Čekijos prašymą, nes jis suteikia galimybę remiantis faktais ir nedviprasmiškai apibūdinti šį vaidmenį. |
| --- | --- |

2.2

EESRK džiaugiasi galėdamas atsakyti į šį pirmininkausiančios Čekijos prašymą, nes jis suteikia galimybę remiantis faktais ir nedviprasmiškai apibūdinti šį vaidmenį.

| 2.3 | Kainų stabilumas yra viena iš būtinų sąlygų norint užtikrinti elektros energijos vartotojams – tiek įmonėms, tiek individualiems vartotojams – aiškumą dėl jų sąnaudų artimiausioje ateityje ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Todėl stabilios energijos kainos turi lemiamos įtakos Europos įmonių veiklos rezultatams ir darbo vietų kūrimui ir išsaugojimui. |
| --- | --- |

2.3

Kainų stabilumas yra viena iš būtinų sąlygų norint užtikrinti elektros energijos vartotojams – tiek įmonėms, tiek individualiems vartotojams – aiškumą dėl jų sąnaudų artimiausioje ateityje ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Todėl stabilios energijos kainos turi lemiamos įtakos Europos įmonių veiklos rezultatams ir darbo vietų kūrimui ir išsaugojimui.

| 2.4 | Kainų stabilumas taip pat būtinas visoms įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kad jos galėtų laiku pateikti realias kainas ir daryti realistines prognozes. |
| --- | --- |

2.4

Kainų stabilumas taip pat būtinas visoms įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kad jos galėtų laiku pateikti realias kainas ir daryti realistines prognozes.

| 2.5 | Kad būtų galima ES Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai pateikti kuo labiau faktais grįstą ir kuo nedviprasmiškesnį atsakymą, šioje tiriamojoje nuomonėje mes neaptarinėsime kitų, ne mažiau įdomių aspektų, kurie nėra svarbūs vertinant šios tiriamosios nuomonės temos formulavimo požiūriu. Tai reiškia, kad mes neprieštarausime kiekvienos valstybės narės teisei pačiai nuspręsti, kaip pačiai generuoti elektrą. Antra, mes nekomentuosime esamų arba galimų branduolinės energijos panašumų ir trūkumų. |
| --- | --- |

2.5

Kad būtų galima ES Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai pateikti kuo labiau faktais grįstą ir kuo nedviprasmiškesnį atsakymą, šioje tiriamojoje nuomonėje mes neaptarinėsime kitų, ne mažiau įdomių aspektų, kurie nėra svarbūs vertinant šios tiriamosios nuomonės temos formulavimo požiūriu. Tai reiškia, kad mes neprieštarausime kiekvienos valstybės narės teisei pačiai nuspręsti, kaip pačiai generuoti elektrą. Antra, mes nekomentuosime esamų arba galimų branduolinės energijos panašumų ir trūkumų.

| 2.6 | Šioje tiriamojoje nuomonėje taip pat nebus nagrinėjamas tiekimo saugumo klausimas. Šiam klausimui reikia skirti atskirą nuomonę. Tačiau neginčijama, kad esant dabartinei situacijai, kai Europoje vyksta karas, kuriame dujos ir nafta naudojami kaip ginklai, svarbu užtikrinti, kad esamos elektrinės veiktų kiek galima ilgiau ir kad būtų lanksčiai sprendžiamas laikino iškastinio kuro ir nedidelės taršos kuro naudojimo klausimas. Kaip jau minėta, Komitetas pripažįsta, kad kiekviena valstybė narė turi teisę pati spręsti, kaip pačiai gaminti elektros energiją. Komitetas pakartoja, kad tvirtai pritaria tam, apie ką Komisija rašo savo plane „REPowerEU“, kur pažymima, kad uždavinys – sparčiai sumažinti mūsų priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro, spartinant perėjimą prie švarios energijos ir suvienijant jėgas, kad būtų sukurta atsparesnė energetikos sistema ir tikra energetikos sąjunga. |
| --- | --- |

2.6

Šioje tiriamojoje nuomonėje taip pat nebus nagrinėjamas tiekimo saugumo klausimas. Šiam klausimui reikia skirti atskirą nuomonę. Tačiau neginčijama, kad esant dabartinei situacijai, kai Europoje vyksta karas, kuriame dujos ir nafta naudojami kaip ginklai, svarbu užtikrinti, kad esamos elektrinės veiktų kiek galima ilgiau ir kad būtų lanksčiai sprendžiamas laikino iškastinio kuro ir nedidelės taršos kuro naudojimo klausimas. Kaip jau minėta, Komitetas pripažįsta, kad kiekviena valstybė narė turi teisę pati spręsti, kaip pačiai gaminti elektros energiją. Komitetas pakartoja, kad tvirtai pritaria tam, apie ką Komisija rašo savo plane „REPowerEU“, kur pažymima, kad uždavinys – sparčiai sumažinti mūsų priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro, spartinant perėjimą prie švarios energijos ir suvienijant jėgas, kad būtų sukurta atsparesnė energetikos sistema ir tikra energetikos sąjunga.

| 2.7 | Nors kyla pagunda diskutuoti apie energijos kainų dydį, to nedarysime, nes kainų stabilumas nepriklauso nuo kainų lygio. Bet kokiame kainų lygmenyje stabilumas gali būti, bet jo gali ir nebūti. |
| --- | --- |

2.7

Nors kyla pagunda diskutuoti apie energijos kainų dydį, to nedarysime, nes kainų stabilumas nepriklauso nuo kainų lygio. Bet kokiame kainų lygmenyje stabilumas gali būti, bet jo gali ir nebūti.

| 2.8 | Toliau paaiškinami kai kurie techniniai terminai:
  rinkos modelis – modelis, kuriuo remiantis rinkoje nustatomos elektros energijos kainos;
  ribinės sąnaudos – tai suma, kuria padidėja bendros sąnaudos, jeigu įmonė pagamina vieną papildomą gaminį;
  neatidėliotinų sandorių rinka – biržos prekių, pvz., elektros energijos, mainų rinka, kurioje sudarius sandorį atsiskaitoma nedelsiant ir greitai pristatoma;
  prioritetinė eilė – elektrinių eilė, sudaroma remiantis jų ribinėmis sąnaudomis, pradedant mažiausiomis ir baigiant didžiausiomis ribinėmis sąnaudomis. Todėl, kol nepatenkinama paklausa, į šią eilę įtraukiamos elektrinės su didesnėmis ribinėmis sąnaudomis. Eilė išdėstyta tokia tvarka: atsinaujinančioji energija, branduolinė energija, anglis, nafta ir dujos. Šiandienos elektros energijos rinkos modelyje kainą pagal savo ribines sąnaudas nustato paskutinė prioritetinėje eilėje esanti elektrinė (dažniausiai tai – dujomis kūrenama elektrinė). |
| --- | --- |

2.8

Toliau paaiškinami kai kurie techniniai terminai:

rinkos modelis – modelis, kuriuo remiantis rinkoje nustatomos elektros energijos kainos;

ribinės sąnaudos – tai suma, kuria padidėja bendros sąnaudos, jeigu įmonė pagamina vieną papildomą gaminį;

neatidėliotinų sandorių rinka – biržos prekių, pvz., elektros energijos, mainų rinka, kurioje sudarius sandorį atsiskaitoma nedelsiant ir greitai pristatoma;

prioritetinė eilė – elektrinių eilė, sudaroma remiantis jų ribinėmis sąnaudomis, pradedant mažiausiomis ir baigiant didžiausiomis ribinėmis sąnaudomis. Todėl, kol nepatenkinama paklausa, į šią eilę įtraukiamos elektrinės su didesnėmis ribinėmis sąnaudomis. Eilė išdėstyta tokia tvarka: atsinaujinančioji energija, branduolinė energija, anglis, nafta ir dujos. Šiandienos elektros energijos rinkos modelyje kainą pagal savo ribines sąnaudas nustato paskutinė prioritetinėje eilėje esanti elektrinė (dažniausiai tai – dujomis kūrenama elektrinė).

3.   Atsakymas į klausimą

| 3.1 | Žinoma, kiekviena elektrinė atlieka tam tikrą vaidmenį elektros energijos rinkoje. Pavyzdžiui, akivaizdu, kad kainų raida atspindėjo pastarojo meto daugelio Prancūzijos atominių elektrinių gedimus ir su tuo susijusį poreikį importuoti daugiau elektros energijos. Tačiau šioje tiriamojoje nuomonėje šių daugiau ar mažiau laikinų situacijų nenagrinėjame; vietoje to – vertinsime struktūrinę elektros energijos rinkos veikimo pusę. |
| --- | --- |

3.1

Žinoma, kiekviena elektrinė atlieka tam tikrą vaidmenį elektros energijos rinkoje. Pavyzdžiui, akivaizdu, kad kainų raida atspindėjo pastarojo meto daugelio Prancūzijos atominių elektrinių gedimus ir su tuo susijusį poreikį importuoti daugiau elektros energijos. Tačiau šioje tiriamojoje nuomonėje šių daugiau ar mažiau laikinų situacijų nenagrinėjame; vietoje to – vertinsime struktūrinę elektros energijos rinkos veikimo pusę.

| 3.2 | Daugiausia dėmesio skirsime neatidėliotinų sandorių rinkai, kadangi joje pirmiausia nustatoma vartotojų mokama kaina. Ir, kaip minėta, neatidėliotinų sandorių rinkoje rinkos modelis paremtas prioritetine eile. |
| --- | --- |

3.2

Daugiausia dėmesio skirsime neatidėliotinų sandorių rinkai, kadangi joje pirmiausia nustatoma vartotojų mokama kaina. Ir, kaip minėta, neatidėliotinų sandorių rinkoje rinkos modelis paremtas prioritetine eile.

| 3.3 | Tai, kaip branduolinė energija lemia ES energijos kainų stabilumą, priklauso nuo dviejų kintamųjų, pirmiausia nuo to, ar ji susijusi su senomis ar naujomis atominėmis elektrinėmis, ir ar ji susijusi su dabartiniu ar nauju rinkos modeliu. Derinant šiuos kintamuosius galimos keturios skirtingos situacijos. |
| --- | --- |

3.3

Tai, kaip branduolinė energija lemia ES energijos kainų stabilumą, priklauso nuo dviejų kintamųjų, pirmiausia nuo to, ar ji susijusi su senomis ar naujomis atominėmis elektrinėmis, ir ar ji susijusi su dabartiniu ar nauju rinkos modeliu. Derinant šiuos kintamuosius galimos keturios skirtingos situacijos.

| 3.4 | Todėl siekiant pateikti kuo aiškesnį atsakymą, būtina išskirti keturis skirtingus šių keturių situacijų scenarijus, konkrečiai:






  A. | Esamos atominės elektrinės ir esamas rinkos modelis |
| --- | --- | --- |

3.4

Todėl siekiant pateikti kuo aiškesnį atsakymą, būtina išskirti keturis skirtingus šių keturių situacijų scenarijus, konkrečiai:

A.

Esamos atominės elektrinės ir esamas rinkos modelis

| B. | Esamos atominės elektrinės ir naujas rinkos modelis |
| --- | --- |

B.

Esamos atominės elektrinės ir naujas rinkos modelis

| C. | Naujos atominės elektrinės ir esamas rinkos modelis |
| --- | --- |

C.

Naujos atominės elektrinės ir esamas rinkos modelis

| D. | Naujos atominės elektrinės ir naujas rinkos modelis. |
| --- | --- |

D.

Naujos atominės elektrinės ir naujas rinkos modelis.

3.5   A. Esamos atominės elektrinės ir esamas rinkos modelis

| 3.5.1 | Beveik visose valstybėse narėse veikiančiose atominėse elektrinėse generuojama elektra nedaro ir negali daryti įtakos elektros kainų stabilumui. Taip yra todėl, kad dabartinis rinkos modelis paremtas prioritetine eile ir jame kainos nustatomos pagal didžiausias ribines sąnaudas turinčią elektrinę (beveik visada kūrenamą dujomis, net ir Prancūzijoje). ES tėra vienintelė išimtis ir tai – Švedija dėl savo elektros energijos rūšių derinio (beveik 60 proc. atsinaujinančiųjų energijos išteklių, daugiausia hidroenergijos, ir apie 30 proc. branduolinės energijos) (1). |
| --- | --- |

3.5.1

Beveik visose valstybėse narėse veikiančiose atominėse elektrinėse generuojama elektra nedaro ir negali daryti įtakos elektros kainų stabilumui. Taip yra todėl, kad dabartinis rinkos modelis paremtas prioritetine eile ir jame kainos nustatomos pagal didžiausias ribines sąnaudas turinčią elektrinę (beveik visada kūrenamą dujomis, net ir Prancūzijoje). ES tėra vienintelė išimtis ir tai – Švedija dėl savo elektros energijos rūšių derinio (beveik 60 proc. atsinaujinančiųjų energijos išteklių, daugiausia hidroenergijos, ir apie 30 proc. branduolinės energijos) (1).

3.6   B. Esamos atominės elektrinės ir naujas rinkos modelis

| 3.6.1 | Iš principo galima įsivaizduoti, kad atominės elektrinės gali turėti kainas stabilizuojantį poveikį, pavyzdžiui, esant rinkos modeliui, kuriame kainodara paremta vidutinėmis sąnaudomis ir (arba) kuriame branduolinė energija nepatenka į prioritetinę eilę. Tačiau kyla klausimų, kaip atrodytų tokia rinka ir kaip ji turėtų veikti. Pavyzdžiui, Jungtinėje Karalystėje šiuo metu įgyvendinamas naujas modelis, t. y. rinka dalijama į du segmentus: skirstomosios energijos ir neskirstomosios energijos. Skirstomasis segmentas (daugiausia dujos ir likutinė anglis bei šiek tiek biomasės) taikytų ribinių sąnaudų kainodaros modelį, o neskirstomasis segmentas būtų apmokamas remiantis visomis sąnaudomis (tam tikra reguliuojamąja kapitalo grąža sutarties dėl kainų skirtumo forma (Jungtinė Karalystė tai jau išbandė su savo naująja atomine elektrine Hinkley Point C
   (2)). Tai reiškia, kad valstybė turės subsidijuoti atitinkamas atomines elektrines, jeigu elektros energija rinkoje bus mažesnė už sutartą sumą remiantis reguliuojamąja kapitalo grąža. |
| --- | --- |

3.6.1

Iš principo galima įsivaizduoti, kad atominės elektrinės gali turėti kainas stabilizuojantį poveikį, pavyzdžiui, esant rinkos modeliui, kuriame kainodara paremta vidutinėmis sąnaudomis ir (arba) kuriame branduolinė energija nepatenka į prioritetinę eilę. Tačiau kyla klausimų, kaip atrodytų tokia rinka ir kaip ji turėtų veikti. Pavyzdžiui, Jungtinėje Karalystėje šiuo metu įgyvendinamas naujas modelis, t. y. rinka dalijama į du segmentus: skirstomosios energijos ir neskirstomosios energijos. Skirstomasis segmentas (daugiausia dujos ir likutinė anglis bei šiek tiek biomasės) taikytų ribinių sąnaudų kainodaros modelį, o neskirstomasis segmentas būtų apmokamas remiantis visomis sąnaudomis (tam tikra reguliuojamąja kapitalo grąža sutarties dėl kainų skirtumo forma (Jungtinė Karalystė tai jau išbandė su savo naująja atomine elektrine Hinkley Point C
   (2)). Tai reiškia, kad valstybė turės subsidijuoti atitinkamas atomines elektrines, jeigu elektros energija rinkoje bus mažesnė už sutartą sumą remiantis reguliuojamąja kapitalo grąža.

Tai reiškia, kad tokį naują rinkos modelį sudaro du elementai: rinkos segmentas, kuriame taikomas ankstesnis rinkos modelis (prioritetinė eilė, paremta ribinėmis sąnaudomis) ir antras, kuriame de facto taikomos tik sutartys dėl kainų skirtumo. Todėl pagal sutartis dėl kainų skirtumo generuotos elektros energijos kainos yra stabilios ir tokiu būdu tai atsispindi stabilesnėje kainoje, kurią moka vartotojas. Tačiau kaina, kurią moka vartotojas, vis tiek svyruos, nes dalis elektros energijos kainų vis tiek nustatomos remiantis prioritetine eile.

3.7   C. Naujos atominės elektrinės ir esamas rinkos modelis

| 3.7.1 | Atominės elektrinės galėtų turėti stabilizuojantį poveikį kainoms, jeigu būtų pastatyta pakankamai atominių elektrinių, kad jos nuolat būtų paskutinės elektrinės prioritetinėje eilėje. Tai reikštų, kad mums reikėtų pakeisti iškastinio kuro elektrines atominėmis elektrinėmis – taigi turėtume mažiausiai kelis šimtus naujų atominių elektrinių Europoje! Ir taip, tuomet tai leistų nustatyti kainą, kuomet kainų lygis, žr. Hinkley C atvejį, būtų maždaug dvigubai aukštesnis už atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kainas. Tačiau dėl ribinių sąnaudų, neišvengiama pasekmė būtų tokia, kad naujos atominės elektrinės negalėtų pačios savęs finansuoti rinkoje, todėl joms reikėtų subsidijų. |
| --- | --- |

3.7.1

Atominės elektrinės galėtų turėti stabilizuojantį poveikį kainoms, jeigu būtų pastatyta pakankamai atominių elektrinių, kad jos nuolat būtų paskutinės elektrinės prioritetinėje eilėje. Tai reikštų, kad mums reikėtų pakeisti iškastinio kuro elektrines atominėmis elektrinėmis – taigi turėtume mažiausiai kelis šimtus naujų atominių elektrinių Europoje! Ir taip, tuomet tai leistų nustatyti kainą, kuomet kainų lygis, žr. Hinkley C atvejį, būtų maždaug dvigubai aukštesnis už atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kainas. Tačiau dėl ribinių sąnaudų, neišvengiama pasekmė būtų tokia, kad naujos atominės elektrinės negalėtų pačios savęs finansuoti rinkoje, todėl joms reikėtų subsidijų.

3.8   D. Naujos atominės elektrinės ir naujas rinkos modelis

| 3.8.1 | Atominės elektrinės neturėtų būti įtraukiamos į prioritetinę eilę ir joms turėtų būti taikoma sąnaudų su antkainiu sistema. Antkainis skaičiuojamas todėl, kad be valdžios finansinių investicijų, reikia pasitelkti privatų sektorių ir užsitikrinti teisingą investicijų grąžą, todėl ir turime sąnaudų su antkainiu tarifą. (Taip pat žr. 3.5.1 punktą.) |
| --- | --- |

3.8.1

Atominės elektrinės neturėtų būti įtraukiamos į prioritetinę eilę ir joms turėtų būti taikoma sąnaudų su antkainiu sistema. Antkainis skaičiuojamas todėl, kad be valdžios finansinių investicijų, reikia pasitelkti privatų sektorių ir užsitikrinti teisingą investicijų grąžą, todėl ir turime sąnaudų su antkainiu tarifą. (Taip pat žr. 3.5.1 punktą.)

4.   Santrauka

| 4.1. | Apibendrintas atsakymas į Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Čekijos klausimą būtų toks, jog esant dabartiniam elektros energijos rinkos modeliui branduolinė energija negali užtikrinti kainų stabilumo. Tik tada, kai rinkos modelis pritaikomas panaudojant didelę valstybės pagalbą kartu su privačiu finansavimu, galimas branduolinės energijos kainų stabilizavimas. |
| --- | --- |

4.1.

Apibendrintas atsakymas į Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Čekijos klausimą būtų toks, jog esant dabartiniam elektros energijos rinkos modeliui branduolinė energija negali užtikrinti kainų stabilumo. Tik tada, kai rinkos modelis pritaikomas panaudojant didelę valstybės pagalbą kartu su privačiu finansavimu, galimas branduolinės energijos kainų stabilizavimas.

| 4.2. | Todėl EESRK pataria ES Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai ES lygmeniu pradėti struktūruotą dialogą, kad būtų susitarta dėl naujo kainų stabilumą garantuojančio elektros energijos rinkos modelio. |
| --- | --- |

4.2.

Todėl EESRK pataria ES Tarybai pirmininkaujančiai Čekijai ES lygmeniu pradėti struktūruotą dialogą, kad būtų susitarta dėl naujo kainų stabilumą garantuojančio elektros energijos rinkos modelio.

| Paaiškinimas |
| --- |
| Savo rugsėjo 8 d. pareiškime EESRK pirmininkė Christa Schweng ir TEN skyriaus pirmininkė Baiba Miltovica rašė, kad „EESRK ragina imtis bendrų Europos veiksmų elektros energijos kainų stabilumui užtikrinti ir skubioms energijos rinkos reformoms“. Būtent tokia ir yra šio mūsų parengto pakeitimo esmė, nes mes norime pateikti aiškų ir sąžiningą atsakymą į ES Tarybai pirmininkaujančios Čekijos klausimą.
  Šiuo metu rengiamoje nuomonėje TEN/776 ES nenagrinėjamas Tarybai pirmininkaujančios Čekijos klausimas, konkrečiai – klausimas apie branduolinės energijos vaidmenį užtikrinant elektros energijos kainų stabilumą; pirma, tai nuomonė, labiau skirta tiekimo saugumui, o antra, joje reklamuojama branduolinė energetika. Žinoma, tiekimo saugumas taip pat yra labai svarbus, tačiau pirmininkaujančios šalies klausimas buvo ne apie tai.
  Deja, pranešėja į savo nuomonę taip pat įtraukė daug netikslumų ir abejotinų elementų. 20 iš šių punktų apibūdinome pranešime, kurį pateikėme prieš šio mėnesio TEN skyriaus posėdį.
  Norime pabrėžti, kad kainų stabilumas yra viena iš būtinų sąlygų norint užtikrinti elektros energijos vartotojams – tiek įmonėms, tiek individualiems vartotojams – aiškumą dėl jų sąnaudų artimiausioje ateityje ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Todėl stabilios energijos kainos turi labai svarbią įtaką Europos įmonių veiklos rezultatams ir darbo vietų kūrimui ir išsaugojimui.

  Todėl parengėme šį pakeitimą ir prašome EESRK biuro jį priimti kaip kontranuomonę.

  Šiame pakeitime pateikiame aiškų ir nedviprasmišką atsakymą į tai, apie ką turėtų būti ši nuomonė, t. y. koks yra branduolinės energijos vaidmuo užtikrinant energijos kainų stabilumą ES. Todėl neaptariame nei branduolinės energijos pranašumų ir trūkumų, nei kainų lygio, nes stabilumas galimas esant bet kokio dydžio kainoms.
  Svarbu suprasti, kad jei norite ką nors daryti dėl elektros energijos kainų, būtina pakeisti dabartinę energijos kainų rinkos sistemą. Ši išvada jau daug kartų nuskambėjo Europoje: ją citavo Ursula von der Leyen, ji pakartota rugsėjo 9 d. Energetikos tarybos susitikime. Šią išvadą mes ne kartą priminėme, kol buvo rengiama ši nuomonė.
  Todėl šiame pakeitime apibrėžėme keturis scenarijus, kuriais remiantis nagrinėsime, kokiam rinkos modeliui esant branduolinė energija gali ir negali turėti stabilizuojančio poveikio energijos kainoms. Mes darome išvadą, kad branduolinė energija negali turėti stabilizuojančio poveikio pagal du scenarijus, tačiau tam tikromis sąlygomis ji gali turėti stabilizuojantį poveikį pagal kitus du scenarijus.
  Mūsų nuomonei pritarė trys ekspertai, kuriuos tyrimo grupės pirmininkas ir pranešėjas pakvietė į tyrimo grupės posėdį:
  Prof. Keppler: „Branduolinė energija neturi realios įtakos elektros energijos kainoms, taip pat įtakos neturi nei 10 %, nei 20 % branduolinės energijos padidinimas!“
  Cometto (Tarptautinė atominės energijos agentūra, TATENA)): „Trumpuoju laikotarpiu branduolinė energija turi ribotą poveikį mažesnėms elektros kainoms.“
  Goicea (FORATOM): „Teoriškai branduolinė energija gali užtikrinti galutinių energijos kainų stabilumą, tačiau tai vis dar yra rinkos modelio klausimas.“ |

Paaiškinimas

Savo rugsėjo 8 d. pareiškime EESRK pirmininkė Christa Schweng ir TEN skyriaus pirmininkė Baiba Miltovica rašė, kad „EESRK ragina imtis bendrų Europos veiksmų elektros energijos kainų stabilumui užtikrinti ir skubioms energijos rinkos reformoms“. Būtent tokia ir yra šio mūsų parengto pakeitimo esmė, nes mes norime pateikti aiškų ir sąžiningą atsakymą į ES Tarybai pirmininkaujančios Čekijos klausimą.

Šiuo metu rengiamoje nuomonėje TEN/776 ES nenagrinėjamas Tarybai pirmininkaujančios Čekijos klausimas, konkrečiai – klausimas apie branduolinės energijos vaidmenį užtikrinant elektros energijos kainų stabilumą; pirma, tai nuomonė, labiau skirta tiekimo saugumui, o antra, joje reklamuojama branduolinė energetika. Žinoma, tiekimo saugumas taip pat yra labai svarbus, tačiau pirmininkaujančios šalies klausimas buvo ne apie tai.

Deja, pranešėja į savo nuomonę taip pat įtraukė daug netikslumų ir abejotinų elementų. 20 iš šių punktų apibūdinome pranešime, kurį pateikėme prieš šio mėnesio TEN skyriaus posėdį.

Norime pabrėžti, kad kainų stabilumas yra viena iš būtinų sąlygų norint užtikrinti elektros energijos vartotojams – tiek įmonėms, tiek individualiems vartotojams – aiškumą dėl jų sąnaudų artimiausioje ateityje ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Todėl stabilios energijos kainos turi labai svarbią įtaką Europos įmonių veiklos rezultatams ir darbo vietų kūrimui ir išsaugojimui.

Todėl parengėme šį pakeitimą ir prašome EESRK biuro jį priimti kaip kontranuomonę.

Šiame pakeitime pateikiame aiškų ir nedviprasmišką atsakymą į tai, apie ką turėtų būti ši nuomonė, t. y. koks yra branduolinės energijos vaidmuo užtikrinant energijos kainų stabilumą ES. Todėl neaptariame nei branduolinės energijos pranašumų ir trūkumų, nei kainų lygio, nes stabilumas galimas esant bet kokio dydžio kainoms.

Svarbu suprasti, kad jei norite ką nors daryti dėl elektros energijos kainų, būtina pakeisti dabartinę energijos kainų rinkos sistemą. Ši išvada jau daug kartų nuskambėjo Europoje: ją citavo Ursula von der Leyen, ji pakartota rugsėjo 9 d. Energetikos tarybos susitikime. Šią išvadą mes ne kartą priminėme, kol buvo rengiama ši nuomonė.

Todėl šiame pakeitime apibrėžėme keturis scenarijus, kuriais remiantis nagrinėsime, kokiam rinkos modeliui esant branduolinė energija gali ir negali turėti stabilizuojančio poveikio energijos kainoms. Mes darome išvadą, kad branduolinė energija negali turėti stabilizuojančio poveikio pagal du scenarijus, tačiau tam tikromis sąlygomis ji gali turėti stabilizuojantį poveikį pagal kitus du scenarijus.

Mūsų nuomonei pritarė trys ekspertai, kuriuos tyrimo grupės pirmininkas ir pranešėjas pakvietė į tyrimo grupės posėdį:

Prof. Keppler: „Branduolinė energija neturi realios įtakos elektros energijos kainoms, taip pat įtakos neturi nei 10 %, nei 20 % branduolinės energijos padidinimas!“

Cometto (Tarptautinė atominės energijos agentūra, TATENA)): „Trumpuoju laikotarpiu branduolinė energija turi ribotą poveikį mažesnėms elektros kainoms.“

Goicea (FORATOM): „Teoriškai branduolinė energija gali užtikrinti galutinių energijos kainų stabilumą, tačiau tai vis dar yra rinkos modelio klausimas.“

| Balsavimo rezultatai |
| --- |
| Už | 98 |
| Prieš | 135 |
| Susilaikė | 27 |

Balsavimo rezultatai

Už

98

Prieš

135

Susilaikė

27

---

(1)  https://sweden.se/climate/sustainability/energy-use-in-sweden

(2)  https://www.gov.uk/government/collections/hinkley-point-c

---

II PRIEDAS

| | NARYS | GRUPĖ | Balsuota | Perduota balsavimo teisė |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ANDERSEN, Dorthe | II | A | SORGENFREY, Bente |
| 2 | ANDERSSON, Jan Torsten | III | N | |
| 3 | ANDERSSON, Krister | I | Y | |
| 4 | ANGELOVA, Milena | I | Y | |
| 5 | ANTONIOU, Michalis | I | Y | |
| 6 | ARDHE, Christian | I | Y | |
| 7 | ATS, Kerli | III | Y | |
| 8 | BABRAUSKIENE, Tatjana | II | A | |
| 9 | BACK, Thord Stefan | I | Y | |
| 10 | BALDZENS, Egils | II | Y | |
| 11 | BARBUCCI, Giulia | II | A | |
| 12 | BARCELÓ DELGADO, Andrés | I | Y | |
| 13 | BARRERA CHAMORRO, Maria Del Carmen | II | N | |
| 14 | BARTELS, Holger | II | N | |
| 15 | BÄUMLER, Christian | II | N | |
| 16 | BERNIS CASTELLS, Jaume | III | Y | |
| 17 | BERTOLINI, Silvestre | II | Y | |
| 18 | BIEGON, Dominika | II | N | |
| 19 | BLANC, Patricia | III | Y | |
| 20 | BLIJLEVENS, Réné | I | A | |
| 21 | BOGUSZ, Malgorzata Anna | III | N | |
| 22 | BOLAND, Séamus | III | N | |
| 23 | BOLLON, Pierre | I | Y | |
| 24 | BORSANI, Matteo Carlo | I | Y | |
| 25 | BRISHOUAL, Rachel | III | A | |
| 26 | BRONIARZ, Wincenty Slawomir | II | A | |
| 27 | BRZOBOHATÁ, Zuzana | III | N | |
| 28 | BYRNE, Peter | I | Y | |
| 29 | CABRA DE LUNA, Miguel Ángel | III | Y | |
| 30 | CALDERONE, Marina Elvira | III | N | |
| 31 | CALISTRU, Elena-Alexandra | III | A | |
| 32 | CAÑO AGUILAR, Isabel | II | N | |
| 33 | CATSAMBIS, Constantine | I | Y | |
| 34 | CHAMPAS, Panagiotis | III | Y | |
| 35 | CHARRY, Philippe | II | Y | DESIANO, Carole |
| 36 | CHOIX, Bruno | I | Y | |
| 37 | CLEVER, Peter | I | Y | HEMMERLING, Udo |
| 38 | COMER, John | III | Y | |
| 39 | CORAZZA, Chiara | III | Y | |
| 40 | COULON, Pierre Jean | II | Y | |
| 41 | COUMONT, Raymond | II | Y | |
| 42 | CSER, Ágnes | III | Y | |
| 43 | DE FELIPE LEHTONEN, Helena | I | Y | |
| 44 | DE LEEUW, Rudy | II | N | ULENS, Miranda |
| 45 | DE LOTTO, Pietro Francesco | I | Y | |
| 46 | DE MELLO, Vasco | I | Y | |
| 47 | DE MÛELENAERE, Robert | I | Y | |
| 48 | DEGUARA, Jason | II | N | |
| 49 | DEL RIO, Cinzia | II | N | |
| 50 | DESTOM, Joël | III | Y | |
| 51 | DIAMANTOUROS, Konstantinos | I | Y | |
| 52 | DIMITRIADOU, Stavroula | II | N | |
| 53 | DIRX, Jan | III | N | NEISINGH, Ody |
| 54 | DOZ ORRIT, Javier | II | Y | |
| 55 | DROBINSKI-WEIß, Elvira | III | N | |
| 56 | DUFEK, Bohumír | II | Y | |
| 57 | DULEVSKI, Lalko | III | N | |
| 58 | DUTTO, Diego | III | N | |
| 59 | EDELÉNYI, András | I | Y | |
| 60 | FELSZEGHI, Sára | II | Y | |
| 61 | FORNEA, Dumitru | II | Y | |
| 62 | GARAT PÉREZ, Francisco Javier | III | Y | |
| 63 | GARCÍA DEL RIEGO, Antonio | I | Y | SABATINI, Giovanni |
| 64 | GARCÍA SALGADO, Manuel | II | Y | |
| 65 | GARDIAS, Dorota | II | Y | |
| 66 | GAVRILOVS, Vitalijs | I | Y | |
| 67 | GEISEN, Norbert | III | Y | |
| 68 | GKOFAS, Panagiotis | III | Y | |
| 69 | GOBINŠ, Andris | III | N | |
| 70 | GONDARD-ARGENTI, Marie-Françoise | I | Y | |
| 71 | GRABO, Louise | III | Y | KILIM, Irma |
| 72 | HÄGGLUND, Sam | II | A | |
| 73 | HÄGGMAN, Maria | II | A | |
| 74 | HAJNOŠ, Miroslav | II | Y | |
| 75 | HAUKANÕMM, Monika | III | N | |
| 76 | HEALY, Joe | III | Y | |
| 77 | HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo | III | N | |
| 78 | HOFFMANN, Reiner Gerd | II | N | |
| 79 | HOLST, Sif | III | A | |
| 80 | IOANNIDIS, Athanasios | III | Y | |
| 81 | IZVERNICEANU DE LA IGLESIA, Ileana | III | N | |
| 82 | JAHIER, Luca | III | N | |
| 83 | JOHANSSON, Benny | II | A | |
| 84 | JONUŠKA, Alfredas | I | Y | |
| 85 | JOÓ, Kinga | III | Y | |
| 86 | JUODKAITE, Dovile | III | N | |
| 87 | KÁLLAY, Piroska | II | A | |
| 88 | KATTNIG, Thomas | II | N | BUZEK, Tanja |
| 89 | KIUKAS, Vertti | III | Y | |
| 90 | KLIMEK, Jan | I | Y | |
| 91 | KOKALOV, Ivan | II | Y | |
| 92 | KOLBE, Rudolf | III | N | |
| 93 | KOLYVAS, Ioannis | III | N | |
| 94 | KOMORÓCZKI, István | I | Y | |
| 95 | KONTKANEN, Mira-Maria | I | Y | |
| 96 | KOUTSIOUMPELIS, Stavros | II | Y | |
| 97 | KROPIL, Rudolf | III | Y | |
| 98 | KROPP, Thomas | I | Y | GERSTEIN, Antje |
| 99 | KRUPAVICIENE, Kristina | II | Y | |
| 100 | KÜKEDI, Zsolt | III | Y | |
| 101 | KUNYSZ, Maciej Dawid | III | A | |
| 102 | LADEFOGED, Anders | I | Y | |
| 103 | LE BRETON, Marie-Pierre | I | Y | |
| 104 | LEFÈVRE, Christophe | II | Y | |
| 105 | LEITANE, Katrina | III | A | |
| 106 | LOBO XAVIER, Gonçalo | I | A | |
| 107 | LOHAN, Cillian | III | N | |
| 108 | LUSTENHOUWER, Colin | I | N | |
| 109 | MACHYNA, Emil | II | Y | |
| 110 | MADSEN, Niels | I | Y | |
| 111 | MALLIA, Stefano | I | Y | |
| 112 | MANOLOV, Dimitar | II | Y | |
| 113 | MARCHIORI, Alberto | I | Y | |
| 114 | MARIN, Florian | II | N | |
| 115 | MARTINOVIC DŽAMONJA, Dragica | I | Y | |
| 116 | MASCIA, Sandro | I | Y | |
| 117 | MASTANTUONO, Alena | I | Y | LEMCKE, Freya |
| 118 | MATSAS, Andreas | II | Y | |
| 119 | MAVROMMATIS, Manthos | I | Y | |
| 120 | MEDINA, Felipe | I | Y | |
| 121 | MENSI, Maurizio | III | A | |
| 122 | MERLO, Nicoletta | II | Y | |
| 123 | MESKER, August Pierre | I | N | |
| 124 | MEYNENT, Denis | II | N | |
| 125 | MILTOVICA, Baiba | III | Y | |
| 126 | MINCHEVA, Mariya | I | Y | PANGL, Andreas |
| 127 | MIRA, Luís | I | Y | |
| 128 | MISSLBECK-WINBERG, Christiane | I | Y | |
| 129 | MITOV, Veselin | II | Y | |
| 130 | MONE, Andrea | II | A | |
| 131 | MOOS, Christian | III | A | |
| 132 | MORENO DÍAZ, José Antonio | II | A | |
| 133 | MORKIS, Gintaras | I | Y | |
| 134 | MOSTACCIO, Alessandro | III | N | |
| 135 | MUREȘAN, Marinel Dănuț | I | Y | |
| 136 | MURGUÍA ESTEVE, Aitor | II | N | |
| 137 | NIKOLOPOULOU, Maria | II | N | |
| 138 | NIKOLOV, Bogomil | III | N | |
| 139 | NOWACKI, Marcin | I | Y | |
| 140 | NYGREN, Ellen | II | A | |
| 141 | OCHEDZAN, Justyna Kalina | III | A | |
| 142 | O'CONNOR, Jack | II | A | |
| 143 | ÖNGÖRUR, Berivan | II | A | |
| 144 | OSTROWSKI, Krzysztof | I | A | |
| 145 | PADURE, Decebal-Ștefăniță | I | Y | HAUNERT, Nora |
| 146 | PAIDAS, Ioannis | II | Y | |
| 147 | PALMIERI, Stefano | II | A | |
| 148 | PARTHIE, Sandra | I | A | |
| 149 | PATER, Krzysztof | III | Y | |
| 150 | PAVIĆ-ROGOŠIĆ, Lidija | III | A | |
| 151 | PENTTINEN, Markus | II | Y | |
| 152 | PETRAITIENE, Irena | II | Y | |
| 153 | PIETKIEWICZ, Janusz | I | Y | |
| 154 | PILAWSKI, Lech | I | Y | |
| 155 | PLOSCEANU, Aurel Laurentiu | I | N | |
| 156 | POCIVAVŠEK, Jakob Krištof | II | A | |
| 157 | POPELKOVÁ, Hana | II | Y | VAN KELLE, Lottie |
| 158 | POTTIER, Jean-Michel | I | Y | |
| 159 | POTYRALA, Dariusz Miroslaw | II | Y | |
| 160 | PREDA, Bogdan | I | Y | VUORI, Timo |
| 161 | PROUZET, Emilie | I | Y | |
| 162 | PUECH d'ALISSAC, Arnold | I | Y | |
| 163 | PUXEU ROCAMORA, Josep | I | Y | |
| 164 | QUAREZ, Christophe | II | Y | |
| 165 | RAMMO, Alari | III | Y | |
| 166 | RAVNIK, Branko | III | Y | |
| 167 | REALE, Maurizio | I | Y | |
| 168 | REDING, Jean-Claude | II | N | |
| 169 | REISECKER, Sophia | II | A | RUSU, Sabin |
| 170 | RELIC, Danko | III | A | |
| 171 | REPANŠEK, Neža | III | N | |
| 172 | RIBBE, Lutz | III | N | |
| 173 | RISTELÄ, Pekka | II | A | |
| 174 | ROBYNS, Wautier | I | Y | |
| 175 | ROCHE RAMO, José Manuel | III | N | |
| 176 | RÖPKE, Oliver | II | N | KLUGE, Norbert |
| 177 | SAKAROVÁ, Dana | II | Y | |
| 178 | SALIS-MADINIER, Franca | II | N | |
| 179 | SAMMUT BONNICI, Dolores | I | A | |
| 180 | SCHAFFENRATH, Martin Josef | III | N | |
| 181 | SCHLÜTER, Bernd | III | A | |
| 182 | SCHMIDT, Peter | II | N | |
| 183 | SCHWARTZ, Arnaud | III | N | |
| 184 | SCHWENG, Christa | I | A | |
| 185 | SERRA ARIAS, Ricardo | III | Y | |
| 186 | SIBIAN, Ionut | III | N | |
| 187 | SILVA, Carlos | II | N | |
| 188 | SILVA, Francisco | III | N | |
| 189 | SILVA, João | II | N | |
| 190 | SINKEVICIUTE, Elena | III | Y | |
| 191 | SIPKO, Juraj | III | A | |
| 192 | ŠIRHALOVÁ, Martina | I | Y | |
| 193 | SMOLE, Jože | I | N | |
| 194 | SÕBER, Kristi | I | Y | |
| 195 | SOETE, Paul | I | Y | |
| 196 | STOEV, Georgi | I | Y | |
| 197 | STUDNICNÁ, Lucie | II | A | MILIĆEVIĆ-PEZELJ, Anica |
| 198 | SÜLE, Katalin Elza | I | Y | |
| 199 | SVENTEK, David | I | Y | |
| 200 | SZALAY, Anton | II | Y | |
| 201 | SZYMANSKI, Mateusz | II | Y | |
| 202 | TCHOUKANOV, Stoyan | III | N | |
| 203 | TEDER, Reet | I | Y | MAJETIĆ, Davor |
| 204 | THURNER, Andreas | III | N | |
| 205 | TIAINEN, Simo | III | Y | |
| 206 | TOPOLÁNSZKY, Ákos | III | A | |
| 207 | TRINDADE, Carlos Manuel | II | N | MAURICIO DE CARVALHO, Fernando |
| 208 | TUPILUȘI, Tudorel | III | Y | |
| 209 | TZOTZE-LANARA, Zoe | II | N | |
| 210 | ULGIATI, Luigi | Non-insc | Y | |
| 211 | UNGERMAN, Jaroslav | Non-insc. | Y | |
| 212 | VADÁSZ, Borbála | I | Y | |
| 213 | VARDAKASTANIS, Ioannis | III | N | |
| 214 | VASK, Kaia | II | Y | |
| 215 | VERNICOS, George | I | Y | |
| 216 | VIIES, Mare | II | Y | |
| 217 | VILARES DIOGO, Edgar | III | N | |
| 218 | VON BROCKDORFF, Philip | II | N | |
| 219 | VORBACH, Judith | II | N | |
| 220 | VYYRYLÄINEN, Tiina | III | Y | |
| 221 | WAGENER, Marco | II | N | WOLFF, Romain |
| 222 | WAGNSONNER, Thomas | II | N | |
| 223 | WILLEMS, Heiko | I | Y | |
| 224 | WILLEMS, Marie Josiane | III | A | |
| 225 | WRÓBLEWSKI, Tomasz Andrzej | I | Y | |
| 226 | WYCKMANS, Ferdinand | II | N | |
| 227 | YIAPANIS, Anastasis | III | Y | |
| 228 | YILDIRIM, Ozlem | II | Y | |
| 229 | YLIKARJULA, Janica | I | Y | |
| 230 | ZARINA, Katrina | I | Y | |
| 231 | ZIELENIECKI, Marcin Antoni | II | Y | |
| 232 | ZORKO, Andrej | II | N | |
| 233 | ZVOLSKÁ, Marie | I | Y | HARTMAN RADOVÁ, Jana |
| 234 | ZYCH, Tymoteusz Adam | III | N | |

NARYS

GRUPĖ

Balsuota

Perduota balsavimo teisė

1

ANDERSEN, Dorthe

II

A

SORGENFREY, Bente

2

ANDERSSON, Jan Torsten

III

N

3

ANDERSSON, Krister

I

Y

4

ANGELOVA, Milena

I

Y

5

ANTONIOU, Michalis

I

Y

6

ARDHE, Christian

I

Y

7

ATS, Kerli

III

Y

8

BABRAUSKIENE, Tatjana

II

A

9

BACK, Thord Stefan

I

Y

10

BALDZENS, Egils

II

Y

11

BARBUCCI, Giulia

II

A

12

BARCELÓ DELGADO, Andrés

I

Y

13

BARRERA CHAMORRO, Maria Del Carmen

II

N

14

BARTELS, Holger

II

N

15

BÄUMLER, Christian

II

N

16

BERNIS CASTELLS, Jaume

III

Y

17

BERTOLINI, Silvestre

II

Y

18

BIEGON, Dominika

II

N

19

BLANC, Patricia

III

Y

20

BLIJLEVENS, Réné

I

A

21

BOGUSZ, Malgorzata Anna

III

N

22

BOLAND, Séamus

III

N

23

BOLLON, Pierre

I

Y

24

BORSANI, Matteo Carlo

I

Y

25

BRISHOUAL, Rachel

III

A

26

BRONIARZ, Wincenty Slawomir

II

A

27

BRZOBOHATÁ, Zuzana

III

N

28

BYRNE, Peter

I

Y

29

CABRA DE LUNA, Miguel Ángel

III

Y

30

CALDERONE, Marina Elvira

III

N

31

CALISTRU, Elena-Alexandra

III

A

32

CAÑO AGUILAR, Isabel

II

N

33

CATSAMBIS, Constantine

I

Y

34

CHAMPAS, Panagiotis

III

Y

35

CHARRY, Philippe

II

Y

DESIANO, Carole

36

CHOIX, Bruno

I

Y

37

CLEVER, Peter

I

Y

HEMMERLING, Udo

38

COMER, John

III

Y

39

CORAZZA, Chiara

III

Y

40

COULON, Pierre Jean

II

Y

41

COUMONT, Raymond

II

Y

42

CSER, Ágnes

III

Y

43

DE FELIPE LEHTONEN, Helena

I

Y

44

DE LEEUW, Rudy

II

N

ULENS, Miranda

45

DE LOTTO, Pietro Francesco

I

Y

46

DE MELLO, Vasco

I

Y

47

DE MÛELENAERE, Robert

I

Y

48

DEGUARA, Jason

II

N

49

DEL RIO, Cinzia

II

N

50

DESTOM, Joël

III

Y

51

DIAMANTOUROS, Konstantinos

I

Y

52

DIMITRIADOU, Stavroula

II

N

53

DIRX, Jan

III

N

NEISINGH, Ody

54

DOZ ORRIT, Javier

II

Y

55

DROBINSKI-WEIß, Elvira

III

N

56

DUFEK, Bohumír

II

Y

57

DULEVSKI, Lalko

III

N

58

DUTTO, Diego

III

N

59

EDELÉNYI, András

I

Y

60

FELSZEGHI, Sára

II

Y

61

FORNEA, Dumitru

II

Y

62

GARAT PÉREZ, Francisco Javier

III

Y

63

GARCÍA DEL RIEGO, Antonio

I

Y

SABATINI, Giovanni

64

GARCÍA SALGADO, Manuel

II

Y

65

GARDIAS, Dorota

II

Y

66

GAVRILOVS, Vitalijs

I

Y

67

GEISEN, Norbert

III

Y

68

GKOFAS, Panagiotis

III

Y

69

GOBINŠ, Andris

III

N

70

GONDARD-ARGENTI, Marie-Françoise

I

Y

71

GRABO, Louise

III

Y

KILIM, Irma

72

HÄGGLUND, Sam

II

A

73

HÄGGMAN, Maria

II

A

74

HAJNOŠ, Miroslav

II

Y

75

HAUKANÕMM, Monika

III

N

76

HEALY, Joe

III

Y

77

HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo

III

N

78

HOFFMANN, Reiner Gerd

II

N

79

HOLST, Sif

III

A

80

IOANNIDIS, Athanasios

III

Y

81

IZVERNICEANU DE LA IGLESIA, Ileana

III

N

82

JAHIER, Luca

III

N

83

JOHANSSON, Benny

II

A

84

JONUŠKA, Alfredas

I

Y

85

JOÓ, Kinga

III

Y

86

JUODKAITE, Dovile

III

N

87

KÁLLAY, Piroska

II

A

88

KATTNIG, Thomas

II

N

BUZEK, Tanja

89

KIUKAS, Vertti

III

Y

90

KLIMEK, Jan

I

Y

91

KOKALOV, Ivan

II

Y

92

KOLBE, Rudolf

III

N

93

KOLYVAS, Ioannis

III

N

94

KOMORÓCZKI, István

I

Y

95

KONTKANEN, Mira-Maria

I

Y

96

KOUTSIOUMPELIS, Stavros

II

Y

97

KROPIL, Rudolf

III

Y

98

KROPP, Thomas

I

Y

GERSTEIN, Antje

99

KRUPAVICIENE, Kristina

II

Y

100

KÜKEDI, Zsolt

III

Y

101

KUNYSZ, Maciej Dawid

III

A

102

LADEFOGED, Anders

I

Y

103

LE BRETON, Marie-Pierre

I

Y

104

LEFÈVRE, Christophe

II

Y

105

LEITANE, Katrina

III

A

106

LOBO XAVIER, Gonçalo

I

A

107

LOHAN, Cillian

III

N

108

LUSTENHOUWER, Colin

I

N

109

MACHYNA, Emil

II

Y

110

MADSEN, Niels

I

Y

111

MALLIA, Stefano

I

Y

112

MANOLOV, Dimitar

II

Y

113

MARCHIORI, Alberto

I

Y

114

MARIN, Florian

II

N

115

MARTINOVIC DŽAMONJA, Dragica

I

Y

116

MASCIA, Sandro

I

Y

117

MASTANTUONO, Alena

I

Y

LEMCKE, Freya

118

MATSAS, Andreas

II

Y

119

MAVROMMATIS, Manthos

I

Y

120

MEDINA, Felipe

I

Y

121

MENSI, Maurizio

III

A

122

MERLO, Nicoletta

II

Y

123

MESKER, August Pierre

I

N

124

MEYNENT, Denis

II

N

125

MILTOVICA, Baiba

III

Y

126

MINCHEVA, Mariya

I

Y

PANGL, Andreas

127

MIRA, Luís

I

Y

128

MISSLBECK-WINBERG, Christiane

I

Y

129

MITOV, Veselin

II

Y

130

MONE, Andrea

II

A

131

MOOS, Christian

III

A

132

MORENO DÍAZ, José Antonio

II

A

133

MORKIS, Gintaras

I

Y

134

MOSTACCIO, Alessandro

III

N

135

MUREȘAN, Marinel Dănuț

I

Y

136

MURGUÍA ESTEVE, Aitor

II

N

137

NIKOLOPOULOU, Maria

II

N

138

NIKOLOV, Bogomil

III

N

139

NOWACKI, Marcin

I

Y

140

NYGREN, Ellen

II

A

141

OCHEDZAN, Justyna Kalina

III

A

142

O'CONNOR, Jack

II

A

143

ÖNGÖRUR, Berivan

II

A

144

OSTROWSKI, Krzysztof

I

A

145

PADURE, Decebal-Ștefăniță

I

Y

HAUNERT, Nora

146

PAIDAS, Ioannis

II

Y

147

PALMIERI, Stefano

II

A

148

PARTHIE, Sandra

I

A

149

PATER, Krzysztof

III

Y

150

PAVIĆ-ROGOŠIĆ, Lidija

III

A

151

PENTTINEN, Markus

II

Y

152

PETRAITIENE, Irena

II

Y

153

PIETKIEWICZ, Janusz

I

Y

154

PILAWSKI, Lech

I

Y

155

PLOSCEANU, Aurel Laurentiu

I

N

156

POCIVAVŠEK, Jakob Krištof

II

A

157

POPELKOVÁ, Hana

II

Y

VAN KELLE, Lottie

158

POTTIER, Jean-Michel

I

Y

159

POTYRALA, Dariusz Miroslaw

II

Y

160

PREDA, Bogdan

I

Y

VUORI, Timo

161

PROUZET, Emilie

I

Y

162

PUECH d'ALISSAC, Arnold

I

Y

163

PUXEU ROCAMORA, Josep

I

Y

164

QUAREZ, Christophe

II

Y

165

RAMMO, Alari

III

Y

166

RAVNIK, Branko

III

Y

167

REALE, Maurizio

I

Y

168

REDING, Jean-Claude

II

N

169

REISECKER, Sophia

II

A

RUSU, Sabin

170

RELIC, Danko

III

A

171

REPANŠEK, Neža

III

N

172

RIBBE, Lutz

III

N

173

RISTELÄ, Pekka

II

A

174

ROBYNS, Wautier

I

Y

175

ROCHE RAMO, José Manuel

III

N

176

RÖPKE, Oliver

II

N

KLUGE, Norbert

177

SAKAROVÁ, Dana

II

Y

178

SALIS-MADINIER, Franca

II

N

179

SAMMUT BONNICI, Dolores

I

A

180

SCHAFFENRATH, Martin Josef

III

N

181

SCHLÜTER, Bernd

III

A

182

SCHMIDT, Peter

II

N

183

SCHWARTZ, Arnaud

III

N

184

SCHWENG, Christa

I

A

185

SERRA ARIAS, Ricardo

III

Y

186

SIBIAN, Ionut

III

N

187

SILVA, Carlos

II

N

188

SILVA, Francisco

III

N

189

SILVA, João

II

N

190

SINKEVICIUTE, Elena

III

Y

191

SIPKO, Juraj

III

A

192

ŠIRHALOVÁ, Martina

I

Y

193

SMOLE, Jože

I

N

194

SÕBER, Kristi

I

Y

195

SOETE, Paul

I

Y

196

STOEV, Georgi

I

Y

197

STUDNICNÁ, Lucie

II

A

MILIĆEVIĆ-PEZELJ, Anica

198

SÜLE, Katalin Elza

I

Y

199

SVENTEK, David

I

Y

200

SZALAY, Anton

II

Y

201

SZYMANSKI, Mateusz

II

Y

202

TCHOUKANOV, Stoyan

III

N

203

TEDER, Reet

I

Y

MAJETIĆ, Davor

204

THURNER, Andreas

III

N

205

TIAINEN, Simo

III

Y

206

TOPOLÁNSZKY, Ákos

III

A

207

TRINDADE, Carlos Manuel

II

N

MAURICIO DE CARVALHO, Fernando

208

TUPILUȘI, Tudorel

III

Y

209

TZOTZE-LANARA, Zoe

II

N

210

ULGIATI, Luigi

Non-insc

Y

211

UNGERMAN, Jaroslav

Non-insc.

Y

212

VADÁSZ, Borbála

I

Y

213

VARDAKASTANIS, Ioannis

III

N

214

VASK, Kaia

II

Y

215

VERNICOS, George

I

Y

216

VIIES, Mare

II

Y

217

VILARES DIOGO, Edgar

III

N

218

VON BROCKDORFF, Philip

II

N

219

VORBACH, Judith

II

N

220

VYYRYLÄINEN, Tiina

III

Y

221

WAGENER, Marco

II

N

WOLFF, Romain

222

WAGNSONNER, Thomas

II

N

223

WILLEMS, Heiko

I

Y

224

WILLEMS, Marie Josiane

III

A

225

WRÓBLEWSKI, Tomasz Andrzej

I

Y

226

WYCKMANS, Ferdinand

II

N

227

YIAPANIS, Anastasis

III

Y

228

YILDIRIM, Ozlem

II

Y

229

YLIKARJULA, Janica

I

Y

230

ZARINA, Katrina

I

Y

231

ZIELENIECKI, Marcin Antoni

II

Y

232

ZORKO, Andrej

II

N

233

ZVOLSKÁ, Marie

I

Y

HARTMAN RADOVÁ, Jana

234

ZYCH, Tymoteusz Adam

III

N

---

III Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

572-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 9 21–2022 9 22

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/123 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/123

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos sveikatos duomenų erdvė: sveikatos duomenų potencialo panaudojimas žmonėms, pacientams ir inovacijoms“

(COM(2022) 196 final)

ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos sveikatos duomenų erdvės

(COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD))

(2022/C 486/16)

| Pranešėjas | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Pranešėjas

Gonçalo LOBO XAVIER

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2022 6 6
  Taryba, 2022 6 13 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 8 |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2022 9 22 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 198 / 0 / 1 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2022 6 6

Taryba, 2022 6 13

Reglamentavimo pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 8

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2022 9 22

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

198 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl Europos sveikatos duomenų erdvės. Po COVID-19 krizės ir kai kurių gerų bendradarbiavimo pavyzdžių, pavyzdžiui, Europos COVID pažymėjimas, ES ir jos piliečiai gali pasinaudoti saugiais, suderintais duomenimis, kuriais dalijamasi, ir kurie galėtų sustiprinti valstybių narių sveikatos sistemas visais jų aspektais. EESRK sutinka, kad skaitmeninė transformacija yra itin svarbi siekiant teikti geresnes sveikatos priežiūros paslaugas piliečiams, sukurti tvirtesnes ir atsparesnes sveikatos priežiūros sistemas, remti ilgalaikį konkurencingumą ir inovacijas ES medicinos ekosistemoje ir padėti ES atsigauti po pandemijos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK nuomone, labai svarbu pasinaudoti inovacijų ir skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis, kad būtų padidinta piliečių gerovė ir pagerinta sveikatos priežiūros paslaugų kokybė. Kartu organizuota pilietinė visuomenė ir socialiniai partneriai atkreipia dėmesį į tai, kad ES valstybėse narėse yra skirtingas skaitmeninio raštingumo lygis, į kurį reikia atsižvelgti strategijos įgyvendinimo procese. Kalbant apie šį klausimą, šūkis „nepalikti nė vieno nuošalyje“ yra kaip niekada aktualus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad pasiūlymas dėl Europos sveikatos duomenų erdvės yra puiki galimybė įgalėti asmenis susipažinti su savo asmens sveikatos duomenimis ir juos kontroliuoti. Be to, EESRK mano, kad ši strategija užtikrintų nuoseklią asmenų sveikatos duomenų naudojimo vykdant MTP politiką sistemą. Norint pasiekti abu tikslus, labai svarbu užtikrinti proceso patikimumą ir saugumą. Todėl EESRK pritaria, kad reikia vykdyti plataus masto komunikacijos kampaniją, kuri padėtų stiprinti visuomenės pasitikėjimą. Piliečiai turi žinoti su dalijimosi procesu susijusią naudą. EESRK nuomone, būtų įdomu pabrėžti tiesioginę naudą piliečiams ir vartotojams, kaip tai buvo padaryta kitų suinteresuotųjų subjektų atveju, tačiau turi būti aiškiai nustatyta, kad reikia laikytis privalomų kokybės reikalavimų, ypač leidimų išdavimo ir anonimiškumo tikslais. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK mano, kad Europos sveikatos duomenų erdvė darys didelį teigiamą poveikį pagrindinėms teisėms, susijusioms su asmens duomenų apsauga ir laisvu judėjimu. Tinkamai susieta su Europos atvirojo mokslo debesijos (EOSC) duomenų erdve ir atitinkama Europos gyvybės mokslų duomenų infrastruktūra (1), ji padės tyrėjams, novatoriams ir politikos formuotojams veiksmingiau naudoti duomenis saugiai ir taip, kad būtų apsaugotas privatumas. Remdamasis šia idėja, EESRK sutinka, kad šis pasiūlymas yra dar viena gera priemonė sustiprinti vidaus rinką ir jos potencialą pagerinti Europos piliečių gyvenimą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Nors EESRK pritaria šiai darbotvarkei, jis atkreipia dėmesį į tai, kad ES negali prašyti visuomenės remti Europos keitimosi sveikatos duomenimis erdvę, jei sveikatos priežiūrai skiriamas finansavimas yra nepakankamas. COVID-19 sudavė didelį smūgį visuomenės sveikatos priežiūros sistemoms, todėl ES turi suvokti, kad prieš imdamasi veiksmų dėl šio projekto, kuris neabejotinai yra teigiamas, ji turi atitaisyti padarytą žalą ir sustiprinti visuomenės sveikatos priežiūros sistemas, skirdama tam tinkamą biudžetą. EESRK nuomone, jei yra numatytas biudžetas „darbotvarkei“, ES turi skirti lėšų sveikatos sistemoms stiprinti ir tik tada imtis šio įdomaus projekto. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pabrėžia, kad piliečiams reikia paaiškinti pirminį ir antrinį duomenų naudojimą. Žmonės turi pasitikėti sistema, kad bendradarbiautų ir suprastų, kokią naudą gaus tiek pavieniai asmenys, tiek bendruomenė. EESRK mano, kad daugiausia nuogąstavimų kyla dėl antrinio duomenų naudojimo. Turi būti labai aišku, kokiu tikslu duomenys naudojami, kokios yra naudojimo ribos, kokia institucija kontroliuos ir tvirtins duomenis ir kokios sankcijos taikomos, jei nesilaikoma reikalavimų. EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad tinkamai į šį procesą įsitraukusios pilietinės visuomenės organizacijos ir socialiniai partneriai gali padėti paaiškinti ir propaguoti šias idėjas. Valstybės narės galėtų iš tiesų pasinaudoti vietos pilietinės visuomenės organizacijų teikiama nauda remiant bendruomenę šiais klausimais, taip užtikrinant, kad visi galėtų pasinaudoti šia pažanga. Be to, pacientų pasirinkti bendrosios praktikos gydytojai ir gydytojai specialistai yra pagrindinės pacientų ir sveikatos duomenų naudotojų tarpusavio pasitikėjimo grandinės grandys. EESRK rekomenduoja į komunikacijos strategiją pirmiausia įtraukti šiuos specialistus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK, nors iš esmės pritaria šiam pasiūlymui, ragina Komisiją prieš imantis tolesnių veiksmų aiškiai apsvarstyti iniciatyvos privalumus ir trūkumus siekiant sumažinti riziką. Reikia suprasti, kad ateityje laukia per daug iššūkių, susijusių su valstybių narių sveikatos sistemomis. Skiriasi jų tempas, skiriasi nuomonės apie viešąsias ir privačias sveikatos priežiūros sistemas, o piliečiai turi suvokti, kad šis pasiūlymas reiškia investicijas ir sprendimus viešosios politikos srityje. Piliečiams turi būti aišku, kad tai yra strategijos ir pažangos, kuri suteiks pridėtinės vertės, o ne pakenks sistemai, dalis. Siekiant išvengti klaidingo plačiosios visuomenės suvokimo, reikalinga komunikacija. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Siekdamas visiems sudaryti geresnes galimybes apsidrausti, o tai reikalauja, kad draudikai turėtų geresnį duomenimis pagrįstų įrodymų supratimą, EESRK abejoja, ar reikia persvarstyti absoliutų draudimą draudikams naudoti antrinius duomenis. Vis dėlto, atsižvelgiant į riziką, susijusią su draudimo įmokų individualizavimu ir rizikos atranka, Komitetas mano, kad pageidautina laikytis Europos Komisijos pozicijos, kad antriniam elektroninių sveikatos duomenų naudojimui turėtų būti taikomi tik visiškai teisėti tikslai, t. y. tobulinti ir vykdyti visuomenės sveikatos ir mokslinių tyrimų politiką. Komitetas taip pat ragina apsvarstyti galimybę mokslinių tyrimų tikslais leisti šiais duomenimis naudotis draudikams, jei jie visiškai atitinka Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą ir pirmiau nurodytus viešojo intereso tikslus ir jei juos stebi kompetentingos institucijos, bendradarbiaudamos su pilietine visuomene. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad Europos sveikatos duomenų erdvė bus naudinga asmenims, sveikatos priežiūros specialistams, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams, tyrėjams, reguliavimo institucijoms ir politikos formuotojams, tačiau tai įvyks tik tuo atveju, jei įgyvendinant šią strategiją piliečiai ir suinteresuotieji subjektai dalyvaus užtikrinant nuolatines investicijas į nacionalines sveikatos sistemas. Neįmanoma įtraukti piliečių, jei jie nesijaučia esantys svarbiausi procese. EESRK rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas, kad strategijos įgyvendinimas būtų sėkmingas ir kad būtų pasinaudota šių organizacijų, kurios gali skleisti informaciją apie iniciatyvos skaidrumą ir patikimumą, patirtimi. Labai svarbu investuoti į šias sritis. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pritaria idėjai, kad valstybės narės ir Europos sveikatos duomenų erdvėje dalyvaujančios įstaigos strategijai įgyvendinti galėtų panaudoti Skaitmeninės Europos programos, Europos infrastruktūros tinklų priemonės ir programos „Europos horizontas“ investicijas. Be to, pagal Skaitmeninės Europos programą bus remiamas infrastruktūros, reikalingos saugiam sveikatos duomenų prieinamumui visoje ES užtikrinti ir bendroms duomenų erdvėms sukurti, diegimas. Tačiau EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad šioms investicijoms atlikti prireiks laiko ir jos nėra tiesiogiai susijusios su strategijos įgyvendinimo tvarkaraščiu. Todėl piliečių lūkesčiai turi būti suderinti su šių investicijų tvarkaraščiu, kad nekiltų pavojus juos nuvilti ir būtų išvengta jų nepritarimo strategijai ir dalijimuisi duomenimis apskritai. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Galiausiai EESRK ragina Komisiją nuolat investuoti į kibernetinio saugumo sistemas, kurios gali padėti išvengti didžiulių problemų visose valstybėse narėse. Žmonės turi turėti galimybę būti užtikrinti dėl šių klausimų, tačiau dėl visų pastarojo meto problemų ir incidentų daugelyje skirtingų ES vietų kyla nesaugumo ir baimės dėl duomenų apsaugos ir sistemų saugumo jausmas. Šį klausimą ES turi spręsti koordinuotai ir tai gali turėti įtakos kalbant apie tokio pobūdžio sudėtingų investicijų klausimą. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendrieji principai

| 2.1. | Europos Komisija pradėjo kurti Europos sveikatos duomenų erdvę (toliau – ESDE) – vieną iš pagrindinių stiprios Europos sveikatos sąjungos sudedamųjų dalių. ESDE yra konkrečiai dalijimuisi sveikatos duomenimis skirta sistema, kuria nustatomos aiškios taisyklės ir praktika, infrastruktūra ir valdymo sistema, kad elektroninius sveikatos duomenis galėtų naudoti pacientai, taip pat mokslinių tyrimų, inovacijų, politikos formavimo ir reguliavimo veikloje, kartu užtikrinant visišką atitiktį aukštiems ES duomenų apsaugos standartams. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ji padės ES žengti didelį žingsnį į priekį sveikatos priežiūros paslaugų teikimo žmonėms visoje Europoje srityje. Ji įgalės žmones kontroliuoti ir naudoti savo sveikatos duomenis savo šalyje arba kitose valstybėse narėse. Ja skatinama tikra bendroji skaitmeninių sveikatos paslaugų ir produktų rinka. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Valstybės narės užtikrins, kad paciento duomenų santraukos, e. receptai, laboratorinių tyrimų rezultatai ir epikrizės būtų išduodami ir priimami bendru Europos formatu. Sąveikumas ir saugumas taps privalomais reikalavimais. Siekiant užtikrinti, kad būtų apsaugotos piliečių teisės, visos valstybės narės turi paskirti skaitmeninės sveikatos institucijas. Šios institucijos dalyvaus tarpvalstybinėje skaitmeninėje infrastruktūroje (MyHealth@EU), kuri padės pacientams dalytis savo duomenimis tarpvalstybiniu mastu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ESDE grindžiama BDAR, siūlomu Duomenų valdymo aktu, Duomenų akto projektu ir TIS direktyva. Ji papildo šias iniciatyvas ir nustato sveikatos sektoriui labiau pritaikytas taisykles |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pirminio elektroninių sveikatos duomenų naudojimo tikslas – naudoti duomenis siekiant geresnės sveikatos priežiūros nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis. Medicininiai duomenys paprastai saugomi elektroniniuose sveikatos įrašuose, kuriuose pateikiami paciento ligos istorijos segmentai (centriniu lygmeniu arba dalyvaujant įvairiems sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams). Europos sveikatos duomenų erdvė suteiks žmonėms galimybę gauti savo sveikatos duomenis ir juos pateikti pasirinktam sveikatos priežiūros specialistui, be kita ko, užsienyje ir sveikatos priežiūros specialisto kalba. Tokiu būdu pacientas gali gauti geresnę diagnozę ir gydymą, būtų padaroma mažiau medicininių klaidų ir išvengiama nereikalingos diagnostikos. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Antrinis elektroninių sveikatos duomenų naudojimas vyksta tada, kai sveikatos duomenys tvarkomi siekiant informuoti ir įvertinti visuomenės sveikatos politiką arba atlikti mokslinius tyrimus. Tai gali padidinti pacientų saugą ir paskatinti naujų vaistų ir medicinos priemonių, taip pat individualizuotosios medicinos ir produktų, kurių veikimas grindžiamas dirbtiniu intelektu, kūrimą. Europos sveikatos duomenų erdvėje tokių mokslinių tyrimų rezultatai skelbiami viešai apibendrinta forma, tinkamai išsaugant duomenų privatumą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Europos sveikatos duomenų erdvė – tai konkrečiai sveikatai skirta ekosistema, kurią sudaro taisyklės, bendri standartai ir praktika, infrastruktūra ir valdymo sistema, kuria siekiama:






  a) | suteikti asmenims daugiau galimybių skaitmeninei prieigai prie savo elektroninių asmens sveikatos duomenų ir juos kontroliuoti, taip pat remti jų laisvą judėjimą; |
| --- | --- | --- |

2.7.

a)

suteikti asmenims daugiau galimybių skaitmeninei prieigai prie savo elektroninių asmens sveikatos duomenų ir juos kontroliuoti, taip pat remti jų laisvą judėjimą;

| b) | skatinti tikrą bendrąją elektroninių sveikatos įrašų sistemų, atitinkamų medicinos priemonių ir didelės rizikos DI sistemų rinką; |
| --- | --- |

b)

skatinti tikrą bendrąją elektroninių sveikatos įrašų sistemų, atitinkamų medicinos priemonių ir didelės rizikos DI sistemų rinką;

| c) | užtikrinti nuoseklią, patikimą ir veiksmingą sveikatos duomenų naudojimo mokslinių tyrimų, inovacijų, politikos formavimo ir reguliavimo veikloje sistemą. |
| --- | --- |

c)

užtikrinti nuoseklią, patikimą ir veiksmingą sveikatos duomenų naudojimo mokslinių tyrimų, inovacijų, politikos formavimo ir reguliavimo veikloje sistemą.

3.   Sveikatos duomenų galia: pasitikėjimas – strategijos pagrindas

| 3.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą dėl Europos sveikatos duomenų erdvės, kuri gali pagerinti piliečių gyvenimo kokybę, paskatinti inovacijas ir sukurti saugią duomenų apsaugos ir dalijimosi duomenimis aplinką. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Po COVID-19 krizės visos valstybės narės patyrė spaudimą savo nacionalinėms sveikatos sistemoms, todėl ši Komisijos iniciatyva priimta tinkamu metu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK yra įsitikinęs, kad esama bendro nepasitikėjimo sistemos patikimumu, nepaisant kai kurių teigiamų rezultatų daugelyje skirtingų šalių. Pacientų pasirinkti bendrosios praktikos gydytojai ir gydytojai specialistai yra pagrindinės pacientų ir sveikatos duomenų naudotojų tarpusavio pasitikėjimo grandinės grandys. EESRK rekomenduoja juos aktyviai įtraukti į piliečių informavimą apie keitimosi sveikatos duomenimis naudą jiems, kaip pavieniams asmenims ir visiems apskritai. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Siekdama išnaudoti sveikatos duomenų potencialą, Komisija pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama sukurti Europos sveikatos duomenų erdvę, įgalėti asmenis kontroliuoti savo sveikatos duomenis ir leisti juos naudoti, kad būtų pagerintas sveikatos priežiūros paslaugų teikimas, taip pat sudaryti sąlygas ES visapusiškai išnaudoti saugaus ir patikimo keitimosi sveikatos duomenimis, jų naudojimo ir pakartotinio naudojimo galimybes be esamų kliūčių. EESRK pritaria šiai bendrai idėjai. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ES piliečiai galės tikruoju laiku susipažinti su savo duomenimis ir jais dalytis, kartu išsaugodami didesnę duomenų kontrolę. Europos sveikatos duomenų erdvė leis užtikrinti veiksmingesnę, prieinamesnę ir atsparesnę sveikatos priežiūrą ir geresnę gyvenimo kokybę, kartu suteikiant asmenims galimybę kontroliuoti savo sveikatos duomenis ir išnaudojant duomenų ekonomikos potencialą. EESRK ir organizuota pilietinė visuomenė mano, kad ES turi pasinaudoti tuo, kad žmonės yra atviri tokiai iniciatyvai, jei tik supranta projektą ir koncepcijos naudą. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Sunkumai, susiję su sveikatos duomenų naudojimu: rizika ir galimybės

| 4.1. | EESRK mano, kad labai svarbu, jog valstybės narės suprastų, kad šiam projektui skatinti reikalingos investicijos ir kad šiuo metu yra keletas kitų konkuruojančių strateginių prioritetų. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tai, kad Europos sveikatos duomenų erdvė grindžiama Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu (BDAR) (2), Duomenų valdymo aktu (3), Duomenų akto projektu (4) ir TIS direktyva (5), suteikia piliečiams pasitikėjimo ir skaidrumo aspektą. Kaip horizontaliosios sistemos, jos nustato sveikatos sektoriui taikomas taisykles (įskaitant saugumo priemones). Vis dėlto sveikatos duomenys yra itin neskelbtino pobūdžio, todėl juos reikia tinkamai nagrinėti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Daugiau kaip pusė valstybių narių neturi konkrečių teisės aktų dėl elektroninių sveikatos duomenų pakartotinio naudojimo, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų, politikos formavimo ar reguliavimo tikslais, ir remiasi bendrosiomis BDAR nuostatomis, dažnai sveikatos duomenų tvarkymui naudodamos sutikimą (6). Dėl tokios padėties sveikatos duomenys pakartotinai naudojami ribotu mastu. Ne visos valstybės narės turi kompetentingą įstaigą, atsakingą už prieigą prie sveikatos duomenų, tačiau tais atvejais, kai tokia įstaiga yra, prašymų naudoti sveikatos duomenis mokslinių tyrimų ar politikos formavimo projektams sparčiai daugėja (7), o tai rodo susidomėjimą tokia sistema ir slopinamą paklausą. EESRK supranta ir mano, kad ši koncepcija taip pat patvirtina tokios strategijos poreikį. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Europos sveikatos duomenų erdvė atvers naujoviškus vėžio registracijos metodus, o galimos alternatyvos padės laiku rinkti geografiškai lokalizuotą informaciją apie įvairių rūšių vėžį. Tai galėtų suteikti informacijos apie vėžio padėtį visoje ES tikruoju laiku. Kartu būtų galima nustatyti tendencijas, skirtumus ir nelygybę tarp valstybių narių ir regionų. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Svarbu, kad tai galėtų padėti lengviau nustatyti problemas ir konkrečias veiklos sritis, kurioms reikia investicijų ir kitų veiksmų ES, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Be to, pavyzdžiui, vėžio atrankinė patikra ir priežiūra taps tikslingesnės, veiksmingesnės ir prieinamesnės. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kibernetinis saugumas yra labai svarbus žmonių gyvenimui. Technologijų teikiama nauda yra didžiulė, o kai jos susijusios su žmonių duomenimis, potencialas yra dar didesnis – tačiau kyla ir toks pats didelis pavojus prarasti svarbią ir vertingą informaciją. EESRK supranta su tuo susijusią riziką ir dėl naujausių incidentų įvairiose valstybėse narėse reikia imtis veiksmų. Labai svarbu taikyti suderintą kovos su kibernetiniu piratavimu ir kibernetinio saugumo didinimo strategiją. Be tokių investicijų šis pasiūlymas neturi prasmės. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Valdymas, finansavimas ir sąveika su kitomis sveikatos politikos sritimis

| 5.1. | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad šis projektas yra galimybė įgalėti ES pasinaudoti geriau užtikrinamomis teisėmis ir apsaugos priemonėmis, susijusiomis su ES sveikatos duomenimis. Manoma, kad bus lengviau gauti sveikatos duomenis ir jais dalytis su kitais sveikatos priežiūros specialistais, nereikalaujant be reikalo iš naujo atlikti tų pačių tyrimų. Be to, lengvesnė prieiga prie sąveikių aukštos kokybės duomenų taip pat sudarys palankesnes sąlygas inovacijoms ir naujų gydymo būdų, naujų vakcinų ir individualizuotosios medicinos kūrimui. Todėl šiems tikslams pasiekti reikia tinkamai koordinuoti visų suinteresuotųjų subjektų – visuomenės sveikatos sistemų, vyriausybių, piliečių, politikos formuotojų ir komunikacijos atstovų – veiksmus. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESRK sutinka, kad investicijos į skaitmeninimą reiškia investicijas į geresnę sveikatos priežiūrą ir valstybių narių sveikatos sistemų atsparumą. Tačiau EESRK taip pat supranta, kad valstybės narės turi galimybę geriau panaudoti Europos finansinių programų, visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP), kaip pagrindinio Europos ekonomikos gaivinimo plano „NextGenerationEU“ ramsčio, išteklius, kuriais siekiama teikti finansinę paramą valstybėms narėms siekiant kovoti su ekonominiais ir socialiniais COVID-19 pandemijos padariniais ir užtikrinti, kad Europos ekonomika taptų atsparesnė būsimiems sukrėtimams. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK atkreipia dėmesį į investicijų į infrastruktūrą, kuri sudaro sąlygas skaitmeninimui ir pažangai visuose regionuose, derinimo naudą. Beprasmiška pradėti tokio masto projektą neturint tinkamo tinklo ar infrastruktūros arba neinvestuojant į piliečių mokymo ir skaitmeninio raštingumo gerinimą. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK pritaria idėjai, kad valstybės narės ir Europos sveikatos duomenų erdvėje dalyvaujančios įstaigos kartu su kitais sektoriais gali panaudoti daugiau kaip 480 mln. EUR iš Skaitmeninės Europos programos, Europos infrastruktūros tinklų priemonės ir programos „Europos horizontas“. Pagal Skaitmeninės Europos programą taip pat bus remiamas infrastruktūros, reikalingos saugiam sveikatos duomenų prieinamumui visoje ES užtikrinti ir bendroms duomenų erdvėms sukurti, diegimas. EESRK teigia, kad šioms investicijoms atlikti prireiks laiko ir kad piliečių lūkesčiai turi būti suderinti atsižvelgiant į šių investicijų tvarkaraštį. |
| --- | --- |

5.4.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 22 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Europos strateginis mokslinių tyrimų infrastruktūros forumas savo strateginiais veiksmų planais padėjo sukurti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą, skirtą sveikatos mokslinių tyrimų duomenims, biobankų rinkiniams, medicininio vizualizavimo duomenims ir kt. Išsami informacija pateikta adresu https//roadmap2021.esfri.eu/.

1

(2)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

2

(3)  OL L 152,.2022 6 3, p. 1.

3

(4)  Pasiūlymas dėl reglamento dėl suderintų sąžiningos prieigos prie duomenų ir jų naudojimo taisyklių (Duomenų aktas); COM/2022/68 final.

4

final

(5)  OL L 194, 2016 7 19, p. 1.

5

(6)  Hansen J. et al, Assessment of the EU Member States’ rules on health data in the light of GDPR, pateikiama https://ec.europa.eu/health/system/files/2021-02/ms_rules_health-data_en_0.pdf.

6

Assessment of the EU Member States’ rules on health data in the light of GDPR

(7)  Remiantis prie pasiūlymo pridedamu poveikio vertinimu (p 15), bus parengta.

7

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/129 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/129

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl amatininkų ir pramonės gaminių geografinių nuorodų apsaugos, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) 2017/1001 ir (ES) 2019/1753 ir Tarybos sprendimas (ES) 2019/1754

(COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD))

(2022/C 486/17)

| Pranešėjas | Paulo BARROS VALE |
| --- | --- |

Pranešėjas

Paulo BARROS VALE

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Taryba, 2022 5 11 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 118 straipsnio 1 dalis ir 207 straipsnio 2 dalis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 227 / 2 / 2 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Taryba, 2022 5 11

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 118 straipsnio 1 dalis ir 207 straipsnio 2 dalis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinės sesijos Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

227 / 2 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Komisijos iniciatyvą Europos Sąjungos lygmeniu užtikrinti pramonės ir amatininkų gaminių geografinių nuorodų (GN) apsaugą ir taip užpildyti dabartinę teisės aktų dėl šių rūšių gamybos spragą. Reikia išsaugoti regioninę tapatybę ir tradicinę praktinę patirtį, o šios srities teisės aktai yra svarbi regionų plėtros priemonė, nes GN teikiama apsauga apsaugo tiek gamintojus, tiek vartotojus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad GN teikiama apsauga skatina regionų – visų pirma mažiau išsivysčiusių – vystymąsi, nes ja skatinami gamintojai, užtikrinant, kad jų gaminiai būtų atpažįstami ir saugomi nuo imitavimo, ji padeda pritraukti ir išlaikyti gyventojus savo teritorijoje suteikiant didesnės kvalifikacijos ir geriau apmokamo darbo galimybes ir skatina šiose teritorijose tvarų turizmą, ypač nišinę turizmo veiklą, orientuotą į jų reputaciją. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komisija teikia pasiūlymą dėl reglamento dėl amatininkų ir pramonės gaminių GN apsaugos. EESRK nėra įsitikinęs, kad ši Komisijos pasirinkta galimybė yra tinkamesnė nei esamos sistemos, taikomos žemės ūkio produktams ir maisto produktams, vynams ir spiritiniams gėrimams, išplėtimas, įtraukiant amatininkų ir pramonės gamybą. Pasirinkus šią antrąją galimybę nereikėtų daugiau teisės aktų, procedūrų ir institucijų, nes būtų nustatyta bendra GN apsaugos sistema, kuri būtų taikoma visų rūšių gaminiams. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK nuomone, labai svarbu, kad simbolis, naudojamas GN nurodyti, būtų patrauklus ir tinkamas visiems naujiems platinimo kanalams, apimantiems visą spektrą nuo tradicinio ženklinimo iki pažangiausių skaitmeninių ryšių. Jis turi paskatinti vartotojo pasitikėjimą, kad tai kokybiškas ir labai patikimas gaminys, ir palengvinti gamintojo komunikacijos darbą. EESRK mano, kad būtų galima atnaujinti šiuo metu pagal 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 priedą naudojamą saugomos GN simbolį (1) ir parengti jo vaizdinės tapatybės vadovą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK nuomone, labai svarbu, kad perėjimo nuo nacionalinio prie ES lygmens procesas GN apsaugos srityje būtų greitas ir paprastas. Svarbu, kad šios dvi sistemos nebūtų pernelyg ilgai naudojamos vienu metu, nes tai sukeltų painiavą ir vartotojams, ir gamintojams. Be to, valstybės narės, kurios jau naudojasi geografine apsauga pagal Lisabonos susitarimą, greitai turės ant atitinkamų gaminių nurodyti Europos Sąjungos simbolį, taip sustiprindamos jų perteikiamą kokybės įvaizdį. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK rekomenduoja Komisijai atidžiai stebėti konfliktus, kurių gali kilti sertifikavimo procese, visų pirma su trečiosiomis valstybėmis, ir pasinaudoti savo derybiniais įgaliojimais. Nors neabejotina, kad teisė spręsti, ar išduoti sertifikatą, turėtų priklausyti Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybai (EUIPO), kuri yra pripažinta kompetentinga institucija pramoninės nuosavybės srityje, Komisija turėtų sukurti komunikacijos su ja kanalą, kad galėtų išnagrinėti bylas, dėl kurių kyla abejonių ir dėl kurių gali kilti ginčų. Gali kilti ypatingų iššūkių dėl tarpvalstybinių regionų (tiek Europos Sąjungoje, tiek su trečiosiomis valstybėmis) siekiant būtino sutarimo norint apsaugoti gamintojus ir vartotojus. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Komisijos pasiūlymu siekiama užtikrinti, kad amatininkų ir pramonės gaminiai ES lygmeniu būtų saugomi geografinėmis nuorodomis (GN (2)). Šiems gaminiams netaikomas dabartinis GN apsaugos mechanizmas, kuris taikomas tik žemės ūkio produktams ir maisto produktams, vynams ir spiritiniams gėrimams. Europos Sąjungoje yra daug amatininkų ir pramonės gaminių, kurie dėl savo unikalių savybių, susijusių su jų kilmės regionu, nuolat imituojami ir padirbinėjami ir kuriuos reikia skubiai apsaugoti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nesant ES masto apsaugos mechanizmo ir teisinio tikrumo, atsirandančio dėl skirtingų nacionalinės teisės aktų arba dėl jų nebuvimo, sunku apsaugoti amatininkų ir pramonės gaminius, turinčius unikalių savybių, susijusių su jų kilmės regionu. Dėl šių spragų gali išnykti kai kurie produktai ir su jų gamyba susiję įgūdžiai. Gaminiai, kurie turi regioninį tapatumą bei unikalių savybių ir yra neatskiriama regionų tradicijų ir tapatybės dalis, turėtų būti išsaugomi ir naudojami siekiant skatinti tų teritorijų plėtrą, užtikrinti joms būdingos praktinės patirties perdavimą ir pritraukti bei išlaikyti gyventojus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2019 m. lapkričio mėn. Europos Sąjunga prisijungė prie Lisabonos susitarimo dėl kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų Ženevos akto (3). Dabar būtina sukurti teisinę sistemą, pagal kurią Sąjunga turėtų galimybę pateikti savo GN sąrašą, kad joms būtų taikoma sistemos apsauga, kad Europos gamintojai galėtų pasinaudoti šiuo apsaugos mechanizmu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kaip jau buvo minėta (4), EESRK mano, kad GN apsauga yra vertinga priemonė Europos gamintojams, ir pritaria suderintos sistemos, kuri apsaugotų šias nuorodas ne žemės ūkio produktų atveju, sukūrimui. Jis mano, kad ši sistema padės gamintojams veiksmingiau pristatyti savo kokybiškus produktus globalizuotoje, liberalizuotoje ir konkurencingoje rinkoje, o tai turės teigiamo poveikio, kuris bus dar didesnis mažiau išsivysčiusiuose regionuose. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Šios pozicijos EESRK jau laikėsi 2015 m. nuomonėje dėl Europos Sąjungos ne žemės ūkio produktų geografinių nuorodų (5). Be to, EESRK rekomenduoja GN teikiamą apsaugą užtikrinti ir ne žemės ūkio produktams, taikant ES lygmens reglamentavimą, ir rekomenduoja, kad naujoji sistema būtų kuo labiau modeliuojama pagal esamą žemės ūkio produktams ir maistui, vynui ir spiritiniams gėrimams taikomą sistemą. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK mano, kad amatininkų ir pramonės gaminių apsauga naudojant GN gali turėti teigiamą poveikį: produkto kokybei, kurios reikalaujama siekiant atitikti kriterijus, pagal kuriuos nustatoma šių nuorodų teikiama apsauga, kartu užtikrinant vartotojų saugumą, galimybėms pritraukti ir išlaikyti gyventojus atitinkamame regione, sukuriant daugiau kvalifikuotų ir geriau apmokamų darbo vietų, pasididžiavimui bei reputacijai dėl priklausymo išskirtinių savybių turinčiai geografinei vietovei jausmo; tvaraus turizmo plėtrai ir apsaugai nuo žalos, patiriamos dėl imitavimo ir padirbinėjimų. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | Komisijos pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nuostatomis, susijusiomis su intelektine nuosavybe ir bendra prekybos politika (6). Jo tikslas – sukurti bendrą amatininkų ir pramonės gaminių apsaugos sistemą, t. y. vienodą Europos intelektinės nuosavybės teisę, ir įdiegti centralizuotus leidimų išdavimo, koordinavimo ir kontrolės mechanizmus, atitinkančius Lisabonos sistemą ir įgyvendinant susitarimą, sudarytą pasirašius Ženevos aktą. Šiam tikslui pasirinkta priemonė yra atskiras reglamentas, kuriuo pratęsiama žemės ūkio produktams ir maisto produktams, vynams ir spiritiniams gėrimams jau taikoma sistema. Buvo konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais ir jie iš esmės pritarė specialios geografinių nuorodų sistemos sukūrimui. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pasiūlymo poveikio vertinime, be prielaidos išlaikyti galiojančią reglamentavimo sistemą, kuri yra suskaidyta ir suteikia tik menką apsaugą tarptautiniu lygmeniu, buvo nagrinėjamos trys politikos galimybės: 1 politikos galimybė – žemės ūkio produktų GN apsaugos sistemos išplėtimas įtraukiant amatininkų ir pramonės gaminių GN; 2 politikos galimybė – atskiras Sąjungos reglamentas, kuriuo nustatoma speciali GN apsauga; 3 politikos galimybė – prekių ženklų sistemos reforma. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pasirinkta 2 galimybė – pasiūlymas dėl reglamento dėl amatininkų ir pramonės gaminių geografinių nuorodų apsaugos. EESRK nėra tikras, ar tai tinkamiausia galimybė, nes pasiūlymu siekiama priimti tokią pačią sistemą, kokia taikoma žemės ūkio produktams ir maisto produktams, vynams ir spiritiniams gėrimams; paprastesnis būdas būtų išplėsti dabartinę sistemą į ją įtraukiant amatininkų ir pramonės gaminius, t. y. pasirinkti 1 galimybę. Šios naujos kategorijos gaminių integravimas į sistemą būtų nuolatinio žemės ūkio maisto produktų sektoriaus peržiūros proceso dalis, |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | kad GN pripažinimą reglamentuojančios procedūros būtų suderintos nereikalaujant daugiau teisės aktų, procedūrų ir atsakingų institucijų. Komitetas nemano, kad iš tiesų būtina apsaugoti tik tuos gaminius, kurių visi gamybos, perdirbimo ar paruošimo etapai vyksta apibrėžtoje geografinėje vietovėje. Amatininkų arba pramoninių gaminių tapatybė gali išlikti, net jei vienas iš šių etapų vykdomas kitame regione, nes jo tapatumas lemia gamybos istorija ar metodas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK mano, kad dviejų etapų sistema, pirmiausia nacionalinio, o po to – ES lygmens, yra tinkamiausias variantas. Būtent valstybėms narėms yra geriausiai žinomos jų teritorijos ir gaminių, kuriems gali būti taikoma GN apsaugos sistema, savybės ir jų atveju nėra jokių kalbinių kliūčių. Tikriausiai nereikia aiškinti, kad ši nacionalinė sistema turės būti lanksti ir nebrangi, užtikrinti vienodas sąlygas visiems gamintojams, neatsižvelgiant į jų kilmę. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK pritaria tam, kad EUIPO (7) būtų pasirinkta kaip institucija, turinti prisiimti atsakomybę už registracijos etapą ES lygmeniu. Ši tarnyba yra viena iš labiausiai patyrusių institucijų pramoninės nuosavybės srityje, kuri įrodė esanti pajėgi ir kompetentinga vykdyti savo pareigas ir turi reikiamas priemones tokiai registracijai atlikti. Šis pasirinkimas yra dar svarbesnis dėl to, kad tokiu būdu bus galima patikrinti, ar esama nesuderinamumo tarp GN registrų ir prekių ženklų bei patentų registrų. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pritaria tam, kad paraiškas dėl GN įregistravimo, jų panaikinimo arba specifikacijų pakeitimo EUIPO tiesiogiai teiktų gamintojų grupė, jei jos yra iš valstybės narės, kuri paprašė atleisti nuo įpareigojimo paskirti instituciją, kompetentingą administruoti nacionalinį registracijos etapą ir kitas su šios kategorijos gaminiais susijusias procedūras. Net jei kilmės šalis mano, kad investuoti į GN suteikiamos apsaugos sistemą nereikia, nė vienas gamintojas nelieka už šios sistemos ribų ir turėtų teisę ja naudotis. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK palankiai vertina tai, kad buvo palikta galimybė teikti savideklaraciją dėl atitikties GN specifikacijai patikrinimo. Tokiais atvejais reikalaujama, kad valstybės narės atliktų atsitiktinius patikrinimus. EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad tais atvejais, kai GN apima kelias valstybes nares arba ypač trečiąją valstybę, tokius patikrinimus gali būti sunku atlikti ir netgi gali kilti jurisdikcijos kolizijų. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK palankiai vertina tai, kad amatininkų ir pramonės gaminius saugo Europos lygmens pavadinimas, kuris pakeičia esamas nacionalines sistemas. Pasirinkus šią galimybę išvengiama dviejų sistemų – Europos ir nacionalinės – lygiagretaus taikymo ir užtikrinamas vienodas požiūris. Ypač svarbu supaprastinti apsaugos procedūrą tarpvalstybiniuose regionuose, standartizuojant procedūras. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK pabrėžia, kad pasiūlymo dėl reglamento 3 straipsnyje pateikta svarbi apibrėžtis, kuria nustatoma, kad gaminys yra amatininkų arba pramonės gaminys. Suinteresuotieji subjektai turėtų plačiai sutarti, kad būtų išvengta bet kokių dviprasmybių dėl to, kurie gaminiai gali būti saugomi GN. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK pritaria minčiai, kad specifikacijose turėtų būti atsižvelgta į inovacijų veiksnį, nes tai gali padėti apsaugoti ir plėtoti kultūros paveldą. Pakeitus gamybos būdą dėl novatoriškos technologijos ar proceso, kai vis dėlto nekyla abejonių dėl atitinkamo gaminio kokybės, autentiškumo, reputacijos ar savybių, nes jie gali būti susiję su jo geografine kilme, gamybos būdas negali nustoti būti taip saugomas, taip pat negali būti reikalaujama pradėti naują paraiškos teikimo procedūrą. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad gali kilti konfliktų tarp valstybių narių ir ypač su trečiosiomis valstybėmis dėl regiono pavadinimo pasirinkimo ar naudojimo, taip pat dėl patikrinimų po sertifikavimo. Tarpvalstybinių GN atveju kyla pavojus, kad nepavyks pasiekti bendro sutarimo dėl vartojamos terminijos ir kad tam tikri gamintojai neteks galimybės naudotis tokia apsauga, o Komisijai, kai susiklosto tokia padėtis, taip pat turėtų būti suteikti politiniai įgaliojimai derėtis dėl susitarimų. Tokie įgaliojimai ypač svarbūs atliekant kontrolę po sertifikavimo, kad būtų galima nustatyti atitikties vertinimo kriterijus, kuriuos būtų galima vienodai taikyti abiejose sienos pusėse. |
| --- | --- |

3.12.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL L 179, 2014 6 19, p.17.

1

(2)  Geografinė nuoroda (GN) – bet kokia nuoroda, susijusi su gaminiu, kuris yra kilęs iš tam tikros geografinės vietovės ir turi konkrečią kokybę, reputaciją ar kitą savybę, kuri yra neatsiejamai susijusi su jo geografine kilme.

2

(3)  Lisabonos susitarimo Ženevos aktas, kurį administruoja Pasaulinė intelektinės nuosavybės organizacija (PINO), suteikia susitariančiosioms šalims galimybę suteikti jų GN apsaugą, kuri gaunama per trumpą laiką, yra aukšto lygio ir galioja neribotą laiką. Ženevos aktu atnaujinamas Lisabonos susitarimas ir išplečiama jo taikymo sritis, įtraukiant visas GN.

3

(4)  OL C 286, 2021 7 16, p. 59.

4

(5)  OL C 251, 2015 7 31, p. 39.

5

(6)  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 188 ir 207 straipsniai.

6

(7)  EUIPO yra Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba.

7

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/133 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/133

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos seksualinės prievartos prieš vaikus prevencijos ir kovos su ja taisyklės

(COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD))

ir dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Skaitmeninis dešimtmetis vaikams ir jaunimui: nauja Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“

(COM(2022) 212 final)

(2022/C 486/18)

| Pranešėjas | Vesselin MITOV |
| --- | --- |

Pranešėjas

Vesselin MITOV

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Taryba, 2022 7 22
  Europos Parlamentas, 2022 9 12
  Europos Komisija, 2022 6 28 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis
  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 233 / 0 / 1 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Taryba, 2022 7 22

Europos Parlamentas, 2022 9 12

Europos Komisija, 2022 6 28

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

233 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo nustatomos seksualinės prievartos prieš vaikus prevencijos ir kovos su ja taisyklės (1), ir strategiją „Skaitmeninis dešimtmetis vaikams ir jaunimui: nauja Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“ (2), kuri parengta laiku, atsižvelgiant į tai, kad vaikai anksčiau ir beveik kasdien naudojasi internetu, ir į Europolo pastebėtą atitinkamai didėjančią seksualinės prievartos prieš vaikus medžiagos paklausą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitetas pritaria strategijos švietimo aspektui, nes labai svarbu stiprinti įgūdžius, skaitmeninį raštingumą ir informuotumą apie asmens duomenų naudojimą, kad visi vaikai, kad ir kokia būtų jų padėtis, internetu naudotųsi turėdami pakankamai informacijos, kad apsisaugotų nuo galimų pavojų. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Teisėsaugos pareigūnų mokymas, mokyklos aplinka, švietimas, sportas ir kt. taip pat itin svarbu, nes daugelis suaugusiųjų neturi reikiamų įgūdžių. EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą organizuoti vaikams ir jų teisėtiems globėjams skirtas žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo kampanijas pasitelkiant pirmiau minėtus tinklus ir informacijos skleidėjus. Komitetas primygtinai ragina jas rengti ir kitoms organizuotos pilietinės visuomenės organizacijoms, kad padidėtų jų poveikis ir būtų parengti kūrybiški sprendimai, nes kai kuriose valstybėse narėse jos turi ilgametę patirtį šioje srityje ir priešakinėse linijose. Todėl jų veiklą taip pat reikėtų remti finansiškai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK iš esmės pritaria siūlomam reglamentui, tačiau turi abejonių dėl neproporcingo numatytų priemonių pobūdžio ir pavojaus pažeisti nekaltumo prezumpciją, nes juo siekiama įpareigoti technologijų įmones nuskaityti internete skelbiamus pranešimus, nuotraukas ar vaizdo įrašus, kad būtų galima nustatyti galimą prievartą prieš vaikus, o tada, įsitikinus, a posteriori kreiptis į valstybės narės paskirtą „koordinavimo instituciją“, kompetentingą prašyti nacionalinės teisminės arba nepriklausomos administracinės institucijos duoti nurodymą nustatyti turinį. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kova su vaikų pornografija internete yra teisėta ir būtina, tačiau įvedus prima facie tam tikros rūšies privataus turinio aptikimo sistemą, kad ir koks jis būtų neteisėtas, nelegalus ir pavojingas, kyla pavojus, kad bus stebimi apskritai visas virtualus bendravimas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Siūlomame reglamente numatyta, kad įmonės turėtų nustatyti su seksualine prievarta prieš vaikus susijusios kalbos modelius, naudodamos dirbtinį intelektą, kad užkirstų kelią bendravimo atvejams, kai suaugusieji užsiima vaiko viliojimu (angl. grooming). Mūsų skaitmeniniame gyvenime nesunku pastebėti, kad algoritminiai skeneriai nėra neklystantys. Todėl labai svarbu, kad jie būtų naudojami apdairiai ir pagal taisykles. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK siekia apsaugoti visų interesus, pavyzdžiui, susirašinėjimo slaptumą ir privatumo apsaugą, kaip reikalaujama konstitucijose (3). Tačiau dėl prieglobos ir ryšių paslaugų patikros kyla pavojus visų pirma ištisiniam internetinio bendravimo šifravimui. Komitetas ragina Komisiją patobulinti ir patikslinti tekstą, kad būtų išsaugotas susirašinėjimo slaptumas ir privatumo apsauga. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pritaria tam, kad būtų sukurta nauja Europos agentūra, kuriai būtų suteikti įgaliojimai dviejose pagrindinėse srityse: ji veiktų kaip veiklos centras ir mokslinių tyrimų bei analizės centras, nes kovojant su vaikų pornografija ir pedofilija internete dėl jų tarptautinio masto reikia koordinuoti veiksmus ir atlikti analizę. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK palankiai vertintų Eurojusto dalyvavimą Komisijos numatytoje sistemoje, nes vykdant koordinuotus tyrimus būtų vykdomi ir suderinti teisminiai nurodymai. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Komisijos numatomų priemonių apžvalga

| 2.1. | 2022 m. gegužės 11 d. Komisija pristatė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos seksualinės prievartos prieš vaikus prevencijos ir kovos su ja taisyklės (4), ir strategiją „Skaitmeninis dešimtmetis vaikams ir jaunimui: nauja Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“ (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šis dokumentų rinkinys grindžiamas 2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų teisių 30-ųjų JT vaiko teisių konvencijos metinių proga (6), Tarybos išvadomis dėl žiniasklaidos naudojimo raštingumo ir 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (7). |
| --- | --- |

2.2.

Komunikate pateikta strategija

| 2.3. | 2012 m. Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto atliko labai svarbų vaidmenį užtikrinant vaikų apsaugą internete ir skaitmeninį įgalėjimą, visų pirma pasitelkiant Saugesnio interneto centrų tinklą ir portalą „betterinternetforkids.eu“, tačiau ji paseno, nes vaikai pradeda anksčiau ir dažniau naudoti savo išmaniuosius telefonus ar kompiuterius ir tampa vis labiau nuo jų priklausomi mokykloje ar laisvalaikiu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | COVID-19 pandemija ir izoliavimas išryškino skaitmeninio vaikų, mokytojų bei pedagogų mokymo iššūkius atsižvelgiant į galimus interneto pavojus. Europolo duomenimis, kai kuriose valstybėse narėse vaikų pornografijos paklausa padidėjo 25 proc. 2020–2021 m. daugiau nei 16 proc. padaugėjo pranešimų apie ryšių su vaikais mezgimą seksualiniais tikslais (vaikų viliojimą). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2022 m. gegužės mėn. Komisijos pasiūlyta strategija grindžiama trimis ramsčiais:






  — | apsaugoti vaikus nuo neteisėto ir pavojingo turinio internete ir didinti jų gerovę internete; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

apsaugoti vaikus nuo neteisėto ir pavojingo turinio internete ir didinti jų gerovę internete;

| — | užtikrinti skaitmeninį įgalėjimą, kad vaikai įgytų įgūdžių, reikalingų saugiai ir atsakingai naršyti ir išreikšti save internetinėje aplinkoje; |
| --- | --- |

—

užtikrinti skaitmeninį įgalėjimą, kad vaikai įgytų įgūdžių, reikalingų saugiai ir atsakingai naršyti ir išreikšti save internetinėje aplinkoje;

| — | užtikrinti aktyvų vaikų dalyvavimą suteikiant jiems galimybę pareikšti savo nuomonę ir daugiau naujoviškos veiklos, kad gerėtų jų skaitmeninė patirtis. |
| --- | --- |

—

užtikrinti aktyvų vaikų dalyvavimą suteikiant jiems galimybę pareikšti savo nuomonę ir daugiau naujoviškos veiklos, kad gerėtų jų skaitmeninė patirtis.

| 2.6. | Strategija grindžiama visapusiškomis konsultacijomis (8)
  #DigitalDecade4YOUth, kurias 2021 m. kovo–rugpjūčio mėn. organizavo Europos mokyklų tinklas (European Schoolnet) remiant Europos saugesnio interneto centrų tinklui INSAFE ir surengiant plataus masto konsultacijas, taip pat vaikų teise būti išklausytiems bet kokiame jiems poveikį darančiame sprendimų priėmimo procese (9). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ji papildyta 2021 m. balandžio ir gegužės mėn. surengtais mokytojams skirtais atviraisiais masinio nuotolinio mokymo kursais (MOOC) Better Internet for Kids (Geresnis internetas vaikams) tema „Skaitmeninis raštingumas ir saugumas internete: kaip pandemija patikrino mūsų įgūdžius?“. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Be to, ES piliečiai (tėvai, mokytojai, auklėtojai ir kt.) galėjo dalyvauti internetinėje apklausoje, kurioje buvo pateikti tie patys klausimai kaip ir per #DigitalDecade4YOUth konsultacijas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | 2020 m. apklausos EU Kids Online (10) (ES vaikai internete) rezultatai rodo, kad dauguma vaikų skaitmenine priemone naudojasi beveik kasdien, pradeda tai daryti anksčiau ir naudojasi ilgiau. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | COVID-19 pandemija ir izoliavimas išryškino vaikų ir už juos teisiškai atsakingų suaugusiųjų skaitmeninio mokymo iššūkius (žr. 2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planą (11)). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Iš tiesų iš surinktos informacijos matyti, kad vaikai dažnai susiduria su žalingu, neteisėtu ar nelegaliu turiniu, elgesiu ir kontaktais. Naudojimasis socialine žiniasklaida ar interaktyviais žaidimais kelia riziką, pavyzdžiui, dėl netinkamo turinio atskleidimo, priekabiavimo, viliojimo ir seksualine prievarta. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Europolo duomenimis (12), COVID-19 krizės pirmaisiais mėnesiais kai kuriose valstybėse narėse vaikų pornografijos paklausa padidėjo iki 25 proc. Nacionalinis dingusių ir išnaudojamų vaikų centras Jungtinėse Amerikos Valstijose 2021 m. gavo beveik 30 mln. pranešimų apie įtariamą seksualinį vaikų išnaudojimą, o teisėsaugos institucijos buvo įspėtos apie daugiau nei 4 000 naujų vaikų aukų. 2020–2021 m. daugiau nei 16 proc. padaugėjo pranešimų apie vaikus, kuriuos bandoma vilioti. Ypač dažnai taikomasi į neįgalius vaikus: iki 18-ojo gimtadienio seksualinio smurto aukomis tampa iki 68 proc. mergaičių ir 30 proc. berniukų su protine ar fizine negalia (13). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Tačiau pagal esamus ES teisės aktus (AŽPD ir BDAR) amžiaus patikrinimo ir tėvų sutikimo mechanizmai dažnai neveiksmingi, nes naudotojai, kurdami savo paskyrą internete, paprastai privalo nurodyti tik savo gimimo datą. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Siūlomu reglamentu prieglobos ar ryšių paslaugų teikėjai įpareigojami nustatyti bet kokią seksualinės prievartos prieš vaikus medžiagą internete, apie ją pranešti ir ją pašalinti. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Juo taip pat numatoma įsteigti Europos agentūrą, kuri vykdytų seksualinės prievartos prieš vaikus prevenciją ir su ja kovotų, palengvintų susijusio turinio internete nustatymą, pranešimą apie jį ir jo pašalinimą, teiktų paramą aukoms ir kauptų žinias bei patirtį ir atliktų mokslinius tyrimus apie seksualinės prievartos prieš vaikus prevenciją ir kovą su ja. |
| --- | --- |

2.15.

Bendrosios pastabos dėl pasiūlymo dėl reglamento

| 2.16. | Pasiūlymas grindžiamas prieglobos paslaugų ir asmenų tarpusavio ryšio paslaugų teikėjų rizikos vertinimo ir mažinimo įpareigojimais prieš priimant bet kokius nacionalinio teisėjo arba valstybės narės paskirtos nepriklausomos administracinės institucijos nurodymus nustatyti turinį. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | EESRK pritaria principui, kuriuo papildomos ir padaromos veiksmingesnės esamos priemonės, numatant sankcijas prieglobos paslaugų ir asmenų tarpusavio ryšio paslaugų teikėjams, kartu nustatant jiems atsakomybę už tai, kad prima facie būtų nustatomos su vaikų išnaudojimu susijusios nuotraukos ir vaizdo įrašai. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Vis dėlto Komitetas turi pastabų dėl privatumo apsaugai ir pokalbių šifravimui kylančio pavojaus. Galima privačių veiklos vykdytojų vykdoma virtualių ryšių priežiūra ir galimi nepagrįsti kaltinimai gali pažeisti nekaltumo prezumpciją. |
| --- | --- |

2.18.

3.   Konkrečios pastabos

Strategijoje numatytas švietimo aspektas

| 3.1. | Vaikų ir jų teisėtų globėjų švietimas apie naudojimąsi socialine žiniasklaida ir kitomis skaitmeninėmis priemonėmis yra ypač svarbus, nes vaikai dažnai naudojasi suaugusiesiems skirtais skaitmeniniais produktais ir paslaugomis, kurių tiksliniai rinkodaros metodai ir algoritmai gali paskatinti juos atsidaryti turinį, kuriuo siekiama pasinaudoti jų naivumu ir skaitmeninių priemonių neišmanymu arba priversti juos bendrauti su pavojingais asmenimis, kurie prisidengia žaidimų ar kitų vaikų naudojamų priemonių programėlėmis. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dažnai nei vaikai, nei tėvai nesuvokia kokiu kiekiu asmeninių duomenų jie dalijasi socialiniuose tinkluose. Skaitmeniniai įgūdžiai ir gebėjimai, informuotumas apie asmens duomenų naudojimą yra labai svarbūs, kad vaikai galėtų sąmoningai naudotis virtualiuoju pasauliu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Šie įgūdžiai taip pat reikalingi tėvams, pedagogams, mokytojams, klubų vadovams, laisvalaikio praleidimo vietoms ir kt., kad jie galėtų padėti vaikams. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK mano, kad šis švietimo aspektas yra labai svarbus siekiant apsaugoti vaikus jų skaitmeninėje aplinkoje ir suteikti jiems savarankiškumo virtualiame pasaulyje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Iš tiesų, daugelis mokytojų, tėvų ir pedagogų neturi reikiamų įgūdžių ir jiems sunku neatsilikti nuo technologijų plėtros.
  Į tokius mokymus taip pat turėtų būti įtrauktas vaikų teisių internete modulis, nes vaikų teisės yra vienodos tiek internete, tiek ne internete. |
| --- | --- |

3.5.

Į tokius mokymus taip pat turėtų būti įtrauktas vaikų teisių internete modulis, nes vaikų teisės yra vienodos tiek internete, tiek ne internete.

| 3.6. | Ši strategijos dalis turėtų būti grindžiama glaudžiu bendradarbiavimu Europos ir tarptautiniu lygmenimis, taip pat darbo su organizuota pilietine visuomene ir ypač mokyklomis stiprinimu.
  Labai svarbu, kad į nacionalines mokymo programas būtų įtraukti praktinės ir privalomos pamokos apie naršymą internete ir jo keliamą riziką, kurios būtų įtraukios, jose būtų skiriamas dėmesys įvairovei apskritai ir ypač prieinamumui. |
| --- | --- |

3.6.

Labai svarbu, kad į nacionalines mokymo programas būtų įtraukti praktinės ir privalomos pamokos apie naršymą internete ir jo keliamą riziką, kurios būtų įtraukios, jose būtų skiriamas dėmesys įvairovei apskritai ir ypač prieinamumui.

| 3.7. | EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą organizuoti vaikams ir jų teisėtiems globėjams skirtas žiniasklaidos naudojimo raštingumo kampanijas pasitelkiant pirmiau minėtus tinklus ir informacijos skleidėjus. Komitetas primygtinai ragina jas rengti ir kitoms organizuotos pilietinės visuomenės organizacijoms, kad padidėtų jų poveikis ir būtų parengti kūrybiški sprendimai, nes kai kuriose valstybėse narėse jos turi ilgametę patirtį šioje srityje ir priešakinėse linijose. EESRK mano, kad švietimas atlieka labai svarbų vaidmenį šioje srityje, nes jis yra kovos su seksualine prievarta prieš vaikus internete priemonė. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad vaikai turi būti skatinami dalyvauti jiems aktualiose strateginėse diskusijose, suteikiant jiems teisę susitikti ir bendrauti interneto socialinėse platformose ir įtraukiant juos į skaitmeninės darbotvarkės rengimo procesą. Todėl jis palankiai vertina naują Europos platformą, skirtą vaikų dalyvavimui, ir paragino ne tik išgirsti, bet ir atsižvelgti į vaikų nuomonę. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Pasiūlyme dėl reglamento numatytos sankcijos

| 4.1. | Iki šiol prieglobos paslaugų ir asmenų tarpusavio ryšio paslaugų teikėjai neteisėtą turinį nustatė savanoriškai. Netiesiogiai apgailestaudama dėl nesėkmingos savireguliacijos, Komisija siūlo priversti juos imtis veiksmų numatant skirti sankcijas po nacionalinių valdžios institucijų tyrimo procedūros. Konkrečiai tai reiškia, kad paslaugų teikėjai ir prieglobos paslaugų teikėjai turės prima facie peržiūrėti viską, kas cirkuliuoja jų serveriuose. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK supranta, kad Komisija nesiekia atimti iš piliečių galimybės išsaugoti jų susirašinėjimo slaptumą, tačiau yra susirūpinęs, kad galimai netinkamas intervencinių technologijų naudojimas gali pakenkti privatumo apsaugai, jei jos nebus tinkamai parengtos ir joms nebus taikomos taisyklės. Siekiama dvejopo tikslo: naudoti technologijas siekiant užkirsti kelią seksualinei prievartai prieš vaikus ir išvengti plačios privačių veiklos vykdytojų vykdomos susirašinėjimo stebėsenos taikant algoritmus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK mano, kad algoritmų kūrimo, testavimo ir naudojimo praktika turėtų būti reguliuojama, skatinant suinteresuotuosius subjektus arba net jų reikalaujant kurti tinkamą ir veiksmingą algoritminį valdymą, kad būtų užtikrintas tinkamas jų priemonių veikimas. Komitetas mano, kad paaiškinamumo metodai turi padėti geriau suprasti priemones, kad būtų galima išryškinti šališkumą ir veikimo sutrikimus ir taip ištaisyti problemas, kol jų dar nepatyrė vartotojai. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlyme numatytas koordinuotas tyrimas prižiūrint nacionaliniam teismui, tačiau ragina Komisiją jį patobulinti, kad būtų apsaugotos asmens laisvės. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK pabrėžia, kad svarbu laikytis subalansuoto požiūrio, nes numatyta sistema apima pranešimų, nuotraukų ir vaizdo įrašų analizę, siekiant nustatyti galimą smurtą prieš vaikus, o įsitikinus – pranešti kompetentingoms institucijoms. Įspėjimo mechanizmas turi apimti numatytų priemonių būtinumą, veiksmingumą, proporcingumą ir pusiausvyrą. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitetas primena, kad byloje Schrems I (14) Teisingumo Teismas nusprendė, jog reglamentavimas, leidžiantis valstybės institucijoms apskritai susipažinti su elektroninės komunikacijos turiniu, turi būti laikomas pažeidžiančiu Pagrindinių teisių chartijoje garantuotos pagrindinės teisės į privatų gyvenimą esmę. Todėl serveryje įrašyto turinio skaitmeninimas, apimantis visų serveryje perduodamų pranešimų analizę, kelia abejonių. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Atsakomybė už sekimą teks platformoms ir (arba) socialinės žiniasklaidos priemonėms, kurioms gali tekti sekti medžiagą apie prievartą prieš vaikus, o to nepadarius, joms teks mokėti iki 6 proc. jų pasaulinės apyvartos siekiančias baudas. Jos turėtų naudoti dirbtinį intelektą ir nustatyti kalbos modelius, kad būtų galima blokuoti bendravimą, kurio metu suaugusieji vilioja vaikus. Todėl siekiant išvengti klaidų, dėl kurių gali būti pareiškiama nepagrįstų kaltinimų, labai svarbu tinkamai naudoti turinio nustatymo algoritmus, nes jie nėra neklystantys. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komisija taip pat planuoja įpareigoti platformas įvertinti riziką, kad jų paslaugomis gali būti naudojamasi vaikų pornografijai platinti ar vaikams vilioti, ir skatinti parengti „išsamų ES elgesio kodeksą dėl tinkamumo pagal amžių koncepcijos“ (15) nustatant bendras sąlygas, dėl kurių EESRK yra sunerimęs. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komisija nurodo, kad valstybės narės turės paskirti nepriklausomą instituciją, kuri stebėtų, kaip platformos vykdo savo įpareigojimus, ir kuriai bus suteikti įgaliojimai prireikus prašyti nacionalinio teismo ar administracinės institucijos duoti riboto galiojimo nurodymą nustatyti turinį, susijusį su konkrečios paslaugos turiniu, ir prašyti atitinkamos bendrovės ieškoti medžiagos, susijusios su seksualine prievarta prieš vaikus ar vaikų viliojimu. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Jei šios nepriklausomos institucijos manytų, kad paslauga vaikams yra pernelyg rizikinga, jos galėtų prašyti interneto prieglobos ir asmenų tarpusavio ryšio paslaugų teikėjų tam tikrą laikotarpį tikrinti jų turinį ir pokalbius. EESRK pageidautų, kad ši priemonė būtų taikoma užtikrinant veiksmingą ir išankstinę nacionalinio teisėjo, kaip asmens laisvių sergėtojo, kontrolę, ir mano, kad tokio pobūdžio nurodymų suderinamumas su Pagrindinių teisių chartija yra abejotinas. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Jei pasiūlymas būtų priimtas toks, koks yra dabar, pagal reglamentą technologijų įmonės būtų priverstos stebėti, ar jų platformose nėra smurto prieš vaikus, naudodamos algoritmus. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Nors tikslas yra pagirtinas, EESRK mano, kad kyla pavojus, jog bus pažeidžiamas asmeninis susirašinėjimas internete, teisė į privatumą ir asmens duomenų apsauga, ir kad reikia dėti visas pastangas to išvengti. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESRK siekia apsaugoti visų asmenų interesus, nes kai kurios teisės yra įtvirtintos konstitucijose, pavyzdžiui, susirašinėjimo slaptumas ir privatumo apsauga (16). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Komitetas pabrėžia, kad bendro įpareigojimo peržiūrėti prieglobos ir ryšių paslaugas perspektyva kelia pavojų visiems susirašinėjimo slaptumui užtikrinti skirtiems metodams, pavyzdžiui, ištisiniam šifravimui. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Be to, Komisija pripažįsta, kad bendravimo, kai suaugusieji vilioja vaikus, nustatymo priemonės „paprastai labiausiai trukdo naudotojams“, nes jas taikant reikia „automatiškai nuskaityti asmenų tarpusavio susirašinėjimą“. |
| --- | --- |

4.15.

5.   Naujos Europos agentūros įsteigimas

| 5.1. | Pasiūlyme dėl reglamento numatyta greta Europolo Hagoje įsteigti nepriklausomą Europos agentūrą, kurios biudžetas būtų 26 mln. EUR ir kuri būtų atsakinga už pranešimų apie neteisėtą medžiagą analizę, pirštų atspaudų ir neteisėtos medžiagos duomenų bazių koordinavimą ir pagalbą įmonėms nustatyti patikimas technologijas.
  Ji taip pat veiktų kaip tarpininkė tarp technologijų įmonių, teisėsaugos institucijų ir aukų. |
| --- | --- |

5.1.

Ji taip pat veiktų kaip tarpininkė tarp technologijų įmonių, teisėsaugos institucijų ir aukų.

| 5.2. | EESRK pritaria tam, kad šiai agentūrai būtų suteikti įgaliojimai dviejose pagrindinėse srityse: ji veiktų kaip veiklos centras ir mokslinių tyrimų bei analizės centras, nes kovojant su vaikų pornografija ir pedofilija internete svarbu koordinuoti veiksmus ir atlikti analizę. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Veiklos aspektas yra esminis ir pateisina glaudų bendradarbiavimą su Europolu, kurio veiksmingumas nekelia abejonių. Jos sukūrimą pateisina europinis ir tarptautinis seksualinių nusikaltimų prieš vaikus internete mastas. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK palankiai vertintų Eurojusto dalyvavimą vykdant veiklą Komisijos numatytoje sistemoje, nes vykdant koordinuotus tyrimus būtų vykdomi ir suderinti teisminiai nurodymai. |
| --- | --- |

5.4.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 209 final.

1

final

(2)  COM(2022) 212 final.

2

final

(3)  La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée (Teisės į privatų gyvenimą konstitucionalizavimas).

3

La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée

(4)  COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD).

4

final

(5)  COM(2022) 212 final.

5

final

(6)  OL C 232, 2021 6 16, p. 2.

6

(7)  OL L 223, 2021 6 22, p. 14.

7

(8)  https://europa.eu/!XXv6kx

8

(9)  Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos 12 straipsnis.

9

(10)  EU Kids Online.

10

EU Kids Online

(11)  COM(2020) 624 final.

11

final

(12)  https://europa.eu/!Jh78ux

12

(13)  Children with disabilities.

13

(14)  Sprendimo byloje C-362/14 94 punktas.

14

(15)  COM(2022) 212 final.

15

final

(16)  La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée (Teisės į privatų gyvenimą konstitucionalizavimas).

16

La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/139 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/139

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl nuotoliniu būdu sudaromų finansinių paslaugų sutarčių iš dalies keičiama Direktyva 2011/83/ES ir panaikinama Direktyva 2002/65/EB

(COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD))

(2022/C 486/19)

| Pranešėjas | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Pranešėjas

Gonçalo LOBO XAVIER

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2022 5 18
  Europos Sąjungos Taryba, 2022 5 23 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 229 / 0 / 3 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2022 5 18

Europos Sąjungos Taryba, 2022 5 23

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

229 / 0 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas palankiai vertina Komisijos iniciatyvą iš dalies pakeisti Direktyvą 2011/83/ES dėl nuotoliniu būdu sudaromų finansinių paslaugų sutarčių ir panaikinti Direktyvą 2001/65/EB. Poreikį imtis šių veiksmų lemia visuomenės ir jos elgsenos raida, atsirandantys nauji techniniai sprendimai ir bendrosios rinkos, kaip priemonės laisvam finansinių paslaugų judėjimui ir vartotojų apsaugos taisyklėms užtikrinti, stiprinimas. COVID-19 krizė buvo didžiulis ES atsparumo išbandymas. Ji taip pat lėmė naujas tendencijas ir idėjas, į kurias būtina atsižvelgti. EESRK šiuo požiūriu taip pat pritaria minėtam pasiūlymui. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nors EESRK pasiūlymui ir pritaria, jis primygtinai ragina investuoti į žmonių skaitmeninį ir finansinį raštingumą, kad vartotojai galėtų tinkamai suvokti savo teises ir pareigas, susijusias su nuotoliniu būdu sudaromomis finansinėmis sutartimis, visų pirma teisę atsisakyti sutarties ir teisę gauti daugiau informacijos ikisutartiniu etapu. Valstybės narės turi investuoti į strateginę komunikacijos programą, kad, nepažeidžiant vartotojų pagrindinių teisių, būtų didinamas bendrosios rinkos potencialas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK nurodo, kad labai svarbu užtikrinti pusiausvyrą tarp skaitmeninės ir fizinės patirties. EESRK remia diegiant technologines naujoves kuriamą pažangą, tačiau taip pat pabrėžia, kad žmogiškasis kontaktas tebėra labai svarbus tais atvejais, kai reikia užtikrinti aiškumą ir duomenų apsaugą. Atsižvelgdamas į tai, kad skaitmeninimas ir modernizavimas yra labai svarbūs veiksniai didinant piliečių gerovę, EESRK taip pat teigia, kad tebėra daug skirtumų tarp valstybių narių ir net tarp regionų – kai kuriuose iš jų prašoma išlaikyti keletą fizinės infrastruktūros aspektų siekiant padėti vietos bendruomenei. EESRK mano, kad į finansų bendrovių sprendimų priėmimo procesus, ypač susijusius su fizinės infrastruktūros buvimu kaimo vietovėse, įtraukiant vietos valdžios institucijas būtų galima paprasčiau teikti paramą vietos bendruomenėms. EESRK ragina užtikrinti teisę prašyti žmogaus įsikišimo teikiant finansines paslaugas nuotoliniu būdu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK ir jame atstovaujamos pilietinės visuomenės organizacijos tiki bendrosios rinkos, kaip Europos projekto stiprinimo priemonės, teikiamomis galimybėmis. Pasitikėjimo mūsų finansų sistemomis didinimas yra esminis principas, kuriuo vadovaujantis padedama visuomenei vartotojams skirtų finansinių paslaugų srityje. Šiuo atžvilgiu EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad būtina nuosekliai investuoti į kibernetinį saugumą. Piliečiai turi žinoti apie riziką, susijusią su sutarčių sudarymu nuotoliniu būdu. Be to, siekiant skatinti bendrąją rinką ir laisvą finansinių paslaugų judėjimą, reikia, kad gyventojai pasitikėtų sistema – šie aspektai tampa vis aktualesni, ypač po COVID-19 pandemijos, visų pirma plėtojantis elektroninės prekybos veiklai ir skaitmeninėms paslaugoms. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK primena Komisijai, kad būtina suderinti šį pasiūlymą su Vartotojų teisių direktyva. Įgyvendinus tiek daug pasiekimų, susijusių su Vartotojų teisių direktyva, ir atsižvelgiant į tai, kad pradėta įgyvendinti Naujoji vartotojų darbotvarkė (1), šis konkretus dokumentų rinkinys dėl nuotoliniu būdu teikiamų finansinių paslaugų yra puiki proga užtikrinti didesnę pagarbą vartotojų teisėms ir paskatinti bendroves daugiau investuoti į šią sritį. EESRK ragina įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas siekiant geriau pasirengti būsimam šios direktyvos įgyvendinimui ir jo stebėsenai. Ši sritis yra geras pavyzdys, kai pilietinės visuomenės organizacijos gali remti geresnės aplinkos kūrimą ir prie jo prisidėti, taip pat padėti užtikrinti teigiamą požiūrį. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pasitelkiant dirbtinio intelekto (DI) mechanizmus galima sukurti saugias ir patikimas sąlygas šiam pasiūlymui dėl direktyvos. EESRK suvokia inovacijų įtaką visuomenei ir pritaria tam, kad būtų panaudotos visos įmanomos priemonės, kad vartotojai ir bendrovės galėtų saugiai ir šiuolaikiškai dalyvauti šioje konkrečioje srityje. EESRK dirba šiuo klausimu ir primygtinai rekomenduoja pasitelkti DI siekiant sukurti geresnę, labiau integruotą bendrąją rinką, kuri padėtų piliečiams ir užtikrintų saugias finansų sistemos operacijas (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK teigia, kad, atsižvelgdama į bendrosios rinkos tikslus ir principus, ES gali sukurti gerąją nuotoliniu būdu teikiamų finansinių paslaugų reglamentavimo patirtį. Šiame pasiūlyme aptariamos bendrovėms ir vartotojams svarbios priemonės, tačiau EESRK primygtinai pabrėžia, kad reikia aiškiau apibrėžti už ES ribų įsikūrusių bendrovių veiklą, kuri gali turėti įtakos Europos piliečiams. EESRK taip pat mano, kad reikia atsižvelgti į suderinimo poreikį ir atitinkamai jį užtikrinti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK ragina imtis veiksmų dėl viešumo taisyklių ir normų, susijusių su delikačiu finansinių paslaugų teikimo nuotoliniu būdu procesu. Būtina suderinti taisykles, kuriomis reglamentuojama šių paslaugų reklama siekiant išvengti nesąžiningos konkurencijos ir kad nebūtų daromas neigiamas poveikis sistemai. Jei žinia bus tvirta, tikimasi, kad rezultatai bus naudingi bendrovėms ir piliečiams ir kad jie turės teigiamą poveikį vartotojų elgsenai, taip pat ir kalbant apie tvarumą. Be to, EESRK primygtinai ragina įtraukti vartotojų organizacijas siekiant sudaryti sąlygas geresniam bendrovių ir piliečių dialogui vykdyti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Galiausiai, EESRK mano, kad siekiant geriau įgyvendinti šią direktyvą ir iš tiesų pasinaudoti jos teikiamais privalumais, būtina investuoti į infrastruktūrą norint pasiekti geresnių rezultatų. Be abejo, piliečiai gali pasinaudoti geresnių ir skaidresnių paslaugų teikiama nauda, tačiau kartu būtina užtikrinti galimybę naudotis 5G, visišką tinklo aprėptį ir kitus infrastruktūros objektus visose vietovėse – šie tikslai dar tikrai nėra realybė. EESRK ragina geriau ir veiksmingiau naudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonėje numatytus finansinius išteklius siekiant spręsti šių investicijų klausimą ir užtikrinti, kad niekas neliktų nuošalyje. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Direktyva 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis (toliau – Nuotolinės prekybos finansinėmis paslaugomis direktyva) siekiama užtikrinti laisvą finansinių paslaugų judėjimą bendrojoje rinkoje suderinant tam tikras šios srities vartotojų apsaugos taisykles ir užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį. Svarbu pabrėžti, kad pastaruoju metu jau yra priimta nemažai direktyvų ir reglamentų, kuriais nustatomi aukšti vartotojų apsaugos standartai, o pasiūlymu dėl naujos direktyvos siekiama užtikrinti apsaugą tais atvejais, kai tokios apsaugos nėra arba ji gali būti netaikoma. Jeigu nėra konkretiems produktams skirtų ES teisės aktų arba ES horizontaliųjų taisyklių, kuriomis reglamentuojama vartotojams skirta finansinė paslauga, Direktyva horizontaliai taikoma visoms esamoms ar būsimoms banko, kredito, draudimo, asmeninės pensijos, investicijų ar mokėjimo paslaugoms, teikiamoms naudojantis nuotolinio ryšio priemonėmis (t. y. tuo pačiu metu fiziškai nedalyvaujant pardavėjui ir vartotojui). Direktyvoje nustatoma informacija, kuri turi būti pateikta vartotojui prieš sudarant nuotolinės prekybos sutartį (ikisutartinė informacija), vartotojui suteikiama teisė atsisakyti tam tikrų finansinių paslaugų ir nustatomos neužsakytų paslaugų ir neužsakytų pranešimų teikimo taisyklės. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Per pastaruosius 20 metų nuotolinė prekyba vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis sparčiai keitėsi. Finansinių paslaugų teikėjai ir vartotojai atsisakė fakso ir atsirado naujų rinkos dalyvių (pavyzdžiui, finansinių technologijų bendrovių), turinčių naujų verslo modelių ir naujų platinimo kanalų (pavyzdžiui, internetu parduodamų finansinių paslaugų). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisijos pasiūlymu siekiama supaprastinti ir modernizuoti teisės aktų sistemą panaikinant galiojančią Nuotolinės prekybos finansinėmis paslaugomis direktyvą kartu įtraukiant atitinkamus vartotojų teisių aspektus, susijusius su nuotoliniu būdu sudaromomis finansinių paslaugų sutartimis, į horizontaliai taikomos Vartotojų teisių direktyvos taikymo sritį. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Bendras teisės akto tikslas lieka nepakitęs: skatinti finansinių paslaugų teikimą vidaus rinkoje, kartu užtikrinant aukštą vartotojų apsaugos lygį. Šiam tikslui pasiekti numatyti penki skirtingi būdai:






  — | visiškas suderinimas: taisyklės bus panašios visiems finansinių paslaugų teikėjams ir vartotojams bus suteiktos tokios pačios teisės visose ES valstybėse narėse; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

visiškas suderinimas: taisyklės bus panašios visiems finansinių paslaugų teikėjams ir vartotojams bus suteiktos tokios pačios teisės visose ES valstybėse narėse;

| — | ikisutartinė informacija: elektroniniu būdu arba popieriuje laiku, aiškiai ir suprantamai pateikus pagrindinę informaciją, užtikrinamas būtinas skaidrumas ir vartotojui suteikiama daugiau galių. Šiuo atžvilgiu pasiūlymu siekiama reglamentuoti, kokia, kaip ir kada turi būti teikiama ikisutartinė informacija; |
| --- | --- |

—

ikisutartinė informacija: elektroniniu būdu arba popieriuje laiku, aiškiai ir suprantamai pateikus pagrindinę informaciją, užtikrinamas būtinas skaidrumas ir vartotojui suteikiama daugiau galių. Šiuo atžvilgiu pasiūlymu siekiama reglamentuoti, kokia, kaip ir kada turi būti teikiama ikisutartinė informacija;

| — | teisė atsisakyti sutarties: teisė atsisakyti sutarties yra viena iš pagrindinių vartotojo teisių. Tai itin svarbu finansinių paslaugų srityje, nes tam tikri produktai ir paslaugos yra sudėtingi ir gali būti sunku juos suprasti; |
| --- | --- |

—

teisė atsisakyti sutarties: teisė atsisakyti sutarties yra viena iš pagrindinių vartotojo teisių. Tai itin svarbu finansinių paslaugų srityje, nes tam tikri produktai ir paslaugos yra sudėtingi ir gali būti sunku juos suprasti;

| — | sąžiningumas internete: finansinių paslaugų sutartys vis dažniau sudaromos elektroninėmis priemonėmis. Todėl, siekiant užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį, pasiūlyme nustatomos specialios taisyklės, kuriomis siekiama apsaugoti vartotojus sudarant finansinių paslaugų sutartis elektroninėmis priemonėmis, ir |
| --- | --- |

—

sąžiningumas internete: finansinių paslaugų sutartys vis dažniau sudaromos elektroninėmis priemonėmis. Todėl, siekiant užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį, pasiūlyme nustatomos specialios taisyklės, kuriomis siekiama apsaugoti vartotojus sudarant finansinių paslaugų sutartis elektroninėmis priemonėmis, ir

| — | vykdymo užtikrinimas: šiuo metu Direktyvoje 2011/83/ES dėl vartotojų teisių (toliau – Vartotojų teisių direktyva) nustatytų vykdymo užtikrinimo ir sankcijų taisyklių taikymas pasiūlymu išplečiamas įtraukiant nuotoliniu būdu sudaromas finansinių paslaugų sutartis. |
| --- | --- |

—

vykdymo užtikrinimas: šiuo metu Direktyvoje 2011/83/ES dėl vartotojų teisių (toliau – Vartotojų teisių direktyva) nustatytų vykdymo užtikrinimo ir sankcijų taisyklių taikymas pasiūlymu išplečiamas įtraukiant nuotoliniu būdu sudaromas finansinių paslaugų sutartis.

3.   Finansinės paslaugos ir bendroji rinka

| 3.1. | EESRK mano, kad po COVID-19 krizės visa ES susiduria su dideliais iššūkiais, įskaitant Rusijos agresiją Ukrainoje ir artėjančią finansų krizę. Tiesa, kad susvyravo vartotojų pasitikėjimas. Be to, reikia spręsti didelio namų ūkių įsiskolinimo problemą, kuri dar tikrai nėra įveikta. Į tai reikia atsižvelgti įgyvendinant visas su finansų politika susijusias priemones. Vartotojai turi jausti, kad gali pasikliauti sistema, o tai būtina siekiant sukurti pasitikėjimą ir užtikrinti mūsų ekonominį bei socialinį atsigavimą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK pritaria tam, kad būtina užtikrinti suderinimą. Vis dėlto siekiant šio tikslo negalima pakenkti piliečiams ar juos neigiamai paveikti. Būtina suvokti, kad ne visi piliečiai gali vienodu tempu prisitaikyti prie skaitmeninimo, o įgyvendinant šį procesą niekas neturi būti paliktas nuošalyje. EESRK mano, kad investicijas į finansinį raštingumą reikėtų laikyti prioritetu, kuris būtų glaudžiai susietas su šiuo pasiūlymu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Svarbu užtikrinti, kad duomenų apsauga sudarytų šio proceso pagrindą. Reikia, kad Europos piliečiai būtų tikri, jog gali keistis duomenimis teisiniais ir vartotojų teisių apsaugos tikslais. Šį tikslą galima pasiekti tik sukūrus tvirtą ir patikimą sistemą. Šiuo metu duomenų apsauga yra vienas iš piliečiams aktualiausių klausimų, o kibernetinis saugumas itin svarbus siekiant skatinti bendravimo procesą finansinių paslaugų srityje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Iš esmės svarbu užtikrinti, kad šis pasiūlymas būtų suderintas su Vartotojų apsaugos direktyva. Taip pat labai svarbu, kad ši koncepcija būtų grindžiama Naujosios vartotojų darbotvarkės (3) principais. EESRK mano, kad organizuota pilietinė visuomenė ir socialiniai partneriai gali atlikti teigiamą vaidmenį šiame procese, visų pirma padedant piliečiams ginti savo teises, taip pat sukuriant palankias sąlygas bendrovėms konkuruoti ir kurti geresnes bei aiškesnes paslaugas vartotojams. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dirbtinio intelekto mechanizmai iš esmės svarbūs šiam pasiūlymui. Juos taikant būtų paprasčiau vartotojams vykdyti operacijas, nes būtų lengviau įgyvendinti procesus ir su jais susijusius reikalavimus, ypač mažiau pasirengusiems ar rečiau skaitmeninėmis technologijomis besinaudojantiems piliečiams. EESRK ragina išsiaiškinti, kokios tokio pobūdžio priemonės gali būti naudojamos, ir jas pasitelkti siekiant, kad būsimas įgyvendinimo procesas vyktų sėkmingiau. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK pasisako už tai, kad šioje srityje būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos ir kad kiekvienas dalyvis (bendrovė) galėtų teikti patikimas paslaugas piliečiams. Todėl būtina investuoti į skaidrumą ir aiškių pranešimų teikimą, kad būtų išvengta nesąžiningos konkurencijos iš ne Europos šalių, dėl kurios gali sumažėti šiame pasiūlyme dėl direktyvos numatytas teigiamas poveikis. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Poveikis vartotojams ir įmonėms: internetu ir ne internetu atliekamos operacijos

| 4.1. | Skaitmeninimas yra būtinas siekiant didinti konkurencingumą ir lengvinti žmonių gyvenimą. EESRK mano, jog labai svarbu užtikrinti, kad visiems būtų sudaromos vienodos sąlygos veikti ir kad nesiskirtų turimų žinių lygis. Vis dėlto šiuo metu šis tikslas dar tikrai nėra pasiektas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK ragina vykdyti pažangų skaitmeninimą, kuriuo užtikrinama, kad technologijos tarnautų piliečiams, būtų lengviau bendrauti ir didėtų žmonių gerovė. Vis dėlto pats savaime skaitmeninimas nėra visų problemų sprendimas – jį būtina sieti su kitais prioritetais. Visoje ES žmonės vis dar turi labai nevienodų žinių apie technologijų naudojimą. Skiriant investicijas būtina į tai atsižvelgti. Galiausiai EESRK primena Komisijai, kad nors technologijų naudojimas yra svarbus aspektas, ne mažiau svarbi ir teisė atsijungti. Į tai būtina atsižvelgti vykdant politikos formavimo procesus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Finansų bendrovės turi užtikrinti, kad rinka tinkamai suvoktų visus pokyčius. Todėl komunikacija yra labai svarbus veiksnys siekiant rezultatų ir vadovaujant pertvarkos procesui. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Be abejo, EESRK pritaria technologijoms ir inovacijoms, kuriomis galima užtikrinti geresnę vartotojų patirtį ir palengvinti piliečių gyvenimą. Besikeičianti vartotojų elgsena sudaro galimybes vykdyti teigiamus pokyčius ir leidžia skatinti atsparesnes ir tvaresnes operacijas nuotoliniu būdu sudaromų finansinių sutarčių srityje. EESRK mano, kad taisyklės, kuriomis reglamentuojamas viešumas, turi būti aiškios ir suderintos su kitomis susijusiomis operacijomis, kurios gali turėti poveikį vartotojams. Būtina užtikrinti vartotojų teises ir prievoles. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK mano, kad šis pasiūlymas atitinka Europos pagrindinių teisių chartijos nuostatas, taigi, ir proporcingumo principą, kiek tai susiję su šioje srityje bendrovėms ir vartotojams taikomomis sankcijomis. EESRK taip pat mano, kad tai yra labai teigiamas aspektas, kurį būtina pabrėžti. EESRK nuomone, svarbiausias principas yra tai, kad sankcijų griežtumas turi atitikti pažeidimo sunkumą, šiuo atveju – vartotojų apsaugos pažeidimą, kaip apibrėžta pasiūlyme dėl direktyvos. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK laikosi nuomonės, kad svarbiausia užtikrinti subalansuotą požiūrį į teisę prašyti žmogaus pagalbos dėl nuotoliniu būdu sudaromų finansinių paslaugų sutarčių. Didelei daliai gyventojų vis dar reikia tokios pagalbos, o bankai ir institucijos turi žinoti apie šias ribotas galimybes. Į tai būtina atsižvelgti institucijoms priimant sprendimus dėl investicijų ir tam tikrų fizinių paslaugų išsaugojimo. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK mano, kad ne tik bankai, bet ir visos finansų įstaigos turi investuoti į švietimo ir mokymo sistemas, kad padėtų savo darbuotojams teikti pagalbą vartotojams. Nuotoliniu būdu teikiamos finansų paslaugos yra labai svarbios, bet ne ką mažesnė svarba tenka žmogiškiesiems ištekliams, skirtiems teikti pagalbą šioje srityje. Būtina, kad darbuotojai turėtų reikiamus įgūdžius ir būtų tinkamai parengti, kad galėtų padėti vartotojams. Galiausiai, net tais atvejais, kai paslaugos teikiamos pasitelkiant DI, siekiant veiksmingiau bendrauti su klientais reikia „žmogiškojo ryšio“. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Poveikio vertinimas. Pilietinės visuomenės vaidmuo

| 5.1. | EESRK dar kartą atkreipia Komisijos ir valstybių narių dėmesį į galimybę įtraukti socialinius partnerius ir organizuotą pilietinę visuomenę į informavimo apie šią direktyvą ir jos įgyvendinimo procesą. Atsižvelgiant į tai, kad pilietinės visuomenės organizacijos turi ne tik žinių, bet ir veikia vietos lygmeniu, jos gali padėti užtikrinti tinkamą komunikaciją, pavyzdžiui, siekiant informuoti pagrindines visuomenės grupes, kurios gyvena kaimo vietovėse, arba kurioms sunku naudotis masinės informacijos kanalais. EESRK atstovaujamos pilietinės visuomenės organizacijos gali padėti tinkamai įgyvendinti pasiūlymą siekiant geresnių rezultatų ir paskatinti piliečius dalyvauti procese. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Finansinės paslaugos ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė – kelias pirmyn

| 6.1. | Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (EGADP) yra esminis Europos atsigavimo plano – priemonės „NextGenerationEU“ – ramstis, kuriuo siekiama teikti finansinę pagalbą valstybėms narėms, kad jos galėtų kovoti su ekonominiais ir socialiniais COVID-19 pandemijos padariniais ir padaryti Europos ekonomiką atsparesnę būsimiems sukrėtimams. EESRK taip pat mano, kad valstybės narės, norėdamos pagerinti sistemą, galėtų tinkamai pasinaudoti šiuo mechanizmu, kad palengvintų žmonių gyvenimą šioje srityje. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Labai svarbu investuoti į skaitmeninį ir finansinį raštingumą siekiant skatinti vartotojų švietimą ir didinti jų apsaugą. Vartotojų skaitmeninių ir finansinių gebėjimų ugdymas yra labai svarbus veiksnys siekiant įgyvendinti Skaitmeninės darbotvarkės tikslus, įskaitant veiksmingos rinkos plėtrą ir didesnę vartotojų apsaugą. EESRK suvokia duomenų apsaugos vertę ir pritaria, kad vartotojai turi turėti teisę į visišką šios apsaugos užtikrinimą. EESRK yra įsitikinęs, kad subalansuota nuotolinės prekybos finansiniais produktais plėtra gali būti sėkminga tik tuo atveju, jei valstybės narės skirs pakankamai išteklių tokioms problemoms spręsti ir skatins pasitikėjimą internetine prekyba finansinėmis paslaugomis, taip pat jei jos vertins pažangą šioje srityje ir teiks ataskaitas Komisijai, kuri įvertins rezultatus ir rekomenduos geriausios patirties pavyzdžius. |
| --- | --- |

6.2.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 286, 2021 7 16, p. 45.

1

(2)  OL C 517, 2021 12 22, p. 61.

2

(3)  OL C 286, 2021 7 16, p. 45.

3

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/144 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/144

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl papildomo lankstumo Rusijos Federacijos karinės agresijos padariniams šalinti iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 ir Reglamentas (ES) 2021/1060 FAST (lanksti pagalba teritorijoms) – CARE

(COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD))

(2022/C 486/20)

| Pranešėja | Elena-Alexandra CALISTRU |
| --- | --- |

Pranešėja

Elena-Alexandra CALISTRU

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2022 7 4
  Europos Sąjungos Taryba, 2022 7 15 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 177 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 9 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 189 / 0 / 1 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2022 7 4

Europos Sąjungos Taryba, 2022 7 15

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 177 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 9

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

189 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Savo FAST-CARE pasiūlymu Komisija ėmėsi itin reikalingų papildomų veiksmų, kad padėtų valstybėms narėms, vietos valdžios institucijoms ir pilietinės visuomenės partneriams šalinti Rusijos agresijos prieš Ukrainą padarinius. EESRK labai palankiai vertina šį naują išsamų dokumentų rinkinį, kuriuo išplečiama pagal CARE jau teikiama parama ir suteikiama daugiau lankstumo sanglaudos politikos finansavimo srityje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK taip pat pripažįsta, kad tiesioginis ir netiesioginis vasario 24 d. neišprovokuotos invazijos poveikis lėmė nuolatinį pabėgėlių, atvykstančių į visas valstybes nares, ypač prie ES sienų, skaičiaus didėjimą, todėl reikia tolesnių veiksmų. Dabartinė padėtis neturi precedento, todėl šiomis ypatingomis aplinkybėmis reikia imtis visų galimų šiai padėčiai pritaikytų priemonių. Šiuo požiūriu EESRK mano, kad FAST-CARE reaguojama į šias aplinkybes, nes siūlomas papildomas finansavimas migracijos iššūkiams, kylantiems dėl Rusijos karinės agresijos, taip pat padedama sumažinti vėlavimą įgyvendinti projektus dėl bendro COVID-19 ir didelių energijos sąnaudų bei žaliavų ir darbo jėgos trūkumo, kurį sukėlė karas, poveikio. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK nuolat pabrėžė, kad reikia nedelsiant ir veiksmingai reaguoti visomis įmanomomis priemonėmis. Toliau dedant pastangas užtikrinti finansavimo lankstumą turėtų būti siekiama veiksmingiausio sanglaudos politikos investicijų pagal 2014–2020 m. DFP įgyvendinimo ir sklandžios 2021–2027 m. programų pradžios. EESRK palankiai vertina laikiną galimybę įgyvendinant sanglaudos politikos programas taikyti 100 proc. bendro finansavimo iš ES biudžeto normą. Taip pat teigiamai vertinama galimybė papildomai perkelti asignavimus tarp Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo (ESF) ir Sanglaudos fondo, taip pat tarp regionų kategorijų. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK itin palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta vietos valdžios institucijoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms, veikiančioms vietos bendruomenėse, tenkančią didelę naštą sprendžiant migracijos iššūkius, kylančius dėl Rusijos karinės agresijos. EESRK palankiai vertina nuostatą, kad ne mažiau kaip 30 proc. paramos pagal atitinkamus prioritetus turėtų būti skiriama vietos valdžios institucijoms, socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms, siekiant užtikrinti, kad šių rūšių paramos gavėjai gautų tinkamą išteklių dalį, atsižvelgiant į jų aktyvų vaidmenį, atliekamą vykdant pabėgėlių priėmimo ir integracijos veiksmus. Tačiau ši procentinė dalis, tenkanti daug pabėgėlių priimančioms šalims, gali būti per maža, todėl reikėtų toliau nagrinėti galimybę šią dalį padidinti su Ukraina besiribojančioms šalims. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad NVO ir socialiniai partneriai tiek kaip įgyvendinančiosios organizacijos, tiek kaip vertingi partneriai turi atlikti labai svarbų vaidmenį stebint tokių programų įgyvendinimą, ir EESRK yra pasirengęs sudaryti palankesnes sąlygas pilietinės visuomenės organizacijoms ir socialiniams partneriams ES arba Ukrainoje toliau diskutuoti apie tokį dalyvavimą. Pirmaisiais karo etapais pilietinė visuomenė įrodė galinti veiksmingai ir nedelsiant reaguoti ir, turėdama pakankamai išteklių, bus tvirtu tarpininku, užtikrinančiu, kad visuomenės poreikiai atsispindėtų aukšto lygio politikoje. Besitęsiant karui, EESRK ir toliau siekia visapusiškesnio dalyvavimo imantis neatidėliotinų veiksmų ir geresnės ilgalaikės įtraukties nustatant integracijos darbotvarkę. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą atleisti valstybes nares nuo pareigos laikytis paramos telkimo pagal temas reikalavimų 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje, suteikiant joms galimybę perskirstyti lėšas tarp teminių tikslų pagal tą patį to paties fondo prioritetą ir regionų kategoriją, atsižvelgiant į sparčius vietos situacijos pokyčius. Be to, EESRK teigiamai vertina nuostatą, kad išimties tvarka nuo invazijos dienos taip pat galima finansuoti išlaidas užbaigtiems arba visiškai įgyvendintiems veiksmams. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK atkreipia dėmesį į įvairias visapusiškas priemones, kuriomis atsižvelgiama į mikro ir (arba) individualaus lygmens poreikius (pvz., pratęsti laikotarpį ir padidinti naujai nustatytus vieneto įkainius, kad būtų galima patenkinti pagrindinius asmenų, kuriems suteikta laikina apsauga, poreikius ir teikti jiems paramą), taip pat į poreikius makro ir (arba) valstybių narių lygmeniu (pvz., sudaryti palankesnes sąlygas laipsniškai perkelti 2014-2020 m. programų veiksmus į 2021–2027 m. programavimo laikotarpio programas, kad būtų galima apimti daugiau atidėtų veiksmų, kartu nedarant poveikio valstybių narių įsipareigojimams laikytis paramos telkimo pagal temas reikalavimų ir klimato srities tikslų). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Be to atkreipiamas dėmesys į nuostatas, kuriomis siekiama sumažinti valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą, taip pat į Europos Komisijos įsipareigojimus padėti paramos gavėjams ir suinteresuotiesiems subjektams teikiant papildomą paramą ir gaires, pavyzdžiui, dėl viešųjų pirkimų sutarčių, kurių išlaidos viršijamos, valdymo, ir kitas su teisėkūra nesusijusias priemones ir gaires. EESRK ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, vietos valdžios institucijomis ir pilietine visuomene siekiant pašalinti visą galimą nereikalingą administracinę naštą, kartu užtikrinant visišką skaidrumą skiriant ir įgyvendinant priemones, skirtas karo Ukrainoje padariniams šalinti. Atsižvelgdamas į tai, EESRK taip pat pabrėžia, kad reikia aktyviau įtraukti ES ir Ukrainos pilietinę visuomenę ir socialinius partnerius, siekiant užtikrinti veiksmingą išteklių planavimą, valdymą ir stebėseną ir kad ištekliai pasiektų tuos, kuriems jų labiausiai reikia, ten, kur jų labiausiai reikia. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pripažįsta, kad visų galimų priemonių reikėtų imtis pagal dabartinę daugiametę finansinę programą (DFP). Atsižvelgdamas į tai, Komitetas pritaria Komisijos ketinimui iš dalies pakeisti DFP reglamentą, kad likę 2014–2020 m. ištekliai būtų optimizuoti ir kad būtų galima sklandžiai pereiti prie 2021–2027 m. programos. Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad, nors EESRK visada ragino visais lygmenimis nuo programų vykdymo pradžios iki jų pabaigos užtikrinti kuo didesnį lankstumą (1), nes daugėja tiesioginių ir netiesioginių karo Ukrainoje padarinių, jis mano, kad taip pat gali tekti pridėti naujų inovatyvių finansinių priemonių (2). Vienas iš galimų sprendimų, kurį anksčiau rekomendavo EESRK, yra atskiras Europos Sąjungos fondas Ukrainos atstatymui ir plėtrai, kuris papildytų pastangas, dedamas siekiant paremti nuo karo nukentėjusias valstybes nares (3). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK ragina Tarybą ir Europos Parlamentą skubiai patvirtinti šį reglamentą, kad jis galėtų būti priimtas kaip įmanoma greičiau. Šis iššūkis itin didelis, todėl reikalingas bendras ir labiau koordinuotas atsakas, ypač sparčiai artėjant šaltajam sezonui. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Nuo vasario 24 d. Komisija pateikė keletą pasiūlymų pagal sanglaudos veiksmus dėl pabėgėlių Europoje (CARE), siekdama užtikrinti, kad 2014–2020 m. sanglaudos politikos ir Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (EPLSAF) lėšos ir išankstinis finansavimas pagal iniciatyvos „REACT-EU“ programas būtų skubiai sutelkti siekiant pašalinti tiesiogines Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pasekmes, kartu suteikiant valstybėms narėms galimybę toliau dėti pastangas užtikrinant žaliąjį, skaitmeninį ir atsparų savo ekonomikos atsigavimą po COVID-19 pandemijos sukeltos krizės. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tačiau didėjant poreikiams, Europos Vadovų Taryba, Europos Parlamentas ir ES regionai paragino Komisiją pagal daugiametę finansinę programą pasiūlyti naujų iniciatyvų, kuriomis būtų remiamos valstybių narių pastangos šioje srityje. Dabar reikalinga parama perkeltųjų civilių ilgalaikiams poreikiams patenkinti; jiems turėtų būti padedama integruotis teikiant apgyvendinimo ir sveikatos priežiūros paslaugas, galimybes įsidarbinti ir mokytis, kol jie yra ES valstybėse narėse. Verta pažymėti, kad šis ilgalaikių pabėgėlių poreikių tenkinimo klausimas daro poveikį bendruomenėms, kurios rimtai nukentėjo nuo COVID-19 (pvz., našta sveikatos priežiūros sistemai), tačiau taip pat kelia naujų problemų, pavyzdžiui, susijusių su lyčiai atžvalgių intervencinių politikos priemonių aspektais (pvz., per mažai vaikų lanko mokyklas, o tai labai apsunkina moterų profesinę integraciją). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Karas sukėlė trukdžių tiekimo grandinėje ir darbo jėgos trūkumą. Be to, padidėjo žaliavų kainos, įskaitant energijos ir medžiagų kainas. Ši padėtis sustiprina pandemijos padarinius, sukeldama papildomų sunkumų valstybiniams biudžetams ir dar labiau uždelsdama investicijas, visų pirma į infrastruktūrą. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | FAST-CARE dokumentų rinkiniu nustatomi keli svarbūs pakeitimai, kurie yra aktualūs 2014–2020 m. ir 2021–2027 m. sanglaudos politikos teisės aktams ir kuriais siekiama dar labiau paspartinti ir supaprastinti valstybių narių paramą trečiųjų šalių piliečių integracijai, kartu toliau padedant regionams atsigauti po COVID-19 pandemijos. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Didesnė parama perkeltuosius asmenis priimančioms valstybėms narėms, vietos valdžios institucijoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms yra teikiama šiomis priemonėmis:






  — | išankstinio finansavimo mokėjimai padidinami papildomai 3,5 mlrd. EUR, kurie turi būti išmokėti 2022 ir 2023 m., o tai visoms valstybėms narėms suteiks greito papildomo likvidumo; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

išankstinio finansavimo mokėjimai padidinami papildomai 3,5 mlrd. EUR, kurie turi būti išmokėti 2022 ir 2023 m., o tai visoms valstybėms narėms suteiks greito papildomo likvidumo;

| — | galimybė panaudoti 100 proc. bendro ES finansavimo 2014–2020 m. laikotarpiu dabar taikoma ir priemonėms, kuriomis skatinama trečiųjų šalių piliečių socialinė ir ekonominė integracija; |
| --- | --- |

—

galimybė panaudoti 100 proc. bendro ES finansavimo 2014–2020 m. laikotarpiu dabar taikoma ir priemonėms, kuriomis skatinama trečiųjų šalių piliečių socialinė ir ekonominė integracija;

| — | ta pati galimybė taip pat taikoma 2021–2027 m. programoms, kurios turi būti peržiūrėtos iki 2024 m. vidurio; |
| --- | --- |

—

ta pati galimybė taip pat taikoma 2021–2027 m. programoms, kurios turi būti peržiūrėtos iki 2024 m. vidurio;

| — | supaprastinto vieneto įkainio, skirto pagrindiniams pabėgėlių poreikiams patenkinti, suma, kuri pagal CARE buvo 40 EUR, turi būti padidinta iki 100 EUR per savaitę vienam asmeniui, ir šios sumos gali būti prašoma ne ilgesniu kaip 26 savaičių laikotarpiu, t. y. nuo šiandien 13 savaičių; |
| --- | --- |

—

supaprastinto vieneto įkainio, skirto pagrindiniams pabėgėlių poreikiams patenkinti, suma, kuri pagal CARE buvo 40 EUR, turi būti padidinta iki 100 EUR per savaitę vienam asmeniui, ir šios sumos gali būti prašoma ne ilgesniu kaip 26 savaičių laikotarpiu, t. y. nuo šiandien 13 savaičių;

| — | bus išplėsta pagal CARE jau suteikta kryžminio finansavimo iš ERPF ir ESF galimybė. Todėl dabar Sanglaudos fondas taip pat gali sutelkti išteklius migracijos iššūkių padariniams šalinti; |
| --- | --- |

—

bus išplėsta pagal CARE jau suteikta kryžminio finansavimo iš ERPF ir ESF galimybė. Todėl dabar Sanglaudos fondas taip pat gali sutelkti išteklius migracijos iššūkių padariniams šalinti;

| — | veiklos išlaidos, kuriomis sprendžiamos migracijos problemos, dabar gali būti deklaruojamos atgaline data, kad jas būtų galima kompensuoti, net jei veikla jau įvykdyta. |
| --- | --- |

—

veiklos išlaidos, kuriomis sprendžiamos migracijos problemos, dabar gali būti deklaruojamos atgaline data, kad jas būtų galima kompensuoti, net jei veikla jau įvykdyta.

| 2.6. | Siekiant užtikrinti, kad būtų investuojama į tas sritis, kuriose to labiausiai reikia, FAST-CARE pateikiami du pagrindiniai pakeitimai:






  — | ne mažiau kaip 30 proc. išteklių, sutelktų taikant lankstumo priemones, turėtų būti skiriama vietos valdžios institucijų ir vietos bendruomenėse veikiančių pilietinės visuomenės organizacijų vykdomiems veiksmams, siekiant užtikrinti, kad didžiausią naštą nešantys subjektai gautų tinkamą paramos dalį; |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

ne mažiau kaip 30 proc. išteklių, sutelktų taikant lankstumo priemones, turėtų būti skiriama vietos valdžios institucijų ir vietos bendruomenėse veikiančių pilietinės visuomenės organizacijų vykdomiems veiksmams, siekiant užtikrinti, kad didžiausią naštą nešantys subjektai gautų tinkamą paramos dalį;

| — | pagal programas gali būti remiami veiksmai, nepatenkantys į programos geografinę taikymo sritį, bet esantys toje pačioje valstybėje narėje, pripažįstant, kad pabėgėliai dažnai persikelia toje pačioje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

—

pagal programas gali būti remiami veiksmai, nepatenkantys į programos geografinę taikymo sritį, bet esantys toje pačioje valstybėje narėje, pripažįstant, kad pabėgėliai dažnai persikelia toje pačioje valstybėje narėje.

| 2.7. | Kalbant apie praktinę paramą, skirtą atidėto įgyvendinimo problemai spręsti, pagal 2014–2020 m. programas remiami projektai, viršijantys 1 mln. EUR (visų pirma infrastruktūros projektai), kurių nebuvo galima laiku įgyvendinti dėl padidėjusių kainų ir žaliavų bei darbo jėgos trūkumo, gali būti toliau remiami pagal 2021–2027 m. programas, net jei jie nebūtų tinkami finansuoti pagal 2021–2027 m. tinkamumo finansuoti taisykles. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pastangas sukurti tinkamas ir veiksmingas finansinės paramos teikimo priemones, skirtas reaguoti į Rusijos karinės agresijos, kurios mastas ir poveikis išaugo, padarinius. Į valstybes nares nuolat plūsta dideli nuo Rusijos agresijos bėgančių asmenų srautai. Dėl šios padėties, be COVID-19 pandemijos padarinių, atsiranda papildoma našta, visų pirma vertės grandinių sutrikimas, dėl kurios ne tik kyla sunkumų valstybiniams biudžetams, kurie buvo sutelkti į ekonomikos atsigavimą, bet ir esama pavojaus, kad bus vėluojama investuoti, visų pirma į infrastruktūrą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK taip pat pripažįsta, kad kadangi tiesioginis ir netiesioginis karo Ukrainoje poveikis ir toliau didėja visose valstybėse narėse, itin svarbu užtikrinti priemones migracijos sukeltiems iššūkiams spręsti ir rinkos sutrikdymams šalinti pasitelkiant finansavimo, procedūrų ir techninės pagalbos derinį, kartu garantuojant lankstumą, judrumą ir greitą reagavimą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK visiškai pritaria tam, kad finansavimas turi būti skiriamas tikslingai peržiūrint dabartinę finansinę programą, kad nesutriktų finansavimas, kuris reikalingas pagrindinėms krizės švelninimo priemonėms ir paramai tiems, kuriems jos labiausiai reikia. Ankstesnėse nuomonėse (4) EESRK jau rekomendavo valstybėms narėms skirti papildomų išteklių kaip neatidėliotiną išankstinį finansavimą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK palankiai vertina tai, kad buvo nustatyta galimybė panaudoti šioms priemonėms iki 100 proc. bendro finansavimo ataskaitiniais metais, kurie baigiasi 2022 m. birželio 30 d., siekiant padėti sumažinti valstybių narių viešiesiems finansams tenkančią naštą, ir tai, kad gerokai padidintas išankstinis finansavimas (5) iniciatyvos „REACT-EU“ ištekliais, suteikė valstybėms narėms likvidumo, kurio reikia skubiausiems poreikiams patenkinti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK taip pat palankiai vertina Komisijos pasiūlymą taikyti iki 100 proc. bendro finansavimo normą 2021–2027 m. programų prioritetams, kuriais skatinama socialinė ir ekonominė trečiųjų šalių piliečių integracija. Nors didesne finansavimo norma pasinaudoti reikės iki 2024 m. birželio 30 d., galimybė ją peržiūrėti remiantis tuo, kaip ji buvo naudojama ir kaip ji buvo išplėsta, jei pasitvirtins, kad ji veiksminga, suteiktų veiksmų planą, kaip užtikrinti didesnį lankstumą ir likvidumą, kai atsiranda skubių finansavimo poreikių. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK itin palankiai vertina nuostatą, kad ne mažiau kaip 30 proc. atitinkamų prioritetų paramos turėtų būti skiriama paramos gavėjams, kurie yra vietos valdžios institucijos, socialiniai partneriai ir vietos bendruomenėse veikiančios pilietinės visuomenės organizacijos, siekiant užtikrinti, kad šių rūšių paramos gavėjai gautų tinkamą tokių išteklių dalį, atsižvelgiant į jų aktyvų vaidmenį, atliekamą priimant pabėgėlius ir juos integruojant. Nepaisant to, ši procentinė dalis gali būti per maža su Ukraina besiribojančioms šalims, kurios priima žymiai daugiau pabėgėlių. Todėl, nors šis lygis yra minimalus, reikėtų skatinti skirti daugiau lėšų, kad bent 50 proc. paramos pagal nurodytą prioritetą būtų skiriama paramos gavėjams, kurie yra vietos valdžios institucijos ir vietos bendruomenėse veikiančios pilietinės visuomenės organizacijos. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK supranta, kad būtina išsaugoti pirminius sanglaudos politikos tikslus ir tai, kad ji negali tapti universalia „pagalba“ bet kokios galimos ekstremalios padėties atveju. Šiuo tikslu suprantamos nuostatos, pagal kurias bendra pagal pabėgėlių integracijos prioritetus valstybėje narėje numatyta suma apribojama iki 5 proc. tos valstybės narės bendro pradinio nacionalinio asignavimo iš ERPF ir ESF+. Tačiau šios ribos turėtų būti peržiūrėtos anksčiau, kad prireikus būtų palikta pakankamai erdvės, ypač su Ukraina besiribojančioms šalims. Akivaizdu, kad iššūkiai, tenkantys šalims, priimančioms didžiąją dalį pabėgėlių iš Ukrainos, yra didesni nei tie, su kuriais susiduria kitos ES valstybės narės. Todėl nustatant procentines ribas reikėtų atsižvelgti į tikrąją padėtį ir į skirtingų valstybių narių patiriamų iššūkių skirtumus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK ragina Europos Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, vietos valdžios institucijomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, kad būtų kuo veiksmingiau ir greičiau išnaudojamos FAST-CARE sukurtos galimybės remti Ukrainos pabėgėlius. Nors reglamente valstybių narių prašoma galutinėje įgyvendinimo ataskaitoje pateikti 30 proc. sąlygos įvykdymo ataskaitą, EESRK ragina nuolat teikti ataskaitas ir įtraukti pilietinę visuomenę į šių nuostatų įgyvendinimo stebėseną. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pirmiau išdėstytos nuostatos taip pat taikomos planuojant, įgyvendinant ir stebint sanglaudos politikos įgyvendinimo programas ir vykdant įgyvendintinų projektų atrankos procesą. Atsižvelgiant į tai, reikėtų atkreipti dėmesį į riziką, kad sanglaudos politika gali tapti fragmentišku atsaku į ekstremaliąsias situacijas, kurios sukrečia mūsų žemyną. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Užtikrinti aiškią sanglaudos principų ir pagrindinių politikos tikslų sąveiką su nauja socialine, ekonomine ir aplinkosaugine tikrove, kurioje susiduriama su darbo jėgos trūkumu, tiekimo grandinės sunkumais ir kylančiomis kainomis bei energijos sąnaudomis, turėtų būti pagrindinis rūpestis siekiant, kad būtų užtikrintas tinkamas įsisavinimo lygis, kuris atspindėtų veiksmingiausią turimų išteklių naudojimą. |
| --- | --- |

3.10.

| 4. | EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos sprendimą nepratęsti taisyklės „n+3“ 2014–2020 m. programoms papildomiems metams, taip pat į savo vertinimą, kad, nepaisant 2022 m. ir 2023 m. mokėjimų asignavimų skyrimo laikotarpio pradžioje (daugiausia dėl išankstinio finansavimo), 2021–2027 m. laikotarpiu FAST-CARE poveikis biudžetui yra neutralus ir dėl to nereikia keisti daugiametės finansinės programos metinių įsipareigojimų ir mokėjimų viršutinių ribų. Tačiau EESRK primygtinai ragina Komisiją stebėti pokyčių poveikį ir suteikti galimybę patenkinti naujus ar augančius poreikius ar prioritetus. |
| --- | --- |

4.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Žr. EESRK pozicijos dokumentą COVID-19. Išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas.

1

COVID-19. Išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas

(2)  Savo nuomonėse EESRK nuolat pabrėžė, jog reikia užtikrinti, kad 2021–2027 m. DFP būtų numatyta galimybė pridėti naujų inovatyvių finansinių priemonių, neapsiribojant šiomis priemonėmis: Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (EGADP) (OL C 364, 2020 10 28); COVID-19. Išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas, Reglamentas dėl Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvos, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF). COVID-19 krizė.

2

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (EGADP)

COVID-19. Išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas

Reglamentas dėl Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvos

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF). COVID-19 krizė

(3)  Žr. EESRK nuomonę dėl 8-osios Sanglaudos ataskaitos (OL C 323, 2022 8 26, p. 54).

3

(4)  EESRK pozicijos dokumentas dėl REACT-EU.

4

REACT-EU

(5)  Savo ankstesnėse nuomonėse EESRK nuosekliai laikėsi nuomonės, kad išankstinių mokėjimų arba išankstinio finansavimo padidinimas yra palankiai vertintinas, tačiau reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad finansiniai ištekliai būtų sutelkti kuo skubiau. Kaip minėta EESRK pozicijos dokumente „Finansinė parama valstybėms narėms, labai nukentėjusioms nuo didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos“.

5

„Finansinė parama valstybėms narėms, labai nukentėjusioms nuo didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos“

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/149

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Deramo darbo visame pasaulyje“

(COM(2022) 66 final)

(2022/C 486/21)

| Pranešėja | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |

Pranešėja

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2022 5 2 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 6 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 22 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 132 / 23 / 33 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2022 5 2

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 6

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 22

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

132 / 23 / 33

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pabrėžia, kad svarbu, jog Komisija parengtų deramo darbo skatinimo visame pasaulyje, ne tik ES, strategiją. EESRK pabrėžia, kad Komisija kartu su pasiūlymu dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo pateikia komunikatą dėl deramo darbo visame pasaulyje siekiant teisingos pertvarkos ir tvaraus ekonomikos atsigavimo, kuriame dar kartą patvirtinamas ES įsipareigojimas veiksmingiau užtikrinti deramą darbą taikant standartus, prekybos ir investicijų politiką, taip pat priemonę, kuria draudžiama į Europos Sąjungą įvežti produktus, pagamintus, be kita ko, už vidaus rinkos ribų, naudojant priverstinį darbą. EESRK palankiai vertina tai, kad naujojoje sistemoje draudimas derinamas su vykdymo užtikrinimo sistema, pagrįsta tarptautiniais standartais ir išsamaus patikrinimo bei skaidrumo prievolėmis. Tačiau Komitetas mano, kad Komisija turėtų įvertinti jos ekonominį, socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, ypač MVĮ atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant pagerėjimo, daugeliui žmonių visame pasaulyje deramas darbas vis dar nėra pasiekiamas. Atsižvelgdama į šią nerimą keliančią padėtį, Komisija pažymi, kad dėl COVID-19 pandemijos ir pokyčių darbo pasaulyje, kuriuos nulėmė technologijų pažanga, klimato kaita, demografinės permainos ir globalizacija, įmonės patiria rimtų sunkumų. Šie iššūkiai taip pat gali turėti neigiamo poveikio veiksmingam darbo ir socialinės apsaugos standartų taikymui dirbantiesiems visame pasaulyje. EESRK yra įsitikinęs, kad ES turi toliau stiprinti savo, kaip socialiai atsakingos lyderės pasaulyje, vaidmenį, naudodama ir plėtodama visas turimas priemones, įskaitant teisėkūros priemones. EESRK, kaip ir Komisija, pažymi, kad vartotojai vis dažniau reikalauja prekių ir paslaugų, pagamintų įtraukiais, tvariais ir sąžiningais metodais, užtikrinant deramą jų gamintojų darbą, įskaitant šešėlinės ekonomikos darbuotojus, ir atkreipiant į tai dėmesį. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad komunikate, kurį Komisija priėmė siekdama skatinti deramą darbą visuose sektoriuose ir veiklos srityse, siūlomas visuotinis požiūris, pagal kurį dėmesys skiriamas visiems darbuotojams nacionalinėse rinkose, ES nepriklausančiose valstybėse ir pasaulinėse tiekimo grandinėse. EESRK pabrėžia, kad ES turi pasinaudoti visomis savo vidaus ir išorės politikos kryptimis (įskaitant prekybos politiką), kad visame pasaulyje būtų skatinamas ir užtikrinamas deramas darbas, o šis tikslas taptų tvaraus ir integracinio ekonomikos atsigavimo ir skaitmeninės pertvarkos pagrindu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK palankiai vertina tai, kad ES siūlo išsamų veiksmų ir priemonių rinkinį, kuris turės įtakos propaguojant keturis visuotinės deramo darbo koncepcijos ramsčius, nustatytus 2008 m. TDO deklaracijoje dėl socialinio teisingumo siekiant sąžiningos globalizacijos, iš dalies pakeistoje 2022 m. ir atspindėtoje DVT: užimtumo skatinimas; standartai, kuriais užtikrinamos darbo teisės, įskaitant priverstinio ir vaikų darbo panaikinimą, tinkamą socialinę apsaugą, socialinį dialogą ir trišalį valdymą, lyčių lygybę nustatant kompleksiniu tikslu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK primygtinai ragina Komisiją nustatyti tam tikrus deramo darbo principo aspektus, kurie šiuo metu yra ypač svarbūs socialiniu ir ekonominiu požiūriu. Pavyzdžiui, EESRK atkreipia dėmesį ne tik į lyčių lygybę ir nediskriminavimą (lyčių lygybės perspektyvos skatinimą siekiant deramo darbo tikslo), bet ir į kovą su pažeidžiamiausių grupių, pavyzdžiui, neįgaliųjų, atskirties darbo rinkose rizika, darbuotojų sveikatą ir saugą bei tvarų užimtumo pobūdį ekologinės pertvarkos aplinkybėmis. Visa tai yra TDO ir Darbotvarkės iki 2030 m. kompleksiniai tikslai. Todėl EESRK palankiai vertina TDO deklaracijos dėl pagrindinių principų ir teisių darbe pakeitimą įtraukiant teisę į saugią ir sveiką darbo aplinką. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisijos komunikate siūloma stiprinti esamų priemonių laikymąsi ir ateityje priimti kitas priemones, taip pat ir reguliavimo, visose keturiose deramo darbo darbotvarkės ramsčiuose. Pirmojoje, ES politikos, taikomos už ES ribų, srityje EESRK palankiai vertina tai, kad ES pasauliniu mastu skatina novatoriškus standartus, kuriais skatinama socialinė atsakomybė, skaidrumas ir verslo veiklos tvarumas. EESRK taip pat teigiamai vertina Europos Parlamento priimtą rezoliuciją dėl naujos prekybos priemonės, kuria siekiama uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą (1). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Rengdama „sąžiningos ir tvarios ekonomikos“ dokumentų rinkinį, Komisija taip pat pateikė pasiūlymą dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo (žr. nuomonę INT/973). EESRK mano, kad šis pasiūlymas yra svarbus žingsnis skatinant pagarbą žmogaus teisėms kaip įmonių ir jų vadovų pareigą. Tačiau jis mano, kad pasiūlyme vis dar yra daug trūkumų (pvz., susiaurinta subjektinė taikymo sritis, nes pasiūlymas tiesiogiai taikomas tik didelėms įmonėms ir tik netiesiogiai MVĮ; nepakankamas darbuotojų atstovavimas) ir neaiškių teisinių sąvokų (pvz., reikalavimas turėti „nusistovėjusius“ verslo santykius), kurias nacionalinės valdžios institucijos ir teismai gali taikyti skirtingai ir dėl kurių atsiranda teisinis netikrumas tiek darbuotojams, tiek įmonėms. Todėl EESRK pasisako už subalansuotą Komisijos, Parlamento ir Tarybos dialogą siekiant ištaisyti šiuos trūkumus ir padidinti galiausiai priimtos reguliavimo priemonės veiksmingumą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduria kai kurios įmonės, kontroliuodamos visą savo vertės grandinę ir užtikrindamos deramą darbą. Tačiau jis mano, kad siekiant pašalinti šiuos sunkumus neturėtų būti mažinamos garantijos, nes taip silpninamas priemonės veiksmingumas, įmonėms sukuriamas teisinis netikrumas ir sudaromos sąlygos nesąžiningai konkurencijai. Priešingai, EESRK yra įsitikinęs, kad tinkamas būdas spręsti šiuos bendros kontrolės sunkumus nedarant tokio neigiamo poveikio yra sukurti tinkamas paramos ir bendradarbiavimo priemones, kad būtų užtikrintas siūlomų priemonių veiksmingumas. Šiuo tikslu, be viešųjų paramos ir orientavimo priemonių, lemiamą vaidmenį gali atlikti darbuotojų atstovų dalyvavimo visoje vertės grandinėje ir socialiniame dialoge įvairiais atitinkamais lygmenimis kanalai. EESRK yra įsitikinęs, kad šis išsamaus patikrinimo valdymo veiksmingumo gerinimas visoje vertės grandinėje, palengvinant įmonių darbą, yra svari priežastis pripažinti ir užtikrinti darbuotojų atstovų dalyvavimą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ES dvišalių ir regioninių santykių klausimu EESRK ypač palankiai vertina ES pasiūlymą prekybos politiką naudoti kaip priemonę skatinti trečiųjų šalių įmones laikytis tarptautinių darbo standartų, skatinti deramą darbą visose įmonėse ir šalyse, įskaitant kaimynines šalis. Šiuo atžvilgiu EESRK atkreipia dėmesį į siūlomą ES prekybos lengvatų reglamento reformą. EESRK pabrėžia, kad vienas iš reformos tikslų – palengvinti importą iš šalių, kurių įmonės laikosi socialinių, darbo ir aplinkos apsaugos reikalavimų, įskaitant deramą darbą. EESRK yra įsitikinęs, kad tai sustiprins pasaulinio konkurencingumo modelį, pagrįstą ne tik socialiniu teisingumu, bet ir sąžininga visų įmonių konkurencija. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pritaria ES sprendimui aktyviai dalyvauti Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) reformoje, kuria siekiama integruoti socialinį aspektą į pasaulio ekonomikos augimą, atsižvelgiant į didžiulius sunkumus, su kuriais susiduriama (skaitmeninė ir ekologinė pertvarka, senėjimas, būsimų pandemijų prevencija ir kt.). Ekonomikos augimo, konkurencingumo ir pelno optimizavimas siekiant sukurti daugiau turto, užtikrinti didesnį užimtumą ir gerovę apima teisingos pertvarkos sistemų ir politikos kūrimą, įskaitant deramo ir tvaraus darbo pasaulyje užtikrinimą ir skatinimą, taip pat teisingą pertvarką, pagrįstą socialinio dialogo metodu, kaip jau buvo daroma anksčiau. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą įtraukti mechanizmus, skirtus įvertinti ir stebėti, kaip laikomasi Išsamaus patikrinimo direktyvos. Tačiau Komitetas su susirūpinimu pažymi, kad pagal šiuos mechanizmus nenumatomas socialinis dialogas su socialiniais partneriais. Todėl EESRK ragina Komisiją aiškiai išdėstyti tokius mechanizmus siūlomame teisės akto tekste. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Be to, EESRK ragina ES remti privalomą Jungtinių Tautų sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių, taip pat apsvarstyti galimybę parengti TDO konvenciją dėl deramo darbo tiekimo grandinėse. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Įvadas ir bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Deramo darbo ir socialinio teisingumo užtikrinimas ir skatinimas yra reguliavimo sistemų ir politikos, dėl kurių trišališkai susitarta TDO deramo darbo darbotvarkėje, 1998 m. priimtoje TDO deklaracijoje dėl pagrindinių principų ir teisių darbe (iš dalies pakeistoje 2022 m.) ir į kurią dar kartą atkreiptas dėmesys minint TDO šimtąsias metines priimtoje deklaracijoje dėl darbo ateities (2019 m.), pagrindas. Be to, užtikrinti, kad deramas darbas taptų norma visame pasaulyje, yra labai svarbu vykdant visos tarptautinės bendruomenės prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su Darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytais darnaus vystymosi tikslais (DVT), visų pirma, bet ne tik, su 8-uoju tikslu. Šis tikslas – skatinti ilgalaikį, integracinį ir tvarų ekonomikos augimą, kuriuo užtikrinamas produktyvus užimtumas ir deramas darbas visiems. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad ši deramo darbo puoselėjimo ir skatinimo visame pasaulyje strategija yra ne tik tinkama, bet ir būtina pagal tvaraus ekonomikos atsigavimo modelį, nustatytą ir finansuojamą įgyvendinant Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę. Komisijos ir TDO pateikti duomenys parodė, kad, nepaisant pagerėjimo, deramas darbas vis dar nepasiekiamas daugeliui žmonių visame pasaulyje. TDO duomenimis, 4 mlrd. žmonių nesudarytos galimybės naudotis socialine apsauga, o 205 mln. žmonių neturi darbo. Visame pasaulyje dirba kas dešimtas vaikas (160 mln.), o 25 mln. žmonių dirba priverstinį darbą. Vidutiniškai beveik kas ketvirta priverstinio darbo auka išnaudojama už savo kilmės šalies ribų ir esama didelių skirtumų priklausomai nuo jų padėties. Be to, nors darbuotojų sveikata ir sauga yra pagrindinis deramo darbo aspektas, TDO duomenimis, dėl nelaimingo atsitikimo darbe ar profesinės ligos visame pasaulyje kas minutę miršta daugiau kaip penki darbuotojai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad ES nusprendė suteikti naują paskatą ekonomikos atsigavimo modeliui, pagal kurį gerovės ir užimtumo galimybių kūrimas visame pasaulyje derinamas su pagarbos žmogaus teisėms, deramo darbo ir aplinkos apsaugos užtikrinimu ir skatinimu. Bendrame komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl didesnio ES indėlio į taisyklėmis grindžiamą daugiašališkumą buvo atkreiptas dėmesys į sunkumus siekiant šių tikslų po pandemijos krizės, kurią patyrė žmonės, įmonės ir valstybės. Todėl, siekiant pažangos, buvo pasiūlytos taisyklės, politika ir investicijos, kuriomis būtų užtikrintas ir skatinamas skaitmeninis, žaliasis ir integracinis ekonomikos atsigavimas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atsižvelgdama į tai, Komisija pateikė: 1) komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl deramo darbo visame pasaulyje siekiant visuotinės teisingos pertvarkos ir tvaraus ekonomikos atsigavimo (COM(2022) 66 final, 2022 m. vasario 23 d.) ir 2) pasiūlymą dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo, dėl kurio šiuo metu nagrinėjama atskira EESRK nuomonė INT/973. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK jau yra nurodęs, kad įmonės vis dažniau veikia tarpvalstybiniu mastu. Pagrindinės veikėjos yra tarptautinės įmonės, turinčios pasaulines tiekimo grandines, ir vis daugiau šių grandinių sudaro mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ). EESRK siūlo reguliavimo ir politikos iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti tvarumą, užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms ir skatinti deramą darbą įmonių vertės grandinėse. (2) |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK pripažįsta įmonių socialine atsakomybe (ĮSA) grindžiamų priemonių svarbą siekiant teisingo vystymosi, nes ĮSA skatina teigiamus elgsenos pokyčius aplinkos ir socialinio tvarumo požiūriu. Tačiau Komitetas taip pat atkreipė dėmesį į būtinybę gerinti padėtį. Todėl jis ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti veiksmingesnį jau esamų tarptautinių tvaraus, sąžiningo ir atsparaus ekonomikos augimo ir atsigavimo priemonių įgyvendinimą po COVID-19, kurių pagrindinis aspektas yra deramas darbas. EESRK paragino ES remti privalomą Jungtinių Tautų sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių (3) ir apsvarstyti galimybę parengti TDO konvenciją dėl deramo darbo tiekimo grandinėse. EESRK taip pat pareiškė remiąs veiksmingą ir nuoseklią privalomą ES išsamaus patikrinimo ir įmonių atsakomybės sistemą, grindžiamą socialiniu dialogu su socialiniais partneriais ir daugiasubjekčiu požiūriu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK pripažįsta suderintos ES išsamaus patikrinimo ir tvarumo reglamentavimo sistemos naudą. Be kitų privalumų, pagal ją reikalaujama užtikrinti sąžiningą visų įmonių konkurenciją, įskaitant ES veikiančias įmones iš ES nepriklausančių šalių, nes joms taikomos vienodos sąlygos ir užtikrinamas didesnis teisinis tikrumas. Ši suderinta reguliavimo sistema palengvins įmonių ir darbuotojų perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, sudarant sąlygas socialiniam ir darbo teisingumui visose pasaulinėse grandinėse. Todėl EESRK ragina sukurti nuoseklią ir darnią ES įmonių išsamaus patikrinimo reguliavimo sistemą, kuri būtų veiksminga ir proporcinga. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESRK puikiai supranta, kad visose valstybėse narėse būtina skubiai įgyvendinti finansinio atsigavimo po pandemijos mechanizmą ir remti visus pasaulinius atsigavimo po pandemijos procesus, taip pat įvairius perėjimus prie žaliosios (neutralaus anglies dioksido poveikio ir žiedinės) ir novatoriškos (skaitmeninės) ekonomikos, laikantis visapusiškų tvarumo, socialinių ir aplinkos apsaugos sąlygų, palaikant socialinį dialogą su socialiniais partneriais ir taikant trišalio valdymo modelius. Būtent to EESRK tikisi iš naujojo komunikato ir rekomendacijos dėl socialinio dialogo ateities. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK palankiai vertina tarptautinių žmogaus teisių stebėtojų, įskaitant Tarptautinę darbo organizaciją, Europos Tarybą ir Tarptautinę profesinių sąjungų konfederaciją (Pasaulinis teisių indeksas), atliktus tyrimus, kurie patvirtina, kad pasaulyje vis labiau trūksta žmogaus teisių (įskaitant individualias ir kolektyvines darbuotojų teises) garantijų ir vis labiau nesilaikoma aplinkosaugos reikalavimų. Pandemija tik pablogino padėtį įvairiose pasaulio šalyse, kuriose dar labiau išryškėjo nesaugios ir nesąžiningos gyvenimo sąlygos. Taip pat išaugo vaikų darbas ir priverčiamasis darbas. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESRK pripažįsta, jog iš dabartinių mokslinių duomenų matyti, kad įmonės vis dažniau diegia ĮSA pagrįstas valdymo sistemas ir plėtoja savo verslo modelius pagal Jungtinių Tautų darbotvarkę iki 2030 m. ir DVT. Tačiau EESRK, kaip ir Komisija, supranta, kad dar yra ką tobulinti. Be to, pažanga ne tik lėtesnė, bet ir labai netolygi. EESRK yra įsitikinęs, kad pažanga siekiant suderintų ES reguliavimo sistemų, kurias papildytų techninė parama ir praktinės Komisijos gairės, yra teigiama, ypač MVĮ atžvilgiu. Tokiu būdu įsipareigojimai bus veiksmingesni ir bus naudingi ES rinkoje veikiančioms įmonėms, suteikiant joms didesnį teisinį tikrumą ir sudarant vienodas sąlygas. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Pagrindiniai Komisijos siūlomi deramo darbo skatinimo veiksmai

| 3.1. | Pažangos siekiant deramo darbo stebėsena ilgą laiką kėlė susirūpinimą TDO, kuri propagavo šios realios pažangos vertinimo rodiklius. EESRK mano, kad tai svarbus klausimas, dėl kurio Komisija prieš daugelį metų jau yra paskelbusi komunikatą (4). EESRK primygtinai ragina Komisiją geriau įgyvendinti plataus užmojo ir novatorišką darbotvarkę ir veiksmingai užtikrinti, kad ši pažanga susietų konkurencingumą su socialiniu teisingumu. EESRK taip pat pabrėžia, kad deramas darbas yra ne tik užimtumo ir socialinės apsaugos, bet ir valdymo klausimas, kuris turi apimti socialinį dialogą su socialiniais partneriais visais pasaulinės grandinės lygmenimis ir visais gamybos proceso etapais. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK palankiai vertina tai, kad ES toliau įgyvendina savo darbotvarkę, kuria siekiama sukurti darbo bendriją, kuri padėtų iš tikrųjų užtikrinti visus elementus, sudarančius TDO visuotinę deramo darbo koncepciją, ir tai yra ne tik formalus pareiškimas. Ši vizija atitinka siekį įtraukti visas tarptautinio deramo darbo standarto sudedamąsias dalis į TDO deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe (1998 m.) (5). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK nuomone, nepriimtina yra tai, kad deramas darbas vis dar nepasiekiamas šimtams milijonų žmonių visame pasaulyje, todėl tarptautinei bendruomenei sunku įgyvendinti Jungtinių Tautų darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytus darnaus vystymosi tikslus (DVT). Nors DVT įtraukti į deramo darbo koncepciją, pastarojo meto krizės ir dabartiniai milžiniški ekonominiai ir socialiniai iššūkiai kasdien kelia grėsmę galimybei užtikrinti deramą darbą visiems (8-asis ir kiti susiję DVT). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Šiomis pastangomis visų pirma siekiama panaikinti vaikų ir priverstinį darbą. 2016–2020 m. nepilnamečių, įtrauktų į vaikų darbą, skaičius išaugo daugiau kaip 8 mln., taigi ankstesnė mažėjimo tendencija pasikeitė. EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą parengti naujas ir veiksmingesnes teisines ir neteisines priemones visiško vaikų darbo netoleravimo politikos srityje, įskaitant draudimą ES rinkai pateikti produktus, pagamintus ar platinamus naudojant priverstinį ar vaikų darbą. Todėl EESRK mano, kad naująją sistemą būtina papildyti įvairių teisėkūros ir ne teisėkūros priemonių ekonominio, socialinio poveikio ir poveikio aplinkai vertinimu. EESRK taip pat ragina aktyviau plėtoti naują ES prekybos politiką, kaip vieną iš ekonomikos augimo skatinamųjų veiksnių, kad būtų laikomasi įsipareigojimo gerbti tarptautines žmogaus teises, stiprinti šios politikos priemones ir kovoti su vaikų ir priverstiniu darbu visoje tiekimo grandinėje. Tokiu būdu naujosios priemonės bus suderintos su ekonomikos atsigavimo ir pasaulinio bei integracinio konkurencingumo modeliu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą dėl direktyvos dėl privalomo išsamaus patikrinimo ir naujas teisines garantijas siekiant veiksmingiau kovoti su priverstiniu ir vaikų darbu visoje pasaulinėje vertės grandinėje. EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad valdžios institucijos negali vienos laimėti kovos su priverčiamuoju darbu. EESRK taip pat teigiamai vertina Europos Parlamento priimtą rezoliuciją dėl naujos prekybos priemonės, kuria siekiama uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą (6). Daugelis privačių įmonių jau yra įsipareigojusios siekti šių tikslų, tačiau jos turi žengti dar toliau, laikydamosi pasiūlytos įmonių tvarumo ataskaitų direktyvos, kuria turėtų būti propaguojama ši nuosekli ES sistema, kad ji būtų veiksminga ir proporcinga ir padėtų didinti konkurencingumą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija skatina naudoti nuoseklią ES teisinę sistemą ir socialiai atsakingą viešųjų pirkimų politiką kaip veiksmingas kovos už deramą darbą ir kovos su priverstiniu ir vaikų darbu priemones. Tačiau EESRK mano, kad norint žengti šia kryptimi, reikia veiksmingiau įgyvendinti reguliavimo sistemą, kad būtų padidintas realus socialinių ir aplinkos sąlygų veiksmingumas tiek ES viešųjų pirkimų, tiek sąžiningos prekybos srityse. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą dėl naujo ES reglamento dėl bendrosios lengvatų sistemos (BLS reglamento), kuriuo siekiama 2024–2034 m. skatinti darnų vystymąsi mažų pajamų šalyse. EESRK palankiai vertina tai, kad naujoji BLS padidins ES galimybes pasinaudoti prekybos lengvatomis ekonominėms galimybėms kurti ir darniam vystymuisi skatinti pagal deramo darbo standartą. Įtraukus valdymo susitarimus, pavyzdžiui, dėl trišalių konsultacijų, sustiprės socialinio dialogo su socialiniais partneriais vaidmuo. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK palankiai vertina 2 veiksmo srityje prisiimtą įsipareigojimą deramą darbą laikyti naujosios KVTBP „Globali Europa“ prioritetu (7). Šioje žmogaus teisių ir demokratijos programoje numatyti konkretūs veiksmai, kuriais siekiama skatinti deramą darbą visiems, visų pirma nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, įskaitant kovą su priverstiniu ir vaikų darbu. EESRK palankiai vertina tai, kad naujieji veiksmai pagal KVTBP „Globali Europa“ apima socialinio dialogo skatinimą ir didesnį socialinių partnerių savarankiškumą, taip pat dialogą su šalimis partnerėmis, padedančiomis ratifikuoti ir veiksmingai taikyti atnaujintas TDO konvencijas, visų pirma pagrindines ir valdymo konvencijas. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | EESRK pritaria TDO susirūpinimui, kad įmonės ir darbuotojai, kuriuos labiausiai paveikė nuo 2008 m. prasidėjusios krizės, gauna mažiau naudos iš geresnių ekonominių ir technologinių sąlygų, nes ekonomikos gaivinimo pastangos yra nukreiptos į tam tikrus ekonomikos ir darbo rinkos sektorius, tuo tarpu kiti palikti nuošalyje. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK pakartoja, kad deramo darbo apsauga visame pasaulyje yra pagarbos žmogaus orumui reikalavimas, todėl mano, kad šis pasiūlymas yra svarbus žingsnis į priekį gerbiant ir propaguojant žmogaus teises versle, ir tikisi, kad jis labai paskatins tolesnę pažangą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tačiau jis mano, kad vis dar yra daug trūkumų ir neaiškių teisinių sąvokų, kurias galima aiškinti įvairiai ir kurias nacionalinės valdžios institucijos ir teismai gali taikyti skirtingai, todėl darbuotojams ir įmonėms kyla teisinio netikrumo pavojus. Pavyzdžiui, neaiškių sąvokų, kaip antai „įtvirtinti verslo santykiai“ arba tiesiog „sutartinės elgesio kodeksų laikymosi garantijos“, vartojimas kelia grėsmę direktyvos veiksmingumui. EESRK siūlo Komisijai, viena vertus, atsakingai išaiškinti šias teisines sąvokas, įskaitant numatytos civilinės atsakomybės sistemos trūkumus, ir, kita vertus, integruoti įmonių atstovavimo profesinėse sąjungose tinkamu lygmeniu būdus, kad būtų veiksmingiau laikomasi taisyklių. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK atkreipia dėmesį į suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo principą, kuriuo grindžiamas visas pasiūlymas. Veiksmingas profesinių sąjungų ir darbuotojų atstovų dalyvavimas yra sėkmės veiksnys. Tačiau Komitetas apgailestauja, kad pasiūlyme tai nepakankamai atspindėta. EESRK mano, kad dėl savo kolektyvinio poveikio toks apsaugos trūkumas yra žalingas ir darbuotojams, ir įmonėms. Atsižvelgiant į tai, dabartinis darbuotojų organizacijų atstovų dalyvavimas, pavyzdžiui, grindžiamas Europos darbo tarybų veikla arba tarptautiniais pagrindų susitarimais, turėtų suteikti tinkamas gaires ir paramą naujajai reguliavimo sistemai. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK labai teigiamai vertina Komisijos komunikate priimtą visapusišką požiūrį į deramą darbą. Juo atsižvelgiama į vartotojų norą skatinti prekių ir paslaugų gamybos ir platinimo modelius, kuriais labiau paisoma socialinio ir aplinkos tvarumo. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad dauguma vartotojų renkasi vartojimo būdus, įskaitant elektroninę prekybą, kuriais pirmenybė teikiama produktams, pagamintiems laikantis deramo darbo ir aplinkos pusiausvyros reikalavimų. Todėl EESRK ragina skatinti šį socialiai atsakingą vartotojų vaidmenį pasitelkus geresnį informavimą ir mokymus, kad Komisijos siūlomos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti ir skatinti deramą darbą pasaulyje, būtų veiksmingesnės. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija sutiko su Europos Parlamento prašymu pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo (INT/973). EESRK pažymi, kad Komisijos pasiūlyme apribojamas įmonių, kurios įtrauktos į pasiūlymą dėl direktyvos, skaičius ir taip apribojama Europos Parlamento prašymo aprėptis. EESRK ragina pradėti trijų Europos institucijų dialogą, kad būtų pasiektas susitarimas dėl šios nuoseklios ES reguliavimo sistemos, įskaitant, be kita ko, tinkamą būsimos direktyvos taikymo srities išplėtimą, kuris padidintų jos veiksmingumą, taip pat ir sąžiningą visų įmonių konkurenciją, ir pašalintų kai kuriuos siūlomo teksto reglamentavimo trūkumus, kad įmonėms būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Konkrečios pastabos

| 5.1. | EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos siūlomas pastangas ES naudoti visas jos kompetencijai priklausančias priemones, politiką ir išteklius (viešieji pirkimai, prekybos susitarimai, vystymosi politika, investicijų politika, fondai ir kt.) deramam darbui visame pasaulyje skatinti. EESRK visų pirma ragina veiksmingiau plėtoti ir įgyvendinti įvairias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ir skatinti deramas darbo sąlygas ir ratifikuoti tarptautinius darbo standartus, įskaitant reformas, būtinas ekonomikos atsigavimui, Europos įmonių konkurencingumui ir jų gebėjimui kurti tinkamas darbo vietas visame pasaulyje remti. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymas dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo didelį reikšmė teikiama ĮSA metodams, pavyzdžiui, vienašaliams elgesio kodeksams. Tačiau šiomis priemonėmis neatsižvelgiama į darbuotojų padėtį. EESRK mano, kad taip pat tikslinga įtraukti kolektyvinio valdymo metodus, kuriais būtų skatinami naudingi darbuotojų atstovų dalyvavimo rengiant ir stebint su deramu darbu susijusius įsipareigojimus visoje vertės grandinėje kanalai. Kaip nurodyta 4.4 punkte, tarptautiniais pagrindų susitarimais turėtų būti teikiamos tinkamos gairės ir parama. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK pritaria Komisijai, kad reikia daugiau ir geresnių kovos su priverčiamuoju darbu priemonių. Šiuo tikslu EESRK remia Komisijos pastangas kuo greičiau įgyvendinti draudimą pateikti ES rinkai produktus (tiek vidaus, tiek importuotus), pagamintus naudojant priverstinį darbą, įskaitant vaikų darbą. Kartu EESRK rekomenduoja išanalizuoti įvairias priemones ir visapusiškai įvertinti įvairių scenarijų ekonominį, socialinį poveikį ir poveikį aplinkai. Šis draudimas turi atitikti sąžiningos prekybos sąlygas ir ES įsipareigojimus dėl bendros prekybos politikos ir Europos konkurencingumo pasaulyje. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK pritaria Komisijai, kad reikia imtis papildomų priemonių veiksmingai kovoti su vaikų darbu, atsižvelgiant į tai, kad jį lemiantys veiksniai yra labai sudėtingi (įskaitant finansinius sunkumus, geresnių švietimo galimybių trūkumą, vietos papročius dėl vaikų vaidmens visuomenėje ir kt.). Kartu EESRK ragina nuosekliai taikyti esamas tarptautines priemones ir užtikrinti jų vykdymą. Todėl norint panaikinti vaikų darbą reikia visapusiško (holistinio) požiūrio į tvarų ekonomikos vystymąsi, grindžiamo deramo darbo standartu: ištekliai kokybiškam švietimui, deramos pajamos ir socialinė apsauga visiems. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EESRK taip pat mano, kad ypač svarbu peržiūrėti ES direktyvą dėl prekybos žmonėmis prevencijos ir kovos su ja (8), kuria valstybės narės įpareigojamos ją uždrausti įstatymu, siekiant papildomai apsaugoti nuo priverstinio darbo (kuris daro neproporcingą poveikį moterims ir mergaitėms, ypač migrantams, taip pat pažeidžiamesnėms grupėms). EESRK jau pateikė palankų visapusiško ir integruoto požiūrio į prekybos žmonėmis aukų apsaugą vertinimą (9). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESRK pabrėžia pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos žaliųjų obligacijų (COM/2021/391 final), kuriuo siekiama geriau išnaudoti bendrosios rinkos ir kapitalo rinkų sąjungos potencialą ir taip prisidėti prie Sąjungos klimato ir aplinkos tikslų pagal 2016 m. Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos 2 straipsnio 1 dalies c punktą ir Europos žaliąjį kursą, svarbą. EESRK nuo pat pradžių teigė, kad žaliasis kursas gali būti ir bus sėkmingas tik tuo atveju, jei tai bus ir socialinis susitarimas, ragindamas tiksliau apibrėžti sąvoką „socialinės investicijos“, kad būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas rinkoms ir įmonėms (10). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESRK remia Komisijos veiklą rengiant naują ES reglamentą dėl bendrosios lengvatų sistemos (BLS reglamentas) 2024–2034 m. laikotarpiui. EESRK pažymi, kad Komisija padidino paramą tarptautinių darbo standartų laikymosi skatinimui BLS besinaudojančiose šalyse, įtraukdama dvi naujas darbo teisių konvencijas (TDO konvenciją Nr. 81 dėl darbo inspekcijos ir konvenciją Nr. 144 dėl trišalių konsultacijų), ir pripažįsta, kad prekių, pagamintų naudojant vaikų ir priverstinį darbą, eksportas yra pagrindas panaikinti prekybos lengvatas. EESRK rekomenduoja į BLS reglamento 2024–2034 m. laikotarpiui projektą įtraukti 1998 m. TDO deklaraciją ir jos 2022 m. pakeitimą. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Be to, EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą remti PPO reformą siekiant toliau prisidėti prie darnaus vystymosi, integruoti socialinį globalizacijos aspektą ir skatinti PPO sudaryti susitarimus, kuriais būtų skatinamas deramas darbas ir socialinis teisingumas. EESRK tikisi, kad atvirame derybų procese bus pasiekta tinkama socialinių tikslų ir pasaulio ekonomikos konkurencingumo didinimo tikslų pusiausvyra. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą įtraukti mechanizmus, skirtus įvertinti ir stebėti, kaip laikomasi Išsamaus patikrinimo direktyvos, įskaitant Europos priežiūros institucijų tinklą, kuris padėtų ją įgyvendinti. Tačiau EESRK susirūpinęs pažymi, kad, pirma, šios priežiūros institucijos įgaliojimai (jurisdikcija) nėra aiškiai apibrėžti ir, antra, šiais mechanizmais nenumatomas socialinis dialogas su socialiniais partneriais. Todėl EESRK ragina Komisiją aiškiai išdėstyti tokius mechanizmus siūlomame teisės akto tekste. |
| --- | --- |

5.9.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 22 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0245_EN.html

1

(2)  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Tvarios tiekimo grandinės ir deramas darbas tarptautinės prekybos srityje“, CESE 2020/02161 (OL C 429, 2020 12 11, p. 197).

2

(3)  Šį klausimą EESRK išsamiai aptarė nuomonėje REX/518 „Privaloma Jungtinių Tautų sutartis dėl verslo ir žmogaus teisių“ (OL C 97, 2020 3 24, p. 9).

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:52006DC0249

4

(5)  www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=1000:62:0::NO:62:P62_LIST_ENTRIE_ID:2453911:NO.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0245_EN.html

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=CELEX%3A32021R0947

7

(8)  2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičianti Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (OL L 101, 2011 4 15, p. 1).

8

(9)  OL C 51, 2011 2 17, p. 50

9

(10)  Šiuo klausimu EESRK rengia nuomonę savo iniciatyva ECO/581 „Socialinė taksonomija. Iššūkiai ir galimybės“ (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 15).

10

---

PRIEDAS

Šis pakeitimas, už kurį buvo atiduota ne mažiau kaip ketvirtadalis balsų, svarstymo metu buvo atmestas (Darbo tvarkos taisyklių 43 straipsnio 2 dalis):

| 3 PAKEITIMAS


  SOC/727


  Deramas darbas visame pasaulyje


  2.6 punktas


  Iš dalies pakeisti taip: | Pateikė:

  René Blijlevens
  Gerstein Antje Sabine
  Kontkanen Mira-Maria
  Mariya Mincheva
  Muresan Marinel Dănuț
  Jean-Michel Pottier |
| --- | --- |

3 PAKEITIMAS

SOC/727

Deramas darbas visame pasaulyje

2.6 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

Pateikė:

René Blijlevens

Gerstein Antje Sabine

Kontkanen Mira-Maria

Mariya Mincheva

Muresan Marinel Dănuț

Jean-Michel Pottier

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| EESRK pripažįsta įmonių socialine atsakomybe (ĮSA) grindžiamų priemonių svarbą siekiant teisingo vystymosi, nes ĮSA skatina teigiamus elgsenos pokyčius aplinkos ir socialinio tvarumo požiūriu. Tačiau Komitetas taip pat atkreipė dėmesį į būtinybę gerinti padėtį. Todėl jis ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti veiksmingesnį jau esamų tarptautinių tvaraus, sąžiningo ir atsparaus ekonomikos augimo ir atsigavimo priemonių įgyvendinimą po COVID-19, kurių pagrindinis aspektas yra deramas darbas. EESRK paragino ES remti privalomą Jungtinių Tautų sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių (1) ir apsvarstyti galimybę parengti TDO
  konvenciją
  dėl deramo darbo tiekimo grandinėse. EESRK taip pat pareiškė remiąs veiksmingą ir nuoseklią privalomą ES išsamaus patikrinimo ir įmonių atsakomybės sistemą, grindžiamą socialiniu dialogu su socialiniais partneriais ir daugiasubjekčiu požiūriu. | EESRK pripažįsta įmonių socialine atsakomybe (ĮSA) grindžiamų priemonių svarbą siekiant teisingo vystymosi, nes ĮSA skatina teigiamus elgsenos pokyčius aplinkos ir socialinio tvarumo požiūriu. Tačiau Komitetas taip pat atkreipė dėmesį į būtinybę gerinti padėtį. Todėl jis ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti veiksmingesnį jau esamų tarptautinių tvaraus, sąžiningo ir atsparaus ekonomikos augimo ir atsigavimo priemonių įgyvendinimą po COVID-19, kurių pagrindinis aspektas yra deramas darbas. EESRK paragino ES remti privalomą Jungtinių Tautų sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių (1) ir TDO apsvarstyti galimybę parengti
  ir ateityje priimti atitinkamas ir deramas priemones

   (2) dėl deramo darbo tiekimo grandinėse. EESRK taip pat pareiškė remiąs veiksmingą ir nuoseklią privalomą ES išsamaus patikrinimo ir įmonių atsakomybės sistemą, grindžiamą socialiniu dialogu su socialiniais partneriais ir daugiasubjekčiu požiūriu. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

EESRK pripažįsta įmonių socialine atsakomybe (ĮSA) grindžiamų priemonių svarbą siekiant teisingo vystymosi, nes ĮSA skatina teigiamus elgsenos pokyčius aplinkos ir socialinio tvarumo požiūriu. Tačiau Komitetas taip pat atkreipė dėmesį į būtinybę gerinti padėtį. Todėl jis ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti veiksmingesnį jau esamų tarptautinių tvaraus, sąžiningo ir atsparaus ekonomikos augimo ir atsigavimo priemonių įgyvendinimą po COVID-19, kurių pagrindinis aspektas yra deramas darbas. EESRK paragino ES remti privalomą Jungtinių Tautų sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių (1) ir apsvarstyti galimybę parengti TDO
  konvenciją
  dėl deramo darbo tiekimo grandinėse. EESRK taip pat pareiškė remiąs veiksmingą ir nuoseklią privalomą ES išsamaus patikrinimo ir įmonių atsakomybės sistemą, grindžiamą socialiniu dialogu su socialiniais partneriais ir daugiasubjekčiu požiūriu.

EESRK pripažįsta įmonių socialine atsakomybe (ĮSA) grindžiamų priemonių svarbą siekiant teisingo vystymosi, nes ĮSA skatina teigiamus elgsenos pokyčius aplinkos ir socialinio tvarumo požiūriu. Tačiau Komitetas taip pat atkreipė dėmesį į būtinybę gerinti padėtį. Todėl jis ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti veiksmingesnį jau esamų tarptautinių tvaraus, sąžiningo ir atsparaus ekonomikos augimo ir atsigavimo priemonių įgyvendinimą po COVID-19, kurių pagrindinis aspektas yra deramas darbas. EESRK paragino ES remti privalomą Jungtinių Tautų sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių (1) ir TDO apsvarstyti galimybę parengti
  ir ateityje priimti atitinkamas ir deramas priemones

   (2) dėl deramo darbo tiekimo grandinėse. EESRK taip pat pareiškė remiąs veiksmingą ir nuoseklią privalomą ES išsamaus patikrinimo ir įmonių atsakomybės sistemą, grindžiamą socialiniu dialogu su socialiniais partneriais ir daugiasubjekčiu požiūriu.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 65 |
| --- | --- |
| Prieš: | 97 |
| Susilaikė: | 13 |

Už:

65

Prieš:

97

Susilaikė:

13

| 4 PAKEITIMAS


  SOC/727


  Deramas darbas visame pasaulyje


  2.7 punktas


  Iš dalies pakeisti taip: | Pateikė:

  René Blijlevens
  Gerstein Antje Sabine
  Kontkanen Mira-Maria
  Mariya Mincheva
  Muresan Marinel Dănuț
  Jean-Michel Pottier |
| --- | --- |

4 PAKEITIMAS

SOC/727

Deramas darbas visame pasaulyje

2.7 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

Pateikė:

René Blijlevens

Gerstein Antje Sabine

Kontkanen Mira-Maria

Mariya Mincheva

Muresan Marinel Dănuț

Jean-Michel Pottier

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| EESRK pripažįsta suderintos ES išsamaus patikrinimo ir tvarumo reglamentavimo sistemos naudą. Be kitų privalumų, pagal ją reikalaujama užtikrinti sąžiningą visų įmonių konkurenciją, įskaitant ES veikiančias įmones iš ES nepriklausančių šalių, nes joms taikomos vienodos sąlygos ir užtikrinamas didesnis teisinis tikrumas. Ši suderinta reguliavimo sistema palengvins įmonių ir darbuotojų perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, sudarant sąlygas socialiniam ir darbo teisingumui visose pasaulinėse grandinėse. Todėl EESRK ragina sukurti nuoseklią ir darnią ES įmonių išsamaus patikrinimo reguliavimo sistemą, kuri būtų veiksminga ir proporcinga. | EESRK pripažįsta suderintos ES išsamaus patikrinimo ir tvarumo reglamentavimo sistemos naudą. Be kitų privalumų, pagal ją reikalaujama užtikrinti sąžiningą visų įmonių,
  patenkančių į jos taikymo sritį,
  konkurenciją, įskaitant ES veikiančias įmones iš ES nepriklausančių šalių, nes joms taikomos vienodos sąlygos ir užtikrinamas didesnis teisinis tikrumas. Ši suderinta reguliavimo sistema palengvins įmonių ir darbuotojų perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, sudarant sąlygas socialiniam ir darbo teisingumui visose pasaulinėse grandinėse. Todėl EESRK ragina sukurti nuoseklią ir darnią ES įmonių išsamaus patikrinimo reguliavimo sistemą, kuri būtų veiksminga ir proporcinga. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

EESRK pripažįsta suderintos ES išsamaus patikrinimo ir tvarumo reglamentavimo sistemos naudą. Be kitų privalumų, pagal ją reikalaujama užtikrinti sąžiningą visų įmonių konkurenciją, įskaitant ES veikiančias įmones iš ES nepriklausančių šalių, nes joms taikomos vienodos sąlygos ir užtikrinamas didesnis teisinis tikrumas. Ši suderinta reguliavimo sistema palengvins įmonių ir darbuotojų perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, sudarant sąlygas socialiniam ir darbo teisingumui visose pasaulinėse grandinėse. Todėl EESRK ragina sukurti nuoseklią ir darnią ES įmonių išsamaus patikrinimo reguliavimo sistemą, kuri būtų veiksminga ir proporcinga.

EESRK pripažįsta suderintos ES išsamaus patikrinimo ir tvarumo reglamentavimo sistemos naudą. Be kitų privalumų, pagal ją reikalaujama užtikrinti sąžiningą visų įmonių,
  patenkančių į jos taikymo sritį,
  konkurenciją, įskaitant ES veikiančias įmones iš ES nepriklausančių šalių, nes joms taikomos vienodos sąlygos ir užtikrinamas didesnis teisinis tikrumas. Ši suderinta reguliavimo sistema palengvins įmonių ir darbuotojų perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, sudarant sąlygas socialiniam ir darbo teisingumui visose pasaulinėse grandinėse. Todėl EESRK ragina sukurti nuoseklią ir darnią ES įmonių išsamaus patikrinimo reguliavimo sistemą, kuri būtų veiksminga ir proporcinga.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 73 |
| --- | --- |
| Prieš: | 100 |
| Susilaikė: | 14 |

Už:

73

Prieš:

100

Susilaikė:

14

| 5 PAKEITIMAS


  SOC/727


  Deramas darbas visame pasaulyje


  4.6 punktas


  Iš dalies pakeisti taip: | Pateikė:

  René Blijlevens
  Gerstein Antje Sabine
  Kontkanen Mira-Maria
  Mariya Mincheva
  Muresan Marinel Dănuț
  Jean-Michel Pottier |
| --- | --- |

5 PAKEITIMAS

SOC/727

Deramas darbas visame pasaulyje

4.6 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

Pateikė:

René Blijlevens

Gerstein Antje Sabine

Kontkanen Mira-Maria

Mariya Mincheva

Muresan Marinel Dănuț

Jean-Michel Pottier

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija sutiko su Europos Parlamento prašymu pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo (INT/973). EESRK pažymi, kad Komisijos pasiūlyme apribojamas įmonių, kurios įtrauktos į pasiūlymą dėl direktyvos, skaičius ir taip apribojama Europos Parlamento prašymo aprėptis. EESRK ragina pradėti trijų Europos institucijų dialogą, kad būtų pasiektas susitarimas dėl šios nuoseklios ES reguliavimo sistemos, įskaitant, be kita ko,
  tinkamą būsimos direktyvos taikymo srities išplėtimą
  ,
  kuris
  padidintų
  jos
  veiksmingumą, taip pat ir sąžiningą visų įmonių konkurenciją, ir pašalintų kai kuriuos siūlomo teksto reglamentavimo trūkumus, kad įmonėms būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija sutiko su Europos Parlamento prašymu pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo (INT/973). EESRK pažymi, kad Komisijos pasiūlyme apribojamas įmonių, kurios įtrauktos į pasiūlymą dėl direktyvos, skaičius ir taip apribojama Europos Parlamento prašymo aprėptis. EESRK ragina pradėti trijų Europos institucijų dialogą, kad būtų pasiektas susitarimas dėl šios nuoseklios ES reguliavimo sistemos, įskaitant, be kita ko,
  politikos formuotojų atsižvelgimą į sudėtingą labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių padėtį ir užtikrinimą, kad įsigaliojus išsamaus patikrinimo teisės aktams būtų parengtos Europos ir nacionalinio lygmens paramos priemonės

   (1),
  nes tai
  padidintų
  būsimos direktyvos
  veiksmingumą, taip pat ir sąžiningą visų
  į jos taikymo sritį patenkančių
  įmonių konkurenciją, ir pašalintų kai kuriuos siūlomo teksto reglamentavimo trūkumus, kad įmonėms būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija sutiko su Europos Parlamento prašymu pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo (INT/973). EESRK pažymi, kad Komisijos pasiūlyme apribojamas įmonių, kurios įtrauktos į pasiūlymą dėl direktyvos, skaičius ir taip apribojama Europos Parlamento prašymo aprėptis. EESRK ragina pradėti trijų Europos institucijų dialogą, kad būtų pasiektas susitarimas dėl šios nuoseklios ES reguliavimo sistemos, įskaitant, be kita ko,
  tinkamą būsimos direktyvos taikymo srities išplėtimą
  ,
  kuris
  padidintų
  jos
  veiksmingumą, taip pat ir sąžiningą visų įmonių konkurenciją, ir pašalintų kai kuriuos siūlomo teksto reglamentavimo trūkumus, kad įmonėms būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas.

EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija sutiko su Europos Parlamento prašymu pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo (INT/973). EESRK pažymi, kad Komisijos pasiūlyme apribojamas įmonių, kurios įtrauktos į pasiūlymą dėl direktyvos, skaičius ir taip apribojama Europos Parlamento prašymo aprėptis. EESRK ragina pradėti trijų Europos institucijų dialogą, kad būtų pasiektas susitarimas dėl šios nuoseklios ES reguliavimo sistemos, įskaitant, be kita ko,
  politikos formuotojų atsižvelgimą į sudėtingą labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių padėtį ir užtikrinimą, kad įsigaliojus išsamaus patikrinimo teisės aktams būtų parengtos Europos ir nacionalinio lygmens paramos priemonės

   (1),
  nes tai
  padidintų
  būsimos direktyvos
  veiksmingumą, taip pat ir sąžiningą visų
  į jos taikymo sritį patenkančių
  įmonių konkurenciją, ir pašalintų kai kuriuos siūlomo teksto reglamentavimo trūkumus, kad įmonėms būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 68 |
| --- | --- |
| Prieš: | 97 |
| Susilaikė: | 15 |

Už:

68

Prieš:

97

Susilaikė:

15

| 1 PAKEITIMAS


  SOC/727


  Deramas darbas visame pasaulyje


  1.7 punktas


  Iš dalies pakeisti taip: | Pateikė:

  René Blijlevens
  Gerstein Antje Sabine
  Kontkanen Mira-Maria
  Mariya Mincheva
  Muresan Marinel Dănuț
  Jean-Michel Pottier |
| --- | --- |

1 PAKEITIMAS

SOC/727

Deramas darbas visame pasaulyje

1.7 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

Pateikė:

René Blijlevens

Gerstein Antje Sabine

Kontkanen Mira-Maria

Mariya Mincheva

Muresan Marinel Dănuț

Jean-Michel Pottier

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Rengdama „sąžiningos ir tvarios ekonomikos“ dokumentų rinkinį, Komisija taip pat pateikė pasiūlymą dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo (žr. nuomonę INT/973). EESRK mano, kad šis pasiūlymas yra svarbus žingsnis skatinant pagarbą žmogaus teisėms kaip įmonių ir jų vadovų pareigą. Tačiau jis mano, kad pasiūlyme vis dar yra daug trūkumų (pvz.,
  susiaurinta subjektinė taikymo sritis, nes pasiūlymas tiesiogiai taikomas tik didelėms įmonėms ir tik
  netiesiogiai
  MVĮ
  ; nepakankamas darbuotojų atstovavimas) ir neaiškių teisinių sąvokų (pvz., reikalavimas turėti „nusistovėjusius“ verslo santykius), kurias nacionalinės valdžios institucijos ir teismai gali taikyti skirtingai ir dėl kurių atsiranda teisinis netikrumas tiek darbuotojams, tiek įmonėms. Todėl EESRK pasisako už subalansuotą Komisijos, Parlamento ir Tarybos dialogą siekiant ištaisyti šiuos trūkumus ir padidinti galiausiai priimtos reguliavimo priemonės veiksmingumą. | Rengdama „sąžiningos ir tvarios ekonomikos“ dokumentų rinkinį, Komisija taip pat pateikė pasiūlymą dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo (žr. nuomonę INT/973). EESRK mano, kad šis pasiūlymas yra svarbus žingsnis skatinant pagarbą žmogaus teisėms kaip įmonių ir jų vadovų pareigą. Tačiau jis mano, kad pasiūlyme vis dar yra daug trūkumų (pvz.,
  tikėtina, kad direktyvos nuostatos, kuriose aiškiai nenumatoma įtraukti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, bus de facto
  netiesiogiai
  išplėstos

   (1); nepakankamas darbuotojų atstovavimas) ir neaiškių teisinių sąvokų (pvz., reikalavimas turėti „nusistovėjusius“ verslo santykius), kurias nacionalinės valdžios institucijos ir teismai gali taikyti skirtingai ir dėl kurių atsiranda teisinis netikrumas tiek darbuotojams, tiek įmonėms. Todėl EESRK pasisako už subalansuotą Komisijos, Parlamento ir Tarybos dialogą siekiant ištaisyti šiuos trūkumus ir padidinti galiausiai priimtos reguliavimo priemonės veiksmingumą. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Rengdama „sąžiningos ir tvarios ekonomikos“ dokumentų rinkinį, Komisija taip pat pateikė pasiūlymą dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo (žr. nuomonę INT/973). EESRK mano, kad šis pasiūlymas yra svarbus žingsnis skatinant pagarbą žmogaus teisėms kaip įmonių ir jų vadovų pareigą. Tačiau jis mano, kad pasiūlyme vis dar yra daug trūkumų (pvz.,
  susiaurinta subjektinė taikymo sritis, nes pasiūlymas tiesiogiai taikomas tik didelėms įmonėms ir tik
  netiesiogiai
  MVĮ
  ; nepakankamas darbuotojų atstovavimas) ir neaiškių teisinių sąvokų (pvz., reikalavimas turėti „nusistovėjusius“ verslo santykius), kurias nacionalinės valdžios institucijos ir teismai gali taikyti skirtingai ir dėl kurių atsiranda teisinis netikrumas tiek darbuotojams, tiek įmonėms. Todėl EESRK pasisako už subalansuotą Komisijos, Parlamento ir Tarybos dialogą siekiant ištaisyti šiuos trūkumus ir padidinti galiausiai priimtos reguliavimo priemonės veiksmingumą.

Rengdama „sąžiningos ir tvarios ekonomikos“ dokumentų rinkinį, Komisija taip pat pateikė pasiūlymą dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo (žr. nuomonę INT/973). EESRK mano, kad šis pasiūlymas yra svarbus žingsnis skatinant pagarbą žmogaus teisėms kaip įmonių ir jų vadovų pareigą. Tačiau jis mano, kad pasiūlyme vis dar yra daug trūkumų (pvz.,
  tikėtina, kad direktyvos nuostatos, kuriose aiškiai nenumatoma įtraukti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, bus de facto
  netiesiogiai
  išplėstos

   (1); nepakankamas darbuotojų atstovavimas) ir neaiškių teisinių sąvokų (pvz., reikalavimas turėti „nusistovėjusius“ verslo santykius), kurias nacionalinės valdžios institucijos ir teismai gali taikyti skirtingai ir dėl kurių atsiranda teisinis netikrumas tiek darbuotojams, tiek įmonėms. Todėl EESRK pasisako už subalansuotą Komisijos, Parlamento ir Tarybos dialogą siekiant ištaisyti šiuos trūkumus ir padidinti galiausiai priimtos reguliavimo priemonės veiksmingumą.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 72 |
| --- | --- |
| Prieš: | 107 |
| Susilaikė: | 12 |

Už:

72

Prieš:

107

Susilaikė:

12

| 2 PAKEITIMAS


  SOC/727


  Deramas darbas visame pasaulyje


  1.12 punktas


  Iš dalies pakeisti taip: | Pateikė:

  René Blijlevens
  Gerstein Antje Sabine
  Kontkanen Mira-Maria
  Mariya Mincheva
  Muresan Marinel Dănuț
  Jean-Michel Pottier |
| --- | --- |

2 PAKEITIMAS

SOC/727

Deramas darbas visame pasaulyje

1.12 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

Pateikė:

René Blijlevens

Gerstein Antje Sabine

Kontkanen Mira-Maria

Mariya Mincheva

Muresan Marinel Dănuț

Jean-Michel Pottier

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Be to, EESRK ragina ES remti privalomą Jungtinių Tautų sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių, taip pat apsvarstyti galimybę parengti
  TDO konvenciją
  dėl
  deramo darbo tiekimo grandinėse. | Be to, EESRK ragina ES remti privalomą Jungtinių Tautų sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių, taip pat
  TDO
  apsvarstyti galimybę parengti
  ir ateityje priimti atitinkamas ir deramas priemones

   (1) dėl deramo darbo tiekimo grandinėse. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Be to, EESRK ragina ES remti privalomą Jungtinių Tautų sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių, taip pat apsvarstyti galimybę parengti
  TDO konvenciją
  dėl

deramo darbo tiekimo grandinėse.

Be to, EESRK ragina ES remti privalomą Jungtinių Tautų sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių, taip pat
  TDO
  apsvarstyti galimybę parengti
  ir ateityje priimti atitinkamas ir deramas priemones

   (1) dėl deramo darbo tiekimo grandinėse.

Balsavimo rezultatai: dėl šio pakeitimo nebalsuota, nes jis yra visiškai toks pats, kaip anksčiau minėtas 2.6 punktas.

| Už: | nėra |
| --- | --- |
| Prieš: | nėra |
| Susilaikė: | nėra |

Už:

nėra

Prieš:

nėra

Susilaikė:

nėra

---

(1)  Šį klausimą EESRK išsamiai aptarė nuomonėje REX/518 „Privaloma Jungtinių Tautų sutartis dėl verslo ir žmogaus teisių“, https://webapi2016.EESC.europa.eu/v1/documents/eesc-2019-01278-00-01-ac-tra-lt.docx/content.

(1)  Šį klausimą EESRK išsamiai aptarė nuomonėje REX/518 „Privaloma Jungtinių Tautų sutartis dėl verslo ir žmogaus teisių“, https://webapi2016.EESC.europa.eu/v1/documents/eesc-2019-01278-00-01-ac-tra-lt.docx/content.

(2)  
  REX/462 „Deramas darbas pasaulinėse tiekimo grandinėse“, 1.9 punktas, https://www.eesc.europa.eu/lt/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-work-global-supply-chains-own-initiative-opinion.

(1)  
  INT/973 „Tvarus įmonių valdymas“ (https://www.eesc.europa.eu/lt/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-corporate-governance), 1
  .
  6 punktas.

(1)  
  INT/973 „Tvarus įmonių valdymas“ (https://www.eesc.europa.eu/lt/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-corporate-governance), 4.9 punktas
  .

(1)  
  REX/462 „Deramas darbas pasaulinėse tiekimo grandinėse“, 1.9 punktas, https://www.eesc.europa.eu/lt/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-work-global-supply-chains-own-initiative-opinion
  .

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/161 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/161

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių

(COM(2022) 241 final)

(2022/C 486/22)

| Pranešėja | Mariya MINCHEVA |
| --- | --- |

Pranešėja

Mariya MINCHEVA

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Taryba, 2022 6 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 6 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 22 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 146 / 0 / 2 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Taryba, 2022 6 14

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 6

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 22

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

146 / 0 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK mano, kad siūlomos valstybių narių užimtumo politikos gairės yra tinkamos, nes jomis sprendžiamos aktualiausios darbo rinkos problemos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK atkreipia dėmesį į šiuo metu vis neramesnę geopolitinę padėtį. Manoma, kad jos poveikis būsimai paklausai turės įtakos įmonių investiciniams sprendimams ir darbo vietų garantijoms, taip pat paskatins atidėti privačiojo ir viešojo sektorių investicinių planų įgyvendinimą. Atsižvelgiant į didelę infliaciją ir išaugusias energijos kainas, kurios daro didelį poveikį perkamajai galiai, taip pat į numatomą ekonomikos nuosmukį, dar svarbiau užtikrinti konkurencingą tvarių investicijų bazę. Valstybės narės turėtų siekti sukurti visiškai integruotą bendrąją rinką ir padėti MVĮ plėsti veiklą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šiais neramiais laikais reikia imtis priemonių siekiant stiprinti socialinių partnerių vaidmenį ir skatinti juos dalyvauti rengiant bei įgyvendinant užimtumo, socialines ir ekonomines reformas bei politiką, be kita ko, plėtojant jų pajėgumus. Tai taip pat svarbu įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Pilietinės visuomenės organizacijoms, veikiančioms užimtumo ir socialinių reikalų srityje, švietimo ir socialinių paslaugų teikėjams, socialinėms įmonėms ir gerovės organizacijoms reikia palankios aplinkos, kad jos galėtų teikti paslaugas pažeidžiamoms grupėms. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kadangi vėl ima trūkti darbo jėgos, reikėtų įgyvendinti veiksmingas priemones, kuriomis socialiniai partneriai būtų skatinami nacionaliniu lygmeniu spręsti įgūdžių poreikio klausimus, derinant veiksmus prie atskirų sektorių ir vietos padėties. Sparčiai keičiantis technologijoms ir vykstant dvejopai pertvarkai, anksčiau įgytų įgūdžių ir kompetencijų „galiojimo laikas“ vis trumpėja, todėl darbuotojams ir įmonėms tampa vis svarbiau mokytis visą gyvenimą siekiant įgyti reikiamų įgūdžių ir kompetencijų. Reikėtų skatinti darbo jėgos judumą ES ir teisėtą darbo jėgos migraciją. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad siekiant sumažinti dirbančiųjų skurdą reikia derinti įvairias politines ir socialinių partnerių sutartas priemones. Be deramo darbo užmokesčio, įskaitant deramą minimalųjį darbo užmokestį, šios politikos priemonės gali apimti tinkamai parengtas ir laikinas finansines paskatas, kartu taikant tikslines ir veiksmingas įgūdžių ugdymo ir kvalifikacijos kėlimo priemones. Reikėtų skatinti ir remti valstybes nares, kad tokios priemonės būtų koordinuotai įgyvendinamos. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tikslinė parama ypač svarbi ilgalaikiams bedarbiams ir (arba) neaktyviems asmenims, nes ji padidina jų galimybes įsitvirtinti darbo rinkoje arba į ją sugrįžti ir yra svarbus darbo vietos išsaugojimo veiksnys. Jaunimas ypač stipriai nukentėjo nuo pandemijos, todėl jaunimui skirtos, įtraukios ir į ateitį orientuotos politikos priemonės yra labai svarbios, siekiant užtikrinti, kad jaunuoliai neliktų nuošalyje. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Norint sumažinti neaktyvumo lygį, reikia stengtis, kad nuo darbo rinkos nutolę asmenys į ją sugrįžtų. Įvairios darbo formos, lanksčios darbo sąlygos ir nuotolinis darbas galėtų būti svarbūs veiksniai, padedantys pažeidžiamoms grupėms priklausantiems asmenims susirasti darbą, jei būtų tinkamai reglamentuojami teisės aktais arba kolektyvinėmis derybomis nacionaliniu lygmeniu. Reikėtų stiprinti valstybines užimtumo tarnybas, be kita ko, skaitmeninant jų paslaugas ir skatinant bendradarbiavimą su privačiomis užimtumo tarnybomis bei kitais atitinkamais darbo rinkos dalyviais. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Valstybės narės, ypač tos, kurios socialinių rodiklių suvestinėje įvardytos kaip pasiekusios menkų rezultatų, turėtų būti skatinamos, be kita ko, nuosekliai naudojant ES išteklius, sudaryti palankesnes sąlygas darbdaviams įdarbinti neįgaliuosius arba, kai įmanoma, didinti galimybes dirbti savarankiškai. Todėl socialinės ekonomikos subjektai yra labai svarbūs remiant ir įgyvendinant užimtumo projektus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Svarbu ir toliau taikyti priemones, skirtas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui mažinti, o pagrindines šios problemos priežastis reikėtų šalinti. Šiuo metu svarstomu pasiūlymu dėl darbo užmokesčio skaidrumo direktyvos turėtų būti stiprinamas vienodo užmokesčio už tos pačios vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams principo taikymas, kaip viena iš priemonių vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo problemai spręsti, kartu atsižvelgiant į susirūpinimą dėl papildomos naštos įmonėms, ypač MVĮ. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Auga vyresnio amžiaus žmonių dalis, gyvenimo trukmė ilgėja, o darbo jėgos mažėja, todėl reikia atidžiai apsvarstyti problemas, susijusias su valstybių narių socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros sistemomis, kad būtų išlaikytas pensijų sistemų adekvatumas ir finansinis tvarumas. Reikia imtis veiksmų darbo jėgai didinti, skatinant darbo rinkų įtraukumą ir, be kita ko, suaktyvinant ir tas grupes, kurios šiuo metu į darbo rinką nepatenka arba jų atstovų ten yra nedaug. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Įsigaliojus Laikinosios apsaugos direktyvai, valstybės narės skubiai ėmėsi veiksmų ir pritaikė savo nacionalines reglamentavimo sistemas, kad galėtų teikti paramą Ukrainos pabėgėliams bei Ukrainoje gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie dėl karo pabėgo į Europą. Reikia šalinti bet kokias esamas kliūtis. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendrosios pastabos ir aplinkybės

| 2.1. | 2022 m. Europos semestro ciklo metu buvo atnaujintas plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimas ir toliau derinamas atsižvelgiant į Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimus. 2022 m. gegužės mėn. paskelbtose šalių ataskaitose (1) įvertinta pažanga, pasiekta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir jo veiksmų planą, kuriame nustatyti socialiniai tikslai ir rodikliai yra neatsiejama semestro ir nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų dalis. Pateiktoje nuorodoje į socialinių rodiklių suvestinę galima susipažinti su tiksline veiksmų plano įgyvendinimo apžvalga. Supaprastintos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2021 m. valstybių narių užimtumo politikos gairės, išdėstytos Tarybos sprendimo (ES) 2020/1512 priede, liko visiškai nepakeistos. 2022 m. Europos Komisija pasiūlė keletą pakeitimų, atspindinčių pastarojo meto politikos iniciatyvas ir papildytų naujais elementais, susijusiais su Rusijos invazija į Ukrainą. EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija skiria dėmesio laikotarpiui po COVID pandemijos, siekdama užtikrinti tvarų augimą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dėl karo Ukrainoje labiau stringa tiekimas ir išaugo netikrumas. ES ekonomika taip pat patiria netiesioginį su COVID susijusios sveikatos padėties kituose regionuose poveikį. ES ekonomikos perspektyvoje numatomas lėtesnis augimas ir didesnė infliacija, ypač 2022 m. (2). Dėl aukšto infliacijos lygio ir smarkiai išaugusių energijos bei dujų kainų įmonės ir namų ūkiai patiria papildomų sunkumų – nukenčia įmonių konkurencingumas ir namų ūkių perkamoji galia. Tai neišvengiamai turės įtakos kai kurių įmonių gebėjimui kurti naujas darbo vietas ir sukels sunkumų socialinės apsaugos sistemoms artimiausiais mėnesiais – todėl reikės tikslinės politikos, skirtos remti asmens statuso pokytį darbo rinkoje. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nors valstybių narių užimtumo politika siekiama užtikrinti įtraukumą ir teisingumą, joje taip pat turėtų būti numatyti ekonominiai ir socialiniai pokyčiai. Reikėtų atidžiai įvertinti darbo rinkos politikos poveikį, kad ja būtų skatinamas tvarus ekonomikos atsigavimas, o ne užimtumo lygio mažėjimas, prastesnės kokybės darbo vietos ir asmenų perkamosios galios mažėjimas. Daugiau dėmesio reikėtų skirti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumui, o po to reikėtų parengti konkrečias politines rekomendacijas ir iniciatyvas pagal Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkrečios pastabos

3.1.   
  5 gairė. Darbo jėgos paklausos didinimas

| 3.1.1. | Tvarus ekonomikos augimas, kokybiškų darbo vietų kūrimas ir dalyvavimas darbo rinkoje (taip pat vyresnio ir jaunesnio amžiaus žmonių, moterų, nuo darbo rinkos nutolusių asmenų, neaktyvių asmenų ir kt.) tebėra pagrindiniai Europos ekonominiai ir socialiniai uždaviniai. Siekiant juos spręsti, reikia užtikrinti konkurencingą investicijų bazę, išnaudojant žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų potencialą. EESRK pritaria valstybėms narėms skirtam Europos Komisijos raginimui sukurti verslo aplinką, kurioje būtų galima skatinti atsakingą verslumą ir tikrą savarankišką darbą, sumažinti biurokratizmą, kurti iš tiesų integruotą ir tinkamai veikiančią bendrąją rinką ir padėti MVĮ plėsti savo veiklą. EESRK primygtinai rekomenduoja labai mažoms įmonėms ir toliau taikyti 5 gairę. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Skatinti darbo jėgos paklausą visoje ES galima didinant investicijas, ypač gamybines investicijas, į pagrindinius ekonomikos sektorius; prireikus sprendžiant darbo jėgai tenkančios sunkios mokesčių naštos problemą, nemažinant socialinės apsaugos ir užtikrinant gerovės sistemų tvarumui skirtas pajamas; stiprinti kovą su mokesčių slėpimu, mokestiniu sukčiavimu ir neformalia ekonomika; suteikti galimybes darbdaviams ir darbuotojams naudotis įvairiomis darbo formomis, reglamentuojamomis teisės aktais ar kolektyvinėmis derybomis, kartu gerinant šių naujų darbo formų darbo sąlygas, kad jos taptų patrauklios darbuotojams. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Numatoma, kad vis neramesnė geopolitinė padėtis ir jos poveikis būsimai paklausai turės įtakos įmonių investiciniams sprendimams ir darbo vietų garantijoms, taip pat paskatins atidėti privačiojo ir viešojo sektorių investicinių planų įgyvendinimą. Dėl infliacijos mažėja ekonomikos augimo tempai ir manoma, kad realusis darbo užmokestis mažės, o kitais metais nuosaikiai didės. EESRK atsižvelgia į Komisijos nuomonę, kad tam tikruose sektoriuose „tariantis dėl darbo užmokesčio tikriausiai ir toliau bus daugiau rūpinamasi darbo vietų saugumu nei darbo užmokesčio didinimu“ (3). Dėl infliacijos didinti darbo užmokestį ir perkamąją galią yra kebliau. Siekiant išvengti labai pavojingos darbo užmokesčio ir kainų spiralės ir didinti našumą, labai svarbu, kad socialiniai partneriai turėtų galimybę didinti kolektyvinių derybų aprėptį ir tobulinti praktiką sektorių ir įmonių lygmeniu, kur būtų galima imtis konkrečių veiksmų. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Tuo pačiu reikia imtis struktūrinių darbo rinkos priemonių, siekiant kurti kokybiškas darbo vietas. Reikėtų skatinti darbo jėgos judumą ES ir teisėtą darbo jėgos migraciją. EESRK tikisi, kad 2022 m. balandžio 27 d. Komisijos dokumentų rinkinys „Teisėta migracija. Įgūdžių ir talentų pritraukimas į ES“ bus svarbi parama ES darbo rinkai. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | EESRK palankiai vertina tai, kad daug dėmesio skiriama tiek žiedinei ekonomikai, kaip sektoriui, turinčiam darbo vietų kūrimo potencialą, tiek paramai sektoriams ir (arba) regionams, kuriems, atsižvelgiant į jų specializaciją pagal sektorius ir (arba) tam tikros pramonės rūšies koncentraciją regione, perėjimas prie žaliosios ekonomikos daro didesnį poveikį. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į 110-ojoje Tarptautinėje darbo konferencijoje priimtą rezoliuciją dėl saugios ir sveikos darbo aplinkos principo įtraukimo į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaraciją dėl pagrindinių darbo principų ir teisių, ir pabrėžia, kad reikia nuolat investuoti į nelaimingų atsitikimų, profesinių ligų ir rizikos darbo vietoje prevencijos kultūrą. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | EESRK mano, kad deramas minimalusis darbo užmokestis, kuris nustatomas pagal įstatymą arba kolektyvinėse derybose, yra naudinga priemonė sprendžiant dirbančiųjų skurdo problemą. Tačiau vien to nepakanka, todėl būtina imtis bendrų veiksmų taikant įvairias politikos priemones. Tai gali būti ir gerai parengtos bei laikinos finansinės paskatos, prireikus mokesčių sistemos perskirstomojo poveikio pertvarkymas ir t. t. Finansinės priemonės turėtų būti derinamos su tikslinėmis ir veiksmingomis įgūdžių ugdymo ir kvalifikacijos kėlimo priemonėmis, nes žemos kvalifikacijos darbuotojams kyla didesnė dirbančiųjų skurdo rizika nei aukštos kvalifikacijos darbuotojams (19 proc., palyginti su 4,9 proc.) (4). Reikėtų skatinti ir remti valstybes nares, kad tokios priemonės būtų koordinuotai įgyvendinamos. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Turėtų būti gerbiamas socialinių partnerių savarankiškumas ir jų laisvė savanoriškai prisijungti prie kolektyvinių derybų. Kolektyvinės derybos ir jų aprėpties didinimas tebėra geriausios priemonės, padedančios užtikrinti tinkamą darbo užmokesčio nustatymo pusiausvyrą, kalbant apie sąžiningumą ir darbo užmokesčio atitikimą našumo pokyčiams, darbo sąlygų gerinimą ir socialinio draudimo įmokas. Tais atvejais, kai minimalusis darbo užmokestis yra nustatomas teisės aktais, veiksmingas socialinių partnerių dalyvavimas yra ne mažiau svarbus siekiant rasti tinkamus sprendimus, kad būtų pasiekta šalies padėčiai pritaikyta aukštynkryptė ekonominė ir socialinė konvergencija. Tais atvejais, kai kolektyvinių derybų aprėptis yra nedidelė, valstybės narės turėtų stengtis sudaryti palankias sąlygas socialiniams partneriams veikti siekiant ją padidinti. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Kaip paaiškėjo, socialinių partnerių dalyvavimas COVID-19 krizės metu buvo labai naudingas. Šiais neramiais laikais reikia imtis priemonių siekiant stiprinti socialinių partnerių vaidmenį ir skatinti juos dalyvauti rengiant bei įgyvendinant užimtumo, socialines ir ekonomines reformas bei politiką, be kita ko, plėtojant jų pajėgumus. Tai taip pat svarbu įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Be to, reikėtų atsižvelgti į pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį, susijusį su atitinkamomis jų politikos sritimis. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   
  6 gairė. Darbo jėgos pasiūlos didinimas ir galimybių įsidarbinti, mokymosi visą gyvenimą siekiant įgyti įgūdžių ir kompetencijų gerinimas

| 3.2.1. | EESRK džiaugiasi, kad gairės pavadinimas buvo pakeistas, įtraukiant mokymosi visą gyvenimą koncepciją. Sparčiai keičiantis technologijoms ir vykstant dvejopai žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai, anksčiau įgytų įgūdžių ir kompetencijų „galiojimo laikas“ vis trumpėja, todėl darbuotojams ir įmonėms vis svarbiau mokytis visą gyvenimą siekiant įgyti reikiamų įgūdžių ir kompetencijų. Todėl svarbu įvertinti bendrą atsakomybę už mokymąsi visą gyvenimą darbo vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EESRK palankiai vertina siūlomą požiūrį, pagal kurį siūlomos visapusiškos paramos priemonės, padedančios lengviau valdyti darbo rinkos pokyčius. Norint neatsilikti nuo darbo rinkos pokyčių, žmonėms labai svarbu turėti galimybių kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti (5). Šios galimybės turi būti užtikrintos ir prieinamos visą jų profesinį gyvenimą (Europos socialinių teisių ramsčio 1 principas). Tačiau motyvacijos dalyvauti mokymuose trūkumas tebėra rimta problema, todėl reikėtų ieškoti sprendimų. Vertinant įgūdžių poreikius svarbus vaidmuo tenka socialiniams partneriams. Mokymo fondai atlieka svarbų vaidmenį finansuojant su darbu susijusį mokymą, o nacionalinė geroji patirtis turėtų būti skatinama ir valstybės narės turėtų ja dalytis tarpusavyje (6). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Tikslinė parama ypač svarbi ilgalaikiams bedarbiams ir (arba) neaktyviems asmenims, nes ji padidina jų galimybes įsitvirtinti darbo rinkoje arba į ją sugrįžti ir yra svarbus darbo vietos išsaugojimo veiksnys. Valstybės narės turėtų būti skatinamos sutrumpinti 18 mėnesių nedarbo laikotarpį, kuris nustatytas siekiant spręsti ilgalaikių bedarbių padėties klausimą. Būtina skubiai imtis tikslinių priemonių, skirtų patraukti jaunuolius rinktis tam tikrą profesinį kelią. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Vėl didėja darbo jėgos trūkumas, nors COVID-19 krizės metu jis buvo sumažėjęs (7). Veiksmingų prognozių dėl įgūdžių poreikių trūkumas yra opi darbdavių problema visoje ES. Investicijos į suaugusiųjų švietimą ir įgūdžių tobulinimą, kurios yra glaudžiai susijusios su darbo rinkos poreikiais, gali atlikti labai svarbų vaidmenį atgaivinant ekonomiką ir kuriant socialinę Europą. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Tai taip pat taikytina karo pabėgėliams iš Ukrainos. Be kalbų mokymo, reikia imtis veiksmų, kad būtų palengvintas jau įgytų kvalifikacijų, kurios būtinos norint integruotis į darbo rinką, pripažinimo procesas. Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos gaires dėl asmenų, bėgančių nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, patekimo į darbo rinką, profesinio mokymo ir tęstinio švietimo (8). |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Investicijos, reikalingos iniciatyvai „RePowerEU“ įgyvendinti, bus glaudžiai susietos su kvalifikuotos darbo jėgos poreikiu. Kalbant apie individualiąsias mokymosi sąskaitas (9), EESRK dar kartą patvirtina, kad sprendimą dėl individualiųjų mokymosi sąskaitų, kaip vieno iš mokymo paslaugų teikimo ir finansavimo mechanizmų, patvirtinimo ar nepatvirtinimo, turi priimti tik valstybės narės. Bet kokiu atveju individualiosios mokymosi sąskaitos turi sudaryti sąlygas lankyti pripažintus ir patvirtintus mokymo kursus. Socialinių partnerių vaidmuo kuriant ir (arba) valdant atitinkamus mokymo fondus yra labai svarbus. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | EESRK sutinka, kad reikia stengtis kelti bendrą kvalifikacijos lygį visose valstybėse narėse. Tai ypač aktualu ne tik mokymosi proceso pradžioje, bet ir visą profesinį žmonių gyvenimą. Kaip teisingai nurodyta 2022 m. bendroje užimtumo ataskaitoje (10), teigiama mokyklos nebaigusių asmenų dalies mažėjimo tendencija sulėtėjo, o 2015–2020 m. šis rodiklis sumažėjo tik 1,1 procentinio punkto. Valstybėms narėms ypač svarbu stiprinti profesinio rengimo ir mokymo sistemas darbo vietose ir siekti, kad tretinis išsilavinimas labiau atitiktų darbo rinkos poreikius, taip pat – didinti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų bei aukštojo mokslo įstaigų absolventų, ypač moterų, įgijusių gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos specialybes, skaičių. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Pandemija ypač didelį poveikį padarė jaunimui – ši grupė yra viena iš labiausiai nukentėjusių nuo pandemijos sukeltos ekonominės ir socialinės krizės. COVID-19 krizė panaikino dešimt metų trukusią pažangą jaunimo užimtumo srityje. Norėdamos tinkamai pasirengti darbo rinkos pokyčiams (dėl globalizacijos, klimato krizės, demografinių pokyčių ir technologinės pažangos), vyriausybės ir institucijos turi atsižvelgti į kiekvienos iš didžiųjų tendencijų poveikį. Kad jaunuoliai nebūtų palikti nuošalyje, labai svarbios jaunimui skirtos, įtraukios ir į ateitį orientuotos politikos priemonės (11). |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas tebėra iššūkis ES. Įvairiose šalyse tas skirtumas yra labai nevienodas, todėl reikėtų šalinti pagrindines šios problemos priežastis, kaip antai atotrūkį tarp darbo rinkos ir išsilavinimo, lyčių stereotipus, prieinamos vaikų priežiūros ir kitos globos infrastruktūros trūkumą, nevienodą pasiskirstymą namų ūkio ir priežiūros pareigomis. Jei esama diskriminacijos dėl darbo užmokesčio (įskaitant diskriminaciją dėl amžiaus), ji turi būti panaikinta. Šiuo metu svarstomas Europos Komisijos pasiūlymas dėl darbo užmokesčio skaidrumo direktyvos turėtų padėti valstybėms narėms stiprinti vienodo užmokesčio už tos pačios vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams principo taikymą, kaip vieną iš priemonių vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo problemai spręsti, kartu atsižvelgiant į susirūpinimą dėl papildomos naštos įmonėms, ypač MVĮ. |
| --- | --- |

3.2.9.

3.3.   
  7 gairė. Darbo rinkų veikimo ir socialinio dialogo veiksmingumo gerinimas

| 3.3.1. | Siekiant pagerinti darbo rinkų veikimą, reikia nuodugniai peržiūrėti įvairių subjektų (valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) ir socialinių tarnybų) vaidmenį ir atsakomybę. Reikia apsvarstyti galimybę užmegzti partnerystės ryšius tarp socialinių tarnybų (siekiant padėti nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims ir parengti juos mokymo programoms), VUT (specialiai pritaikytų aktyvios darbo rinkos politikos priemonių, kuriose būtų numatytos išlaikymo priemonės, profesinio orientavimo ir konsultavimo paslaugos) ir privačių įdarbinimo tarnybų (bendrų ir (arba) papildomų veiksmų, t. y. dalijimosi laisvų darbo vietų duomenų baze). Reikia įvertinti politikos priemonių veiksmingumą ir prireikus jas persvarstyti ar pertvarkyti. Reikėtų stiprinti VUT pajėgumus, be kita ko, skaitmeninant jų teikiamas paslaugas. Taip pat reikėtų skatinti bendradarbiavimą su privačiomis įdarbinimo tarnybomis ir kitais atitinkamais darbo rinkos dalyviais. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Socialinių partnerių vaidmuo šiuo atžvilgiu labai svarbus, ypač atsižvelgiant į vietos darbo rinkas ir pertvarkomus sektorius, kuriuose jie gali padėti darbuotojams sklandžiau pereiti iš vieno sektoriaus, darbo vietos ir (arba) profesijos į kitą. Pilietinės visuomenės organizacijoms taip pat tenka svarbus vaidmuo, nes jos turi konkrečios patirties įvairių formų užimtumo srityje (ypač kalbant apie pažeidžiamas grupes) ir socialiniais klausimais, taip pat yra visuotinės svarbos švietimo ir socialinių paslaugų teikėjos. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Neaktyvumo lygis visoje ES tebėra gana aukštas (12). Dabar pats metas į darbo rinką sugrąžinti nuo jos nutolusius asmenis. Įvairios darbo formos, lanksčios darbo sąlygos ir nuotolinis darbas galėtų būti svarbūs veiksniai, padedantys žmonėms, ypač pažeidžiamoms grupėms priklausantiems asmenims, susirasti darbą, jei tai būtų tinkamai reglamentuojama teisės aktais arba kolektyvinėmis derybomis nacionaliniu lygmeniu, kad būtų užtikrintos sąžiningos darbo sąlygos. Socialinė infrastruktūra ir paslaugos, kaip antai vaikų priežiūros ar ilgalaikės priežiūros, leidžia žmonėms, turintiems priežiūros pareigų, apsvarstyti galimybę įsitraukti į darbo rinką. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Bendradarbiavimas su socialiniais partneriais yra svarbiausias veiksnys skatinant kurti sąžiningas, skaidrias ir nuspėjamas darbo sąlygas, kuriomis teisės būtų suderintos su pareigomis. EESRK pritaria nuomonei, kad reikėtų užkirsti kelią darbo santykiams, lemiantiems neoficialias ir nesaugias darbo sąlygas, įskaitant darbą platformose, dėl kurio svarstomas direktyvos projektas. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad taikant bet kokias priemones, kuriomis reglamentuojami nauji darbo modeliai, įskaitant darbą platformose, reikėtų reguliuoti lanksčias darbo sąlygas atitinkamu Europos ir nacionaliniu lygmenimis ir kartu numatyti esmines tinkamas darbuotojų apsaugos priemones. Reikėtų atsižvelgti į socialinių partnerių vaidmenį. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   
  8 gairė. Lygių galimybių visiems skatinimas, socialinės įtraukties didinimas ir kova su skurdu

| 3.4.1. | Šiuo metu, kai Europa išgyvena daugybę krizių, ypač svarbu užtikrinti lygias galimybes visiems ir kurti įtraukias darbo rinkas, siekiant įgyvendinti Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane nustatytą tikslą pasiekti 78 proc. užimtumo lygį ir spręsti darbo jėgos trūkumo problemą. Čia kalbama apie visus tuos, kurių yra mažai darbo rinkoje, o taip pat atsižvelgiama į didžiulę Ukrainos karo pabėgėlių bangą. Įsigaliojus Laikinosios apsaugos direktyvai, valstybės narės skubiai ėmėsi veiksmų ir pritaikė savo nacionalines reglamentavimo sistemas, kad galėtų teikti paramą Ukrainos pabėgėliams bei Ukrainoje gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie dėl karo pabėgo į Europą. Reikia šalinti bet kokias esamas kliūtis. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Reikia laikytis individualaus požiūrio į įvairias pažeidžiamas grupes (t. y. vyresnio amžiaus darbuotojus, (jaunus) asmenis su negalia, priežiūros pareigų turinčius asmenis, ilgalaikius bedarbius ir asmenis, kurių darbo istorija yra fragmentiška, nesimokantį, nedirbantį ir mokymuose nedalyvaujantį jaunimą (NEET), migrantus ir kt.). Taip pat reikėtų atsižvelgti į užimtumo skirtumus kaimo ir miesto vietovėse. ES lėšos turėtų būti naudojamos kaip svertas, skatinantis valstybes nares, ypač tas, kurios socialinių rodiklių suvestinėje įvardytos kaip pasiekusios menkų rezultatų, teikti darbdaviams paskatas įdarbinti neįgaliuosius arba skatinti savarankišką darbą. Deramas darbas yra geriausia priemonė skurdui mažinti ir žmogaus orumui užtikrinti. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Laikinos išmokos ir paramos pajamoms priemonės turėtų būti teikiamos reikiamą laikotarpį, kad bedarbiai arba mažai uždirbantys asmenys būtų skatinami naudotis naujomis ir geresnėmis galimybėmis įsidarbinti. Lengvatos dirbantiems asmenims (13), kartu su struktūrinėmis priemonėmis, kuriomis siekiama paskatinti pažeidžiamų grupių įtrauktį, gali palengvinti jų patekimą į darbo rinką, bet tai turėtų būti laikinos skubios ir papildomos priemonės, nes turėtų būti skatinama ir remiama deramo darbo užmokesčio politika, galinti užtikrinti deramą pragyvenimo lygį. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Socialinės ekonomikos įmonės yra svarbios, ypač pradedantiesiems darbuotojams skirtoms darbo vietoms pažeidžiamiausiems asmenims kurti ir regioninio lygmens paslaugoms teikti. EESRK palankiai vertina Komisijos socialinės ekonomikos veiksmų planą ir ragina Komisiją parengti geriausių nacionalinių lygmens projektų vertinimo planus. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Ypač palankiai vertinamas dėmesys vaikams. Vaikų skurdo problemą reikėtų spręsti taikant visapusiškas ir integruotas priemones, taip pat reikėtų skatinti imtis veiksmų vaiko garantijų sistemai įgyvendinti. Komitetas visiškai pritaria tam, kad siekiant mažinti vaikų skurdą ir užtikrinti lygias galimybes, labai svarbu suteikti galimybę naudotis prieinamomis, įperkamomis ir kokybiškomis paslaugomis, pavyzdžiui, ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros, popamokinės priežiūros, švietimo, mokymo, būsto, sveikatos ir ilgalaikės priežiūros. Apskritai reikėtų stiprinti veiksmingą prieigą prie kokybiškų socialinių paslaugų, susijusių su asmens poreikiais; COVID-19 krizė aiškiai parodė, koks aktualus šis klausimas, todėl pasibaigus pandemijai jo nederėtų pamiršti. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Tuo pat metu dėl žaliosios pertvarkos, kuri sąlygoja energetikos pertvarką, ir ypač dėl pastaruoju metu išaugusių energijos kainų pažeidžiamų grupių gyvenimas tampa dar sudėtingesnis (14). Nepaisant politinių įsipareigojimų, dar reikia daug nuveikti sprendžiant energijos nepritekliaus klausimą ir užtikrinant, kad taikomos priemonės būtų tikslingos ir veiksmingos. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Visuomenės senėjimo, ilgesnės tikėtinos gyvenimo trukmės ir mažėjančios darbo jėgos tendencijų derinys rodo, kad vis daugiau vyresnio amžiaus žmonių bus ekonomiškai priklausomi, jei nepavyks padidinti darbo jėgos pasitelkiant įtraukesnes darbo rinkas ir suaktyvinant grupes, kurios šiuo metu į darbo rinką nepatenka arba jų atstovų ten yra nedaug. Reikia imtis veiksmų siekiant spręsti problemas, kurios gresia valstybių narių socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros sistemoms. Tinkamos ir finansiškai tvarios pensijų sistemos visiems yra itin svarbi politikos priemonė visose valstybėse narėse. EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlytą visapusišką požiūrį į lygias vyrų ir moterų galimybes įgyti teises į pensiją ir būtinybę parengti vyresnių žmonių aktyvumo skatinimo strategijas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos vyresnio amžiaus žmonėms dalyvauti darbo rinkoje ir sumažintas vyrų ir moterų pensijų skirtumas. EESRK pabrėžia, kad darbingame amžiuje svarbu vengti trumpalaikio darbo ir nedarbo laikotarpių, kad draudimo įmokomis būtų remiamos socialinės apsaugos sistemos ir užtikrinama, kad sulaukę pensinio amžiaus žmonės turės teisę į pakankamo dydžio pensijų išmokas. |
| --- | --- |

3.4.7.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 22 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  2022 m. Europos semestro šalių ataskaitos.

1

(2)  Europos ekonominė prognozė. 2022 m. pavasaris.

2

(3)  2022 m. pavasario ekonominė prognozė. Rusijos invazijos testas ES ekonomikos atsparumui.

3

(4)  2022 m. bendra užimtumo ataskaita.

4

(5)  Taip pat žr. Darbo rinkos observatorijos (DRO) tyrimą Darbas ateityje. Mokymosi visą gyvenimą ir darbuotojų mokymo užtikrinimas.

5

Darbas ateityje. Mokymosi visą gyvenimą ir darbuotojų mokymo užtikrinimas

(6)  EESRK nuomonė Ekonominės ir pinigų sąjungos dokumentų rinkinys (OL C 323, 2022 8 26, p. 62).

6

Ekonominės ir pinigų sąjungos dokumentų rinkinys

(7)  2022 m. bendra užimtumo ataskaita.

7

(8)  C(2022) 4050 final.

8

final

(9)  Tarybos rekomendacija dėl individualiųjų mokymosi sąskaitų.

9

(10)  Tarybos priimta 2022 m. kovo 14 d.

10

(11)  EESRK šiuo metu rengia informacinį pranešimą „Vienodas požiūris į jaunimą darbo rinkoje“.

11

(12)  Didžiausias neaktyvumo lygis nustatytas Italijoje (daugiau nei 37 proc. 2021 m.). Didesnis nei 30 proc. neaktyvumo lygis taip pat nustatytas Kroatijoje, Rumunijoje, Graikijoje ir Belgijoje. Daugiau duomenų apie ekonomiškai neaktyvius gyventojus Europoje galima rasti čia.

12

(13)  Lengvatas dirbantiems asmenims EBPO apibrėžia kaip nuolatinius su darbu siejamus mokesčių kreditus, mokesčių lengvatas ar lygiavertes su darbu siejamas išmokų sistemas, kuriomis siekiama dvejopo tikslo – sumažinti dirbančiųjų skurdą ir didinti paskatas dirbti mažas pajamas gaunantiems darbuotojams.

13

(14)  Taip pat žr. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Socialinis klimato fondas (OL C 152, 2022 4 6, p. 158).

14

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/168

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas

(COM(2022) 349 final)

(2022/C 486/23)

| Pagrindinis pranešėjas | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Pagrindinis bendrapranešėjis | Jan PIE |

Pagrindinis pranešėjas

Maurizio MENSI

Pagrindinis bendrapranešėjis

Jan PIE

| Prašymas pateikti nuomonę | Taryba, 2022 7 22
  Europos Parlamentas, 2022 9 12 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 173 straipsnio 3 dalis |
| Atsakingas skyrius | Pramonės permainų konsultacinė komisija |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 155 / 1 / 13 |

Prašymas pateikti nuomonę

Taryba, 2022 7 22

Europos Parlamentas, 2022 9 12

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 173 straipsnio 3 dalis

Atsakingas skyrius

Pramonės permainų konsultacinė komisija

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

155 / 1 / 13

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo nustatomas Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas, siekiant skubiai sustiprinti Europos gynybos pramonę ir gynybos pajėgumus, atsižvelgiant į neatidėliotinus iššūkius, kylančius dėl Rusijos invazijos į Ukrainą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pritaria Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais akto tikslams gerinti Europos gynybos pramoninę ir technologinę bazę (EGPTB) veiksmingumo ir greito reagavimo į ekstremaliąsias situacijas požiūriu, kad Sąjunga taptų atsparesnė, ir skatinti valstybių narių bendradarbiavimą ir sąveiką vykdant viešuosius pirkimus gynybos srityje. Abu tikslai yra kaip niekad svarbūs esant tokiai padėčiai, kai Europoje vėl vyksta karas, ir plačioji visuomenė taip pat turi būti tinkamai apsaugota atsižvelgiant į galimą būsimą įtampą strateginiu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas yra naudingas siekiant geriau susisteminti ir sureguliuoti dabartinę didžiausią standartinės įrangos paklausą, tačiau ji negali būti laikoma būsimos Europos investicijų gynybos srityje programos pirmtaku, nes ji yra gana silpna pramonės politikos priemonė. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK sutinka, jog reikia imtis veiksmų, kad bendradarbiaujant būtų paspartintas pramonės prisitaikymas prie struktūrinių pokyčių, įskaitant jos gamybos pajėgumų didinimą, siekiant padėti Europos pramonei laiku patenkinti padidėjusią paklausą valstybėse narės. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK taip pat mano, kad bendri viešieji pirkimai yra būtini siekiant išvengti, kad dėl didesnių nacionalinių investicijų gynybos srityje Europos gynybos sektorius dar labiau nesusiskaidytų, nebūtų ribojamas bendradarbiavimo potencialas, nepadidėtų išorės priklausomybė ir nebūtų trukdoma sąveikumui, taip užtikrinant, kad visos valstybės narės galėtų greitai patenkinti savo skubiausius pajėgumų poreikius, kurie išryškėjo ar padidėjo reaguojant į Rusijos agresiją prieš Ukrainą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Be to, EESRK mano, kad atsargų papildymas dažnai reiškia tai, kad į Ukrainą siunčiami produktai pakeičiami visiškai tais pačiais produktais. Tokie pirkimai gali neturėti didelio struktūrinio poveikio pramonei ir neskatina technologinių inovacijų. Todėl EESRK abejoja, ar Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais akto logika turėtų būti tiesiogiai taikoma būsimai Europos investicijų gynybos srityje programai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK palankiai vertina požiūrį, pagal kurį siekiama skatinti bendrus viešuosius pirkimus teikiant tiesioginę finansinę paramą iš ES biudžeto, tačiau abejoja, ar 500 mln. EUR finansinio paketo pakaks, kad valstybių narių sprendimai dėl viešųjų pirkimų pasikeistų. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK kelia klausimą, ar veiksminga naudoti finansinę paramą priemonei įgyvendinti skirtai techninei ir administracinei pagalbai, taip pat abejoja dėl dotacijų kaip su išlaidomis nesusijusio finansavimo teikimo; todėl raginame teisėkūros institucijas patikslinti šį metodą, kad būtų užtikrintas ES išlaidų veiksmingumas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK palankiai vertina tai, kad ES finansinė parama teikiama tik gynybos produktų, pagamintų ES arba asocijuotosiose valstybėse, viešiesiems pirkimams, taip pat konkrečias sąlygas, taikomas trečiųjų šalių kontroliuojamoms ES bendrovėms. Toks apribojimas atitinka Europos mokesčių mokėtojų interesus ir yra būtinas Europos gynybos pramonės pajėgumų stiprinimo tikslui pasiekti ir atitinka strateginio savarankiškumo tikslą. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Be to, EESRK ragina lanksčiai aiškinti reikalavimą, kad gynybos produktui nebūtų taikomas neasocijuotosios trečiosios valstybės (subjekto) apribojimas. Kadangi Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas apima standartizuotus viešuosius pirkimus ir juo siekiama patenkinti skubiausius produktų poreikius, EESRK mano, kad šis reikalavimas šios priemonės atveju yra mažiau aktualus nei EGF (Europos gynybos fondas), kuriuo siekiama plėtoti būsimus pajėgumus, atveju. Todėl ši priemonė turėtų būti įgyvendinama atsargiai, derinant siekį užtikrinti didesnį savarankiškumą ir viešojo pirkimo skubumą ir sąveikumą su esama įranga. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pritaria numatytam įgyvendinimui taikant tiesioginį valdymą, tačiau pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad kompetentingos Komisijos tarnybos laiku gautų reikiamus žmogiškuosius išteklius, kad galėtų susitvarkyti su dėl to atsirandančiu darbo krūviu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su Europos Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio ir Europos gynybos agentūros vadovo įsteigta Bendrų viešųjų pirkimų gynybos srityje darbo grupe, kad būtų užtikrintas sėkmingas Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais akto įgyvendinimas. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | 2022 m. kovo 11 d. Versalyje susitikę ES valstybių ar vyriausybių vadovai, atsižvelgdami į Rusijos vykdomą karinę agresiją prieš Ukrainą, įsipareigojo „stiprinti Europos gynybos pajėgumus“. Versalio deklaracijoje teigiama, kad valstybės narės turėtų padidinti išlaidas gynybai, stiprinti bendradarbiavimą įgyvendinant bendrus projektus, šalinti trūkumus ir siekti pajėgumų tikslų, skatinti inovacijas, be kita ko, pasitelkdamos civilinę ir karinę sinergiją, bei stiprinti ES gynybos pramonę. Be to, Europos Vadovų Taryba paprašė „Komisijos, koordinuojant veiksmus su Europos gynybos agentūra, ne vėliau kaip gegužės mėn. viduryje pateikti investicijų gynybos srityje spragų analizę ir pasiūlyti tolesnių iniciatyvų, būtinų Europos gynybos pramoninei ir technologinei bazei stiprinti“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Reaguodami į šį prašymą, Europos Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis 2022 m. gegužės 18 d. pateikė Bendrą komunikatą dėl investicijų gynybos srityje spragų analizės ir tolesnių veiksmų. Bendrame komunikate pažymima, kad ne vienerius metus trukęs didelis investicijų į gynybą trūkumas lėmė pramonės ir pajėgumų spragas ES bei tai, kad šiuo metu turima mažai gynybos įrangos atsargų. Dėl gynybos įrangos ir taikos metui pritaikytų atsargų kiekio perdavimo Ukrainai atsirado didelį susirūpinimą keliančių ir esminių karinės įrangos spragų, kurias reikia skubiai pašalinti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Bendrame komunikate primenama, kad dėl esamos saugumo padėties ir Ukrainai jau perduotos įrangos valstybės narės turi skubiai atkurti gynybinę kovinę parengtį. Papildžiusios reikmenų atsargas, jos taip pat galėtų toliau teikti pagalbą Ukrainai. Be to, bendrame komunikate valstybės narės raginamos bendradarbiaujant pirkti būtiną gynybos įrangą ir reikmenis. Bendrais skubiai reikalingų produktų viešaisiais pirkimais būtų užtikrintas didesnis ekonominis naudingumas, padidintas sąveikumas ir išvengta, kad labiausiai pažeidžiamos valstybės narės negalėtų gauti to, ko joms reikia, nes gynybos pramonei, kuri per trumpą laiką negali patenkinti tokios staiga padidėjusios paklausos, pateikiami nesuderinami reikalavimai. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atsižvelgiant į tai, bendrame komunikate siūloma skatinti bendradarbiaujamuosius viešuosius pirkimus iš ES biudžeto pasitelkiant specialią trumpalaikę priemonę. Pagal šią priemonę teikiama ES finansinė parama turėtų paskatinti valstybių narių bendradarbiavimu grindžiamus viešuosius pirkimus gynybos srityje ir būti naudinga EGTPB, kartu užtikrinant Europos ginkluotųjų pajėgų gebėjimą veikti, tiekimo saugumą ir didesnį sąveikumą. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Reaguodama į klausimo skubumą, 2022 m. liepos 19 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl tokios priemonės, t. y. pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo nustatomas Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas. Komisija tikisi, kad reglamentas bus greitai priimtas ir įsigalios iki 2022 m. pabaigos. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Sukūrus priemonę, Komisija pateiks Europos investicijų gynybos srityje programos (EIGP) reglamento pasiūlymą. Pasak Komisijos, EIGP reglamentas galėtų būti pagrindas būsimiems bendriems plėtros ir viešųjų pirkimų projektams, kurie yra labai svarbūs valstybių narių ir Sąjungos saugumui, ir, atsižvelgiant į trumpalaikės priemonės logiką – galimai susijusiai Sąjungos finansinei intervencijai, skirtai Europos gynybos pramonės bazei stiprinti, ypač projektams, kurių nė viena valstybė narė negalėtų parengti ar kurių pirkimų negalėtų vykdyti viena. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Sąjungos geopolitinės aplinkybės labai pasikeitė dėl Rusijos vykdomos karinės agresijos prieš Ukrainą. Vėl kilus teritoriniam konfliktui ir didelio intensyvumo karui Europos teritorijoje, valstybės narės turi iš naujo persvarstyti savo gynybos planus ir pajėgumus. Kartu turi būti pritaikyta pagrindinė pramoninė ir technologinė bazė, kuriai turėtų būti sudarytos sąlygos remti ir stiprinti valstybių narių ginkluotąsias pajėgas, kurios yra pagrindinė brandžios demokratijos priemonė, sauganti Europos piliečių laisvę. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK palankiai vertina paskelbtą valstybių narių išlaidų gynybai didinimą siekiant skubiai panaikinti didelį susirūpinimą keliančias karines spragas. Vis dėlto, jei veikla nebus koordinuojama ir nebus bendradarbiaujama, tikėtina, kad dėl tokio išlaidų didinimo Europos gynybos pramonė dar labiau susiskaidys, bus ribojamas bendradarbiavimo per visą nupirktos įrangos gyvavimo ciklą potencialas ir trukdoma sąveikumui. Be to, su trumpalaikiais pirkimais susiję sprendimai dažnai turi ilgalaikį poveikį EGTPB rinkos stiprumui ir artimiausių dešimtmečių galimybėms. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Todėl EESRK remia iniciatyvą, kuria siekiama skatinti bendrus viešuosius pirkimus, susijusius su skubiausiais gynybos produktų poreikiais. Atrodo, kad bendri viešieji pirkimai yra ypač svarbūs dabartinėmis aplinkybėmis, kai staigus panašių produktų paklausos padidėjimas atitinka pramonės pasiūlą, kuri vis dar yra pritaikyta taikos metui ir todėl jai sunku patenkinti paklausą. Todėl, siekiant užtikrinti valstybių narių solidarumą, padidinti sąveikumą, užkirsti kelią išstūmimo efektui ir padidinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, būtina bendradarbiauti vykdant viešuosius pirkimus gynybos srityje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ne mažiau svarbu padėti pramonei prisitaikyti prie naujos saugumo aplinkos struktūrinių pokyčių. Kadangi būtinas Europos karinių pajėgumų stiprinimas yra ilgalaikis procesas, o Ukrainai gali prireikti nuolatinės paramos ilgesnį laikotarpį, EGPTB turės padidinti savo gamybos pajėgumus. Tai būtina siekiant patenkinti ne tik dabartinę didžiausią paklausą, bet ir kitus poreikius. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Šiuo atžvilgiu EESRK mano, kad siūlomas Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas savo požiūriu, taikymo sritimi ir finansiniu paketu yra pernelyg ribotas, kad galėtų sustiprinti Europos pramonės pajėgumus. Atsargų papildymas iš esmės riboja produktų ir tiekėjų pasirinkimą, t. y. 500 mln. EUR 27 valstybėms narėms per dvejus metus yra gana kukli investicija. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Trumpai tariant, EESRK mano, kad siūlomas reglamentas gali naudingai prisidėti geriau susisteminant ir sureguliuojant dabartinę didžiausią skubiai reikiamos įprastinėje prekyboje esančios įrangos paklausą, tačiau tai yra gana silpna pramonės politikos priemonė. Todėl EESRK mano, kad Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas nebūtinai turėtų būti laikomas būsimos Europos investicijų gynybos srityje programos, kuri paskelbta kaip priemonė bendriems viešiesiems pirkimams ir bendrai sukurtoms sistemoms per visą jų gyvavimo ciklą remti, pirmtaku. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Pagal pasiūlymą Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktu bus atsižvelgta į Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio ir Europos gynybos agentūros vadovo įsteigtos Bendrų viešųjų pirkimų gynybos srityje darbo grupės darbą. Darbo grupė turėtų palengvinti valstybių narių labai trumpalaikių viešųjų pirkimų poreikių koordinavimą ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis bei ES gynybos srities gamintojais, kad būtų remiami bendri viešieji pirkimai siekiant papildyti atsargas. Todėl šios Darbo grupės veikla yra labai svarbi Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais akto sėkmei ir EESRK ragina valstybes nares juo visapusiškai pasinaudoti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK abejoja, ar siūlomas finansinis paketas yra pakankamas, kad darytų didelę įtaką valstybių narių sprendimams dėl viešųjų pirkimų. Taip pat puikiai suprantame finansinį spaudimą dabartinei DFP ir papildomo finansavimo poreikį būsimai EIGP. Atsižvelgiant į tai, bus ypač svarbu ribotą šios priemonės finansavimą sutelkti į svarbiausius bendrus viešuosius pirkimus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kalbant apie biudžeto apribojimus ir projektų atranką, EESRK abejoja, kaip su išlaidomis nesusijusio finansavimo samprata gali būti praktiškai taikoma pirkimams, kuriuos siekiama vykdyti pagal Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktą. EESRK taip pat kelia klausimą dėl priemonei įgyvendinti skirtos techninės ir administracinės pagalbos biudžeto panaudojimo veiksmingumo. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK pritaria numatytam įgyvendinimui taikant tiesioginį valdymą, tačiau pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad kompetentingos Komisijos tarnybos laiku gautų reikiamus žmogiškuosius išteklius, kad galėtų susitvarkyti su dėl to atsirandančiu darbo krūviu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK pritaria siūlomo reglamento tinkamumo kriterijams, visų pirma galimybei išplėsti jau sudarytas viešųjų pirkimų sutartis. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK taip pat pritaria papildomai sąlygai, kad ES finansavimas būtų skiriamas tik įrangos, pagamintos ES arba asocijuotosiose valstybėse, viešiesiems pirkimams, įskaitant trečiųjų šalių (subjektų) kontroliuojamas bendroves, kurios gali pateikti valstybės narės, kurioje yra įsikūrusios, saugumo garantijas. Šia sąlyga pakartojamos atitinkamos EGF nuostatos ir užtikrinama, kad būtų pasiektas EGPTB stiprinimo tikslas. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Be to, EESRK abejoja dėl reikalavimo, kad gynybos produktui netaikyti neasocijuotosios trečiosios valstybės (subjekto) apribojimo, svarbos. Kadangi siūloma priemonė apima standartinius viešuosius pirkimus ir ja siekiama patenkinti svarbiausius produktų poreikius, atrodo, kad šis reikalavimas Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais akto atveju yra mažiau aktualus nei EGF, kuriuo siekiama plėtoti būsimus pajėgumus ir kurio deklaruojamas tikslas yra technologinė nepriklausomybė. Todėl EESRK ragina šią nuostatą aiškinti lanksčiai, paliekant valstybėms narėms galimybę derinti veiklos laisvės siekį ir pirkimo skubumą bei sąveikumą su turima įranga. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Galiausiai EESRK kelia klausimą dėl tam tikrų siūlomų skyrimo kriterijų, t. y. su teigiamu viešųjų pirkimų poveikiu EGPTB susijusių kriterijų, tinkamumo. Atsižvelgiant į tai, kad daugiausia dėmesio skiriama svarbiausiems poreikiams ir greitai įsigyjamos įrangos standartizuotiems viešiesiems pirkimams, šis poveikis tikriausiai nėra pagrindinis kriterijus valstybėms narėms, išskyrus atvejus, kai rangovas yra jų teritorijoje. Be to, perkančioms valstybėms narėms tikriausiai bus sunku įrodyti teigiamą poveikį EGPTB, visų pirma tais atvejais, kai didžiausią susirūpinimą keliantis klausimas yra skubumas. |
| --- | --- |

4.8.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/172 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/172

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2023–2027 m. Sąjungos saugaus junglumo programa

(COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD))

ir

Bendro komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „ES kosmoso eismo valdymo požiūris. ES indėlis sprendžiant pasaulinį uždavinį“

(JOIN(2022) 4 final)

(2022/C 486/24)

| Pranešėjas | Pierre-Jean COULON |
| --- | --- |

Pranešėjas

Pierre-Jean COULON

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2022 5 2 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 189 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 7 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 222 / 0 / 1 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2022 5 2

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 189 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 7

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

222 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK mano, kad komunikatas ir pasiūlymas, kuriais pradėtas rengti Europos kosmoso dokumentų rinkinys, dabartiniu laikotarpiu yra nepaprastai svarbūs ir būtini. Todėl rekomenduoja, kad bendru komunikatu, imantis aktyviosios diplomatijos priemonių, būtų labai skatinamas daugiašalis kosmoso eismo valdymas Jungtinių Tautų sistemoje, visų pirma Kosminės erdvės taikaus naudojimo komitete (COPUOS) ir Nusiginklavimo konferencijoje, kadangi šiuo klausimu neturime pakankamai taisyklių. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kosmoso eismo, įskaitant kosmines šiukšles, valdymui teiktina absoliuti pirmenybė, todėl Europos lygmeniu būtina atsižvelgti į visus dalyvaujančius veikėjus. Kaip pažymėta bendrame komunikate ir šioje nuomonėje, su kosmoso eismo valdymo programų įvairove susijusi pagrindinė problema yra tarptautinės standartizacijos stoka. Todėl akivaizdu, kad reikia parengti tarptautinius standartus bei gaires ir rinkti geriausios patirties pavyzdžius. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK ragina praktiškai įgyvendinti kosmoso stebėjimo sistemą siekiant užtikrinti ilgalaikį kosmoso tvarumą visose valstybėse narėse.
  Juk antrasis pagrindinis kosmoso teisės principas yra veikėjų atsakomybė už savo veiklą kosmose. Ji apima tarptautinę atsakomybę už veiklos kontrolę ir atsakomybę už tokios veiklos kosmose padarytą žalą. Bendrame komunikate taip nustatoma tarptautinė atsakomybė už veiklos kontrolę. |
| --- | --- |

1.3.

Juk antrasis pagrindinis kosmoso teisės principas yra veikėjų atsakomybė už savo veiklą kosmose. Ji apima tarptautinę atsakomybę už veiklos kontrolę ir atsakomybę už tokios veiklos kosmose padarytą žalą. Bendrame komunikate taip nustatoma tarptautinė atsakomybė už veiklos kontrolę.

| 1.4. | EESRK apgailestauja, kad nėra nustatyti tarptautiniai standartai, ir rekomenduoja įtraukiant organizuotą pilietinę visuomenę priimti standartus, įskaitant taikomus palydovų šiukšlių valdymui, ir gaires Europos lygmeniu.
  Kosmoso veikėjų, kurie iki šiol iš esmės buvo valstybiniai, ir tų, kurie siekė tapti svarbiais veikėjais, įskaitant privačius veiklos vykdytojus, kova paskatino iš esmės reformuoti tarptautinius standartus, kurie buvo priimti, kai kosmosas buvo mažos technologinių ir pramoninių galių turinčios grupės veiklos sritis. |
| --- | --- |

1.4.

Kosmoso veikėjų, kurie iki šiol iš esmės buvo valstybiniai, ir tų, kurie siekė tapti svarbiais veikėjais, įskaitant privačius veiklos vykdytojus, kova paskatino iš esmės reformuoti tarptautinius standartus, kurie buvo priimti, kai kosmosas buvo mažos technologinių ir pramoninių galių turinčios grupės veiklos sritis.

| 1.5. | Kaip pabrėžiama papildomoje nuomonėje CCMI/196 „Naujasis kosmosas“:






  — | reikėtų plėtoti sinergiją su Europos gynybos fondu, didinant civilinės, kosmoso ir gynybos pramonės sąveiką, |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

reikėtų plėtoti sinergiją su Europos gynybos fondu, didinant civilinės, kosmoso ir gynybos pramonės sąveiką,

| — | bendroji programa „Europos horizontas“ turėtų būti naudojama siekiant skatinti kosmoso rinką, remti novatoriškų komercinių sprendimų kūrimą ES kosmoso galutinės grandies bei pradinės grandies sektoriuose ir paspartinti pagrindinių reikalingų technologijų prieinamumą, |
| --- | --- |

—

bendroji programa „Europos horizontas“ turėtų būti naudojama siekiant skatinti kosmoso rinką, remti novatoriškų komercinių sprendimų kūrimą ES kosmoso galutinės grandies bei pradinės grandies sektoriuose ir paspartinti pagrindinių reikalingų technologijų prieinamumą,

| — | švietimo ir mokymo veikla yra labai svarbi su kosmosu susijusių sričių pažangiesiems įgūdžiams ugdyti, o ankstesnių palydovų projektų, pavyzdžiui, „Galileo“ ir „Copernicus“, metu įgyta patirtis galėtų būti panaudota kosmoso technologijomis grindžiamo junglumo sistemai tobulinti, |
| --- | --- |

—

švietimo ir mokymo veikla yra labai svarbi su kosmosu susijusių sričių pažangiesiems įgūdžiams ugdyti, o ankstesnių palydovų projektų, pavyzdžiui, „Galileo“ ir „Copernicus“, metu įgyta patirtis galėtų būti panaudota kosmoso technologijomis grindžiamo junglumo sistemai tobulinti,

| — | kalbant apie valdymą, atsakomybės paskirstymas geriausiems dalyviams, remiantis įrodyta kompetencija ir laikantis viešųjų pirkimų taisyklių, užtikrintų veiksmingą programų įgyvendinimą ir kartu skatintų naujojo kosmoso atsiradimą, |
| --- | --- |

—

kalbant apie valdymą, atsakomybės paskirstymas geriausiems dalyviams, remiantis įrodyta kompetencija ir laikantis viešųjų pirkimų taisyklių, užtikrintų veiksmingą programų įgyvendinimą ir kartu skatintų naujojo kosmoso atsiradimą,

| — | be to, mokslinės ir techninės pažangos skatinimas yra konkurencingumo ir inovacijų gebėjimų pagrindas, naudingas MVĮ, startuoliams ir novatoriškoms įmonėms. |
| --- | --- |

—

be to, mokslinės ir techninės pažangos skatinimas yra konkurencingumo ir inovacijų gebėjimų pagrindas, naudingas MVĮ, startuoliams ir novatoriškoms įmonėms.

2.   Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | Kosmosas šiandien daugeliu atžvilgių yra papildoma ekonominė teritorija. Spartėjant viešosioms ir privačiosioms investicijoms, didėja kosmoso veiklos intensyvumas ir kosmosas tampa svarbiu geostrateginiu iššūkiu. Kosminės erdvės eksploatavimas suintensyvėja dėl technologijų konkurencijos, kosmoso sektoriaus startuolių atsiradimo, naujų rinkų ir paslaugų atvėrimo ir valstybių bei privačių veiklos vykdytojų noro stiprinti veiklą orbitoje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nepaisant kosminės erdvės strateginio masto, nėra jokių išsamių įgaliojimų ar privalomų įstatymų, taikomų žemoms ir geostacionarioms orbitoms, taip pat nėra jokio reguliavimo ar sistemos, skirtos valdyti kosmoso eismą, tuo tarpu palydovų skaičius orbitoje didėja. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Iki šiol kosmoso eismo valdymas buvo grindžiamas tik savanoriška ir neprivaloma gerąja patirtimi, kuri ne visada tinkamai valdoma ar taikoma ir kuria siekiama sumažinti statistinę palydovų ir kosminių šiukšlių susidūrimo riziką. Iš jos matyti, kad orbitoje neturėtų tyčia susidaryti šiukšlių, ir raginama pervesti į „pasyvią būseną“ nebenaudojamus palydovus sunaudojant likutinį kurą, laikytis „25 metų taisyklės“, taikomos žemos orbitos palydovams (nebenaudojami palydovai turi sugrįžti į atmosferą per 25 metus), ir nenaudojamus geostacionarius palydovus perkelti į „kapinių orbitą“. Tačiau šių taisyklių nebepakanka susidūrimo rizikai sumažinti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Be to, atsirado naujų veiklos koncepcijų: kosminės erdvės stebėjimas ir orbitoje esančių objektų sekimas (angl. Space Surveillance and Tracking, SST), kosmoso eismo koordinavimas (angl. Space Traffic Coordination, STC), kosmoso eismo koordinavimas ir valdymas (angl. Space Traffic Coordination and Management, STCM) (1). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Todėl reikia skubiai priimti tinkamus strateginio pobūdžio teisės aktus dėl kosmoso veiklos ir palydovų eismo, kad būtų užtikrintas ilgalaikis kosmoso tvarumas, taip pat pasitelkti dirbtinį intelektą, kad būtų išvengta susidūrimų pavojaus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Anksčiau šiais metais Europos Komisija pradėjo projektą „Spaceways“, kurio tikslas – apibrėžti kosmoso eismo valdymo sistemą, kad būtų „parengtas eismo kodeksas ir sąlygos, kuriomis galėtų būti išduodamos licencijos ir skrydžių leidimai“. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | 2021 m. sausio mėn. pradėtų projektų „Spaceways“ ir EUSTM tikslas – atitinkamai ne vėliau kaip 2022 m. birželio ir rugpjūčio mėn. pateikti Europos Komisijai rekomendacijas ir gaires dėl „kosmoso eismo valdymo, taip pat teisinį, politinį ir ekonominį vertinimą, po kurio būtų parengtos galutinės įgyvendinimo rekomendacijos ir gairės“ (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Europos Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio bendrame komunikate pripažįstama būtinybė taikyti Sąjungos lygmens požiūrį ir numatytos reguliarios konsultacijos, diskusijos ir dialogai su visais atitinkamais Sąjungos civiliniais ir kariniais suinteresuotaisiais subjektais transporto, visų pirma aviacijos, srityje ir Europos kosmoso pramonėje, kartu atsižvelgiant į gynybos ir saugumo poreikius, padedant Europos gynybos agentūrai. EESRK norėtų, kad šiame procese dalyvautų ne tik pramonė, bet ir visa socialinė bendruomenė. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komunikate numatoma pasitelkti ES SST konsorciumą (3) siekiant plėtoti veiklos pajėgumus, būtinus būsimam Sąjungos kosmoso eismo valdymui, be kita ko, gerinti jo veiklos rezultatus, plėtoti kosmoso stebėjimo ir orbitoje esančių objektų sekimo (SST) paslaugas ir naujas technologijas pasitelkiant dirbtinį intelektą bei kvantines technologijas, remti kosminių šiukšlių mažinimo ir techninės priežiūros orbitoje operacijas ir užtikrinti Sąjungos, nacionalinių fondų, Europos kosmoso agentūros (EKA), programos „Europos horizontas“ ir Europos gynybos pramonės plėtros programos (EGPPP) finansavimo sinergiją. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Svarbus 2023–2027 m. Sąjungos saugaus junglumo programos aspektas – kosmoso erdvės už Europos žemyno ribų aprėpties didinimas; Sąjunga turės pasikliauti visų pirma Jungtinių Tautų kosmoso reikalų biuru (UNOOSA) ir nacionalinėmis institucijomis, kad jos parengtų standartus, kurie bus taikomi kosmoso teritorijos valdymui, kartu skatindama rengti bendrus standartus konkrečiame forume ir ragindama tarptautines standartizacijos organizacijas laikytis integruoto požiūrio. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Nurodyti tikslai reiškia, kad artimiausiu metu sektorius prisiims tam tikrus įpareigojimus, o vidutiniu laikotarpiu valstybės narės parengs teisės akto pasiūlymą, kuriuo būtų sprendžiamas nacionalinių metodų susiskaidymo klausimas ir vengiama iškraipyti konkurenciją su už Sąjungos ribų įsisteigusiais veiklos vykdytojais, nustatant vienodų sąlygų taikymo veiklos vykdytojams principą. Taip pat numatytos neprivalomos priemonės, pvz., gairės.
  Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto būtų pirmas žingsnis; tuomet Europos organizacijos turėtų priimti visiems taikomus techninius reikalavimus – standartus ar gaires. |
| --- | --- |

2.11.

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto būtų pirmas žingsnis; tuomet Europos organizacijos turėtų priimti visiems taikomus techninius reikalavimus – standartus ar gaires.

| 2.12. | Komunikate teigiama, kad Sąjunga teiks pirmenybę daugiašaliam požiūriui Jungtinėse Tautose, skatindama dialogą su Kosmoso erdvės taikaus naudojimo komitetu (COPUOS) ir Nusiginklavimo konferencija. Atsižvelgiant į tai, kad sprendžiamas žmonijos ateities klausimas, ES turi nustatyti atitinkamus JT organus, kurie turėtų vykdyti šią veiklą, įskaitant Tarptautinę civilinės aviacijos organizaciją (ICAO).
  Komunikate numatyta metodika taikoma principu „iš apačios į viršų“: ji bus grindžiama nacionaliniais ir regioniniais indėliais, siekiant užtikrinti numatytų taisyklių ir standartų suderinamumą, o po to regioniniai komponentai bus integruoti į pasaulinio masto valdymą, kuris dar turi būti apibrėžtas. |
| --- | --- |

2.12.

Komunikate numatyta metodika taikoma principu „iš apačios į viršų“: ji bus grindžiama nacionaliniais ir regioniniais indėliais, siekiant užtikrinti numatytų taisyklių ir standartų suderinamumą, o po to regioniniai komponentai bus integruoti į pasaulinio masto valdymą, kuris dar turi būti apibrėžtas.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Komisijos komunikate įvertinamas kosminio eismo valdymo poreikis ir siūlomas visuotinai taikomas Europos požiūris į kosmoso naudojimą, įskaitant civilinį naudojimą. Kosmoso veiklos plėtra, veikėjų, dalyvaujančių eksploatuojant kosminę erdvę, gausėjimas ir įvairovė, taip pat visų veiklos sektorių priklausomybė nuo palydovinių technologijų ir paslaugų laipsniškai lėmė pernelyg aktyvų orbitų eksploatavimą ir dažnių spektro prisotinimą, todėl juos reikia racionalizuoti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pagal tarptautinę teisę (Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga, ITU) Žemės orbitos laikomos ribotais gamtos ištekliais. Laisvės ir nepasisavinimo principai, kuriais grindžiamas Žemės orbitų naudojimas, susiduria su šalių ir bendrovių, kurios kartais pažeidžia ITU taisykles, reikalavimais dėl dažnių paskirstymo ir palydovinių sistemų platinimo. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kosmoso veikėjų, kurie iki šiol iš esmės buvo valstybiniai, ir tų, kurie siekė tokio statuso, įskaitant privačius veiklos vykdytojus, kova paskatino iš esmės reformuoti tarptautinius standartus, kurie buvo priimti, kai kosmosas buvo mažos technologinių ir pramoninių galių turinčios grupės veiklos sritis. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Be teisinių klausimų, kosmoso teritorija naudojama tokiame kontekste, kuriame vėl pasireiškia tarptautinė geopolitinė įtampa, kaip rodo aktualijos: tai ypač pasakytina apie koorbitalines bauginimo operacijas, technologijų lenktynes ar priešpalydovinių ginklų bandymus, dėl kurių tarp valstybių susiklostė nepasitikėjimo atmosfera. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dėl orbitų ir dažnių spektro prisotinimo keliamų problemų, taip pat dėl kosminių šiukšlių gausėjimo kylančios grėsmės valstybės narės, EKA ir ES SST konsorciumas (4) nusprendė geriau koordinuoti stebėsenos priemones ir technologijas. Atsižvelgdamas į privačių palydovų sistemų ir galimų nelegalių zonų gausėjimą, EESRK ragina priimti griežtus reikalavimus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Bendrame komunikate pabrėžiamas atsargus tarptautinio dialogo atnaujinimas siekiant parengti elgesio kodeksą ir priemones, įskaitant teisėkūros priemones, skirtas tvariam kosminės erdvės naudojimui užtikrinti. |
| --- | --- |

3.6.

Teisiniai ir politiniai aspektai

| 3.7. | EESRK pritaria komunikate ir pasiūlyme dėl reglamento nustatytiems veiklos tikslams ir norėtų atkreipti dėmesį į teisinius ir politinius aspektus, į kuriuos negalima neatsižvelgti sprendžiant šiuos klausimus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nelengva apibrėžti sąvoką „kosmoso teisė“. Nors kosmoso ribų nustatymo klausimu dar nesusitarta, buvo pripažinta, jog kosmoso teisei, inter alia, būdingi tam tikri pagrindiniai principai. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Nors pagrindiniai principai buvo priimti remiantis penkiomis tarptautinėmis sutartimis ir aštuoniomis tarptautinėmis rezoliucijomis (5), kosmoso teisės apibrėžimo klausimas liko neišspręstas, nes kosmoso tyrinėjimo pradžioje pagrindinis rūpestis buvo neleisti galingosioms pasaulio kosminėms valstybėms pasisavinti dangaus kūnų, o ne aiškiai apibrėžti tos teisės dalyką. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kosmoso teisės principai buvo nustatyti dar 1963 m. gruodžio 13 d. JT rezoliucijoje 1962 (XVIII) ir pakartoti 1967 m. pirmojoje Kosminės erdvės sutartyje.
  Šie principai yra:






  — | kosmoso tyrinėjimas ir naudojimas visos žmonijos labui, |
| --- | --- | --- |

3.10.

Šie principai yra:

—

kosmoso tyrinėjimas ir naudojimas visos žmonijos labui,

| — | naudojimo ir tyrinėjimo laisvė, |
| --- | --- |

—

naudojimo ir tyrinėjimo laisvė,

| — | nepasisavinimas, |
| --- | --- |

—

nepasisavinimas,

| — | taikus naudojimas, |
| --- | --- |

—

taikus naudojimas,

| — | valstybių atsakomybė už savo veiklą kosmose, |
| --- | --- |

—

valstybių atsakomybė už savo veiklą kosmose,

| — | bendradarbiavimas ir savitarpio pagalba, |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas ir savitarpio pagalba,

| — | nacionalinė jurisdikcija ir kosmoso objektų kontrolė, |
| --- | --- |

—

nacionalinė jurisdikcija ir kosmoso objektų kontrolė,

| — | valstybių atsakomybė už žalą, |
| --- | --- |

—

valstybių atsakomybė už žalą,

| — | astronautams suteikiamas žmonijos pasiuntinių statusas. |
| --- | --- |

—

astronautams suteikiamas žmonijos pasiuntinių statusas.

| 3.11. | Apie kosmoso teisės taikų pobūdį byloja dar du jos principai.
  Pirmasis – visoms valstybėms, dalyvaujančioms tyrinėjant ir naudojant kosmosą, nustatytas bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos įpareigojimas. Tai reiškia veiksmingą ir skaidrų kosmose veiklą vykdančių šalių dialogą, siekiant užtikrinti vykdomos veiklos tvarumą ir saugumą. Kaip matyti iš komunikato, šiuo metu šiame dialoge ypatingas dėmesys skiriamas kosminių šiukšlių problemai. |
| --- | --- |

3.11.

Pirmasis – visoms valstybėms, dalyvaujančioms tyrinėjant ir naudojant kosmosą, nustatytas bendradarbiavimo ir savitarpio pagalbos įpareigojimas. Tai reiškia veiksmingą ir skaidrų kosmose veiklą vykdančių šalių dialogą, siekiant užtikrinti vykdomos veiklos tvarumą ir saugumą. Kaip matyti iš komunikato, šiuo metu šiame dialoge ypatingas dėmesys skiriamas kosminių šiukšlių problemai.

| 3.12. | Antrasis pagrindinis kosmoso teisės principas yra valstybių ir naujųjų veikėjų atsakomybė už savo veiklą kosmose. Ji apima tarptautinę atsakomybę už veiklos kontrolę ir atsakomybę už tokios veiklos kosmose padarytą žalą. Bendrame komunikate taip siekiama nustatyti tarptautinę atsakomybę už veiklos kontrolę. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kai buvo rengiamos pagrindinės kosmoso sutartys, kosminių šiukšlių ir orbitų bei dažnių prisotinimo klausimas nebuvo įtrauktas į darbotvarkę, tačiau dabar mūsų visuomenių priklausomybė nuo palydovinių išteklių lėmė tokį didžiulį į kosmosą paleidžiamų objektų pagausėjimą, kad orbitų ir dažnių paskirstymo klausimas tapo tikru strateginiu klausimu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Todėl po 60 kosminės erdvės eksploatavimo metų sulaukėme saugumo iššūkių, susijusių su orbitomis, beprecedenčio pagausėjimo. Nuo 2007 m. sausio mėn. Kinijos priešpalydovinių ginklų bandymo įvairių formų jėgos demonstravimo kosmose atvejų padaugėjo. Taip pat kyla klausimas dėl kosminės erdvės „ginklavimosi“ rizikos.
  Tarptautinėje teisėje šis klausimas yra itin miglotas, nes dar nėra apibrėžta, kas yra puolimo kosmose priemonės ir kas yra agresija, o puolimo kosmose būdai yra įvairūs; jie apima raketų smūgius, akinimą lazerio spinduliu, kibernetinius išpuolius ryšių sistemose, koorbitalinius manevrus ir t. t. |
| --- | --- |

3.14.

Tarptautinėje teisėje šis klausimas yra itin miglotas, nes dar nėra apibrėžta, kas yra puolimo kosmose priemonės ir kas yra agresija, o puolimo kosmose būdai yra įvairūs; jie apima raketų smūgius, akinimą lazerio spinduliu, kibernetinius išpuolius ryšių sistemose, koorbitalinius manevrus ir t. t.

| 3.15. | Geostacionariojoje orbitoje susiduriama su kitokio pobūdžio sunkumais: dažnių perkrova ir trukdžių rizika. Geostacionarioji orbita yra itin svarbi telekomunikacijų paslaugų tęstinumo užtikrinimui visoms pasaulio valstybėms. Dėl tokių pokyčių kyla nemažai teisinių sunkumų, nes geostacionariosios orbitos plėtra lėmė ekonominės rinkos sukūrimą ir netgi spekuliacijų atsiradimą. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Todėl, atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, EESRK mano, kad bendru komunikatu, imantis aktyviosios diplomatijos priemonių, reikėtų labai skatinti daugiašalį kosmoso eismo valdymą Jungtinių Tautų sistemoje, visų pirma Kosminės erdvės taikaus naudojimo komitete (COPUOS) ir Nusiginklavimo konferencijoje, kadangi šiuo klausimu neturime pakankamai taisyklių. |
| --- | --- |

3.16.

Kosmoso eismo valdymas – iššūkis Europos valdymui

| 3.17. | Kosmoso eismo valdymas nėra nauja sąvoka. Tačiau dėl kosmoso veiklos saugai, saugumui ir tvarumui kylančių iššūkių pobūdžio ir svarbos kosmoso eismo valdymas (STM) tapo precedento neturinčiu prioritetu kosmoso srities veikėjams ir valstybėms, suvokiančioms savo priklausomybę nuo kosmoso išteklių. Tačiau tik atitinkamus technologinius pajėgumus turinčios valstybės jau yra parengusios kosmoso stebėjimo ir sekimo (SST) ir informuotumo apie padėtį kosmose (angl. Space Situational Awareness, SSA) programas. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Jungtinių Valstijų Gynybos departamentas šiuo metu naudoja pažangiausią sistemą. Jo kosmoso stebėjimo tinklas (SSN), kuriame veikia antžeminiai ir kosminiai radarai, suteikia JAV unikalią aptikimo ir identifikavimo galimybę, kurią jos kartu su savo sąjungininkais ir partneriais taip pat naudoja kaip poveikio priemonę.
  Kitos valstybės, pavyzdžiui, Rusija, Kinija, Japonija, Indija ir kai kurios Europos šalys (Prancūzija, Vokietija) taip pat yra parengusios kosmoso stebėjimo programas. Atsižvelgiant į jų strateginę funkciją, didžioji dauguma šių programų yra kontroliuojamos kariuomenės, padedant kosmoso agentūroms.
  Europos Sąjungoje Ispanija, Italija, Lenkija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija ir Vokietija įsteigė ES SST konsorciumą, kurio tikslas – nemokamai įvertinti susidūrimų orbitoje ir nekontroliuojamo kosminių šiukšlių pakartotinio patekimo į Žemės atmosferą riziką ir aptikti orbitoje esančius fragmentus. 2023 m. ES SST taps daugiau valstybių narių apimančia partneryste, kad Europos ir pasaulio palydovų operatoriams galėtų teikti susidūrimo rizikos vertinimo paslaugas.
  Kai kurios privačios įmonės taip pat sukūrė savo SST ir (arba) SSA sistemas duomenims ir verslo paslaugoms teikti. |
| --- | --- |

3.18.

Kitos valstybės, pavyzdžiui, Rusija, Kinija, Japonija, Indija ir kai kurios Europos šalys (Prancūzija, Vokietija) taip pat yra parengusios kosmoso stebėjimo programas. Atsižvelgiant į jų strateginę funkciją, didžioji dauguma šių programų yra kontroliuojamos kariuomenės, padedant kosmoso agentūroms.

Europos Sąjungoje Ispanija, Italija, Lenkija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija ir Vokietija įsteigė ES SST konsorciumą, kurio tikslas – nemokamai įvertinti susidūrimų orbitoje ir nekontroliuojamo kosminių šiukšlių pakartotinio patekimo į Žemės atmosferą riziką ir aptikti orbitoje esančius fragmentus. 2023 m. ES SST taps daugiau valstybių narių apimančia partneryste, kad Europos ir pasaulio palydovų operatoriams galėtų teikti susidūrimo rizikos vertinimo paslaugas.

Kai kurios privačios įmonės taip pat sukūrė savo SST ir (arba) SSA sistemas duomenims ir verslo paslaugoms teikti.

| 3.19. | Kaip pažymėta bendrame komunikate ir šioje nuomonėje, su STM programų įvairove susijusi pagrindinė problema yra tarptautinės standartizacijos stoka. Vis dėlto akivaizdu, kad reikia parengti tarptautinius standartus bei gaires ir rinkti geriausios patirties pavyzdžius. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Pasaulinės iniciatyvos ir sprendimai dėl kosmoso eismo valdymo gali sukurti sudėtingą aplinką Europai ir jos kosmoso srities subjektams. JAV ėmėsi iniciatyvios politikos teigdamos, kad jos likusiam pasauliui turėtų būti pavyzdžiu kuriant geresnius duomenų ir informuotumo apie padėtį kosmose standartus, sudarant standartizuotų metodų rinkinį susidūrimų rizikai sumažinti ir tarptautiniu mastu propaguojant įvairius veiklos kosmose techninius standartus, patirtį ir saugos standartus. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Sąjunga atkreipė dėmesį į strateginius, komercinius ir geopolitinius kosmoso eismo valdymo aspektus, kurie neapsiriboja kosminės erdvės tvarumu, bet taip pat yra susiję su Europos savarankiškumu ateityje prieigos prie kosmoso ir kosmoso naudojimo srityje.
  Europos kosmoso srities subjektai jau parengė tam tikrą politiką ir iniciatyvas, kuriomis siekiama tiesiogiai arba netiesiogiai spręsti kosmoso eismo valdymo problemas. Tačiau tai, kad Europa delsia spręsti šią problemą įsijungdama į bendrus projektus, turi pasekmių. |
| --- | --- |

3.21.

Europos kosmoso srities subjektai jau parengė tam tikrą politiką ir iniciatyvas, kuriomis siekiama tiesiogiai arba netiesiogiai spręsti kosmoso eismo valdymo problemas. Tačiau tai, kad Europa delsia spręsti šią problemą įsijungdama į bendrus projektus, turi pasekmių.

| 3.22. | Juk Europos palydovų gamybos konkurencingumui ateityje gali kilti grėsmė, jei įmonės bus priverstos naudoti JAV STM duomenis arba pateikti JAV STM licenciją, kurią gali būti atsisakyta joms išduoti. Europos palydovų paleidimo paslaugų teikėjai taip pat susiduria su didele rizika.
  Daugelis Europos subjektų labai priklauso nuo su JAV pasirašytų dalijimosi duomenimis susitarimų, susijusių su nauja 2021 m. Europos informuotumo apie padėtį kosmose sistema (angl. Space Situational Awareness, SSA). Šie subjektai tai ministerijos ir kariuomenės (6), Europos tarpvyriausybinės organizacijos (EKA, EUMETSAT), komerciniai palydovų operatoriai ir palydovų paleidimo paslaugų teikėjai. |
| --- | --- |

3.22.

Daugelis Europos subjektų labai priklauso nuo su JAV pasirašytų dalijimosi duomenimis susitarimų, susijusių su nauja 2021 m. Europos informuotumo apie padėtį kosmose sistema (angl. Space Situational Awareness, SSA). Šie subjektai tai ministerijos ir kariuomenės (6), Europos tarpvyriausybinės organizacijos (EKA, EUMETSAT), komerciniai palydovų operatoriai ir palydovų paleidimo paslaugų teikėjai.

| 3.23. | EESRK nuomone, ES turi priimti nuostatas, kuriomis būtų užtikrintas ne tik sertifikuotas veiklos lygis, bet ir ilgalaikis kosmoso paslaugų prieinamumas. Be to, Europai bandant įgyvendinti patikimą bendrą saugumo ir gynybos politiką, kuriai kosmoso ištekliai turi lemiamą, galbūt gyvybiškai svarbią reikšmę, ji turi atitikti griežčiausius vyriausybėms ir gynybos srities naudotojams keliamus saugumo ir saugos reikalavimus. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad nors anksčiau ES daugiausia taikė fizinę kosmoso išteklių apsaugą, grindžiamą griežta ir brangia strategija, pastarojo meto Sąjungos iniciatyvose siūloma pereiti prie atsparesnio požiūrio. Dabar ES pasisako už į ateitį orientuotą kosmoso infrastruktūros saugumo strategiją. Šiuo tikslu ji pradėjo dvi svarbias iniciatyvas: tai pasiūlymas sukurti tarptautinį veiklos kosmose elgesio kodeksą ir Europos informuotumo apie padėtį kosmose programa. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad jau iš pradžių trūksta kai kurių valstybių narių, turinčių savo stebėjimo ir stebėsenos priemones, pajėgumų koordinavimo. Šiuo metu sunku susitarti dėl tikslų, kuriuos reikia pasiekti įgyvendinant Europos STM programą. Kosmoso eismo valdymo klausimas didele dalimi puikiai iliustruoja, kaip sunku sukurti tikrą europinį kosmoso sektoriaus valdymą, nors kosmoso tvarumo ir kosmoso saugumo klausimai yra bendri visoms valstybėms narėms, joms naudojant kosmoso pajėgumus arba kosmoso išteklius. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Šie sunkumai trukdo tarptautiniam Europos kosmoso pramonės konkurencingumui. Ilgalaikėje perspektyvoje Europos nustatytų standartų ir suderinamumo su kitais standartais nebuvimas gali pakenkti galimybei laisvai naudotis kosmosu. Nepakanka turėti savo palydovų paleidimo pajėgumus. Taip pat, siekiant išlaikyti Europos kosmoso konkurencingumą, būtina turėti galimybę palydovus dislokuoti nepriklausomai nuo už Europos ribų nustatytų standartų: tai galima iliustruoti 2022 m. birželio mėn. 22 d. „Ariane 5“ pirmosios metų misijos, kurios tikslas buvo paleisti į orbitą du – malaizietišką ir indišką – palydovus, sėkme. Be to, labai greitai bus įgyvendintas kitas žingsnis – „Ariane 6“; ši raketų sistema yra lankstesnė ir pigesnė nei „Ariane 5“ (ir todėl konkurencingesnė JAV įmonės „SpaceX“ atžvilgiu), jos pirmas skrydis numatytas 2023 m. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Naudodamasis šio komunikato teikiamomis galimybėmis, EESRK primena:






  — | savo įsipareigojimą pritaikyti programą „Galileo“ civilinėms reikmėms geležinkelių, jūrų ir kelių transporto srityse, |
| --- | --- | --- |

3.27.

—

savo įsipareigojimą pritaikyti programą „Galileo“ civilinėms reikmėms geležinkelių, jūrų ir kelių transporto srityse,

| — | savo pageidavimą greitu metu praktiškai įgyvendinti Komisijos nario T. Bretono pasiūlytus ypatingos svarbos infrastruktūros objektus. |
| --- | --- |

—

savo pageidavimą greitu metu praktiškai įgyvendinti Komisijos nario T. Bretono pasiūlytus ypatingos svarbos infrastruktūros objektus.

| 3.28. | Nors kai kurių valstybių narių nacionaliniu lygmeniu parengti standartai ir normos gali būti naudingi rengiant bendras nuostatas, Europa vis dėlto turės tapti šalimi, turinčia lemiamą balsą dėl standartizacijos priemonių. Todėl ES ir EKA valstybės narės turi susitarti dėl Europos pastangų STM srityje tikslų ir principų, apibrėžti konsultacijų ir koordinavimo mechanizmus, aiškiai nustatyti vaidmenis, nedviprasmiškai paskirstyti atsakomybę ir skaidriai dalytis veikla tarp valstybių narių ir Europos suinteresuotųjų subjektų, neprieštaraujant kitose šalyse galiojančioms sistemoms. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | EESRK nuomone, šis bendras komunikatas yra pavėluotas, tačiau sveikintinas pripažinimas, kad svarbu įvairiais lygmenimis spręsti uždavinius, kylančius dėl aktyvesnės kosmoso veiklos, su kuria susijusios privalomos sistemos nebuvimas galėtų kelti pavojų pasaulinei pusiausvyrai. |
| --- | --- |

3.29.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  JOIN(2022) 4 final.

1

final

(2)  Projekte „Spaceways“, finansuojamame pagal Europos Sąjungos bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“, dalyvauja 13 pagrindinių Europos dalyvių: palydovų gamintojai ir paleidėjai, operatoriai ir paslaugų teikėjai, taip pat politinių ir teisinių mokslinių tyrimų centrai ir institutai.

2

EUSTM dalyvauja 20 pagrindinių Europos dalyvių.

(3)  Ispanija, Italija, Lenkija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija ir Vokietija.

3

(4)  https://www.eusst.eu

4

(5)  I. Chalaye Le statut des orbites terrestres et leur utilisation à la lumière des principes du droit spatial (Žemės orbitų statusas ir naudojimas atsižvelgiant į kosmoso teisės principus), Taikomųjų geopolitinių mokslų institutas (IEGA), Paryžius, 2021 m. spalio mėn.

5

Le statut des orbites terrestres et leur utilisation à la lumière des principes du droit spatial

(6)  https://www.esa.int/Safety_Security/SSA_Programme_overview

6

---

PRIEDAS

Priede pateikiama Pramonės permainų konsultacinės komisijos papildomoji nuomonė – CCMI/196 – Naujoji kosmoso industrija.

„Pramonės permainų konsultacinės komisijos nuomonė „Kosmoso technologijomis grindžiamas saugus junglumas ir naujoji kosmoso industrija. Europos pramonės kelias į suverenumą ir inovacijas“

(TEN/775 papildomoji nuomonė)

| Pranešėjas | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Franck UHLIG |

Pranešėjas

Maurizio MENSI

Bendrapranešėjis

Franck UHLIG

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 2 22 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 56 straipsnio 1 dalis |
| | Papildomoji nuomonė |
| Atsakingas skyrius | Pramonės permainų konsultacinė komisija |
| Priimta skyriuje | 2022 6 24 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 21 / 0 / 1 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 2 22

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 56 straipsnio 1 dalis

Papildomoji nuomonė

Atsakingas skyrius

Pramonės permainų konsultacinė komisija

Priimta skyriuje

2022 6 24

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

21 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK remia Europos Komisijos iniciatyvas dėl kosmoso technologijomis grindžiamo saugaus ryšio ir „naujosios kosmoso industrijos“ siekiant sustiprinti valstybių narių pramonės ir veiklos suverenumą. Savarankiškumo užtikrinimas yra labai svarbus veiksnys ne tik būsimam pramonės konkurencingumui, bet ir strateginiam nepriklausomumui ir atsparumui užtikrinti (1), kaip neseniai parodė elektroninių komponentų trūkumas, ypač po COVID-19 krizės ir prasidėjus karui Ukrainoje, kurie labai paveikė Europos kosmoso pramonę. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad saugus, prieinamas ir įperkamas junglumas yra ne tik esminė dalyvaujamosios demokratijos veikimo priemonė, bet ir būtina išankstinė sąlyga siekiant tinkamai įgyvendinti pagrindines teises, taip pat proga suteikti daugiau galių piliečiams ir pilietinei visuomenei. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pripažįsta kosmoso svarbą mūsų ekonomikai ir visuomenei, taip pat jo strateginę reikšmę saugumo ir gynybos požiūriu, kaip parodė Rusijos ir Ukrainos karas. Be to, fizinis ir kibernetinis antžeminės ir kosminės infrastruktūros bei su ja susijusių duomenų saugumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti paslaugų tęstinumą ir tinkamą sistemų veikimą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK mano, kad Europos kosmoso ekosistemos skatinimas yra labai svarbus veiksnys siekiant paspartinti dvejopą pertvarką ir spręsti didžiuosius pasaulinius uždavinius, kaip antai klimato kaita. Jis taip pat pripažįsta potencialius kosmoso startuolių ir MVĮ įtraukimo į ES kosmoso programas privalumus, įskaitant jų indėlį į ES atsparumą ir strateginį savarankiškumą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK laikosi tvirtos nuomonės, kad saugios ir savarankiškos ryšio kosmose sistemos (toliau – Programa) valdymui užtikrinti reikia, kad įvairios institucijos dirbtų kartu, todėl turi būti užtikrintas veiksmingas ir tinkamas koordinavimo lygis. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad jau įgyvendinama bendroji programa „Europos horizontas“ turėtų būti naudojama kosmoso rinkai skatinti, novatoriškų komercinių sprendimų, skirtų ES galutinės ir pradinės grandies kosmoso sektoriams, kūrimui remti ir pagrindinių Programai reikalingų technologijų prieinamumui paspartinti, kartu įgyvendinant EuroQCI (2) ir ENTRUSTED (3) iniciatyvas. Visų pirma, siekiant sukurti Europos komponentų, sistemų ir posistemių sistemą, reikėtų didelių ir ilgalaikių pastangų, kad būtų atkurta stipri Europos pramonė. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK rekomenduoja plėtoti sinergiją su Europos gynybos fondu ir pasitelkiant Komisijos civilinės, kosmoso ir gynybos pramonės sinergijos veiksmų planą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad, siekiant užtikrinti Europos kosmoso pramonės konkurencingumą, Komisijos iniciatyvomis turėtų būti remiamas aukšto lygio įgūdžių plėtojimas su kosmosu susijusiose srityse ir remiama švietimo ir mokymo veikla, kad būtų visapusiškai išnaudotas Sąjungos piliečių potencialas toje srityje. Taip būtų pagerintas svarbus Programos socialinis aspektas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į visus kosmoso pajėgumus modernizuojant esamus kosminius įrenginius („Galileo“ (4), „Copernicus“ (5)), taip pat plėtojant ateities konsteliacijas ir paslaugas. Tai padidins ES kosminių išteklių atsparumą ir paskatins jos pramonės konkurencingumą. Priskiriant atsakomybę remiantis įrodyta kompetencija turėtų būti užtikrintas veiksmingas Programos įgyvendinimas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad ES turi skatinti mokslo ir technikos pažangą ir remti kosmoso sektoriaus konkurencingumą bei inovacinius pajėgumus, visų pirma MVĮ, startuolių ir novatoriškų įmonių, ir taip skatinti pradinės ir galutinės grandies ekonominę veiklą. Mokslinių tyrimų ir inovacijų programos iš tiesų atlieka esminį vaidmenį didinant Sąjungos ir jos narių technologinius pajėgumus. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Nuomonės aplinkybės, įskaitant nagrinėjamą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| 2.1. | Europos Komisijos pasiūlymu siekiama parengti programą, pagal kurią būtų teikiamos garantuotos ir atsparios palydovinio ryšio paslaugos. Komisija yra įsipareigojusi skatinti inovacijas kosmoso sektoriuje ir toliau prisidėti prie klestinčios ES naujosios kosmoso industrijos ekosistemos kūrimo, nes tai numatyta kaip vienas iš pagrindinių jos Kosmoso programos prioritetų. Šiuo tikslu Komisija pradėjo iniciatyvą CASSINI (6). Visų pirma tai užtikrintų vyriausybiniams naudotojams visame pasaulyje ilgalaikę prieigą prie patikimų, saugių ir ekonomiškai efektyvių palydovinio ryšio paslaugų, kuriomis remiama ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga, priežiūra, išorės veiksmai ir krizių valdymas, taip didinant valstybių narių atsparumą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tikimasi, kad iniciatyvai bus naudinga tiek jau įsitvirtinusių subjektų, tiek naujosios kosmoso pramonės ekosistemos atstovų patirtis industrinės Europos kosmoso pramonės srityje. Taigi pasaulinis palydovinis ryšys dabar tapo strateginiu ES ir jos valstybių narių saugumo, saugos ir atsparumo turtu. Pasiūlymu taip pat siekiama užtikrinti komercinį spartųjį plačiajuostį ryšį visoje Europoje, panaikinti nejautrumo dažniui sritis ir užtikrinti sanglaudą tarp valstybių narių teritorijų, taip pat ryšį strateginės svarbos geografinėse vietovėse, pavyzdžiui, Afrikoje ir Arkties regione. Po „Galileo“ ir „Copernicus“ siūloma trečioji konsteliacija bus grindžiama trimis naujais diferencialais: pritaikytasis saugumas (naudojant naujas technologijas, pvz., kvantines) perduodant neskelbtiną informaciją (gynybos srityje), kelias orbitas apimanti konsteliacija ir struktūra, pagrįsta viešojo ir privačiojo sektorių partneryste (siekiant dar labiau sustiprinti komercinį aspektą). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pasiūlymas dera su keliomis kitomis ES politikos sritimis ir vykdomomis teisėkūros iniciatyvomis, susijusiomis su duomenimis (pavyzdžiui, INSPIRE direktyva (7) ir Atvirųjų duomenų direktyva (8)), debesijos kompiuterija ir kibernetiniu saugumu. Visų pirma teikiant vyriausybines paslaugas būtų užtikrinama didesnė sanglauda, atsižvelgiant į ES skaitmeninę ir kibernetinio saugumo strategijas, užtikrinant Europos infrastruktūros, tinklų, ryšių ir duomenų vientisumą ir atsparumą. Pasiūlymu taip pat bus remiamas Sąjungos kosmoso sektoriaus pramonės konkurencingumas ir inovaciniai pajėgumai ir labai prisidedama prie to, kad ateinančiais metais Europa galėtų savarankiškai ir už prieinamą kainą naudotis kosmoso erdve, be to, jis turės didelį ir svarbų teigiamą poveikį Europos paleidimo įrenginių eksploatavimo modelių konkurencingumui (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Europos Vadovų Tarybos 2019 m. kovo 21–22 d. išvadose pabrėžta, kad ES turi labiau išplėtoti konkurencingą, saugią, integracinę ir etišką skaitmeninę ekonomiką, kurioje būtų užtikrintas pasaulinio lygio sujungiamumas (10). Pažymėtina, kad 2021 m. vasario 22 d. Komisijos komunikate „Civilinės, gynybos ir kosmoso pramonės sinergijos veiksmų planas“ nurodoma, kad siekiama visiems Europoje suteikti prieigą prie didelės spartos ryšio ir užtikrinti atsparią junglumo sistemą, leisiančią Europai neprarasti ryšio, kad ir kas atsitiktų (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Programa būtų papildyti sudaryti ES vyriausybinio palydovinio ryšio GOVSATCOM (12) susitarimai dėl esamų vyriausybinio palydovinio ryšio pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais. Dėl riboto palydovo naudojimo laikotarpio per ateinantį dešimtmetį reikės papildyti keletą vyriausybėms priklausančių infrastruktūrų, kurios bus GOVSATCOM išteklių telkimo ir dalijimosi jais dalis (13). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Didėjant hibridinių ir kibernetinių grėsmių mastui ir gaivalinių nelaimių tikimybei, valstybiniams subjektams reikalingas didesnis saugumas, patikimumas ir atitinkamų palydovinio ryšio sprendimų prieinamumas. Be to, dėl augančio kvantinių kompiuterių naudojimo kyla papildoma grėsmė, nes šie kompiuteriai galės iššifruoti šiuo metu užšifruotą turinį. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | JAV, Kinijoje ir Rusijoje sukurtos įvairios didelės ne ES palydovų grupės, teikiant valstybinį finansavimą arba subsidijas. Dėl neužimtų dažnių ir orbitos laiko tarpsnių trūkumo bei ribotos GOVSATCOM pajėgumų naudojimo trukmės reikia skubiai sukurti kosmoso technologijomis grindžiamo ES saugaus ryšio sistemą. Programa būtų siekiama išnaudoti vyriausybinių palydovinio ryšio paslaugų pajėgumus ir užpildyti jų galimybių spragas. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Vykdant programą taip pat turėtų būti sudaromos sąlygos privačiajam sektoriui teikti komercinio palydovinio ryšio paslaugas. Remiantis poveikio vertinimu, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė yra tinkamiausias įgyvendinimo modelis siekiant užtikrinti galimybes siekti Programos tikslų. Ji ypač skatintų inovacijas visuose Europos kosmoso pramonės komponentuose (didžiosiose sistemų integravimo įmonėse, nepriklausomose vidutinės kapitalizacijos įmonėse, MVĮ ir startuoliuose). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kadangi vyriausybės, piliečiai ir ES institucijos tampa vis labiau priklausomi nuo junglumo, jų poreikiams patenkinti reikia geresnių saugumo sprendimų, mažos delsos (14) ir didesnės spartos plačiajuosčio ryšio, reikia užtikrinti prieigą prie atsparių sprendimų pasitelkiant novatoriškas technologijas ir naujas pramonės tendencijas bei metodus. Taigi, kaip pabrėžiama pasiūlyme, numatoma sistema bus technologijų tendencijų kūrėja. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Kad Programa būtų ekonomiškai efektyvi ir būtų galima pasinaudoti masto ekonomija, ją įgyvendinant reikia optimizuoti vyriausybinių paslaugų pasiūlos ir paklausos suderinimą. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Iš tikrųjų palydovinis ryšys užtikrina visuresę aprėptį ir papildo antžeminius tinklus. Jis vis dažniau laikomas strateginiu turtu, o tai rodo, kad pasaulyje vis labiau reikia valstybinių tarnybų, užtikrinančių atsparų junglumą ne tik siekiant paremti jų saugumo operacijas, bet ir sujungti ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingai ir efektyviai elektroninei tarpvalstybinei ar tarpsektorinei Europos viešojo administravimo institucijų, įmonių ir piliečių sąveikai, prisidėti prie veiksmingesnio, paprastesnio ir vartotojui patogesnio e. administravimo plėtojimo nacionaliniu, regioniniu ir vietos administravimo lygmenimis (15) ir valdyti krizes, taip pat remti sienų ir jūrų stebėjimą. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Programa bus kuriama palaipsniui, siekiant kokybės. Pradinis kūrimas ir diegimas galėtų prasidėti nuo 2023 m., pradinių paslaugų teikimas ir kvantinės kriptografijos bandymas orbitoje – iki 2025 m., o visapusiškas diegimas su integruota kvantine kriptografija, leidžiančia teikti visas paslaugas – iki 2028 m. Apskaičiuota, kad bendra jos kaina – 6 mlrd. EUR, o lėšos bus gaunamos iš įvairių viešojo sektoriaus šaltinių (ES biudžeto, valstybių narių ir EKA įnašų) ir privačiojo sektoriaus investicijų. Kalbant apie ES finansavimą, jis netrukdo įgyvendinti esamų ES kosmoso reglamento komponentų, visų pirma „Galileo“ ir „Copernicus“. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK mano, kad šiuolaikiniame skaitmeniniame pasaulyje kosminėmis technologijomis grindžiamas junglumas yra nepaprastai svarbus ir strateginis šiuolaikinės visuomenės turtas. Jis suteikia ekonominę galią, skaitmeninę lyderystę ir technologinį suverenumą, ekonominį konkurencingumą ir visuomenės pažangą. Kosmoso srities subjektams suteikiant svarbesnį vaidmenį, Programa siekiama užtikrinti aukštos kokybės, saugius su kosmosu susijusius duomenis ir paslaugas, kurie gali duoti socialinę ir ekonominę naudą Europos piliečiams ir įmonėms, padidinti ES saugumą ir savarankiškumą bei sustiprinti ES kaip lyderės vaidmenį kosmoso sektoriuje, kad ji galėtų konkuruoti su kitomis pirmaujančiomis kosmoso ekonomikomis ir naujomis kosminėmis valstybėmis. Be to, kosminėmis technologijomis grindžiamas junglumas taip pat yra svarbi techninė priemonė, leidžianti laisvai reikšti mintis ir laisvai skleisti idėjas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK mano, kad saugus, prieinamas ir įperkamas junglumas yra ne tik esminė dalyvaujamosios demokratijos veikimo priemonė, bet ir būtina išankstinė sąlyga siekiant atspariai įgyvendinti pagrindines teises ir proga suteikti daugiau galių piliečiams ir pilietinei visuomenei. Europos piliečiai yra vis labiau priklausomi nuo kosmoso technologijų, duomenų ir paslaugų. Tai visų pirma yra susiję su asmens duomenų apsaugos taisyklių laikymusi. Be to, kosmosas atlieka vis svarbesnį vaidmenį ES ekonomikos augimo, saugumo ir geopolitinės svarbos požiūriu. Šiuo atžvilgiu patikimas ir saugus ryšys gali būti laikomas viešąja gėrybe vyriausybėms ir piliečiams. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK ragina naudoti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, nes tai tinkamas įgyvendinimo modelis siekiant užtikrinti galimybes siekti Programos tikslų. Tiesioginis privačiojo sektoriaus dalyvavimas sukuria aplinką, kuri yra palanki tolesnei sparčiojo plačiajuosčio ryšio ir sklandaus junglumo plėtrai visoje Europoje. Tai atliekama šalinant nejautrumo dažniui sritis ir užtikrinant sanglaudą valstybių narių teritorijose, taip pat ryšį strateginės svarbos geografinėse vietovėse. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Per konkurencingą viešųjų pirkimų procedūrą Komisija gali sudaryti koncesijos sutartį, kad būtų užtikrintas reikiamas sprendimas ir apsaugoti Sąjungos bei valstybių narių interesai. Pramonės dalyvavimas per tokią koncesiją turėtų leisti privačiajam partneriui papildyti Programos infrastruktūrą naujomis galimybėmis, panaudojant papildomas nuosavas investicijas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Šiuo atžvilgiu EESRK pabrėžia, kad būsimame Programos valdyme turėtų būti tinkamai atspindėtas viešojo sektoriaus vaidmuo, ypatingą dėmesį skiriant infrastruktūros saugumui ir kruopščiai kontroliuojant išlaidas, vykdymo terminus ir veiklos rezultatus. Komisija bus koncesijos nustatymo ir priežiūros programos valdytoja. ES kosmoso programos agentūrai bus patikėta teikti vyriausybines paslaugas, o Europos kosmoso agentūrai – prižiūrėti kūrimo ir patvirtinimo veiklą. EESRK mano, kad MVĮ taip pat yra labai svarbios inovacijoms ir besiformuojančios naujos kosmoso ekonomikos ekosistemai. Todėl reikėtų aktyviai skatinti MVĮ kosmoso paslaugų plėtrą, taip pat valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus vykdomus jų viešuosius pirkimus. Tai padėtų kurti darbo vietas, tobulinti technologinius įgūdžius ir didinti Europos konkurencingumą, kurie tampa vis svarbesni dvejopam ES perėjimui prie tvarios ir skaitmeninės ekonomikos. Taip būtų užtikrinta veiksminga ir skaidri konkurencija, sustiprintas ES technologinis savarankiškumas taikant konkrečius saugumo, paslaugų tęstinumo ir patikimumo reikalavimus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK mano, kad vykdant viešųjų pirkimų procedūrą turėtų būti nustatyti konkretūs koncesijos suteikimo kriterijai, užtikrinantys, kad visoje koncesijos vertės grandinėje dalyvautų startuoliai ir MVĮ, taip skatinant novatoriškų ir perversminių technologijų plėtrą. Tais atvejais, kai ES nepriklausančių šalių tiekėjų įdarbinimas galėtų kelti saugumo ir strateginių problemų, turėtų būti nustatytos tinkamos dalyvavimo taisyklės. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK mano, kad MVĮ turėtų būti skatinamos pasinaudoti įvairiomis ES turimomis finansavimo priemonėmis kosmoso ekosistemai pagyvinti, nes tai padėtų kurti darbo vietas, tobulinti technologinius įgūdžius ir didinti Europos pramonės konkurencingumą. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK mano, kad ES ir valstybių narių strateginis suverenumas iš esmės grindžiamas Europos pramonės technologiniu savarankiškumu ir pajėgumu bei palydovinio ryšio saugumu, ypač didėjant geopolitinei įtampai. Todėl EESRK tvirtai remia iniciatyvas, kuriomis siekiama stiprinti ES valstybių narių pramonės ir technologinį suverenumą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK pritaria šiam pasiūlymui ir mano, kad galima vyriausybinės ir komercinės civilinės veiklos sinergija yra svarbi galimybė ekonominiu požiūriu, taip pat ir dėl Europos piliečiams teikiamų papildomų paslaugų, atsižvelgiant į visame pasaulyje didėjančias viešąsias ir privačias investicijas į veiklą kosminėje erdvėje. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK pabrėžia, kad svarbu remti Sąjungos kosmoso sektoriaus pramonės konkurencingumą ir inovacinius pajėgumus. Tai labai padėtų ateinančiais metais užtikrinti Europos galimybes savarankiškai ir už prieinamą kainą naudotis kosmoso erdve ir kartu turėtų labai svarbų ir didelį teigiamą poveikį Europos paleidimo įrenginių eksploatavimo modelių konkurencingumui. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK pabrėžia, kad vykdant Programą turėtų būti sudarytos sąlygos telekomunikacijų operatoriams naudotis didesniais pajėgumais ir patikimomis bei saugiomis paslaugomis. Be to, komercinis aspektas leistų mažmeninėms paslaugoms pasiekti daugiau privačių naudotojų visoje ES. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kalbant apie Programos valdymą (siūlomo reglamento V skyrius), aišku, kad pagrindinius vaidmenis Programoje atliks keturi pagrindiniai subjektai, t. y. Komisija, Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra (toliau – Agentūra), valstybės narės ir Europos kosmoso agentūra (EKA). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Šiuo atžvilgiu EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad tinkamam Programos veikimui būtinas aiškus užduočių, vaidmenų ir atsakomybės paskirstymas bei tinkamas įvairių subjektų veiklos koordinavimas. Todėl tikslus pareigų paskirstymas, atsižvelgiant į subjektų parodytą kompetenciją, taip pat turėtų užtikrinti veiksmingą Programos vykdymą išlaidų ir terminų požiūriu. Veiksmingas eismo kosmose valdymas taip pat yra svarbus saugos didinimo veiksnys, atsižvelgiant į didėjantį kosminių šiukšlių kiekį. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK pabrėžia, kad kibernetinis antžeminės ir kosminės infrastruktūros saugumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti sistemų veikimą ir atsparumą. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK taip pat pabrėžia, kad siekiant užtikrinti Europos kosmoso pramonės konkurencingumą ateityje, pagal Programą turėtų būti remiamas aukšto lygio įgūdžių plėtojimas su kosmosu susijusiose srityse ir remiama švietimo ir mokymo veikla skatinant lygias galimybes, lyčių lygybę ir moterų įgalėjimą, kad būtų visapusiškai išnaudotas Sąjungos piliečių potencialas šioje srityje. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK pabrėžia, kad infrastruktūrą rengia ir tobulina daug įvairių šalių pramonės atstovų, todėl svarbu veiksmingai koordinuoti jų darbą, kad sukurtos sistemos būtų patikimos ir puikiai integruotos, ypač atsižvelgiant į saugumą ir kibernetinį saugumą. |
| --- | --- |

4.9.

Briuselis, 2022 m. birželio 24 d.

Pramonės permainų konsultacinės komisijos pirmininkas

Pietro Francesco DE LOTTO“

---

(1)  Europa turi antrą pagal dydį pasaulyje kosmoso pramonę, kurioje dirba daugiau kaip 231 000 specialistų ir kurios vertė siekia 53–62 mlrd. EUR (tyrimas „Kosmoso rinka“ (angl. Space Market), Europos Parlamentas, 2021 m. lapkričio mėn.).

1

Space Market

(2)  Europos kvantinės komunikacijos infrastruktūros (EuroQCI) iniciatyva.

2

(3)  Mokslinių tyrimų projektas, įgyvendinamas ES vyriausybiniams subjektams skirto saugaus palydovinio ryšio srityje (SatCom). ENTRUSTED: European Networking for satellite Telecommunication Roadmap for the governmental Users requiring Secure, inTeroperable, innovativE and standardiseD services (Europos lygmens tinklaveikos palydovinių telekomunikacijų srityje veiksmų gairės, skirtos vyriausybiniams naudotojams, siekiant užtikrinti saugias, sąveikias, novatoriškas ir standartizuotas paslaugas).

3

SatCom

European Networking for satellite Telecommunication Roadmap for the governmental Users requiring Secure, inTeroperable, innovativE and standardiseD services

(4)  Europos pasaulinė palydovinė navigacijos sistema, veikianti nuo 2016 m. gruodžio mėn., kai ji pradėjo teikti paslaugas valdžios institucijoms, įmonėms ir piliečiams.

4

(5)  Europos Sąjungos Žemės stebėjimo programa, teikianti Žemės stebėjimo duomenis, kuriuos naudoja paslaugų teikėjai, valdžios institucijos ir tarptautinės organizacijos.

5

(6)  Inovacijas kuriančių konkurencingų kosmoso sektoriaus startuolių (angl. Competitive Space Start-ups for INnovatIon) iniciatyva yra Europos Komisijos su kosmoso technologijomis susijusio verslumo iniciatyva, kurios pagrindinis tikslas – įvairiomis priemonėmis ir finansavimu remti startuolius ir MVĮ įvairiais jų augimo etapais.

6

Competitive Space Start-ups for INnovatIon

(7)  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

7

(8)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1024 dėl atvirųjų duomenų ir viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (OL L 172, 2019 6 26, p. 56).

8

(9)  Šiuo metu orbitoje veikia 18 palydovų, o per ateinančius 10–15 metų planuojama paleisti daugiau kaip 30 palydovų, todėl ES taip pat yra didžiausia Europos institucinė paleidimo paslaugų klientė. Po komercinių palydovų, paleidimo įrenginiai yra antra pagal dydį Europos kosmoso gamybos veiklos sritis, stiprinanti Europos pramonę. Komisija sutelks ES programų paleidimo paslaugų poreikius ir veiks kaip pažangus Europos patikimų ir ekonomiškai efektyvių paleidimo sprendimų vartotojas. Be to, nepaprastai svarbu, kad Europa ir toliau turėtų modernią, veiksmingą ir lanksčią paleidimo infrastruktūrą.

9

(10)  2019 m. birželio mėn. valstybės narės pasirašė Europos kvantinės komunikacijos infrastruktūros (EuroQCI) deklaraciją, kuria jos sutarė bendradarbiauti su Komisija padedant Europos kosmoso agentūrai (EKA), kad būtų sukurta visą ES galinti apimti kvantinės komunikacijos infrastruktūra.

10

(11)  COM(2021) 70 final.

11

final

(12)  2021 m. balandžio 28 d. ES patvirtino Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/696 GOVSATCOM komponentą, kad užtikrintų ilgalaikį patikimų, saugių ir ekonomiškai efektyvių palydovinio ryšio paslaugų prieinamumą GOVSATCOM naudotojams. Reglamente (ES) 2021/696 numatyta, kad pirmajame GOVSATCOM komponento etape (maždaug iki 2025 m.) bus naudojami esami pajėgumai. Šiomis aplinkybėmis Komisija turėtų pirkti GOVSATCOM pajėgumus iš valstybių narių, kurios turi nacionalinių sistemų ir kosmoso pajėgumų, taip pat iš komercinių palydovinių ryšių ar paslaugų teikėjų, atsižvelgdama į esminius Sąjungos saugumo interesus.

12

(13)  Iš tikrųjų GOVSATCOM yra su nacionaliniu saugumu glaudžiai susijęs strateginis turtas, kuriuo naudojasi dauguma valstybių narių. Viešojo sektoriaus naudotojai linkę teikti pirmenybę vyriausybiniams sprendimams (vyriausybinio palydovinio ryšio savininkai yra Prancūzija, Vokietija, Graikija, Italija, Liuksemburgas ir Ispanija) arba viešojo ir privačiojo sektorių sprendimams (pavyzdžiui, Vokietijos „Satcom BW“ arba Liuksemburgo „GovSat“), arba naudojasi konkrečių akredituotų privačių paslaugų teikėjų teikiamomis galimybėmis. Jau 2013 m. pripažinta, kad GOVSATCOM (2013 m. gruodžio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvados) yra perspektyvi Sąjungos iniciatyvų sritis, kurią plėtojant galima realiai prisidėti prie tikslų siekti stiprios, saugios ir atsparios Europos Sąjungos. Dabar GOVSATCOM yra neatsiejama Europos kosmoso strategijos (Europos kosmoso strategija, COM(2016) 705 final), Europos gynybos veiksmų plano (Europos gynybos veiksmų planas, COM(2016) 950 final) ir Visuotinės Europos Sąjungos strategijos dalis.

13

final

final

(14)  Maža delsa – tai minimalus vėlavimas apdorojant kompiuterinius duomenis prisijungus prie tinklo. Kuo mažesnė apdorojimo delsa, tuo artimesnė prieiga prie duomenų tikruoju laiku. Mažesnės delsos tinklo ryšys pasižymi labai trumpu vėlavimo laiku.

14

(15)  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai „Tarpinio ISA (Europos viešojo administravimo institucijų sąveikumo sprendimai) programos vertinimo rezultatai“, 2019 m. rugsėjo 23 d., COM(2019) 615 final.

15

final

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/185 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/185

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Planas „REPowerEU““

(COM(2022) 230 final)

ir

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl „REPowerEU“ skyriaus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, taip pat iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/1060, Reglamentas (ES) 2021/2115, Direktyva 2003/87/EB ir Sprendimas (ES) 2015/1814

(COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD))

(2022/C 486/25)

| Pranešėjai: | Stefan BACK


  Thomas KATTNIG


  Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Pranešėjai:

Stefan BACK

Thomas KATTNIG

Lutz RIBBE

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2022 6 6
  Europos Vadovų Taryba, 2022 6 3
  Europos Komisija, 2022 6 28 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis; Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 194 straipsnio 2 dalis |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 9 21 |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 7 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 220 / 01 / 07 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2022 6 6

Europos Vadovų Taryba, 2022 6 3

Europos Komisija, 2022 6 28

Reglamentavimo pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis; Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 194 straipsnio 2 dalis

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 9 21

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 7

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

220 / 01 / 07

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Prieš pradėdamas gilintis į plano „REPowerEU“ turinį, EESRK, kaip pilietinės visuomenės, kurią nepagrįstai palietė dabartinis staigus kainų augimas, atstovas, pabrėžia, kad daugelio problemų, kurias dabar reikia spręsti, būtų buvę galima išvengti arba bent jau turėti mažiau, jei priklausomybė nuo energijos importo būtų buvusi sumažinta, kaip pastaraisiais metais siūlė Komisija. EESRK primena, kad 2014 m. Europos energetinio saugumo strategijoje ir 2015 m. energetikos sąjungos strategijoje buvo konstatuota, kad ES tebėra pažeidžiama išorės sukrėtimams energetikos srityje ir raginta nacionalinio ir ES lygmens politikos formuotojus aiškiai pasakyti piliečiams, kokiais sprendimais galima sumažinti mūsų priklausomybę nuo tam tikrų kuro rūšių, energijos tiekėjų ir tiekimo maršrutų. Tačiau dauguma politikų ir didelė dalis mūsų visuomenės buvo apakinti pigių iškastinių išteklių pasiūlos ir nesiėmė jokių atsargumo priemonių. Tai, ką matome dabar, yra šio aplaidumo pasekmė. EESRK apgailestauja, kad turėjo kilti karas Ukrainoje ir po to sutrikti Rusijos energijos tiekimas, kad būtų atkreiptas dėmesys į šią bazinę energetikos saugumo problemą ir kad būtų aktyvuotos plane „REPowerEU“ pasiūlytos priemonės, kuriomis užtikrinamas nepriklausomumas nuo Rusijos energijos importo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK palankiai vertina plano „REPowerEU“ tikslą panaikinti ES priklausomybę nuo Rusijos dujų ir naftos tiekimo ir pritaria keturių ramsčių požiūriui, pagal kurį daugiausia dėmesio skiriama energijos taupymui, dujų importo diversifikavimui, iškastinio kuro pakeitimui spartinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą ir finansuojant sprendimus. EESRK atkreipia dėmesį į skirtumą tarp trumpalaikių ir vidutinės trukmės priemonių. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pabrėžia, kad reikia užtikrinti tiekimo saugumą „kuo prieinamesne“ kaina tiek vartotojams, tiek pramonei, ir pažymi, kad energijos tiekimas, kuris iš esmės priklausytų nuo Europos atsinaujinančiosios energijos ir mažai anglies dioksido kiekio išskiriančių energijos šaltinių, labai prisidėtų prie priimtino energetinio saugumo. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Šiuo požiūriu EESRK atkreipia dėmesį į paramos galimybes, kurias suteikia planuojamas Socialinis klimato fondas, ir į gaires dėl laikinosios valstybės pagalbos krizės atveju įmonėms. Turi būti siekiama sudaryti palankesnes sąlygas pertvarkai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK laikosi nuomonės, kad Plane numatytos pastangos turi būti laikomos pakankamomis, atsižvelgiant į skubaus sprendimo reikalaujančią tiekimo padėtį, todėl pritaria, kad reikia lankstumo pereinamuoju laikotarpiu naudojant iškastinį ir mažo anglies dioksido pėdsako kurą, anglį ir branduolinę energiją. Šis laikotarpis turi būti kuo trumpesnis, jo metu neturi atsirasti naujų priklausomybių ir neturi būti pakenkta pastangoms kuo greičiau, ne vėliau kaip iki 2050 m., pasiekti poveikio klimatui neutralumą, atsižvelgiant į tai, kad branduolinės energijos statuso klausimas išlieka atviras ir šiuo metu paliktas spręsti kiekvienai valstybei narei. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Atsižvelgdamas į padėties skubumą ir nenumatytų Rusijos energijos tiekimo sutrikimų riziką, EESRK teikia didelę reikšmę priemonėms, kurias galima įgyvendinti vienu kartu, visų pirma labai dideliam energijos taupymui, kuris būtų remiamas partnerystės susitarimais ir iš anksto įgyvendinant naujas iniciatyvas. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad neradus reikiamų sprendimų, dėl dabartinės krizės ekonominių ir socialinių padarinių derinio demokratinė sistema gali patirti spaudimą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK pritaria pasiūlymui iki 2030 m. padidinti energijos vartojimo efektyvumo tikslą nuo 9 proc., kaip siūloma Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinyje, iki 14 proc., ir bendroms pastangoms iki 2030 m. suvartoti 30 proc. mažiau dujų. EESRK taip pat palankiai vertina neseniai priimtą Tarybos reglamentą dėl suderinto 15 proc. dujų vartojimo mažinimo 2022–2023 m. žiemą ir pabrėžia, kad taupymo pajėgumai valstybėse narėse skiriasi. Tai, kad naujais pasiūlymais siekiama didesnio tikslo, taip pat rodo, kad būtent karo Ukrainoje sukelta padėtis paskatino ES būti ambicingesne. EESRK ypač remia ankstyvas energijos taupymo priemones (pvz., energijos taupymą per atskirus vartotojus), kurias Komisija pradėjo taikyti bendradarbiaudama su Tarptautine energetikos agentūra (TEA), į rinką orientuotas priemones (pvz., atvirkštinį aukcioną) ir reagavimo į paklausą priemones. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK taip pat ragina teisėkūros institucijas atsižvelgti į Komisijos prašymą į Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį įtraukti Plane jos pasiūlytą griežtesnį energijos taupymo tikslą, kad būtų sutaupyta laiko, kuris dabartinėmis aplinkybėmis yra labai svarbus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kalbant apie importo diversifikavimą, EESRK atkreipia dėmesį į perspektyvas, kuria teikia savanoriškas bendras pirkimas per ES energijos pirkimo platformą ir naujas energetikos partnerystes, kurias galima įgyvendinti iš karto. Vis dėlto EESRK ragina Komisiją, prieš sudarant partnerystes su nedemokratinėmis ar politiškai nestabiliomis šalimis, parengti geopolitinę energijos importo strategiją, taip pat atsižvelgiant į nepaprastąsias aplinkybes energijos ir klimato srityje. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK remia atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalies ES energijos rūšių derinyje didinimą ir tvirtai pritaria Komisijos prašymui įtraukti Plane siūlomą 45 proc. dalį į Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Norint pasiekti šiuos platesnio užmojo tikslus, daugelį technologijų reikės importuoti, nes ES nebeturi gamybos pajėgumų. Pavyzdžiui, saulės baterijų plokštės daugiausia importuojamos iš Kinijos. Taigi iškastinė energija priklauso ne tik nuo importo, bet ir nuo reikalingos įrangos. EESRK ragina visus politinius sprendimus priimančius asmenis plačiu mastu skatinti atsinaujinančiosios energijos įrangos, įskaitant baterinės energijos kaupimą, gamybos objektų plėtrą Europoje. ES saulės energijos pramonės aljansas galėtų būti laikomas pirmuoju žingsniu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Tačiau norint padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį ES energijos rūšių derinyje, reikia didelių investicijų. Vis dėlto viešųjų investicijų į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo technologijų mokslinius tyrimus ir plėtrą dalis ES yra mažesnė nei kitose stipriausios ekonomikos šalyse, o tai kelia pavojų ES konkurencingumui pagrindinių ateities technologijų srityje. EESRK pažymi, kad žaliajai pertvarkai ir tiekimo saugumui užtikrinti reikia pakankamai tinkamo atsinaujinančiųjų energijos išteklių derinio, kad būtų galima sėkmingai atlikti elektrifikavimą ir gaminti vandenilį iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, plėtoti energijos kaupimo technologijas ir visapusiškai išnaudoti skaitmenizacijos teikiamas galimybes. Todėl vis dar reikia daug investicijų į mokslinius tyrimus ir plėtrą. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK pabrėžia pasiūlymų, susijusių su greitomis leidimų išdavimo atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektams procedūromis ir tokiems projektams skirtų vadinamųjų tinkamų vietų apibrėžtimi, pridėtinę vertę. EESRK dar kartą pabrėžia rekomendacijų kuo anksčiau pradėti taikyti šiuos principus įgyvendinimo pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Tokiomis aplinkybėmis EESRK atkreipia dėmesį į atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant vandenilį, vidaus gamybos svarbą, tačiau taip pat pabrėžia, kad kai kurių prioritetinių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, pavyzdžiui, vandenilio, gali būti neįmanoma iš karto gauti pakankamais kiekiais ir (arba) prieinamomis kainomis. Kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų galima atsisakyti 1.3 punkte nurodytų pereinamojo laikotarpio sprendimų, svarbu parengti Europos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo politiką, kuria ypatingas dėmesys būtų skiriamas sritims, kuriose sunku sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro (pramonės šakos, priklausančios nuo didelių šilumos pajėgumų, taip pat nuomininkai daugiabučiuose ir transportas). Jau esama tinkamų priemonių (pvz., sutartys dėl anglies dioksido kainų skirtumo ir kolektyvinis pasigamintos energijos vartojimas). Šias priemones reikia pradėti taikyti kiek galima greičiau, atsižvelgiant į socialinį poveikį ir būtinybę užtikrinti tarptautinį verslo konkurencingumą. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Kalbant apie atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtros galimybes, EESRK atkreipia dėmesį į pasigamintos energijos vartojimą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų ir dalijimosi energija galimybes, kurios numatomos Plane, tačiau, deja, nepaaiškinama, kaip bus pašalintos atitinkamos kliūtys tokioms įmonėms. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESRK taip pat pabrėžia nacionalinių elgesio modelių ir tradicijų, darančių įtaką pasirinkimams, susijusiems su tvariu energijos rūšių deriniu, svarbą. EESRK remia aktyvesnį turimų išteklių naudojimą plėtojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Atsižvelgiant į skirtingus nacionalinius pasirinkimus, turėtų būti skatinamas įvairiapusiškumas, todėl turėtų būti naudojami įvairūs atsinaujinantieji ir mažo anglies dioksido pėdsako energijos ištekliai, kurie ekonominiu ir ekologiniu požiūriu atitiktų naują energetikos sistemą, visų pirma grindžiamą Europos energijos ištekliais. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad branduolinės energijos statusas iki šiol išlieka atviras ir šiuo metu yra paliktas spręsti kiekvienai valstybei narei. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESRK sutinka, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija, energijos kaupimas ir paskirstymo tinklai turėtų būti laikomi svarbiausiu viešuoju interesu, tačiau norėtų, kad būtų geriau paaiškintas konkretus to poveikis. Ankstesnėse nuomonėse EESRK jau atkreipė dėmesį į didelį elektromobilių, kaip „strateginių elektros energijos kaupiklių“, potencialą. Deja, Plane šis klausimas taip pat nenagrinėjamas. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Kalbant apie investicijas, EESRK pabrėžia, kad reikia daugiau dėmesio skirti galimam teigiamam poveikiui užimtumui ir regionų ekonomikai ir kad svarbu energetikos ir su klimatu susijusius aspektus susieti su socialine ir regionine sanglauda. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EESRK apgailestauja, kad Plane nepakankamai dėmesio skiriama viešojo finansavimo refinansavimui, kuris galėtų veikti kaip pradinis kapitalas privačioms investicijoms į energetinę nepriklausomybę pritraukti. Viena iš galimybių galėtų būti specialus mokestis, taikomas vadinamajam nenumatytam pelnui, gaunamam dėl didelių naftos ir dujų kainų. EESRK atkreipia dėmesį į jautrų tokios priemonės pobūdį, kadangi reikia vengti atgrasymo nuo investicijų į atsinaujinančiuosius ir mažo anglies dioksido kiekio energijos šaltinius. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Nors neseniai priimtas Tarybos reglamentas dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių ir prie jo pridėtas komunikatas „Sutaupytos dujos – saugu žiemą“ yra žingsnis tinkama linkme siekiant pagerinti pasirengimą krizėms, EESRK norėtų, kad būtų sukurta bendresnė krizių valdymo sistema, kuri padėtų įveikti tokio masto krizę, kokią dėl karo Ukrainoje šiuo metu patiria ES. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EESRK atkreipia dėmesį į neseniai Komisijos pirmininkės išsakytas pastabas dėl netinkamos dabartinės ES energijos rinkos struktūros ir būtinybės reformuoti elektros energijos rinką. EESRK palankiai vertina ketinimą išnagrinėti elektros energijos rinkos optimizavimo galimybes, tačiau pabrėžia, kad prieš teikiant bet kokį pasiūlymą turi būti atliktas išsamus poveikio vertinimas. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Planą, kuriam bet kuriuo atveju reikės didelių lėšų, bus labai sudėtinga finansuoti pagal dabartinę finansinę programą. Todėl EESRK pabrėžia, kad svarbu nustatyti subalansuoto biudžeto taisyklę investicijoms į socialinę ir ekologinę mūsų visuomenės elgseną (1). |
| --- | --- |

1.22.

2.   Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | Savo plane „REPowerEU“ (2) Europos Komisija siūlo išsamų politikos priemonių rinkinį, kuriuo siekiama sumažinti ES priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro, spartinant perėjimą prie švarios energijos ir suvienijant pastangas, kad būtų sukurta atsparesnė energetikos sistema ir tikra energetikos sąjunga. Planą sudaro keturi ramsčiai. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pirmasis ramstis yra energijos taupymas: papildant energijos suvartojimo sumažinimo 9 proc. tikslą, pasiūlytą Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinyje, iki 2030 m. siekiama dar 5 proc. sumažinti energijos suvartojimą, didinant energijos vartojimo efektyvumą (3). Kalbant apie dujų suvartojimą, Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinyje numatoma, kad iki 2030 m. bendras dujų suvartojimas būtų sumažintas 30 proc. Komisija paprašė teisėkūros institucijų įtraukti šį pasiūlymą į Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį prieš jį priimant. Kaip skubią trumpalaikę priemonę Komisija kartu su TEA pradės energijos taupymo kampaniją, orientuotą į individualius asmenų ir įmonių pasirinkimus, ir siūlo valstybėms narėms visapusiškai pasinaudoti turimomis priemonėmis, įskaitant intensyvesnį nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų (NEKSVP) įgyvendinimą ir atnaujinimą (4). EESRK pažymi, kad Taryba neseniai priėmė reglamentą, kuriame numatyta 2022–2023 m. žiemą bendrai sumažinti suvartojamą dujų kiekį 15 proc., palyginti su pastarųjų penkerių metų vidurkiu (5). Prie reglamento pridedamas komunikatas, kuriame pateikiami pasiūlymai, kaip jį įgyvendinti (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pagal antrąjį ramstį siekiama iki šių metų pabaigos priklausomybę nuo rusiškų dujų sumažinti dviem trečdaliais, o iki 2027 m. – ją visai nutraukti pasinaudojant dujų importo diversifikacija, padidinus suskystintų gamtinių dujų (SGD) importą (+ 50 mlrd. m3) iš JAV, Egipto, Izraelio ir Užsachario Afrikos šalių, ir importą vamzdynais iš kitų nei Rusija tiekėjų (+ 10 mlrd. m3). Be to, balandžio mėn. sukurta ES energijos pirkimo platforma sutelks paklausą, sudarys palankesnes sąlygas savanoriškam bendram pirkimui, optimizuos infrastruktūros naudojimą ir kurs ilgalaikes tarptautines partnerystes. ES bus didinama vietos gamtinių dujų gavyba; vidutinės trukmės laikotarpiu bus diegiamos tokios alternatyvos kaip biometanas ir vandenilis iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Diversifikavimas taip pat apima branduolinį kurą, nes kai kurios valstybės narės šiuo metu yra priklausomos nuo Rusijos išteklių. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pagal trečiąjį ramstį siūloma pakeisti iškastinį kurą ir paspartinti Europos perėjimą prie švarios energijos – visų pirma nuo 40 proc. iki 45 proc. padidinti Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos 2030 m. tikslą. Daug dėmesio skiriama tokioms pagrindinėms technologijoms kaip saulės energija (tikslas iki 2025 m. įrengti daugiau kaip 320 GW (dvigubai daugiau nei įdiegtų pajėgumų 2022 m.) fotovoltinių įrenginių pajėgumų, o iki 2030 m. – 600 GW; ES saulės energijos strategija, nauja Europos stoginių saulės energijos įrenginių iniciatyva), vėjo energija (spartesnis leidimų išdavimas, pvz., pasitelkiant energijos gaminimui tinkamas vietas), spartesnis šilumos siurblių diegimas (per ateinančius penkerius metus padvigubinant diegimo tempą iki 10 mln. vienetų) ir elektrolizeriai. Teisėkūros institucijų prašoma suderinti nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių papildomus tikslus pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą (75 proc. pramonei, 5 proc. transportui), paspartinti vandenilio gamybą padvigubinant vandenilio slėnių skaičių, iki vasaros baigti vertinti bendriems Europos interesams svarbius projektus dėl H2, kad iki 2030 m. būtų sukurta atitinkama infrastruktūra 20 mln. tonų H2 gamybai, importui ir transportavimui (7). Turi būti užmegztos naujos partnerystės vandenilio srityje (su Viduržemio jūros regiono šalimis, Ukraina). Iki 2030 m. biometano gamyba padidinama iki 35 mlrd. m3. Esamų biodujų įrenginių pertvarkymui per šį laikotarpį reikės 37 mlrd. EUR investicijų. Siekdama skatinti elektrifikavimą ir H2 naudojimą pramonėje, Komisija plėtos sutartis dėl anglies dioksido kainų skirtumo ir specialias Inovacijų fondo galimybes, skirtas „REPowerEU“, bei įsteigs ES saulės energijos pramonės aljansą. Taip pat daug dėmesio skiriama biomasei ir žemės ūkio bei miško liekanų panaudojimo galimybėms. Komisija ragina teisėkūros institucijas skubiai priimti dar nepriimtus pasiūlymus dėl alternatyviųjų degalų ir kitus su transportu susijusius dokumentus, kuriais remiamas žaliasis judumas. 2023 m. planuojama priimti iniciatyvą dėl krovininio transporto žalinimo. Komisija atkreipia dėmesį į būtinybę paspartinti leidimų išdavimo procedūras, be kita ko, anksti taikant dar nepriimtus pasiūlymus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Paskutinysis ramstis skirtas pažangiosioms investicijoms: papildant Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. priemonių rinkinį nuo dabar iki 2027 m. reikės dar 210 mlrd. EUR. SGD ir dujotiekiu kitų tiekėjų tiekiamoms dujoms finansuoti iki 2030 m. reikia 10 mlrd. EUR. Iki 2030 m. į elektros tinklą reikės investuoti dar 29 mlrd. EUR. Siekdama padėti finansuoti šias investicijas, Komisija daugiausia dėmesio skiria ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos sertifikatų pardavimui aukcionuose, lėšoms, gaunamoms iš sanglaudos politikos, bendros žemės ūkio politikos, Europos infrastruktūros tinklų priemonių, programos „InvestEU“, Inovacijų fondo ir mokestinių priemonių. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisija pateikė reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, taip pat Sprendimas (ES) 2015/1814, Direktyva 2003/87/EB ir Reglamentas (ES) 2021/1060, kad būtų sudarytos sąlygos naudotis priemone siekiant prisidėti prie plano „REPowerEU“ tikslų. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Apskritai pereinamuoju laikotarpiu gali tekti toliau naudoti naftą, kitą iškastinį kurą ir anglį. Tam tikras vaidmuo tenka ir branduolinei energijai. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Prieš pradėdamas gilintis į plano „REPowerEU“ turinį, EESRK, kaip pilietinės visuomenės, kurią nepagrįstai palietė dabartinis staigus kainų augimas, atstovas, pabrėžia, kad daugelio problemų, kurias dabar reikia spręsti, būtų buvę galima išvengti arba bent jau turėti mažiau, jei priklausomybė nuo energijos importo būtų buvusi sumažinta, kaip pastaraisiais metais siūlė Komisija. EESRK primena, kad 2014 m. Europos energetinio saugumo strategijoje ir 2015 m. energetikos sąjungos strategijoje buvo konstatuota, kad ES tebėra pažeidžiama išorės sukrėtimams energetikos srityje ir raginta nacionalinio ir ES lygmens politikos formuotojus aiškiai pasakyti piliečiams, kokiais sprendimais galima sumažinti mūsų priklausomybę nuo tam tikrų kuro rūšių, energijos tiekėjų ir tiekimo maršrutų. Tačiau dauguma politikų ir didelė dalis mūsų visuomenės buvo apakinti pigių iškastinių išteklių pasiūlos ir nesiėmė jokių atsargumo priemonių. Tai, ką matome dabar, yra šio aplaidumo pasekmė. EESRK apgailestauja, kad turėjo kilti karas Ukrainoje ir po to sutrikti Rusijos energijos tiekimas, kad būtų atkreiptas dėmesys į šią bazinę energetikos saugumo problemą ir kad būtų aktyvuotos plane „REPowerEU“ pasiūlytos priemonės, kuriomis užtikrinamas nepriklausomumas nuo Rusijos energijos importo. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dėl Rusijos įvykdytų žiaurumų Ukrainos žmonėms buvo įvestos sankcijos, susijusios su Rusijos naftos ir dujų importu, ir sumažėjo Rusijos energijos eksportas į kai kurias ES valstybes nares. Todėl būtina skubiai mažinti energijos importą iš Rusijos. EESRK visapusiškai remia visas iniciatyvas, kuriomis siekiama šio tikslo. Turi būti siekiama kuo greičiau, o geriausia – per artimiausius trejus metus, laipsniškai nutraukti visą energijos importą iš Rusijos. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Todėl EESRK iš principo visapusiškai remia planą „REPowerEU“. Jame nustatytas teisingas tikslas – kuo greičiau panaikinti Europos priklausomybę nuo Rusijos energijos importo, taip pat numatyti tinkami trumpalaikiai ir vidutinės trukmės veiksmai, kurie padės siekti šio tikslo. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Padėtis yra labai sudėtinga, ypač tarptautiniu požiūriu. Kol Europa importuoja dujas ir naftą iš Rusijos, ji prisideda prie Putino karinės agresijos. Europai reikia Rusijos dujų, kad jos pramonė veiktų ir būtų šildomi Europos gyventojų namai, o tai silpnina ES diplomatinę poziciją. Kol Rusija naudosis Europai tiekiamomis žaliavomis, kad galėtų manipuliuoti didmeninėmis dujų kainomis, Europos gyventojai ir pramonė kentės nuo aukštų kainų ir baiminsis rimtų ekonominių padarinių, jei Rusijos dujų tiekimas būtų visiškai nutrauktas. Taigi dabartinė situacija neigiamai veikia tiek kainas, tiek tiekimo saugumą, todėl ir verslas, ir vartotojai tampa įkaitais. Iš tiesų, kai kurios įmonės jau buvo priverstos apriboti arba nutraukti gamybą dėl aukštų energijos kainų, o tai neigiamai paveikė ir užimtumą. Be to, namų ūkiai dažnai susiduria su sunkumais apmokėti sąskaitas už energiją. Ši nevienareikšmiška padėtis taip pat kenkia ES demokratinei sistemai ir turi būti kuo greičiau sureguliuota. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Reikia kelti klausimą, ar planas „REPowerEU“ yra pakankamai plataus užmojo. Turint omenyje, kad pagrindinis tikslas – palaipsniui panaikinti priklausomybę nuo Rusijos dujų ir naftos importo ir pasiekti ES energetinę nepriklausomybę nuo Rusijos, iš esmės didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį, gerinant energijos vartojimo efektyvumą ir alternatyvų importą, tačiau prireikus labai trumpam laikui pasitelkiant ir iškastinio kuro, mažo anglies dioksido pėdsako bei energijos gamybą iš anglių kaip pereinamojo laikotarpio sprendimus, reikia manyti, kad pastangos yra pakankamos. Tačiau reikia kelti klausimą: ar Europa, ypač valstybės narės, daro viską, ką gali, kad kuo greičiau nutrauktų rusiškų dujų tiekimą? Atsižvelgiant tik į planą „REPowerEU“ ir į tai, ką iki šiol žinome apie teisėkūros proceso rezultatus dėl Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinio, kyla abejonių. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Yra tik dvi visiškai įtikinamos galimybės, kurios abi iš karto padėtų ilgainiui pakeisti gamtines dujas ir kurios visiškai atitinka strateginius Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinio tikslus: dideliu mastu didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir smarkiai mažinti paklausą. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kadangi pagrindiniams vidutinės trukmės ir ilgalaikiams sprendimams parengti reikia daug lėšų ir laiko, EESRK pabrėžia priemonių, kurių galima imtis nedelsiant, pavyzdžiui, asmenų ir įmonių priimamų sprendimų, savanoriškų bendrų pirkimų per ES energijos pirkimo platformą, naujų partnerysčių energetikos srityje su patikimais rėmėjais sudarymo, dujų saugojimo, rekomendacijų dėl ankstyvo greito leidimų išdavimo procedūrų taikymo, tinkamų vietų nustatymo ir didesnės biometanolio gamybos, svarbą. Teisėkūros institucijos galėtų nedelsdamos imtis veiksmų dėl Komisijos prašymo į Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį įtraukti atskiruose pasiūlymuose išdėstytus tikslus padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių kiekį nuo 40 proc. iki 45 proc., dar 5 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir pagerinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą, siekiant sutaupyti laiko. Teisėkūros institucijos taip pat galėtų atsižvelgti į prašymą greitai priimti atitinkamus pasiūlymus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK taip pat palankiai vertina neseniai priimtą Tarybos reglamentą dėl suderinto dujų vartojimo mažinimo 2022–2023 m. žiemą. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Atsižvelgdamas į ypatingą padėties skubumą, EESRK taip pat pritaria tam, kad plane „REPowerEU“ yra numatyta galimybė pereinamuoju laikotarpiu naudoti iškastinį ir mažo anglies dioksido pėdsako kurą bei anglis, tačiau šis laikotarpis turi būti kuo trumpesnis, kad šie ištekliai nebūtų visiškai išnaudoti. EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad branduolinės energijos klausimas iki šiol paliktas spręsti kiekvienai valstybei narei. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK palankiai vertina Socialinio klimato fondo įsteigimą norint sušvelninti neigiamus socialinius ir ekonominius padarinius ir skirti lėšų valstybėms narėms siekiant paremti jų priemones, skirtas sumažinti socialinį poveikį finansiškai pažeidžiamiems namų ūkiams, labai mažoms įmonėms ir transporto naudotojams. Bet kartu EESRK pažymi, kad siūlomas Socialinio klimato fondo finansinis paketas nesuteiks pakankamai finansinės paramos, kad būtų galima atsakingai reaguoti į socialinį ir ekonominį poveikį, kuris atsiras siekiant klimato ir judumo tikslų. Todėl reikia atitinkamai didelio biudžeto. EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių gebėjimai pritraukti ir valdyti privačias lėšas skiriasi. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Valstybės narės taip pat turėtų remti piliečius, ypač finansiškai silpnus namų ūkius, tiek trumpuoju laikotarpiu, t. y. per ateinančias dvi žiemas, tiek ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Kalbant apie energijos taupymą, Komisija siekia nedelsiant 5 proc. sumažinti dujų (apie 13 mlrd. m3) ir naftos (apie 16 mln. megatonų) suvartojimą. Šis tikslas toli gražu nėra plataus užmojo ir neatitinka krizės, kurią sukėlė prieš Ukrainą vykdomas karas, masto. Vis dėlto, politinė realybė yra tokia, kad 2022 m. birželio 27 d. posėdžiavusi Energetikos taryba pritarė 2021 m. Komisijos pasiūlymui 9 proc. sumažinti vartojimo lygį, neatsižvelgdama į plane „REPowerEU“ pateiktą rekomendaciją įtraukti pasiūlymą į Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Vokietijoje jau 2022 m. sausio–gegužės mėn. dujų suvartojimas buvo sumažintas beveik 15 proc. (8), nors, remiantis rinkos tyrimais, namų ūkių vartotojai galėjo sutaupyti dar daugiau. Tai aiškiai rodo, kad padėtis ir noras (arba gebėjimas) veikti valstybėse narėse gali labai skirtis. Veikiausiai priemonės, kurios tam suteikia sąlygas, turi daugiausia galimybių pasiteisinti, kaip matyti iš 2022 m. liepos 26 d. priimto Tarybos reglamento dėl suderintų dujų paklausos mažinimo priemonių, kuriame taip pat tinkamai atsižvelgiama į pramonės poreikius. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Energetikos kampanijų metu turėtų būti ne tik raginama taupyti energiją, bet taikomos tiesioginio poveikio priemonės, pavyzdžiui, atvirkštiniai aukcionai, t. y. kai centrinė institucija – reguliavimo institucija arba sistemos operatorius – organizuoja konkursą pramoniniams vartotojams, kurie gali teikti pasiūlymus dėl savanoriško dujų tiekimo mažinimo, atsižvelgiant į konkrečias jų išlaidas. Tai padėtų pasiekti atitinkamą dujų saugyklų pripildymo lygį ir padidintų tikimybę, kad Rusijai nutraukus dujų tiekimą, ES žiemą nepatirs pernelyg didelio neigiamo socialinio ir ekonominio poveikio. EESRK atkreipia dėmesį į reagavimo į paklausą potencialą, kuris gali būti priemonė paklausai mažinti. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Kalbant apie atsinaujinančiųjų išteklių energiją, atrodo, jog kol kas neatsižvelgta (bent jau 2022 m. birželio 27 d. posėdžiavusioje Energetikos taryboje) į Komisijos nustatytą svarbiausią tikslą, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių lygis siektų 45 proc., o ne 40 proc., kaip siūlyta 2021 m., nepaisant Komisijos prašymo įtraukti jį į Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį. EESRK apgailestauja, kad į šį prašymą neatsižvelgta, nes dėl to vėluojama pasiekti pageidaujamo pokyčio poveikį. Vis dėlto EESRK palankiai vertina 2022 m. gegužės mėn. pateiktą atskirą pasiūlymą paspartinti leidimų išdavimo procedūras atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektams ir nustatyti tokiems projektams skirtas tinkamas vietas, kad būtų pašalinta pagrindinė kliūtis sparčiam atsinaujinančiųjų energijos išteklių, ypač saulės ir vėjo energijos projektų, vykdymui. Todėl EESRK taip pat palankiai vertina komunikate „Planas „REPowerEU““ pateiktą rekomendaciją nedelsiant įgyvendinti greitas leidimų išdavimo procedūras ir nustatyti tinkamas vietas, kol bus priimtas Komisijos pasiūlymas. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Norint pasiekti šiuos platesnio užmojo tikslus, daug technologinės įrangos reikia importuoti, nes ES nebeturi gamybos pajėgumų; pavyzdžiui, saulės baterijų plokštės daugiausia importuojamos iš Kinijos. Taigi iškastinė energija priklauso ne tik nuo importo, bet ir nuo reikalingos įrangos. EESRK ragina visus politinius sprendimus priimančius asmenis plačiu mastu skatinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrangos gamybos objektų plėtrą Europoje. ES saulės energijos pramonės aljansas galėtų būti laikomas pirmuoju žingsniu. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Tačiau norint padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį ES energijos rūšių derinyje, reikia didelių investicijų. Vis dėlto viešųjų investicijų į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo technologijų mokslinius tyrimus ir plėtrą dalis ES yra mažesnė nei kitose stipriausios ekonomikos šalyse, o tai kelia pavojų ES konkurencingumui pagrindinių ateities technologijų srityje. EESRK pažymi, kad žaliajai pertvarkai ir tiekimo saugumui užtikrinti reikia pakankamai tinkamo atsinaujinančiųjų energijos išteklių derinio, kad būtų galima sėkmingai atlikti elektrifikavimą ir gaminti žaliąjį vandenilį, plėtoti energijos kaupimo technologijas ir visapusiškai išnaudoti skaitmenizacijos teikiamas galimybes, kad tokios koncepcijos kaip virtualiosios elektrinės, pagaliau taptų prieinamos. Todėl vis dar reikia daug investicijų į mokslinius tyrimus ir plėtrą. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Tokios sąvokos kaip pasigamintos energijos vartojimas, atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos ir dalijimasis energija, kurios buvo plačiai pripažintos Švarios energijos dokumentų rinkinyje ir kurioms EESRK visada pritarė, yra svarbios didinant atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Reikia patenkinti didžiulius investicijų poreikius. Gyventojai yra pasirengę investuoti į pasigamintos arba bendrijos energijos vartojimą, jei supranta, kad tai naudinga ir jiems patiems. Jie turėtų jaustis skatinami, o ne atgrasomi. Daugelyje valstybių narių gyventojai vis dar jaučiasi atgrasomi. Tai pripažįstama ES saulės energijos strategijoje, kuri pridedama prie plano „REPowerEU“, bet šiuo atžvilgiu atkartojama Antroji atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva ir nenurodoma, kaip priversti valstybes nares pagaliau panaikinti atitinkamas kliūtis. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Prasminga apibrėžti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija ir saugojimas atitinka viršesnį viešąjį interesą, tačiau tiesioginis poveikis lieka neaiškus. Skirstymo tinklas, jungiantis atitinkamus įrenginius su vartotojais, taip pat turi būti pripažintas viršesniu viešuoju interesu. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Net ir labai pagerinus energijos paklausos mažinimą (žr. 3.7–3.9 punktus) ir sustiprinus atsinaujinančiuosius energijos išteklius (žr. 3.10–3.12 punktus), akivaizdu, kad ES negalės pasiekti energetinės autarkijos nei trumpuoju, nei vidutinės trukmės laikotarpiu. Autarkija ilgainiui atrodo įmanoma, tačiau vis dar neatsakyta į klausimą, ar to norima, ar ne. Dėl blogos patirties, susijusios su priklausomybe nuo Rusijos, reikia gerai apgalvoto požiūrio, kaip rinktis šalis ir (arba) regionus, su kuriais ateityje bus palaikomi partnerystės santykiai. Nors dėl skubumo reikia greitai priimti sprendimus dėl SGD ir H2 (iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių) importo, reikia vengti ilgalaikių įpareigojančių sprendimų, jei neatlikta išsami rizikos analizė. EESRK ragina Komisiją, prieš siūlant sudaryti energetikos partnerystes su nedemokratinėmis- ar politiškai nestabiliomis šalimis, parengti geopolitinę energijos importo strategiją ir atsižvelgti į neatidėliotinus klimato kaitos švelninimo ir energijos poreikius. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | SGD daugeliui valstybių narių atrodo tinkamas sprendimas, tačiau dėl šių dujų CO2 pėdsako jos yra pereinamoji technologija, o šis pereinamasis laikotarpis turi būti kuo trumpesnis. Per ateinančius 20 metų visa naujai pastatyta SGD infrastruktūra turi būti pašalinta arba pritaikyta H2 iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių transportuoti ir paskirstyti. Tai turi būti pagrindinis principas, kuriuo turi būti vadovaujamasi artimiausiais mėnesiais priimant visus investicinius sprendimus. Pasirengimas naudoti H2 dažnai yra laikomas klasifikacijos kriterijumi, tačiau jo reikšmė labai neaiški. Kaip ir H2 iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių apibrėžties atveju atitinkamame deleguotajame akte, Komisija turi apibrėžti pasirengimą naudoti H2, kad investicijų saugumas būtų derinamas su aiškiu klimato srities tikslu. Atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeista ir taksonomija. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Tai parodo, kad svarstant tvarius energijos rūšių derinius svarbu atsižvelgti į nacionalinius elgesio modelius ir nacionalinius požiūrius. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija savo plane „REPowerEU“ trumpai užsimena apie branduolinės energijos vaidmenį, turėdama omenyje, kad už šią galimybę atsako tik valstybės narės. EESRK remia didesnį ES turimų išteklių panaudojimą, įskaitant kaip prioritetą Komisijos siūlomą greitą ir plataus masto atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo plėtrą. Įvairiapusės energijos gamybos galimybės padeda užtikrinti energijos tiekimo saugumą. Todėl reikėtų naudoti ne tik vėjo ir saulės energiją, bet ir įvairius mažo anglies dioksido pėdsako energijos išteklius, kurie derėtų su nauja energetikos sistema, visų pirma pagrįsta kintančiais Europos energijos ištekliais. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Pagal pažangių investicijų ramstį nustatomi tinkami prioritetai. Tačiau EESRK pakartoja, kad taikant tinkamą požiūrį anglies dioksido neišskirianti, decentralizuota ir skaitmeninė energijos tiekimo struktūra gali turėti didžiulį teigiamą poveikį darbo vietoms ir regionų ekonomikai (žr. TEN/660). Per šią krizę Europos Sąjungai reikia bendro požiūrio į energetiką, kuriuo vadovaujantis konkrečios su energetika ir klimatu susijusios temos būtų derinamos su socialinės ir regioninės sanglaudos politikos tikslais. Į šį aspektą visiškai neatsižvelgta Saulės energijos strategijoje, kurią Komisija pateikė kartu su planu „REPowerEU“. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Komisija pagrįstai nurodo, kad viešosios investicijos gali ir turi paskatinti privačias lėšas. Tačiau plane „REPowerEU“ neaptariamas atitinkamų viešųjų lėšų refinansavimas. Vienas iš būdų tai įgyvendinti būtų panaikinti subsidijas iškastiniams ištekliams; kitas būdas – apmokestinti didžiulį nenumatytą pelną, kurį visų pirma didžiosioms naftos bendrovės gauna dėl kilusios gilios naftos ir dujų krizės. EESRK siūlo šį pelną nuskaičiuoti taikant mokesčius ir skirti kaip finansinę kompensaciją energijos vartotojams, pavyzdžiui, finansiškai silpnesniems namų ūkiams arba intensyviai energiją vartojančioms įmonėms, ir naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai plėtoti bei reikiamai tinklo infrastruktūrai kurti, ypač atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse apie tai jau diskutuojama arba tai įgyvendinama. EESRK laikosi nuomonės, kad siekiant neatgrasyti energetikos bendrovių investuoti į mažo anglies dioksido pėdsako sprendimus, toks apmokestinimas turėtų būti apibrėžtas labai atidžiai. EESRK ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti atitinkamas priemones. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Atsižvelgdamas į tikėtiną sprendimų, pritaikytų prie vietos sąlygų, skatinimo naudą, EESRK visiškai pritaria Komisijos pasiūlymui pasinaudoti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais bei Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone, siekiant padėti įgyvendinti planą „REPowerEU“. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Planą, kuriam bet kuriuo atveju reikės daug lėšų, bus labai sudėtinga finansuoti pagal dabartinę finansinę programą. Todėl EESRK pabrėžia, kad svarbu nustatyti subalansuoto biudžeto taisyklę investicijoms į socialinę ir ekologinę mūsų visuomenės elgseną (9). |
| --- | --- |

3.26.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Biometanas gali būti svarbus mažinant ir (arba) panaikinant Europos priklausomybę nuo rusiškų dujų. Tačiau norint jį gaminti, taip pat stengiantis išvengti nesuderinamumo su biologine įvairove, visų pirma reikėtų modernizuoti esamus biodujų įrenginius. Šiuo metu biodujų įrenginiai dažnai naudojami tik elektros energijai gaminti bazinės apkrovos diapazone, t. y. visą parą. Gaunama šiluma naudojama retai. Tokios koncepcijos yra neveiksmingos. Gautos biodujos turėtų būti apdorojamos ir tiesiogiai tiekiamos į dujų tinklą arba naudojamos šilumos tiekimui vietinėse kogeneracinėse jėgainėse. Mažesnės dujų saugyklos galėtų padėti gaminti elektros energiją, kai trūksta vėjo ar saulės energijos. Būtina investuoti į esamų sistemų modifikavimą. Komunikate minimos atitinkamos paskatos, tačiau trūksta išsamios informacijos, kurią reikėtų nedelsiant pateikti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kaip nurodyta 3.14 punkte, SGD turės atlikti tam tikrą vaidmenį trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Plane „REPowerEU“ numatyti vertinimai ir planavimas, savanoriški bendri pirkimai ir geresnis koordinavimas. Tuo tarpu atskiros valstybės narės jau dabar vykdo su tuo susijusią veiklą. Reikalingas Europos solidarumas, o Komisija turi užtikrinti, kad nė viena valstybė narė neprieštarautų kitų valstybių narių interesams, kaip numatyta Dujų tiekimo saugumo reglamente (ES) 2017/1938. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Dujų tiekimo saugumo reglamente taip pat numatyta išsami Europos solidarumo tvarka susidarius ekstremaliajai dujų situacijai. Nors neseniai priimtas Tarybos reglamentas dėl suderintų dujų paklausos mažinimo priemonių ir prie jo pridėtas komunikatas „Sutaupytos dujos – saugu žiemą“ yra žingsnis tinkama linkme siekiant pagerinti pasirengimą krizėms, EESRK norėtų, kad būtų sukurta bendresnė krizių valdymo sistema, kuri padėtų įveikti tokio masto krizę, kokią dėl karo Ukrainoje šiuo metu patiria ES. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Elektros energijos pavertimas šiluma ir šilumos siurbliai, taip pat ir centralizuoto šilumos tiekimo srityje, atrodo, yra perspektyviausias būdas pakeisti gamtines dujas šildymo sektoriuje. Tačiau yra daug kliūčių (pradedant reikalingais kvalifikuotais darbuotojais ir baigiant socialiniais klausimais, ypač rajonuose, kuriuose yra daug nuomininkų). Komunikate į šiuos aspektus neatsižvelgiama. Reikia išsamesnio ir kritiškesnio požiūrio, įtraukiant pilietinę visuomenę. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Didžiulis energijos kainų padidėjimas atskleidė silpnąsias energijos rinkos puses. Pati Komisijos pirmininkė Ursula von der Leyen pareiškė, kad dabartinė elektros energijos rinkos sistema nebeveikia ir kad ją būtina reformuoti. Reikia kelti esminius klausimus apie energetikos ateitį, užtikrinant aplinkai nekenksmingą, įperkamą ir patikimą energijos tiekimą ir teisę naudotis energijos ištekliais. Projektas ir jo reguliavimas turi būti pritaikytas prie pasikeitusios padėties, susijusios su vyraujančia atsinaujinančiųjų išteklių energija, ir turi būti sudarytos būtinos sąlygos atskiriems dalyviams bei sustiprinta tinkama vartotojų apsauga. EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą išnagrinėti elektros energijos rinkos struktūros optimizavimo galimybes ir tvirtai remia rinkos vertinimus, kuriuos atliekant analizuojama visų galimų energijos rinkos dalyvių elgsena ir energijos rinkos struktūra. Bet kuriuo atveju EESRK pabrėžia, kad prieš teikiant bet kokius pasiūlymus svarbu atlikti išsamų poveikio vertinimą. Jis atkreipia dėmesį į tai, kad reikia skubiai spręsti didelių elektros energijos kainų, įskaitant elektros energijos ir dujų kainų susiejimą, problemą, kuri daro neigiamą poveikį valstybių narių ekonomikai. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Be to, EESRK pabrėžia, kad vis labiau būtina sistemingai prognozuoti didėjantį energijos poreikį pagal sritis ir energijos rūšis, atsižvelgiant į energijos rūšių transformaciją, taip pat konceptualiai planuoti būsimos energetikos sistemos struktūrą, kad būtų užtikrintas tinkamas investicijų paskirstymas ir tiekimo saugumas. Komisija turėtų parengti atitinkamą apžvalgą ir ją paskelbti plačiajai visuomenei, nes visuomenėje dažnai trūksta aiškumo dėl to, kokiu mastu Europa gali apsirūpinti energija. |
| --- | --- |

4.6.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  EEESR nuomonė OL C 105, 2022 3 4, p. 11.

1

(2)  COM(2022) 230 final.

2

final

(3)  COM(2022) 222 final.

3

final

(4)  COM(2022) 240 final.

4

final

(5)  Tarybos dokumentas 11625/22.

5

(6)  COM(2022) 360 final.

6

final

(7)  COM(2022) 230 final, p. 7 ir SWD(2022), p. 26.

7

(8)  Industrie spart Gas, Sparpotenzial bei Verbrauchern nicht gehoben (handelsblatt.com).

8

Industrie spart Gas, Sparpotenzial bei Verbrauchern nicht gehoben

(9)  EEESR nuomonė OL C 105, 2022 3 4, p. 11.

9

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/194 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/194

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Oro uosto laiko tarpsnių naudojimo taisyklių laikinas sušvelninimas dėl COVID-19“

(COM(2022) 334 final)

(2022/C 486/26)

| Pagrindinis pranešėjas | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Pagrindinis pranešėjas

Thomas KROPP

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2022 7 12
  Europos Parlamentas, 2022 7 19
  Taryba, 2022 8 4 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 143 / 1 / 2 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2022 7 12

Europos Parlamentas, 2022 7 19

Taryba, 2022 8 4

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

143 / 1 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pažymi, kad aviacija užtikrina susisiekimą ES viduje ir tarptautiniu mastu, o tai yra būtina išankstinė prekybos ir turizmo, taigi ir Europos ekonomikos klestėjimo sąlyga. Aviacijos sektorius vis dar negali atsigauti nuo keleto pasaulinių krizių poveikio: COVID-19 pandemijos, kelių Europos prekybos partnerių (visų pirma Kinijos) oro erdvės uždarymo, tebesitęsiančio karo Ukrainoje, sparčiai kylančios infliacijos, didėjančios pasaulinio ekonomikos nuosmukio tikimybės ir darbo jėgos trūkumo kai kuriuose ekonomikos sektoriuose, įskaitant ir patį aviacijos sektorių. Kiti pasaulio regionai atidžiai stebi, kokių sprendimų Europos aviacija imasi šiems iššūkiams atremti. Kaimyniniai skrydžių centrai Stambule, Dubajuje, Dohoje ir Londone gautų naudos, jei sumažėtų Europos skrydžių centrų ir Europos tarptautinio tinklo vežėjų konkurencingumas. Todėl EESRK ne kartą tvirtino, kad visos aviacijos reguliavimo priemonės neturi daryti poveikio tarptautiniam Europos konkurencingumui. Jei keleivių srautai būtų nukreipti nuo tarptautinių jungčių Europoje kitais maršrutais ir skrydžiai į tarptautines paskirties vietas būtų vykdomi per ES nepriklausančius skrydžių centrus, aplinkai ir Europos darbuotojams būtų padaryta didelė žala. Siūlomi Laiko tarpsnių reglamento pakeitimai turi būti vertinami atsižvelgiant į šį platesnį kontekstą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Reglamente (EEB) Nr. 95/93 (1) nustatytos laiko tarpsnių paskirstymo ES oro uostuose procedūros ir taisyklės. Šio reglamento 10 straipsnyje nurodoma, kad per tam tikrą laikotarpį, kuriam sudaromas tvarkaraštis, oro vežėjai privalo panaudoti ne mažiau kaip 80 proc. jiems skirtų laiko tarpsnių, kad išlaikytų juos atitinkamu kitų metų laikotarpiu, kuriam sudaromas tvarkaraštis (Laiko tarpsnių reglamentas). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Atsižvelgdama į netikėtą pandemijos mastą ir trukmę, Komisija du kartus nuo jos protrūkio iš dalies pakeitė Laiko tarpsnių reglamentą, kad faktiškai būtų sustabdytas nuostatos „naudok arba prarasi“ taikymas ir kad Komisijai būtų suteikti deleguotieji įgaliojimai reaguoti į nenumatytus tolesnius pokyčius. Šios laiko tarpsnių naudojimo taisyklių sušvelninimo priemonės nustos galioti 2022 m. spalio 29 d., o Komisijos deleguotieji įgaliojimai jau nebegalioja nuo 2022 m. vasario 21 d. Siekiant atsižvelgti į tikrąją padėtį rinkoje, dabar reikia skubiai atlikti tolesnę peržiūrą ir papildomus koregavimus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Remdamasi Eurokontrolės prognozėmis, Komisija daro prielaidą, kad aviacijos rinka palaipsniui atsigaus iki prieš pandemiją buvusio lygio, tačiau ši prielaida gali būti pernelyg optimistinė (2). EESRK nuomone, nors pasiūlymas grindžiamas gerais ketinimais, jame trūksta būtinų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nenumatytų sunkumų Europos konkurencingumui. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK palankiai vertina tai, kad šiuo nauju Komisijos pasiūlymu siekiama išlaikyti kuo didesnį konkurencingumą aviacijos rinkoje. Tačiau Komisijos atlikta rinkos analizė ir rinkos raidos prognozė per artimiausius tris sezonus nėra pakankamai patikimos, kad būtų galima paaiškinti ar net pagrįsti siūlomą grįžimą prie 80:20 taisyklės. EESRK nepritaria Komisijos argumentams, kad aviacijos rinka grįžta į „įprastą padėtį“. Atsižvelgiant į Komisijos duomenis, žemesnė riba, pavyzdžiui, 70:30, būtų tinkamesnė, kol rinka stabilizuosis. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą išplėsti pagrįsto laiko tarpsnių nenaudojimo išimčių taikymo sritį, kad ji apimtų ir politinius neramumus bei gaivalines nelaimes, jei dėl šių aplinkybių atsiranda aiškiai apibūdintų apribojimų aviacijos veiklai. Tačiau EESRK nėra įsitikinęs, kad siūlomi dabartinių pagrįsto laiko tarpsnių nenaudojimo išimčių pakeitimai yra pagrįsti. Komisijos numatytos procedūros suteikia nereikalingo sudėtingumo. Iš tiesų, nukrypimai nuo dabartinių procedūrų nebegali būti laikomi neatidėliotinomis priemonėmis, todėl tokiu metu, kai visam sektoriui labai reikia stabilios reguliavimo sistemos, atsiranda teisinis netikrumas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK pritaria pasiūlymui padidinti laiko tarpsnių paskirstymo skaidrumą stiprinant Europos oro uostų koordinatorių asociacijos vaidmenį ir nustatant prievolę koordinatoriams skelbti paskirties vietas, kurioms taikomos išimtys. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK palankiai vertina siūlomas priemones, kuriomis siekiama sušvelninti esamą ir numatomą Rusijos karinės agresijos Ukrainoje poveikį Europos aviacijai. Tačiau Komisijos prielaidos, kad įprastas nuostatas galima įgyvendinti praėjus keturiems mėnesiams nuo karo veiksmų pabaigos, atrodo nepagrįstai optimistinės. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Nors EESRK visiškai pritaria Komisijos ketinimams, jis mano, kad, nepaisant akivaizdžių laiko apribojimų, reikėtų atlikti poveikio vertinimą, kad būtų galima geriau įvertinti siūlomų dabartinio Laiko tarpsnių reglamento pakeitimų poveikį. Kadangi toks poveikio vertinimas pagrindimo tikslais nebuvo atliktas, Komisija remiasi Eurokontrolės prognozėmis, o jos gali neatspindėti dabartinių rinkos pokyčių sudėtingumo. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Poveikio vertinimas yra būtinas ne tik siekiant pagrįsti šiuo metu galiojančio Laiko tarpsnių reglamento pakeitimus. Kaip jau yra pažymėjęs EESRK (3), ES priemonės turėtų būti glaudžiai koordinuojamos su Pasaulio oro uostų laiko tarpsnių valdyba (WASB), kad būtų išvengta skirtingo požiūrio į tą patį klausimą skirtinguose pasaulio regionuose. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Besitęsiančios pasaulinės krizės turi būti vertinamos pagal jų daromą bendrą poveikį tarptautinei aviacijai. Atsižvelgdamas į tai, kad kol kas sunku apriboti šį poveikį, EESRK mano, kad Komisija turėtų persvarstyti pasiūlymą, siekdama kuo labiau sumažinti galiojančių nuostatų pakeitimus, kad jos ir toliau būtų laikomos „nepaprastosios padėties teisinėmis nuostatomis“. Dabartinė ekstremalioji situacija jokiu būdu nesumažėjo, todėl nepaprastosios padėties nuostatos turėtų būti pratęstos bent Komisijos numatytu laikotarpiu, tačiau mums atrodo, kad dar per anksti planuoti tokius pakeitimus, kokius siūlo Komisija. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Kaip Komisija nurodo aiškinamajame memorandume, teisės aktų leidėjo uždavinys, susijęs su laiko tarpsnių reglamentavimu, yra užtikrinti, kad vežėjai panaudotų laiko tarpsnius, į kuriuos jie yra įgiję teises. Komisija du kartus iš dalies pakeitė šį reglamentą, pakoreguodama taisyklę „naudokis arba prarasi“. Komisijai taip pat buvo suteikti deleguotieji įgaliojimai atsižvelgiant į nuolatinį paklausos mažėjimą iš dalies pakeisti laiko tarpsnių naudojimo ribą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šios laiko tarpsnių naudojimo taisyklių sušvelninimo priemonės nustos galioti 2022 m. spalio 29 d., o Komisijos deleguotieji įgaliojimai jau nebegalioja nuo 2022 m. vasario 21 d. Taisyklės „naudokis arba prarasi“ atžvilgiu Komisija dabar siūlo nuo 2022 m. spalio 29 d. vėl nustatyti standartinę 80 proc. laiko tarpsnių naudojimo normą. Argumentuojama tuo, kad 2022 m. birželio mėn. Eurokontrolė paskelbė prognozę, kad 2022–2023 m. žiemos laikotarpiu oro eismo srautai vėl sieks 90 proc. 2019 m. lygio. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šis argumentas EESRK neįtikina. Dėl Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą labai išaugo karinių skrydžių skaičius, taip pat padaugėjo pakeisto maršruto skrydžių virš oro erdvės – į abi kategorijas skirstant laiko tarpsnius neatsižvelgiama. Be to, būtina atskirti krovinių vežimą oro transportu, kuris krizės laikotarpiu sumažėjo nedaug, ir keleivių judėjimą, kuris tikrai sumažėjo. Keleivių vežimo rinkoje būtina tolesnė diferenciacija: įvedus ES COVID-19 pažymėjimą keleivių srautai ES viduje daug greičiau grįžo į priešpandeminį lygį, tačiau vidaus oro eismas ir tolimieji skrydžiai yra visiškai kituose atsigavimo etapuose. Numatoma, kad verslo klientų srautai į ankstesnį lygį grįš daug lėčiau nei laisvalaikio tikslais keliaujančiųjų srautas (4). Tai jokiu būdu nereiškia, kad keleivių judėjimas laisvalaikio tikslais nuosekliai atsigaus: dalis šio augimo gali būti siejama su po dvejų COVID-19 metų išaugusia atostogų paklausa. Pagrindiniai Europos tinklo vežėjai į savo orlaivių parkus dar negrąžino didelių tolimojo susisiekimo orlaivių „Airbus 380“ būtent dėl to, kad oro transporto bendrovėms šiuo metu tenka didelės degalų sąnaudos, ir dėl to, kad nesitiki, jog oro eismo paklausa gerokai ir nuolat didės. Suinteresuotųjų subjektų pateikti duomenys rodo, kad oro eismo srautai turėtų padidėti iki 90 proc., palyginti su 2019 m. lygiu, tačiau keleivių vežimo paklausa – tik iki 78 proc. Jei orlaivio užimtumo lygis yra mažesnis, galima numatyti, kad oro transporto bendrovės, pavyzdžiui, per dieną sujungs kelis skrydžius, kad išlaikytų skrydžių pelningumą (5). Paklausai įtakos turės didėjanti infliacija ir kylanti ekonomikos nuosmukio rizika kai kuriose šalyse. Todėl prognozės neturėtų būti grindžiamos regionais, kurių ekonomika atsigauna labiausiai, bet turėtų atspindėti ir ypač stipriai nukentėjusius subrinkas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dėl šių veiksnių EESRK mano, kad aviacijos rinkos atsigavimas gali būti vangesnis, nei vertina Komisija. Atsigavimas rinkos segmentuose vyksta skirtingu tempu: krovinių gabenimo – 6 proc., palyginti su 2019 m. lygiu; pigių skrydžių bendrovių – –9 proc., o tinklo vežėjų – 21 proc. Tai dar svarbiau atsižvelgiant į tai, kad ribos nustatomos visoms laiko tarpsnių serijoms, o tai reiškia, kad laiko tarpsnių serijos (pvz., piko metu) turi viršyti 80 proc. ribą. Prieš pandemiją laiko tarpsnių naudojimo lygis buvo 95 proc., o mažiausias – 80 proc. Jei Eurokontrolė prognozuoja, kad vidutinė laiko tarpsnių naudojimo norma bus 90 proc., reikia daryti prielaidą, kad laiko tarpsnių serijos (vidutiniškai) nepasieks 80 proc. Dėl šių priežasčių gerokai per anksti grįžti prie 80:20 verčių. Kol bus gauta išsamesnių duomenų tvariam rinkos atsigavimui pagrįsti, labiau tiktų taikyti santykį 70:30. Taip pat reikėtų pažymėti, kad Europos oro uostų patiriamos problemos aiškiai rodo, kad COVID-19 pandemijos poveikis dar nėra pašalintas. Didieji ES oro uostai, pavyzdžiui, Frankfurto, ir ES nepriklausančių šalių oro uostai, pavyzdžiui, Londono Hitrou, apribojo atvykstamųjų ir išvykstamųjų skrydžių skaičių, todėl buvo atšaukta labai daug skrydžių, siekiant palengvinti oro transporto bendrovių veiklos šiuose oro uostuose sunkumus. Juos lėmė įvairūs kintamieji, pavyzdžiui, darbuotojų trūkumas. Tai ženklas, kad iki pandemijos nustatytos laiko tarpsnių naudojimo normos dar negali būti pasiektos (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 70:30 santykis atitiktų Jungtinės Karalystės vyriausybės nustatytas ribas ir loginį pagrindimą (7). Nors oro transporto sektorius tai labai kritikuoja, EESRK mano, kad tokiu santykiu būtų užtikrinta pagrįsta pusiausvyra tarp status quo ante atkūrimo, kartu pripažįstant, kad vis dar reikia (nors ir sumažinto) laiko tarpsnių apsaugos lygio, atsižvelgiant į nuolatinius sunkius iššūkius, su kuriais susiduria šis sektorius. Be to, tokiu santykiu ES laiko tarpsnių reglamente nustatyta riba būtų suderinama su kaimyninių šalių vykdomos politikos riba ir sudarytų vienodas sąlygas ES oro vežėjams ir Londono Hitrou oro uostui – didžiausiam tarptautiniam Europos skrydžių centrui. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Be to, Komisija siūlo, kad nuo 2022 m. spalio 29 d. iki 2024 m. kovo 26 d. ji bet kuriuo metu galėtų savarankiškai koreguoti pagal kiekvieną deleguotąjį aktą taikomą laiko tarpsnių naudojimo normą nuo 0 proc. iki 70 proc., jeigu Eurokontrolės duomenys parodys, jog oro eismo srautai keturias savaites iš eilės nesiekia 80 proc., palyginti su atitinkamomis 2019 m. savaitėmis, ir jog tikėtina, kad oro eismas ir toliau mažės. Komisija taip pat siūlo tais atvejais, jei valdžios institucijos nustatytų apribojimus, kuriais būtų siekiama reaguoti į epidemiologinę padėtį, politinius neramumus ar gaivalines nelaimes, ir tik tada, kai tai daro neigiamą poveikį oro eismui, leisti oro transporto bendrovėms pasinaudoti „pagrįsto laiko tarpsnių nenaudojimo išimtimis“. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK remia Komisijos pastangas užtikrinti, kad ji galėtų lanksčiai ir skaidriai naudotis deleguotaisiais aktais aiškiai apibrėžtomis išimtinėmis aplinkybėmis, kad pritaikytų laiko tarpsnių naudojimo normos apskaičiavimą ir taip pakoreguotų laiko tarpsnių apsaugos ribas. Tačiau naujasis projektas kai kuriais atžvilgiais neatitinka šio tikslo. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.7.1 | Priešingai nei Komisija, EESRK mano, kad oro transporto bendrovėms turėtų būti suteikta galimybė pasinaudoti pagrįsto laiko tarpsnių nenaudojimo išimtimis tais atvejais, kai visuomenei rekomenduojama nekeliauti. Net jei įspėjimai dėl kelionių nedaro tiesioginio teisinio poveikio, jie be abejonės veikia kelionių lėktuvu paklausą ir tai turėtų būti tinkamai atspindėta. |
| --- | --- |

2.7.1

| 2.7.2 | Be to, EESRK mano, kad reikalavimas keturias savaites iš eilės stebėti savaitinius oro eismo srautus, kad būtų galima imtis taisomųjų veiksmų, užkrauna nepagrįstą naštą ir gali be reikalo užvilkinti intervencinių reguliavimo priemonių taikymą. Nepagrįstas keturių savaičių stebėsenos etapas, kaip atrodo, yra nustatytas nemotyvuotai. Daug svarbiau užtikrinti sprendimų priėmimo proceso skaidrumą. |
| --- | --- |

2.7.2

| 2.7.3 | EESRK rekomenduoja pagrįsto laiko tarpsnių nenaudojimo taisyklę taikyti išvykimo ir atvykimo oro uostuose; jie yra nedaloma oro uostų pora atkuriant ankstesnį laiko tarpsnių portfelį konkrečiuose maršrutuose. Šiuo metu Komisija nenumato, kad tai būtų privalomas reikalavimas. |
| --- | --- |

2.7.3

| 2.7.4 | Komisija pakankamai nepagrindė, kodėl reikėtų pakeisti laiko tarpsnių naudojimo normos apskaičiavimą: Laiko tarpsnių reglamento 10 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad apsaugoti laiko tarpsniai skaičiuojami kaip panaudoti laiko tarpsniai, o Komisija dabar siūlo į juos neatsižvelgti. Komisija be papildomų įrodymų daro prielaidą, kad įprastas laiko tarpsnių taisykles galima vėl pradėti taikyti praėjus 16 savaičių nuo Ukrainos oro erdvės atidarymo. Tai atrodo pernelyg optimistiška, atsižvelgiant į besitęsiančius karo veiksmus, infrastruktūros sunaikinimo laipsnį ir neaiškumus, susijusius su abiejų kariaujančių šalių susitarimo turiniu ir tvirtumu. 16 savaičių terminas atrodo esantis atsitiktinis skaičius, kuris neturėtų būti reguliavimo sprendimo „grįžti į įprastą padėtį“ pagrindas. |
| --- | --- |

2.7.4

| 2.8. | EESRK nuolat ragino Komisiją siekti kiek įmanoma labiau suderinti Laiko tarpsnių reglamentą su tarptautine praktika ir politika. Visi atitinkami suinteresuotieji subjektai dalyvauja konsultacijose, kuriose svarstoma, kaip pritaikyti laiko tarpsnių taisykles prie krizių, su kuriomis susiduria rinka. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlytus patobulinimus, susijusius su laiko tarpsnių koordinatorių bendradarbiavimu. Padidinus šio proceso skaidrumą rinkos dalyviai išvengtų nereikalingos painiavos. |
| --- | --- |

2.9.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  1993 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (OL L 14, 1993 1 22, p. 1).

1

(2)  Vokietijos oro transporto įmonė „Lufthansa“ paskelbė tebevykstančios krizės aplinkybėmis ketinanti dar labiau sumažinti pajėgumus: https://www.airliners.de/lufthansa-streicht-winterflugplan/65956.

2

(3)  OL C 123, 2021 4 9, p. 37, žr. 1.5 punktą.

3

(4)  https://www.airliners.de/prognose-globaler-geschaeftsreiseverkehr-erholt-deutlich/65958

4

(5)  Paskelbtas keleivių skaičius ir prognozės Miuncheno oro uoste rodo, kad sugrįžimas prie prieš pandemiją buvusio oro eismo srauto užtruks ilgiau, nei manyta anksčiau: https://www.airliners.de/wachsendes-passagieraufkommen-bayerns-flughaefen-weit-entfernt-corona-niveau/65950.

5

(6)  Darbuotojų trūkumą didžiuosiuose oro uostuose Komisija mini aiškinamajame memorandume, tačiau, jos nuomone, tai yra trumpalaikis reiškinys. Ši nuostata kelia abejonių, nes darbuotojų trūkumas patiriamas daugelyje ekonomikos sektorių, o ne tik aviacijos. Nėra pagrindo manyti, kad artimiausiu metu ši problema bus išspręsta aviacijos srityje.

6

(7)  Kaip nurodė JK transporto sekretorius Grant Shapps, 2022 m. sausio 24 d. Jungtinės Karalystės vyriausybė nuo 2022 m. kovo 27 d. pakoregavo laiko tarpsnių naudojimo santykį iki 70:30, kaip žingsnį grįžtant prie įprastų taisyklių, kartu apsaugant sektorių nuo ateities netikrumo.

7

---

| 2022 12 21 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 486/198 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 21

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 486/198

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Geopolitinis energetikos pertvarkos poveikis“

(JOIN(2022) 23 final)

(2022/C 486/27)

| Pranešėjas | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI (PL, I gr.) |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Ioannis VARDAKASTANIS (EL, III gr.) |

Pranešėjas

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI (PL, I gr.)

Bendrapranešėjis

Ioannis VARDAKASTANIS (EL, III gr.)

| Prašymas pateikti nuomonę | 2022 6 28 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 9 21 |
| Reglamentavimo pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Prašymas pateikti nuomonę |
| Atsakingas skyrius | Išorės santykiai |
| Priimta skyriuje | 2022 9 14 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 9 21 |
| Plenarinė sesija Nr. | 572 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 229 / 1 / 6 |

Prašymas pateikti nuomonę

2022 6 28

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 9 21

Reglamentavimo pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Prašymas pateikti nuomonę

Atsakingas skyrius

Išorės santykiai

Priimta skyriuje

2022 9 14

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 9 21

Plenarinė sesija Nr.

572

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

229 / 1 / 6

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | 2022-ieji įeis į istoriją kaip didelių geopolitinių ir su energetika susijusių pokyčių visame pasaulyje metai. EESRK teigiamai vertina Europos Komisijos ir atskirų valstybių narių pastangas, kuriomis buvo paspartintas nepriklausomybės nuo Rusijos energijos tiekimo procesas. EESRK mano, kad, atsižvelgiant į karo Ukrainoje dinamiką, vis dėlto būtina paspartinti šį procesą įvedant griežtą embargą, kuris turi apimti sparčią alternatyvių švarios energijos šaltinių plėtrą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Šioje nuomonėje atsižvelgiama į prašymą pateikti nuomonę dėl komunikato JOIN(2022) 23 „ES išorės bendradarbiavimas energetikos srityje kintant pasauliui“, kurį 2022 m. gegužės 18 d. bendrai paskelbė Europos Komisijos Energetikos generalinis direktoratas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad Europa ir toliau pirmauja energetikos pertvarkos srityje, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad pokyčiai ES viduje nėra pakankami, kad kompensuotų viso pasaulyje išmetamo teršalų kiekio poveikį ir kad tiek klimato kaitos, tiek ekonominės plėtros požiūriu, siekiant užtikrinti darnų pasaulinį vystymąsi, mums neabejotinai naudinga imtis veiksmų tarptautiniu mastu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK palankiai vertina daugelį ES iniciatyvų, kuriomis stiprinamas ES vidaus atsparumas, pavyzdžiui, „REPowerEU“, arba politinis stabilumas, pavyzdžiui, Teisingos energetikos pertvarkos partnerystė, strategija „Global Gateway“ ir Vakarų Balkanų žalioji darbotvarkė. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kartu EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad dėl dabartinės politinės įtampos reikėtų dar aktyviau bendradarbiauti su kai kuriomis šalimis, galinčiomis Europai tiekti dujas ir naftą. Tarp kitų šalių – Jungtinės Amerikos Valstijos ir skirtingu mastu Pietų Amerikos ir Afrikos šalys, kurių iškastinio kuro eksportą reikėtų papildyti žinių perdavimu ir atsinaujinančiųjų išteklių technologijomis, kurios galėtų paspartinti jų su klimato kaita susijusią pertvarką. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK palankiai vertina iniciatyvą prijungti Moldovą ir Ukrainą prie Europos energetikos tinklo, tačiau taip pat ragina periodiškai peržiūrėti geopolitinę padėtį, susidariusią dėl dinamiškų energetikos struktūros pokyčių tokiose šalyse kaip Armėnija, Gruzija ir Kazachstanas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK atkreipia dėmesį į būtinybę užmegzti ypatingus santykius su šalimis, kurios yra pagrindinės sunkiųjų metalų ir žaliavų, reikalingų švarios energijos technologijoms gaminti, tiekėjos ir kurioms gali kilti grėsmė. Tam reikia sukurti visiškai naują tarptautinių santykių sritį – Europos diplomatiją energetikos srityje. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Atsižvelgdamas į pastarojo meto patirtį, susijusią su pernelyg didele Europos priklausomybe nuo žaliavų iš neaiškių šaltinių, EESRK ragina ES savo plataus užmojo energetikos pertvarkos planuose laikytis kuo lankstesnio požiūrio, kad būtų galima išnagrinėti pasirinktų sprendimų geopolitinį poveikį ir juos pakoreguoti, jei jie sukelia nepageidaujamą ir netikėtą įtampą pasaulyje. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Įžanga

| 2.1. | Daugelį metų su energetikos pertvarka susiję klausimai išlieka svarbiausi politinėje darbotvarkėje visame pasaulyje. Europos Sąjunga su Europos žaliuoju kursu yra energetikos pertvarkos lyderė, besiremianti tvarumo, solidarumo ir tarptautinio bendradarbiavimo vertybėmis. Tačiau, kadangi ES atsakinga tik už maždaug 8 proc. (ir vis mažėjančią) viso pasaulyje išmetamų teršalų kiekio dalį, ES vidaus politikos, kad ir kokia plataus užmojo ji būtų, nepakanka. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kaip išdėstyta konferencijos „Europos žaliojo kurso geopolitika“ išvadose (1), daugiašališkumas yra svarbiausias veiksnys kovojant su šiomis bendromis, tarpvalstybinėmis klimato kaitos grėsmėmis ir būtent daugiašališkumas, o ne skaldanti geopolitika, gali padėti įveikti planetos krizę. Tai atsispindi ir EESRK nuomonėje
  Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija
   (2), kurioje EESRK pritaria, kad reikia „aktyvesnių tarptautinių veiksmų siekiant atsparumo klimato kaitos poveikiui“, kaip teigia Komisija, nes sutinkame su Komisijos teiginiu, kad „mūsų prisitaikymo prie klimato kaitos užmojai turi atitikti mūsų pasaulinę iniciatyvą klimato kaitos švelninimo srityje“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kadangi klimato kaita ir su ja susiję veiksmai, kurių buvo imtasi, sukelia didžiulius geopolitinius ir pramonės pokyčius, kuriuos lemia atsinaujinančiosios energijos bumas, darantis didelį poveikį tarptautiniams santykiams, EESRK nusprendė, kad norint parengti išsamią bendrąją nuomonę dėl klimato kaitos labai svarbu sutelkti dėmesį į geopolitinį poveikį. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nors mokslininkai sutaria, kad reikia mažinti į atmosferą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, klimato politikoje negalima ignoruoti didėjančių teigiamų ir neigiamų sąsajų tarp bendrų ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos problemų. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Energijos rinkos veikimas ir parametrai yra tiesiogiai susiję su politine padėtimi atskiruose regionuose. Prie to prisideda ir tai, kad iškastinio kuro tiekimas labai priklauso nuo keleto jį gaminančių šalių. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kaip matyti iš EESRK nuomonės
  ES energetikos politikos išorės dimensija
   (3), kadangi dominuoja tam tikri importuotojai, kurie ne visi laikosi tų pačių rinkos ir politikos taisyklių kaip ES, energijos tiekimo saugumo klausimas ES darbotvarkėje buvo įrašytas prie prioritetų. Tuo metu buvo kalbama apie 2008 m. Gruzijoje įvykdytos karinės agresijos pasekmes, tačiau šis kontekstas išlieka itin aktualus atsižvelgiant į dabartinę padėtį Ukrainoje, darančią didelį poveikį analizuojant su energetiniu saugumu ir geopolitika susijusius klausimus. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Vidutinės trukmės laikotarpiu pasaulio energetika atrodys visai kitaip nei dabar. Energetikos pertvarka turės esminės įtakos geopolitikai ir atneš tiek grėsmių, tiek galimybių. Šio poveikio pobūdis priklausys nuo daugelio veiksnių. Vienas iš pavyzdžių – dėl dekarbonizacijos gali padidėti priklausomybė nuo dujų importo, todėl ES ir Rusijos santykiai gali tapti dar sudėtingesni. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Keičiantis energetikos sistemai, keisis ir energetikos politika. Švarios energijos pasaulyje atsiras naujų laimėtojų ir pralaimėtojų. Kai kas tai vertina kaip švarios energijos kosmoso lenktynes. Naujoji sistema bus naudinga šalims ar regionams, kurie įsisavina švarias technologijas, eksportuoja žaliąją energiją arba importuoja mažiau iškastinio kuro, o galia tų, kurie priklauso nuo iškastinio kuro eksporto, gali sumažėti. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Jei energetikos pertvarka suprantama kaip sisteminiai veiksmai ir priemonės, kuriomis siekiama sumažinti klimato kaitos procesus spartinantį anglies junginių išmetimą į atmosferą, tai, be energetikos pertvarkos, taip pat reikėtų ieškoti optimalių sprendimų tvaraus žemės ūkio ir miškų valdymo, biosekvestracijos, galvijų auginimo ar naudojimo, anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų plėtros teikiamų galimybių srityse ir juos įgyvendinti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Atsižvelgiant į ES šalių išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su kitomis pasaulio ekonomikomis, norint pasiekti reikiamų rezultatų, būtina dėti pastangas, kad kitos šalys prisijungtų prie koalicijos kovai su klimato kaita. ES turi skirti ypatingą dėmesį įvairių formų tarptautiniam bendradarbiavimui, įskaitant investicijas, prekybą ir inovacijų partnerystę, siekiant sustiprinti prisitaikymo priemones visame pasaulyje, ypač besivystančiose šalyse. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ES valstybių narių vykdoma prekyba palieka didelį anglies pėdsaką likusioje pasaulio dalyje. ES turi spręsti šią Europos žaliojo kurso įgyvendinimo išorės dimensijos problemą, inter alia, skatindama pertvarką dvišaliame ir regioniniame vystomajame bendradarbiavime ir šalindama neigiamą šalutinį poveikį jos prekybos politikoje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Geopolitika yra labai svarbi siekiant užtikrinti Europos žaliojo kurso sėkmę, nes žalioji pertvarka akivaizdžiai turės didžiulį poveikį tarptautiniams santykiams. Skirtingi išsivysčiusių ir besivystančių šalių prioritetai bus didelis iššūkis, nes Europos žaliojo kurso poveikis šalims bus neproporcingas. Spręsdamos šiuos iššūkius išsivysčiusios šalys turėtų dėti visas pastangas, kad atkreiptų dėmesį į poveikį mažų pajamų šalims ir parodytų, kad Europos žaliasis kursas nepaliks jų nuošalyje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Veiklos, orientuotos į pasaulinių partnerių įtraukimą, pavyzdys – teisingos energetikos pertvarkos partnerystė, kurią COP 26 pasaulio šalių vadovų aukščiausiojo lygio susitikime pradėjo Pietų Afrikos, Prancūzijos, Vokietijos, Jungtinės Karalystės, JAV vyriausybės ir ES. Šia iniciatyva siekiama padėti Pietų Afrikai dekarbonizuoti savo ekonomiką, atsisakyti akmens anglių ir pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, atsparios klimato kaitos poveikiui ekonomikos, pagrįstos švaria, žaliąja energija ir technologijomis. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kitas pavyzdys – nauja Europos strategija „Global Gateway“, kuria siekiama skaitmeninės ekonomikos, energetikos ir transporto sektoriuose skatinti pažangumo, netaršumo ir saugumo siekiais grindžiamas sąsajas ir visame pasaulyje stiprinti sveikatos, švietimo ir mokslinių tyrimų sistemas. „Global Gateway“ tikslas – 2021–2027 m. sutelkti iki 300 mlrd. EUR investicijų ilgalaikiam pasauliniam atsigavimui remti atsižvelgiant į partnerių poreikius ir į pačios ES interesus. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kitas geopolitikos kontekste itin svarbus pavyzdys – Vakarų Balkanų žalioji darbotvarkė, kuria siekiama paremti visapusišką ekologinę pertvarką, kad Vakarų Balkanuose būtų sukurta žiedinė mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir tvari ekonomika. Vakarų Balkanų žalioji darbotvarkė visų pirma gali atskleisti žiedinės ekonomikos potencialą, sukurti daugiau darbo vietų ir atverti naujo augimo perspektyvas. Šiai žaliajai pertvarkai paremti bus būtinas tinkamas ES, nacionalinių vyriausybių ir privačiojo sektoriaus finansavimas. EESRK nuomonėje
  Energetika – Vakarų Balkanų vystymosi ir aktyvesnio stojimo į ES proceso veiksnys
   (4) teigiama, kad energija turėtų tapti vienu iš regiono vystymosi ir tarpusavio ryšių stiprinimo veiksnių, o Vakarų Balkanų piliečiams turėtų būti aiškiai pristatyta stojimo į ES ekonominė nauda ir nauda aplinkai. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kaip išdėstyta minėtos konferencijos
  Europos žaliojo kurso geopolitika
  išvadose, energetikos pertvarką lydės didelis energijos kainų svyravimas. Tai yra geopolitinis iššūkis, kurį ES ir jos pasauliniai partneriai turėtų padėti įveikti mažindami riziką, susijusią su švarios energijos naudojimo skatinimu ir plėtra, ir vengdami didinti jau esamą nelygybę. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tai jau buvo išsakyta EESRK nuomonėje
  Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija
   (5), kurioje Komitetas paragino Komisiją vykdant būsimą prisitaikymo politikos veiklą siekti, kad prisitaikymo prie klimato kaitos politika būtų geriau suderinta su klimato teisingumo principais. Komitetas pripažino, kad klimato kaita gali turėti skirtingą socialinį, ekonominį poveikį, poveikį visuomenės sveikatai ir kitokių neigiamų padarinių bendruomenėms, ir pasisakė už tai, kad ilgalaikėmis klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos strategijomis būtų sprendžiamas esamos nelygybės klausimas, kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje. Vis dėlto EESRK primygtinai ragino Komisiją paaiškinti, kaip ji tiksliai pašalins kliūtis pažeidžiamiausioms šalims, bendruomenėms ir sektoriams visame pasaulyje gauti finansavimą ir kaip ji įtrauks pasiūlymus dėl lyčių aspekto integravimo ir nelygybės problemos sprendimo regionų ir vietos lygmenimis. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ES išorės politika kovojant su klimato kaita turėtų remtis ne tik ES šalių pateikiamais „išoriniais“ argumentais ir parama įgyvendinant sudėtingą klimato pokyčių strategiją, bet ir pasisemti praktinės patirties iš ES nepriklausančių šalių (pavyzdžiui, bendradarbiaujant su Amerikos gamtos išteklių išsaugojimo tarnyba (angl. American Natural Resource Service (NCRS)) ar kitomis panašiomis organizacijomis. Reikėtų nepamiršti, kad ne mažiau svarbu pasirūpinti vidiniais gerosios patirties mainais ir sisteminio požiūrio į su pertvarka susijusius iššūkius plėtojimu, kuris yra tokių iniciatyvų, kaip bendros energijos rinkos kūrimas, dalis. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Dinamiška atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtra reikalauja lygiagrečiai modernizuoti perdavimo infrastruktūrą ir integruoti energetikos sistemą bei atsisakyti centralizuoto elektros energijos gamybos ir tiekimo būdo. Būtina nuosekliai skatinti vietos iniciatyvas, skirtas energijos poreikiams patenkinti, laikantis subsidiarumo principo. Kaip teigiama EESRK nuomonėje
  ES energetikos sistemos integravimo strategija
   (6), Komisija turėtų skatinti kaimynines Europos Sąjungos šalis, ypač Rytų partnerystės valstybes, laikytis sistemos integracijos plano, kuris svarbus ne tik siekiant poveikio klimatui neutralumo, bet ir užtikrinant stabilų energijos tiekimo saugumą ir prieinamas kainas ir vartotojams, ir ekonomikai, ir įtvirtinti jį savo politinėje programoje. Reikėtų papildomai įvertinti, ar šiuo atveju būtų naudinga taikyti pasienio anglies dioksido mokestį. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Neįmanoma įtikinamai ir veiksmingai įgyvendinti strategijos, pagal kurią klimato politiką reikia įgyvendinti už ES ribų, jei ES valstybėse narėse nebus tinkamai sprendžiami su pertvarkos procesais susiję socialiniai iššūkiai. Kaip nurodyta EESRK nuomonėje
  Nė vieno nepalikti nuošalyje įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.
   (7), nė vieno nepalikti nuošalyje reiškia, kad visi visuomenės nariai, o ypač esantys nepalankesnėje padėtyje, realiai galėtų pasinaudoti galimybėmis ir būtų gerai pasirengę susidoroti su rizika. Tokiomis aplinkybėmis ypatingą dėmesį reikia skirti pažeidžiamiausioms visuomenės grupėms, taip pat nepalankiausioje padėtyje esantiems regionams ir vietovėms. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Veiksmingas ir socialiai priimtinas klausimų, susijusių su įvairiapusiu klimato politikos poveikiu atskiroms ES šalims, sprendimas suteiktų ES patikimumo ir leistų jai tapti pasauline lydere tvarumo srityje. Be to, įsipareigojimas siekti tvarumo pasauliniu lygmeniu padeda įgyvendinti ES politikos tikslus kitose srityse (pvz., migracijos priežasčių šalinimas, sąžininga pasaulinė prekyba ir priklausomybės nuo šalių, kuriose gausu naftos, mažinimas užsienio politikos požiūriu). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Kaip teigiama minėtoje nuomonėje, Europos Komisija jau pradėjo rimčiau vertinti išorės poveikio internalizavimą, pripažindama, kad, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių energija atsiduria nepalankioje padėtyje, jeigu iškastinio kuro išorės poveikio sąnaudos nevisiškai atspindimos rinkos kainoje, arba bandydama perkelti neigiamą išorinį poveikį transporto sektoriui. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Švietimas ir žinių perdavimas yra labai svarbūs tiek visuotinio privalomojo švietimo, tiek plačiajai visuomenei skirtos komunikacijos lygmeniu, ypatingą dėmesį skiriant socialinėms grupėms, kurias tiesiogiai paveiks pertvarka. Būtina aiškiai pristatyti mums iškylančią civilizacijos alternatyvą, norint efektyviai apginti tezę, pagal kurią dabartinės visuomenės grupės pertvarkos pastangos leis išvengti daug didesnių išlaidų, kurias neveiklumo atveju turės sumokėti visa tarptautinė bendruomenė. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Energetikos pertvarka ir naujų žaliųjų technologijų kūrimas padeda plėtoti unikalias žinias ir kompetencijas bei kurti aukštos kvalifikacijos darbo vietas. Ši Europos ekonomikos vystymosi kryptis yra unikali plėtros galimybė ir leidžia ES valstybėms narėms sustiprinti savo, kaip technologijų lyderių, pozicijas pertvarkos, suprantamos kaip išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas, srityje. Daugiau ES nepriklausančių šalių prisijungus prie aljanso, skirto neutralizuoti neigiamus klimato kaitos padarinius, bus galima atverti rinkas technologijoms, sukurtoms Europos šalyse. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Laipsniškas iškastinio kuro atsisakymas skatins įtampos tarp ES šalių (šių žaliavų importuotojų) ir ES nepriklausančių šalių (tiekėjų) didėjimą. Šiuo atveju pirmiausia reikėtų atsižvelgti į Rusiją, kaip į vietinę kuro tiekėją, kurios pajamos iš šių žaliavų pardavimo sudaro didelę biudžeto pajamų dalį. Be to, Artimieji Rytai ir Šiaurės Afrika, taip pat Užsachario Afrikos regionų šalys, kurių pajamos labai priklauso nuo iškastinio kuro eksporto, gali susidurti su dideliais politiniais ir socialiniais padariniais, kurie gali sukelti pabėgėlių bangas ir migraciją į Europą. Bendradarbiavimo modelio pasikeitimą politiniu požiūriu tikrai galima vertinti kaip grėsmę šalies, kurios ekonomika ir valdymas priklauso nuo pajamų, gaunamų iš iškastinio kuro tiekimo, padėčiai. Investicijos ir bendradarbiavimu grindžiami sprendimai, kuriais skatinama žalioji energija, galėtų būti laikomi galimybe padėti šių šalių ekonomikos pertvarkai. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | XXI a. Europoje vykstantis karas skatina susimąstyti apie atsakingą branduolinės energijos naudojimą ir peržiūrėti taksonomijos taisykles, kurios neprisideda prie neigiamo klimato kaitos poveikio. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Galimas rusiškos naftos, dujų ir anglių importo embargas dėl Rusijai įvestų sankcijų, susijusių su agresija prieš Ukrainą, arba importo nutraukimas dėl būtinybės sustabdyti finansinius pervedimus, kuriais remiamas Putino režimas, prisidės prie laukiamo greitesnio geopolitinio poveikio, kurį sukels kuro importo iš Rusijos sustabdymas. Kartu gali prireikti persvarstyti, kaip sparčiai atsisakoma ES šalyse naudojamų degalų. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Integracija siekiant sukurti ES šalių dujų sąjungą atrodo pagrįsta. Toks požiūris leistų vykdyti bendrus pirkimo procesus ir prisidėtų prie palankių ekonominių sąlygų sudarymo, o kartu leistų koordinuoti sprendimus sustabdyti šios žaliavos importą iš Rytų. Atsižvelgiant į politinį tokio sprendimo aspektą, tai virstų nuoseklia ES šalių užsienio politika. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Problemos ir galimybės

| 4.1. | Europos Sąjungos klimato politika turės įvairiapusį poveikį priklausomai nuo regiono, kuriam ji skirta, ir nuo veiksmų, kurių imamasi išorės politikos srityje siekiant sumažinti nustatytą riziką ir sustiprinti pertvarkos procesus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kalbant apie Vakarų Balkanus, didelės viltys puoselėjamos dėl energijos rinkos veiklos, susijusios su narystės ES procesu. Tai gali turėti didelę teigiamą reikšmę formuojant geopolitines sąlygas šiame regione. Pasirašydamos Sofijos deklaraciją dėl žaliosios darbotvarkės, Vakarų Balkanų šalių vyriausybės įsipareigojo iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą ir užtikrinti visišką suderinimą su Europos žaliuoju kursu. Visų pirma, Vakarų Balkanų žalioji darbotvarkė galėtų išlaisvinti žiedinės ekonomikos potencialą, sukurti daugiau darbo vietų ir atverti naujas augimo perspektyvas. Šiai žaliajai pertvarkai paremti bus būtinas tinkamas ES, nacionalinių vyriausybių ir privačiojo sektoriaus finansavimas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kalbant apie Afriką, pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad klimato kaitos švelninimo politika nėra šio žemyno šalių prioritetas. Todėl ES turėtų bendradarbiauti su Afrikos šalimis, kaip tai daroma su kitomis besivystančiomis šalimis, siekdama užtikrinti, kad visoms iniciatyvoms būtų pritarta vietoje ir jos atitiktų šalių partnerių prioritetus taikant principą „iš apačios į viršų“. Priešingu atveju vietos bendruomenės, susiduriančios su esminėmis problemomis, gali nesuprasti veiksmų, kurių imamasi klimato politikos srityje, ir jiems priešintis. Kaip nurodyta EESRK nuomonėje
  ES ir Afrika. Siekti, kad lygiavertė vystymosi partnerystė taptų tikrove, grindžiama tvarumu ir bendromis vertybėmis
   (8), problemos, su kuriomis susiduria besivystančios Afrikos šalys, yra labai sudėtingos ir mes turime jas spręsti atsargiai ir laikydamiesi įvairiapusio požiūrio. Be to, prognozuojama, kad iki 2050 m. žemyno energijos poreikis išaugs dvigubai, o skurdo lygis tebebus aukštas. Dėl šios priežasties tvarumo problemos, susijusios su aplinkosaugos ir socialiniais bei ekonominiais aspektais, ne tik išliktų, bet greičiausiai dar labiau padidėtų Nepaisant to, gali atsirasti galimybių, nes Afrikos šalys galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį saulės fotovoltinių technologijų ir didelio masto sintetinio kuro gamybos srityse. Konkrečios bendrų projektų ir verslo veiklos bei politikos galimybės gali sukurti naują socialinį ir ekologinį rinkos ekonomikos požiūrį. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kalbant apie Rytų partnerystę, ypač svarbus glaudus bendradarbiavimas su šalimis, kurios, kaip ir ES, yra labai priklausomos nuo iškastinio kuro ir todėl gali patirti didelius kainų svyravimus, ypač atsižvelgiant į dabartinius karo veiksmus Ukrainoje. Kalbant apie Ukrainą, Moldovą ir Gruziją, reikėtų stengtis padėti šioms šalims tapti nepriklausomomis nuo iškastinio kuro tiekimo iš Rusijos ir sudaryti sąlygas integruoti jų elektros tinklus į Europos tinklą. Minėta veikla atsispindi neseniai paskelbtoje deklaracijoje dėl greitos integracijos į ES elektros tinklą, tam būtinos bendros sprendimus priimančių organų ir perdavimo tinklų operatorių pastangos. |
| --- | --- |

4.4.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/geopolitics-european-green-deal

1

(2)  OL C 374, 2021 9 16, p. 84.

2

(3)  OL C 264, 2016 7 20, p. 28.

3

(4)  OL C 32, 2016 1 28, p. 8.

4

(5)  OL C 374, 2021 9 16, p. 84.

5

(6)  OL C 123, 2021 4 9, p. 22.

6

(7)  OL C 47, 2020 2 11, p. 30.

7

(8)  OL C 429, 2020 12 11, p. 105.

8

---