# Službeni list C 53/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 53 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.13. veljače 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 53

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.13. veljače 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 53/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 53/02 | Komunikacija Komisije o zaštiti autorskog prava na dizajn zajedničke strane eurokovanica: ažurirani popis imenovanih tijela | 2 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 53/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) (
  1
  )

1

1

2023/C 53/02

Komunikacija Komisije o zaštiti autorskog prava na dizajn zajedničke strane eurokovanica: ažurirani popis imenovanih tijela

2

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 53/03 | Tečajna lista eura – 10. veljače 2023. | 4 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 53/03

Tečajna lista eura – 10. veljače 2023.

4

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 53/04 | Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 | 5 |
| 2023/C 53/05 | Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 | 11 |
| 2023/C 53/06 | Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina | 22 |

V.   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 53/04

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

5

2023/C 53/05

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

11

2023/C 53/06

Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 13.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 53/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 53/01)

Dana 3. veljače 2023. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na francuskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M10976. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M10976. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 13.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 53/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 53/2

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

o zaštiti autorskog prava na dizajn zajedničke strane eurokovanica: ažurirani popis imenovanih tijela

(2023/C 53/02)

Nakon uvođenja eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023. potrebno je ažurirati popis imenovanih tijela uključenih država članica kojima je dodijeljeno autorsko pravo na dizajn zajedničke strane eurokovanica. Stoga se Prilog Komunikaciji Komisije o zaštiti autorskog prava na dizajn zajedničke strane eurokovanica (2015/C 115/01) (SL C 115, 10.4.2015., str. 1.) zamjenjuje Prilogom ovoj Komunikaciji.

---

PRILOG

Popis imenovanih tijela, kao što je navedeno u točki 2. Komunikacije

| BELGIJA | : | Ministère des Finances, Administration de la Trésorerie/Federale Overheidsdienst Financiën, Administratie van de thesaurie/Föderaler öffentlicher Dienst Finanzen, Schatzamt (Ministarstvo financija, Uprava državne riznice) |
| --- | --- | --- |
| NJEMAČKA | : | Bundesministerium der Finanzen (Savezno ministarstvo financija) |
| ESTONIJA | : | Eesti Pank (Banka Estonije) |
| IRSKA | : | Ministar financija |
| GRČKA | : | ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ ΚΑΙ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ - ΓΕΝΙΚΟ ΛΟΓΙΣΤΗΡΙΟ ΤΟΥ ΚΡΑΤΟΥΣ - Δ25 ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΚΙΝΗΣΗΣ ΚΕΦΑΛΑΙΩΝ, ΕΓΓΥΗΣΕΩΝ ΔΑΝΕΙΩΝ ΚΑΙ ΑΞΙΩΝ (Ministarstvo gospodarstva i financija – Državni ured za opće računovodstvo – 25. uprava za prijenos kapitala, zajmovnih jamstava i vrijednosnih papira) |
| ŠPANJOLSKA | : | Dirección General del Tesoro y Política Financiera (Glavna uprava za riznicu i financijsku politiku) |
| FRANCUSKA | : | Ministère de l’Economie, des Finances et de la Souveraineté industrielle et numérique: Direction Générale du Trésor (Ministarstvo gospodarstva, financija i industrijskog i digitalnog suvereniteta: Glavna uprava za riznicu) |
| HRVATSKA | : | Hrvatska narodna banka |
| ITALIJA | : | Ministero dell’economia e delle finanze (Ministarstvo gospodarstva i financija) |
| CIPAR | : | Središnja banka Cipra |
| LATVIJA | : | Latvijas Banka (Latvijska središnja banka) |
| LITVA | : | Lietuvos Bankas (Litavska središnja banka) |
| LUKSEMBURG | : | Ministère des Finances – Service de la Trésorerie (Ministarstvo financija – Odjel za riznicu) |
| MALTA | : | Središnja banka Malte |
| NIZOZEMSKA | : | Ministerie van Financiën – Direktie Binnenlands Geldwezen (Ministarstvo financija – Uprava za unutarnja monetarna i financijska pitanja) |
| AUSTRIJA | : | Münze Österreich AG (Austrijska kovnica) |
| PORTUGAL | : | Imprensa Nacional – Casa da Moeda (Nacionalna tiskara – Kovnica novca) |
| SLOVENIJA | : | Ministrstvo za finance (Ministarstvo financija) |
| SLOVAČKA | : | Národná banka Slovenska (Narodna banka Slovačke) |
| FINSKA | : | Valtiovarainministeriö/Finansministeriet (Ministarstvo financija) |

BELGIJA

:

Ministère des Finances, Administration de la Trésorerie/Federale Overheidsdienst Financiën, Administratie van de thesaurie/Föderaler öffentlicher Dienst Finanzen, Schatzamt (Ministarstvo financija, Uprava državne riznice)

NJEMAČKA

:

Bundesministerium der Finanzen (Savezno ministarstvo financija)

ESTONIJA

:

Eesti Pank (Banka Estonije)

IRSKA

:

Ministar financija

GRČKA

:

ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ ΚΑΙ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ - ΓΕΝΙΚΟ ΛΟΓΙΣΤΗΡΙΟ ΤΟΥ ΚΡΑΤΟΥΣ - Δ25 ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΚΙΝΗΣΗΣ ΚΕΦΑΛΑΙΩΝ, ΕΓΓΥΗΣΕΩΝ ΔΑΝΕΙΩΝ ΚΑΙ ΑΞΙΩΝ (Ministarstvo gospodarstva i financija – Državni ured za opće računovodstvo – 25. uprava za prijenos kapitala, zajmovnih jamstava i vrijednosnih papira)

ŠPANJOLSKA

:

Dirección General del Tesoro y Política Financiera (Glavna uprava za riznicu i financijsku politiku)

FRANCUSKA

:

Ministère de l’Economie, des Finances et de la Souveraineté industrielle et numérique: Direction Générale du Trésor (Ministarstvo gospodarstva, financija i industrijskog i digitalnog suvereniteta: Glavna uprava za riznicu)

HRVATSKA

:

Hrvatska narodna banka

ITALIJA

:

Ministero dell’economia e delle finanze (Ministarstvo gospodarstva i financija)

CIPAR

:

Središnja banka Cipra

LATVIJA

:

Latvijas Banka (Latvijska središnja banka)

LITVA

:

Lietuvos Bankas (Litavska središnja banka)

LUKSEMBURG

:

Ministère des Finances – Service de la Trésorerie (Ministarstvo financija – Odjel za riznicu)

MALTA

:

Središnja banka Malte

NIZOZEMSKA

:

Ministerie van Financiën – Direktie Binnenlands Geldwezen (Ministarstvo financija – Uprava za unutarnja monetarna i financijska pitanja)

AUSTRIJA

:

Münze Österreich AG (Austrijska kovnica)

PORTUGAL

:

Imprensa Nacional – Casa da Moeda (Nacionalna tiskara – Kovnica novca)

SLOVENIJA

:

Ministrstvo za finance (Ministarstvo financija)

SLOVAČKA

:

Národná banka Slovenska (Narodna banka Slovačke)

FINSKA

:

Valtiovarainministeriö/Finansministeriet (Ministarstvo financija)

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 13.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 53/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 53/4

---

Tečajna lista eura (1)

10. veljače 2023.

(2023/C 53/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0690 |
| JPY | japanski jen | 139,88 |
| DKK | danska kruna | 7,4445 |
| GBP | funta sterlinga | 0,88348 |
| SEK | švedska kruna | 11,1630 |
| CHF | švicarski franak | 0,9872 |
| ISK | islandska kruna | 152,10 |
| NOK | norveška kruna | 10,8710 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,692 |
| HUF | mađarska forinta | 389,78 |
| PLN | poljski zlot | 4,7810 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9020 |
| TRY | turska lira | 20,1357 |
| AUD | australski dolar | 1,5432 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4364 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3916 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6904 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4199 |
| KRW | južnokorejski von | 1 354,10 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,0834 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,2837 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 233,33 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6314 |
| PHP | filipinski pezo | 58,207 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,057 |
| BRL | brazilski real | 5,6245 |
| MXN | meksički pezo | 20,0540 |
| INR | indijska rupija | 88,2475 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0690

JPY

japanski jen

139,88

DKK

danska kruna

7,4445

GBP

funta sterlinga

0,88348

SEK

švedska kruna

11,1630

CHF

švicarski franak

0,9872

ISK

islandska kruna

152,10

NOK

norveška kruna

10,8710

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,692

HUF

mađarska forinta

389,78

PLN

poljski zlot

4,7810

RON

rumunjski novi leu

4,9020

TRY

turska lira

20,1357

AUD

australski dolar

1,5432

CAD

kanadski dolar

1,4364

HKD

hongkonški dolar

8,3916

NZD

novozelandski dolar

1,6904

SGD

singapurski dolar

1,4199

KRW

južnokorejski von

1 354,10

ZAR

južnoafrički rand

19,0834

CNY

kineski renminbi-juan

7,2837

IDR

indonezijska rupija

16 233,33

MYR

malezijski ringit

4,6314

PHP

filipinski pezo

58,207

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,057

BRL

brazilski real

5,6245

MXN

meksički pezo

20,0540

INR

indijska rupija

88,2475

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 13.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 53/5

---

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

(2023/C 53/04)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 6.b stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Obavijest o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla iz države članice

(Uredba (EU) br. 1151/2012)

„Χαλλούμι” / (Halloumi) / „Hellim”

EU br.: PDO-CY-01243-AM02 – 17.11.2022.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv proizvoda

„Χαλλούμι” / (Halloumi) / „Hellim”

2.   Država članica u kojoj se nalazi zemljopisno područje

Cipar

3.   Tijelo države članice koje dostavlja obavijest o standardnoj izmjeni

Odjel za poljoprivredu – Ministarstvo poljoprivrede, ruralnog razvoja i okoliša

4.   Opis odobrenih izmjena

U skladu s člankom 53. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 (2), izmjena udjela vlage u svježem proizvodu na najviše 52 % i izmjena mase proizvoda na najviše 1 200 g mogu se smatrati „standardnim izmjenama” jer ne obuhvaćaju promjenu naziva zaštićene oznake izvornosti ni upotrebe te oznake, ne postoji rizik od poništavanja povezanosti iz članka 5. stavka 1. točke (b) u pogledu zaštićenih oznaka izvornosti te ne uzrokuju nikakva dodatna ograničenja trgovine tim proizvodom. Osim toga, izmjene ne utječu na klasifikaciju sira Halloumi kao polutvrdog sira (Opći standard Codexa za sir, CODEX STAN 283-1978). Ne mijenja se posebno obilježje proizvoda da se ne razmazuje i ne topi na visokim temperaturama, što je rezultat činjenice da se Halloumi tijekom proizvodnje sira „kuha” na 90 °C. Osim toga, ne mijenjaju se udio masti u suhoj tvari, postotak soli ni kiselost proizvoda. Ne očekuje se da će povećanje vlage i veličine proizvoda dovesti do ikakvih promjena mirisa ili okusa proizvoda.

Osim toga, izmjene koje se odnose na kravlje mlijeko koje se upotrebljava za proizvodnju sira Halloumi, prema kojima to mlijeko može biti dobiveno od bilo koje pasmine krava koje žive i uzgajaju se na određenom zemljopisnom području, te izmjenu koja se odnosi na postotak vlaknastih krmiva (krmnog bilja) koja se upotrebljavaju u ishrani krava i postotak dodataka hrani za životinje u toj ishrani trebalo bi smatrati „standardnim izmjenama” jer ne utječu na elemente iz članka 53. stavka 2. trećeg podstavka Uredbe (EU) br. 1151/2012. Konkretno, izmjenama se ne povećavaju ograničenja u trgovini proizvodom ili sirovinama za njegovu proizvodnju. Usto, izmjene ne utječu na najvažnija svojstva proizvoda ni na povezanost jer se nijedna od prethodno navedenih točaka ne temelji na konkretnim pasminama životinja ili određenoj vrsti hrane za životinje niti im se pripisuje.

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Treći odlomak pod naslovom „Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda” mijenja se kako bi se omogućilo da najveći udio vlage u proizvodu bude 52 % umjesto dosadašnjih 46 %.

Uvjeti proizvodnje sira Halloumi u proteklim desetljećima bili su znatno drukčiji, a standardi su bili bitno blaži od današnjih razina higijene i sigurnosti hrane.

Trenutačni postupci proizvodnje sira Halloumi prilagođeni su da bi se najvećim dijelom odvijali na kontroliranim niskim temperaturama. Izmijenjenim uvjetima proizvodnje nastoji se postići maksimalna razina sigurnosti proizvoda. Konkretno, nakon što se „skuha” na 90 °C, Halloumi se hladi na 7 °C i odmah uranja u salamuru. Nakon toga stoji u salamuri na kontroliranim niskim temperaturama 24 do 72 sata, a potom se pakira. Zatim se do isteka roka trajanja drži na temperaturama nižima od 7 °C. Držanjem sira Halloumi u salamuri na niskoj temperaturi povećava se količina salamure koju proizvod apsorbira, čime se povećava njegova sigurnost. To je dokazano i u relevantnoj literaturi (Influence of the Temperature of Salt Brine on Salt Uptake by Ragusano Cheese (Utjecaj temperature salamure na apsorpciju soli kod sira Ragusano), C. Melilli, D. M. Barbano, G. Licitra, G. Portelli, G. Di Rosa i S. Carpino, 2003.) – sir Ragusano držan je u salamuri na različitim temperaturama i utvrđeno je da je na višim temperaturama došlo do većeg gubitka vlage.

Peti odlomak pod naslovom „Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda” mijenja se kako bi se omogućilo da masa sira Halloumi, koja je dosad bila ograničena na 150–350 grama, može biti najviše 1,2 kg.

Čini se da proizvodnja sira Halloumi u većim komadima zadovoljava i trenutačne potrebe ugostiteljske industrije i želje potrošača. Ugostitelji bi željeli da Halloumi bude dostupan u većim komadima kako bi ga mogli koristiti prema vlastitim potrebama rezanjem proizvoda na željene veličine. Potrošači žele mogućnost kupnje sira Halloumi u većim komadima, posebno za društvena okupljanja, jer su veća (obiteljska) pakiranja de facto isplativija.

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

U trećem i petom odlomku pod naslovom „Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)” navedeno je da kravlje mlijeko koje se upotrebljava za proizvodnju sira Halloumi mora biti dobiveno od crnih i bijelih krava. Predloženom izmjenom omogućuje se da se za proizvodnju sira Halloumi upotrebljava kravlje mlijeko dobiveno od bilo koje pasmine krava koje žive i uzgajaju se na definiranom zemljopisnom području (Cipar).

Zbog povećane potražnje za mlijekom poljoprivrednici moraju tražiti nove, produktivnije pasmine s kvalitetnijim mlijekom. To otežava inspekcije i praćenje mlijeka namijenjenog za proizvodnju sira Halloumi.

U petom odlomku pod naslovom „Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)” navedeno je da se krave od kojih se dobiva mlijeko za proizvodnju sira Halloumi hrane „vlaknastim krmivom, sijenom, silažom i slamom, proizvedenima na Cipru uglavnom od lokalnog krmnog bilja, te dodacima ishrani. Točnije, ishrana krava sastoji se od krmnog bilja (35–40 %) (zeleno krmno bilje, sijeno, silaža i slama) lokalne proizvodnje. Ostatak ishrane (60–65 %) sastoji se od dodataka ishrani koji sadržavaju ponajprije ječam, kukuruz, soju i mekinje. Kad je riječ o dodacima ishrani, 20 % ječma i mekinja proizvodi se lokalno, dok se soja i kukuruz uvoze.” Predloženom izmjenom dopušta se upotreba proteinske hrane kao što je brašno od oljuštene ili djelomično oljuštene soje, proizvodi i nusproizvodi od različitih sirovina, kao što su mekinje, te anorganske tvari, vitamini i mikrohranjiva. Osim toga, prestaju se primjenjivati postotak vlaknastih krmiva koja se upotrebljavaju u ishrani krava i postotak dodataka hrani za životinje u toj ishrani.

Kad je riječ o hrani za životinje, zbog tendencije uključivanja drugih žitarica i proteinske hrane za životinje određivanje konkretnih postotaka znatno otežava inspekcije i praćenje hrane za životinje koja se upotrebljava za proizvodnju mlijeka namijenjenog za proizvodnju sira Halloumi.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Χαλλούμι” / (Halloumi) / „Hellim”

EU br.: PDO-CY-01243-AM02 – 17.11.2022.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv (nazivi) [zoi-ja ili zozp-a]

„Χαλλούμι” / (Halloumi) / „Hellim”

2.   Država članica ili treća zemlja

Cipar

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

U tekstu će se upotrebljavati naziv „Halloumi”, koji obuhvaća prethodno navedene nazive:

„Χαλλούμι” (Halloumi)/„Hellim”.

Dvije su vrste sira Halloumi: svježi i dozreli.

Svježi sir Halloumi proizvodi se od mlijeka usirenog s pomoću sirila. Nakon kuhanja oblikuje se u karakterističan oblik. To je sir polutvrdog i gipkog tijesta, presavinut (u pravokutan ili polucilindričan oblik), bijele do blago žućkaste boje, čvrst, lako se reže na kriške te ima karakterističan miris i okus. Ima snažan miris mlijeka/sirutke, aromu i okus metvice, životinjski miris te oštar i slan okus. Najveći udio vlage iznosi 52 %, najmanji udio masti 43 % (u suhoj tvari), a najveći udio soli 3 %.

Dozreli sir Halloumi proizvodi se od mlijeka usirenog s pomoću sirila. Nakon kuhanja oblikuje se u karakterističan oblik te najmanje 40 dana dozrijeva u salamuri od sirutke. To je sir polutvrdog do tvrdog i manje gipkog tijesta, presavinut (u pravokutan ili polucilindričan oblik), bijele do žućkaste boje, čvrst, lako se reže na kriške te ima karakterističan miris i okus. Ima snažan miris mlijeka/sirutke, aromu i okus metvice, životinjski miris te oštar i slan okus. Blago gorak i vrlo slan. Najveći udio vlage iznosi 37 %, najmanji udio masti 40 % (u suhoj tvari), najveći udio soli 6 %, a kiselost 1,2 % (izražena kao mliječna kiselina u suhoj tvari).

Masa svakog sira Halloumi iznosi od 150 do 1 200 grama.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Za mlijeko koje se upotrebljava za proizvodnju sira Halloumi primjenjuju se sljedeća pravila, ne dovodeći u pitanje odredbe Uredbe (EU) br. 664/2014:

Ovčje i kozje mlijeko dobiva se od životinja lokalnih i drugih pasmina, uključujući njihove križance, koje pasu cijele godine ako to omogućuju vremenski uvjeti. U ishrani ovaca i koza sva se vlaknasta krmiva (zeleno krmno bilje, sijeno, silaža, slama i neobrađeni pašnjaci) proizvode lokalno. Kao dodatak ishrani mogu se upotrebljavati žitarice, uključujući ječam i kukuruz, proteinska hrana kao što je brašno od oljuštene ili djelomično oljuštene soje, proizvodi i nusproizvodi od različitih sirovina, kao što su mekinje, te anorganske tvari, vitamini i mikrohranjiva.”

Kravlje mlijeko dobiva se od krava uzgojenih u stajama i hranjenih vlaknastim krmivom, sijenom, silažom i slamom, proizvedenima na Cipru uglavnom od lokalnog krmnog bilja, te dodacima ishrani. Točnije, ishrana krava sastoji se od krmnog bilja (zeleno krmno bilje, sijeno, silaža i slama) lokalne proizvodnje. Ostatak njihove ishrane sastoji se od dodataka hrani za životinje koji sadržavaju ponajprije ječam, kukuruz, soju i posije te od druge proteinske hrane kao što je brašno od oljuštene ili djelomično oljuštene soje, proizvodi i nusproizvodi od različitih sirovina, kao što su mekinje, te anorganske tvari, vitamini i mikrohranjiva.

Mlijeko (svježe ovčje ili kozje mlijeko ili njihova mješavina, s dodatkom kravljeg mlijeka ili bez njega), sirilo (osim svinjskog), svježi ili suhi listovi ciparske metvice (Mentha viridis) i sol. Udio ovčjeg ili kozjeg mlijeka ili njihove mješavine uvijek mora biti veći od udjela kravljeg mlijeka. Drugim riječima, ako se ovčjem ili kozjem mlijeku ili njihovoj mješavini dodaje kravlje mlijeko, u siru Halloumi ne smije biti više kravljeg mlijeka nego ovčjeg ili kozjeg mlijeka ili njihove mješavine. U proizvodnji sira Halloumi upotrebljava se ciparsko punomasno mlijeko. Mlijeko se mora pasterizirati ili zagrijati na temperaturu veću od 65 °C. Mlijeko ne smije biti kondenzirano ni sadržavati nešto od sljedećeg: mlijeko u prahu, kondenzirano mlijeko, kazeinate, bojila, konzervanse ni druge aditive. Ne smije sadržavati ni antibiotike, pesticide ni druge štetne tvari.

Ovčje i kozje mlijeko dobiva se od životinja lokalnih i drugih pasmina, uključujući njihove križance, koje se uzgajaju na definiranom zemljopisnom području.

Kravlje mlijeko dobiva se od krava koje su postupno uvezene na Cipar i koje se uzgajaju na definiranom zemljopisnom području.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Ovčje, kozje i kravlje mlijeko koje se upotrebljava kao sirovina u proizvodnji sira „Halloumi” proizvodi se na definiranom zemljopisnom području. I sam sir Halloumi proizvodi se na definiranom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Sir Halloumi mora se pakirati na definiranom zemljopisnom području iz sljedećih razloga: (a) mora se pakirati odmah nakon proizvodnje kako bi se spriječilo daljnje dozrijevanje; (b) postupak proizvodnje (od proizvodnje do pakiranja) ne smije se prekidati (neprekinuta proizvodnja); (c) radi sljedivosti proizvođač mora pakirati i ispravno označiti proizvod; (d) da bi se spriječilo da se sir koji je proizveden izvan državnog područja Cipra na tržište stavlja kao ZOI Halloumi i time zajamčili kvaliteta i podrijetlo te omogućile potrebne kontrole.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Kad je riječ o sastavu mlijeka koje se upotrebljava u proizvodnji sira „Halloumi”, ako se upotrebljava mješavina mlijeka, sve upotrijebljene vrste mlijeka moraju biti navedene na etiketi počevši od one s najvećim postotkom.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Administrativno područje pokrajina Nikozije, Limassola, Larnake, Famaguste, Pafosa i Kyrenije.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici: Cipar ima mediteransku klimu, koja se odlikuje vrućim i suhim ljetima te blagim i kišnim zimama. Vrlo važnu ulogu ima i morfologija tla jer su kiše na planinskim lancima na otoku relativno obilne, a ti planinski lanci u hidrološkom i okolišnom smislu utječu na niže regije otoka zahvaljujući brojnim bujicama i izvorima koji ih napajaju mjesecima nakon kiša. Povrh toga, zbog svoje geološke strukture, klimatskih uvjeta i zemljopisnog položaja, mora koje ga okružuje i topografske konfiguracije Cipar s obzirom na svoju površinu ima jednu od najbogatijih flora na mediteranskom području (Tsintidis i dr., 2002.). Flora na Cipru broji 1 908 vrsta biljaka, među kojima ima 140 endemskih vrsta, što znači da se mogu naći samo na Cipru (Ured za šumarstvo, 2004.). Naposljetku, lokalne pasmine životinja za proizvodnju mlijeka uključuju lokalnu ovcu velikog repa, koja je dobro prilagođena suhoj klimi i visokim temperaturama na tom području, te lokalne pasmine koze machaira i pissouri. Nadalje, ovce pasmine chios i koze pasmine damascus (uvedene pedesetih, odnosno tridesetih godina 20. stoljeća) životinje su ciparskog pasminskog tipa jer su njihove morfološke i proizvodne karakteristike tijekom dugog nacionalnog programa odabira promijenjene u odnosu na karakteristike izvornih populacija.

Ljudski čimbenici: prema povijesnim podacima proizvodnja sira Halloumi na Cipru poznata je još od davnina. Sir Halloumi navodi se pod nazivom „calumi” u zakoniku iz 1554. koji obuhvaća pet rukopisa o povijesti Cipra, a čuva se u knjižnici muzeja Correr u Veneciji. To je najstariji poznati zapis o siru Halloumi. Postoje i druga, kasnija upućivanja na sir Halloumi, posebno zapisi arhimandrita Kyprianosa iz 1788.

Važnost sira Halloumi u životu stanovnika Cipra jasno se vidi u umjetnosti (poezija, književnost), ali i po položaju koji je imao na poljoprivrednim sajmovima (Lyssi, 1939.). Popis kategorija i nagrada te uvjeti za sudjelovanje na tim sajmovima, koji su objavljeni na grčkom i turskom jeziku, obuhvaćaju proizvode koji mogu sudjelovati u natjecanju. Naziv sira „Halloumi” na turskom jeziku glasi „Hellim”. Turski Ciprani koji proizvode sir Halloumi za taj tradicionalni proizvod upotrebljavaju oba naziva ili samo naziv „Hellim”. Postoje brojni dokazi da se za isti tradicionalni ciparski proizvod upotrebljavaju dva naziva – „Halloumi” i „Hellim” (novine „Halkin Sesi” iz 1959. i 1962. te pakiranje proizvoda za izvoz s oba naziva).

Bliska povezanost proizvoda i stanovnika Cipra odražava se i u činjenici da su prezimena „Halloumas”, „Hallouma”, „Halloumakis” i „Halloumis” danas uobičajena na Cipru.

Sir Halloumi od davnina je bio važan dio prehrane Ciprana (Bevan, 1919.; Pitcairn, 1934.; Zigouris, 1952.) i ciparske obitelji konzumirale su ga cijele godine. Sir Halloumi bio je „poznati ciparski sir proizveden na poseban način”, jedan od najčešćih dodataka uz kruh u svakom ciparskom domaćinstvu, važan za svaku ruralnu obitelj (Xioutas, 2001.). Osim što se konzumirao na Cipru, sir Halloumi dugo se izvozio u razne zemlje (arhimandrit Kyprianos, 1788.), uključujući Egipat, Siriju, Grčku, Tursku, Palestinu, Francusku, Sudan, Ujedinjenu Kraljevinu, Sjedinjene Američke Države, Australiju i Kinu (Dawe, 1928.).

Postupak proizvodnje sira Halloumi jedinstven je, prije svega zbog točno određenog vremena kuhanja proizvoda na visokoj temperaturi, presavijanja i dodavanja ciparske metvice. Kuhanje gruša vrlo je važno jer pridonosi organoleptičkim svojstvima proizvoda, kako je pokazalo jedno relevantno istraživanje. Točnije, termička obrada na visokoj temperaturi kojoj se gruš podvrgava potiče stvaranje visokih razina određenih osnovnih kemijskih spojeva koji utječu na okus sira Halloumi. Neki od tih spojeva pripadaju kategoriji laktona, primjerice δ-dodekalakton (odlikuje se voćnom aromom) i δ-dekalakton (odlikuje se kremastim okusom). Osim toga, neki spojevi pripadaju kategoriji metil-ketona, koji se odlikuju mliječnom aromom (P. Papademas., 2000.).

Presavijanje gruša prema tradicionalnom postupku jedinstveno je za sir Halloumi. Uvedeno je jer je tako pojednostavnjeno tradicionalno stavljanje sira u spremnike u kojima se čuvao u sirutki. Osim toga, listovi metvice stavljaju se među slojeve gruša (tijekom presavijanja) kako bi ostali na mjestu te kako bi konačni proizvod poprimio karakterističnu aromu metvice. Karakteristična aroma konačnog proizvoda zbog upotrebe metvice (Mentha viridis) tijekom presavijanja rezultat je prisutnosti terpena pulegona (terpen iz metvice) i karvona (Papademas i Robinson, 1998.). Lokalni proizvođači nositelji su znanja o postupku proizvodnje.

Posebnosti proizvoda

Proizvod ima sljedeće posebnosti:

| (a) | ne razmazuje se i ne topi na visokim temperaturama (može se jesti sirov ili pržen, pečen itd.); |
| --- | --- |

(a)

ne razmazuje se i ne topi na visokim temperaturama (može se jesti sirov ili pržen, pečen itd.);

| (b) | termička obrada gruša u sirutki na temperaturi većoj od 90 °C tijekom najmanje 30 minuta, što je jedinstveno za postupak proizvodnje tog sira i pridonosi organoleptičkim svojstvima proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

termička obrada gruša u sirutki na temperaturi većoj od 90 °C tijekom najmanje 30 minuta, što je jedinstveno za postupak proizvodnje tog sira i pridonosi organoleptičkim svojstvima proizvoda;

| (c) | presavijanje koje mu daje karakterističan oblik; |
| --- | --- |

(c)

presavijanje koje mu daje karakterističan oblik;

| (d) | organoleptička svojstva (karakterističan okus i miris: ima snažan miris mlijeka/sirutke, aromu i okus metvice, životinjski miris te oštar i slan okus) koja su ponajprije povezana s kozjim i ovčjim mlijekom, na koje utječe ishrana životinja, metvicom koju se dodaje u postupku proizvodnje i hlapivim tvarima koje nastaju tijekom termičke obrade gruša u sirutki; te |
| --- | --- |

(d)

organoleptička svojstva (karakterističan okus i miris: ima snažan miris mlijeka/sirutke, aromu i okus metvice, životinjski miris te oštar i slan okus) koja su ponajprije povezana s kozjim i ovčjim mlijekom, na koje utječe ishrana životinja, metvicom koju se dodaje u postupku proizvodnje i hlapivim tvarima koje nastaju tijekom termičke obrade gruša u sirutki; te

| (e) | tradicionalan karakter jer se od davnina proizvodi na Cipru prema tradicionalnom postupku koji se prenosio s koljena na koljeno, a danas su lokalni proizvođači nositelji znanja o postupku proizvodnje. |
| --- | --- |

(e)

tradicionalan karakter jer se od davnina proizvodi na Cipru prema tradicionalnom postupku koji se prenosio s koljena na koljeno, a danas su lokalni proizvođači nositelji znanja o postupku proizvodnje.

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Povezanost sira Halloumi s karakteristikama zemljopisnog područja temelji se na posebnosti mediteranske klime na Cipru. Lokalna vegetacija kojom se hrane životinje za proizvodnju mlijeka prelazi iz faze zelene ispaše do faze polusuhog pa suhog krmiva slijedeći karakteristične faze lokalne mikroklime. Neke biljke u ispaši endemske su biljke. Lokalna vegetacija na Cipru, koju životinje jedu svježu ili suhu, bitno utječe na kvalitetu mlijeka, a time i na posebna svojstva sira Halloumi (Papademas, 2000.). Bacil Lactobacillus cypricasei (laktobacil iz ciparskog sira), koji je nađen samo u ciparskom siru Halloumi, dokazuje povezanost mikroflore otoka s proizvodom (Lawson i dr., 2001.). Osim toga, dodavanjem ciparske metvice karakterističan okus proizvoda dodatno se pojačava. Naposljetku, na organoleptička svojstva proizvoda, osobito okus i miris, utječu i vrsta mlijeka koja se upotrebljava, jer su u ovčjem i kozjem mlijeku prisutne određene masne kiseline niske molekularne mase, i hlapive tvari nastale tijekom postupka proizvodnje.

Kad je riječ o povezanosti ljudskih čimbenika s proizvodom, sir Halloumi smatra se tradicionalnim za Cipar jer, kako je opisano u točki 5.1., odavno zauzima vrlo važno mjesto u životu i prehrani grčkih i turskih Ciprana, a postupak njegove proizvodnje prenosi se s koljena na koljeno. Osim toga, njegov karakteristični presavinuti oblik i svojstvo da se ne topi na visokoj temperaturi rezultat su tradicionalnog postupka proizvodnje koji se prenosi niz naraštaje.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/82B33F7D83ABF5A8C225879C00346BA5?OpenDocument

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

(2)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 13.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 53/11

---

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

(2023/C 53/05)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 6.b stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1)

Obavijest o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla iz države članice (Uredba (EU) br. 1151/2012)

„Džiugas”

EU br. PGI-LT-02372-AM01-8.11.2022.

ZOZP (x) ZOI ( )

1.   Naziv proizvoda

„Džiugas”

2.   Država članica u kojoj se nalazi zemljopisno područje

Litva

3.   Tijelo države članice koje dostavlja obavijest o standardnoj izmjeni

Ministarstvo poljoprivrede Republike Litve

4.   Opis odobrenih izmjena

Izmjena 1:

Točka 4. trenutačne specifikacije i točka 3.2. jedinstvenog dokumenta glase:

| „4. | Opis proizvoda |
| --- | --- |

„4.

Opis proizvoda

Sir ‚Džiugas’ tvrdi je sir srednje masnoće proizveden od kravljeg mlijeka koje je standardizirano, pasterizirano i usireno enzimima, nakon čega se skuta i sirna masa podvrgavaju posebnoj preradi i dozrijevanju. Sir se proizvodi isključivo od kravljeg mlijeka dobivenog tijekom razdoblja ispaše čime se dobivaju sirevi dugog dozrijevanja s najboljim organoleptičkim i mikrobiološkim svojstvima.”

Taj je tekst izmijenjen kako slijedi:

| „4. | Opis proizvoda |
| --- | --- |

„4.

Opis proizvoda

Sir ‚Džiugas’ proizveden je od kravljeg mlijeka koje je standardizirano, pasterizirano i usireno enzimima, nakon čega se skuta i sirna masa podvrgavaju posebnoj preradi i zrenju. Sir se proizvodi isključivo od kravljeg mlijeka dobivenog tijekom razdoblja ispaše čime se dobivaju sirevi dugog dozrijevanja s najboljim organoleptičkim i mikrobiološkim svojstvima.”

Obrazloženje

Opis sira iz ove točke izmijenjen je te se sir više ne razvrstava prema sadržaju masti i tvrdoći, odnosno izbačeni su pojmovi „sir srednje masnoće” i „tvrdi sir”. Prema Nalogu br. 3D-335 litavskog ministra poljoprivrede od 13. lipnja 2008. kojim se odobrava plan zahtjeva kvalitete za sireve ovi klasifikatori nisu obvezni i mogu se dodati naknadno.

Izmjena 2:

Tablica 1. (Organoleptički pokazatelji sira „Džiugas”) iz točke 4. trenutačne specifikacije i točke 3.2. jedinstvenog dokumenta glasi:

„Tablica 1. Organoleptički pokazatelji sira ‚Džiugas’

| Pokazatelj | Karakterizacija |
| --- | --- |
| Boja | Sir koji je dozrijevao najmanje 12 mjeseci: bjelkasta/žućkasta, malo intenzivnija oko kore
  Sir koji je dozrijevao najmanje 18 mjeseci: žućkasta do bjelkasta, malo intenzivnija i sa zelenkastim primjesama oko kore Sir koji je dozrijevao najmanje 24 mjeseca: žućkasta do bjelkasta, s malo intenzivnijom zelenkastom bojom bez sjaja oko kore
  Sir koji je dozrijevao najmanje 36 mjeseci: žuta, moguće s primjesama crvenkastožute ili smeđih šara, malo intenzivnija oko kore
  Sir koji je dozrijevao najmanje 48 mjeseci: žuta, moguće s primjesama narančaste, malo intenzivnija oko kore |
| Boja | Sir koji je dozrijevao najmanje 60 mjeseci: žuta do tamnožuta, s primjesama crvenkastožute, tamnija duž rubova oko kore, s vidljivo intenzivnijom gradacijom boje. Presjek sira otkriva meso žute boje s primjesama narančaste i sadržava vidljive bijele kristale kalcijevih soli. |
| Izgled | Dimenzije plosnatog cilindričnog koluta sira: visina 9,0–10,0 cm, promjer 22,0–24,0 cm, težina 4,2–4,5 kg. |
| Presjek | Sir je bez rupa, iako ponekad može sadržavati nepravilne rupice i male pukotine. Mogu se vidjeti i pojedinačni mali, bijeli kristali kalcijeve soli te tirozinski kristali aminokiselina. |
| Okus i miris | Sir ima bogat i sladak, ali intenzivan okus, a ljutina ostavlja osjećaj finog voćnog okusa. Suptilno svjež s aromom mliječne kiseline i sušenog sira. |
| Tekstura | Sirna masa je tvrda, ali lako se lomi. Što je duže sir dozrijevao, to je tvrđi i sadržava hrskavije kristale.” |

Pokazatelj

Karakterizacija

Boja

Sir koji je dozrijevao najmanje 12 mjeseci: bjelkasta/žućkasta, malo intenzivnija oko kore

Sir koji je dozrijevao najmanje 18 mjeseci: žućkasta do bjelkasta, malo intenzivnija i sa zelenkastim primjesama oko kore Sir koji je dozrijevao najmanje 24 mjeseca: žućkasta do bjelkasta, s malo intenzivnijom zelenkastom bojom bez sjaja oko kore

Sir koji je dozrijevao najmanje 36 mjeseci: žuta, moguće s primjesama crvenkastožute ili smeđih šara, malo intenzivnija oko kore

Sir koji je dozrijevao najmanje 48 mjeseci: žuta, moguće s primjesama narančaste, malo intenzivnija oko kore

Boja

Sir koji je dozrijevao najmanje 60 mjeseci: žuta do tamnožuta, s primjesama crvenkastožute, tamnija duž rubova oko kore, s vidljivo intenzivnijom gradacijom boje. Presjek sira otkriva meso žute boje s primjesama narančaste i sadržava vidljive bijele kristale kalcijevih soli.

Izgled

Dimenzije plosnatog cilindričnog koluta sira: visina 9,0–10,0 cm, promjer 22,0–24,0 cm, težina 4,2–4,5 kg.

Presjek

Sir je bez rupa, iako ponekad može sadržavati nepravilne rupice i male pukotine. Mogu se vidjeti i pojedinačni mali, bijeli kristali kalcijeve soli te tirozinski kristali aminokiselina.

Okus i miris

Sir ima bogat i sladak, ali intenzivan okus, a ljutina ostavlja osjećaj finog voćnog okusa. Suptilno svjež s aromom mliječne kiseline i sušenog sira.

Tekstura

Sirna masa je tvrda, ali lako se lomi. Što je duže sir dozrijevao, to je tvrđi i sadržava hrskavije kristale.”

Taj je tekst izmijenjen kako slijedi:

„Tablica 1. Organoleptički pokazatelji sira ‚Džiugas’

| Pokazatelj | Karakterizacija |
| --- | --- |
| Boja | Sir koji je dozrijevao najmanje 12 mjeseci: bjelkasta/žućkasta, malo intenzivnija oko kore
  Sir koji je dozrijevao najmanje 18 mjeseci: žućkasta do bjelkasta, malo intenzivnija i sa zelenkastim primjesama oko kore
  Sir koji je dozrijevao najmanje 24 mjeseci: žućkasta do bjelkasta, s malo intenzivnijom zelenkastom bojom bez sjaja oko kore
  Sir koji je dozrijevao najmanje 36 mjeseci: žuta, moguće s primjesama crvenkastožute ili smeđih šara, malo intenzivnija oko kore
  Sir koji je dozrijevao najmanje 48 mjeseci: žuta, moguće s primjesama narančaste, malo intenzivnija oko kore Sir koji je dozrijevao najmanje 60 mjeseci: žuta do tamnožuta, s primjesama crvenkastožute, tamnija duž rubova oko kore, s vidljivo intenzivnijom gradacijom boje. Presjek sira otkriva meso žute boje s primjesama narančaste i sadržava vidljive bijele kristale kalcijevih soli.
  Sir koji je dozrijevao najmanje 100 mjeseci: intenzivna tamnožuta, s primjesama narančaste oko kore, vidljivo izraženija gradacija boje i znatno bogatije boje.
  Sir koji je dozrijevao najmanje 120 mjeseci: tamnožuta, s vrlo izraženom gradacijom boje oko kore i s intenzivnijim primjesama crvenkastožute ili narančaste. |
| Izgled | Dimenzije plosnatog cilindričnog koluta sira: visina 9,0–10,0 cm, promjer 22,0–24,0 cm, težina 4,2–4,5 kg. |
| Presjek | Sir je bez rupa, iako ponekad može sadržavati nepravilne rupice i male pukotine. Mogu se vidjeti i pojedinačni mali, bijeli kristali kalcijeve soli te tirozinski kristali aminokiselina. |
| Okus i miris | Sir ima bogat i sladak, ali intenzivan okus, a mliječna kiselina tipična za sir nema strani miris ni okus. |
| Tekstura | Sirna masa je tvrda, ali lako se lomi. Što je duže sir dozrijevao, to je tvrđi i sadržava hrskavije kristale.” |

Pokazatelj

Karakterizacija

Boja

Sir koji je dozrijevao najmanje 12 mjeseci: bjelkasta/žućkasta, malo intenzivnija oko kore

Sir koji je dozrijevao najmanje 18 mjeseci: žućkasta do bjelkasta, malo intenzivnija i sa zelenkastim primjesama oko kore

Sir koji je dozrijevao najmanje 24 mjeseci: žućkasta do bjelkasta, s malo intenzivnijom zelenkastom bojom bez sjaja oko kore

Sir koji je dozrijevao najmanje 36 mjeseci: žuta, moguće s primjesama crvenkastožute ili smeđih šara, malo intenzivnija oko kore

Sir koji je dozrijevao najmanje 48 mjeseci: žuta, moguće s primjesama narančaste, malo intenzivnija oko kore Sir koji je dozrijevao najmanje 60 mjeseci: žuta do tamnožuta, s primjesama crvenkastožute, tamnija duž rubova oko kore, s vidljivo intenzivnijom gradacijom boje. Presjek sira otkriva meso žute boje s primjesama narančaste i sadržava vidljive bijele kristale kalcijevih soli.

Sir koji je dozrijevao najmanje 100 mjeseci: intenzivna tamnožuta, s primjesama narančaste oko kore, vidljivo izraženija gradacija boje i znatno bogatije boje.

Sir koji je dozrijevao najmanje 120 mjeseci: tamnožuta, s vrlo izraženom gradacijom boje oko kore i s intenzivnijim primjesama crvenkastožute ili narančaste.

Izgled

Dimenzije plosnatog cilindričnog koluta sira: visina 9,0–10,0 cm, promjer 22,0–24,0 cm, težina 4,2–4,5 kg.

Presjek

Sir je bez rupa, iako ponekad može sadržavati nepravilne rupice i male pukotine. Mogu se vidjeti i pojedinačni mali, bijeli kristali kalcijeve soli te tirozinski kristali aminokiselina.

Okus i miris

Sir ima bogat i sladak, ali intenzivan okus, a mliječna kiselina tipična za sir nema strani miris ni okus.

Tekstura

Sirna masa je tvrda, ali lako se lomi. Što je duže sir dozrijevao, to je tvrđi i sadržava hrskavije kristale.”

Obrazloženje

Specifikaciji su dodani opisi boja sira „Džiugas” čije je zrenje trajalo najmanje 100 i 120 mjeseci.

Izmijenjen je opis okusa i mirisa sira. Svrha je te izmjene navođenje zajedničke karakterizacije okusa i mirisa tipičnih za sir, koja obuhvaća sve razine zrelosti.

Izmjena 3:

Izmjena 3:

Tablica 2. (Fizička i kemijska svojstva sira „Džiugas”) iz točke 4. trenutačne specifikacije i točke 3.2. jedinstvenog dokumenta glasi:

„Tablica 2. Fizička i kemijska svojstva sira ‚Džiugas’

| Naziv pokazatelja | Standardna vrijednost |
| --- | --- |
| Sadržaj masti suhe tvari u siru (%) | 39 –40 |
| Sadržaj vlage (%) | 34 –35 |
| Sadržaj obične soli (%) | 1,8 –2,2 .” |

Naziv pokazatelja

Standardna vrijednost

Sadržaj masti suhe tvari u siru (%)

39 –40

Sadržaj vlage (%)

34 –35

Sadržaj obične soli (%)

1,8 –2,2 .”

Taj je tekst izmijenjen kako slijedi:

„Tablica 2. Fizička i kemijska svojstva sira ‚Džiugas’

| Naziv pokazatelja | Standardna vrijednost |
| --- | --- |
| Sadržaj masti suhe tvari u siru (%) | 40 ± 3 |
| Sadržaj vlage (%) | 34 ± 3 |
| Sadržaj obične soli (%) | 2,0 –0,4 ”. |

Naziv pokazatelja

Standardna vrijednost

Sadržaj masti suhe tvari u siru (%)

40 ± 3

Sadržaj vlage (%)

34 ± 3

Sadržaj obične soli (%)

2,0 –0,4 ”.

Obrazloženje

Izmijenjene su granične vrijednosti fizičkih i kemijskih svojstava sira „Džiugas”. Te se izmjene djelomično odnose na dodavanje sireva s vrlo dugim razdobljem dozrijevanja, odnosno sireva čije je zrenje trajalo najmanje 100 ili 120 mjeseci. Sirevi te zrelosti moraju imati niži sadržaj vlage jer je za njih predviđeno dulje razdoblje zrenja nego za druge navedene sireve. Nadalje, kako bi se osiguralo da svojstva sireva s vrlo dugim razdobljem zrenja ostanu nepromijenjena tijekom cijelog tog razdoblja, potrebno je produžiti vrijeme soljenja. Najveći sadržaj soli iz tablice fizikalnih i kemijskih svojstava stoga je promijenjen. Najveći sadržaj vlage u siru promijenjen je kako bi se prilagodio potrebama različitih nacionalnih tržišta.

Najmanji sadržaj soli smanjen je u skladu s preporukama za smanjenje potrošnje soli kako bi se omogućila distribucija proizvoda širem krugu potrošača.

Izmjena 4:

Izmjena 4:

Točka 7. (metoda proizvodnje, sirovine) trenutačne specifikacije i točka 3.3. (sirovine) jedinstvenog dokumenta glase:

„Sirovine:

| — | kravlje mlijeko dobiveno samo tijekom razdoblja ispaše (od svibnja do listopada); krave koje tada pasu ne smiju se hraniti nikakvom dodatnom hranom; |
| --- | --- |

—

kravlje mlijeko dobiveno samo tijekom razdoblja ispaše (od svibnja do listopada); krave koje tada pasu ne smiju se hraniti nikakvom dodatnom hranom;

| — | starter kulture štapićastih bakterija mliječne kiseline (Lactobacillus) i termofilne kuglaste bakterije (Streptococcus); |
| --- | --- |

—

starter kulture štapićastih bakterija mliječne kiseline (Lactobacillus) i termofilne kuglaste bakterije (Streptococcus);

Lactobacillus

Streptococcus

| — | enzim za koagulaciju mlijeka proteaza mikrobiološkog podrijetla, dobiven uzgojem mikrogljivice Rhizomucor miehei; – obična sol.” |
| --- | --- |

—

enzim za koagulaciju mlijeka proteaza mikrobiološkog podrijetla, dobiven uzgojem mikrogljivice Rhizomucor miehei; – obična sol.”

Rhizomucor miehei

Taj je tekst izmijenjen kako slijedi:

„Sirovine:

| — | kravlje mlijeko dobiveno samo tijekom razdoblja ispaše (od svibnja do listopada); krave koje tada pasu ne smiju se hraniti nikakvom dodatnom hranom; |
| --- | --- |

—

kravlje mlijeko dobiveno samo tijekom razdoblja ispaše (od svibnja do listopada); krave koje tada pasu ne smiju se hraniti nikakvom dodatnom hranom;

| — | starter kulture štapićastih bakterija mliječne kiseline (Lactobacillus) i termofilne kuglaste bakterije (Streptococcus); |
| --- | --- |

—

starter kulture štapićastih bakterija mliječne kiseline (Lactobacillus) i termofilne kuglaste bakterije (Streptococcus);

Lactobacillus

Streptococcus

| — | enzim, obična sol.” |
| --- | --- |

—

enzim, obična sol.”

Obrazloženje

Izmijenjen je opis mikrobnog enzima za koagulaciju mlijeka. Tom se izmjenom nastoji navesti kraći opći opis enzima bez navođenja vrste enzima i načina na koji se dobiva.

Izmjena 5:

Izmjena 5:

Točka 7. trenutačne specifikacije (metoda proizvodnje, proizvodnja, 1. Proizvodnja i koagulacija mješavine mlijeka) glasi:

| „1. | Priprema i koagulacija mješavine mlijeka: |
| --- | --- |

„1.

Priprema i koagulacija mješavine mlijeka:

Prikupljeno sirovo mlijeko odvaja se, pročišćava i standardizira kako bi sadržaj masti u suhoj tvari dozrelog sira ispunio zahtjeve iz točke 4. Mješavina mlijeka pasterizira se 20 sekundi na temperaturi od 74 ± 2 °C. Nakon pasterizacije, mješavina mlijeka može se čuvati najviše 18 sati na temperaturi do 10 °C.”

Taj je tekst izmijenjen kako slijedi:

| „1. | Priprema i koagulacija mješavine mlijeka: |
| --- | --- |

„1.

Priprema i koagulacija mješavine mlijeka:

Prikupljeno sirovo mlijeko odvaja se, pročišćava i standardizira kako bi sadržaj masti u suhoj tvari dozrelog sira ispunio zahtjeve iz točke 4. Mješavina mlijeka pasterizira se 20 sekundi na temperaturi od najmanje 72,5 °C. Nakon pasterizacije, mješavina mlijeka može se čuvati najviše 18 sati na temperaturi do 10 °C.”

najmanje 72,5 °C

Obrazloženje

Izmijenjena je granična vrijednost temperature za pasterizaciju mlijeka. Tom se izmjenom nastoji utvrditi stroža granična vrijednost minimalne temperature za pasterizaciju mlijeka. Navedena temperatura određuje parametre kvalitete i sigurnosti hrane.

Izmjena 6:

Izmjena 6:

Točka 7. (metoda proizvodnje, proizvodnja, 2. Sirenje mlijeka) trenutačne specifikacije glasi:

| „2. | Sirenje mlijeka: |
| --- | --- |

„2.

Sirenje mlijeka:

mješavina mlijeka za proizvodnju sira ‚Džiugas’ zagrijava se na temperaturu od 32 do 34 °C. Tijekom inokulacije mješavine mlijeka u uređaj za proizvodnju sira dodaje se tekući starter bakterija mliječne kiseline (pripremljen u skladu s postupkom opisanim u nastavku), koji iznosi od 1,5 do 2,0 % mješavine, i zaleđeni starter termofilne bakterije Streptococcus thermophilus. Nakon što se uređaj za proizvodnju sira napuni mješavinom mlijeka, dodaje se enzim za sirenje mlijeka proteaza mikrobiološkog podrijetla. Nakon dodavanja enzima, mješavina mlijeka temeljito se promiješa i ostavi da se usiri.”

Streptococcus thermophilus

Taj je tekst izmijenjen kako slijedi:

| „2. | Sirenje mlijeka: |
| --- | --- |

„2.

Sirenje mlijeka:

mješavina mlijeka za proizvodnju sira ‚Džiugas’ zagrijava se na temperaturu od 32 do 34 °C. Tijekom inokulacije mješavine mlijeka u uređaj za proizvodnju sira dodaje se tekući starter bakterija mliječne kiseline (pripremljen u skladu s postupkom opisanim u nastavku) koji sadržava najviše 2,0 % mješavine i zaleđeni starter termofilne bakterije Streptococcus thermophilus. Nakon što se uređaj za proizvodnju sira napuni mješavinom mlijeka, dodaje se enzim za sirenje mlijeka proteaza mikrobiološkog podrijetla. Nakon dodavanja enzima, mješavina mlijeka temeljito se promiješa i ostavi da se usiri.”

najviše

Streptococcus thermophilus

Obrazloženje

Izmijenjena je količina tekućeg startera bakterija mliječne kiseline koji se upotrebljava za sirenje mlijeka. Tom se izmjenom nastoji naglasiti da količina upotrijebljenog startera ovisi o djelotvornosti prethodno pripremljenog startera, sastavu i svojstvima mlijeka te vremenu proizvodnje. Količina startera ne smije premašiti 2 %.

Izmjena 7:

Izmjena 7:

Točka 7. (metoda proizvodnje, proizvodnja, 3. Proizvodnja tekućeg startera bakterija mliječne kiseline) glasi:

| „3. | Proizvodnja tekućeg startera bakterija mliječne kiseline: |
| --- | --- |

„3.

Proizvodnja tekućeg startera bakterija mliječne kiseline:

Za proizvodnju startera upotrebljava se preostala sirutka. Ona se izabire na temelju kvalitete i sastava: sadržaj suhe tvari: 6,3–6,5 %; sadržaj laktoze: 4,60–4,65 %; sadržaj masti: 0,18–0,25 %; sadržaj proteina: 0,75–0,85 %. Prvo se priprema fermentirana starter kultura sirutke: sirutka se pasterizira, ohladi na temperaturu za sirenje i usiri s pomoću sušenog smrznutog startera. Zatim se starter kultura priprema na sljedeći način: sirutka se pasterizira, ohladi na temperaturu za sirenje i dodaje se 2 % fermentirane starter kulture.”

Taj je tekst izmijenjen kako slijedi:

| „3. | Proizvodnja tekućeg startera bakterija mliječne kiseline: |
| --- | --- |

„3.

Proizvodnja tekućeg startera bakterija mliječne kiseline:

Za proizvodnju startera upotrebljava se preostala sirutka. Ona se izabire na temelju kvalitete i sastava: sadržaj suhe tvari: najmanje 6,3 %. Prvo se priprema fermentirana starter kultura sirutke: sirutka se pasterizira, ohladi na temperaturu za sirenje i usiri s pomoću sušenog smrznutog startera. Zatim se starter kultura priprema na sljedeći način: sirutka se pasterizira, ohladi na temperaturu za sirenje i dodaje se najviše 2 % fermentirane starter kulture.”

najmanje

najviše

Obrazloženje

Izmijenjen je opis proizvodnje tekućeg startera bakterija mliječne kiseline. Tom se izmjenom nastoji naglasiti važnost minimalnog sadržaja suhe tvari od 6,3 % za proizvodnju startera. Dugogodišnje iskustvo sirara pokazalo je da sadržaj suhe tvari ima ključnu ulogu u određivanju pokazatelja starter kulture.

Izmijenjena je količina tekućeg startera bakterija mliječne kiseline koji se upotrebljava za sirenje mlijeka. Tom se izmjenom nastoji naglasiti da količina upotrijebljenog startera ovisi o djelotvornosti prethodno pripremljenog startera, sastavu i svojstvima mlijeka te vremenu proizvodnje. Količina startera ne smije premašiti 2 %.

Izmjena 8:

Izmjena 8:

Točka 7. (metoda proizvodnje, proizvodnja, 4. Prerada skute i zrna sira) trenutačne specifikacije glasi:

| „4. | Prerada skute i zrna sira: |
| --- | --- |

„4.

Prerada skute i zrna sira:

Vrijeme sirenja mješavine mlijeka iznosi od 25 do 35 minuta. Skuta je spremna za rezanje ako je prilično kruta i ne raspada se u sitne listiće u lomu s oštrim rubovima te još uvijek ima izrazito bistru sirutku. Skuta se reže na zrna veličine od 0,7 do 1,0 cm. Vrijeme rezanja iznosi 10 minuta. Zrna sira zagrijavaju se drugi put 50 minuta podizanjem temperature s 33 °C na 50 °C. Ukupno vrijeme potrebno za drugo zagrijavanje ne prelazi 1 sat.”

Taj je tekst izmijenjen kako slijedi:

| „4. | Prerada skute i zrna sira: |
| --- | --- |

„4.

Prerada skute i zrna sira:

Vrijeme sirenja mješavine mlijeka iznosi od 15 do 35 minuta. Skuta je spremna za rezanje ako je prilično kruta i ne raspada se u sitne listiće u lomu s oštrim rubovima te još uvijek ima izrazito bistru sirutku. Skuta se reže na zrna veličine od 0,7 do 1,0 cm. Vrijeme rezanja iznosi najviše 15 minuta. Zrna sira zagrijavaju se drugi put 45–55 minuta podizanjem temperature s 33 °C na 50 °C. Ukupno vrijeme potrebno za drugo zagrijavanje ne prelazi 1 sat.”

15

najviše 15

45–55

Obrazloženje

Izmijenjena je prerada skute i zrna sira, odnosno, prilagođeno je vrijeme potrebno za sirenje i rezanje. Te izmjene odnose se na veličinu zrna rezane skute i njezinu čvrstoću, a oboje ovisi o vremenu proizvodnje te sastavu i svojstvima mlijeka.

Tom izmjenom prilagođava se trajanje drugog zagrijavanja zrna sira, što ovisi o temperaturi do koje se zagrijavaju. Zrna sira ne smiju se drugi put zagrijavati na temperaturi većoj od 50 °C.

Izmjena 9:

Izmjena 9:

Točka 7. (metoda proizvodnje, proizvodnja, 6. Soljenje sira) trenutačne specifikacije glasi:

| „6. | Soljenje sira: |
| --- | --- |

„6.

Soljenje sira:

Sirevi se sole najviše šest dana u posudama za soljenje. Temperatura salamurenja u posudama iznosi od 8 °C do 12 °C, a pH-vrijednost od 4,5 do 5,2. Koncentracija soli u slanoj otopini iznosi od 18 do 22 %.”

Taj je tekst izmijenjen kako slijedi:

| „6. | Soljenje sira: |
| --- | --- |

„6.

Soljenje sira:

Sirevi se sole najviše osam dana u posudama za soljenje. Temperatura salamurenja u posudama iznosi od 8 °C do 12 °C, a pH-vrijednost od 4,5 do 5,4.

osam

5,4

Koncentracija soli u slanoj otopini iznosi od 18 do 22 %.”

Obrazloženje

Detaljnije je utvrđen postupak soljenja sira odnosno izmijenjeno je trajanje soljenja i granične pH-vrijednosti slane otopine. Izmjena trajanja soljenja povezana je s dodavanjem sireva čije je zrenje trajalo najmanje 100 mjeseci i sireva čije je zrenje trajalo najmanje 120 mjeseci u specifikaciju. Zbog duljeg razdoblja zrenja i nižeg sadržaja vlage ti dozreli sirevi moraju se dulje soliti u posudama za soljenje kako bi konačni proizvod ispunio zahtjeve iz točke 4.

Izmijenjena je pH-vrijednost slane otopine jer ona može iznositi čak 5,4 u trenutku kad se sirevi stavljaju unutra.

Izmjena 10:

Izmjena 10:

Točka 7. (metoda proizvodnje, proizvodnja, 7. Zrenje i skladištenje sira) trenutačne specifikacije glasi:

| „7. | Zrenje i skladištenje sira: |
| --- | --- |

„7.

Zrenje i skladištenje sira:

Zrenje sira traje najviše 30 dana na temperaturi od 10 do 12 °C s relativnom vlažnosti od 80 do 85 % dok ne postigne vlažnost od 34 ili 35 %. Nakon toga se koluti sira vakuumiraju u plastične vrećice. Zrenje sira traje od 12 do 60 mjeseci na temperaturi od 8 °C i s relativnom vlažnosti od 70 do 85 %. Sirevi se tijekom zrenja skladište u prostorijama u kojima je temperatura od 2 do 6 °C.”

Taj je tekst izmijenjen kako slijedi:

| „7. | Zrenje i skladištenje sira: |
| --- | --- |

„7.

Zrenje i skladištenje sira:

Zrenje sira traje najviše 30 dana na temperaturi od 10 do 12 °C s relativnom vlažnosti od 80 do 85 % dok se ne ispune zahtjevi iz točke 4. Nakon toga se koluti sira vakuumiraju u plastične vrećice. Zrenje sira traje od 12 do 120 mjeseci na temperaturi koja ne prelazi 10 °C. Sirevi se tijekom zrenja skladište u prostorijama u kojima je temperatura od 2 do 6 °C.”

dok se ne ispune zahtjevi iz točke 4.

120

koja ne prelazi 10

Obrazloženje

Detaljnije je utvrđen postupak zrenja i skladištenja sira, odnosno upućuje se na tablicu fizičkih i kemijskih svojstava sira „Džiugas”, a dodatno je uvršteno maksimalno razdoblje zrenja, izmijenjena je temperatura na kojoj dozrijevaju zapakirani sirevi i više se ne navodi podatak o relativnoj vlažnosti.

Temperatura je izmijenjena radi ujednačavanja postupka zrenja sira. Podatak o relativnoj vlažnosti više se ne navodi jer sirevi dozrijevaju u svojoj ambalaži. Stoga taj parametar ne utječe na konačan proizvod.

Izmjena 11:

Izmjena 11:

Točka 8. trenutačne specifikacije (povezanost sa zemljopisnim područjem; uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete proizvoda, njegova ugleda ili drugih karakteristika) i točka 5. jedinstvenog dokumenta (povezanost sa zemljopisnim područjem) glase:

„Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete proizvoda, njegova ugleda ili drugih karakteristika

Starter kultura dobiva se od fermentirane starter kulture (sirutka se fermentira s pomoću sušenog smrznutog startera). Ta starter kultura može se napraviti čak pet puta. Osim toga, starter kultura sirutke (sirutka) pasterizira se ručno, umjesto automatski, i to reguliranjem ventila za grijanje ili hlađenje.

Kako bi se osiguralo da su bočne površine sira glatke i ravnomjerno suhe, s obzirom na to da se sadržaj vlage u cijelom siru smanjuje, sir ‚Džiugas’ okreće se ručno za oko 60° svaka tri dana.”

Taj je tekst izmijenjen kako slijedi:

„Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete proizvoda, njegova ugleda ili drugih karakteristika

Starter kultura dobiva se od fermentirane starter kulture (sirutka se fermentira s pomoću sušenog smrznutog startera). Ta starter kultura može se napraviti čak deset puta. Starter kultura sirutke (sirutka) pasterizira se automatski.

Kako bi se osiguralo da su bočne površine sira glatke i ravnomjerno suhe, s obzirom na to da se sadržaj vlage u cijelom siru smanjuje, sir ‚Džiugas’ okreće se ručno za oko 60° barem dvaput tjedno.”

Obrazloženje

Izmijenjen je broj uzgoja tekućeg startera bakterija mliječne kiseline. Navedeno je i da se starter kultura sirutke (sirutka) pasterizira automatski.

Broj uzgoja povećao se kako bi se osigurao stabilan omjer starter kultura, zahvaljujući poboljšanju opreme koja omogućuje automatsku pasterizaciju.

Izmijenjena je učestalost okretanja sira tijekom zrenja kako bi se postigla veća glatkoća i ravnomjernija osušenost bočnih površina sira te ujednačenija učestalost okretanja.

Izmjene se smatraju manjim izmjenama jer se ne odnose na ključna svojstva proizvoda, ne mijenjaju povezanost sa zemljopisnim područjem ili samo zemljopisno područje, ne uključuju promjenu naziva ili bilo kojeg dijela naziva proizvoda, ne utječu na određeno zemljopisno područje i ne predstavljaju povećanje ograničenja u trgovanju proizvodom ili njegovim sirovinama u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode i odjeljkom 5. zahtjeva iz Priloga VII. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 оd 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Džiugas”

„Džiugas”

EU br. PGI-LT-02372-AM01 – 8.11.2022.

EU br. PGI-LT-02372-AM01 – 8.11.2022.

ZOZP (x) ZOI ( )

ZOZP (x) ZOI ( )

1.   Naziv

Naziv

„Džiugas”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Litva

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Sir „Džiugas” proizveden je od kravljeg mlijeka koje je standardizirano, pasterizirano i usireno enzimima, nakon čega se skuta i sirna masa podvrgavaju posebnoj preradi i zrenju. Sir se proizvodi isključivo od kravljeg mlijeka dobivenog tijekom razdoblja ispaše čime se dobivaju sirevi dugog dozrijevanja s najboljim organoleptičkim i mikrobiološkim svojstvima.

Tablica 1

Tablica 1

Organoleptički pokazatelji sira „Džiugas”

Organoleptički pokazatelji sira „Džiugas”

| Pokazatelj | Karakterizacija |
| --- | --- |
| Boja | Sir koji je dozrijevao najmanje 12 mjeseci: bjelkasta/žućkasta, malo intenzivnija oko kore
  Sir koji je dozrijevao najmanje 18 mjeseci: žućkasta do bjelkasta, malo intenzivnija i sa zelenkastim primjesama oko kore
  Sir koji je dozrijevao najmanje 24 mjeseci: žućkasta do bjelkasta, s malo intenzivnijom zelenkastom bojom bez sjaja oko kore
  Sir koji je dozrijevao najmanje 36 mjeseci: žuta, moguće s primjesama crvenkastožute ili smeđih šara, malo intenzivnija oko kore
  Sir koji je dozrijevao najmanje 48 mjeseci: žuta, moguće s primjesama narančaste, malo intenzivnija oko kore
  Sir koji je dozrijevao najmanje 60 mjeseci: žuta do tamnožuta, s primjesama crvenkastožute, tamnija duž rubova oko kore, s vidljivo intenzivnijom gradacijom boje. Presjek sira otkriva meso žute boje s primjesama narančaste i sadržava vidljive bijele kristale kalcijevih soli.
  Sir koji je dozrijevao najmanje 100 mjeseci: intenzivna tamnožuta, s primjesama narančaste oko kore, vidljivo izraženija gradacija boje i znatno bogatije boje.
  Sir koji je dozrijevao najmanje 120 mjeseci: tamnožuta, s vrlo izraženom gradacijom boje oko kore i s intenzivnijim primjesama crvenkastožute ili narančaste. |
| Izgled | Dimenzije plosnatog cilindričnog koluta sira: visina 9,0–10,0 cm, promjer 22,0–24,0 cm, težina 4,2–4,5 kg. |
| Presjek | Sir je bez rupa, iako ponekad može sadržavati nepravilne rupice i male pukotine. Mogu se vidjeti i pojedinačni mali, bijeli kristali kalcijeve soli te tirozinski kristali aminokiselina. |
| Okus i miris | Sir ima bogat i sladak, ali intenzivan okus, a mliječna kiselina tipična za sir nema strani miris ni okus. |
| Tekstura | Sirna masa je tvrda, ali lako se lomi. Što je duže sir dozrijevao, to je tvrđi i sadržava hrskavije kristale. |

Pokazatelj

Karakterizacija

Boja

Sir koji je dozrijevao najmanje 12 mjeseci: bjelkasta/žućkasta, malo intenzivnija oko kore

Sir koji je dozrijevao najmanje 18 mjeseci: žućkasta do bjelkasta, malo intenzivnija i sa zelenkastim primjesama oko kore

Sir koji je dozrijevao najmanje 24 mjeseci: žućkasta do bjelkasta, s malo intenzivnijom zelenkastom bojom bez sjaja oko kore

Sir koji je dozrijevao najmanje 36 mjeseci: žuta, moguće s primjesama crvenkastožute ili smeđih šara, malo intenzivnija oko kore

Sir koji je dozrijevao najmanje 48 mjeseci: žuta, moguće s primjesama narančaste, malo intenzivnija oko kore

Sir koji je dozrijevao najmanje 60 mjeseci: žuta do tamnožuta, s primjesama crvenkastožute, tamnija duž rubova oko kore, s vidljivo intenzivnijom gradacijom boje. Presjek sira otkriva meso žute boje s primjesama narančaste i sadržava vidljive bijele kristale kalcijevih soli.

Sir koji je dozrijevao najmanje 100 mjeseci: intenzivna tamnožuta, s primjesama narančaste oko kore, vidljivo izraženija gradacija boje i znatno bogatije boje.

Sir koji je dozrijevao najmanje 120 mjeseci: tamnožuta, s vrlo izraženom gradacijom boje oko kore i s intenzivnijim primjesama crvenkastožute ili narančaste.

Izgled

Dimenzije plosnatog cilindričnog koluta sira: visina 9,0–10,0 cm, promjer 22,0–24,0 cm, težina 4,2–4,5 kg.

Presjek

Sir je bez rupa, iako ponekad može sadržavati nepravilne rupice i male pukotine. Mogu se vidjeti i pojedinačni mali, bijeli kristali kalcijeve soli te tirozinski kristali aminokiselina.

Okus i miris

Sir ima bogat i sladak, ali intenzivan okus, a mliječna kiselina tipična za sir nema strani miris ni okus.

Tekstura

Sirna masa je tvrda, ali lako se lomi. Što je duže sir dozrijevao, to je tvrđi i sadržava hrskavije kristale.

Tablica 1

Tablica 1

Fizička i kemijska svojstva sira „Džiugas”

Fizička i kemijska svojstva sira „Džiugas”

| Naziv pokazatelja | Standardna vrijednost |
| --- | --- |
| Sadržaj masti suhe tvari u siru (%) | 40 ± 3 |
| Sadržaj vlage (%) | 34 ± 3 |
| Sadržaj obične soli (%) | 2,0 ± 0,4 |

Naziv pokazatelja

Standardna vrijednost

Sadržaj masti suhe tvari u siru (%)

40 ± 3

Sadržaj vlage (%)

34 ± 3

Sadržaj obične soli (%)

2,0 ± 0,4

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode) i hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Sirovine (samo za prerađene proizvode) i hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

| — | kravlje mlijeko dobiveno samo tijekom razdoblja ispaše (od svibnja do listopada); krave koje tada pasu ne smiju se hraniti nikakvom dodatnom hranom; |
| --- | --- |

—

kravlje mlijeko dobiveno samo tijekom razdoblja ispaše (od svibnja do listopada); krave koje tada pasu ne smiju se hraniti nikakvom dodatnom hranom;

| — | starter kulture štapićastih bakterija mliječne kiseline (Lactobacillus) i termofilne kuglaste bakterije (Streptococcus); |
| --- | --- |

—

starter kulture štapićastih bakterija mliječne kiseline (Lactobacillus) i termofilne kuglaste bakterije (Streptococcus);

Lactobacillus

Streptococcus

| — | enzim mikrobiološkog podrijetla; obična sol. |
| --- | --- |

—

enzim mikrobiološkog podrijetla; obična sol.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Priprema mješavine mlijeka, proizvodnja starter sirutke, enzimska koagulacija mješavine mlijeka, prerada skute i zrna sira, oblikovanje, tiješnjenje, soljenje i zrenje sira, provode se na definiranom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaća gradsku općinu Telšiai smještenu u okrugu Telšiai u gorskim krajevima regije Samogitije na sjeverozapadu Litve te graniči s općinama Ryškėnai, Degaičiai, Gadūnavas i Viešvėnai u okrugu Telšiai (Litva).

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sira „Džiugas” sa zemljopisnim područjem temelji se na dobrom ugledu proizvoda, koji je rezultat iskustva lokalnih majstora sirara u proizvodnji i zrenju tog tvrdog sira.

Sir „Džiugas” proizvodi se u gradskoj općini Telšiai gdje je smještena utvrda Džiugo kalnas. Prema legendi utvrda je dobila ime u čast Džiugasa, samogitijskog vojskovođe. Vjerovalo se da je tajna Džiugasove snage bila u siru koji je držao u podrumu svoje seoske kuće i koji mu je davao posebne moći kad ga je jeo.

Nekad su se svježi zrnati sirevi u Litvi proizvodili samo s pomoću bakterija mliječne kiseline kako bi se mlijeko usirilo. Međutim u regiji Žemaitiji (Samogitija) na sjeverozapadu Litve žene poljoprivrednika znale su i kako proizvesti fermentirane sireve s pomoću sušenog telećeg želuca. U muzeju „Alka” u regiji Samogitiji u gradu Telšiaiju izloženi su drveni kalupi za sir koje su žene poljoprivrednika koristile za dobivanje fermentiranih sireva. U kronikama iz 18. stoljeća navodi se da su stanovnici regije Samogitije znali kako izraditi sir karakterističnog okusa, arome, konzistentnosti i izgleda. U knjizi Didžioji Virėja, koju je objavio izdavač Sakala u gradu Klaipėda 1936., nalazi se recept za domaći tvrdi sir čije zrenje traje godinu do dvije.

Kad je 1926. osnovana dijeceza Telšiai, grad Telšiai postao je glavni grad etnografske i povijesne regije Žemaitije te je sad duhovno, kulturno, obrazovno i znanstveno središte regije. Stoga upravo taj grad već dugi niz godina privlači najbolje obrtnike u regiji iz svih sektora.

Sirevi i ostali mliječni proizvodi dugo su vremena bili osnovne prehrambene namirnice stanovnika regije. Industrija sireva u regiji postoji od početka 20. stoljeća. Za stanovnike regije Samogitije put do proizvodnje tvrdih sireva bio je dug. Prva sirana otvorena je u Telšiaiju 1924., ali tek je 1985. u novoj proizvodnoj jedinici počela eksperimentalna proizvodnja tvrdih sireva na temelju koje se razvila proizvodnja sira „Džiugas”. Količina proizvedenog sira počela se povećavati od 1994. s pojavom novih tehničkih uputa i specifikacija. Razmjeri proizvodnje sira znatno su se razlikovali tijekom godina. Proizvodnja se značajno povećala od 2006., a trend se nastavio sve do danas. Svake godine proizvede se 10 000 tona tvrdog sira. Proizvedene količine povećale su se zbog izvoza sira „Džiugas” u Dansku, Finsku, Italiju i druge zemlje. To je najpoznatiji i najprodavaniji tvrdi sir u Litvi.

Proizvod karakterističan za tu regiju stvoren je zahvaljujući jedinstvenim vještinama lokalnih majstora. Za jedan kolut sira od četiri kilograma potrebno je oko 60 litara kravljeg mlijeka dobivenog u razdoblju ispaše, a zahvaljujući tom mlijeku dobivaju se sirevi dugotrajnog zrenja s najboljim organoleptičkim i mikrobiološkim svojstvima. Kao dio postupka proizvodnje sira vrlo je važno osigurati optimalan omjer bakterija Lactobacillus u odnosu na Streptococcus u starter kulturi iz sirutke. Starter kultura dobiva se od fermentirane starter kulture (sirutka se fermentira s pomoću sušenog smrznutog startera). Ta starter kultura može se napraviti čak deset puta. Svaka daljnja starter kultura fermentira se prethodnom. Svaka starter kultura dobivena od sirutke mora imati potreban omjer bakterija Lactobacillus i Streptococcus. Dok starter kulture rastu, omjer bakterija može se neznatno razlikovati od potrebnog omjera. Stoga iskusni sirari reguliraju pasterizaciju starter kultura (sirutke) i vrijeme potrebno za postupak kako bi održali stalni omjer jedne bakterijske kulture u odnosu na drugu. Starter kultura sirutke pasterizira se automatski. Vrlo važna faza u proizvodnji sira „Džiugas” je zrenje koje isto tako uvelike ovisi o umijeću sirara. Tijekom zrenja sir „Džiugas” stavlja se vertikalno u posebne posude na okrugle štapove koji se stalno okreću. Kako bi se osiguralo da su bočne površine sira glatke i ravnomjerno suhe, s obzirom na to da se sadržaj vlage u cijelom siru smanjuje, sir „Džiugas” okreće se ručno za oko 60° barem dvaput tjedno. Stoga se do kraja faze zrenja sir okrene za 360°, čime se osigurava da kvalitativni pokazatelji sira „Džiugas” ostanu konstantni. Zahvaljujući umijeću lokalnih sirara sir „Džiugas” razlikuje se svojim posebnim svojstvima koja su također zaslužna za njegov ugled.

Lactobacillus

Streptococcus

Lactobacillus

Streptococcus

Dobar ugled sira „Džiugas” temelji se na sljedećem: (1) mnoštvo nagrada koje je dobio u Litvi i u cijelom svijetu; (2) postao je simbolom litavskih prehrambenih proizvoda koji se često poklanja stranim gostima; (3) prepoznatljivost sira ne proizlazi samo iz njegova okusa, već i iz aktivnog razvoja obrazovnih aktivnosti i promocije kulture konzumacije sira.

Sir je od 1998. do 2017. dobio ukupno 51 nagradu, od kojih vrijedi spomenuti nekoliko njih. Sir je u Litvi prvi put osvojio naslov proizvoda godine 1998., a godinu dana poslije je na međunarodnoj izložbi „AgroBalt'99” osvojio zlatnu medalju.

Od 2009. organizira se godišnje natjecanje za najpopularniji proizvod. Na tom se natjecanju proizvodi nominirani u različitim kategorijama ocjenjuju prema odabiru potrošača, prodaji u većini maloprodajnih lanaca u zemlji i kriterijima kvalitete. Sir „Džiugas” već je dobio prvu nagradu i prepoznat je kao najpopularniji proizvod godine već šestu godinu zaredom.

Sir je svoju prvu medalju osvojio na međunarodnoj izložbi „Prodexpo” u Rusiji 2005., a uspjeh se ponovio na istoj izložbi 2008., 2010. i 2014. Dodijeljen mu je certifikat za najpopularniji proizvod na specijaliziranoj međunarodnoj izložbi „Peterfood-2010” u Sankt Peterburgu. Na natjecanju kušanja hrane i pića „Superior Taste Award”, koje je 2011. u Bruxellesu organizirao Međunarodni institut za okus i kvalitetu (iTQi), sir je osvojio dvije zvjezdice, a isti je uspjeh ponovio 2013., dok je 2014. sir „Džiugas”, koji je dozrijevao 36 mjeseci, prvi put dobio najvišu moguću ocjenu: tri od mogućih triju zlatnih zvjezdica. Sir je ponovno dobio tri zlatne zvjezdice 2015. i 2016., a nakon toga je osvojio nagradu CRYSTAL TASTE AWARD, koja se dodjeljuje samo proizvodima koji tri godine zaredom osvoje sve tri od mogućih triju zlatnih zvjezdica.

„Džiugas” je osvojio zlatnu medalju na natjecanju „Goldener Preis – 2011” u Njemačkoj, na natjecanju International Cheese Awards u Ujedinjenoj Kraljevini 2012. i na izložbi World Food 2012. u Moskvi.

Siru je dodijeljena diploma SIAL Innovation Grand Prix na međunarodnoj izložbi prehrambenih proizvoda SIAL CHINA 2013. Tvrdi sir „Džiugas”, koji je dozrijevao 24 mjeseca, priznat je kao najbolji proizvod na 18. međunarodnom sajmu „EuroGastro” 2014. u Poljskoj.

Međunarodno udruženje za certificiranje ICERTIAS sa sjedištem u Švicarskoj dodijelilo je „Džiugasu” nagradu „Best Buy Award” za 2015., a sir koji je dozrijevao 36 mjeseci osvojio je naslov „Premio Roma 2017”.

Zahvaljujući jedinstvenom okusu sir „Džiugas” postao je jedan od simboličnih prehrambenih proizvoda Litve koji se kao ukusan poklon često poklanja prijateljima i poslovnim partnerima u stranim zemljama ili rođacima koji žive u drugim zemljama. Predsjednici Litve često ga poklanjaju čelnicima stranih zemalja. Predsjednica Litve Dalia Grybauskaitė čestitala je 2013. njemačkoj kancelarki Angeli Merkel na pobjedi na izborima za njemački parlament i poklonila joj litavski sir „Džiugas”. U članku iz časopisa Stilius od 15. listopada 2013. navodi se da je sir „Džiugas” regije Žemaitije pozitivno primljen u Njemačkoj, a u članku objavljenom u novinama Lietuvos rytas3. svibnja 2014. navodi se da svjetski ugled sira „Džiugas” obvezuje proizvođače na dosljednost u kvaliteti proizvoda. Sir „Džiugas” opisan je kao „kralj” tvrdih sireva te je posebno omiljen među potrošačima. U izdanju od 1. rujna 2016. novine Draugas pohvalno su se izrazile o činjenici da je litavski sir „Džiugas” sada dostupan potrošačima u SAD-u. U članku iz novina Lietuvos rytas od 28. siječnja 2017. navodi se kako se sirom časte gosti u litavskim veleposlanstvima u svijetu. Sir „Džiugas” promocija je Litve u cijelom svijetu. U članku se raspravlja o nagradi primljenoj u Bruxellesu i navodi da je „Džiugas” prvi litavski sir koji se cijeni u Aziji. U članku iz Lietuvos rytas od 18. ožujka 2017. navodi se da je „Džiugas” sir s najvišim osvojenim ocjenama u Litvi zahvaljujući iznimnim i jedinstvenim svojstvima okusa.

Stilius

Lietuvos rytas

Draugas

Lietuvos rytas

Lietuvos rytas

Opis „Džiugasa” može se naći i u časopisu posvećenom sirevima naslovljenom Good cheese 2013–2014 te u knjizi o sirevima iz cijelog svijeta (Dorling Kindersley Ltd, World Cheese Book, 2015., str. 352.) objavljenoj 2015.

Good cheese 2013–2014

Na početku sezone ispaše u svibnju kad počinje i proizvodnja sira „Džiugas” u Telšiaiju se održava festival „Dan Džiugasa” na kojem posebni odbor ocjenjuje organoleptička svojstva sira koji je napravljen godinu dana ranije i čije je zrenje trajalo 12 mjeseci. Uzorak može obuhvatiti i sireve čije je zrenje trajalo duže te se mogu usporediti njihova boja, okus, tekstura i druga svojstva.

U gradovima Telšiai, Vilnius i Klaipėda 2013. otvorene su kuće „Džiugas” [„Džiugas” namai] u kojima se organiziraju kušanje sira i obrazovni programi. Tim kušanjima već je prisustvovalo oko 13 000 ljudi. Kuća „Džiugas” postala je 2016. i muzej „Džiugas”. Izložba postavljena u prizemlju uvodi posjetitelje u mliječnu industriju kakva je bila u različitim razdobljima u povijesti, u tradiciju proizvodnje mliječnih proizvoda u regiji Žemaitiji i u povijest proizvodnje tvrdog sira „Džiugas”. Kuća „Džiugas” postoji već nekoliko godina u glavnom gradu regije Žemaitije te je jedna od najpopularnijih atrakcija u okrugu Telšiai. Informacije za posjetitelje o kući „Džiugas” dostupne su u turističkom informativnom centru regije Samogitije [VĮ Žemaitijos turizmo informacijos centras].

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

http://zum.lrv.lt/suris-dziugas-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

1

---

| 13.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 53/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 53/22

---

Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

(2023/C 53/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Pic Saint-Loup”

PDO-FR-02354

Datum podnošenja zahtjeva: 9.3.2017.

1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

Pic Saint-Loup

2.   Država članica

Francuska

3.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

4.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

5.   Opis vina

1.   ZOI „Pic Saint-Loup”

KRATAK OPIS

Vina su suha, mirna, crvene i ružičaste boje.

Grožđe pri berbi ima udio šećera od najmanje 202 grama po litri mošta.

Najmanji volumni udio prirodnog alkohola u vinima iznosi 12 %.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Crna vina sa ZOI-jem „Pic Saint-Loup”

KRATAK OPIS

Crna se vina odlikuju granatnocrvenom bojom te aromama bobičastog voća i slatkog korijena koje prevladavaju u mirisu i okusu. Okus im je elegantan, uravnotežen i svjež. Njihova snažna struktura sastoji se od nježnih tanina. Ta vina imaju određeni potencijal za odležavanje. Pri dozrijevanju arome razvijaju nježne note bobičastog voća, pomiješane sa začinima.

Crna se vina proizvode od najmanje dviju sorti grožđa, od kojih je jedna glavna sorta.

Udio sorte syrah N u mješavini iznosi najmanje 50 %.

Udio dodatnih sorti u mješavini iznosi najviše 10 %.

Vina spremna za stavljanje na tržište, u rinfuzi ili flaširana, imaju udio fermentabilnog šećera koji iznosi najviše:

| — | 3 g/l za crna vina čija prirodna volumna alkoholna jakost iznosi najviše 14 %, |
| --- | --- |

—

3 g/l za crna vina čija prirodna volumna alkoholna jakost iznosi najviše 14 %,

| — | 4 g/l za crna vina čija prirodna volumna alkoholna jakost iznosi više od 14 %. |
| --- | --- |

—

4 g/l za crna vina čija prirodna volumna alkoholna jakost iznosi više od 14 %.

Serije crnih vina, spremne za stavljanje na tržište za potrošače, imaju udio jabučne kiseline od najviše 0,4 grama po litri.

Ostali analitički kriteriji u skladu su s europskim propisima.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Ružičasta vina sa ZOI-jem „Pic Saint-Loup”

KRATAK OPIS

Ružičasta vina srednje su do slabo intenzivne boje. Svježa su i ugodna, zaokruženog okusa te imaju prevladavajuće note crvenog bobičastog voća.

Ružičasta se vina proizvode od najmanje dviju sorti grožđa, od kojih je jedna glavna sorta. Udio sorte syrah iznosi najmanje 30 %. Udio dodatnih sorti u mješavini, osim sorte cinsault, iznosi najviše 10 %.

Udio sorte cinsault N u mješavini iznosi najviše 30 %. U mješavini vina prevladavaju glavne sorte grožđa.

Ružičasta vina spremna za stavljanje na tržište u rinfuzi ili flaširana imaju udio fermentabilnog šećera od najviše 3 g/l.

Ostali analitički kriteriji u skladu su s europskim propisima.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

6.   Postupci proizvodnje vina

a.   Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Zabranjena je upotreba komada drva.

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

Zabranjena je termička obrada berbe na temperaturi višoj od 40 °C.

Uz te odredbe, u pogledu enoloških postupaka vina moraju ispunjavati uvjete utvrđene na europskoj razini te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

1.   Pravila o udjelu sorti na gospodarstvu

Postupak uzgoja

Za proizvodnju crnih vina:

| — | među sortama vinove loze moraju biti prisutne dvije glavne sorte grožđa, |
| --- | --- |

—

među sortama vinove loze moraju biti prisutne dvije glavne sorte grožđa,

| — | sorta syrah N mora činiti najmanje 50 % vinove loze, |
| --- | --- |

—

sorta syrah N mora činiti najmanje 50 % vinove loze,

| — | dodatne sorte ne smiju zajedno ili pojedinačno činiti više od 10 % vinove loze. |
| --- | --- |

—

dodatne sorte ne smiju zajedno ili pojedinačno činiti više od 10 % vinove loze.

Za proizvodnju ružičastih vina:

| — | među sortama vinove loze moraju biti prisutne dvije glavne sorte grožđa, |
| --- | --- |

—

među sortama vinove loze moraju biti prisutne dvije glavne sorte grožđa,

| — | sorta syrah N mora činiti najmanje 30 % ukupne količine grožđa, |
| --- | --- |

—

sorta syrah N mora činiti najmanje 30 % ukupne količine grožđa,

| — | udio dodatnih sorti, osim sorte cinsaut N ograničen je na 10 %, |
| --- | --- |

—

udio dodatnih sorti, osim sorte cinsaut N ograničen je na 10 %,

| — | udio sorte cinsault ograničen je na 30 %. |
| --- | --- |

—

udio sorte cinsault ograničen je na 30 %.

Ta pravila o udjelu ne primjenjuju se na gospodarske subjekte koji uzgajaju grožđe, ali od vlastitog uzgoja ne proizvode vino i čije gospodarstvo ima površinu koja nije veća od 1,5 hektara u okviru razgraničenog područja čestice s kontroliranom oznakom izvornosti „Pic Saint-Loup”.

2.   Način uzgoja vinove loze

Postupak uzgoja

Od datuma objave specifikacije najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 5 500 trsova po hektaru.

Razmak između redova ne smije biti veći od 2,25 metara.

Svaki trs zauzima maksimalnu površinu od 1,8 kvadratnih metara. Ta je površina dobivena množenjem udaljenosti između redova s razmakom između trsova u istom redu.

Trsovi su nisko rezani, s reznicima, i s najviše 12 pupova po trsu.

Navodnjavanje se može odobriti.

b.   Najveći prinosi

1.   Pic Saint-Loup

50 hektolitara po hektaru

7.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na području sljedećih općina:

Departman Hérault: Assas, Cazevieille, Claret, Fontanès, Guzargues, Lauret, Les Matelles, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Sauteyrargues, Le Triadou, Vacquières i Valflaunès.

Departman Gard: Brouzet-lès-Quissac i Corconne.

Naziv „Pic Saint-Loup” odnosi se na planinu Pic Saint-Loup smještenu sjeveroistočno od departmana Hérault.

8.   Glavne sorte vinove loze

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Mourvèdre N – Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N – Monastrell

| | Syrah N – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – Shiraz

9.   Opis povezanosti

9.1.   Posebnost zemljopisnog područja

Zemljopisno područje prostire se na sjeveroistoku departmana Hérault i obuhvaća 17 općina smještenih na nizu obronaka u smjeru od jugozapada do sjeveroistoka nad kojima se uzdiže vapnenački vrh Pic Saint-Loup (658 m). Riječ je o području klimatskih kontrasta između ravnice Languedoca i njezine blage klime s morskim utjecajem te malih, šumovitih visoravni do kojih dolazi hladan zrak iz planinskog gorja Cévennes.

Vinogradi su uklopljeni u prirodni krajolik, između gariga i šume alepskog bora i hrasta crnike, tipičnih za sredozemni vapnenački okoliš. Dok prosječna nadmorska visina vinograda iznosi oko 150 m, vinogradi na kojima se proizvodi zaštićeno vino nalaze se na nadmorskim visinama od 80 m do više od 300 metara, uz dobru izloženost, najčešće na zaravnima ili umjerenim padinama, u podnožju strmijeg terena.

Vinogradi s oznakom „Pic Saint-Loup”, koji se nalaze na sjevernom rubu područja ZOI-ja „Languedoc”, ističu se zahvaljujući temeljnom čimbeniku koji omogućuje bolje razumijevanje ponašanja vinove loze na tom zemljopisnom području: njegovoj klimi. Iako je klima sredozemna kao i u cijeloj vinogradarskoj regiji Languedoc, područje s oznakom „Pic Saint-Loup” jedno je od najhladnijih u toj regiji, s prosječnom temperaturom od 12,3 °C, što je za oko 1,5 do 2 °C manje od okolnih područja sa zaštićenim oznakama. Zime su posebno izražene i hladne, a ljeti su najviše temperature umjerene, s dosta svježim noćima.

Prosječna količina padalina iznosi između 850 mm i 1 000 mm godišnje, s izraženim ljetnim deficitom karakterističnim za sredozemnu klimu, koji je međutim umjereniji (od 100 mm do 120 mm padalina) nego u obalnom području. Iako uzvisine štite vinograde od jakih vjetrova, njihov položaj omogućuje strujanje hladnih vjetrova sa sjeveroistoka. Zbog veće količine padalina na tom području vinogradari su primijenili veću prosječnu gustoću sadnje nego u ostatku područja s oznakom „Languedoc” kako bi se, ovisno o sposobnosti tla da upravlja opskrbom vinove loze vodom, voda ravnomjerno raspodijelila među trsovima, što je potrebno za uspješno dozrijevanje.

Tu sredozemnu klimu s kontinentalnim utjecajima karakterizira ukupna temperatura između 1 500 °C i 1 700 °C.

9.2.   Posebnosti proizvoda

Prirodni uvjeti potaknuli su uzgoj sorte syrah N koja je dobro prilagođena hladnijim lokacijama, na kojima dolazi do izražaja njezina profinjenost te note slatkog korijena i ljubičice. Stoga ta sorta mora imati najmanje 50 % udjela u crnim vinima, što je jedan od najvećih udjela u mješavinama od kojih nastaju crna vina s oznakom „Languedoc”. Sorta syrah N dominantna je zahvaljujući prilagodbi raznim lokacijama, posebno onim niskima. Sorte grenache N i cinsaut N uzgajaju se na najsušim česticama, a mourvèdre N i carignan N na česticama koje su najtoplije. Dnevne temperaturne razlike u kolovozu i rujnu karakteristične su za vegetativni ciklus vinove loze i doprinose razvoju nježnih i svježih aroma u vinima.

Svježe noći povoljno utječu na sintezu aromatskih prekursora i antocijana, što crnim vinima daje granatnocrvenu boju i taninsku strukturu, a ružičastim vinima svježinu okusa.

Crna se vina stoga odlikuju granatnocrvenom bojom te aromama bobičastog voća i slatkog korijena koje prevladavaju u mirisu i okusu. Okus im je elegantan, uravnotežen i svjež. Njihova snažna struktura sastoji se od nježnih tanina.

Ta vina imaju određeni potencijal za odležavanje, što je u specifikaciji proizvoda izraženo kasnijim datumom stavljanja na tržište. Crna vina dozrijevaju do 1. srpnja godine koja slijedi nakon godine berbe kako bi se usavršila njihova struktura i istaknule sve arome. Vina se stavljaju na tržište za potrošače najranije 15. srpnja godine koja slijedi nakon godine berbe. Pri dozrijevanju arome razvijaju nježne note bobičastog voća, pomiješane sa začinima.

Ružičasta vina srednje su do slabo intenzivne boje. Svježa su i ugodna, zaokruženog okusa te imaju prevladavajuće note crvenog bobičastog voća.

9.3.   Uzročna veza između posebnosti zemljopisnog područja i posebnosti proizvoda

Na koncu, zemljopisno područje vinograda s oznakom „Pic Saint-Loup” posebno je zahvaljujući kombinaciji vrste tla i klimatskih karakteristika, zbog kojih vinogradari svoje vještine koriste u skladu s poznavanjem tog područja.

To je znanje omogućilo vinogradarima s područja oznake „Pic Saint-Loup” da poduzmu prvi, pionirski korak prema postizanju određenog statusa, tj. osiguraju priznavanje posebnih uvjeta proizvodnje uključenih u odluku o oznaci „Coteaux du Languedoc” iz 1994.

I ta raznolika ljudska zajednica doprinosi posebnosti vinograda s oznakom „Pic Saint-Loup” donošenjem novog znanja i tehničkih vještina te poznavanjem tog područja.

10.   Osnovni dodatni uvjeti

Označivanje

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv veće zemljopisne jedinice „Languedoc”. Slova u nazivu veće jedinice moraju visinom i širinom biti barem upola manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Na etiketi vina s oznakom izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

| — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- |

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

Kad je riječ o uporabi naziva manje zemljopisne jedinice, člankom 67. Uredbe (EZ) br. 607/2009 predviđeno je da najmanje 85 % grožđa od kojeg se proizvelo vino treba potjecati iz te zemljopisne jedinice.

Na etiketi mora biti navedena godina.

Na etiketi ne smiju biti navedene sorte vinove loze.

Upućivanje na objavu specifikacije

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d1f1fc9-e5ee-45ac-b605-f56432d2c0b6

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---