# Eiropas Savienības C 20/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 20 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 20. janvāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 20

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 20. janvāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2023/C 20/01 | Padomes Ieteikums (2022. gada 8. decembris) par Savienības mēroga koordinētu pieeju kritiskās infrastruktūras noturības stiprināšanai (
  1
  ) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2023/C 20/01

Padomes Ieteikums (2022. gada 8. decembris) par Savienības mēroga koordinētu pieeju kritiskās infrastruktūras noturības stiprināšanai (
  1
  )

1

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 20/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10940 – CPPIB / MONTAGU / UNIVERSAL INVESTMENT / JV) (
  1
  ) | 12 |
| 2023/C 20/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8102 – VALEO / FTE GROUP) (
  1
  ) | 13 |
| 2023/C 20/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV) (
  1
  ) | 14 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 20/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10940 – CPPIB / MONTAGU / UNIVERSAL INVESTMENT / JV) (
  1
  )

1

12

2023/C 20/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8102 – VALEO / FTE GROUP) (
  1
  )

1

13

2023/C 20/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV) (
  1
  )

1

14

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 20/05 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 19. janvāris | 15 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 20/05

Euro maiņas kurss – 2023. gada 19. janvāris

15

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 20/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 16 |
| 2023/C 20/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 18 |
| 2023/C 20/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 19 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 20/09 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 21 |
| 2023/C 20/10 | Paziņojums ABDUL REHMAN MAKKI ievērībai, kura vārds un uzvārds ar Komisijas Regulu (ES) 2023/140 tika pievienots sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes 2002. gada 27. maija Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida | 26 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2023/C 20/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

16

2023/C 20/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

18

2023/C 20/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

19

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2023/C 20/09

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

21

2023/C 20/10

Paziņojums ABDUL REHMAN MAKKI ievērībai, kura vārds un uzvārds ar Komisijas Regulu (ES) 2023/140 tika pievienots sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes 2002. gada 27. maija Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

ISIL

Da'esh

Al-Qaida

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 20.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 20/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 8. decembris)

par Savienības mēroga koordinētu pieeju kritiskās infrastruktūras noturības stiprināšanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 20/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu un 292. panta pirmo un otro teikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar mērķi nodrošināt iekšējā tirgus darbību visu dalībvalstu un Savienības kopumā interesēs ir skaidri identificēt un aizsargāt attiecīgo kritisko infrastruktūru, kas minētajā tirgū nodrošina pamatpakalpojumus, jo īpaši svarīgajās nozarēs, piemēram, enerģētikas, digitālās infrastruktūras, transporta un kosmosa nozarēs, kā arī kritisko infrastruktūru ar būtisku pārrobežu nozīmi (1), kuras darbības traucējumi varētu ievērojami ietekmēt citas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(1)

Ar mērķi nodrošināt iekšējā tirgus darbību visu dalībvalstu un Savienības kopumā interesēs ir skaidri identificēt un aizsargāt attiecīgo kritisko infrastruktūru, kas minētajā tirgū nodrošina pamatpakalpojumus, jo īpaši svarīgajās nozarēs, piemēram, enerģētikas, digitālās infrastruktūras, transporta un kosmosa nozarēs, kā arī kritisko infrastruktūru ar būtisku pārrobežu nozīmi (1), kuras darbības traucējumi varētu ievērojami ietekmēt citas dalībvalstis.

| (2) | Šajā ieteikumā, kurš ir nesaistošs akts, atspoguļota dalībvalstu politiskā griba kopīgi sadarboties un to apņemšanās attiecībā uz ieteiktajiem pasākumiem, kas uzsvērti Eiropas Komisijas priekšsēdētājas izdotajā piecu punktu plānā, vienlaikus pilnībā ievērojot dalībvalstu kompetenci. Šis ieteikums neskar dalībvalstu būtisko interešu aizsardzību nacionālās drošības, sabiedriskās drošības vai aizsardzības jomā, un ne no vienas dalībvalsts nebūtu jāsagaida, ka tā dalīsies ar informāciju, kas kaitē minētajām interesēm. |
| --- | --- |

(2)

Šajā ieteikumā, kurš ir nesaistošs akts, atspoguļota dalībvalstu politiskā griba kopīgi sadarboties un to apņemšanās attiecībā uz ieteiktajiem pasākumiem, kas uzsvērti Eiropas Komisijas priekšsēdētājas izdotajā piecu punktu plānā, vienlaikus pilnībā ievērojot dalībvalstu kompetenci. Šis ieteikums neskar dalībvalstu būtisko interešu aizsardzību nacionālās drošības, sabiedriskās drošības vai aizsardzības jomā, un ne no vienas dalībvalsts nebūtu jāsagaida, ka tā dalīsies ar informāciju, kas kaitē minētajām interesēm.

| (3) | Lai gan galvenā atbildība par kritiskās infrastruktūras drošības nodrošināšanu un tās nodrošināto pamatpakalpojumu sniegšanu gulstas uz dalībvalstīm un to kritiskās infrastruktūras operatoriem, ir lietderīgi pastiprināt koordināciju Savienības līmenī, jo īpaši ņemot vērā mainīgos apdraudējumus, kas vienlaikus var ietekmēt vairākas dalībvalstis, piemēram, Krievijas agresijas karu pret Ukrainu un pret dalībvalstīm vērstās hibrīdkampaņas, vai ietekmēt Savienības ekonomikas, iekšējā tirgus un sabiedrības kopumā noturību un sekmīgu darbību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš kritiskajai infrastruktūrai, kas atrodas ārpus dalībvalstu teritorijas, piemēram, zemūdens kritiskajai infrastruktūrai jūrās vai atkrastes energoinfrastruktūrai. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan galvenā atbildība par kritiskās infrastruktūras drošības nodrošināšanu un tās nodrošināto pamatpakalpojumu sniegšanu gulstas uz dalībvalstīm un to kritiskās infrastruktūras operatoriem, ir lietderīgi pastiprināt koordināciju Savienības līmenī, jo īpaši ņemot vērā mainīgos apdraudējumus, kas vienlaikus var ietekmēt vairākas dalībvalstis, piemēram, Krievijas agresijas karu pret Ukrainu un pret dalībvalstīm vērstās hibrīdkampaņas, vai ietekmēt Savienības ekonomikas, iekšējā tirgus un sabiedrības kopumā noturību un sekmīgu darbību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš kritiskajai infrastruktūrai, kas atrodas ārpus dalībvalstu teritorijas, piemēram, zemūdens kritiskajai infrastruktūrai jūrās vai atkrastes energoinfrastruktūrai.

| (4) | Eiropadome savos 2022. gada 20. un 21. oktobra secinājumos stingri nosodīja sabotāžu pret kritisko infrastruktūru, piemēram, pret Nord Stream cauruļvadiem, norādot, ka uz jebkādiem tīšiem kritiskās infrastruktūras traucējumiem vai citām hibrīddarbībām Savienības atbildes reakcija būs vienota un apņēmīga. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome savos 2022. gada 20. un 21. oktobra secinājumos stingri nosodīja sabotāžu pret kritisko infrastruktūru, piemēram, pret Nord Stream cauruļvadiem, norādot, ka uz jebkādiem tīšiem kritiskās infrastruktūras traucējumiem vai citām hibrīddarbībām Savienības atbildes reakcija būs vienota un apņēmīga.

| (5) | Ņemot vērā strauji mainīgo drošības apdraudējumu ainu, prioritārā kārtā būtu jāveic noturību uzlabojoši pasākumi svarīgajās nozarēs (piemēram, enerģētikas, digitālās infrastruktūras, transporta un kosmosa nozarēs) un citās nozīmīgās nozarēs, ko noteikušas dalībvalstis. Šādiem pasākumiem vajadzētu būt vērstiem uz kritiskās infrastruktūras noturības uzlabošanu, ņemot vērā attiecīgos riskus, jo īpaši kaskādes efektu, piegādes ķēžu traucējumus, atkarību, klimata pārmaiņu ietekmi, neuzticamus piegādātājus un partnerus, kā arī hibrīddraudus un kampaņas, tostarp ārvalstu īstenotu informācijas manipulāciju un iejaukšanos. Attiecībā uz valstu kritisko infrastruktūru, ņemot vērā iespējamās sekas, prioritāte būtu jāpiešķir tai kritiskajai infrastruktūrai, kurai ir būtiska pārrobežu nozīme. Dalībvalstis tiek mudinātas attiecīgā gadījumā steidzami nodrošināt šādus noturību uzlabojošus pasākumus, vienlaikus saglabājot mainīgajā tiesiskajā regulējumā izklāstīto pieeju. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā strauji mainīgo drošības apdraudējumu ainu, prioritārā kārtā būtu jāveic noturību uzlabojoši pasākumi svarīgajās nozarēs (piemēram, enerģētikas, digitālās infrastruktūras, transporta un kosmosa nozarēs) un citās nozīmīgās nozarēs, ko noteikušas dalībvalstis. Šādiem pasākumiem vajadzētu būt vērstiem uz kritiskās infrastruktūras noturības uzlabošanu, ņemot vērā attiecīgos riskus, jo īpaši kaskādes efektu, piegādes ķēžu traucējumus, atkarību, klimata pārmaiņu ietekmi, neuzticamus piegādātājus un partnerus, kā arī hibrīddraudus un kampaņas, tostarp ārvalstu īstenotu informācijas manipulāciju un iejaukšanos. Attiecībā uz valstu kritisko infrastruktūru, ņemot vērā iespējamās sekas, prioritāte būtu jāpiešķir tai kritiskajai infrastruktūrai, kurai ir būtiska pārrobežu nozīme. Dalībvalstis tiek mudinātas attiecīgā gadījumā steidzami nodrošināt šādus noturību uzlabojošus pasākumus, vienlaikus saglabājot mainīgajā tiesiskajā regulējumā izklāstīto pieeju.

| (6) | Eiropas kritiskās infrastruktūras aizsardzība enerģētikas un transporta nozarēs patlaban ir reglamentēta Padomes Direktīvā 2008/114/EK (2), savukārt tīklu un informācijas sistēmu drošība visā Savienībā, galveno uzmanību pievēršot kiberdraudiem, ir nodrošināta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2016/1148 (3). Lai nodrošinātu augstāku kritiskās infrastruktūras, kiberdrošības un finanšu tirgus vispārējo noturības un aizsardzības līmeni, tiek veikti grozījumi un ieviesti papildinājumi esošajā tiesiskajā regulējumā, pieņemot jaunus noteikumus, ko piemēro kritiskām vienībām (Kritisko vienību noturības direktīva), pastiprinātus noteikumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību visā Savienībā (TID 2 direktīva) un jaunus noteikumus par finanšu sektora digitālās darbības noturību (DORA). |
| --- | --- |

(6)

Eiropas kritiskās infrastruktūras aizsardzība enerģētikas un transporta nozarēs patlaban ir reglamentēta Padomes Direktīvā 2008/114/EK (2), savukārt tīklu un informācijas sistēmu drošība visā Savienībā, galveno uzmanību pievēršot kiberdraudiem, ir nodrošināta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2016/1148 (3). Lai nodrošinātu augstāku kritiskās infrastruktūras, kiberdrošības un finanšu tirgus vispārējo noturības un aizsardzības līmeni, tiek veikti grozījumi un ieviesti papildinājumi esošajā tiesiskajā regulējumā, pieņemot jaunus noteikumus, ko piemēro kritiskām vienībām (Kritisko vienību noturības direktīva), pastiprinātus noteikumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību visā Savienībā (TID 2 direktīva) un jaunus noteikumus par finanšu sektora digitālās darbības noturību (DORA).

| (7) | Dalībvalstīm būtu saskaņā ar Savienības un valstu tiesību aktiem jāizmanto visi pieejamie rīki, lai virzītos uz priekšu un palīdzētu stiprināt fizisko noturību un kibernoturību. Šajā sakarā ar kritisko infrastruktūru būtu jāsaprot gan attiecīgā kritiskā infrastruktūra, ko dalībvalsts noteikusi valsts līmenī, gan infrastruktūra, kas noteikta par Eiropas kritisko infrastruktūru saskaņā ar Direktīvu 2008/114/EK, kā arī kritiskās vienības, kas jānosaka saskaņā ar Kritisko vienību noturības direktīvu, vai attiecīgā gadījumā vienības, uz kurām attiecas TID 2 direktīva. Noturība būtu jāsaprot kā jēdziens, kas attiecas uz kritiskās infrastruktūras spēju novērst notikumus, kuri būtiski traucē vai var būtiski traucēt attiecīgo pamatpakalpojumu sniegšanu iekšējā tirgū, t. i., pakalpojumu, kas ir būtiski, lai saglabātu svarīgas sabiedriskas un saimnieciskas funkcijas, sabiedrības veselību un drošību, iedzīvotāju veselību vai vidi, kā arī aizsargāt pret šādiem notikumiem, reaģēt uz tiem, pretoties tiem, mazināt to ietekmi, izturēt tos, pielāgoties tiem vai atgūties no tiem. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstīm būtu saskaņā ar Savienības un valstu tiesību aktiem jāizmanto visi pieejamie rīki, lai virzītos uz priekšu un palīdzētu stiprināt fizisko noturību un kibernoturību. Šajā sakarā ar kritisko infrastruktūru būtu jāsaprot gan attiecīgā kritiskā infrastruktūra, ko dalībvalsts noteikusi valsts līmenī, gan infrastruktūra, kas noteikta par Eiropas kritisko infrastruktūru saskaņā ar Direktīvu 2008/114/EK, kā arī kritiskās vienības, kas jānosaka saskaņā ar Kritisko vienību noturības direktīvu, vai attiecīgā gadījumā vienības, uz kurām attiecas TID 2 direktīva. Noturība būtu jāsaprot kā jēdziens, kas attiecas uz kritiskās infrastruktūras spēju novērst notikumus, kuri būtiski traucē vai var būtiski traucēt attiecīgo pamatpakalpojumu sniegšanu iekšējā tirgū, t. i., pakalpojumu, kas ir būtiski, lai saglabātu svarīgas sabiedriskas un saimnieciskas funkcijas, sabiedrības veselību un drošību, iedzīvotāju veselību vai vidi, kā arī aizsargāt pret šādiem notikumiem, reaģēt uz tiem, pretoties tiem, mazināt to ietekmi, izturēt tos, pielāgoties tiem vai atgūties no tiem.

| (8) | Lai panāktu augstāku kritiskās infrastruktūras vispārējo noturības un aizsardzības līmeni, ko ieviesīs ar jaunajiem noteikumiem, kuri attieksies uz kritiskajām vienībām, būtu jāsasauc valstu eksperti šā darba koordinēšanai. Minētā darba koordinēšana palīdzētu nodrošināt sadarbību starp dalībvalstīm un informācijas apmaiņu par darbībām, piemēram, par metodiku izstrādi ar mērķi identificēt kritiskās infrastruktūras sniegtos pamatpakalpojumus. Komisija jau ir sākusi sasaukt minētos ekspertus un sekmēt viņu darbu un plāno šo darbu turpināt. Tiklīdz Kritisko vienību noturības direktīva būs stājusies spēkā un saskaņā ar to būs izveidota Kritisko vienību noturības grupa, šādi priekšdarbi būtu jāturpina minētajai grupai saskaņā ar tās uzdevumiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai panāktu augstāku kritiskās infrastruktūras vispārējo noturības un aizsardzības līmeni, ko ieviesīs ar jaunajiem noteikumiem, kuri attieksies uz kritiskajām vienībām, būtu jāsasauc valstu eksperti šā darba koordinēšanai. Minētā darba koordinēšana palīdzētu nodrošināt sadarbību starp dalībvalstīm un informācijas apmaiņu par darbībām, piemēram, par metodiku izstrādi ar mērķi identificēt kritiskās infrastruktūras sniegtos pamatpakalpojumus. Komisija jau ir sākusi sasaukt minētos ekspertus un sekmēt viņu darbu un plāno šo darbu turpināt. Tiklīdz Kritisko vienību noturības direktīva būs stājusies spēkā un saskaņā ar to būs izveidota Kritisko vienību noturības grupa, šādi priekšdarbi būtu jāturpina minētajai grupai saskaņā ar tās uzdevumiem.

| (9) | Atzīstot, ka apdraudējumu aina ir mainījusies, būtu tālāk jāattīsta potenciāls kritiskās infrastruktūras stresa testu veikšanai valstu līmenī, jo šādi testi varētu būt noderīgi kritiskās infrastruktūras noturības uzlabošanai. Ņemot vērā enerģētikas nozares īpašo nozīmīgumu un sekas, kādas varētu rasties Savienības mērogā iespējamu traucējumu gadījumā, uz kopīgi atzītiem principiem balstītu stresa testu veikšana minētajai nozarei varētu sniegt vislielāko labumu. Šādi testi ir dalībvalstu kompetencē, un tām būtu jāatbalsta un jāmudina kritiskās infrastruktūras operatori šādus testus veikt, ja noskaidrots, ka tie sniedz ieguvumus un atbilst valsts tiesiskajam regulējumam. |
| --- | --- |

(9)

Atzīstot, ka apdraudējumu aina ir mainījusies, būtu tālāk jāattīsta potenciāls kritiskās infrastruktūras stresa testu veikšanai valstu līmenī, jo šādi testi varētu būt noderīgi kritiskās infrastruktūras noturības uzlabošanai. Ņemot vērā enerģētikas nozares īpašo nozīmīgumu un sekas, kādas varētu rasties Savienības mērogā iespējamu traucējumu gadījumā, uz kopīgi atzītiem principiem balstītu stresa testu veikšana minētajai nozarei varētu sniegt vislielāko labumu. Šādi testi ir dalībvalstu kompetencē, un tām būtu jāatbalsta un jāmudina kritiskās infrastruktūras operatori šādus testus veikt, ja noskaidrots, ka tie sniedz ieguvumus un atbilst valsts tiesiskajam regulējumam.

| (10) | Lai nodrošinātu koordinētu un efektīvu reakciju uz pašreizējiem un gaidāmiem apdraudējumiem, Komisija tiek mudināta sniegt papildu atbalstu dalībvalstīm, jo īpaši sniedzot attiecīgu informāciju informatīvu paziņojumu, nesaistošu rokasgrāmatu un pamatnostādņu veidā. Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) būtu jānodrošina draudu novērtējumi, konkrēti, ar ES Izlūkošanas un situāciju centra un tā Hibrīddraudu analīzes vienības starpniecību un ar Eiropas Savienības Militārā štāba (ESMŠ) Izlūkošanas direktorāta atbalstu saskaņā ar vienoto izlūkdatu analīzes procedūras (SIAC) satvaru. Komisija tiek arī aicināta sadarbībā ar dalībvalstīm veicināt Savienības finansētu pētniecības un inovācijas projektu īstenošanu. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu koordinētu un efektīvu reakciju uz pašreizējiem un gaidāmiem apdraudējumiem, Komisija tiek mudināta sniegt papildu atbalstu dalībvalstīm, jo īpaši sniedzot attiecīgu informāciju informatīvu paziņojumu, nesaistošu rokasgrāmatu un pamatnostādņu veidā. Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) būtu jānodrošina draudu novērtējumi, konkrēti, ar ES Izlūkošanas un situāciju centra un tā Hibrīddraudu analīzes vienības starpniecību un ar Eiropas Savienības Militārā štāba (ESMŠ) Izlūkošanas direktorāta atbalstu saskaņā ar vienoto izlūkdatu analīzes procedūras (SIAC) satvaru. Komisija tiek arī aicināta sadarbībā ar dalībvalstīm veicināt Savienības finansētu pētniecības un inovācijas projektu īstenošanu.

| (11) | Palielinoties fiziskās un digitālās infrastruktūras savstarpējai atkarībai, ļaunprātīgas kiberdarbības, kas vērstas pret kritiskām jomām, var radīt traucējumus vai kaitējumu fiziskajai infrastruktūrai, vai arī fiziskās infrastruktūras sabotāža var padarīt nepieejamus digitālos pakalpojumus. Dalībvalstis tiek aicinātas pēc iespējas drīz paātrināt sagatavošanās darbu kritiskajām vienībām piemērojamā jaunā tiesiskā regulējuma transponēšanai un piemērošanai un pastiprinātā tiesiskā regulējuma kiberdrošības jomā transponēšanai un piemērošanai, balstoties uz sadarbības grupā, kas izveidota ar Direktīvu (ES) 2016/1148 (“TID sadarbības grupa”), gūto pieredzi, vienlaikus neaizmirstot par transponēšanas termiņiem un to, ka šādam sagatavošanās darbam būtu jāvirzās uz priekšu paralēli un saskaņoti. |
| --- | --- |

(11)

Palielinoties fiziskās un digitālās infrastruktūras savstarpējai atkarībai, ļaunprātīgas kiberdarbības, kas vērstas pret kritiskām jomām, var radīt traucējumus vai kaitējumu fiziskajai infrastruktūrai, vai arī fiziskās infrastruktūras sabotāža var padarīt nepieejamus digitālos pakalpojumus. Dalībvalstis tiek aicinātas pēc iespējas drīz paātrināt sagatavošanās darbu kritiskajām vienībām piemērojamā jaunā tiesiskā regulējuma transponēšanai un piemērošanai un pastiprinātā tiesiskā regulējuma kiberdrošības jomā transponēšanai un piemērošanai, balstoties uz sadarbības grupā, kas izveidota ar Direktīvu (ES) 2016/1148 (“TID sadarbības grupa”), gūto pieredzi, vienlaikus neaizmirstot par transponēšanas termiņiem un to, ka šādam sagatavošanās darbam būtu jāvirzās uz priekšu paralēli un saskaņoti.

| (12) | Papildus sagatavotības uzlabošanai ir svarīgi arī stiprināt spējas ātri un efektīvi reaģēt gadījumos, kad ir traucēti kritiskās infrastruktūras nodrošinātie pamatpakalpojumi. Tāpēc šajā ieteikumā ir iekļauti pasākumi gan Savienības, gan valstu līmenī, tostarp, uzsverot atbalstošo lomu un pievienoto vērtību, ko var gūt, ieviešot pastiprinātu sadarbību un informācijas apmaiņu saistībā ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu (UCPM), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (4), un izmantojot attiecīgos aktīvus no Savienības kosmosa programmas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696 (5). |
| --- | --- |

(12)

Papildus sagatavotības uzlabošanai ir svarīgi arī stiprināt spējas ātri un efektīvi reaģēt gadījumos, kad ir traucēti kritiskās infrastruktūras nodrošinātie pamatpakalpojumi. Tāpēc šajā ieteikumā ir iekļauti pasākumi gan Savienības, gan valstu līmenī, tostarp, uzsverot atbalstošo lomu un pievienoto vērtību, ko var gūt, ieviešot pastiprinātu sadarbību un informācijas apmaiņu saistībā ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu (UCPM), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (4), un izmantojot attiecīgos aktīvus no Savienības kosmosa programmas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696 (5).

| (13) | Komisijai, Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) un TID sadarbības grupai sadarbībā ar attiecīgām civilām un militārām struktūrām un aģentūrām un esošajiem tīkliem, tostarp Eiropas Kiberkrīžu sadarbības organizāciju tīklu (EU CyCLONe), jāveic riska izvērtējums un jāveido riska scenāriji. Turklāt turpmāko pasākumu ietvaros pēc Nevēras ministru kopīgā aicinājuma TID sadarbības grupa ar Komisijas un Eiropas Kiberdrošības aģentūras (ENISA) atbalstu un sadarbībā ar Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) patlaban veic riska novērtējumu. Abi minētie pasākumi noritēs saskanīgi un koordinēti ar scenāriju izstrādes pasākumu Savienības civilās aizsardzības mehānisma (UCPM) ietvaros, tostarp attiecībā uz kiberdrošības notikumiem un to ietekmi uz reālo dzīvi, un ko Komisija un dalībvalstis pašlaik izstrādā. Efektivitātes, lietderības un konsekvences labad un šā ieteikuma labas piemērošanas nolūkā minēto pasākumu rezultāti būtu jāatveido valstu līmenī. |
| --- | --- |

(13)

Komisijai, Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) un TID sadarbības grupai sadarbībā ar attiecīgām civilām un militārām struktūrām un aģentūrām un esošajiem tīkliem, tostarp Eiropas Kiberkrīžu sadarbības organizāciju tīklu (EU CyCLONe), jāveic riska izvērtējums un jāveido riska scenāriji. Turklāt turpmāko pasākumu ietvaros pēc Nevēras ministru kopīgā aicinājuma TID sadarbības grupa ar Komisijas un Eiropas Kiberdrošības aģentūras (ENISA) atbalstu un sadarbībā ar Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) patlaban veic riska novērtējumu. Abi minētie pasākumi noritēs saskanīgi un koordinēti ar scenāriju izstrādes pasākumu Savienības civilās aizsardzības mehānisma (UCPM) ietvaros, tostarp attiecībā uz kiberdrošības notikumiem un to ietekmi uz reālo dzīvi, un ko Komisija un dalībvalstis pašlaik izstrādā. Efektivitātes, lietderības un konsekvences labad un šā ieteikuma labas piemērošanas nolūkā minēto pasākumu rezultāti būtu jāatveido valstu līmenī.

| (14) | Lai nekavējoties stiprinātu sagatavotību un spēju reaģēt uz liela mēroga kiberdrošības incidentu, Komisija ir izveidojusi īstermiņa atbalsta programmu dalībvalstīm, piešķirot papildu finansējumu aģentūrai ENISA. Ierosinātie pakalpojumi cita starpā ietver sagatavotības darbības, piemēram, vienību testēšanu pret ielaušanos, lai identificētu ievainojamību. Programma arī var stiprināt iespējas palīdzēt dalībvalstīm tādu liela mēroga kiberdrošības incidentu gadījumā, kas skar kritiskās vienības. Tas ir pirmais solis atbilstīgi Padomes 2022. gada 23. maija secinājumiem par Eiropas Savienības pozīcijas izstrādāšanu kiberjautājumos (“Padomes secinājumi par ES pozīciju kiberjautājumos”), kuros Komisija tiek aicināta nākt klajā ar priekšlikumu par ārkārtas reaģēšanas fondu kiberdrošības jomā. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto minētās iespējas saskaņā ar piemērojamajām prasībām, un tās tiek mudinātas turpināt darbu Savienības kiberkrīžu pārvarēšanas jomā, jo īpaši, regulāri uzraugot un izvērtējot paveikto saistībā ar Padomē nesen izstrādātā kiberkrīžu pārvarēšanas ceļveža īstenošanu. Minētais ceļvedis ir adaptīvs dokuments, un tas būtu pēc vajadzības atkārtoti jāizskata un jāatjaunina. |
| --- | --- |

(14)

Lai nekavējoties stiprinātu sagatavotību un spēju reaģēt uz liela mēroga kiberdrošības incidentu, Komisija ir izveidojusi īstermiņa atbalsta programmu dalībvalstīm, piešķirot papildu finansējumu aģentūrai ENISA. Ierosinātie pakalpojumi cita starpā ietver sagatavotības darbības, piemēram, vienību testēšanu pret ielaušanos, lai identificētu ievainojamību. Programma arī var stiprināt iespējas palīdzēt dalībvalstīm tādu liela mēroga kiberdrošības incidentu gadījumā, kas skar kritiskās vienības. Tas ir pirmais solis atbilstīgi Padomes 2022. gada 23. maija secinājumiem par Eiropas Savienības pozīcijas izstrādāšanu kiberjautājumos (“Padomes secinājumi par ES pozīciju kiberjautājumos”), kuros Komisija tiek aicināta nākt klajā ar priekšlikumu par ārkārtas reaģēšanas fondu kiberdrošības jomā. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto minētās iespējas saskaņā ar piemērojamajām prasībām, un tās tiek mudinātas turpināt darbu Savienības kiberkrīžu pārvarēšanas jomā, jo īpaši, regulāri uzraugot un izvērtējot paveikto saistībā ar Padomē nesen izstrādātā kiberkrīžu pārvarēšanas ceļveža īstenošanu. Minētais ceļvedis ir adaptīvs dokuments, un tas būtu pēc vajadzības atkārtoti jāizskata un jāatjaunina.

| (15) | Globālie zemūdens sakaru kabeļi ir izšķiroši svarīgi globālajai un ES iekšējai savienojamībai. Ņemot vērā šādu kabeļu ievērojamo garumu un to novietojumu jūras gultnē, zemūdens vizuālā uzraudzība lielākajā daļā kabeļu posmu ir ārkārtīgi sarežģīta. Dalītā jurisdikcija un citi jurisdikcijas jautājumi, kas saistīti ar šādiem kabeļiem, ir specifisks gadījums Eiropas un starptautiskajā sadarbībā infrastruktūras aizsardzības un atjaunošanas jomā. Tāpēc iesāktie un plānotie riska novērtējumi attiecībā uz digitālo un fizisko infrastruktūru, kas ir digitālo pakalpojumu pamatā, ir jāpapildina ar īpašiem riska novērtējumiem un iespējām veikt riska mazināšanas pasākumus attiecībā uz zemūdens sakaru kabeļiem. Dalībvalstis aicina Komisiju šajā nolūkā veikt pētījumus un savus konstatējumus darīt zināmus dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(15)

Globālie zemūdens sakaru kabeļi ir izšķiroši svarīgi globālajai un ES iekšējai savienojamībai. Ņemot vērā šādu kabeļu ievērojamo garumu un to novietojumu jūras gultnē, zemūdens vizuālā uzraudzība lielākajā daļā kabeļu posmu ir ārkārtīgi sarežģīta. Dalītā jurisdikcija un citi jurisdikcijas jautājumi, kas saistīti ar šādiem kabeļiem, ir specifisks gadījums Eiropas un starptautiskajā sadarbībā infrastruktūras aizsardzības un atjaunošanas jomā. Tāpēc iesāktie un plānotie riska novērtējumi attiecībā uz digitālo un fizisko infrastruktūru, kas ir digitālo pakalpojumu pamatā, ir jāpapildina ar īpašiem riska novērtējumiem un iespējām veikt riska mazināšanas pasākumus attiecībā uz zemūdens sakaru kabeļiem. Dalībvalstis aicina Komisiju šajā nolūkā veikt pētījumus un savus konstatējumus darīt zināmus dalībvalstīm.

| (16) | Ar digitālo infrastruktūru saistītie apdraudējumi var ietekmēt arī enerģētikas un transporta nozares, piemēram, attiecībā uz energotehnoloģijām, kas ietver digitālos komponentus. Saistīto piegādes ķēžu drošība ir svarīga pamatpakalpojumu sniegšanas nepārtrauktībai un enerģētikas nozares kritiskās infrastruktūras stratēģiskajai kontrolei. Minētie apstākļi būtu jāņem vērā, veicot pasākumus kritiskās infrastruktūras noturības uzlabošanai saskaņā ar šo ieteikumu. |
| --- | --- |

(16)

Ar digitālo infrastruktūru saistītie apdraudējumi var ietekmēt arī enerģētikas un transporta nozares, piemēram, attiecībā uz energotehnoloģijām, kas ietver digitālos komponentus. Saistīto piegādes ķēžu drošība ir svarīga pamatpakalpojumu sniegšanas nepārtrauktībai un enerģētikas nozares kritiskās infrastruktūras stratēģiskajai kontrolei. Minētie apstākļi būtu jāņem vērā, veicot pasākumus kritiskās infrastruktūras noturības uzlabošanai saskaņā ar šo ieteikumu.

| (17) | Ņemot vērā kosmosa infrastruktūras, ar kosmosu saistīto zemes aktīvu, tostarp ražošanas objektu, un kosmosā balstītu pakalpojumu pieaugošo nozīmi ar drošību saistītās darbībās, ir būtiski nodrošināt Savienības kosmosa un ar zemi saistīto aktīvu un pakalpojumu noturību un aizsardzību Savienībā. To pašu iemeslu dēļ ir būtiski arī, šā ieteikuma ietvaros, strukturētāk izmantot kosmosā balstītus datus un pakalpojumus, ko nodrošina kosmosa sistēmas un programmas kritiskās infrastruktūras novērošanai un uzraudzībai un tās aizsardzībai citās nozarēs. Gaidāmajā ES kosmosa stratēģijā drošībai un aizsardzībai šajā sakarā tiks ierosinātas attiecīgas darbības, kas būtu jāņem vērā, īstenojot šo ieteikumu. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā kosmosa infrastruktūras, ar kosmosu saistīto zemes aktīvu, tostarp ražošanas objektu, un kosmosā balstītu pakalpojumu pieaugošo nozīmi ar drošību saistītās darbībās, ir būtiski nodrošināt Savienības kosmosa un ar zemi saistīto aktīvu un pakalpojumu noturību un aizsardzību Savienībā. To pašu iemeslu dēļ ir būtiski arī, šā ieteikuma ietvaros, strukturētāk izmantot kosmosā balstītus datus un pakalpojumus, ko nodrošina kosmosa sistēmas un programmas kritiskās infrastruktūras novērošanai un uzraudzībai un tās aizsardzībai citās nozarēs. Gaidāmajā ES kosmosa stratēģijā drošībai un aizsardzībai šajā sakarā tiks ierosinātas attiecīgas darbības, kas būtu jāņem vērā, īstenojot šo ieteikumu.

| (18) | Ir vajadzīga arī sadarbība starptautiskā līmenī, lai efektīvi pārvaldītu riskus kritiskajai infrastruktūrai, cita starpā starptautiskajos ūdeņos. Tāpēc dalībvalstis tiek aicinātas sadarboties ar Komisiju un Augsto pārstāvi, lai veiktu konkrētus pasākumus šādas sadarbības panākšanai, paturot prātā, ka visus šādus pasākumus veic tikai saskaņā ar to attiecīgajiem uzdevumiem un pienākumiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos, jo īpaši ES Līgumu noteikumos par ārējām attiecībām. |
| --- | --- |

(18)

Ir vajadzīga arī sadarbība starptautiskā līmenī, lai efektīvi pārvaldītu riskus kritiskajai infrastruktūrai, cita starpā starptautiskajos ūdeņos. Tāpēc dalībvalstis tiek aicinātas sadarboties ar Komisiju un Augsto pārstāvi, lai veiktu konkrētus pasākumus šādas sadarbības panākšanai, paturot prātā, ka visus šādus pasākumus veic tikai saskaņā ar to attiecīgajiem uzdevumiem un pienākumiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos, jo īpaši ES Līgumu noteikumos par ārējām attiecībām.

| (19) | Kā noteikts Komisijas 2022. gada 15. februāra paziņojumā “Komisijas ieguldījums Eiropas aizsardzībā”, atbalstot “Stratēģisko drošības un aizsardzības kompasu – Eiropas Savienībai, kas aizsargā savus pilsoņus, vērtības un intereses un veicina starptautisko mieru un drošību”, Komisija sadarbībā ar Augsto pārstāvi un dalībvalstīm līdz 2023. gadam novērtēs nozaru noturības pret hibrīddraudiem pamatlīmeņus, apzinot trūkumus un vajadzības, kā arī pasākumus, kā tiem pievērsties. Minētajai iniciatīvai būtu jāpalīdz virzīt darbs, kas tiek veikts saskaņā ar šo ieteikumu, palīdzot stiprināt informācijas apmaiņu un rīcības koordināciju, lai vēl vairāk stiprinātu noturību, tostarp kritiskās infrastruktūras noturību. |
| --- | --- |

(19)

Kā noteikts Komisijas 2022. gada 15. februāra paziņojumā “Komisijas ieguldījums Eiropas aizsardzībā”, atbalstot “Stratēģisko drošības un aizsardzības kompasu – Eiropas Savienībai, kas aizsargā savus pilsoņus, vērtības un intereses un veicina starptautisko mieru un drošību”, Komisija sadarbībā ar Augsto pārstāvi un dalībvalstīm līdz 2023. gadam novērtēs nozaru noturības pret hibrīddraudiem pamatlīmeņus, apzinot trūkumus un vajadzības, kā arī pasākumus, kā tiem pievērsties. Minētajai iniciatīvai būtu jāpalīdz virzīt darbs, kas tiek veikts saskaņā ar šo ieteikumu, palīdzot stiprināt informācijas apmaiņu un rīcības koordināciju, lai vēl vairāk stiprinātu noturību, tostarp kritiskās infrastruktūras noturību.

| (20) | ES 2014. gada Jūras drošības stratēģijā un tās pārskatītajā rīcības plānā ir pausts aicinājums apņēmīgāk aizsargāt kritisko jūras infrastruktūru, tostarp zemūdens infrastruktūru, un jo īpaši jūras transporta, enerģētikas un sakaru infrastruktūru, citstarp uzlabojot informētību par jūrlietām ar uzlabotas sadarbspējas un racionalizētas informācijas apmaiņas (obligātas un brīvprātīgas) palīdzību. Minētā stratēģija un rīcības plāns pašlaik tiek atjaunināti un ietvers pastiprinātas darbības, kuru mērķis ir aizsargāt kritisko jūras infrastruktūru. Minētajām darbībām būtu jāpapildina šis ieteikums. |
| --- | --- |

(20)

ES 2014. gada Jūras drošības stratēģijā un tās pārskatītajā rīcības plānā ir pausts aicinājums apņēmīgāk aizsargāt kritisko jūras infrastruktūru, tostarp zemūdens infrastruktūru, un jo īpaši jūras transporta, enerģētikas un sakaru infrastruktūru, citstarp uzlabojot informētību par jūrlietām ar uzlabotas sadarbspējas un racionalizētas informācijas apmaiņas (obligātas un brīvprātīgas) palīdzību. Minētā stratēģija un rīcības plāns pašlaik tiek atjaunināti un ietvers pastiprinātas darbības, kuru mērķis ir aizsargāt kritisko jūras infrastruktūru. Minētajām darbībām būtu jāpapildina šis ieteikums.

| (21) | Kritiskās infrastruktūras noturības stiprināšana sniedz ieguldījumu plašākos centienos apkarot pret Savienību un tās dalībvalstīm vērstus hibrīddraudus un hibrīdkampaņas. Šā ieteikuma pamatā ir kopīgais paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai – Eiropas Savienības reakcija”. Kopīgā regulējuma 1. darbībai, proti, pētījumam par hibrīda veida riskiem, ir būtiska nozīme tādas ievainojamības apzināšanā, kas var ietekmēt valstu un Eiropas struktūras un tīklus. Turklāt, īstenojot Padomes 2022. gada 21. jūnija secinājumus par satvaru koordinētai ES reaģēšanai uz hibrīdkampaņām, tiks nodrošināta stingrāka koordinēta rīcība, visās skartajās jomās piemērojot ES hibrīddraudu novēršanas rīkkopu, |
| --- | --- |

(21)

Kritiskās infrastruktūras noturības stiprināšana sniedz ieguldījumu plašākos centienos apkarot pret Savienību un tās dalībvalstīm vērstus hibrīddraudus un hibrīdkampaņas. Šā ieteikuma pamatā ir kopīgais paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai – Eiropas Savienības reakcija”. Kopīgā regulējuma 1. darbībai, proti, pētījumam par hibrīda veida riskiem, ir būtiska nozīme tādas ievainojamības apzināšanā, kas var ietekmēt valstu un Eiropas struktūras un tīklus. Turklāt, īstenojot Padomes 2022. gada 21. jūnija secinājumus par satvaru koordinētai ES reaģēšanai uz hibrīdkampaņām, tiks nodrošināta stingrāka koordinēta rīcība, visās skartajās jomās piemērojot ES hibrīddraudu novēršanas rīkkopu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

I NODAĻA MĒRĶIS, DARBĪBAS JOMA UN PRIORITĀTES

| 1. | Šajā ieteikumā ir izklāstīta virkne mērķorientētu darbību Savienības un valstu līmenī, lai brīvprātīgi atbalstītu un uzlabotu kritiskās infrastruktūras noturību, īpašu uzmanību pievēršot kritiskajai infrastruktūrai ar būtisku pārrobežu nozīmi un noteiktās svarīgās nozarēs, piemēram, enerģētikā, digitālajā infrastruktūrā, transportā un kosmosā. Minētās mērķorientētās darbības ietver labāku sagatavotību, pastiprinātu reaģēšanu un starptautisko sadarbību. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ar informāciju, kas ir konfidenciāla, ievērojot Savienības un valsts noteikumus, kā arī ar noteikumus par uzņēmējdarbības konfidencialitāti, un ko kopīgo nolūkā sasniegt šā ieteikuma mērķus, būtu jāapmainās ar Komisiju un citām attiecīgajām iestādēm tikai tad, ja šāda apmaiņa ir nepieciešama šā ieteikuma labai piemērošanai. Šis ieteikums neskar dalībvalstu būtisko interešu aizsardzību nacionālās drošības, sabiedriskās drošības vai aizsardzības jomā un ne no vienas dalībvalsts nebūtu jāsagaida, ka tā dalīsies ar informāciju, kas ir pretrunā šīm interesēm. |
| --- | --- |

2.

II NODAĻA UZLABOTA SAGATAVOTĪBA

Darbības dalībvalstu līmenī

| 3. | Dalībvalstīm, atjauninot savus riska novērtējumus vai to esošās līdzvērtīgās analīzes, būtu jāapsver visu apdraudējumu pieeja saskaņā ar pašreizējo kritisko infrastruktūru apdraudējumu mainīgo raksturu, jo īpaši apzinātajās svarīgajās nozarēs un, ja iespējams, visās nozarēs, uz kurām attiecas gaidāmais jaunais tiesiskais regulējums, kas piemērojams kritiskajām vienībām. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dalībvalstis tiek aicinātas paātrināt sagatavošanās darbu un, ja iespējams, pieņemt noturības uzlabošanas pasākumus, kā noteikts gaidāmajā tiesiskajā regulējumā, kas piemērojams kritiskajām vienībām, īpašu uzmanību pievēršot sadarbībai un attiecīgās informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un ar Komisiju, attiecībā uz kritisko vienību, kurām ir būtiska pārrobežu nozīme, apzināšanu un atbalsta palielināšanu apzinātajām kritiskajām vienībām nolūkā uzlabot to noturību. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dalībvalstīm būtu jāatbalsta ekspertu apmācība un mācības un ekspertu savstarpēja dalīšanās ar paraugpraksi un gūto pieredzi. Dalībvalstīm eksperti būtu jāmudina piedalīties esošajās valsts un starptautiskajās apmācības platformās, piemēram, UCPM ietvaros. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dalībvalstīm būtu jāmudina un jāatbalsta kritiskās infrastruktūras operatori vismaz enerģētikas nozarē, lai tie veiktu stresa testus, ja tas ir lietderīgi, ievērojot principus, par kuriem panākta kopīga vienošanās Savienības līmenī. Stresa testos būtu jānovērtē kritiskās infrastruktūras noturība pret antagonistiskiem cilvēka radītiem apdraudējumiem. Tāpēc dalībvalstīm būtu jācenšas identificēt attiecīgo kritisko infrastruktūru, kurai jāveic tests, un pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 2023. gada pirmajā ceturksnī apspriesties ar attiecīgajiem kritiskās infrastruktūras operatoriem. Turklāt dalībvalstīm būtu jāatbalsta kritiskās infrastruktūras operatori, lai tie veiktu minētos testus pēc iespējas ātrāk un ar mērķi tos pabeigt līdz 2023. gada beigām saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Padome plāno līdz 2023. gada aprīļa beigām izvērtēt pašreizējo stāvokli saistībā ar stresa testiem. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ņemot vērā strauji mainīgos apdraudējumus kritiskajai infrastruktūrai, ir ļoti svarīgi saglabāt tās augsta līmeņa aizsardzību. Dalībvalstis tiek mudinātas piešķirt pietiekamus finanšu resursus nolūkā stiprināt savu attiecīgo valsts iestāžu spējas un tās atbalstīt, lai varētu uzlabot kritiskās infrastruktūras noturību. Dalībvalstis tiek arī mudinātas piešķirt pietiekamus finanšu resursus iestādēm, kas atbild par liela mēroga kiberdrošības incidentu pārvaldību, nolūkā tās atbalstīt, un nodrošināt, ka to datordrošības incidentu reaģēšanas vienības (CSIRT) un kompetentās iestādes tiek pilnībā mobilizētas attiecīgi CSIRT tīklā un EU-CyCLONe. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dalībvalstis tiek aicinātas saskaņā ar piemērojamajām prasībām izmantot Savienības un valsts līmeņa potenciālās finansēšanas iespējas, lai uzlabotu kritiskās infrastruktūras noturību Savienībā sev pašām, kā arī mudināt kritiskās infrastruktūras operatorus izmantot šādas finansēšanas iespējas, tostarp, piemēram, Eiropas komunikāciju tīklus, pret visiem būtiskiem apdraudējumiem, jo īpaši tādu programmu ietvaros, ko finansē no Iekšējās drošības fonda, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1149 (6), Eiropas Reģionālās attīstības fonda, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 1301/2013 (7), Savienības civilās aizsardzības mehānisma un Komisijas plāna REPowerEU. Dalībvalstis tiek arī mudinātas pēc iespējas labāk izmantot pētniecības programmu, piemēram, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (8), attiecīgo projektu rezultātus. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Attiecībā uz sakaru un tīklu infrastruktūru Savienībā TID sadarbības grupa tiek aicināta, rīkojoties saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/1148 11. pantu, paātrināt pašreizējo darbu, kura pamatā ir Nevēras ministru kopīgais aicinājums sagatavot mērķorientētu riska novērtējumu, un tai būtu pēc iespējas drīz jānāk klajā ar pirmajiem ieteikumiem. Minētajā riska novērtējumā būtu jāsniedz informācija par notiekošo starpnozaru kiberrisku izvērtēšanu un scenārijiem, kas prasīti Padomes secinājumos par ES pozīciju kiberjautājumos. Turklāt minētais darbs būtu jāveic, nodrošinot saskaņotību un papildināmību ar darbu, ko veic TID sadarbības grupas darba grupa informācijas un komunikācijas tehnoloģiju piegādes ķēdes drošības jomā, kā arī citas attiecīgās grupas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | TID sadarbības grupa tiek arī aicināta ar Komisijas un ENISA atbalstu turpināt darbu digitālās infrastruktūras drošības jomā, arī saistībā ar zemūdens infrastruktūru, proti, zemūdens sakaru kabeļiem. Tā tiek arī aicināta sākt darbu kosmosa nozarē, tostarp, vajadzības gadījumā sagatavojot politikas norādes un kiberdrošības riska pārvaldības metodiku, kuru pamatā ir visu apdraudējumu pieeja un uz risku balstīta pieeja kosmosa nozares operatoriem ar mērķi palielināt tādas uz zemes izvietotas infrastruktūras noturību, kura atbalsta kosmosā balstītu pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto kiberdrošības sagatavotības pakalpojumi, kas tiek piedāvāti Komisijas īstermiņa atbalsta programmā, kuru īsteno kopā ar ENISA, piemēram, ielaušanās testēšana ievainojamības noteikšanai, un šajā sakarā tās tiek mudinātas piešķirt prioritāti vienībām, kas ekspluatē kritisko infrastruktūru enerģētikas, digitālās infrastruktūras un transporta nozarē. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Kiberdrošības kompetences centrs (ECCC). Dalībvalstīm būtu jāmudina savi nacionālie koordinācijas centri proaktīvi sadarboties ar kiberdrošības kopienas locekļiem, lai Savienības un valstu līmenī veidotu spēju labāk atbalstīt pamatpakalpojumu sniedzējus. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ir svarīgi, ka dalībvalstis panāk tādu pasākumu īstenošanu, kas ieteikti ES 5G kiberdrošības rīkkopā, un jo īpaši, ka dalībvalstis ievieš ierobežojumus augsta riska piegādātājiem, ņemot vērā, ka laika zaudēšana var palielināt tīklu ievainojamību Savienībā, un arī pastiprina kritiskās un sensitīvās 5G tīklu daļas fizisko un nefizisko aizsardzību, tostarp veicot stingru piekļuves kontroli. Turklāt dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju būtu jānovērtē, vai ir vajadzīga papildu rīcība, lai nodrošinātu 5G tīklu konsekventu drošības un noturības līmeni. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dalībvalstīm kopā ar Komisiju un ENISA būtu jākoncentrējas uz to, lai īstenotu Padomes 2022. gada 17. oktobra secinājumus par IKT piegādes ķēdes drošību. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Dalībvalstīm būtu jāņem vērā gaidāmais tīkla kodekss attiecībā uz pārrobežu elektroenerģijas plūsmu kiberdrošības aspektiem [...], pamatojoties uz pieredzi, kas gūta Direktīvas (ES) 2016/1148 īstenošanā, un attiecīgajiem norādījumiem, ko sagatavojusi TID sadarbības grupa, jo īpaši tās atsauces dokumentu par drošības pasākumiem pamatpakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Dalībvalstīm būtu jāattīsta Copernicus, Galileo un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) izmantošana novērošanai, lai apmainītos ar attiecīgo informāciju ar ekspertiem, kas sasaukti saskaņā ar 15. punktu. Būtu pienācīgi jāizmanto Savienības kosmosa programmas Savienības valdības satelītsakaru (GOVSATCOM) sniegtās iespējas, lai uzraudzītu kritisko infrastruktūru un atbalstītu krīzes situāciju paredzēšanu un reaģēšanu krīzes situācijās. |
| --- | --- |

16.

Darbības Savienības līmenī

| 17. | Būtu jāpastiprina dialogs un sadarbība starp dalībvalstu izraudzītajiem ekspertiem un ar Komisiju nolūkā uzlabot kritiskās infrastruktūras fizisko noturību, jo īpaši:






  a) | palīdzot sagatavot, izstrādāt un popularizēt kopīgus brīvprātīgus rīkus, ar ko atbalsta dalībvalstis šādas noturības uzlabošanā, ietverot metodiku un riska scenārijus; |
| --- | --- | --- |

17.

a)

palīdzot sagatavot, izstrādāt un popularizēt kopīgus brīvprātīgus rīkus, ar ko atbalsta dalībvalstis šādas noturības uzlabošanā, ietverot metodiku un riska scenārijus;

| b) | palīdzot dalībvalstīm īstenot jauno tiesisko regulējumu, kas piemērojams kritiskajām vienībām, tostarp mudinot Komisiju laikus pieņemt deleģēto aktu; |
| --- | --- |

b)

palīdzot dalībvalstīm īstenot jauno tiesisko regulējumu, kas piemērojams kritiskajām vienībām, tostarp mudinot Komisiju laikus pieņemt deleģēto aktu;

| c) | atbalstot 6. punktā minēto stresa testu veikšanu, pamatojoties uz kopīgiem principiem, sākot ar šādiem testiem, kas vērsti uz antagonistiskiem cilvēka radītiem draudiem enerģētikas nozarē un pēc tam – citās svarīgajās nozarēs, kā arī pēc dalībvalsts pieprasījuma atbalstot šādu stresa testu veikšanu un konsultējot par to; |
| --- | --- |

c)

atbalstot 6. punktā minēto stresa testu veikšanu, pamatojoties uz kopīgiem principiem, sākot ar šādiem testiem, kas vērsti uz antagonistiskiem cilvēka radītiem draudiem enerģētikas nozarē un pēc tam – citās svarīgajās nozarēs, kā arī pēc dalībvalsts pieprasījuma atbalstot šādu stresa testu veikšanu un konsultējot par to;

| d) | izmantojot jebkādu drošu platformu – tiklīdz Komisija tādu būs izveidojusi –, kur brīvprātīgi vākt, izvērtēt un apmainīties ar paraugpraksi, mācībām, kas gūtas no valstu pieredzes, un citu informāciju, kas saistīta ar šādu noturību. |
| --- | --- |

d)

izmantojot jebkādu drošu platformu – tiklīdz Komisija tādu būs izveidojusi –, kur brīvprātīgi vākt, izvērtēt un apmainīties ar paraugpraksi, mācībām, kas gūtas no valstu pieredzes, un citu informāciju, kas saistīta ar šādu noturību.

Minēto izraudzīto ekspertu darbā īpaša uzmanība būtu jāpievērš starpnozaru atkarībai un kritiskajai infrastruktūrai ar ievērojamu pārrobežu nozīmību, un attiecīgā gadījumā būtu jāveic turpmāki pasākumi Padomē un Komisijā.

| 18. | Dalībvalstis tiek mudinātas izmantot jebkādu atbalstu, ko piedāvā Komisija, piemēram, izstrādājot rokasgrāmatas un pamatnostādnes, piemēram, rokasgrāmatu par kritiskās infrastruktūras un publiskās telpas aizsardzību pret bezpilota gaisa kuģu sistēmām, un riska novērtēšanas rīkus. EĀDD, jo īpaši ar ES Izlūkošanas un situāciju centra un tā Hibrīddraudu analīzes vienības starpniecību un ar ESMŠ Izlūkošanas direktorāta atbalstu saskaņā ar SIAC satvaru, tiek aicināts sniegt informatīvus paziņojumus par kritiskās infrastruktūras apdraudējumu Savienībā, lai uzlabotu situācijas apzināšanos. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Dalībvalstīm būtu jāatbalsta darbības, ko Komisija veic, lai izmantotu to projektu rezultātus, kuri saistīti ar kritiskās infrastruktūras noturību un kurus finansē saskaņā ar Savienības pētniecības un inovācijas programmām. Padome pieņem zināšanai Komisijas nodomu budžetā, kas saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam piešķirts pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa”, palielināt finansējumu šādai noturībai, nemazinot finansējumu pārējiem ar civilo drošību saistītiem pētniecības un inovācijas projektiem pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Saistībā ar Padomes secinājumos par ES pozīciju kiberjautājumos noteiktajiem uzdevumiem Komisija, Augstais pārstāvis un TID sadarbības grupa tiek aicināti saskaņā ar saviem attiecīgajiem uzdevumiem un pienākumiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos, pastiprināt darbu ar attiecīgajiem tīkliem un civilajām un militārajām struktūrām un aģentūrām riska izvērtēšanā un kiberdrošības riska scenāriju izstrādē, ņemot vērā jo īpaši enerģētikas, digitālās infrastruktūras, transporta un kosmosa infrastruktūras nozīmību un nozaru un dalībvalstu savstarpējo atkarību. Veicot minēto izvērtēšanu, būtu jāņem vērā saistītie riski infrastruktūrai, uz kuru balstās minētās nozares. Ja tas ir lietderīgi, riska izvērtēšanu un scenāriju izstrādi varētu veikt regulāri, un ar to būtu jāpapildina esošie vai plānotie riska novērtējumi minētajās nozarēs, jābalstās uz tiem un jānovērš dublēšanās ar tiem, un tie būtu jāņem vērā diskusijās par to, kā stiprināt kritisko infrastruktūru ekspluatējošo vienību vispārējo noturību un pārvaldīt ievainojamību. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Komisija tiek aicināta saskaņā ar saviem attiecīgajiem uzdevumiem saistībā ar kiberkrīžu pārvarēšanu paātrināt savas darbības, kuru mērķis ir atbalstīt dalībvalstu sagatavotību un reaģēšanu uz liela mēroga kiberdrošības incidentiem, un jo īpaši:






  a) | lai papildinātu attiecīgos riska novērtējumus saistībā ar tīklu un informācijas drošību, veikt visaptverošu pētījumu (9), kurā tiktu izvērtēta zemūdens infrastruktūra, proti, zemūdens sakaru kabeļi, kas savieno dalībvalstis, kā arī Eiropu visā pasaulē, un kura konstatējumi būtu jādara zināmi dalībvalstīm; |
| --- | --- | --- |

21.

a)

lai papildinātu attiecīgos riska novērtējumus saistībā ar tīklu un informācijas drošību, veikt visaptverošu pētījumu (9), kurā tiktu izvērtēta zemūdens infrastruktūra, proti, zemūdens sakaru kabeļi, kas savieno dalībvalstis, kā arī Eiropu visā pasaulē, un kura konstatējumi būtu jādara zināmi dalībvalstīm;

| b) | atbalstīt dalībvalstu un Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru gatavību liela mēroga kiberdrošības incidentiem vai būtiskiem incidentiem un to reaģēšanu uz tiem saskaņā ar pastiprināto kiberdrošības tiesisko regulējumu un citiem attiecīgiem piemērojamiem noteikumiem (10); |
| --- | --- |

b)

atbalstīt dalībvalstu un Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru gatavību liela mēroga kiberdrošības incidentiem vai būtiskiem incidentiem un to reaģēšanu uz tiem saskaņā ar pastiprināto kiberdrošības tiesisko regulējumu un citiem attiecīgiem piemērojamiem noteikumiem (10);

| c) | paātrināt Ārkārtas kiberfonda galvenās koncepcijas izstrādi, pienācīgi apspriežoties ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

c)

paātrināt Ārkārtas kiberfonda galvenās koncepcijas izstrādi, pienācīgi apspriežoties ar dalībvalstīm.

| 22. | Komisija tiek mudināta pastiprināti veikt tālredzīgus priekšdarbus, tostarp sadarboties ar dalībvalstīm saskaņā ar Lēmuma 1313/2013/ES 6. un 10. pantu, un ārkārtas situāciju plānošanas veidā atbalstīt Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centra (ERCC) operatīvo sagatavotību un reaģēšanu uz kritiskās infrastruktūras traucējumiem; palielināt investīcijas profilaktiskās pieejās un iedzīvotāju sagatavotībā; un palielināt atbalstu, kas saistīts ar spēju veidošanu Savienības Civilās aizsardzības zināšanu tīkla ietvaros. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Komisijai būtu jāveicina Savienības novērošanas resursu (Copernicus, Galileo un EGNOS) izmantošana, lai atbalstītu dalībvalstis kritiskās infrastruktūras un attiecīgā gadījumā to tuvākās apkārtnes uzraudzībā un atbalstītu citas novērošanas iespējas, kas paredzētas Savienības kosmosa programmā, piemēram, kosmosa situācijas apzināšanās un ES kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības sistēmas. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Attiecīgā gadījumā un saskaņā ar savām attiecīgajām pilnvarām Savienības aģentūras un citas attiecīgās struktūras tiek aicinātas sniegt atbalstu jautājumos, kas saistīti ar kritiskās infrastruktūras noturību, jo īpaši:






  a) | Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols) par informācijas vākšanu, kriminālizlūkošanas datu analīzi un izmeklēšanas atbalstu pārrobežu tiesībaizsardzības darbībās, un attiecīgā gadījumā rezultātu apmaiņu ar dalībvalstīm; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols) par informācijas vākšanu, kriminālizlūkošanas datu analīzi un izmeklēšanas atbalstu pārrobežu tiesībaizsardzības darbībās, un attiecīgā gadījumā rezultātu apmaiņu ar dalībvalstīm;

| b) | Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA) par jautājumiem, kas saistīti ar jūrniecības nozares drošību un drošumu Savienībā, tostarp par jūras uzraudzības pakalpojumiem ar jūras drošību un drošumu saistītos jautājumos; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA) par jautājumiem, kas saistīti ar jūrniecības nozares drošību un drošumu Savienībā, tostarp par jūras uzraudzības pakalpojumiem ar jūras drošību un drošumu saistītos jautājumos;

| c) | Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūra (EUSPA) un ES Satelītcentrs (SatCen) var palīdzēt, veicot darbības Savienības kosmosa programmas ietvaros; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūra (EUSPA) un ES Satelītcentrs (SatCen) var palīdzēt, veicot darbības Savienības kosmosa programmas ietvaros;

| d) | ECCC attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar kiberdrošību, arī sadarbībā ar ENISA varētu atbalstīt inovāciju un rūpniecības politiku kiberdrošības jomā. |
| --- | --- |

d)

ECCC attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar kiberdrošību, arī sadarbībā ar ENISA varētu atbalstīt inovāciju un rūpniecības politiku kiberdrošības jomā.

III NODAĻA. PASTIPRINĀTA REAĢĒŠANA

Darbības dalībvalstu līmenī

| 25. | Dalībvalstis tiek aicinātas:






  a) | turpināt koordinēt savu reakciju, ja nepieciešams, un uzturēt pārskatu par starpnozaru reaģēšanu uz akūtiem kritiskās infrastruktūras sniegto pamatpakalpojumu traucējumiem. Šādā nolūkā varētu izmantot gaidāmo plānu koordinētai reaģēšanai uz tādas kritiskās infrastruktūras traucējumiem, kurai ir būtiska pārrobežu nozīme; pastāvošos integrētos krīzes situāciju politiskās reaģēšanas (IPCR) mehānismus – politiskai reakcijai gadījumos, kas skar kritisko infrastruktūru ar pārrobežu nozīmi; plānu reaģēšanai uz liela mēroga kiberdrošības incidentiem un krīzēm saskaņā ar Komisijas Ieteikumu (ES) 2017/1584 (11); EU-CyCLONe; satvaru koordinētai ES reaģēšanai uz hibrīdkampaņām un ES hibrīddraudu novēršanas rīkkopu – hibrīddraudu un hibrīdkampaņu gadījumos; un ātrās brīdināšanas sistēmu – dezinformācijas gadījumos; |
| --- | --- | --- |

25.

a)

turpināt koordinēt savu reakciju, ja nepieciešams, un uzturēt pārskatu par starpnozaru reaģēšanu uz akūtiem kritiskās infrastruktūras sniegto pamatpakalpojumu traucējumiem. Šādā nolūkā varētu izmantot gaidāmo plānu koordinētai reaģēšanai uz tādas kritiskās infrastruktūras traucējumiem, kurai ir būtiska pārrobežu nozīme; pastāvošos integrētos krīzes situāciju politiskās reaģēšanas (IPCR) mehānismus – politiskai reakcijai gadījumos, kas skar kritisko infrastruktūru ar pārrobežu nozīmi; plānu reaģēšanai uz liela mēroga kiberdrošības incidentiem un krīzēm saskaņā ar Komisijas Ieteikumu (ES) 2017/1584 (11); EU-CyCLONe; satvaru koordinētai ES reaģēšanai uz hibrīdkampaņām un ES hibrīddraudu novēršanas rīkkopu – hibrīddraudu un hibrīdkampaņu gadījumos; un ātrās brīdināšanas sistēmu – dezinformācijas gadījumos;

| b) | UCPM ietvaros palielināt operatīvā līmeņa informācijas apmaiņu ar Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centru (ERCC), lai uzlabotu agrīno brīdināšanu un koordinētu savu reakciju UCPM ietvaros, ja traucēta kritiskā infrastruktūra ar būtisku pārrobežu nozīmi, tādējādi vajadzības gadījumā nodrošinot ātrāku Savienības atbalstītu reaģēšanu; |
| --- | --- |

b)

UCPM ietvaros palielināt operatīvā līmeņa informācijas apmaiņu ar Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centru (ERCC), lai uzlabotu agrīno brīdināšanu un koordinētu savu reakciju UCPM ietvaros, ja traucēta kritiskā infrastruktūra ar būtisku pārrobežu nozīmi, tādējādi vajadzības gadījumā nodrošinot ātrāku Savienības atbalstītu reaģēšanu;

| c) | palielināt gatavību reaģēt, vajadzības gadījumā izmantojot esošos vai turpmāk izstrādātus rīkus, lai reaģētu uz šādiem a) punktā minētiem būtiskiem traucējumiem; |
| --- | --- |

c)

palielināt gatavību reaģēt, vajadzības gadījumā izmantojot esošos vai turpmāk izstrādātus rīkus, lai reaģētu uz šādiem a) punktā minētiem būtiskiem traucējumiem;

| d) | iesaistīties, lai pilnveidotu attiecīgās reaģēšanas spējas Eiropas civilās aizsardzības rezervē (ECPP) un rescEU; |
| --- | --- |

d)

iesaistīties, lai pilnveidotu attiecīgās reaģēšanas spējas Eiropas civilās aizsardzības rezervē (ECPP) un rescEU;

| e) | mudināt kritisko infrastruktūru operatorus un attiecīgās valsts iestādes uzlabot spējas ātri atjaunot minēto kritiskās infrastruktūras operatoru sniegtos pamatpakalpojumus elementārā līmenī; |
| --- | --- |

e)

mudināt kritisko infrastruktūru operatorus un attiecīgās valsts iestādes uzlabot spējas ātri atjaunot minēto kritiskās infrastruktūras operatoru sniegtos pamatpakalpojumus elementārā līmenī;

| f) | mudināt kritiskās infrastruktūras operatorus, kad tie atjauno kritisko infrastruktūru, to būvēt pēc iespējas noturīgāku un ņemt vērā to, cik lielā mērā pasākumi atbilst riska novērtējumiem un izmaksām, aptverot visus būtiskos riskus, kas uz to var attiekties, tostarp nelabvēlīgus klimata scenārijus. |
| --- | --- |

f)

mudināt kritiskās infrastruktūras operatorus, kad tie atjauno kritisko infrastruktūru, to būvēt pēc iespējas noturīgāku un ņemt vērā to, cik lielā mērā pasākumi atbilst riska novērtējumiem un izmaksām, aptverot visus būtiskos riskus, kas uz to var attiekties, tostarp nelabvēlīgus klimata scenārijus.

| 26. | Dalībvalstis tiek aicinātas paātrināt sagatavošanās darbu, kad iespējams, kā uzdots pastiprinātajā kiberdrošības tiesiskajā regulējumā, cenšoties uzlabot valstu CSIRT spējas, ņemot vērā CSIRT jaunos uzdevumus, kā arī vienību pieaugušo skaitu no jaunām nozarēm, savlaicīgi pārskatot un atjauninot savas kiberdrošības stratēģijas, un pēc iespējas drīz pieņemot valstu plānus reaģēšanai uz kiberdrošības incidentiem un krīzēm, ja tādu vēl nav. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Dalībvalstis tiek aicinātas valsts līmenī pārdomāt, kādi būtu paši piemērotākie paņēmieni, ar kuriem panākt, ka attiecīgās ieinteresētās personas apzinās nepieciešamību uzlabot kritiskās infrastruktūras noturību sadarbībā ar uzticamiem piegādātājiem un partneriem. Ir svarīgi ieguldīt papildu spējā, īpaši jomās, kur esošajai infrastruktūrai tuvojas ekspluatācijas beigu termiņš, piemēram, tāda ir zemūdens sakaru kabeļu infrastruktūra, lai varētu nodrošināt pamatpakalpojumu nepārtrauktu sniegšanu traucējumu gadījumā un samazināt nevēlamu atkarību. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Dalībvalstis tiek aicinātas pievērst uzmanību proaktīvai stratēģiskajai saziņai valsts līmenī saistībā ar hibrīddraudu un hibrīdkampaņu apkarošanu un ņemot vērā varbūtību, ka pretinieki var censties izmantot ārvalstu īstenotu informācijas manipulāciju un iejaukšanos,veidojot naratīvus saistībā ar incidentiem, kas vērsti pret kritisko infrastruktūru. |
| --- | --- |

28.

Darbības Savienības līmenī

| 29. | Lai uzlabotu operatīvo gatavību novērst tūlītējās un netiešās sekas, ko rada būtiski kritiskās infrastruktūras sniegto attiecīgo pamatpakalpojumu traucējumi, Komisija tiek aicināta cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai pilnveidotu attiecīgās struktūras, instrumentus un reaģēšanas spējas, jo īpaši ekspertus un resursus, kas pieejami Eiropas civilās aizsardzības rezervē un rescEU no UCPM vai nākotnes hibrīddraudu novēršanas ātrās reaģēšanas vienībām. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Ņemot vērā, ka apdraudējumu aina mainās, un sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija tiek aicināta saistībā ar UCPM:






  a) | pastāvīgi analizēt un testēt esošo reaģēšanas spēju piemērotību un operatīvo gatavību; |
| --- | --- | --- |

30.

a)

pastāvīgi analizēt un testēt esošo reaģēšanas spēju piemērotību un operatīvo gatavību;

| b) | regulāri uzraudzīt, vai Eiropas civilās aizsardzības rezerves un rescEU spēju jomā pastāv potenciāli būtiski reaģēšanas spēju trūkumi, un tos apzināt; |
| --- | --- |

b)

regulāri uzraudzīt, vai Eiropas civilās aizsardzības rezerves un rescEU spēju jomā pastāv potenciāli būtiski reaģēšanas spēju trūkumi, un tos apzināt;

| c) | vēl vairāk pastiprināt starpnozaru sadarbību, lai nodrošinātu pienācīgu reaģēšanu Savienības līmenī, un organizēt regulāru apmācību vai mācības, lai šo sadarbību testētu kopā ar vienu vai vairākām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

c)

vēl vairāk pastiprināt starpnozaru sadarbību, lai nodrošinātu pienācīgu reaģēšanu Savienības līmenī, un organizēt regulāru apmācību vai mācības, lai šo sadarbību testētu kopā ar vienu vai vairākām dalībvalstīm;

| d) | pilnveidot ERCC kā starpnozaru ārkārtas situāciju centru Savienības līmenī, kura uzdevums būtu koordinēt atbalsta sniegšanu skartajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

pilnveidot ERCC kā starpnozaru ārkārtas situāciju centru Savienības līmenī, kura uzdevums būtu koordinēt atbalsta sniegšanu skartajām dalībvalstīm.

| 31. | Padome ir apņēmusies sākt darbu, lai apstiprinātu plānu koordinētai reaģēšanai uz kritiskās infrastruktūras ar būtisku pārrobežu nozīmi traucējumiem, kurā aprakstīti un noteikti mērķi un sadarbības veidi, kā tiek īstenota sadarbība starp dalībvalstīm un ES iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, reaģējot uz incidentiem, kas vērsti pret šādu kritisko infrastruktūru. Padome gaida Komisijas sagatavotu šāda plāna projektu, kura izstrādē izmantots attiecīgu Savienības aģentūru atbalsts un ieguldījums. Plānā nodrošina pilnīgu saskaņotību un sadarbspēju ar pārskatīto Savienības operatīvo protokolu hibrīddraudu apkarošanai (“EU Playbook”) un ņem vērā esošo plānu koordinētai reaģēšanai uz liela mēroga pārrobežu kiberdrošības incidentiem (12) un krīzēm, un EU CyCLONe pilnvaras, kas paredzētas TID 2 direktīvā, un nepieļauj struktūru un darbību dublēšanos. Minētajā plānā būtu pilnībā jāņem vērā esošie IPCR mehānismi, kas paredzēti reaģēšanas koordinēšanai. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Komisija tiek aicināta ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un ekspertiem apspriest pasākumus, kas būtu piemēroti saistībā ar iespējamiem būtiskiem incidentiem, kuri skar zemūdens infrastruktūru – tie jāiesniedz kopā ar 20. punkta a) apakšpunktā minēto novērtēšanas pētījumu, – kā arī turpināt izstrādāt ārkārtas situāciju plānus, riska scenārijus un Savienības mērķus noturības pret katastrofām jomā, kas izklāstīti Lēmumā Nr. 1313/2013/ES. |
| --- | --- |

32.

IV NODAĻA. STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA

Darbības dalībvalstu līmenī

| 33. | Dalībvalstīm, attiecīgos gadījumos un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, būtu jāsadarbojas ar attiecīgajām trešām valstīm jautājumos, kas skar kritiskās infrastruktūras ar pārrobežu nozīmi noturību. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Dalībvalstis tiek mudinātas sadarboties ar Komisiju un Augsto pārstāvi, lai efektīvi pārvaldītu riskus, kas saistīti ar kritisko infrastruktūru starptautiskajos ūdeņos. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Dalībvalstis tiek aicinātas sadarbībā ar Komisiju un Augsto pārstāvi sniegt ieguldījumu, lai tiktu ātrāk izstrādātas un īstenotas un pēc tam izmantotas ES hibrīddraudu novēršanas rīkkopa un īstenošanas pamatnostādnes, kas minētas Padomes 2022. gada 21. jūnija secinājumos par satvaru koordinētai ES reaģēšanai uz hibrīdkampaņām, ar mērķi pilnībā īstenot satvaru koordinētai ES reaģēšanai uz hibrīdkampaņām, jo īpaši, kad tiek apsvērta un sagatavota visaptveroša un koordinēta Savienības reakcija uz hibrīdkampaņām un hibrīdapdraudējumiem, tostarp tādiem, kas vērsti pret kritiskās infrastruktūras operatoriem. |
| --- | --- |

35.

Darbības Savienības līmenī

| 36. | Komisija un Augstais pārstāvis tiek aicināti attiecīgā gadījumā un saskaņā ar saviem attiecīgajiem uzdevumiem un pienākumiem, kuri noteikti Savienības tiesību aktos, atbalstīt attiecīgās trešās valstis, lai uzlabotu to teritorijā esošās kritiskās infrastruktūras noturību un jo īpaši tās kritiskās infrastruktūras noturību, kas ir fiziski savienota ar to teritoriju un kādas dalībvalsts teritoriju. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Komisija un Augstais pārstāvis saskaņā ar saviem attiecīgajiem uzdevumiem un pienākumiem, kuri noteikti Savienības tiesību aktos, stiprinās koordināciju ar NATO jautājumos, kas saistīti ar kopīgu interešu kritiskās infrastruktūras noturību, šādā nolūkā izmantojot ES un NATO strukturēto dialogu par noturību, pilnībā ievērojot Savienības un dalībvalstu kompetences atbilstoši Līgumiem un ES un NATO sadarbības pamatprincipus, par kuriem vienojusies Eiropadome, jo īpaši savstarpīgumu, iekļautību un lēmumu pieņemšanas autonomiju. Ņemot to vērā, minētā sadarbība tiks pilnveidota ES un NATO strukturētajā dialogā par noturību, kas iestrādāts esošajā personāla līmeņa mehānismā, kurš paredzēts kopīgo deklarāciju īstenošanai, vienlaikus nodrošinot pilnīgu pārredzamību un visu dalībvalstu iesaisti. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Komisija tiek aicināta apsvērt attiecīgo trešo valstu pārstāvju dalību, ja tas ir nepieciešams un lietderīgi, satvarā, kas paredzēts sadarbībai un informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm saistībā ar tādas kritiskās infrastruktūras noturību, kas ir fiziski savienota ar kādas dalībvalsts teritoriju un kādas trešās valsts teritoriju. |
| --- | --- |

38.

Briselē, 2022. gada 8. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. RAKUŠAN

---

(1)  Šāda nozīme dalībvalstīm būtu jānovērtē atbilstoši savai valsts praksei, un tās to var darīt, pamatojoties cita starpā uz tādiem faktoriem kā riska novērtējums un notikuma ietekme un raksturs.

1

(2)  Padomes Direktīva 2008/114/EK (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1148 (2016. gada 6. jūlijs) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/696 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūru un atceļ Regulas (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013 un (ES) Nr. 377/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES (OV L 170, 12.5.2021., 69. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1149 (2021. gada 7. jūlijs) par Iekšējās drošības fonda izveidi (OV L 251, 15.7.2021., 94. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1301/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

8

(9)  Šajā pētījumā cita starpā būtu jāapzina tās spējas un rezerves, ievainojamība, draudi un riski attiecībā uz pakalpojumu pieejamību, (transatlantisko) zemūdens kabeļu dīkstāves ietekme uz dalībvalstīm un Savienību kopumā un riska mazināšana, vienlaikus ņemot vērā šādas informācijas sensitivitāti un nepieciešamību to aizsargāt.

9

(10)  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī visām darbībām, ar ko gatavojas efektīvai un koordinētai Savienības līmeņa reakcijai liela pārrobežu kiberincidenta vai saistīta apdraudējuma gadījumā, kam varētu būt sistēmiska ietekme uz Savienības finanšu nozari, kā noteikts jaunajā tiesiskajā regulējumā par digitālās darbības noturību.

10

(11)  Komisijas Ieteikums (ES) 2017/1584 (2017. gada 13. septembris) par koordinētu reaģēšanu uz plašapmēra kiberdrošības incidentiem un krīzēm (OV L 239, 19.9.2017., 36. lpp.).

11

(12)  Komisijas Ieteikums (ES) 2017/1584 (2017. gada 13. septembris) par koordinētu reaģēšanu uz plašapmēra kiberdrošības incidentiem un krīzēm.

12

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 20.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 20/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 20/12

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10940 – CPPIB / MONTAGU / UNIVERSAL INVESTMENT / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 20/02)

Komisija 2022. gada 14. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10940. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10940. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 20.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 20/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 20/13

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8102 – VALEO / FTE GROUP)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 20/03)

Komisija 2017. gada 13. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8102. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8102. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 20.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 20/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 20/14

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 20/04)

Komisija 2022. gada 30. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10927. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10927. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 20.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 20/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 20/15

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 19. janvāris

(2023/C 20/05)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0815 |
| JPY | Japānas jena | 139,02 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4398 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87648 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,1533 |
| CHF | Šveices franks | 0,9921 |
| ISK | Islandes krona | 154,50 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,7460 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 23,924 |
| HUF | Ungārijas forints | 396,43 |
| PLN | Polijas zlots | 4,7063 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9265 |
| TRY | Turcijas lira | 20,3295 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5726 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4603 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,4696 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6978 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4326 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 340,52 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,6931 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3424 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 429,66 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6591 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,099 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 35,803 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,6326 |
| MXN | Meksikas peso | 20,5437 |
| INR | Indijas rūpija | 88,0460 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0815

JPY

Japānas jena

139,02

DKK

Dānijas krona

7,4398

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87648

SEK

Zviedrijas krona

11,1533

CHF

Šveices franks

0,9921

ISK

Islandes krona

154,50

NOK

Norvēģijas krona

10,7460

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

23,924

HUF

Ungārijas forints

396,43

PLN

Polijas zlots

4,7063

RON

Rumānijas leja

4,9265

TRY

Turcijas lira

20,3295

AUD

Austrālijas dolārs

1,5726

CAD

Kanādas dolārs

1,4603

HKD

Hongkongas dolārs

8,4696

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6978

SGD

Singapūras dolārs

1,4326

KRW

Dienvidkorejas vona

1 340,52

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,6931

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3424

IDR

Indonēzijas rūpija

16 429,66

MYR

Malaizijas ringits

4,6591

PHP

Filipīnu peso

59,099

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

35,803

BRL

Brazīlijas reāls

5,6326

MXN

Meksikas peso

20,5437

INR

Indijas rūpija

88,0460

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 20.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 20/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 20/16

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 20/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Compagnie Nationale à Portefeuille SA (“CNP”, Beļģija), |
| --- | --- |

—

Compagnie Nationale à Portefeuille SA (“CNP”, Beļģija),

| — | Sienna Capital Invest SCSp (“Sienna”, Beļģija) un |
| --- | --- |

—

Sienna Capital Invest SCSp (“Sienna”, Beļģija) un

| — | ECT Invest (“ECT”, Francija). |
| --- | --- |

—

ECT Invest (“ECT”, Francija).

CNP un Sienna Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār ECT.

Koncentrācija tiek veikta, CNP un Sienna izveidotam kopuzņēmumam iegādājoties ECT daļas.

2.

| — | CNP ir ieguldījumu sabiedrība ar tiešu vai netiešu līdzdalību vairākās sabiedrībās, |
| --- | --- |

—

CNP ir ieguldījumu sabiedrība ar tiešu vai netiešu līdzdalību vairākās sabiedrībās,

| — | Sienna ir Brussels Lambert grupas alternatīvu aktīvu platforma, biržā kotēta ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība, kas veic ieguldījumus pasaules mēroga uzņēmumos, kuri darbojas dažādās nozarēs, un |
| --- | --- |

—

Sienna ir Brussels Lambert grupas alternatīvu aktīvu platforma, biržā kotēta ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība, kas veic ieguldījumus pasaules mēroga uzņēmumos, kuri darbojas dažādās nozarēs, un

| — | ECT grupa ir Francijas uzņēmums, kas specializējas inertu atkritumu, galvenokārt izraktās augsnes, apsaimniekošanā. |
| --- | --- |

—

ECT grupa ir Francijas uzņēmums, kas specializējas inertu atkritumu, galvenokārt izraktās augsnes, apsaimniekošanā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 20.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 20/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 20/18

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 20/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Korean Air Lines Co. Ltd. (“Korean Air”, Korejas Republika), ko kontrolē uzņēmums Hanjin KAL CO., Ltd., |
| --- | --- |

—

Korean Air Lines Co. Ltd. (“Korean Air”, Korejas Republika), ko kontrolē uzņēmums Hanjin KAL CO., Ltd.,

| — | Asiana Airline Inc. (“Asiana”, Korejas Republika). |
| --- | --- |

—

Asiana Airline Inc. (“Asiana”, Korejas Republika).

Korean Air Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūs pilnīgu kontroli pār Asiana.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Korean Air ir aviopārvadātājs, kas piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu un nodrošina starptautiskus aviopārvadājumus, tostarp pasažieru un kravu gaisa pārvadājumu pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

Korean Air ir aviopārvadātājs, kas piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu un nodrošina starptautiskus aviopārvadājumus, tostarp pasažieru un kravu gaisa pārvadājumu pakalpojumus,

| — | Asiana ir aviopārvadātājs, kas piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu un nodrošina starptautiskus aviopārvadājumus, tostarp pasažieru un kravu gaisa pārvadājumu pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

Asiana ir aviopārvadātājs, kas piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu un nodrošina starptautiskus aviopārvadājumus, tostarp pasažieru un kravu gaisa pārvadājumu pakalpojumus.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

| 20.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 20/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 20/19

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 20/08)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | PREměření, a.s. (“PREmereni”, Čehijas Republika), ko pilnībā kontrolē galvaspilsēta Prāga (Čehijas Republika), un EnBW grupa (Vācija), |
| --- | --- |

—

PREměření, a.s. (“PREmereni”, Čehijas Republika), ko pilnībā kontrolē galvaspilsēta Prāga (Čehijas Republika), un EnBW grupa (Vācija),

| — | SUAS Clean Energy s.r.o. (“ SUAS ”, Čehijas Republika), ko pilnībā kontrolē František Štěpánek trasta fonds (Čehijas Republika). |
| --- | --- |

—

SUAS Clean Energy s.r.o. (“ SUAS ”, Čehijas Republika), ko pilnībā kontrolē František Štěpánek trasta fonds (Čehijas Republika).

PREměření, a.s. un SUAS Clean Energy s.r.o. Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār PRE FVE Nové Sedlo, s.r.o. (“1. kopuzņēmums”) un Solarpark Nové Sedlo s.r.o. (“ 2. kopuzņēmums ”).

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | PREmereni darbojas galvenokārt tādu pakalpojumu jomā, kas saistīti ar enerģijas mērierīču iegādi, uzstādīšanu, pārbaudi un nolasīšanu un elektroenerģijas ražošanu fotoelementu un vēja elektrostacijās, |
| --- | --- |

—

PREmereni darbojas galvenokārt tādu pakalpojumu jomā, kas saistīti ar enerģijas mērierīču iegādi, uzstādīšanu, pārbaudi un nolasīšanu un elektroenerģijas ražošanu fotoelementu un vēja elektrostacijās,

| — | SUAS nodarbojas galvenokārt ar siltuma un elektroenerģijas ražošanu no dabasgāzes un citiem atjaunojamiem energoresursiem. |
| --- | --- |

—

SUAS nodarbojas galvenokārt ar siltuma un elektroenerģijas ražošanu no dabasgāzes un citiem atjaunojamiem energoresursiem.

3.

1. kopuzņēmuma un 2. kopuzņēmuma uzņēmējdarbība ir fotoelementu elektrostaciju projektēšana, būvniecība un ekspluatācija Čehijas Republikā.

4.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

5.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.11019 – PREMERENI / SUAS CLEAN ENERGY / JVs

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 20.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 20/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 20/21

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2023/C 20/09)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Melocotón de Cieza”

ES Nr.: PGI-ES-02644 — 16.10.2020

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Melocotón de Cieza”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   
  Produkta veids

Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   
  Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Šādu šķirņu persiki:

| — | “Baby Gold 6”; |
| --- | --- |

—

“Baby Gold 6”;

| — | “Romea”. |
| --- | --- |

—

“Romea”.

Šķirne “Baby Gold 6”

Šķirne “Baby Gold 6”

Krāsa

Krāsa

Ar AĢIN apzīmētā produkta apgabalā audzēto šķirnes “Baby Gold 6” persiku mizas krāsai ir augstāka nokrāsas leņķa vērtība (79,23 ± 0,62) nekā salīdzināmos apgabalos (72,02 ± 3,71). Arī mīkstuma krāsai ir augstāka piesātinājuma vērtība (46,10 ± 0,27) nekā persikiem no citiem apgabaliem (42,34 ± 0,52). Šo atšķirību dēļ mīkstums ir dzeltenāks un dzeltenais tonis — piesātinātāks.

Stingrums

Stingrums

Novākšanas laikā šķirnes “Baby Gold 6” persiku stingruma vērtības (21,08* ± 0,68) ir par aptuveni 7 % augstākas nekā salīdzināmos apgabalos (19,72 ± 1,23). Tas būtiski palielina šo persiku atšķirību no salīdzināmos apgabalos iegūtiem persikiem laikā, kad augļus laiž tirgū; to vērtības (19,01 ± 0,64) ir par aptuveni 16,34 % augstākas nekā salīdzināmos apgabalos iegūtu augļu vērtības (16,34 ± 0,89).

Izmērs

Izmērs

Minimālais izmērs: A (diametrs: 67 līdz < 73 mm)

Maksimālais izmērs: AAAA (diametrs: > 90 mm)

Šķirne “Romea”

Šķirne “Romea”

Krāsa

Krāsa

Šķirnes “Romea” persikiem, kas audzēti ar AĢIN apzīmētā apgabala ražošanas apgabalā, mizas nokrāsas īpaši augstās vērtības (78,21 ± 0,47) ir par 10 % lielākas nekā citos apgabalos (70,98 ± 0,26). Tāpat piesātinājuma vērtība (56,13 ± 0,34) ir par 26,6 % augstāka nekā citos salīdzināmos apgabalos (44,34 ± 1,02). Šo vērtību dēļ augļiem ir dzeltenāka epiderma.

Stingrums

Stingrums

Šķirnes “Romea” persikus laižot tirgū 14 dienas pēc novākšanas, tiem ir augstas stingruma vērtības. Stingruma vērtības (16,55 ± 0,88) ir par 30 % augstākas nekā citos salīdzināmos apgabalos iegūtiem augļiem (12,51 ± 0,69).

Šis stingrums, kas rodas ar AĢIN apzīmētā produkta ražošanas apgabala klimata un augsnes fizikālo un ķīmisko īpašību ietekmē, nozīmē to, ka šajā apgabalā iegūtos persikus var glabāt ilgāk nekā salīdzināmos apgabalos iegūtus persikus. Minētās īpašības ir aprakstītas iedaļā par ģeogrāfisko saikni.

Izmērs

Izmērs

Minimālais izmērs: A (diametrs: 67 līdz < 73 mm)

Maksimālais izmērs: AAAA (diametrs: > 90 mm)

Abu šķirņu persiku organoleptiskās īpašības

Abu šķirņu persiku organoleptiskās īpašības

| — | Salda, intensīva garša, ko rada labs cukuru līdzsvars un kopējais skābums. Stingra un sulīga konsistence. Patīkama, persikiem raksturīga garša. |
| --- | --- |

—

Salda, intensīva garša, ko rada labs cukuru līdzsvars un kopējais skābums. Stingra un sulīga konsistence. Patīkama, persikiem raksturīga garša.

| — | Krāsa: miza ir no gaiši dzeltenas līdz oranžai. Vietā, kur mizu skārusi saule, šķirnes “Romea” persikiem var būt gaiši oranža vai sarkanīga virskrāsa. |
| --- | --- |

—

Krāsa: miza ir no gaiši dzeltenas līdz oranžai. Vietā, kur mizu skārusi saule, šķirnes “Romea” persikiem var būt gaiši oranža vai sarkanīga virskrāsa.

| — | Minimālais stingrums ražas novākšanas laikā: 20 N. |
| --- | --- |

—

Minimālais stingrums ražas novākšanas laikā: 20 N.

| — | Forma: apaļa. Šķirnes “Baby Gold 6” augļiem galā var būt raksturīgs neliels izliekums. |
| --- | --- |

—

Forma: apaļa. Šķirnes “Baby Gold 6” augļiem galā var būt raksturīgs neliels izliekums.

3.3.   
  Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Neattiecas.

3.4.   
  Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visus ražošanas posmus veic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

| 1. | Stādīšana |
| --- | --- |

1.

Stādīšana

| 2. | Apūdeņošana |
| --- | --- |

2.

Apūdeņošana

| 3. | Mēslošana |
| --- | --- |

3.

Mēslošana

| 4. | Atzarošana |
| --- | --- |

4.

Atzarošana

| 5. | Retināšana






  5.1. | Ziedu retināšana |
| --- | --- | --- |

5.

Retināšana

5.1.

Ziedu retināšana

| 5.2. | Augļu retināšana |
| --- | --- |

5.2.

Augļu retināšana

| 6. | Ražas novākšana |
| --- | --- |

6.

Ražas novākšana

3.5.   
  Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Neattiecas.

3.6.   
  Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar AĢIN apzīmētajiem persikiem jābūt numurētai identifikācijas etiķetei, kurā iekļauts AĢIN logotips. Obligāti jānorāda īpašais apzīmējums “Melocotón de Cieza”. Etiķetē jānorāda arī pilnvarotā kontroles struktūra, kas darbojas kā produkta sertifikācijas struktūra. Kontroles struktūra izdod vai piešķir etiķetes sērijās, ar atbilstīgiem numuriem, un vienmēr tās pārbauda. Etiķetēm jābūt piestiprinātām iepakošanas vietā tā, lai tās nevarētu izmantot atkārtoti.

Image 1

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ar AĢIN “Melocotón de Cieza” apzīmētā produkta ražošanas noteiktā apgabala robeža ir izklāstīta turpmāk un ietver daļu Cieza, Calasparra, Jumilla un Abarán pašvaldību teritorijas.

Cieza

Calasparra

Jumilla

Abarán

| — | Rietumos:
  robežojas ar Las Cañadas un Agua Amarga, kas atrodas Cieza pašvaldības teritorijā. |
| --- | --- |

—

Rietumos:

robežojas ar Las Cañadas un Agua Amarga, kas atrodas Cieza pašvaldības teritorijā.

| — | Dienvidos:
  robežojas ar Rotas un El Macabeo, kas atrodas Calasparra pašvaldības teritorijā. |
| --- | --- |

—

Dienvidos:

robežojas ar Rotas un El Macabeo, kas atrodas Calasparra pašvaldības teritorijā.

| — | Austrumos:
  robežojas ar Corona, kas atrodas Abarán pašvaldības teritorijā, un dzelzceļa staciju, kas atrodas Blanca. |
| --- | --- |

—

Austrumos:

robežojas ar Corona, kas atrodas Abarán pašvaldības teritorijā, un dzelzceļa staciju, kas atrodas Blanca.

Blanca

| — | Ziemeļos:
  robežojas ar Jumilla pašvaldības teritoriju El Boquerón. |
| --- | --- |

—

Ziemeļos:

robežojas ar Jumilla pašvaldības teritoriju El Boquerón.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

AĢIN “Melocotón de Cieza” reģistrācijas pieteikuma pamatā ir produkta īpašības un reputācija.

Ar AĢIN “Melocotón de Cieza” apzīmētā produkta ražošanas apgabalā audzēto persiku specifiskās īpašības un tādējādi arī saikni starp produkta īpašībām un kvalitāti un izcelsmi apliecina zinātnisks pētījums. Šo pētījumu veica Cartagena Politehniskās universitātes Agronomijas Augstākās tehniskās skolas Pārtikas tehnoloģiju un lauksaimniecības iekārtu departamenta grupa, kas pēta novākto ražu un tās dzesēšanu. Pētījuma nosaukums ir “Salīdzinošs pētījums par šķirnes “Romea” un “Baby Gold 6” augļiem pēc ražas novākšanas, lai tiem varētu izmantot aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Melocotón de Cieza””. Cartagena, 2018. gada jūlijs (https://melocotondecieza.com/estudio-upct/).

Cartagena

Robeža tika noteikta saskaņā ar kritērijiem, kas attiecas uz augsni, klimatu un apgabaliem, kuriem ar šo AĢIN aptvertās šķirnes ir labāk pielāgotas. Produkta “Melocotón de Cieza” pievienotās vērtības pamatā ir tā specifiskās īpašības, kuras lielā mērā nosaka klimata un augsnes faktori un cilvēkfaktori, kas raksturīgi ar AĢIN apzīmētā produkta ražošanas apgabalam.

Dabas faktori

Dabas faktori

Faktors, kas no šķirnēm “Baby Gold 6” un “Romea” iegūto produktu “Melocotón de Cieza” padara īpašu, ir noteiktā ģeogrāfiskā ražošanas apgabala klimats. Ziemā aukstā nakts temperatūra ir –2 līdz 5 °C, savukārt karstākā temperatūra ir maijā (33 °C), jūnijā (37 °C) un jūlijā (41 °C). Kontrastējošo temperatūru ietekmē minēto šķirņu persiki iegūst atšķirīgu un raksturīgu izmēru un krāsu.

No šķirnēm “Romea” un “Baby Gold 6” iegūtā produkta “Melocotón de Cieza” specifiskās īpašības ietekmē apgabala ekstremālais Vidusjūras klimats, kuram raksturīgs liels sausums vasarā un mazs nokrišņu daudzums, kas tik tikko sasniedz vidēji 300 mm gadā. Nokrišņi ir ekvinokciāli, un visvairāk lietus ir oktobrī. Turklāt saistībā ar salīdzinoši nelielo attālumu līdz Vidusjūrai un zemju zemo novietojumu Mursijas [Murcia] reģionā ir augstākā vidējā gada temperatūra. Šajās zemēs ir sausākais klimats Seguras upes baseinā. Visu minēto faktoru ietekmē šo šķirņu specifiskās īpašības nodrošina, ka persiki atšķiras no visiem pārējiem to pašu šķirņu persikiem, kas audzēti citos apgabalos. Turklāt minēto raksturīgo īpašību veidošanā izšķiroša nozīme ir Seguras upes, kas apūdeņo Cieza laukus, īpatnībām. Tās sevišķi ietekmē abu šķirņu persiku organoleptiskās īpašības: šķīstošo cietvielu koncentrācija šos persikus padara saldākus un stingrākus.

Murcia

Cieza

Seguras upes baseina pārvaldes (Confederación Hidrográfica del Segura) ziņojumā (N/REF: IAMB-0015/2021) par ūdens kvalitāti Seguras upes posmā, kas šķērso Cieza pašvaldības teritoriju, ir teikts šādi: “Seguras posms, kas atrodas Cieza pašvaldības teritorijā, ir klasificēts kā ūdenstilpe “ESES0701010111 Río Segura” no satekas ar Quipar upi līdz Azud de Ojós aizsprostam. Seguras galīgajā novērtējumā un ūdens resursu apsaimniekošanas plānā (Plan Hidrológico del Segura, PHDS) šīs ūdenstilpes kopējais stāvoklis ir novērtēts kā “labs”. Ekoloģiskais stāvoklis ir iedalīts piecās kategorijās, kas sarindotas no labākās līdz sliktākajai, proti, ļoti labs, labs, vidējs, slikts un ļoti slikts. Stāvoklis šajā gadījumā ir “labs”. Ķīmiskā stāvokļa kategorijas ir divas, proti, “labs” un “labs stāvoklis nav sasniegts”. Šajā gadījumā stāvoklis ir “labs”.

Cieza

Cieza

Augsne

Augsne

Ražošanas apgabala augsnei piemītošo faktoru kopums padara to ļoti piemērotu šo kauleņaugļu audzēšanai. Galvenās īpašības, kas kopā ar klimatu augsni padara unikālu, ir šādas: pēc konsistences augsne ir smilšmālaina un mālaina, māla saturs pārsniedz 30 %, pH > 8,3, aktīvā kaļķakmens saturs > 20 %, savukārt organiskās vielas saturs ir no 1 līdz 2 %. Šīs fizikālās un ķīmiskās īpašības kopā ar daudzām citām īpašībām nosaka persiku kvalitāti, stingrumu, glabāšanas laiku un garšu, īsāk sakot, piešķir persikiem neatkārtojamu, ģeogrāfiski nosacītu DNS.

Nav vienas fizikālas, ķīmiskas vai ar augsni saistītas īpašības, kas veidotu produkta “Melocotón de Cieza” raksturīgās īpašības. Šis auglis veidojas, harmoniski apvienojoties daudziem faktoriem. Ar augsni saistītie faktori ir īpaši svarīgi.

Ražošanas faktors

Ražošanas faktors

Cieza apgabala īpašība, kas to atšķir no citiem apgabaliem, ir tāda, ka gan ziedu, gan augļu retināšanas metode ir pilnīgi amatnieciska, — tiek retināts zieds pēc zieda. Tā atšķiras no metodēm, ko izmanto citos Spānijas apgabalos, kur lauksaimniecības darbinieki lieko ziedu noņemšanai no zariem izmanto retināšanas mašīnas.

Cieza

Tradicionālās metodes izmantošana nodrošina labāku ziedu atlasi, kas nozīmē labāku augļu kvalitāti.

Vēsturiskie faktori un sociālā reputācija

Vēsturiskie faktori un sociālā reputācija

Attiecībā uz vēsturiskajiem aspektiem — ir pierādījumi, kas liecina par persikiem Cieza apkaimē mūsu ēras 3. gadsimtā: klinšu patvertnēs La Serreta, vēlāk dažās sausās māju akās Siyâsa, nocietinātā Andalūzijas apmetnē Monte del Castillo nogāzēs, kas pamesta 13. gadsimtā. Ir atrastas arī persiku sēklu paliekas, kas sniedz pierādījumus par tālaika lauksaimniecības metodēm, kas izmantotas Cieza augļu dārzos.

La Serreta,

Siyâsa

Monte del Castillo

Cieza

Atskatoties uz Cieza iedzīvotāju vēsturi, visas kultūras zināmā mērā bija saistītas ar lauksaimniecību, un svarīga nozīme bija persikiem.

Mūsdienās apgabala rūpnieciskā attīstība ir saistīta ar nozīmīgo persiku ražošanu. Viens no galvenajiem persiku audzēšanas apjoma pieauguma un paplašināšanās virzītājspēkiem Cieza apgabalā bija konservēšanas nozare.

Cieza teritorijā ir 8 448 hektāri apstrādātās zemes, kas tiek apūdeņota. No tiem 5 861 hektārs jeb aptuveni 70 % ir atvēlēti persiku kokiem (Mursijas Reģionālā statistikas centra (CREM) dati). Šie skaitļi parāda, ka Cieza ir pašvaldība, kurā tiek ražots visvairāk persiku Eiropā, proti, vairāk nekā 180 miljoni kilogramu gadā.

CREM

Produktam “Melocotón de Cieza” ir būtiska saikne ar sociālo vidi šīs pašvaldības teritorijā, jo vairāk nekā 10 000 cilvēku iztiku pelna, veicot galvenokārt ar šiem augļiem saistītu darbu. Tas nozīmē, ka visa ar produktu “Melocotón de Cieza” saistītā vietējā, reģionālā un nacionālā ietekme atspoguļo produkta reputāciju, kas sakņojas vietējā kultūrā. Par to liecina dažādas ar produktu “Melocotón de Cieza” saistītas svinības, piemēram, “Melocotón de Cieza” konference un kopš 20. gs. 80. gadiem — “Fiesta del Melocotón” persiku festivāls. Citi pasākumi ir valsts līmeņa konference par kauleņaugļiem. Papildus tam tūristiem tiek piedāvāts apmeklēt apgabalu persiku koku ziedēšanas laikā, un šim tūrisma pasākumam, kas pazīstams ar nosaukumu “Floración de Cieza” un ir tieši saistīts ar “Melocotón de Cieza”, ir starptautiska reputācija. Katru gadu privātpersonām vai iestādēm tiek piešķirta “Melocotón de Oro” zelta persika balva par izcilo darbu lauksaimniecības attīstības veicināšanā Cieza reģionā. Ar šo balvu tiek atzīta persiku nozīme Cieza ekonomikas stimulēšanā.

Ir arī citas zīmes, kas apliecina šā produkta reputāciju, kura sakņojas kultūrā, un produkta vietējo, reģionālo un starptautisko statusu. Vērā ņemami produkta “Melocotón de Cieza” izmantošanas piemēri gastronomijā ir Manjar de Cieza [Cieza cepums] un Ziemassvētku ēdiens Murciatone, kā arī citi ēdieni, piemēram, persiku granita un Trenza de “Melocotón de Cieza” [“Melocotón de Cieza” pītā maizīte], kā arī tādi konditorejas izstrādājumi kā “Melocotón de Cieza” kūka.

“

”

Persiks izmantots arī tradicionālās spēlēs, piemēram, “Melocotón Respondón” [“Nekaunīgais persiks”], un literatūrā, piemēram, 2017. gadā publicētajā grāmatā “Persiks Cieza vēsturē”. Šajā grāmatā ir apkopoti pētījumi par lauksaimniecības pirmsākumiem, apūdeņotajiem apgabaliem, kauleņaugļu koku audzēšanu un visplašāk izmantotajām šķirnēm, kas šajā apgabalā stādītas kopš seniem laikiem.

Turklāt “Melocotón de Cieza” ir pārstāvēts pasaules svarīgākajos lauksaimniecības gadatirgos, piemēram, “Fruit Attraction” un “Fruit Logistica” Berlīnē. Laikraksts “La Verdad” 2021. gadā tam piešķīra produkta balvu.

Bibliogrāfija

Bibliogrāfija

“El melocotón en la historia de Cieza” [“Persiks Cieza vēsturē”], publicējusi Asociación Cultural La Floración de Cieza. Grāmatā ir atspoguļota kopš neatminamiem laikiem pastāvošā saikne starp Cieza iedzīvotājiem un persikiem. Tas, ka publicētās grāmatas temats ir tieši “Melocotón de Cieza”, sniedz priekšstatu par tā nozīmi.

Cieza

Šajā darbā ir apkopoti pētījumi par lauksaimniecības pirmsākumiem, apūdeņotajiem apgabaliem, audzēšanu un visreprezentatīvākajām persiku šķirnēm, kas šajā apgabalā stādītas kopš seniem laikiem.

Papildus tam tajā ir ietvertas visas darbības un nozares, kuras veidojušās saistībā ar persiku audzēšanu un kurām bijusi būtiska sociālekonomiska ietekme uz Cieza apgabalu. To vidū ir konservu rūpniecība, eksports, literatūra, glezniecība un kulinārija.

Cieza

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce: PGI-ES-02644

Datums: 2020. gada 16. oktobris

Saite uz publikāciju: https://cutt.ly/AT5SvJA

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---

| 20.1.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 20/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 20/26

---

Paziņojums ABDUL REHMAN MAKKI ievērībai, kura vārds un uzvārds ar Komisijas Regulu (ES) 2023/140 tika pievienots sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes 2002. gada 27. maija Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

(2023/C 20/10)

1.

ANO komitejas izveidotais saraksts ietver:

| — | ISIL (Da’esh) un Al-Qaida, |
| --- | --- |

—

ISIL (Da’esh) un Al-Qaida,

| — | fiziskās vai juridiskās personas, organizācijas, struktūras un grupas, kas saistītas ar ISIL (Da’esh) un Al-Qaida, kā arī |
| --- | --- |

—

fiziskās vai juridiskās personas, organizācijas, struktūras un grupas, kas saistītas ar ISIL (Da’esh) un Al-Qaida, kā arī

| — | juridiskās personas, organizācijas un struktūras, kas jebkurai no šīm saistītajām personām, organizācijām, struktūrām un grupām pieder, kuras tās kontrolē vai citādi atbalsta. |
| --- | --- |

—

juridiskās personas, organizācijas un struktūras, kas jebkurai no šīm saistītajām personām, organizācijām, struktūrām un grupām pieder, kuras tās kontrolē vai citādi atbalsta.

Akti vai darbības, kas norāda, ka privātpersona, grupa, uzņēmums vai vienība ir “saistīta ar”ISIL (Da’esh) un Al-Qaida, var būt:

| a) | dalība tādu aktu vai darbību finansēšanā, plānošanā, veicināšanā, gatavošanā vai izdarīšanā, ko veic ISIL (Da’esh) un Al-Qaida vai jebkura to šūna, filiāle, atšķēlusies grupa vai atvasinājums vai ko veic saistībā ar tiem, to vārdā, to uzdevumā vai to atbalstam; |
| --- | --- |

a)

dalība tādu aktu vai darbību finansēšanā, plānošanā, veicināšanā, gatavošanā vai izdarīšanā, ko veic ISIL (Da’esh) un Al-Qaida vai jebkura to šūna, filiāle, atšķēlusies grupa vai atvasinājums vai ko veic saistībā ar tiem, to vārdā, to uzdevumā vai to atbalstam;

| b) | ieroču un ar tiem saistītu materiālu piegāde, pārdošana vai nodošana jebkuram no tiem; |
| --- | --- |

b)

ieroču un ar tiem saistītu materiālu piegāde, pārdošana vai nodošana jebkuram no tiem;

| c) | rekrutēšana jebkuru šo personu vai organizāciju uzdevumā; vai |
| --- | --- |

c)

rekrutēšana jebkuru šo personu vai organizāciju uzdevumā; vai

| d) | cita rīcība vai darbības nolūkā atbalstīt jebkuru no tām. |
| --- | --- |

d)

cita rīcība vai darbības nolūkā atbalstīt jebkuru no tām.

2.

ABDUL REHMAN-MAKKI jebkurā laikā var iesniegt ANO ombudam pieprasījumu, pievienojot tam apstiprinošus dokumentus, par tā lēmuma pārskatīšanu, ar kuru viņš ir iekļauts minētajā ANO sarakstā. Pieprasījumi jānosūta uz šādu adresi:

| United Nations - Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| United States of America |

United Nations - Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

United States of America

Tālr. +1 2129632671

Fakss +1 2129631300/3778

E-pasts: ombudsperson@un.org

Vairāk informācijas skatīt:

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

Personām un visa veida organizācijām, kas pievienotas sarakstam I pielikumā, piemēro šādus Regulā (EK) Nr. 881/2002 noteiktos pasākumus:

| (1) | visu to līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas tieši vai netieši ir I pielikumā uzskaitīto privātpersonu un organizāciju, tostarp trešo personu, kuras rīkojas to vārdā vai to vadībā, īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, un aizliegums (visiem) tieši vai netieši darīt uzskaitītajām privātpersonām un organizācijām vai to interesēs pieejamus līdzekļus un saimnieciskos resursus (2. un 2.a pants) kā arī |
| --- | --- |

(1)

visu to līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas tieši vai netieši ir I pielikumā uzskaitīto privātpersonu un organizāciju, tostarp trešo personu, kuras rīkojas to vārdā vai to vadībā, īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, un aizliegums (visiem) tieši vai netieši darīt uzskaitītajām privātpersonām un organizācijām vai to interesēs pieejamus līdzekļus un saimnieciskos resursus (2. un 2.a pants) kā arī

| (2) | aizliegums tieši vai netieši sniegt jebkurai no 1. pielikumā uzskaitītajām personām un organizācijām tehniskas konsultācijas, palīdzību vai apmācības, kas saistītas ar militārām darbībām, jo īpaši apmācības un palīdzību, kas skar visa veida ieroču un ar tiem saistītu materiālu ražošanu, apkopi un izmantošanu (3. pants). |
| --- | --- |

(2)

aizliegums tieši vai netieši sniegt jebkurai no 1. pielikumā uzskaitītajām personām un organizācijām tehniskas konsultācijas, palīdzību vai apmācības, kas saistītas ar militārām darbībām, jo īpaši apmācības un palīdzību, kas skar visa veida ieroču un ar tiem saistītu materiālu ražošanu, apkopi un izmantošanu (3. pants).

4.

| European Commission |
| --- |
| “Restrictive measures” |
| Rue Joseph II 54 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

“Restrictive measures”

Rue Joseph II 54

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

Attiecīgo personu un visa veida organizāciju uzmanība tiek pievērsta arī iespējai apstrīdēt Regulu (ES) Nr. 2023/140 Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

6.

Regulas I pielikumā iekļauto personu un visa veida organizāciju uzmanība tiek vērsta uz iespēju iesniegt pieteikumu attiecīgo dalībvalstu kompetentajās iestādēs, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 881/2002 II pielikumā, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos naudas līdzekļus un saimnieciskos resursus svarīgām vajadzībām vai īpašiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas 2.a pantu.

---

(1)  OV L 255, 21.9.2016., 25. lpp.

1

(2)  OV L 19, 20.1.2023., 92.. lpp.

2

(3)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

3

---