# Euroopan unionin C 32/27.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 32 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta27. tammikuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 32

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta27. tammikuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2022–2023Istunnot 22.–23. kesäkuuta 2022HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2022–2023Istunnot 22.–23. kesäkuuta 2022HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Torstai 23. kesäkuuta 2022 |
| 2023/C 32/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian ehdokasmaan asemasta (2022/2716(RSP)) | 2 |
| 2023/C 32/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 ja muunnostapahtumista DP4114, MON 810, MIR604 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D081155/01 – 2022/2694(RSP)) | 6 |
| 2023/C 32/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 202219. toukokuuta 2022 annetusta komission täytäntöönpanopäätöksestä (EU) 2022/797 muuntogeenistä maissia NK603 × T25 × DAS-40278-9 ja sen alayhdistelmää T25 × DAS-40278-9 sisältävien, niistä koostuvien tai niistä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D080148/03 – 2022/2713(RSP)) | 14 |
| 2023/C 32/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 laittomasta puunkorjuusta EU:ssa (2022/2523(RSP)) | 20 |
| 2023/C 32/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta ja tuloksista (2022/2002(INI)) | 28 |
| 2023/C 32/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevasta täytäntöönpanokertomuksesta (2021/2251(INI)) | 42 |
| 2023/C 32/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 Erasmus+-ohjelman osallisuustoimenpiteiden toteuttamisesta vuosina 2014–2020 (2021/2009(INI)) | 58 |
| 2023/C 32/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 Montenegroa koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2247(INI)) | 63 |
| 2023/C 32/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 EU:n ja Afrikan kauppasuhteiden tulevaisuudesta (2021/2178(INI)) | 74 |
| 2023/C 32/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 EU:n kansainvälisen investointipolitiikan tulevaisuudesta (2021/2176(INI)) | 96 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Torstai 23. kesäkuuta 2022

2023/C 32/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian ehdokasmaan asemasta (2022/2716(RSP))

2

2023/C 32/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 ja muunnostapahtumista DP4114, MON 810, MIR604 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

6

2023/C 32/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 202219. toukokuuta 2022 annetusta komission täytäntöönpanopäätöksestä (EU) 2022/797 muuntogeenistä maissia NK603 × T25 × DAS-40278-9 ja sen alayhdistelmää T25 × DAS-40278-9 sisältävien, niistä koostuvien tai niistä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

14

2023/C 32/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 laittomasta puunkorjuusta EU:ssa (2022/2523(RSP))

20

2023/C 32/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta ja tuloksista (2022/2002(INI))

28

2023/C 32/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevasta täytäntöönpanokertomuksesta (2021/2251(INI))

42

2023/C 32/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 Erasmus+-ohjelman osallisuustoimenpiteiden toteuttamisesta vuosina 2014–2020 (2021/2009(INI))

58

2023/C 32/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 Montenegroa koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2247(INI))

63

2023/C 32/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 EU:n ja Afrikan kauppasuhteiden tulevaisuudesta (2021/2178(INI))

74

2023/C 32/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 EU:n kansainvälisen investointipolitiikan tulevaisuudesta (2021/2176(INI))

96

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 22. kesäkuuta 2022 |
| 2023/C 32/11 | Euroopan parlamentin tarkistukset 22. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään ja sen toiminnasta annetun päätöksen (EU) 2015/1814 sekä asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) | 108 |
| 2023/C 32/12 | Euroopan parlamentin tarkistukset 22. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) | 250 |
| 2023/C 32/13 | Euroopan parlamentin tarkistukset 22. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hiilirajamekanismin perustamisesta (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) | 320 |
| | Torstai 23. kesäkuuta 2022 |
| 2023/C 32/14 | P9_TA(2022)0250Poikkeuksellisen väliaikaisen tuen tarjoaminen maaseuturahastosta Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteestä, jolla voidaan tarjota poikkeuksellista väliaikaista tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteestä, jolla voidaan tarjota poikkeuksellista väliaikaista tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena | 399 |
| 2023/C 32/15 | P9_TA(2022)0251Kaasun varastointi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toimista kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1938 ja maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetusten (EU) 2017/1938 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta kaasun varastoinnin osalta | 400 |
| 2023/C 32/16 | P9_TA(2022)0252EU:n digitaalinen koronatodistus – unionin kansalaiset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana annetun asetuksen (EU) 2021/953 muuttamisesta (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana annetun asetuksen (EU) 2021/953 muuttamisesta | 401 |
| 2023/C 32/17 | P9_TA(2022)0253EU:n digitaalinen koronatodistus – kolmansien maiden kansalaiset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi annetun asetuksen (EU) 2021/954 muuttamisesta (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi annetun asetuksen (EU) 2021/954 muuttamisesta | 402 |
| 2023/C 32/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 neuvoston kannasta lisätalousarvioesitykseen nro 3/2022 varainhoitovuoden 2022 yleiseen talousarvioon – Ukrainasta pakenevien ihmisten vastaanottoon liittyvien kustannusten rahoittaminen (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD)) | 403 |
| 2023/C 32/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Ranskan hakemuksen johdosta – EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD)) | 405 |
| 2023/C 32/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Kreikan hakemuksen johdosta – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD)) | 409 |
| 2023/C 32/21 | Euroopan parlamentin päätös 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta nimittää Stephanus Abraham Blok tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE)) | 414 |
| 2023/C 32/22 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE)) | 415 |
| 2023/C 32/23 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä ulkomaisten tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa tehtyyn yleissopimukseen (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE)) | 416 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 22. kesäkuuta 2022

2023/C 32/11

Euroopan parlamentin tarkistukset 22. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään ja sen toiminnasta annetun päätöksen (EU) 2015/1814 sekä asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD))

108

2023/C 32/12

Euroopan parlamentin tarkistukset 22. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD))

250

2023/C 32/13

Euroopan parlamentin tarkistukset 22. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hiilirajamekanismin perustamisesta (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD))

320

Torstai 23. kesäkuuta 2022

2023/C 32/14

P9_TA(2022)0250Poikkeuksellisen väliaikaisen tuen tarjoaminen maaseuturahastosta Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteestä, jolla voidaan tarjota poikkeuksellista väliaikaista tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteestä, jolla voidaan tarjota poikkeuksellista väliaikaista tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena

399

2023/C 32/15

P9_TA(2022)0251Kaasun varastointi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toimista kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1938 ja maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetusten (EU) 2017/1938 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta kaasun varastoinnin osalta

400

2023/C 32/16

P9_TA(2022)0252EU:n digitaalinen koronatodistus – unionin kansalaiset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana annetun asetuksen (EU) 2021/953 muuttamisesta (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana annetun asetuksen (EU) 2021/953 muuttamisesta

401

2023/C 32/17

P9_TA(2022)0253EU:n digitaalinen koronatodistus – kolmansien maiden kansalaiset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi annetun asetuksen (EU) 2021/954 muuttamisesta (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi annetun asetuksen (EU) 2021/954 muuttamisesta

402

2023/C 32/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 neuvoston kannasta lisätalousarvioesitykseen nro 3/2022 varainhoitovuoden 2022 yleiseen talousarvioon – Ukrainasta pakenevien ihmisten vastaanottoon liittyvien kustannusten rahoittaminen (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

403

2023/C 32/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Ranskan hakemuksen johdosta – EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

405

2023/C 32/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Kreikan hakemuksen johdosta – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

409

2023/C 32/21

Euroopan parlamentin päätös 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta nimittää Stephanus Abraham Blok tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

414

2023/C 32/22

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

415

2023/C 32/23

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä ulkomaisten tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa tehtyyn yleissopimukseen (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

416

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

27.1.2023

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2022–2023

Istunnot 22.–23. kesäkuuta 2022

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Torstai 23. kesäkuuta 2022

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/2

---

P9_TA(2022)0249

Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian ehdokasmaan asema

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian ehdokasmaan asemasta (2022/2716(RSP))

(2023/C 32/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ukrainasta, Moldovan tasavallasta ja Georgiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ukrainasta, Moldovan tasavallasta ja Georgiasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 49 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 49 artiklan,

| — | ottaa huomioon Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian esittämät EU-jäsenyyshakemukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian esittämät EU-jäsenyyshakemukset,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 30. toukokuuta 2022 antamat päätelmät Ukrainasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 30. toukokuuta 2022 antamat päätelmät Ukrainasta,

| — | ottaa huomioon 10. ja 11. maaliskuuta 2022 annetun Versailles’n julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. ja 11. maaliskuuta 2022 annetun Versailles’n julistuksen,

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2022 annetut komission lausunnot Ukrainan (COM(2022)0407), Moldovan tasavallan (COM(2022)0406) ja Georgian (COM(2022)0405) jättämistä EU-jäsenyyshakemuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2022 annetut komission lausunnot Ukrainan (COM(2022)0407), Moldovan tasavallan (COM(2022)0406) ja Georgian (COM(2022)0405) jättämistä EU-jäsenyyshakemuksista,

| — | ottaa huomioon poliittisten ryhmiensä johtajien valtion- ja hallitusten johtajille 23. ja 24. kesäkuuta 2022 pidettävää Eurooppa-neuvostoa varten antaman yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisten ryhmiensä johtajien valtion- ja hallitusten johtajille 23. ja 24. kesäkuuta 2022 pidettävää Eurooppa-neuvostoa varten antaman yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on 24. helmikuuta 2022 lähtien käynyt provosoimatonta, perusteetonta ja laitonta hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan; ottaa huomioon, että Ukraina haki Euroopan unionin jäsenyyttä 28. helmikuuta 2022 ja Moldovan tasavalta ja Georgia 3. maaliskuuta 2022; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on 24. helmikuuta 2022 lähtien käynyt provosoimatonta, perusteetonta ja laitonta hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan; ottaa huomioon, että Ukraina haki Euroopan unionin jäsenyyttä 28. helmikuuta 2022 ja Moldovan tasavalta ja Georgia 3. maaliskuuta 2022;

| B. | toteaa, että hakemusten taustalla on Euroopan nykyhistoriassa laajuudeltaan ennennäkemätön Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäys, jonka aikana tehdyt sotarikokset saattavat tarkoittaa Ukrainan väestön kansanmurhaa, sekä joidenkin Georgian ja Moldovan alueiden miehityksen jatkuminen; ottaa huomioon, että Ukraina puolustaa eurooppalaista turvallisuusjärjestystä ja sen perustana olevia periaatteita, kuten Helsingin päätösasiakirjaa ja uutta Eurooppaa koskevaa Pariisin peruskirjaa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että hakemusten taustalla on Euroopan nykyhistoriassa laajuudeltaan ennennäkemätön Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäys, jonka aikana tehdyt sotarikokset saattavat tarkoittaa Ukrainan väestön kansanmurhaa, sekä joidenkin Georgian ja Moldovan alueiden miehityksen jatkuminen; ottaa huomioon, että Ukraina puolustaa eurooppalaista turvallisuusjärjestystä ja sen perustana olevia periaatteita, kuten Helsingin päätösasiakirjaa ja uutta Eurooppaa koskevaa Pariisin peruskirjaa;

| C. | toteaa, että SEU:n 49 artiklan mukaan unioniin voivat liittyä kaikki Euroopan valtiot, jotka kunnioittavat 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja ja sitoutuvat edistämään niitä yhdessä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että SEU:n 49 artiklan mukaan unioniin voivat liittyä kaikki Euroopan valtiot, jotka kunnioittavat 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja ja sitoutuvat edistämään niitä yhdessä;

| D. | ottaa huomioon, että EU-jäsenyyteen ei ole nopeaa reittiä ja että liittyminen on ansioihin perustuva ja jäsennelty prosessi, joka edellyttää EU:n jäsenyyskriteerien täyttämistä ja joka riippuu uudistusten tehokkaasta toteuttamisesta ja EU:n säännöstön saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU-jäsenyyteen ei ole nopeaa reittiä ja että liittyminen on ansioihin perustuva ja jäsennelty prosessi, joka edellyttää EU:n jäsenyyskriteerien täyttämistä ja joka riippuu uudistusten tehokkaasta toteuttamisesta ja EU:n säännöstön saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| E. | ottaa huomioon, että neuvosto poikkeuksellisesti pyysi nopeasti komissiota antamaan lausuntonsa Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian EU-jäsenyyshakemuksista; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että neuvosto poikkeuksellisesti pyysi nopeasti komissiota antamaan lausuntonsa Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian EU-jäsenyyshakemuksista;

| F. | ottaa huomioon, että 10. ja 11. maaliskuuta 2022 annetussa Versailles’n julistuksessa todettiin Eurooppa-neuvoston tunnustavan Ukrainan Eurooppaan suuntautuvat pyrkimykset ja eurooppalaiset valinnat; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 10. ja 11. maaliskuuta 2022 annetussa Versailles’n julistuksessa todettiin Eurooppa-neuvoston tunnustavan Ukrainan Eurooppaan suuntautuvat pyrkimykset ja eurooppalaiset valinnat;

| G. | ottaa huomioon, että Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian kansat ovat jo vuosia osoittaneet horjumattoman tukensa maidensa lähentymiselle Eurooppaan ja omaksuneet eurooppalaiset periaatteet ja arvot; toteaa, että Venäjän tukemaa Lukašenkan hallintoa vastustava Valko-Venäjän kansalaisten enemmistö on samoin ilmaissut haluavansa elää vapaassa, suvereenissa ja demokraattisessa maassa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian kansat ovat jo vuosia osoittaneet horjumattoman tukensa maidensa lähentymiselle Eurooppaan ja omaksuneet eurooppalaiset periaatteet ja arvot; toteaa, että Venäjän tukemaa Lukašenkan hallintoa vastustava Valko-Venäjän kansalaisten enemmistö on samoin ilmaissut haluavansa elää vapaassa, suvereenissa ja demokraattisessa maassa;

| H. | ottaa huomioon, että aiemmat tapahtumat ovat osoittaneet, että laajentumisen toteutumatta jäämisestä aiheutuu valtavia strategisia kustannuksia ja että se voi heikentää turvallisuutta ja vakautta maanosassamme; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että aiemmat tapahtumat ovat osoittaneet, että laajentumisen toteutumatta jäämisestä aiheutuu valtavia strategisia kustannuksia ja että se voi heikentää turvallisuutta ja vakautta maanosassamme;

| I. | ottaa huomioon, että EU:n suhteet Ukrainaan, Moldovan tasavaltaan ja Georgiaan perustuvat kunnianhimoisiin assosiaatiosopimuksiin ja pitkälle meneviin ja laaja-alaisiin vapaakauppa-alueisiin, mikä luo suotuisan ympäristön poliittiselle assosiaatiolle, lainsäädännön lähentämiselle ja taloudelliselle yhdentymiselle, jotka ovat tulevan liittymisprosessin keskeisiä osatekijöitä; ottaa huomioon, että assosiaatiosopimukset sekä pitkälle menevät ja laaja-alaiset vapaakauppasopimukset on vielä pantava kokonaisuudessaan täytäntöön; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU:n suhteet Ukrainaan, Moldovan tasavaltaan ja Georgiaan perustuvat kunnianhimoisiin assosiaatiosopimuksiin ja pitkälle meneviin ja laaja-alaisiin vapaakauppa-alueisiin, mikä luo suotuisan ympäristön poliittiselle assosiaatiolle, lainsäädännön lähentämiselle ja taloudelliselle yhdentymiselle, jotka ovat tulevan liittymisprosessin keskeisiä osatekijöitä; ottaa huomioon, että assosiaatiosopimukset sekä pitkälle menevät ja laaja-alaiset vapaakauppasopimukset on vielä pantava kokonaisuudessaan täytäntöön;

| J. | ottaa huomioon, että Ukraina, Moldovan tasavalta ja Georgia toimittivat EU:hun liittymistä koskevat kyselylomakkeet ennätysajassa ja osoittivat siten sekä huomattavan sitoutumisensa EU:n arvoihin että mittavan kykynsä ja halunsa saavuttaa nämä tavoitteet; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Ukraina, Moldovan tasavalta ja Georgia toimittivat EU:hun liittymistä koskevat kyselylomakkeet ennätysajassa ja osoittivat siten sekä huomattavan sitoutumisensa EU:n arvoihin että mittavan kykynsä ja halunsa saavuttaa nämä tavoitteet;

| K. | ottaa huomioon, että komissio julkaisi 17. kesäkuuta 2022 lausunnot näistä kolmesta hakemuksesta ja suosittelee, että neuvosto vahvistaisi Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian mahdollisuudet tulla EU:n jäseniksi; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komissio julkaisi 17. kesäkuuta 2022 lausunnot näistä kolmesta hakemuksesta ja suosittelee, että neuvosto vahvistaisi Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian mahdollisuudet tulla EU:n jäseniksi;

| L. | ottaa huomioon, että lausunnoissaan komissio suositteli ehdokasvaltion aseman myöntämistä Ukrainalle ja Moldovan tasavallalle sillä edellytyksellä, että ne toteuttavat tiettyjä uudistustoimia esimerkiksi oikeusvaltioperiaatteen ja korruption torjunnan alalla; toteaa, että Georgian tapauksessa komissio suositteli ehdokasmaan aseman myöntämistä vasta sen jälkeen, kun tietyt ensisijaiset tavoitteet on saavutettu; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että lausunnoissaan komissio suositteli ehdokasvaltion aseman myöntämistä Ukrainalle ja Moldovan tasavallalle sillä edellytyksellä, että ne toteuttavat tiettyjä uudistustoimia esimerkiksi oikeusvaltioperiaatteen ja korruption torjunnan alalla; toteaa, että Georgian tapauksessa komissio suositteli ehdokasmaan aseman myöntämistä vasta sen jälkeen, kun tietyt ensisijaiset tavoitteet on saavutettu;

| M. | katsoo, että ehdokasmaan aseman myöntäminen olisi vahva viesti toivosta ja solidaarisuudesta näiden kolmen maan kansalaisille ja osoittaisi, että Euroopan unioni on päättänyt vastata nykyisiin haasteisiin ja noudattaa tulevaisuuden visiotaan; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että ehdokasmaan aseman myöntäminen olisi vahva viesti toivosta ja solidaarisuudesta näiden kolmen maan kansalaisille ja osoittaisi, että Euroopan unioni on päättänyt vastata nykyisiin haasteisiin ja noudattaa tulevaisuuden visiotaan;

| 1. | suhtautuu myönteisesti Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian jäsenyyshakemuksiin, sillä ne ovat osoitus kansojen Eurooppaan suuntautuvista pyrkimyksistä ja toiveesta elää rauhassa ja turvassa vapaissa, demokraattisissa ja vauraissa maissa, joilla on hyvät naapuruussuhteet kaikkiin Euroopan maihin ja jotka tekevät yhä tiiviimpää yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu myönteisesti komission viralliseen suositukseen myöntää EU:n ehdokasmaan asema Ukrainalle ja Moldovan tasavallalle sekä tukea Georgian pyrkimyksiä lähentyä EU:hun; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa 23. ja 24. kesäkuuta 2022 pidettävän Eurooppa-neuvoston yhteydessä kokoontuvia valtioiden ja hallitusten päämiehiä myöntämään viipymättä EU:n ehdokasvaltion aseman Ukrainalle ja Moldovan tasavallalle ja myöntämään saman aseman Georgialle sen jälkeen, kun sen hallitus on saavuttanut komission lausunnossa esitetyt ensisijaiset tavoitteet; korostaa, että valtioiden ja hallitusten päämiesten on kannettava historiallinen vastuunsa ja annettava selkeitä poliittisia signaaleja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että Euroopan unioni myöntämä ehdokasvaltion asema tarkoittaa johtajuuden, päättäväisyyden ja vision osoittamista Venäjän raa’an Ukrainan vastaisen sodan ja geopoliittisen ympäristön uudelleenmäärittelypyrkimyksen yhteydessä, ja antaa selkeän poliittisen viestin siitä, että kyseiset maat ovat peruuttamattomasti valinneet eurooppalaisen suunnan, jonka niiden eurooppalaiset kumppanit ovat hyväksyneet ja johon kolmansien osapuolten ei pitäisi puuttua; toteaa jälleen, että EU:n on oltava luotettava kumppani ja uskottava geopoliittinen toimija, joka noudattaa periaatteitaan ja arvojaan osoittamalla solidaarisuutta niitä kohtaan, jotka puolustavat samoja ihanteita; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita luomaan poliittista tahtoa, jolla vauhditetaan uudelleen laajentumisprosessia, ja lunastamaan lupauksensa konkreettisilla myönteisillä toimilla unionin jäsenyyteen pyrkivien ja unionin jäsenyyden ansaitsevien maiden liittymisprosessissa; kehottaa siksi 23. ja 24. kesäkuuta 2022 pidettävää EU:n valtioiden ja hallitusten päämiesten kokousta edistämään Länsi-Balkanin laajentumisprosessia, joka on tällä hetkellä pysähdyksissä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että EU:n laajentumisprosessin uskottavuuden säilyttämiseksi ja sen muutosvoiman vapauttamiseksi pitkään jatkuneen sitoutumisen Länsi-Balkanin maihin on säilytettävä ja että niiden rinnakkaisen etenemisen on jatkuttava järkkymättä entistä dynaamisemmin ansioiden, poliittisen yhdenmukaistamisen, kansainvälisissä asioissa osoitettavan solidaarisuuden ja sovittujen sitoumusten pohjalta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että EU:hun liittymisen on tapahduttava SEU-sopimuksen 49 artiklan mukaisesti asiaankuuluvien menettelyjen mukaisesti ja edellyttäen, että vahvistetut kriteerit, erityisesti niin kutsutut Kööpenhaminan arviointiperusteet EU:n jäsenyydelle, täyttyvät; toteaa, että liittyminen on edelleen ansioihin perustuva prosessi, joka edellyttää asiaankuuluvien uudistusten hyväksymistä ja täytäntöönpanoa erityisesti demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien, markkinatalouden ja EU:n säännöstön täytäntöönpanon aloilla; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa siksi Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian viranomaisia osoittamaan yksiselitteisesti poliittisen tahtonsa toteuttaa kansojensa tavoitteet EU:hun liittymisestä ja vauhdittamaan merkittävästi edistymistä toteuttamalla tuntuvia uudistuksia, jotta EU:n jäsenyyskriteerit voidaan täyttää mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa tarvetta hyödyntää Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian kokemuksia niiden assosiaatiosopimusten ja pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppa-alueiden täytäntöönpanosta tulevan liittymisprosessin perustana, jotta nämä kolme maata voivat integroitua tiiviimmin EU:n sisämarkkinoihin ja tehostaa alakohtaista yhteistyötä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita valmistelemaan sisäisiä rakenteita ja tarjoamaan lisäresursseja sekä lisäämään teknistä apua ja poliittista tukea; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että ukrainalaiset, moldovalaiset ja georgialaiset ovat jatkuvasti tukeneet maidensa Eurooppa-myönteistä suuntautumista ja ansaitsevat elää vapaissa, demokraattisissa ja vauraissa maissa, jotka ovat ylpeitä ja sitoutuneita eurooppalaisen perheen jäseniä; toteaa, että tuleva Eurooppa-neuvoston kokous voi ottaa tärkeän ensimmäisen askeleen kohti näiden kolmen maan kansojen unelmien toteuttamista; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että EU on sitoutunut Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian suvereeniuteen, alueelliseen koskemattomuuteen ja poliittiseen riippumattomuuteen niiden kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä, ja tukee niiden pyrkimyksiä panna nämä periaatteet kaikilta osin täytäntöön; korostaa jäsenvaltioiden yhtenäisyyden ja solidaarisuuden tärkeyttä tässä asiassa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa päivittämään itäisen kumppanuuden politiikkaa, jotta se voi pysyä muutosvoimaisena ja merkityksellisenä välineenä nykyisessä Venäjän Ukrainaa vastaan käymässä hyökkäyssodassa, joka uhkaa myös Ukrainan naapurimaiden turvallisuutta ja vaikuttaa koko alueen vakauteen; toistaa, että itäisen kumppanuuden maiden on tehtävä alueellista yhteistyötä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota ja neuvostoa käynnistämään tehostetun ja jäsennellyn poliittisen vuoropuhelun ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa, jotta voidaan edistää taloudellista yhdentymistä ja lainsäädännön yhdenmukaistamista sekä tarvittaessa asteittaista osallistumista EU:n toimielinten työhön ja menettelyihin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jälleen EU:n toimielimiä nopeuttamaan tarvittavia toimia EU:n päätöksenteon tehostamiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa jälleen olevansa sitoutunut laajentumiseen, jolle ei ole vaihtoehtoa ja joka on enemmän kuin koskaan aiemmin geostrateginen investointi vakaaseen, vahvaan ja yhtenäiseen EU:hun; uskoo vakaasti, että EU:n jäseniksi pyrkiville maille mahdollisuus EU:n täysjäsenyyteen on unionin omien poliittisten, taloudellisten ja turvallisuusetujen mukaista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Ukrainan, Moldovan tasavallan, Georgian ja Länsi-Balkanin maiden presidenteille, hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

16.

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/6

---

P9_TA(2022)0257

Muuntogeeninen maissi DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 ja muunnostapahtumista DP4114, MON 810, MIR604 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatu muuntogeeninen maissi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 ja muunnostapahtumista DP4114, MON 810, MIR604 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

(2023/C 32/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 ja muunnostapahtumista DP4114, MON 810, MIR604 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D081155/01, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 ja muunnostapahtumista DP4114, MON 810, MIR604 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D081155/01,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa 16. toukokuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa 16. toukokuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 26. tammikuuta 2022 antaman lausunnon, joka julkaistiin 7. maaliskuuta 2022 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 26. tammikuuta 2022 antaman lausunnon, joka julkaistiin 7. maaliskuuta 2022 (3),

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Belgiaan sijoittautunut Pioneer Overseas Corporation toimitti 2. toukokuuta 2018 Yhdysvaltoihin sijoittautuneen Pioneer Hi-Bred International, Inc. -yhtiön puolesta hakemuksen muuntogeenistä maissia DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehujen saattamiseksi markkinoille asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti, jäljempänä ”hakemus”; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös muuntogeenistä maissia sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Belgiaan sijoittautunut Pioneer Overseas Corporation toimitti 2. toukokuuta 2018 Yhdysvaltoihin sijoittautuneen Pioneer Hi-Bred International, Inc. -yhtiön puolesta hakemuksen muuntogeenistä maissia DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehujen saattamiseksi markkinoille asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti, jäljempänä ”hakemus”; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös muuntogeenistä maissia sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta;

| B. | ottaa huomioon, että lisäksi hakemus kattoi sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka sisältävät 10:tä niiden yksittäisten muunnostapahtumien alayhdistelmää, joista muuntogeeninen maissi muodostuu, tai jotka koostuvat niistä tai ovat niistä valmistettuja; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lisäksi hakemus kattoi sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka sisältävät 10:tä niiden yksittäisten muunnostapahtumien alayhdistelmää, joista muuntogeeninen maissi muodostuu, tai jotka koostuvat niistä tai ovat niistä valmistettuja;

| C. | ottaa huomioon, että alayhdistelmälle MON 810 × NK603 on jo myönnetty lupa komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2018/2045 (5); ottaa huomioon, että ehdotus täytäntöönpanopäätökseksi kattaa siksi muuntogeenisen maissin ja loput hakemuksen yhdeksän alayhdistelmää (6); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että alayhdistelmälle MON 810 × NK603 on jo myönnetty lupa komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2018/2045 (5); ottaa huomioon, että ehdotus täytäntöönpanopäätökseksi kattaa siksi muuntogeenisen maissin ja loput hakemuksen yhdeksän alayhdistelmää (6);

| D. | ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä maissia koskevasta luvasta 26. tammikuuta 2022 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 7. maaliskuuta 2022; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä maissia koskevasta luvasta 26. tammikuuta 2022 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 7. maaliskuuta 2022;

| E. | ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi tuotettiin perinteisellä risteytyksellä, jossa yhdistyvät neljä yksittäistä muuntogeenistä maissitapahtumaa: DP4114, MON 810, MIR604 ja NK603; ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi antaa sietokyvyn kahta rikkakasvien torjunta-ainetta (glufosinaatti ja glyfosaatti) vastaan ja tuottaa viittä hyönteisiä torjuvaa proteiinia (7), jäljempänä ”Bt-toksiinit”; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi tuotettiin perinteisellä risteytyksellä, jossa yhdistyvät neljä yksittäistä muuntogeenistä maissitapahtumaa: DP4114, MON 810, MIR604 ja NK603; ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi antaa sietokyvyn kahta rikkakasvien torjunta-ainetta (glufosinaatti ja glyfosaatti) vastaan ja tuottaa viittä hyönteisiä torjuvaa proteiinia (7), jäljempänä ”Bt-toksiinit”;

| F. | ottaa huomioon, että hakija ei toimittanut kokeisiin perustuvia tietoja 9 alayhdistelmästä, joita EFSA ei ole aiemmin arvioinut (8); ottaa huomioon, että kokeisiin perustuvien tietojen puuttumisesta huolimatta EFSA totesi, että kyseiset alayhdistelmät eivät aiheuta turvallisuusongelmia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että hakija ei toimittanut kokeisiin perustuvia tietoja 9 alayhdistelmästä, joita EFSA ei ole aiemmin arvioinut (8); ottaa huomioon, että kokeisiin perustuvien tietojen puuttumisesta huolimatta EFSA totesi, että kyseiset alayhdistelmät eivät aiheuta turvallisuusongelmia;

Täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien puutteellinen arviointi

| G. | ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 (9) edellytetään sen arvioimista, vaikuttavatko odotetut maatalouskäytännöt tutkittavien ominaisuuksien ilmentymiseen; ottaa huomioon, että kyseisen täytäntöönpanoasetuksen mukaan tämä on erityisen tärkeää torjunta-aineille sietokykyisten kasvien tapauksessa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 (9) edellytetään sen arvioimista, vaikuttavatko odotetut maatalouskäytännöt tutkittavien ominaisuuksien ilmentymiseen; ottaa huomioon, että kyseisen täytäntöönpanoasetuksen mukaan tämä on erityisen tärkeää torjunta-aineille sietokykyisten kasvien tapauksessa;

| H. | toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien on erinäisissä tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille sietokykyisiä rikkakasveja (10); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen maissin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glyfosaatti- ja glufosinaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia määriä jäämiä ja niiden hajoamistuotteita, jäljempänä ”metaboliitit”; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien on erinäisissä tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille sietokykyisiä rikkakasveja (10); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen maissin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glyfosaatti- ja glufosinaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia määriä jäämiä ja niiden hajoamistuotteita, jäljempänä ”metaboliitit”;

| I. | ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetyt poissulkemiskriteerit (11); ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (12); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetyt poissulkemiskriteerit (11); ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (12);

| J. | ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole syöpää aiheuttava, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; ottaa huomioon, että joissakin muissa viimeaikaisissa vertaisarvioiduissa tieteellisissä tutkimuksissa vahvistetaan glyfosaatin karsinogeeninen potentiaali (13); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole syöpää aiheuttava, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; ottaa huomioon, että joissakin muissa viimeaikaisissa vertaisarvioiduissa tieteellisissä tutkimuksissa vahvistetaan glyfosaatin karsinogeeninen potentiaali (13);

| K. | ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja metaboliittien arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan (EFSA GMO Panel) toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa tämän olevan ongelmallista, sillä geneettinen muuttaminen voi itsessään vaikuttaa tapaan, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, sekä metaboliittien koostumukseen ja siten niiden toksisuuteen (14); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja metaboliittien arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan (EFSA GMO Panel) toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa tämän olevan ongelmallista, sillä geneettinen muuttaminen voi itsessään vaikuttaa tapaan, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, sekä metaboliittien koostumukseen ja siten niiden toksisuuteen (14);

Bt-toksiineihin liittyvät avoimet kysymykset

| L. | ottaa huomioon, että Bt-toksiinien toksisuutta arvioitiin sellaisten ruokintatutkimusten perusteella, joissa käytettiin ainoastaan bakteerien tuottamia eristettyjä Bt-proteiineja; ottaa huomioon, että eristetyillä proteiineilla tehdyillä toksikologisilla kokeilla ei ole juurikaan merkitystä, sillä muuntogeenisissä viljelykasveissa, kuten maississa, puuvillassa ja soijassa, esiintyvät Bt-toksiinit ovat luonnostaan toksisempia kuin eristetyt Bt-toksiinit; ottaa huomioon, että tämä johtuu siitä, että kasvikudoksessa olevat proteaasi-inhibiittorit (PI) voivat lisätä Bt-toksiinien toksisuutta hidastamalla niiden hajoamista; ottaa huomioon, että tämä ilmiö on osoitettu erinäisissä tieteellisissä tutkimuksissa, myös Monsantolle 30 vuotta sitten tehdyssä tutkimuksessa, jossa todettiin, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien toksisuutta jopa 20-kertaiseksi (15); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Bt-toksiinien toksisuutta arvioitiin sellaisten ruokintatutkimusten perusteella, joissa käytettiin ainoastaan bakteerien tuottamia eristettyjä Bt-proteiineja; ottaa huomioon, että eristetyillä proteiineilla tehdyillä toksikologisilla kokeilla ei ole juurikaan merkitystä, sillä muuntogeenisissä viljelykasveissa, kuten maississa, puuvillassa ja soijassa, esiintyvät Bt-toksiinit ovat luonnostaan toksisempia kuin eristetyt Bt-toksiinit; ottaa huomioon, että tämä johtuu siitä, että kasvikudoksessa olevat proteaasi-inhibiittorit (PI) voivat lisätä Bt-toksiinien toksisuutta hidastamalla niiden hajoamista; ottaa huomioon, että tämä ilmiö on osoitettu erinäisissä tieteellisissä tutkimuksissa, myös Monsantolle 30 vuotta sitten tehdyssä tutkimuksessa, jossa todettiin, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien toksisuutta jopa 20-kertaiseksi (15);

| M. | ottaa huomioon, että tätä kasvanutta toksisuutta ei oteta huomioon EFSAn riskinarvioinneissa, vaikka se on merkityksellistä kaikkien tuontia tai viljelyä varten unionissa hyväksyttävien Bt-kasvien osalta; toteaa, että sen vuoksi ei voida sulkea pois, että tästä PI:n ja Bt-toksiinien väliseen vuorovaikutukseen liittyvästä kasvaneesta toksisuudesta aiheutuu riskejä ihmisille ja eläimille, jotka käyttävät Bt-toksiineja sisältäviä elintarvikkeita ja rehuja; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että tätä kasvanutta toksisuutta ei oteta huomioon EFSAn riskinarvioinneissa, vaikka se on merkityksellistä kaikkien tuontia tai viljelyä varten unionissa hyväksyttävien Bt-kasvien osalta; toteaa, että sen vuoksi ei voida sulkea pois, että tästä PI:n ja Bt-toksiinien väliseen vuorovaikutukseen liittyvästä kasvaneesta toksisuudesta aiheutuu riskejä ihmisille ja eläimille, jotka käyttävät Bt-toksiineja sisältäviä elintarvikkeita ja rehuja;

| N. | ottaa huomioon, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (16), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (16), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa;

| O. | toteaa, että eräässä tieteellisessä tutkimuksessa havaittiin, että Bt-toksiinien toksisuus saattaa lisääntyä myös vuorovaikutuksessa ruiskuttamisesta rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvien jäämien kanssa ja että tarvitaan lisätutkimuksia useiden muunnostapahtumien yhteisvaikutuksista (muuntogeeniset viljelykasvit, jotka on muunnettu kestämään rikkakasvien torjunta-aineita ja tuottamaan hyönteismyrkkyjä Bt-toksiinien muodossa) (17); ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden metaboliittien mahdollista vuorovaikutusta Bt-toksiinien kanssa koskevan arvioinnin ei kuitenkaan katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana riskinarviointia; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että eräässä tieteellisessä tutkimuksessa havaittiin, että Bt-toksiinien toksisuus saattaa lisääntyä myös vuorovaikutuksessa ruiskuttamisesta rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvien jäämien kanssa ja että tarvitaan lisätutkimuksia useiden muunnostapahtumien yhteisvaikutuksista (muuntogeeniset viljelykasvit, jotka on muunnettu kestämään rikkakasvien torjunta-aineita ja tuottamaan hyönteismyrkkyjä Bt-toksiinien muodossa) (17); ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden metaboliittien mahdollista vuorovaikutusta Bt-toksiinien kanssa koskevan arvioinnin ei kuitenkaan katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana riskinarviointia;

Bt-viljelykasvit: vaikutukset muihin kuin torjuttaviin organismeihin

| P. | ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, muuntogeenisten Bt-viljelykasvien käyttö johtaa sekä torjuttavien että muiden kuin torjuttavien organismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, muuntogeenisten Bt-viljelykasvien käyttö johtaa sekä torjuttavien että muiden kuin torjuttavien organismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille;

| Q. | ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen toimintamalli, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin torjuttaviin organismeihin voida sulkea pois (18); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haittavaikutuksista muille kuin kohteena oleville lajeille (19); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen toimintamalli, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin torjuttaviin organismeihin voida sulkea pois (18); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haittavaikutuksista muille kuin kohteena oleville lajeille (19);

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja sidosryhmien huomautukset

| R. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (20); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (20);

| S. | ottaa huomioon, että riippumattoman tutkimusorganisaation tekemässä yksityiskohtaisessa analyysissa todetaan muun muassa, että EFSAn lausunnon muuntogeenisen maissin lupahakemuksesta ei voida katsoa täyttävän muunnostapahtumien yhdistelmästä johtuvien mahdollisten synergististen tai antagonististen vaikutusten arviointia koskevia vaatimuksia toksikologian osalta ja että sen vuoksi EFSAn tekemää toksikologista arviointia ei voida hyväksyä (21); |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että riippumattoman tutkimusorganisaation tekemässä yksityiskohtaisessa analyysissa todetaan muun muassa, että EFSAn lausunnon muuntogeenisen maissin lupahakemuksesta ei voida katsoa täyttävän muunnostapahtumien yhdistelmästä johtuvien mahdollisten synergististen tai antagonististen vaikutusten arviointia koskevia vaatimuksia toksikologian osalta ja että sen vuoksi EFSAn tekemää toksikologista arviointia ei voida hyväksyä (21);

Unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen

| T. | ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien (YK) erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (22); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (23); ottaa huomioon, että muuntogeenisen maissin tuonnin salliminen lisäisi tämän glufosinaatti- ja glyfosaattipohjaisilla rikkakasvien torjunta-aineilla käsiteltävän viljelykasvin kysyntää ja lisäisi siten työntekijöiden ja ympäristön altistumista kolmansissa maissa; katsoo, että työntekijöiden ja ympäristön altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien kohdalla, koska torjunta-aineita käytetään suurempia määriä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien (YK) erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (22); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (23); ottaa huomioon, että muuntogeenisen maissin tuonnin salliminen lisäisi tämän glufosinaatti- ja glyfosaattipohjaisilla rikkakasvien torjunta-aineilla käsiteltävän viljelykasvin kysyntää ja lisäisi siten työntekijöiden ja ympäristön altistumista kolmansissa maissa; katsoo, että työntekijöiden ja ympäristön altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien kohdalla, koska torjunta-aineita käytetään suurempia määriä;

| U. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 julkaistun vertaisarvioidun tutkimuksen mukaan Roundup, joka on yksi maailman laajimmin käytetyistä glyfosaattipohjaisista rikkakasvien torjunta-aineista, voi aiheuttaa biologisen monimuotoisuuden vähenemistä ja tehdä ekosysteemeistä alttiimpia pilaantumiselle ja ilmastonmuutokselle (24); |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 julkaistun vertaisarvioidun tutkimuksen mukaan Roundup, joka on yksi maailman laajimmin käytetyistä glyfosaattipohjaisista rikkakasvien torjunta-aineista, voi aiheuttaa biologisen monimuotoisuuden vähenemistä ja tehdä ekosysteemeistä alttiimpia pilaantumiselle ja ilmastonmuutokselle (24);

| V. | toteaa, että koska unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen, jäljempänä ”biodiversiteettisopimus”, sopimuspuoli, sen vastuulla on varmistaa, että sen lainkäyttövallan tai valvonnan alaiset toimet eivät vahingoita ympäristöä toisen valtion alueella (25); |
| --- | --- |

V.

toteaa, että koska unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen, jäljempänä ”biodiversiteettisopimus”, sopimuspuoli, sen vastuulla on varmistaa, että sen lainkäyttövallan tai valvonnan alaiset toimet eivät vahingoita ympäristöä toisen valtion alueella (25);

| W. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biodiversiteettisopimuksesta; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biodiversiteettisopimuksesta;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| X. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa 16. toukokuuta 2022 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa 16. toukokuuta 2022 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä;

| Y. | ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| Z. | ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella parlamentti on jo 27 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella parlamentti on jo 27 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet;

| AA. | toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille huolimatta demokraattisuuden puutteesta, jonka se itsekin myöntää, jäsenvaltioiden tuen puuttumisesta ja parlamentin vastustuksesta; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille huolimatta demokraattisuuden puutteesta, jonka se itsekin myöntää, jäsenvaltioiden tuen puuttumisesta ja parlamentin vastustuksesta;

| AB. | ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (26); |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (26);

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisen asetuksen tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (27) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen korkeatasoisen suojelun varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää komissiota olemaan myöntämättä lupaa rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien tuonnille, koska siihen liittyy täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntynyttä käyttöä ja sen vuoksi enemmän riskejä biologiselle monimuotoisuudelle, elintarvikkeiden turvallisuudelle ja työntekijöiden terveydelle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (28); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio on sen jälkeen edelleen myöntänyt lupia muuntogeenisten organismien tuonnille unioniin huolimatta parlamentin jatkuvasta vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänestää päätöksiä vastaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen kerran komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biodiversiteettisopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; kehottaa jälleen liittämään ehdotuksiin täytäntöönpanosäädöksiksi perustelut, joissa selitetään, miten niissä varmistetaan vahingon välttämisen periaatteen noudattaminen (29); |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa EFSAa vaatimaan tietoja siitä, miten muuntogeenisistä kasveista saatujen elintarvikkeiden ja rehujen kulutus vaikuttaa suoliston mikrobiomiin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa jälleen komissiota pidättäytymään myöntämästä lupia useiden muunnostapahtumien alayhdistelmille, paitsi jos EFSA on arvioinut ne perusteellisesti hakijan toimittamien täydellisten kokeisiin perustuvien tietojen pohjalta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo erityisesti, että sellaisten muuntogeenisten kasvilajikkeiden hyväksyminen, joista ei ole toimitettu kokeisiin perustuvia tietoja, joita ei ole testattu tai joita ei ole ehkä vielä edes kehitetty, on vastoin yleisen elintarvikelainsäädännön periaatteita, sellaisina kuin ne on vahvistettu asetuksessa (EY) N:o 178/2002; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2020 hyväksymissä tarkistuksissa ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 182/2011 muuttamisesta (30), jotka hyväksyttiin parlamentissa neuvoston kanssa käytävien neuvottelujen pohjaksi, todetaan, että komission ei pidä myöntää lupaa muuntogeenisille organismeille, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei kannata sitä; vaatii komissiota noudattamaan tätä kantaa ja kehottaa neuvostoa jatkamaan työtään ja hyväksymään kiireellisesti yleisnäkemyksen tästä asiasta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan tieteellinen lausunto aiheesta ”Assessment of genetically modified maize DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 and subcombinations, for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-NL-2018-150)”, EFSA Journal 2022,20(3):7134, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2022.7134

(4)  Parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille.

Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 11). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 11).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 15). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 15).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 20). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 20).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 2).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 7).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 12). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 12).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 18). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 18).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 323, 11.8.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 323, 11.8.2021, s. 7).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 415, 13.10.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 415, 13.10.2021, s. 2).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 415, 13.10.2021, s. 8). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 415, 13.10.2021, s. 8).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 415, 13.10.2021, s. 15). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 415, 13.10.2021, s. 15).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 36). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 36).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 43). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 43).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 49). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 49).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 56). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 56).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 63). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 63).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 474, 24.11.2021, s. 66). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 474, 24.11.2021, s. 66).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 474, 24.11.2021, s. 74). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 474, 24.11.2021, s. 74).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 45). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 45).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 52). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 52).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 59). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 59).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 66). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 66).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa GMB151 (BCS-GM151-6) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa GMB151 (BCS-GM151-6) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0024).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0025).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB811 (BCS-GH811-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB811 (BCS-GH811-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0062).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä rapsia 73496 (DP-Ø73496-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä rapsia 73496 (DP-Ø73496-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0063).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. huhtikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87769 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0115). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. huhtikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87769 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0115).

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/2045, annettu 19. joulukuuta 2018, muuntogeenistä maissia NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL L 327, 21.12.2018, s. 65).

(6)  MIR604 × NK603 × DP4114, MON 810 × NK603 × DP4114, MON 810 × MIR604 × DP4114, MON 810 × MIR604 × NK603, NK603 × DP4114, MIR604 × DP4114, MIR604 × NK603, MON 810 × DP4114 ja MON 810 × MIR604.

(7)  Cry1F, Cry34Ab1, Cry35Ab1, Cry1Ab ja mCry3A.

(8)  EFSAn lausunto, s. 4.

(9)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 503/2013, annettu 3. huhtikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisista muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupahakemuksista sekä asetusten (EY) N:o 641/2004 ja (EY) N:o 1981/2006 muuttamisesta (EUVL L 157, 8.6.2013, s. 1).

(10)  Ks. esim. Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016;57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe, 28. syyskuuta 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24;

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21. lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as

(13)  Ks. esimerkiksi https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 ja https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(14)  Tämä koskee nimenomaan glyfosaattia, kuten todetaan EFSAn arvioinnissa ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018;16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., ”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990, 38, s. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051.

(16)  Katsaus aiheeseen, ks. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, toukokuu 2016, 36(5), s. 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252.

(17)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0278691516300722?via%3Dihub

(18)  Ks. esim. Hilbeck, A., Otto, M., ”Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(19)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ”Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(20)  Jäsenvaltioiden huomautukset, saatavilla EFSAn kysymysrekisterin kautta: https://open.efsa.europa.eu/

(21)  TestBioTechin lausunto EFSAn muuntogeenisestä maissista DP4114 x MON810 x MIR604 x NK603 ja alayhdistelmistä elintarvike- ja rehukäyttöön asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti suorittamasta arvioinnista (Pioneerin hakemus FSA-GMO-NL-2018-150).

(22)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(23)  https://indicators.report/targets/3-9/

(24)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(25)  Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 3 artikla: https://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/1994/19940078#idm45237816236848

(26)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6 artiklan 3 kohta) mukaan komissio ”voi hyväksyä” luvan, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista, eli sen ei ole pakko hyväksyä lupaa.

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(28)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(29)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. tammikuuta 2020 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2), 102 kohta.

(30)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 257.

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/14

---

P9_TA(2022)0258

Muuntogeeninen maissi NK603 × T25 × DAS-40278-9 ja sen alayhdistelmä T25 × DAS-40278-9

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 202219. toukokuuta 2022 annetusta komission täytäntöönpanopäätöksestä (EU) 2022/797 muuntogeenistä maissia NK603 × T25 × DAS-40278-9 ja sen alayhdistelmää T25 × DAS-40278-9 sisältävien, niistä koostuvien tai niistä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

(2023/C 32/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/797 muuntogeenistä maissia NK603 × T25 × DAS-40278-9 ja sen alayhdistelmää T25 × DAS-40278-9 sisältävien, niistä koostuvien tai niistä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D080148/03 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 annetun komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/797 muuntogeenistä maissia NK603 × T25 × DAS-40278-9 ja sen alayhdistelmää T25 × DAS-40278-9 sisältävien, niistä koostuvien tai niistä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D080148/03 (1),

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa 1. huhtikuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, ja muutoksenhakukomiteassa 26. huhtikuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin niin ikään olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa 1. huhtikuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, ja muutoksenhakukomiteassa 26. huhtikuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin niin ikään olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (3) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (3) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 29. lokakuuta 2021 antaman lausunnon (4), joka julkaistiin 13. joulukuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 29. lokakuuta 2021 antaman lausunnon (4), joka julkaistiin 13. joulukuuta 2021,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Pioneer Overseas Corporation toimitti 12. joulukuuta 2019 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen, joka koski muuntogeenistä maissia NK603 × T25 × DAS-40278-9, jäljempänä ”muuntogeeninen maissi”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehujen saattamista markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös muuntogeenistä maissia sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Pioneer Overseas Corporation toimitti 12. joulukuuta 2019 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen, joka koski muuntogeenistä maissia NK603 × T25 × DAS-40278-9, jäljempänä ”muuntogeeninen maissi”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehujen saattamista markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös muuntogeenistä maissia sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta;

| B. | ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä maissia koskevasta luvasta 29. lokakuuta 2021 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 13. joulukuuta 2021; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä maissia koskevasta luvasta 29. lokakuuta 2021 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 13. joulukuuta 2021;

| C. | ottaa huomioon, että kolme muunnostapahtumaa sisältävä muuntogeeninen maissi tuotettiin perinteisellä risteytyksellä, jossa yhdistyvät kolme yksittäistä geenimuunnostapahtumaa: NK603, joka antaa sietokyvyn glyfosaattiin pohjautuvia rikkakasvien torjunta-aineita vastaan, T25, joka antaa sietokyvyn glufosinaattiammoniumiin pohjautuvia rikkakasvien torjunta-aineita vastaan, ja DAS-40278-9, joka katalysoi rikkakasvien torjunta-aineena käytettävien aryloksifenoksipropionaattien (AOPP) hajoamista ja antaa sietokyvyn 2,4-dikloorifenoksietikkahappoa (2,4-D) sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita vastaan (6); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kolme muunnostapahtumaa sisältävä muuntogeeninen maissi tuotettiin perinteisellä risteytyksellä, jossa yhdistyvät kolme yksittäistä geenimuunnostapahtumaa: NK603, joka antaa sietokyvyn glyfosaattiin pohjautuvia rikkakasvien torjunta-aineita vastaan, T25, joka antaa sietokyvyn glufosinaattiammoniumiin pohjautuvia rikkakasvien torjunta-aineita vastaan, ja DAS-40278-9, joka katalysoi rikkakasvien torjunta-aineena käytettävien aryloksifenoksipropionaattien (AOPP) hajoamista ja antaa sietokyvyn 2,4-dikloorifenoksietikkahappoa (2,4-D) sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita vastaan (6);

| D. | ottaa huomioon, että EFSA on aiemmin arvioinut alayhdistelmää NK603 x T25 ja alayhdistelmää NK603 x DAS-40278–9; ottaa huomioon, että hakija ei toimittanut kokeisiin perustuvia tietoja alayhdistelmästä DAS-40278-9 x T25, jota EFSA ei ole aiemmin arvioinut; ottaa huomioon, että tästä huolimatta EFSA totesi, että kyseiset alayhdistelmät eivät aiheuta turvallisuusongelmia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EFSA on aiemmin arvioinut alayhdistelmää NK603 x T25 ja alayhdistelmää NK603 x DAS-40278–9; ottaa huomioon, että hakija ei toimittanut kokeisiin perustuvia tietoja alayhdistelmästä DAS-40278-9 x T25, jota EFSA ei ole aiemmin arvioinut; ottaa huomioon, että tästä huolimatta EFSA totesi, että kyseiset alayhdistelmät eivät aiheuta turvallisuusongelmia;

Täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien puutteellinen arviointi

| E. | ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 (7) edellytetään sen arvioimista, vaikuttavatko odotetut maatalouskäytännöt tutkittavien ominaisuuksien ilmentymiseen; ottaa huomioon, että kyseisen täytäntöönpanoasetuksen mukaan tämä on erityisen tärkeää torjunta-aineille sietokykyisten kasvien tapauksessa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 (7) edellytetään sen arvioimista, vaikuttavatko odotetut maatalouskäytännöt tutkittavien ominaisuuksien ilmentymiseen; ottaa huomioon, että kyseisen täytäntöönpanoasetuksen mukaan tämä on erityisen tärkeää torjunta-aineille sietokykyisten kasvien tapauksessa;

| F. | toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien on erinäisissä tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille sietokykyisiä rikkakasveja (8); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen maissin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glyfosaattiin ja glufosinaattiin pohjautuvien ja AOPP:tä ja 2,4-D:tä sisältävien rikkakasvien torjunta-aineiden annoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia määriä jäämiä ja niiden hajoamistuotteita, jäljempänä ”metaboliitit”; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien on erinäisissä tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille sietokykyisiä rikkakasveja (8); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen maissin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glyfosaattiin ja glufosinaattiin pohjautuvien ja AOPP:tä ja 2,4-D:tä sisältävien rikkakasvien torjunta-aineiden annoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia määriä jäämiä ja niiden hajoamistuotteita, jäljempänä ”metaboliitit”;

| G. | ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 (9) säädetyt poissulkemiskriteerit; ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (10); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 (9) säädetyt poissulkemiskriteerit; ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (10);

| H. | ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole syöpää aiheuttava, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; ottaa huomioon, että joissakin muissa viimeaikaisissa vertaisarvioiduissa tieteellisissä tutkimuksissa vahvistetaan glyfosaatin karsinogeeninen potentiaali (11); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole syöpää aiheuttava, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; ottaa huomioon, että joissakin muissa viimeaikaisissa vertaisarvioiduissa tieteellisissä tutkimuksissa vahvistetaan glyfosaatin karsinogeeninen potentiaali (11);

| I. | ottaa huomioon, että muuntogeenisten kasvien kehittämiseen osallistuvan asiantuntijan vertaisarvioidussa tieteellisessä artikkelissa kyseenalaistetaan 2,4-D:tä sietävien muuntogeenisten viljelykasvien turvallisuus, koska 2,4-D hajoaa sytotoksisiksi hajoamistuotteiksi (12); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että muuntogeenisten kasvien kehittämiseen osallistuvan asiantuntijan vertaisarvioidussa tieteellisessä artikkelissa kyseenalaistetaan 2,4-D:tä sietävien muuntogeenisten viljelykasvien turvallisuus, koska 2,4-D hajoaa sytotoksisiksi hajoamistuotteiksi (12);

| J. | toteaa, että muuntogeenisten kasvien torjunta-ainejäämien ja metaboliittien arvioinnin ei katsota kuuluvan geneettisesti muunnettuja organismeja käsittelevän EFSAn lautakunnan toimivaltaan eikä arviointia siten tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa tämän olevan ongelmallista, sillä geneettinen muuttaminen voi itsessään vaikuttaa tapaan, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, sekä metaboliittien koostumukseen ja siten niiden toksisuuteen (13); |
| --- | --- |

J.

toteaa, että muuntogeenisten kasvien torjunta-ainejäämien ja metaboliittien arvioinnin ei katsota kuuluvan geneettisesti muunnettuja organismeja käsittelevän EFSAn lautakunnan toimivaltaan eikä arviointia siten tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa tämän olevan ongelmallista, sillä geneettinen muuttaminen voi itsessään vaikuttaa tapaan, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, sekä metaboliittien koostumukseen ja siten niiden toksisuuteen (13);

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten huomautukset

| K. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (14); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa todetaan, että muuntogeenisessä maississa käytettävien rikkakasvien torjunta-aineiden, niiden jäämien ja metaboliittien välistä vuorovaikutusta ei voida sulkea pois ja että tästä kemiallisesta yhdistelmästä ei ole koskaan aiemmin tehty toksikologisia testejä ja että se voi vaikuttaa ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön; ottaa huomioon, että muuntogeenisessä maississa on vektorista peräisin oleva antibioottiresistentti beetalaktamaasigeeni (bla-geeni), joka inaktivoi kriittisen tärkeitä penisilliinejä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (14); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa todetaan, että muuntogeenisessä maississa käytettävien rikkakasvien torjunta-aineiden, niiden jäämien ja metaboliittien välistä vuorovaikutusta ei voida sulkea pois ja että tästä kemiallisesta yhdistelmästä ei ole koskaan aiemmin tehty toksikologisia testejä ja että se voi vaikuttaa ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön; ottaa huomioon, että muuntogeenisessä maississa on vektorista peräisin oleva antibioottiresistentti beetalaktamaasigeeni (bla-geeni), joka inaktivoi kriittisen tärkeitä penisilliinejä;

| L. | ottaa huomioon, että erään jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen (15) mukaan hakijan väitteet siitä, että hakemukseen sisältyvät tieteelliset tiedot ovat luottamuksellisia, ovat ristiriidassa Århusin yleissopimuksen kanssa, jossa määrätään yleisön oikeudesta saada tietoa ympäristöasioissa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että erään jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen (15) mukaan hakijan väitteet siitä, että hakemukseen sisältyvät tieteelliset tiedot ovat luottamuksellisia, ovat ristiriidassa Århusin yleissopimuksen kanssa, jossa määrätään yleisön oikeudesta saada tietoa ympäristöasioissa;

Unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen

| M. | ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien (YK) erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (16); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (17); ottaa huomioon, että muuntogeenisen maissin tuonnin salliminen lisäisi tämän glufosinaattiin ja glyfosaattiin pohjautuvilla ja AOPP:tä ja 2,4-D:tä sisältävillä rikkakasvien torjunta-aineilla käsiteltävän viljelykasvin kysyntää ja lisäisi siten työntekijöiden ja ympäristön altistumista kolmansissa maissa; katsoo, että työntekijöiden ja ympäristön altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien kohdalla, koska torjunta-aineita käytetään suurempia määriä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien (YK) erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (16); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (17); ottaa huomioon, että muuntogeenisen maissin tuonnin salliminen lisäisi tämän glufosinaattiin ja glyfosaattiin pohjautuvilla ja AOPP:tä ja 2,4-D:tä sisältävillä rikkakasvien torjunta-aineilla käsiteltävän viljelykasvin kysyntää ja lisäisi siten työntekijöiden ja ympäristön altistumista kolmansissa maissa; katsoo, että työntekijöiden ja ympäristön altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien kohdalla, koska torjunta-aineita käytetään suurempia määriä;

| N. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 julkaistun vertaisarvioidun tutkimuksen mukaan Roundup, joka on yksi maailman laajimmin käytetyistä glyfosaattiin pohjautuvia rikkakasvien torjunta-aineista, voi aiheuttaa biologisen monimuotoisuuden vähenemistä ja tehdä ekosysteemeistä alttiimpia pilaantumiselle ja ilmastonmuutokselle (18); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 julkaistun vertaisarvioidun tutkimuksen mukaan Roundup, joka on yksi maailman laajimmin käytetyistä glyfosaattiin pohjautuvia rikkakasvien torjunta-aineista, voi aiheuttaa biologisen monimuotoisuuden vähenemistä ja tehdä ekosysteemeistä alttiimpia pilaantumiselle ja ilmastonmuutokselle (18);

| O. | toteaa, että koska unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen, jäljempänä ”biodiversiteettisopimus”, sopimuspuoli, sen vastuulla on varmistaa, että sen lainkäyttövallan tai valvonnan alaiset toimet eivät vahingoita ympäristöä toisen valtion alueella (19); |
| --- | --- |

O.

toteaa, että koska unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen, jäljempänä ”biodiversiteettisopimus”, sopimuspuoli, sen vastuulla on varmistaa, että sen lainkäyttövallan tai valvonnan alaiset toimet eivät vahingoita ympäristöä toisen valtion alueella (19);

| P. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biodiversiteettisopimuksesta; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biodiversiteettisopimuksesta;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| Q. | ottaa huomioon, että pysyvä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitea päätti olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä; ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklassa tarkoitetun muutoksenhakukomitean äänestyksessä 26. huhtikuuta 2022 päätettiin myös olla antamatta lausuntoa; ottaa huomioon, että 14 jäsenvaltiota (jotka edustavat 35,72:ta prosenttia EU:n väestöstä) äänesti vastaan ja kolme jäsenvaltiota (34,53 prosenttia väestöstä) pidättyi äänestämästä ja vain 10 jäsenvaltiota (29,75 prosenttia väestöstä) äänesti puolesta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että pysyvä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitea päätti olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä; ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklassa tarkoitetun muutoksenhakukomitean äänestyksessä 26. huhtikuuta 2022 päätettiin myös olla antamatta lausuntoa; ottaa huomioon, että 14 jäsenvaltiota (jotka edustavat 35,72:ta prosenttia EU:n väestöstä) äänesti vastaan ja kolme jäsenvaltiota (34,53 prosenttia väestöstä) pidättyi äänestämästä ja vain 10 jäsenvaltiota (29,75 prosenttia väestöstä) äänesti puolesta;

| R. | ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| S. | ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella parlamentti on jo 27 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella parlamentti on jo 27 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet;

| T. | toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille huolimatta demokraattisuuden puutteesta, jonka se itsekin myöntää, jäsenvaltioiden tuen puuttumisesta ja parlamentin vastustuksesta; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille huolimatta demokraattisuuden puutteesta, jonka se itsekin myöntää, jäsenvaltioiden tuen puuttumisesta ja parlamentin vastustuksesta;

| U. | ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (20); |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (20);

| 1. | katsoo, että komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/797 ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/797 ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisen asetuksen tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (21) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen korkeatasoisen suojelun varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota kumoamaan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/797; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää komissiota olemaan myöntämättä lupaa rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien tuonnille, koska siihen liittyy täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntynyttä käyttöä ja sen vuoksi enemmän riskejä biologiselle monimuotoisuudelle, elintarvikkeiden turvallisuudelle ja työntekijöiden terveydelle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (22); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio on sen jälkeen edelleen myöntänyt lupia muuntogeenisten organismien tuonnille unioniin huolimatta parlamentin jatkuvasta vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänestää päätöksiä vastaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen kerran komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biodiversiteettisopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; kehottaa jälleen liittämään ehdotuksiin täytäntöönpanosäädöksiksi perustelut, joissa selitetään, miten niissä varmistetaan vahingon välttämisen periaatteen noudattaminen (23); |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2020 hyväksymissä tarkistuksissa ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 182/2011 (24) muuttamisesta, jotka hyväksyttiin parlamentissa neuvoston kanssa käytävien neuvottelujen pohjaksi, todetaan, että komission ei pidä myöntää lupaa muuntogeenisille organismeille, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei kannata sitä; vaatii komissiota noudattamaan tätä kantaa ja kehottaa neuvostoa jatkamaan työtään ja hyväksymään kiireellisesti yleisnäkemyksen tästä asiasta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  
  EUVL L 141, 20.5.2022, s. 116.

(2)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(3)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6942

(5)  Parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 202, 28.5.2021, s. 11
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 202, 28.5.2021, s. 11
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 202, 28.5.2021, s. 15
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 202, 28.5.2021, s. 15
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 202, 28.5.2021, s. 20
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 202, 28.5.2021, s. 20
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 208, 1.6.2021, s. 2
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 208, 1.6.2021, s. 2
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 208, 1.6.2021, s. 7
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 208, 1.6.2021, s. 7
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 208, 1.6.2021, s. 12
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 208, 1.6.2021, s. 12
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 208, 1.6.2021, s. 18
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 208, 1.6.2021, s. 18
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti
  EUVL C 323, 11.8.2021, s. 7
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti
  EUVL C 323, 11.8.2021, s. 7
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 415, 13.10.2021, s. 2
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 415, 13.10.2021, s. 2
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 415, 13.10.2021, s. 8
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 415, 13.10.2021, s. 8
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 415, 13.10.2021, s. 15
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 415, 13.10.2021, s. 15
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 36
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 36
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 43
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 43
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 49
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 49
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 56
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 56
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 63
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 63
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 66
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 66
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 74
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 74
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 45
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 45
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 52
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 52
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 59
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 59
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 66
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (
  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 66
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa GMB151 (BCS-GM151-6) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa GMB151 (BCS-GM151-6) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0024).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0025).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB811 (BCS-GH811-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB811 (BCS-GH811-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0062).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä rapsia 73496 (DP-Ø73496-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä rapsia 73496 (DP-Ø73496-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0063).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. huhtikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87769 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0115). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. huhtikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87769 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0115).

(6)  EFSAn lausunto, s. 3.

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 503/2013, annettu 3. huhtikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisista muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupahakemuksista sekä asetusten (EY) N:o 641/2004 ja (EY) N:o 1981/2006 muuttamisesta (
  EUVL L 157, 8.6.2013, s. 1
  ).

(8)  Ks. esim. Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016;57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28. syyskuuta 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21. lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(10)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as

(11)  Ks. esimerkiksi https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 ja https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(12)  Lurquin, P.F., ”Production of a toxic metabolite in 2,4-D-resistant GM crop plants”, 3 Biotech 6, 82 (2016), https://doi.org/10.1007/s13205-016-0387-9

(13)  Tämä koskee myös glyfosaattia, kuten todetaan EFSAn arvioinnissa ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018;16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(14)  Jäsenvaltioiden huomautukset, saatavilla EFSAn kysymysrekisterin kautta: https://open.efsa.europa.eu/

(15)  Sama kuin edellä, s. 75.

(16)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(17)  https://indicators.report/targets/3-9/

(18)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(19)  Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 3 artikla: https://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/1994/19940078#idm45237816236848

(20)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6 artiklan 3 kohta) mukaan komissio ”voi hyväksyä” luvan, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista, eli sen ei ole pakko hyväksyä lupaa.

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. tammikuuta 2020 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2), 102 kohta.

(24)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 257.

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/20

---

P9_TA(2022)0262

Laiton puunkorjuu EU:ssa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 laittomasta puunkorjuusta EU:ssa (2022/2523(RSP))

(2023/C 32/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 227 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 227 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4, 191, 230 ja 258 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4, 191, 230 ja 258 artiklan,

| — | ottaa huomioon puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta 20. lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 995/2010 (1) (EU:n puutavara-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta 20. lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 995/2010 (1) (EU:n puutavara-asetus),

| — | ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (2) (luontodirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (2) (luontodirektiivi),

| — | ottaa huomioon tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY (3) (strategista ympäristöarviointia koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY (3) (strategista ympäristöarviointia koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6. syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 (4) (Århus-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6. syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 (4) (Århus-asetus),

| — | ottaa huomioon 12. helmikuuta 2020 hyväksytyn Euroopan komission rikkomuspaketin rikkomusmenettelyn INFR(2020)2033, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. helmikuuta 2020 hyväksytyn Euroopan komission rikkomuspaketin rikkomusmenettelyn INFR(2020)2033,

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon 16. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon uudesta EU:n metsästrategiasta 2030 (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon uudesta EU:n metsästrategiasta 2030 (COM(2021)0572),

| — | ottaa huomioon 17. marraskuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle sekä asetuksen (EU) N:o 995/2010 kumoamisesta (COM(2021)0706), jolla pyritään vähentämään EU-lähtöistä metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. marraskuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle sekä asetuksen (EU) N:o 995/2010 kumoamisesta (COM(2021)0706), jolla pyritään vähentämään EU-lähtöistä metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin ja direktiivin 2008/99/EY korvaamisesta (COM(2021)0851) sekä siihen liittyvän tiedonannon (COM(2021)0814), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin ja direktiivin 2008/99/EY korvaamisesta (COM(2021)0851) sekä siihen liittyvän tiedonannon (COM(2021)0814),

| — | ottaa huomioon tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin annetun asetuksen (EY) N:o 1367/2006 muuttamisesta 6. lokakuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1767 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin annetun asetuksen (EY) N:o 1367/2006 muuttamisesta 6. lokakuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1767 (5),

| — | ottaa huomioon kysymyksen komissiolle laittomasta puunkorjuusta EU:ssa (O-000020/2022 – B9-0016/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kysymyksen komissiolle laittomasta puunkorjuusta EU:ssa (O-000020/2022 – B9-0016/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnan vastaanottamissa vetoomuksissa nro 0289/2015, 0625/2018, 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 ja 1056/2021 ilmaistaan huolta lisääntyvästä laittomasta puunkorjuusta ja EU:n ympäristölainsäädännön vastaisia käytäntöjä koskevista yksittäisistä tapauksista joissain jäsenvaltioissa, mukaan lukien Euroopan viimeisissä luonnontilaisissa ja vanhoissa metsissä, ja pyydetään ennaltaehkäiseviä toimia ympäristövahinkojen sekä ihmisten henkeen ja hyvinvointiin kohdistuvien uhkien vähentämiseksi ja rajoittamiseksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnan vastaanottamissa vetoomuksissa nro 0289/2015, 0625/2018, 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 ja 1056/2021 ilmaistaan huolta lisääntyvästä laittomasta puunkorjuusta ja EU:n ympäristölainsäädännön vastaisia käytäntöjä koskevista yksittäisistä tapauksista joissain jäsenvaltioissa, mukaan lukien Euroopan viimeisissä luonnontilaisissa ja vanhoissa metsissä, ja pyydetään ennaltaehkäiseviä toimia ympäristövahinkojen sekä ihmisten henkeen ja hyvinvointiin kohdistuvien uhkien vähentämiseksi ja rajoittamiseksi;

| B. | toteaa, että laiton puunkorjuu on vakava huolenaihe, koska se vahingoittaa ympäristöä, köyhdyttää luonnon monimuotoisuutta, rappeuttaa ekosysteemejä, aiheuttaa aavikoitumista ja maaperän eroosiota ja saa siten aikaan luonnonkatastrofeja kuten maanvyörymiä, ja lisäksi se on tuhonnut tai vahingoittanut useita Natura 2000 -alueita ja luonnontilaisia ja vanhoja metsiä; ottaa huomioon, että laiton puunkorjuu voi johtaa suojeltujen lajien sukupuuttoon ja eri kasvi- ja eläinlajien elinympäristöjen häviämiseen, koska laitonta toimintaa harjoittavat eivät yleensä noudata arvokkaita metsävaroja suojelevia lakeja; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että laiton puunkorjuu on vakava huolenaihe, koska se vahingoittaa ympäristöä, köyhdyttää luonnon monimuotoisuutta, rappeuttaa ekosysteemejä, aiheuttaa aavikoitumista ja maaperän eroosiota ja saa siten aikaan luonnonkatastrofeja kuten maanvyörymiä, ja lisäksi se on tuhonnut tai vahingoittanut useita Natura 2000 -alueita ja luonnontilaisia ja vanhoja metsiä; ottaa huomioon, että laiton puunkorjuu voi johtaa suojeltujen lajien sukupuuttoon ja eri kasvi- ja eläinlajien elinympäristöjen häviämiseen, koska laitonta toimintaa harjoittavat eivät yleensä noudata arvokkaita metsävaroja suojelevia lakeja;

| C. | ottaa huomioon, että Europolin arvion mukaan ympäristörikokset ovat yhtä kannattavia kuin huumausaineiden laiton kauppa mutta että kiinnijäämisen ja rangaistuksen riski on niissä huomattavasti alhaisempi (6); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Europolin arvion mukaan ympäristörikokset ovat yhtä kannattavia kuin huumausaineiden laiton kauppa mutta että kiinnijäämisen ja rangaistuksen riski on niissä huomattavasti alhaisempi (6);

| D. | toteaa, että laiton puunkorjuu edistää merkittävästi metsien tilan heikkenemistä, metsäkatoa ja ilmastonmuutosta ja vaikuttaa ilmanlaadun huonontumiseen; ottaa huomioon, että laittoman puunkorjuun osuus kansainvälisestä puuntuotannosta on 15-30 prosenttia ja että sillä on lisäksi muita ympäristöön liittyviä, sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia; ottaa huomioon, että laiton puunkorjuu paljastuu vain harvoin, mikä haittaa EU:n pyrkimyksiä saavuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, eurooppalaisen ilmastolain ja biodiversiteettistrategian tavoitteet; toteaa, että laitonta puunkorjuuta tapahtuu erittäin usein joissakin EU:n arvokkaimmissa ja parhaiten säilyneissä metsissä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että laiton puunkorjuu edistää merkittävästi metsien tilan heikkenemistä, metsäkatoa ja ilmastonmuutosta ja vaikuttaa ilmanlaadun huonontumiseen; ottaa huomioon, että laittoman puunkorjuun osuus kansainvälisestä puuntuotannosta on 15-30 prosenttia ja että sillä on lisäksi muita ympäristöön liittyviä, sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia; ottaa huomioon, että laiton puunkorjuu paljastuu vain harvoin, mikä haittaa EU:n pyrkimyksiä saavuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, eurooppalaisen ilmastolain ja biodiversiteettistrategian tavoitteet; toteaa, että laitonta puunkorjuuta tapahtuu erittäin usein joissakin EU:n arvokkaimmissa ja parhaiten säilyneissä metsissä;

| E. | ottaa huomioon, että laittomasti korjattua puuta myydään EU:ssa sertifioituna puutavarana (7); katsoo, että tärkeimmät nykyiset sertifiointijärjestelmät eivät pysty täysin täyttämään sovellettavan lainsäädännön vaatimuksia; ottaa huomioon, että heinäkuussa 2021 julkaistussa metsäalan sertifiointi- ja varmistusjärjestelmiä koskevassa komission kertomuksessa arvioitujen tärkeimpien järjestelmien laillisuusmääritelmät ovat puutteellisia ja niiden oikeudelliset vaatimukset ovat epäselviä tai soveltamisalaltaan rajallisia; toteaa, että vaikka nämä järjestelmät tarjoavat järjestelmällisen lähestymistavan sertifiointi-ilmoitusten välittämiseksi koko toimitusketjun läpi, useimpiin niistä ei sisälly järjestelmällistä mahdollisuutta varmistaa reaaliaikaisesti tai muutoin elinten välisissä liiketoimissa myydyn puutavaran määrää, lajia tai sen laatua, jolloin järjestelmät ovat alttiita manipuloinnille ja petoksille; toteaa, että kaikilla tärkeimmillä sertifiointijärjestelmillä on vaikeuksia tunnistaa korruptiotapaukset ja käsitellä ne tehokkaasti, korruptiotapausten tunnistamiseen tarkoitetut järjestelmät ovat suhteellisen rajallisia eivätkä järjestelmät ota petosriskiä asianmukaisesti huomioon (8); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että laittomasti korjattua puuta myydään EU:ssa sertifioituna puutavarana (7); katsoo, että tärkeimmät nykyiset sertifiointijärjestelmät eivät pysty täysin täyttämään sovellettavan lainsäädännön vaatimuksia; ottaa huomioon, että heinäkuussa 2021 julkaistussa metsäalan sertifiointi- ja varmistusjärjestelmiä koskevassa komission kertomuksessa arvioitujen tärkeimpien järjestelmien laillisuusmääritelmät ovat puutteellisia ja niiden oikeudelliset vaatimukset ovat epäselviä tai soveltamisalaltaan rajallisia; toteaa, että vaikka nämä järjestelmät tarjoavat järjestelmällisen lähestymistavan sertifiointi-ilmoitusten välittämiseksi koko toimitusketjun läpi, useimpiin niistä ei sisälly järjestelmällistä mahdollisuutta varmistaa reaaliaikaisesti tai muutoin elinten välisissä liiketoimissa myydyn puutavaran määrää, lajia tai sen laatua, jolloin järjestelmät ovat alttiita manipuloinnille ja petoksille; toteaa, että kaikilla tärkeimmillä sertifiointijärjestelmillä on vaikeuksia tunnistaa korruptiotapaukset ja käsitellä ne tehokkaasti, korruptiotapausten tunnistamiseen tarkoitetut järjestelmät ovat suhteellisen rajallisia eivätkä järjestelmät ota petosriskiä asianmukaisesti huomioon (8);

| F. | ottaa huomioon, että metsät ovat olennaisen tärkeitä hiilinieluja, jotka auttavat torjumaan ilmastonmuutosta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että metsät ovat olennaisen tärkeitä hiilinieluja, jotka auttavat torjumaan ilmastonmuutosta;

| G. | ottaa huomioon laittoman puunkorjuun merkittävät kielteiset sosioekonomiset vaikutukset vastuullisesti toimiviin paikallisiin yhteisöihin, jotka menettävät taloudellisen toimeentulonsa, kun laittomasti hakattua puuta myydään laittomasti, ja toteaa, että tämä kannustaa rikollisuuteen ja haittaa kestävää paikallista kehitystä ja lakia noudattavia yrityksiä; toteaa, että laiton puunkorjuu yhdistyy usein veropetokseen, jonka avulla laittoman puunkorjuun harjoittajat voivat alentaa metsätuotteiden markkina-arvoa, mikä johtaa markkinoiden vääristymiseen ja epäreiluun kilpailuun; ottaa huomioon, että laiton puunkorjuu aiheuttaa hallitukselle tulonmenetyksiä menetettyinä veroina ja tullimaksuina ja lisää osaltaan metsänhoidon kustannuksia ja liiketoimikustannuksia; ottaa huomioon, että yhdessä jäsenvaltiossa korjattu puu myydään usein toisessa jäsenvaltiossa; toteaa, että suurin osa laittomasti tuotetusta puutavarasta myydään ja käytetään laillisesti tuotettuna puutavarana; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon laittoman puunkorjuun merkittävät kielteiset sosioekonomiset vaikutukset vastuullisesti toimiviin paikallisiin yhteisöihin, jotka menettävät taloudellisen toimeentulonsa, kun laittomasti hakattua puuta myydään laittomasti, ja toteaa, että tämä kannustaa rikollisuuteen ja haittaa kestävää paikallista kehitystä ja lakia noudattavia yrityksiä; toteaa, että laiton puunkorjuu yhdistyy usein veropetokseen, jonka avulla laittoman puunkorjuun harjoittajat voivat alentaa metsätuotteiden markkina-arvoa, mikä johtaa markkinoiden vääristymiseen ja epäreiluun kilpailuun; ottaa huomioon, että laiton puunkorjuu aiheuttaa hallitukselle tulonmenetyksiä menetettyinä veroina ja tullimaksuina ja lisää osaltaan metsänhoidon kustannuksia ja liiketoimikustannuksia; ottaa huomioon, että yhdessä jäsenvaltiossa korjattu puu myydään usein toisessa jäsenvaltiossa; toteaa, että suurin osa laittomasti tuotetusta puutavarasta myydään ja käytetään laillisesti tuotettuna puutavarana;

| H. | toteaa, ettei puunkorjuusta EU:ssa ole saatavilla johdonmukaisia, yhdenmukaisia ja vertailukelpoisia tietoja eikä laittomalle puunkorjuulle ole yhteistä määritelmää; |
| --- | --- |

H.

toteaa, ettei puunkorjuusta EU:ssa ole saatavilla johdonmukaisia, yhdenmukaisia ja vertailukelpoisia tietoja eikä laittomalle puunkorjuulle ole yhteistä määritelmää;

| I. | ottaa huomioon, että laittoman puunkorjuun harjoittajat ovat joissain tapauksissa käyttäneet väkivaltaa metsävirkamiehiä, metsänhoitajia, lainvalvontaviranomaisia, ympäristöaktivisteja ja tutkivia toimittajia kohtaan, mikä on johtanut kuolemaan ainakin kuudessa ilmoitetussa tapauksessa sekä useisiin metsien suojelusta vastaaviin henkilöihin kohdistuneisiin väkivalta- ja häirintätapauksiin; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että laittoman puunkorjuun harjoittajat ovat joissain tapauksissa käyttäneet väkivaltaa metsävirkamiehiä, metsänhoitajia, lainvalvontaviranomaisia, ympäristöaktivisteja ja tutkivia toimittajia kohtaan, mikä on johtanut kuolemaan ainakin kuudessa ilmoitetussa tapauksessa sekä useisiin metsien suojelusta vastaaviin henkilöihin kohdistuneisiin väkivalta- ja häirintätapauksiin;

| J. | toteaa, että laittoman puunkorjuun piiriin kuuluvien toimien kansainvälisesti tunnustetun määritelmän puuttuminen aiheuttaa ongelmia; toteaa, että tämän määritelmän puuttuminen on vakava lainsäädännöllinen aukko; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että laittoman puunkorjuun piiriin kuuluvien toimien kansainvälisesti tunnustetun määritelmän puuttuminen aiheuttaa ongelmia; toteaa, että tämän määritelmän puuttuminen on vakava lainsäädännöllinen aukko;

| K. | toteaa, että korruptio ja petokset ovat laittoman puunkorjuun tärkeimpiä syitä ja että ne johtavat riittämättömään valvontaan ja rankaisemattomuuteen; toteaa, että tämä myös pahentaa monenlaista rikollista toimintaa, kuten konfliktien rahoitusta ja rahanpesua; katsoo, että laittoman puunkorjuun ja metsäkadon pysäyttämiseksi ja laittomasti korjatun puutavaran ja puutuotteiden kaupan vähentämiseksi tarvitaan EU:n toimia; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että korruptio ja petokset ovat laittoman puunkorjuun tärkeimpiä syitä ja että ne johtavat riittämättömään valvontaan ja rankaisemattomuuteen; toteaa, että tämä myös pahentaa monenlaista rikollista toimintaa, kuten konfliktien rahoitusta ja rahanpesua; katsoo, että laittoman puunkorjuun ja metsäkadon pysäyttämiseksi ja laittomasti korjatun puutavaran ja puutuotteiden kaupan vähentämiseksi tarvitaan EU:n toimia;

| L. | ottaa huomioon, että Eurojustin mukaan ympäristörikoksista on tullut neljänneksi yleisin rikollisen toiminnan muoto kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Eurojustin mukaan ympäristörikoksista on tullut neljänneksi yleisin rikollisen toiminnan muoto kansainvälisellä tasolla;

| M. | toteaa, että EU:n puutavara-asetuksessa vahvistetaan puutavaran ja puutuotteiden markkinoille saattamista koskevat säännöt ja että sen olisi estettävä laiton puunkorjuu; ottaa huomioon, että komissio aikoo kumota EU:n puutavara-asetuksen ehdotuksellaan asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle; katsoo, että Euroopan unionin olisi autettava jäsenvaltioita, joilla ei ole hyvää metsähallintoa, torjumaan metsiin kohdistuvaa rikollisuutta ja järjestäytynyttä rikollisuutta sekä edistettävä ympäristön suojelua, mukaan lukien metsien suojelua ja kestävää hoitoa, ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin 19. marraskuuta 2008 annetun direktiivin 2008/99/EY (9) nojalla ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, biodiversiteettistrategian, saasteettomuustoimintasuunnitelman ja kiertotalouden toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että EU:n puutavara-asetuksessa vahvistetaan puutavaran ja puutuotteiden markkinoille saattamista koskevat säännöt ja että sen olisi estettävä laiton puunkorjuu; ottaa huomioon, että komissio aikoo kumota EU:n puutavara-asetuksen ehdotuksellaan asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle; katsoo, että Euroopan unionin olisi autettava jäsenvaltioita, joilla ei ole hyvää metsähallintoa, torjumaan metsiin kohdistuvaa rikollisuutta ja järjestäytynyttä rikollisuutta sekä edistettävä ympäristön suojelua, mukaan lukien metsien suojelua ja kestävää hoitoa, ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin 19. marraskuuta 2008 annetun direktiivin 2008/99/EY (9) nojalla ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, biodiversiteettistrategian, saasteettomuustoimintasuunnitelman ja kiertotalouden toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaisesti;

| N. | toteaa, että laiton toiminta johtaa kestämättömiin käytäntöihin, vähentää metsien arvoa ja heikentää useita metsien tarjoamia ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia palveluja, mikä johtaa välittömästi metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että laiton toiminta johtaa kestämättömiin käytäntöihin, vähentää metsien arvoa ja heikentää useita metsien tarjoamia ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia palveluja, mikä johtaa välittömästi metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen;

| O. | toteaa, että laiton puunkorjuu on yhteydessä ihmisoikeusloukkauksiin ja väkivaltaan sekä petoksiin ja korruptioon liittyviin rikoksiin, kuten rahanpesuun ja veropetoksiin; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että laiton puunkorjuu on yhteydessä ihmisoikeusloukkauksiin ja väkivaltaan sekä petoksiin ja korruptioon liittyviin rikoksiin, kuten rahanpesuun ja veropetoksiin;

| P. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioita vastaan on parhaillaan käynnissä useita rikkomusmenettelyitä EU:n puunkorjuuta koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon väitetystä laiminlyönnistä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioita vastaan on parhaillaan käynnissä useita rikkomusmenettelyitä EU:n puunkorjuuta koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon väitetystä laiminlyönnistä;

| Q. | ottaa huomioon, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta sekä muista jäsenvaltioiden hallinnoimista rahastoista voidaan tällä hetkellä myöntää metsänomistajille korvauksia metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalveluista, tukea metsien säilyttämiseen, ennallistamiseen ja suojeluun sekä korvauksia Natura 2000 -metsäalueista ja ylläpidosta ja metsäekosysteemien selviytymiskykyä ja ympäristöarvoa parantavista toimista; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta sekä muista jäsenvaltioiden hallinnoimista rahastoista voidaan tällä hetkellä myöntää metsänomistajille korvauksia metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalveluista, tukea metsien säilyttämiseen, ennallistamiseen ja suojeluun sekä korvauksia Natura 2000 -metsäalueista ja ylläpidosta ja metsäekosysteemien selviytymiskykyä ja ympäristöarvoa parantavista toimista;

| R. | katsoo, että jäsenvaltioiden metsänhoitosuunnitelmien olisi vastattava metsien luonnon monimuotoisuuden suojelemiseen ja ennallistamiseen vaadittavia toimenpiteitä ja että niiden olisi oltava yleisön saatavilla; toteaa, että kaikissa Natura 2000 -alueiden hoitosuunnitelmissa ei tunnusteta luonnontilaisten ja vanhojen metsien nimenomaista arvoa ja että tiukasti suojeltavien metsien suojelutoimenpiteet eivät välttämättä sulje kokonaan pois puunkorjuuta, mikä saattaa olla ristiriidassa luonnontilaisten ja vanhojen metsien pitkän aikavälin suojelun kanssa; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että jäsenvaltioiden metsänhoitosuunnitelmien olisi vastattava metsien luonnon monimuotoisuuden suojelemiseen ja ennallistamiseen vaadittavia toimenpiteitä ja että niiden olisi oltava yleisön saatavilla; toteaa, että kaikissa Natura 2000 -alueiden hoitosuunnitelmissa ei tunnusteta luonnontilaisten ja vanhojen metsien nimenomaista arvoa ja että tiukasti suojeltavien metsien suojelutoimenpiteet eivät välttämättä sulje kokonaan pois puunkorjuuta, mikä saattaa olla ristiriidassa luonnontilaisten ja vanhojen metsien pitkän aikavälin suojelun kanssa;

| 1. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön voimassa olevassa EU:n ympäristölainsäädännössä asetetut velvoitteet ja noudattamaan niitä; kehottaa komissiota toimimaan nopeammin, tehokkaammin ja avoimemmin, myös seuraamalla tapauksia säännöllisesti, ja käynnistämään rikkomusmenettelyjä kaikkien noudattamatta jättämistä koskevien tapausten korjaamiseksi; kehottaa komissiota osoittamaan riittävästi resursseja nykyisten viivästysten korjaamiseksi; katsoo, että pätevän henkilöstön ja resurssien riittävä määrä on ratkaisevan tärkeä edellytys EU:n politiikkojen onnistuneelle täytäntöönpanolle ja täytäntöönpanon valvonnalle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että laiton puunkorjuu on edelleen ongelma EU:ssa; ilmaisee huolensa laittomien puunkorjuutapausten kielteisistä vaikutuksista unionin metsiin, luonnonympäristöihin, sisämarkkinoihin ja EU:n ilmastotoimiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan perusteellisesti tällaisten ilmiöiden sosioekonomisia syitä ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön asiaa koskevan EU:n ja kansallisen lainsäädännön, jotta voidaan kehittää tehokkaasti konkreettisia ja välittömiä toimenpiteitä laittoman puunkorjuun torjumiseksi ja estää sen yleistyminen, ottaen huomioon luonnonsuojeludirektiivien mukaiset velvoitteet ja jäsenvaltioiden hyväksymät biodiversiteettistrategian tavoitteet; ilmaisee huolensa siitä, että raaka-aineiden ja energian hintojen viimeaikainen voimakas nousu ja biomassapäästöjen nollaluokitus päästökauppajärjestelmässä voisivat nostaa metsiin kohdistuvan paineen kestämättömälle tasolle, myös laittoman puunkorjuun vuoksi koska sen voittomarginaalit ovat korkeita ja riskit vähäpätöisiä, ja ottaa samalla huomioon EU:n syrjäisillä ja maaseutualueilla asuvien ihmisten nykyiset sosiaaliset ja taloudelliset olosuhteet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on huolissaan siitä, että laittoman puunkorjuun lisääntyminen EU:ssa vaarantaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, EU:n biodiversiteettistrategian ja metsästrategian tavoitteet, koska se tarkoittaa, ettei unioni ole onnistunut suojelemaan ainutlaatuista ekologista monimuotoisuutta ja viimeisiä luonnontilaisia ja vanhoja metsiä ja ennallistamaan ja suojelemaan luontotyyppejä ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja, ja lisäksi se vaarantaa tehokkaasti suojeltuja ja tiukasti suojeltuja alueita koskevat tavoitteet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että metsäkadon osuus maailmanlaajuisista hiilidioksidipäästöistä on 20 prosenttia; on huolissaan laittoman puunkorjuun kielteisistä vaikutuksista aavikoitumiseen, maaperän eroosioon ja tulvien kaltaisiin ilmiöihin; painottaa, että metsäkato liittyy myös monien sellaisten lajien sukupuuttoon, jotka menettävät elinympäristönsä laittoman puunkorjuun vuoksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa jäsenvaltioiden syyttäjiä ja toimivaltaisia viranomaisia tutkimaan lain koko soveltamisalan puitteissa kaikki laittomat puunkorjuutapaukset sekä laittoman puutavaran kuljetuksen, varastoinnin, jakelun ja myynnin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että mitattavissa oleviin indikaattoreihin ja kynnysarvoihin perustuvan metsien kestävän hoidon, suojelun ja säilyttämisen saavuttaminen on keskeinen kysymys Euroopan metsäalan tulevaisuudelle; kannattaa luonnonläheisen metsänhoidon sertifiointijärjestelmän käyttöönottoa, jotta voidaan säilyttää luonnon monimuotoisuuden koko kirjo, varmistaa pitkän aikavälin tuottavuus ja selviytymiskyky sekä vastata ympäristöön liittyviin, taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, jotta voidaan suorittaa huolellisia valvontatoimia eurooppalaisten yritysten käyttämän puutavaran alkuperän selvittämiseksi ja siten varmistaa EU:n puutavara-asetuksen täysimääräinen noudattaminen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa painokkaasti, että komission olisi varmistettava, että kansallisissa strategisissa suunnitelmissa osoitetaan riittävästi varoja luonnon monimuotoisuuden ennallistamiseen laittomasta puunkorjuusta pahiten kärsivillä alueilla; muistuttaa, että parlamentin vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta 9. kesäkuuta 2021 antaman päätöslauselman mukaan jäsenvaltioiden olisi osoitettava vähintään 10 prosenttia vuosimenoista luonnon monimuotoisuuden edistämiseen monivuotisessa rahoituskehyksessä; pitää valitettavana, että luonnon monimuotoisuutta koskeva rahoitustavoite on joissakin jäsenvaltioissa selvästi alle sovitun 10 prosentin tavoitteen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää valitettavana, että kestävässä metsänhoidossa ei ole vielä määritelty kynnysarvoja tai vaihteluvälejä metsien toivotun tilan vertailuarvoiksi eikä ekosysteemien terveyteen, luonnon monimuotoisuuteen ja ilmastonmuutokseen liittyviä riittäviä kriteerejä; pyytää siksi ottamaan käyttöön kestävän metsänhoidon täytäntöönpanoon vaadittavat uudet indikaattorit ja kynnysarvot; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita varmistamaan, että puutavaran seurantajärjestelmät ovat täysin toimintakykyisiä ja että metsätalouteen liittyvistä rikkomuksista määrättävät seuraamukset ovat oikeasuhtaisia ja varoittavia, jotta ne ehkäisisivät laitonta puunkorjuuta tehokkaasti; ilmaisee vakavan huolensa siitä, että seuraamukset eivät tällä hetkellä ole oikeasuhtaisia puutuotteiden arvoon verrattuna ja että toimijoille määrätään toisinaan vain varoitusrangaistuksia tai hyvin vähäisiä hallinnollisia seuraamuksia; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön keinoja kansallisten metsäalan viranomaisten toiminnan tehostamiseksi, lisäämään tarvittaessa lainvalvontavirkamiesten määrää, ryhtymään tehokkaasti oikeustoimiin ja aloittamaan rikosoikeudelliset menettelyt laittomissa puunkorjuutapauksissa poliisin keräämän tai kolmansien osapuolien poliisille välittämän näytön perusteella; kehottaa säätämään rikosoikeudellisista menettelyistä, myös yksityishenkilöitä vastaan, ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin annetun direktiivin tarkistamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita jakamaan parhaita käytäntöjä lainvalvontaviranomaisten kesken, jotta voidaan tehostaa kaikkien asiaan liittyvien laittomien käytäntöjen torjuntaa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ympäristöä koskevan tiedon saatavuudesta, yleisön osallistumisesta päätöksentekoon ja oikeuden saatavuudesta metsänhoitosuunnitelmiin liittyvissä asioissa säädetään Århus-asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | painottaa, että metsänhoitosuunnitelmien ympäristövaikutukset on arvioitava oikein ja että jäsenvaltioiden on tarkistettava suunnitelmia, jotka eivät ole kansallisen lainsäädännön mukaisia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää erittäin valitettavana metsävirkamiehiin, metsänhoitajiin, lainvalvontaviranomaisiin, ympäristöaktivisteihin ja tutkiviin toimittajiin kohdistuneita jopa kuolemaan johtaneita hyökkäyksiä ja muistuttaa, että usein näiden hyökkäysten takana on joko yksittäisiä henkilöitä tai hyvin järjestäytyneitä ja varustautuneita yhä väkivaltaisempia jengejä, jotka harjoittavat laitonta puunkorjuuta ja toistuvaa pelottelua; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pyytää kansallisia ja EU:n viranomaisia toteuttamaan päättäväisiä varoittavia toimia kansallisen ja unionin ympäristölainsäädännön täysimääräisen noudattamisen varmistamiseksi; panee merkille, että menettelylliset heikkoudet ja puuttuvat tarkastukset vähentävät puutavara-asetuksen tehokkuutta käytännössä; kehottaa EU:n lainsäätäjiä hyödyntämään ehdotuksesta asetukseksi metsäkatoa aiheuttamattomista tuotteista (COM(2021)0706) käytävissä neuvotteluissa tilaisuutta hyödyntää EU:n puutavara-asetuksen täytäntöönpanosta ja täytäntöönpanon valvonnasta saatuja kokemuksia ja parantamaan jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten asemaa sekä säännöksiä näiden viranomaisten suorittamien tarkastusten määrästä ja laadusta ja niiden suhteista ja vuorovaikutuksesta muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja muiden kansallisten viranomaisten ja komission kanssa; kehottaa jäsenvaltioita panemaan tiukasti täytäntöön tällä hetkellä voimassa olevan asiaa koskevan lainsäädännön säännökset kieltämällä laittoman puutavaran käytön ja sen asettamisen EU:n markkinoille; kehottaa käsittelemään laitonta puunkorjuuta rikoksena, määräämään siitä asianmukaiset rikosoikeudelliset seuraamukset ja sisällyttämään sen tarkastetun ympäristörikosdirektiivin soveltamisalaan ja kehottaa vahvistamaan eurooppalaista yhteistyötä laittoman puunkorjuun torjumiseksi; vaatii yhdenmukaista määritelmää laittomalle puunkorjuulle ympäristörikoksena kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan taata koko EU:ssa yhdenmukaiset menettelyt ja seuraamukset samoista laittomista puunkorjuurikkomuksista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tähdentää, että ennaltaehkäisevät toimet ovat tärkeitä laittoman puunkorjuun aiheuttamien ympäristövahinkojen, taloudellisten vahinkojen sekä ihmisten henkeen kohdistuvan uhan torjumiseksi; ottaa huomioon jäsenvaltioiden tasolla viime aikoina saavutetun edistyksen ja antaa tunnustusta esimerkiksi siitä, että puutavaran seurantaa on tietojen mukaan parannettu, kansallista lainsäädäntöä on tarkistettu ja laittomasta puunkorjuusta määrättäviä seuraamuksia on kovennettu; korostaa, että asianomaisissa jäsenvaltioissa tarvitaan asianmukaisia pilaantuneiden ympäristöjen ennallistamissuunnitelmia; muistuttaa, että koordinoitu eurooppalainen lähestymistapa ja ennaltaehkäisevät toimenpiteet voivat auttaa torjumaan laitonta puunkorjuuta; kehottaa jäsenvaltioita parantamaan metsien seurantajärjestelmiensä laatua ja kattavuutta, jotta voidaan tehdä pitäviä päätelmiä Natura 2000 -verkoston metsänhoitosuunnitelmien tehokkuudesta; toteaa, että Natura 2000 -verkostoon liittyvien toimenpiteiden tehokkuuden tyydyttävän arvioinnin varmistamiseksi seurannassa olisi kerättävä enemmän tietoa verkostoon kuuluvista ja sen ulkopuolisista alueista ja suojelun ja hoidon laadusta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota tarkistamaan EU:n puutavara-asetusta ja laajentamaan sen soveltamisalan kaikkeen Euroopan markkinoilla myytävään puutavaraan ja puutuotteisiin, jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja välttää epäreilu kilpailu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että laittoman puunkorjuun torjunta edistää merkittävästi yleistä etua, kuten todetaan myös vetoomusvaliokunnalle osoitetuissa vetoomuksissa nro 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 ja 1056/2021, joissa arvostellaan EU:n lainsäädännön puutteellisesta täytäntöönpanosta suojelluilla alueilla sekä satelliittiseurantajärjestelmien käytön keskeyttämisestä usein johtuvaa laittoman puunkorjuun lisääntymistä sekä lisääntyviä metsänhoitajiin, aktivisteihin ja toimittajiin kohdistuvia hyökkäyksiä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan asianmukaisia lainvalvontatoimenpiteitä laittoman puunkorjuun torjumiseksi sekä ympäristönsuojelijoiden, toimittajien ja väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin sen estämiseksi, että oikeusviranomaiset eivät ota laittomaan puunkorjuuseen liittyviä oikeustapauksia käsiteltäväksi; antaa tunnustusta kansalaisyhteiskunnan, esimerkiksi kansalaisjärjestöjen ja ympäristön puolustajien, aktiivisesta roolista ja osallistumisesta ilmastotoimiin ja luonnon monimuotoisuuden suojeluun kannustamisessa ja kehottaa EU:ta tukemaan tällaisia toimia; korostaa tarvetta taata kansalaisyhteiskunnan osallistuminen Pariisin sopimuksen 13 artiklassa vahvistettuun avoimuuskehykseen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota johtamaan laittoman puunkorjuun torjuntaa maailmanlaajuisesti ja edistämään laittoman puunkorjuun piiriin kuuluvien toimien yhtenäisen, selkeän ja kansainvälisesti tunnustetun määritelmän käyttöönottoa, jotta voidaan korjata vaatimusten noudattamatta jättämisen mahdollistavat nykyiset lainsäädännön aukot; pitää ehdotusta asetukseksi metsäkatoa aiheuttamattomista tuotteista hyvänä ensimmäisenä askeleena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan usein sekä maanpäällisen seurannan että kaukohavainnointiteknologian, kuten kaikkien Natura 2000 -metsäalueiden satelliittikuvantamisen, avulla saadut tiedot ja ryhtymään asianmukaisiin toimiin, esimerkiksi käynnistämään rikkomusmenettelyjä, jos saadaan näyttöä näille alueille aiheutetuista vahingoista tai tuhoista, ja pyytää komissiota ja jäsenvaltioita julkistamaan nämä arvioinnit ja toimet; painottaa, että satelliittikuvantaminen on tehokkaampaa, jos se yhdistetään paikan päällä kerättyihin tietoihin, minkä vuoksi paikan päältä kerättyjä tietoja ei pitäisi jättää huomiotta; kehottaa jäsenvaltioita korjaamaan suojelluille metsäluontotyypeille tai metsälajien suojelluille elinympäristöille aiheutuneet vahingot metsäkadon ja laittoman puunkorjuun kohteena olevilla Natura 2000 -alueilla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että komission on valvottava EU:n lainsäädännön noudattamista; tiedostaa, että todistustaakka lainsäädännön rikkomisen osoittamisesta on komissiolla, joka ei voi luottaa olettamiin rikkomusmenettelyissä; korostaa kuitenkin, että vaikka komissio on vahvistanut, että unionin lainsäädännön asianmukainen soveltaminen on edelleen ensisijainen tavoite, joidenkin rikkomusmenettelyjen kesto, jopa silloin kun komissiolla on riittävästi näyttöä, viittaa päinvastaiseen; pitää vastuuttomana, että komission ympäristöasioiden pääosastolla on johdonmukaisesti ja jatkuvasti liian vähän henkilöstöä aikana, jolloin lainsäädännön aloista ympäristölainsäädäntöön kohdistuu eniten rikkomuksia ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman johdosta on käynnistetty uusia aloitteita; pitää valitettavana, että korvaamattomia varoja menetetään komission toimettomuuden ja EU:n henkilöstöbudjetin leikkausten vuoksi; ehdottaa, että komissio ja jäsenvaltiot keskittyvät olennaiseen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota hyödyntämään järjestelmällisesti kaikkia saatavilla olevia uusia teknologioita, kuten kaukohavainnointia, EU:n puutavara-asetuksen täysimääräisen noudattamisen varmistamiseksi, jotta se voi tarkastella kattavasti Euroopan metsien tilaa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin sellaisen poliisiyhteistyön luomiseksi ja kehittämiseksi, johon osallistuvat kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja jolla ehkäistään, paljastetaan ja tutkitaan metsätalouden ja puutuotteiden kaupan alalla tapahtuvia rikoksia; korostaa, että komission, neuvoston ja jäsenvaltioiden olisi arvioitava järjestelmällisesti poliisiyhteistyön tehokkuutta ja parannettava sitä säännöllisin väliajoin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota ja neuvostoa arvioimaan huolellisesti mahdolliset kielteiset vaikutukset, joita metsäbiomassan edistämisellä energianlähteenä voisi olla EU:n metsiin, erityisesti 55-valmiuspaketista käytävien neuvottelujen ja uusiutuvan energian direktiivin (10) (RED III) tarkistamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pyytää komissiota edistämään parhaiden käytäntöjen jakamista jäsenvaltioiden välillä laittoman puunkorjuun ja sen seurauksien torjunnasta, mukaan lukien ympäristöä säästävät julkiset hankinnat sekä laittomasti korjattua puutavaraa myyvien yritysten nimiä koskeva avoimuus kuluttajia kohtaan; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota valvomaan valppaasti EU:n puutavara-asetuksen, luontodirektiivin, strategista ympäristöarviointia koskevan direktiivin ja lintudirektiivin (11) sekä Århus-asetuksen asianmukaista täytäntöönpanoa, koska EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon puutteet voivat olla ympäristörikoksiin johtava mahdollistava tekijä; toteaa, että näiden asetusten ja direktiivien rikkominen voi johtaa ekologisiin katastrofeihin, kuten maaperän vaurioitumiseen ja eroosioon, maanvyörymiin, tulviin, ainutlaatuisten luonnonvaraisten lajien sukupuuttoon, metsäkatoon ja EU:n viimeisten luonnontilaisten ja vanhojen metsien häviämiseen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota tarkastelemaan nykyisen lainsäädännön ongelmia ja parantamaan suorittamaansa valvontaa, jotta voidaan poistaa kaikki laittomasti korjatun puutavaran käytön EU:ssa mahdollistavat lainsäädännölliset aukot, esimerkiksi tähän nykyään käytetty laillisesti ja laittomasti korjatun puutavaran sekoittaminen, ja varmistaa tällaisen puutavaran alkuperä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota käyttämään kauppapolitiikkaansa laittoman puunkorjuun vähentämiseksi kansainvälisellä tasolla; painottaa, että laittomasti korjatun puutavaran tuonti EU:n ulkopuolisista maista vääristää Euroopan markkinoita ja luo epäoikeudenmukaisen tilanteen eurooppalaisille tuottajille; muistuttaa, että tämän laittoman puutavaran käyttö vahingoittaa myös niitä yhteisöjä, joista sen on korjattu, ja myötävaikuttaa laittoman puunkorjuun ja kaikkien siihen liittyvien rikosten jatkumiseen; suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksessaan metsäkatoa aiheuttamattomia tuotteita koskevaksi asetukseksi ehdottamiin pakollisiin huolellisuusvelvoitesääntöihin yrityksille, jotka haluavat asettaa tiettyjä hyödykkeitä EU:n markkinoille; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että on tärkeää toteuttaa hankkeita, joilla pyritään edistämään luonnonläheistä metsänhoitoa ja ympäristön suojelua, ennallistamista ja säilyttämistä, niin että samalla tuetaan metsävaroista riippuvaisia yhteisöjä kehittämällä lyhyitä toimitusketjuja ja ekomatkailua; kehottaa kehittämään demokraattista metsähallintoa ja demokraattisia metsähankkeita läheisessä yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa, koska nämä tekevät tiivistä yhteistyötä sidosryhmien ja paikallisten yhteisöjen kanssa ja ympäristön muutokset sekä puutavaran laajamittaisen tuotannon ja kaupan kielteiset sosioekonomiset seuraukset vaikuttavat niin suorasti kuin epäsuorasti eniten juuri näihin ryhmiin; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita kartoittamaan uusia yhteistyömahdollisuuksia laittoman puunkorjuun torjumiseksi ja ehkäisemiseksi; suosittelee, että komissio perustaa jäsenvaltioille yhteistyöfoorumin kansallisten digitaalisten metsien seurantavälineiden kehittämiseksi ja parantamiseksi edelleen, jotta laittomista puunkorjuutapauksista voidaan ilmoittaa ja mahdollistetaan nopeat ja tehokkaat rajatylittävät toimet laittomaan puunkorjuuseen puuttumiseksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita kantamaan ensisijaisen vastuunsa luonnon ja metsien suojelemisesta sekä takaamaan metsävirkamiesten turvallisuuden; muistuttaa, että julkisten laitosten korruptio on yhä yksi merkittävä syy laittoman puunkorjuun sekä ympäristöaktivisteihin kohdistuvien rikosten rankaisemattomuuteen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan laittomasti korjatun puutavaran valvontaa koskevat sääntönsä niin hyvin kuin mahdollista, jotta voidaan estää laittoman puutavaran jakelureittien hyödyntäminen niiden jäsenvaltioiden lainsäädännön piirissä, joissa valvonta on puutteellista; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa syyttäjiä, rikostutkijoita, metsänhoitajia ja rahoitusalan asiantuntijoita yhdistämään voimansa ja kokoamaan yhteen asiantuntemusta, jotta järjestäytynyt rikollisuus voidaan nopeasti ja onnistuneesti paljastaa ja tutkia ja toteuttaa siihen liittyviä syytetoimia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa, että EU:n varoja voi olla saatavilla metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalveluista maksettaviin korvauksiin, metsäekosysteemien selviytymiskyvyn ja ympäristöarvon parantamiseen, metsien ennallistamiseen, säilyttämiseen ja suojelemiseen sekä Natura 2000 -metsäalueista myös pienille metsänomistajille maksettaviin korvauksiin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ehdottaa, että turvallisuuspalvelut tai poliisi ryhtyy harjoittamaan säännöllistä valvontaa (mukaan lukien partiointia ja ilmavalvontaa) metsissä ja puutavaran kuljetusalueilla tai alueilla, joissa on raportoitu laittomasta puunkorjuusta tai sitä kautta hankitun puutavaran kaupasta; korostaa, että poliisin tietoisuutta laittomasta puunkorjuusta rikoksena on lisättävä, ja kehottaa jäsenvaltioita järjestämään erityistä koulutusta lainvalvontaviranomaisille, jotta näillä on käytännön työkaluja ja tarvittavat taidot ja tiedot laittoman puunkorjuun ehkäisemiseen, paljastamiseen ja syytteeseenpanoon sekä ympäristöaktivistien, väärinkäytösten paljastajien ja metsänhoidosta vastaavien työntekijöiden suojeluun; kannustaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä, jotta voidaan varmistaa, että resursseja käytetään järkevästi ja tämä toimenpide pannaan asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

36.

| 37. | muistuttaa, että laiton puunkorjuu liittyy usein muihin erityisesti rajatylittäviin rikollisuuden muotoihin, kuten laittomaan kauppaan, korruptioon, petoksiin ja rahanpesuun; painottaa siksi, että laitonta puunkorjuuta koskevia tietoja on pidettävä ratkaisevan tärkeinä muiden vakavien rikosten tutkimiseksi ja että ne on jaettava Europolin kanssa rajatylittävien tutkintojen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | painottaa, että EU:n vihreän syyttäjäviranomaisen viran luominen laajentamalla EPPOn toimivaltuuksia SEUT-sopimuksen 86 artiklan 4 kohdan mukaisesti on yksi keino, jolla voidaan parantaa EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa sekä vakavien rajatylittävien ympäristörikosten torjuntaa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota kohdistamaan varoja laittoman puunkorjuun torjuntaan; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että on tärkeää lisätä avoimen, laadukkaan tiedon saatavuutta, ja panee asianmukaisesti merkille EU:n uuden metsästrategian tavoitteen parantaa yhdenmukaistettua tiedonkeruuta tältä osin; katsoo, että on olennaisen tärkeää kehittää nykyisiä rakenteita, erityisesti kansallisia metsäinventaareja sekä Euroopan metsätietojärjestelmää, jotta voidaan parantaa poliisivoimien operatiivista toimintaa metsätalouteen liittyvien rikosten torjunnassa; tiedostaa, että kaikista jäsenvaltioista tarvitaan ajantasaisia, usein kerättäviä ja vertailukelpoisia tietoja sekä metsiin liittyvistä perusmuuttujista että sovellettavista muuttujista; kannattaa siksi ehdotusta EU:n laajuisesta metsiin kohdistuvan seurannan, raportoinnin ja tiedonkeruun kehyksestä; kehottaa jäsenvaltioita keräämään tietoja tarkastustoimista, todettujen rikkomusten määrästä ja niistä määrättyjen seuraamusten laadusta ja suuruudesta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan yleistä tietoisuutta laittoman puunkorjuun torjunnasta ja käytettävissä olevista ilmoitusvälineistä esimerkiksi kohdennettujen tiedotuskampanjoiden avulla; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään lasten opetussuunnitelmiin metsien suojelun käsitteen osana luonnonperinnön säilyttämistä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | painottaa, että ympäristöä koskevat oikeusriidat edellyttävät, että oikeusalan ammattilaisilla on erityistietoja ja -osaamista; kehottaa siksi jäsenvaltioita vahvistamaan oikeustieteen korkeakouluopintojen ympäristöä käsitteleviä osia; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että kaukohavainnointiteknologian kuten satelliittikuvantamisen käyttö paikan päällä kerättävien inventaaritietojen ja tarkastusten täydentämiseksi voi auttaa sekä unionin että jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia havaitsemaan tarkemmin ja nopeammin laajoja alueita, joilla on harjoitettu laitonta puunkorjuuta; korostaa, että nämä tiedot on kalibroitava maanpäällisen seurannan kautta kerättyjen tietojen avulla, jotta voidaan varmistaa, että havainnot ovat paikkansapitäviä; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään kaikkia Euroopan unionin satelliittikeskuksen tarjoamia työkaluja vahvistaakseen valmiuksiaan torjua laitonta puunkorjuuta; toteaa, että vaikka metsänhakkuut voidaan havaita satelliittikuvantamisen avulla, laillisen ja laittoman puunkorjuun erottaminen toisistaan on edelleen haasteellista; korostaa, että satelliittipohjaisten resurssien tehokkuus laittoman puunkorjuun vähentämiseksi riippuu viranomaisten kyvystä käyttää tietoja ja koordinoida niitä muiden (maanpäällisten) seurantavälineiden ja tietokantojen kanssa; katsoo, että satelliittikuvat voivat täydentää paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja paikan päällä kerättyjä inventaaritietoja arvokkaana voimavarana laittoman puunkorjuun havaitsemiseksi ja että ne voivat auttaa havaitsemaan laitonta puunkorjuuta epäsuorasti esimerkiksi paljastamalla sallittujen alueiden ulkopuolella olevia teitä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | muistuttaa teknologisten innovaatioiden keskeisestä roolista laittoman puunkorjuun ja yleisesti ympäristörikosten torjumisessa; kehottaa komissiota osoittamaan rahoitusta jäsenvaltioiden tekniseen tukeen, jotta kansalliset lainvalvontaviranomaiset voivat käyttää parhaita työkaluja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | painottaa, että tiedonhankintamatka laittomasta puunkorjuusta kärsiville alueilla auttaisi arvioimaan käytännön todellisuutta, tärkeimpiä laittomaan puunkorjuuseen johtavia tekijöitä ja sen vaikutuksia paikalliseen väestöön sekä kartoittamaan etenemistapoja yksittäisissä tapauksissa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota varmistamaan, että EU ei tue aloitteita tai hankkeita, jotka johtaisivat laittomaan puunkorjuuseen ja metsäkatoon tai joilla olisi muita haitallisia vaikutuksia ympäristöön; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUVL L 295, 12.11.2010, s. 23.

(2)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(3)  EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30.

(4)  EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13.

(5)  EUVL L 356, 8.10.2021, s. 1.

(6)  https://www.europol.europa.eu/crime-areas-and-statistics/crime-areas/environmental-crime

(7)  EU:n puutavara-asetuksen täytäntöönpanosta vastaaville toimivaltaisille viranomaisille tarkoitetussa muistiossa kesä–syyskuulta 2020 todetaan, että vaikka VGSM:n Ikealle toimittama puutavara oli Hyvän metsänhoidon neuvoston (FSC) sertifioimaa, yli puolet Velikyi Bytškivissä huhti-kesäkuussa 2018 korjatusta puusta ei ollut FSC:n standardien mukaista ja oli tosiasiassa kaadettu laittomasti.

(8)  Komissio, Report: Study on Certification and Verification Schemes in the Forest Sector and for Wood-based Products, heinäkuu 2021.

(9)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 28.

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/28

---

P9_TA(2022)0263

Kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpano ja tulokset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta ja tuloksista (2022/2002(INI))

(2023/C 32/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävää kehitystä koskevan YK:n päätöslauselman ”Transforming our World – The 2030 Agenda for Sustainable Development” (Agenda 2030), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävää kehitystä koskevan YK:n päätöslauselman ”Transforming our World – The 2030 Agenda for Sustainable Development” (Agenda 2030),

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kestävän kehityksen tavoitteisiin ”Delivering on the UN’s Sustainable Development Goals – A comprehensive approach” (SWD(2020)0400), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kestävän kehityksen tavoitteisiin ”Delivering on the UN’s Sustainable Development Goals – A comprehensive approach” (SWD(2020)0400),

| — | ottaa huomioon YK:n taloudellisten ja sosiaalisten asiain osaston vuoden 2022 julkaisun kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvistä hyvistä käytännöistä ”SDG Good Practices – A compilation of success stories and lessons in SDG implementation – Second Edition”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n taloudellisten ja sosiaalisten asiain osaston vuoden 2022 julkaisun kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvistä hyvistä käytännöistä ”SDG Good Practices – A compilation of success stories and lessons in SDG implementation – Second Edition”,

| — | ottaa huomioon kestävää kehitystä käsitelleen YK:n raportin ”Global Sustainable Development Report” vuodelta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävää kehitystä käsitelleen YK:n raportin ”Global Sustainable Development Report” vuodelta 2019,

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2021 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n vahvemmasta panostuksesta sääntöihin perustuvaan monenvälisyyteen (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2021 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n vahvemmasta panostuksesta sääntöihin perustuvaan monenvälisyyteen (JOIN(2021)0003),

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2017 annetun neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission yhteisen julkilausuman ”Uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus – meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2017 annetun neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission yhteisen julkilausuman ”Uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus – meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme” (1),

| — | ottaa huomioon 28. tammikuuta 2019 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta ”2019 EU report on Policy Coherence for Development” (SWD(2019)0020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. tammikuuta 2019 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta ”2019 EU report on Policy Coherence for Development” (SWD(2019)0020),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon UNFCCC:n sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNFCCC:n sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Latvian ja komission UNFCCC:lle EU:n ja sen jäsenvaltioiden puolesta 6. maaliskuuta 2015 toimittaman EU:n ja sen jäsenvaltioiden suunnitellun kansallisesti määritellyn panoksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Latvian ja komission UNFCCC:lle EU:n ja sen jäsenvaltioiden puolesta 6. maaliskuuta 2015 toimittaman EU:n ja sen jäsenvaltioiden suunnitellun kansallisesti määritellyn panoksen,

| — | ottaa huomioon Saksan ja komission UNFCCC:lle EU:n ja sen jäsenvaltioiden puolesta 17. joulukuuta 2020 toimittaman EU:n ja sen jäsenvaltioiden päivitetyn kansallisesti määritellyn panoksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Saksan ja komission UNFCCC:lle EU:n ja sen jäsenvaltioiden puolesta 17. joulukuuta 2020 toimittaman EU:n ja sen jäsenvaltioiden päivitetyn kansallisesti määritellyn panoksen,

| — | ottaa huomioon Addis Abebassa 13.–16. heinäkuuta 2015 pidetyn kolmannen kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta koskevan konferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Addis Abebassa 13.–16. heinäkuuta 2015 pidetyn kolmannen kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta koskevan konferenssin,

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2017 annetun neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission yhteisen julkilausuman ”Uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus – meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2017 annetun neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission yhteisen julkilausuman ”Uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus – meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme” (2),

| — | ottaa huomioon komission työohjelmat vuosiksi 2020 (COM(2020)0037), 2021 (COM(2020)0690) ja 2022 (COM(2021)0645) ja niiden viittaukset kestävän kehityksen tavoitteisiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission työohjelmat vuosiksi 2020 (COM(2020)0037), 2021 (COM(2020)0690) ja 2022 (COM(2021)0645) ja niiden viittaukset kestävän kehityksen tavoitteisiin,

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämisen paremman sääntelyn kehykseen, mukaan lukien 29. huhtikuuta 2021 annettu komission tiedonanto ”Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä” (COM(2021)0219), 3. marraskuuta 2021 julkaistu komission yksiköiden valmisteluasiakirja ohjeista parempaa sääntelyä varten ”Better Regulation Guidelines” (SWD(2021)0305) ja marraskuussa 2021 julkaistu paremman sääntelyn välineistö, johon kuuluu kestävän kehityksen tavoitteita koskeva uusi väline #19, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämisen paremman sääntelyn kehykseen, mukaan lukien 29. huhtikuuta 2021 annettu komission tiedonanto ”Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä” (COM(2021)0219), 3. marraskuuta 2021 julkaistu komission yksiköiden valmisteluasiakirja ohjeista parempaa sääntelyä varten ”Better Regulation Guidelines” (SWD(2021)0305) ja marraskuussa 2021 julkaistu paremman sääntelyn välineistö, johon kuuluu kestävän kehityksen tavoitteita koskeva uusi väline #19,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman vuoden 2022 erityiskertomuksen uusista uhkista ihmisten turvallisuudelle antroposeenikaudella ”New threats to human security in the Anthropocene – Demanding greater solidarity”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman vuoden 2022 erityiskertomuksen uusista uhkista ihmisten turvallisuudelle antroposeenikaudella ”New threats to human security in the Anthropocene – Demanding greater solidarity”,

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) vuoden 2019 erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa ”Special Report on the Ocean and Cryosphere in a Changing Climate”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) vuoden 2019 erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa ”Special Report on the Ocean and Cryosphere in a Changing Climate”,

| — | ottaa huomioon 28. helmikuuta 2022 julkaistun IPCC:n kuudennen arviointiraportin ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. helmikuuta 2022 julkaistun IPCC:n kuudennen arviointiraportin ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability”,

| — | ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (3),

| — | ottaa huomioon katastrofiriskien vähentämistä koskevan Sendain kehyksen 2015–2030, jonka YK:n jäsenvaltiot hyväksyivät 18. maaliskuuta 2015 järjestetyssä katastrofiriskien vähentämistä käsitelleessä kolmannessa YK:n maailmankonferenssissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon katastrofiriskien vähentämistä koskevan Sendain kehyksen 2015–2030, jonka YK:n jäsenvaltiot hyväksyivät 18. maaliskuuta 2015 järjestetyssä katastrofiriskien vähentämistä käsitelleessä kolmannessa YK:n maailmankonferenssissa,

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman EU:n kiireellisen toimintasuunnitelman tarpeesta elintarviketurvan varmistamiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella Venäjän hyökättyä Ukrainaan (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman EU:n kiireellisen toimintasuunnitelman tarpeesta elintarviketurvan varmistamiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella Venäjän hyökättyä Ukrainaan (4),

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin raportin ”Our Common Agenda”, joka esiteltiin YK:n yleiskokoukselle ja jonka laatimista pyydettiin 15. marraskuuta 2021 annetulla YK:n yleiskokouksen päätöslauselmalla 76/6, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin raportin ”Our Common Agenda”, joka esiteltiin YK:n yleiskokoukselle ja jonka laatimista pyydettiin 15. marraskuuta 2021 annetulla YK:n yleiskokouksen päätöslauselmalla 76/6,

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (5),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman vuotuisesta strategisesta mietinnöstä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta ja tuloksista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman vuotuisesta strategisesta mietinnöstä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta ja tuloksista (6),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:sta ja vuoden 2015 jälkeisestä globaalista kehityksen toimintakehyksestä (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:sta ja vuoden 2015 jälkeisestä globaalista kehityksen toimintakehyksestä (7),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä – tähänastinen edistyminen ja seuraavat toimet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä – tähänastinen edistyminen ja seuraavat toimet”,

| — | ottaa huomioon 18. lokakuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. lokakuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät ”Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistaminen: EU:n vastaus kestävän kehityksen toimintaohjelmaan Agenda 2030:een”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät ”Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistaminen: EU:n vastaus kestävän kehityksen toimintaohjelmaan Agenda 2030:een”,

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman kestävyyttä edistävistä EU:n toimista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman kestävyyttä edistävistä EU:n toimista (8),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (9),

| — | ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät ”Kohti yhä kestävämpää unionia vuoteen 2030 mennessä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät ”Kohti yhä kestävämpää unionia vuoteen 2030 mennessä”,

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman Agenda 2030:n seurannasta ja arvioinnista (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman Agenda 2030:n seurannasta ja arvioinnista (10),

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2019 annetun komission kertomuksen seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman arvioinnista (COM(2019)0233), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2019 annetun komission kertomuksen seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman arvioinnista (COM(2019)0233),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (COM(2020)0652),

| — | ottaa huomioon vuonna 2019 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen raportin Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä vuonna 2020 ”The European environment – state and outlook 2020: Knowledge for transition to a sustainable Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2019 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen raportin Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä vuonna 2020 ”The European environment – state and outlook 2020: Knowledge for transition to a sustainable Europe”,

| — | ottaa huomioon Eurostatin vuoden 2021 seurantaraportin edistymisestä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa EU:n puitteissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurostatin vuoden 2021 seurantaraportin edistymisestä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa EU:n puitteissa,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021 (11),

| — | ottaa huomioon 19. syyskuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisen arviointiin paremmin sopivat indikaattorit – kansalaisyhteiskunnan panos” (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. syyskuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisen arviointiin paremmin sopivat indikaattorit – kansalaisyhteiskunnan panos” (12),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2021 julkaistun kestävää kehitystä koskevan raportin ”The Decade of Action for the Sustainable Development Goals”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2021 julkaistun kestävää kehitystä koskevan raportin ”The Decade of Action for the Sustainable Development Goals”,

| — | ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ”Kattava toimintatapa YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n täytäntöönpanon nopeuttamiseksi – Parempi jälleenrakentaminen covid-19-kriisin jälkeen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät ”Kattava toimintatapa YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n täytäntöönpanon nopeuttamiseksi – Parempi jälleenrakentaminen covid-19-kriisin jälkeen”,

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 26/2020 ”Meriympäristö: suojelu on EU:ssa laaja-alaista mutta jää pinnalliseksi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 26/2020 ”Meriympäristö: suojelu on EU:ssa laaja-alaista mutta jää pinnalliseksi”,

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2019 julkaistun komission pohdinta-asiakirjan ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä” (COM(2019)0022) ja erityisesti sen liitteen III ”Yhteenveto kestävän kehityksen tavoitteisiin keskittyvän sidosryhmäfoorumin panoksesta pohdinta-asiakirjaan ’Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä’”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2019 julkaistun komission pohdinta-asiakirjan ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä” (COM(2019)0022) ja erityisesti sen liitteen III ”Yhteenveto kestävän kehityksen tavoitteisiin keskittyvän sidosryhmäfoorumin panoksesta pohdinta-asiakirjaan ’Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä’”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0174/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0174/2022),

| A. | ottaa huomioon, että ilmasto-oikeudenmukaisuus ei toteudu Euroopassa eikä kansainvälisesti ilman ympäristön, yhteiskunnan ja talouden kannalta kestävää ja osallistavaa kehitystä; toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen on siten olennainen edellytys oikeudenmukaisen ja reilun siirtymän saavuttamiselle Pariisin sopimuksen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ilmasto-oikeudenmukaisuus ei toteudu Euroopassa eikä kansainvälisesti ilman ympäristön, yhteiskunnan ja talouden kannalta kestävää ja osallistavaa kehitystä; toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen on siten olennainen edellytys oikeudenmukaisen ja reilun siirtymän saavuttamiselle Pariisin sopimuksen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti;

| B. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vaikutukset eivät ole vielä täysin tiedossa, mutta ne ovat jo johtaneet merkittävään taantumiseen kestävän kehityksen tavoitteiden suhteen erityisesti globaalin etelän maissa, joissa terveydenhuoltojärjestelmät ovat heikkoja ja rokotusaste on edelleen hyvin alhainen, sekä lisänneet eriarvoisuutta ja köyhyyttä; ottaa huomioon, että vuoden 2021 kestävän kehityksen rahoitusta käsittelevän YK:n raportin ”Financing for Sustainable Development Report 2021” mukaan covid-19-pandemia voi johtaa kestävässä kehityksessä ”menetettyyn vuosikymmeneen”; ottaa huomioon, että vähiten kehittyneet maat ovat kärsineet erityisen paljon, koska ne ovat alttiita ulkoisille häiriöille; ottaa huomioon, että terve ympäristö on kestävän kehityksen peruspilari; ottaa huomioon, että inhimillisen kehityksen indeksin arvioitiin laskevan vuonna 2020 ”jyrkästi ja ennennäkemättömällä tavalla” ensimmäistä kertaa 30 vuoteen sen jälkeen kun sitä on laskettu; ottaa huomioon, että äärimmäisen köyhyyden aste nousi vuonna 2020 ensimmäistä kertaa 20 vuoteen; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian jälkeinen tilanne tarjoaa kuitenkin erinomaisen tilaisuuden muuttaa yhteiskuntiamme kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisiksi; ottaa huomioon, että ennen covid-19-pandemiaa rahoituksen ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavan summan välillä arvioitiin olevan maailmanlaajuisesti 2,5 biljoonan Yhdysvaltain dollarin vuotuinen rahoitusvaje; toteaa, että erään arvion mukaan taloudellinen epävarmuus ja puute pandemiasta elpymiseen käytettävistä määrärahoista kehitysmaissa on kasvattanut tätä vajetta vuoden 2021 alusta 50 prosentilla 3,7 biljoonaan Yhdysvaltain dollariin; katsoo, että parlamentin uusi erityisvaliokunta, joka käsittelee covid-19-pandemiasta saatuja kokemuksia ja suosituksia tulevaisuutta varten, voisi tutkia pandemian vaikutuksia kestävän kehityksen tavoitteisiin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vaikutukset eivät ole vielä täysin tiedossa, mutta ne ovat jo johtaneet merkittävään taantumiseen kestävän kehityksen tavoitteiden suhteen erityisesti globaalin etelän maissa, joissa terveydenhuoltojärjestelmät ovat heikkoja ja rokotusaste on edelleen hyvin alhainen, sekä lisänneet eriarvoisuutta ja köyhyyttä; ottaa huomioon, että vuoden 2021 kestävän kehityksen rahoitusta käsittelevän YK:n raportin ”Financing for Sustainable Development Report 2021” mukaan covid-19-pandemia voi johtaa kestävässä kehityksessä ”menetettyyn vuosikymmeneen”; ottaa huomioon, että vähiten kehittyneet maat ovat kärsineet erityisen paljon, koska ne ovat alttiita ulkoisille häiriöille; ottaa huomioon, että terve ympäristö on kestävän kehityksen peruspilari; ottaa huomioon, että inhimillisen kehityksen indeksin arvioitiin laskevan vuonna 2020 ”jyrkästi ja ennennäkemättömällä tavalla” ensimmäistä kertaa 30 vuoteen sen jälkeen kun sitä on laskettu; ottaa huomioon, että äärimmäisen köyhyyden aste nousi vuonna 2020 ensimmäistä kertaa 20 vuoteen; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian jälkeinen tilanne tarjoaa kuitenkin erinomaisen tilaisuuden muuttaa yhteiskuntiamme kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisiksi; ottaa huomioon, että ennen covid-19-pandemiaa rahoituksen ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavan summan välillä arvioitiin olevan maailmanlaajuisesti 2,5 biljoonan Yhdysvaltain dollarin vuotuinen rahoitusvaje; toteaa, että erään arvion mukaan taloudellinen epävarmuus ja puute pandemiasta elpymiseen käytettävistä määrärahoista kehitysmaissa on kasvattanut tätä vajetta vuoden 2021 alusta 50 prosentilla 3,7 biljoonaan Yhdysvaltain dollariin; katsoo, että parlamentin uusi erityisvaliokunta, joka käsittelee covid-19-pandemiasta saatuja kokemuksia ja suosituksia tulevaisuutta varten, voisi tutkia pandemian vaikutuksia kestävän kehityksen tavoitteisiin;

| C. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 julkaistun YK:n Global Sustainable Development -raportin ja YK:n Sustainable Development Solutions -verkoston (SDSN) vuoden 2020 kestävän kehityksen indeksin mukaan yksikään maa, Euroopan maat mukaan luettuina, ei näillä näkymin saavuta kaikkia kestävän kehityksen tavoitteita vuoteen 2030 mennessä; toteaa, että vuoden 2021 Euroopan kestävän kehityksen raportin mukaan EU:n keskimääräinen kestävän kehityksen indeksi ei noussut vuonna 2020 ensimmäistä kertaa indeksin käyttöönoton jälkeen; toteaa, että YK:n Euroopan talouskomission mukaan Eurooppa saavuttaa näillä näkymin 169 alatavoitteesta ainoastaan 26 eli 15 prosenttia; ottaa huomioon, että SDSN:n vuoden 2021 kestävän kehityksen indeksin mukaan OECD-maat ovat lähimpänä Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamista mutta ne tuottavat kuitenkin suurimmat kielteiset heijastusvaikutukset, mikä heikentää muiden maiden kykyä saavuttaa tavoitteensa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 julkaistun YK:n Global Sustainable Development -raportin ja YK:n Sustainable Development Solutions -verkoston (SDSN) vuoden 2020 kestävän kehityksen indeksin mukaan yksikään maa, Euroopan maat mukaan luettuina, ei näillä näkymin saavuta kaikkia kestävän kehityksen tavoitteita vuoteen 2030 mennessä; toteaa, että vuoden 2021 Euroopan kestävän kehityksen raportin mukaan EU:n keskimääräinen kestävän kehityksen indeksi ei noussut vuonna 2020 ensimmäistä kertaa indeksin käyttöönoton jälkeen; toteaa, että YK:n Euroopan talouskomission mukaan Eurooppa saavuttaa näillä näkymin 169 alatavoitteesta ainoastaan 26 eli 15 prosenttia; ottaa huomioon, että SDSN:n vuoden 2021 kestävän kehityksen indeksin mukaan OECD-maat ovat lähimpänä Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamista mutta ne tuottavat kuitenkin suurimmat kielteiset heijastusvaikutukset, mikä heikentää muiden maiden kykyä saavuttaa tavoitteensa;

| D. | ottaa huomioon, että Venäjän laittoman hyökkäyksen Ukrainaan ja siellä käytävän sodan luomilla uusilla geopoliittisilla ja humanitaarisilla realiteeteilla on valtava vaikutus kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen maailmanlaajuisesti, erityisesti eriarvoisuuden, köyhyyden ja nälän torjuntaan, ja että ne voivat estää tavoitteiden toteutumisen vuoteen 2030 mennessä; katsoo, että tarvitaan kiireellisesti uutta poliittista pontta kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi, jotta voidaan kompensoida covid-19:n vaikutukset ja Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen maailmanlaajuiset seuraukset; katsoo, että tässä yhteydessä on tarpeen rahoittaa uusiutuvia energialähteitä, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden kanssa ja vältetään maailmanlaajuinen taloudellinen paine energia-alalla tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Venäjän laittoman hyökkäyksen Ukrainaan ja siellä käytävän sodan luomilla uusilla geopoliittisilla ja humanitaarisilla realiteeteilla on valtava vaikutus kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen maailmanlaajuisesti, erityisesti eriarvoisuuden, köyhyyden ja nälän torjuntaan, ja että ne voivat estää tavoitteiden toteutumisen vuoteen 2030 mennessä; katsoo, että tarvitaan kiireellisesti uutta poliittista pontta kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi, jotta voidaan kompensoida covid-19:n vaikutukset ja Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen maailmanlaajuiset seuraukset; katsoo, että tässä yhteydessä on tarpeen rahoittaa uusiutuvia energialähteitä, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden kanssa ja vältetään maailmanlaajuinen taloudellinen paine energia-alalla tulevaisuudessa;

| E. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan mukaisesti EU:lla on velvollisuus sisällyttää kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttamiinsa sisäisiin ja ulkoisiin politiikkoihin, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin; katsoo, että yhdenmukaisuus kaikissa EU:n politiikoissa on ratkaisevan tärkeää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi maailmanlaajuisesti; katsoo, että kestävää kehitystä tukeva politiikkajohdonmukaisuus on lähestymistapa, jossa kestävän kehityksen eri ulottuvuudet sisällytetään kokonaisvaltaisesti poliittisen päätöksenteon kaikkiin vaiheisiin, ja että se on keskeinen tekijä EU:n pyrkimyksissä panna täytäntöön Agenda 2030 -toimintaohjelma; ottaa huomioon, että komissio sitoutui 18. marraskuuta 2021 antamassaan yksiköidensä valmisteluasiakirjassa ”Delivering on the UN’s Sustainable Development Goals – A comprehensive approach” soveltamaan kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon koko hallinnon kattavaa lähestymistapaa, jota puheenjohtaja von der Leyen koordinoi; katsoo, että EU:n kahdeksanteen ympäristöalan toimintaohjelmaan sisältyvä ja vuosien 2030 ja 2050 ensisijaisiin tavoitteisiin kirjattu siirtyminen hyvinvointitalouteen, jossa maapallolle annetaan enemmän kuin siltä otetaan, edellyttää, että EU kehittää kokonaisvaltaisemman lähestymistavan päätöksentekoon; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan mukaisesti EU:lla on velvollisuus sisällyttää kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttamiinsa sisäisiin ja ulkoisiin politiikkoihin, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin; katsoo, että yhdenmukaisuus kaikissa EU:n politiikoissa on ratkaisevan tärkeää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi maailmanlaajuisesti; katsoo, että kestävää kehitystä tukeva politiikkajohdonmukaisuus on lähestymistapa, jossa kestävän kehityksen eri ulottuvuudet sisällytetään kokonaisvaltaisesti poliittisen päätöksenteon kaikkiin vaiheisiin, ja että se on keskeinen tekijä EU:n pyrkimyksissä panna täytäntöön Agenda 2030 -toimintaohjelma; ottaa huomioon, että komissio sitoutui 18. marraskuuta 2021 antamassaan yksiköidensä valmisteluasiakirjassa ”Delivering on the UN’s Sustainable Development Goals – A comprehensive approach” soveltamaan kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon koko hallinnon kattavaa lähestymistapaa, jota puheenjohtaja von der Leyen koordinoi; katsoo, että EU:n kahdeksanteen ympäristöalan toimintaohjelmaan sisältyvä ja vuosien 2030 ja 2050 ensisijaisiin tavoitteisiin kirjattu siirtyminen hyvinvointitalouteen, jossa maapallolle annetaan enemmän kuin siltä otetaan, edellyttää, että EU kehittää kokonaisvaltaisemman lähestymistavan päätöksentekoon;

| F. | ottaa huomioon, että sen jälkeen kun kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 hyväksyttiin vuonna 2015, parlamentti, neuvosto ja Eurooppa-neuvosto ovat toistuvasti kehottaneet komissiota hyväksymään kattavan strategian kestävän kehityksen tavoitteiden panemiseksi kaikilta osin täytäntöön; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että sen jälkeen kun kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 hyväksyttiin vuonna 2015, parlamentti, neuvosto ja Eurooppa-neuvosto ovat toistuvasti kehottaneet komissiota hyväksymään kattavan strategian kestävän kehityksen tavoitteiden panemiseksi kaikilta osin täytäntöön;

| G. | ottaa huomioon, että terveyskriisit, ympäristökriisit ja ilmastokriisit ovat vahvasti kytköksissä toisiinsa; toteaa, että tällaiset kriisit lisääntyvät tulevina vuosina etenkin ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden häviämisen seurauksena; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että terveyskriisit, ympäristökriisit ja ilmastokriisit ovat vahvasti kytköksissä toisiinsa; toteaa, että tällaiset kriisit lisääntyvät tulevina vuosina etenkin ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden häviämisen seurauksena;

| H. | ottaa huomioon, että useissa kehitysmaissa mahdollisuudet saada tietoja kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreja varten ovat rajalliset, mikä voi haitata vakavasti edistymisen arviointia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että useissa kehitysmaissa mahdollisuudet saada tietoja kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreja varten ovat rajalliset, mikä voi haitata vakavasti edistymisen arviointia;

| I. | toteaa, että kuilu rikkaimpien ja köyhimpien ihmisten ja maiden välillä kasvaa jatkuvasti; katsoo, että eriarvoisuuden vähentäminen (kestävän kehityksen tavoite 10) on strategisesti tärkeää ja sen olisi oltava Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamiseen tähtäävien yhteisten ponnistelujen ytimessä; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kuilu rikkaimpien ja köyhimpien ihmisten ja maiden välillä kasvaa jatkuvasti; katsoo, että eriarvoisuuden vähentäminen (kestävän kehityksen tavoite 10) on strategisesti tärkeää ja sen olisi oltava Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamiseen tähtäävien yhteisten ponnistelujen ytimessä;

| J. | toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteet kattavat kaikki ihmiskunnan keskeiset ongelmat eivätkä liity pelkästään kehityspolitiikkaan vaan koskevat julkista toimintaa Euroopan tasolla myös laajemmin; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteet kattavat kaikki ihmiskunnan keskeiset ongelmat eivätkä liity pelkästään kehityspolitiikkaan vaan koskevat julkista toimintaa Euroopan tasolla myös laajemmin;

| K. | toteaa, että sitoutuessaan kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 30:n toteuttamiseen EU on tunnustanut, että yksilön ihmisarvo on olennaisen tärkeä ja että kaikkien kansakuntien, ihmisten ja yhteiskunnan osien olisi saavutettava toimintaohjelman tavoitteet ja alatavoitteet; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että sitoutuessaan kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 30:n toteuttamiseen EU on tunnustanut, että yksilön ihmisarvo on olennaisen tärkeä ja että kaikkien kansakuntien, ihmisten ja yhteiskunnan osien olisi saavutettava toimintaohjelman tavoitteet ja alatavoitteet;

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentilla ja kansallisilla parlamenteilla on myös velvollisuus varmistaa, että kestävä kehitys otetaan osaksi niiden menettelyjä siiloutumisen estämiseksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentilla ja kansallisilla parlamenteilla on myös velvollisuus varmistaa, että kestävä kehitys otetaan osaksi niiden menettelyjä siiloutumisen estämiseksi;

| M. | toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden avulla olisi käsiteltävä lisääntyvää eriarvoisuutta, ilmastonmuutosta, biologisen monimuotoisuuden häviämistä ja jätteentuotannon lisääntymistä; toteaa, että kaikki nämä heikentävät ihmisten elinoloja; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden avulla olisi käsiteltävä lisääntyvää eriarvoisuutta, ilmastonmuutosta, biologisen monimuotoisuuden häviämistä ja jätteentuotannon lisääntymistä; toteaa, että kaikki nämä heikentävät ihmisten elinoloja;

| N. | ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa käsittelevä EU:n korkean tason sidosryhmäfoorumi, joka toimi vuosina 2017–2019, perustettiin tukemaan ja neuvomaan komissiota ja tarjoamaan foorumi kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihdolle eri alojen välillä paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla saattamalla yhteen kansalaisyhteiskunnan, kansalaisjärjestöjen ja yksityisen ja yrityssektorin toimijoita; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa käsittelevä EU:n korkean tason sidosryhmäfoorumi, joka toimi vuosina 2017–2019, perustettiin tukemaan ja neuvomaan komissiota ja tarjoamaan foorumi kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihdolle eri alojen välillä paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla saattamalla yhteen kansalaisyhteiskunnan, kansalaisjärjestöjen ja yksityisen ja yrityssektorin toimijoita;

| O. | toteaa, että kaikki edellä esitetty huomioon ottaen eurooppalainen hallinnointistrategia, jossa kestävän kehityksen tavoitteet sisällytetään monialaiseen toimintamalliin, mahdollistaisi julkisten toimien paremman yhteensovittamisen ja tehokkuuden; katsoo, että esimerkiksi kestävän kehityksen tavoite 14 (vedenalainen elämä), jossa vaaditaan merten ja niiden luonnonvarojen säilyttämistä ja kestävää käyttöä, olisi pantava täytäntöön osana yhdennettyä meripolitiikkaa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että kaikki edellä esitetty huomioon ottaen eurooppalainen hallinnointistrategia, jossa kestävän kehityksen tavoitteet sisällytetään monialaiseen toimintamalliin, mahdollistaisi julkisten toimien paremman yhteensovittamisen ja tehokkuuden; katsoo, että esimerkiksi kestävän kehityksen tavoite 14 (vedenalainen elämä), jossa vaaditaan merten ja niiden luonnonvarojen säilyttämistä ja kestävää käyttöä, olisi pantava täytäntöön osana yhdennettyä meripolitiikkaa;

| P. | katsoo, että maailmanlaajuisesta edistymisestä kestävän kehityksen tavoitteiden suhteen on heikosti tietoa johtuen riittämättömistä seurantavalmiuksista erityisesti kehitysmaissa; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että maailmanlaajuisesta edistymisestä kestävän kehityksen tavoitteiden suhteen on heikosti tietoa johtuen riittämättömistä seurantavalmiuksista erityisesti kehitysmaissa;

| Q. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut huomattavasti kehitysmaiden jo olemassa olleita velkaongelmia, mikä on vaarantanut entisestään niiden pyrkimykset saada käyttöönsä riittävästi varoja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen; katsoo näin ollen, että tarvitaan kiireellisesti uusia velkahelpotuksia, jotta vältetään laajat maksujen laiminlyönnit kehitysmaissa ja helpotetaan investointeja elpymiseen ja kestävän kehityksen tavoitteisiin; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut huomattavasti kehitysmaiden jo olemassa olleita velkaongelmia, mikä on vaarantanut entisestään niiden pyrkimykset saada käyttöönsä riittävästi varoja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen; katsoo näin ollen, että tarvitaan kiireellisesti uusia velkahelpotuksia, jotta vältetään laajat maksujen laiminlyönnit kehitysmaissa ja helpotetaan investointeja elpymiseen ja kestävän kehityksen tavoitteisiin;

| R. | ottaa huomioon, että IPCC:n vuonna 2022 julkaiseman kuudennen arviointiraportin mukaan ilmastonmuutos on heikentänyt ruokaturvaa ja vedensaantia, mikä on haitannut pyrkimyksiä saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että IPCC:n vuonna 2022 julkaiseman kuudennen arviointiraportin mukaan ilmastonmuutos on heikentänyt ruokaturvaa ja vedensaantia, mikä on haitannut pyrkimyksiä saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet;

| S. | toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteilla on valtiotasoa alempi ja paikallinen ulottuvuus; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteilla on valtiotasoa alempi ja paikallinen ulottuvuus;

| T. | ottaa huomioon, että valtameret pitävät sisällään valtavan määrän biologisesta monimuotoisuudesta ja ovat maapallon ilmaston pääasiallinen säätelijä; ottaa huomioon, että niiden suojelu on ratkaisevan tärkeää kestävän kehityksen onnistumisen kannalta, edistää köyhyyden poistamista ja tuo kestävän elinkeinon ja ruokaturvaa miljardeille ihmisille; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että valtameret pitävät sisällään valtavan määrän biologisesta monimuotoisuudesta ja ovat maapallon ilmaston pääasiallinen säätelijä; ottaa huomioon, että niiden suojelu on ratkaisevan tärkeää kestävän kehityksen onnistumisen kannalta, edistää köyhyyden poistamista ja tuo kestävän elinkeinon ja ruokaturvaa miljardeille ihmisille;

| U. | ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteet ovat yleismaailmallisia ja jakamattomia; ottaa huomioon, että ne ovat yhteisiä kaikille toimijoille, julkinen ja yksityinen sektori, kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet mukaan luettuina, ja ne koskevat kaikkia näitä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteet ovat yleismaailmallisia ja jakamattomia; ottaa huomioon, että ne ovat yhteisiä kaikille toimijoille, julkinen ja yksityinen sektori, kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet mukaan luettuina, ja ne koskevat kaikkia näitä;

| V. | ottaa huomioon, että 17 kestävän kehityksen tavoitetta ja niiden 169 alatavoitetta sekä niihin liittyvät indikaattorit edustavat ainoaa maailmanlaajuisesti yhteistä poliittisesti sovittua kehystä näyttöön perustuville politiikoille; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että 17 kestävän kehityksen tavoitetta ja niiden 169 alatavoitetta sekä niihin liittyvät indikaattorit edustavat ainoaa maailmanlaajuisesti yhteistä poliittisesti sovittua kehystä näyttöön perustuville politiikoille;

Johdanto

| 1. | vahvistaa olevansa sitoutunut Agenda 2030 -toimintaohjelmaan, sen seitsemääntoista kestävän kehityksen tavoitteeseen ja lupaukseen, että ketään ja mitään aluetta ei jätetä jälkeen; korostaa, että nykyisen ja tulevien pandemioiden sekä Ukrainan sodan valossa Agenda 2030 -toimintaohjelma tarjoaa ainutlaatuisen väylän hyvinvointitalouteen, jotta voidaan rakentaa tasa-arvoisempi, oikeudenmukaisempi, osallistavampi, kestävämpi ja sopeutumiskykyisempi maailma; toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteet ovat ihmiskunnan yhteinen asia; kannustaa komissiota ryhtymään toimiin, joilla puututaan ilmastonmuutokseen ja kunnioitetaan ja edistetään ihmisoikeuksia, oikeutta terveyteen, paikallisyhteisöjä, pakolaisia ja muuttajia, lapsia, vähemmistöryhmiä, muita heikommassa asemassa olevia ihmisiä, oikeutta kehitykseen, sukupuolten tasa-arvoa, naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä ja sukupolvien välistä tasa-arvoa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamiseen on aikaa jäljellä alle kahdeksan vuotta ja että 2020-luku on julistettu YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toiminnan vuosikymmeneksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttaminen edistää oikeudenmukaista ja osallistavaa vihreää ja digitaalista siirtymää Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja 2030 digitaalisessa kompassissa esitettyjen EU:n tavoitteiden ja toimien mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

Hallinnointi

| 4. | panee tyytyväisenä merkille, että komission puheenjohtaja on sitoutunut siihen, että EU noudattaa kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa koko hallinnon kattavaa lähestymistapaa ja kestävän kehityksen tavoitteet otetaan osaksi kunkin komission jäsenen vastuualuetta; kehottaa siksi komissiota ja sen puheenjohtajaa esittämään tarkemmin, miten koko hallinnon kattava lähestymistapa kestävän kehityksen tavoitteiden suhteen toteutetaan EU:n tasolla; painottaa kuitenkin, että tällainen lähestymistapa voi olla tehokas vain, jos sitä johdetaan korkeimmalta tasolta ja jos se sisältää konkreettisen suunnitelman, jolla varmistetaan laaja-alaiset toimet koko komissiossa; pitää valitettavana. että vuoden 2019 jälkeen komissiossa ei ole ollut jäsentä, jonka vastuulla olisi kestävän kehityksen tavoitteiden sisäinen ja ulkoinen täytäntöönpano ja koordinointi, ja se on johtanut hajanaiseen lähestymistapaan, mikä on kestävää kehitystä tukevan politiikkajohdonmukaisuuden periaatteen vastaista; ehdottaa lisäksi, että komissio nimittää kestävän kehityksen tavoitteita käsittelevän erityislähettilään, joka olisi vastuussa asiasta vastaavalle komission jäsenelle ja edistäisi maailmanlaajuisesti johdonmukaista kestävän kehityksen tavoitteita koskevaa toimintaa EU:n ulkoisten toimien avulla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi Agenda 2030 -toimintaohjelma edellyttää vahvaa yhteiskunnallista oikeutusta ja aitoa poliittista ajattelutavan muutosta, jotka voidaan saavuttaa vain, jos kestävän kehityksen tavoitteet nähdään mahdollisuutena kansalaisille; korostaa median merkitystä tässä asiassa; muistuttaa, että sidosryhmien jäsennellyn osallistumisen ja eri sidosryhmien kumppanuuksien merkitys on kestävän kehityksen tavoitteiden ytimessä; pitää erittäin valitettavana, että sidosryhmäfoorumin toimeksiantoa ei uusittu vuonna 2019, ja kehottaa perustamaan foorumin pikaisesti uudelleen tai perustamaan uuden jäsennellyn osallistumisen mekanismin, jossa ovat tasapainoisesti, monipuolisesti ja demokraattisesti edustettuina kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, yhteisöpohjaiset organisaatiot, yksityinen sektori (pienet ja keskisuuret yritykset ja tuottajajohtoiset järjestöt mukaan luettuina), ammattiliitot, osuuskunnat, tiedeyhteisö ja tutkimuslaitokset, alue- ja paikallishallinnot sekä marginalisoituneet ryhmät; korostaa kaikkien näiden sidosryhmien keskeistä merkitystä, sillä ne seuraavat tiiviisti, miten hallitukset panevat täytäntöön kestävän kehityksen tavoitteita, ja antavat suoraan panoksensa kestävään kehitykseen; kehottaa lisäämään näiden ryhmien osallistumista ja kuulemista; korostaa, että sidosryhmäfoorumin olisi oltava järjestelmällisesti yhteydessä kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman työryhmään, jotta varmistetaan jäsenvaltioiden aito osallistuminen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että vastuuvelvollisuuden, avoimuuden ja hyvän hallintotavan puute vaikuttaa vahvasti kielteisellä tavalla Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanoon sekä kehittyneissä maissa että kehitysmaissa, ja painottaa tarvetta edistää korruption torjuntaa ja tinkimättömyyttä, jotta voidaan nopeuttaa kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa ja seurata johdonmukaisesti edistymistä siinä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että pyrkimykset sisällyttää kestävän kehityksen tavoitteet kaikkiin EU:n sisäisiin ja ulkoisiin toimintapolitiikkoihin olisi vietävä kartoitusta pidemmälle; muistuttaa, että monilla EU:n sisäisillä politiikoilla ei ainoastaan edistetä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa vaan niillä on myös erittäin suuri ekologinen, sosiaalinen ja taloudellinen heijastusvaikutus kehitysmaihin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin ja väestönosiin; painottaa siksi, että EU:n sisäisten ja ulkoisten toimien koordinointia on jatkettava, jotta voidaan edistyä maailmanlaajuisesti; tähdentää yhdenmukaistetun lähestymistavan merkitystä ja toteaa, että se edellyttää systeemisiä ratkaisuja; toteaa, että valmiuksien kehittämisessä on edistytty, mutta korostaa tarvetta tehostaa valmiuksien kehittämistoimien yhdenmukaistamista ja koordinointia kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kannustaa voimakkaasti lisäämään politiikkatoimien johdonmukaisuutta uraauurtavan 55-valmiuspaketin (13), yhteisen maatalouspolitiikan, yhteisen kalastuspolitiikan ja yhteisen kauppapolitiikan kehittämisessä ja toteaa, että sama koskee komission työtä yleensä; pitää valitettavana, että kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanostrategian puuttuminen tekee politiikkajohdonmukaisuuden saavuttamisesta haastavampaa, koska ei ole selkeitä, mitattavissa olevia ja aikasidonnaisia EU:n laajuisia alatavoitteita kaikista kestävän kehityksen tavoitteista raportointia varten; vaatii asettamaan kestävän kehityksen etusijalle ja valtavirtaistamaan sen toimintapoliittisen syklin kaikissa vaiheissa (suunnittelu, täytäntöönpano ja arviointi) sekä ottamaan vaikutustenarvioinneissa ja julkistamista ja ulkoista raportointia koskevissa vaatimuksissa järjestelmällisesti huomioon kaikki sen ulottuvuudet; ehdottaa, että komissio suorittaa sisäisen tarkastuksen, jotta varmistetaan EU:n sisäisten ja ulkoisten politiikkojen yhdenmukaisuus; korostaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden olisi oltava EU:n politiikan selkäranka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota hyväksymään EU:n kestävän kehityksen tavoitteita koskevan uuden, korkean tason Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanostrategian EU:lle, kuten Eurooppa-neuvosto lokakuussa 2018 pyysi, ja tekemään sen EU:n päätöslauselmien ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävien poliittisten suuntaviivojen pohjalta, koska Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamiseen on aikaa enää alle kahdeksan vuotta ja täytäntöönpanolla on kiire, jotta maailmanlaajuiset tavoitteet saavutetaan toiminnan vuosikymmenen aikana; katsoo, että tällaisessa strategiassa olisi määriteltävä vähintään






  a) | uusi hallinnointikehys, jota johtaa yksi korkean tason komission jäsen, joka on vastuussa kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta kaikilla vastuualueilla ja joka kuulee järjestelmällisesti uutta sidosryhmäfoorumia |
| --- | --- | --- |

9.

a)

uusi hallinnointikehys, jota johtaa yksi korkean tason komission jäsen, joka on vastuussa kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta kaikilla vastuualueilla ja joka kuulee järjestelmällisesti uutta sidosryhmäfoorumia

| b) | tarkistetut konkreettiset, mitattavissa olevat, EU:n laajuiset ja aikasidonnaiset alatavoitteet, joilla vahvistetaan EU:n tavoitetasoa ja konkreettisia toimia niiden saavuttamiseksi |
| --- | --- |

b)

tarkistetut konkreettiset, mitattavissa olevat, EU:n laajuiset ja aikasidonnaiset alatavoitteet, joilla vahvistetaan EU:n tavoitetasoa ja konkreettisia toimia niiden saavuttamiseksi

| c) | päivitetty seurantajärjestelmä ja indikaattoreita, joissa otetaan huomioon EU:n sisäinen ja ulkoinen vaikutus kestävän kehityksen tavoitteiden edistymiseen |
| --- | --- |

c)

päivitetty seurantajärjestelmä ja indikaattoreita, joissa otetaan huomioon EU:n sisäinen ja ulkoinen vaikutus kestävän kehityksen tavoitteiden edistymiseen

| d) | edellä mainittuihin alatavoitteisiin liittyvä yhteinen rahoitussuunnitelma EU:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi |
| --- | --- |

d)

edellä mainittuihin alatavoitteisiin liittyvä yhteinen rahoitussuunnitelma EU:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi

| e) | suunnitelma EU:n kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvää diplomatiaa ja kansainvälistä yhteistyötä varten, joita johtaa kestävän kehityksen tavoitteiden erityislähettiläs, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen taakanjako ja tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

e)

suunnitelma EU:n kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvää diplomatiaa ja kansainvälistä yhteistyötä varten, joita johtaa kestävän kehityksen tavoitteiden erityislähettiläs, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen taakanjako ja tasapuoliset toimintaedellytykset;

kehottaa parlamentin puhemiestä ja komission ja neuvoston puheenjohtajia antamaan tämän strategian yhteydessä toimielinten yhteisen lausuman, jossa uudistetaan EU:n sitoutuminen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan; korostaa, että tämä strategia olisi julkaistava viimeistään kesäkuussa 2023, jotta EU:lla olisi johtava rooli uuden sysäyksen antamisessa Agenda 2030 -toimintaohjelmalle syyskuussa 2023 pidettävässä kestävän kehityksen tavoitteita käsittelevässä huippukokouksessa; korostaa, että strategiaa olisi tarkasteltava säännöllisesti uudelleen ja siihen olisi liitettävä korjaavia toimenpiteitä aloilla, joilla edistymisen katsotaan pysähtyneen tai sitä pidetään riittämättömänä;

| 10. | korostaa, että koordinointi EU:n toimielinten sisällä ja välillä on olennainen edellytys EU:n toimien vaikuttavuuden parantamiselle; kehottaa perustamaan toimielinten välisen työryhmän helpottamaan kestävän kehityksen tavoitteista käytävää jäsenneltyä vuoropuhelua ja katsoo, että työryhmän olisi koostuttava parlamentin, komission ja neuvoston edustajista; katsoo, että työryhmän olisi kokoonnuttava neljännesvuosittain ja sen olisi vastattava kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen sisäisesti ja maailmanlaajuisesti tähtäävien EU:n toimien koordinoinnista; luottaa siihen, että komissio tiedottaa lainsäätäjille säännöllisesti kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa koskevasta toimintapolitiikkojen kehityksestä ja toteutetuista toimenpiteistä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää myönteisenä kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämistä paremman sääntelyn välineistön vuoden 2021 tarkistukseen, viestintä, ohjeet ja välineistö itse, erityisesti kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa koskeva väline ja asiaankuuluvien kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreiden ilmoittaminen erityyppisiä vaikutuksia varten, mukaan luettuina; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että uuden kattavan täytäntöönpanostrategian hyväksymisen olisi perustuttava alhaalta ylöspäin -toimintamalliin ja sitä ennen olisi järjestettävä kestävän kehityksen tavoitteiden kartoittaminen ja laaja, jäsennelty, kattava ja tarkoituksenmukainen julkinen osallistumis- ja kuulemisprosessi; katsoo, että tähän olisi liityttävä suunnitelma kansalaisten tavoittamisesta ja osallistamisesta merkittävällä tavalla, kansalaisyhteiskunta, asiaankuuluvat teollisuuden edustajat ja laajemmin yksityissektori, ammattiliitot, tiedeyhteisö, alue- ja paikallishallinnot, vähemmistöt ja muita heikommassa asemassa olevat ryhmät mukaan luettuina; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota ennakoimaan seuraavaa YK:n Agenda-toimintaohjelmaa vuoden 2030 jälkeiselle ajalle ja laatimaan etenemissuunnitelman, johon sisältyy tavoitteita ja toimenpiteitä kestävän kehityksen tavoitteiden suunnittelemiseksi; |
| --- | --- |

13.

Seuranta

| 14. | kehottaa parlamenttia nimittämään kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa käsittelevän pysyvän esittelijän, joka työskentelee puhemiehistön ja valiokuntien sekä sidosryhmäfoorumin kanssa; ehdottaa lisäksi, että kukin valiokunta nimittää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta vastaavan jäsenen ja että nämä asiasta vastaavat jäsenet kokoontuisivat keskenään ja pysyvän esittelijän kanssa neljännesvuosittain yhdenmukaisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentilla ja kansallisilla parlamenteilla on myös tehtävä sen varmistamisessa, että kestävä kehitys otetaan osaksi menettelyjä ja että siiloutuminen estetään; korostaa olevan tärkeää, että Euroopan parlamentti osallistuu ja antaa panoksensa vuotuiseen kestävän kehityksen korkean tason poliittiseen foorumiin, ja korostaa myös merkitystä, joka vuotuisella kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa koskevalla mietinnöllä voisi olla tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että EU:n todellista vaikutusta kestävän kehityksen tavoitteiden edistymiseen EU:ssa ja maailmanlaajuisesti voidaan ymmärtää paremmin vain, jos puututaan nykyisiin aukkoihin tiedoissa, eriteltyjen tietojen puute ja tietojärjestelmien heikkoudet mukaan luettuina, tehostamalla olemassa olevien eri lähteistä saatavien tilastotietojen käyttöä ja hyödyntämällä huipputason tietoa ja tekoälyä tietosuoja-asetusten ja -sääntöjen mukaisesti; katsoo, että on olennaisen tärkeää seurata edistymistä kaikkien 169 alatavoitteen suhteen; kehottaa EU:ta lisäämään huomattavasti teknistä yhteistyötä kehitysmaiden kanssa, jotta voidaan korjata maailmanlaajuista tietovajetta, joka aiheutuu riittämättömistä seurantavalmiuksista ja epäjohdonmukaisista menetelmistä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | suhtautuu myönteisesti kestävän kehityksen tavoitteita koskeviin Eurostatin vuotuisiin seurantaraportteihin; kehottaa toteuttamaan vuosittain samanlaisen Eurostatin kestävän kehityksen tavoitteita koskevien indikaattoreiden tarkistuksen kuin vuonna 2021 ja ottamaan alue- ja paikallishallinnot ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot siihen järjestelmällisesti mukaan; korostaa, että kestävä kehitys on luonnostaan kansalliset rajat ylittävää ja monialaista; vahvistaa halukkuutensa puuttua kielteisiin heijastusvaikutuksiin, joita kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanolla on muihin alueisiin; panee tyytyväisenä merkille Eurostatin tätä tarkoitusta varten käynnistämän työn ja ensimmäisen yrityksen kvantifioida osittain tällaiset heijastusvaikutukset, mutta korostaa, että tätä metodologiaa on kehitettävä edelleen, jotta EU:n maailmanlaajuinen jalanjälki voidaan ottaa riittävästi huomioon (14); kehottaa laajentamaan kullekin tavoitteelle asetettujen indikaattoreiden joukkoa suuremmaksi kuin sen enimmäismäärä, joka on kuusi, jotta voidaan ottaa huomioon EU:n ulkoinen toiminta, eurooppalaiset toimitusketjut ja arvoketjut sekä EU:n kulutuksen heijastusvaikutukset; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa tarvetta panna täytäntöön 24. lokakuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät hyvinvointitaloudesta ja kehottaa tässä yhteydessä komissiota kehittämään viipymättä EU:n kahdeksannessa ympäristöohjelmassa säädetyn mukaisesti tulostaulun ja indikaattoreita, jotka mittaavat muutakin kuin bkt:ta ja joissa ihmiset ja heidän hyvinvointinsa ovat toimintapolitiikkojen suunnittelun ytimessä; kehottaa komissiota harkitsemaan vaihtoehtoisten toimenpiteiden, kuten sosiaalisen edistyksen indeksin, soveltamista kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon seurannassa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että EU:ssa olisi vahvistettava kaikkien kestävän kehityksen tavoitteiden osalta tietojen ja tilastojen erittelyn vähimmäistaso, joka on yhdenmukainen kestävän kehityksen tavoitteiden maailmanlaajuisen seurantakehyksen kanssa, joka kattaa tarvittaessa maantieteellisen sijainnin, sukupuolen, seksuaalisen suuntautumisen, tulot, koulutustason, iän, rodun, etnisen alkuperän, maahanmuuttaja-aseman, vammaisuuden ja muita ominaisuuksia ja jossa olisi otettava huomioon tietoja koskevan ihmisoikeusperustaisen lähestymistavan periaatteet; pitää myönteisenä komission aloitetta kehittää indikaattoreita, joilla mitataan eriarvoisuutta tältä osin; kehottaa Eurostatia tekemään kaikki valmistelut, joita tarvitaan tämän tasoisen erittelyn sisällyttämiseksi tuleviin seurantaraportteihin kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreita käsittelevän viranomaisten välisen asiantuntijatyöryhmän (IAEG-SDGs) vahvistamien ja EU:n toimintaympäristöön mukautettujen ohjeiden ja painopisteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että vapaaehtoiset maakatsaukset ovat Agenda 2030 -toimintaohjelman keskeinen vastuuvelvollisuusväline; muistuttaa maakatsausten merkityksestä kestävän kehityksen tavoitteiden välisten jännitteiden ja kompromissien tunnistamisessa ja iteratiivisen prosessin luomisessa toimintapolitiikkojen mukauttamiseksi tavoitteiden saavuttamisessa saavutetun edistymisen perusteella; kannustaa EU:n jäsenvaltioita osallistumaan vapaaehtoisiin maakatsauksiin ja ottamaan mielekkäällä tavalla huomioon niiden yhteydessä annetut suositukset ja panemaan ne täytäntöön; kehottaa komissiota esittämään EU:n vapaaehtoisen katsauksen vuoden 2023 korkean tason poliittisessa foorumissa ja sen jälkeen joka vuosi ja edistämään vapaaehtoisten maakatsausten standardointia edelleen niin, että niissä keskitytään kuhunkin EU:n yksinomaiseen ja jaettuun toimivaltaan ja että ne sisältävät myös arvion EU:n ja sen jäsenvaltioiden myönteisistä ja kielteisistä kokonaisvaikutuksista maailmanlaajuiseen edistymiseen kestävän kehityksen tavoitteiden suhteen; katsoo, että tällaisen katsauksen olisi perustuttava kestävän kehityksen tavoitteita koskeviin tarkistettuihin indikaattoreihin, sen olisi katettava sisäiset painopisteet, diplomatia ja kansainväliset toimet, joilla ennallistetaan ja suojellaan maapallon yhteisiä luonnonvaroja, ja siinä olisi käsiteltävä EU:n sisäisten toimien kansainvälisiä heijastusvaikutuksia sekä EU:n toimien myönteisiä ja kielteisiä piirteitä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnustaa vapaaehtoisten paikallisten katsausten ja valtiotasoa alempien tasojen vapaaehtoisten katsausten merkityksen kaikkien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa; kehottaa komissiota kuulemaan parlamenttia ja tiedottamaan sille EU:n vapaaehtoisesta katsauksesta ennen vuonna 2023 pidettävää kestävän kehityksen tavoitteita käsittelevää huippukokousta; korostaa tarvetta tarkastella säännöllisesti kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa EU:ssa alue- ja paikallistasolla; pitää tässä yhteydessä myönteisenä YK:n asuinyhdyskuntaohjelman tekemää työtä; kannustaa kehittämään edelleen kestävän kehityksen tavoitteiden lokalisointia koskevaa YK:n aloitetta ”Localising the SDGs”, jotta toimia kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä voidaan nopeuttaa ja tehostaa; antaa tunnustusta yhteisen tutkimuskeskuksen työlle liittyen Agenda 2030 -toimintaohjelman lokalisointiin ja kestävän kehityksen tavoitteiden vapaaehtoisten paikalliskatsausten eurooppalaiseen käsikirjaan, joka tarjoaa hyödyllisiä virallisia ja kokeellisia indikaattoreita Euroopan kaupunkeihin kohdennetun tehokkaan kestävän kehityksen tavoitteiden paikallisen seurantajärjestelmän perustamiseksi; suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin aloitteesta syntyneeseen pilottihankkeeseen ”Kestävän kehityksen tavoitteiden seuranta EU:n alueilla – Tiedoissa olevien puutteiden korjaaminen” ja toteaa, että siinä määritellään ja testataan EU:n alueita varten yhdenmukaistettuja indikaattoreita, joilla seurataan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja tasoitetaan tietä järjestelmälliselle arviointiprosessille EU:n alueilla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota arvioimaan saavutettua edistystä ja kestävän kehityksen tavoitteita koskevan Eurostatin vuotuisen seurantaraportin havaintoja vuosittain unionin tilaa koskevassa puheessa; odottaa, että komission vuotuiseen työohjelmaan sisällytetään vuotuiseksi painopisteeksi kestävän kehityksen tavoitteet ja konkreettisia ehdotuksia lainsäädäntöaloitteiksi tai muiksi aloitteiksi, joiden tarkoituksena on edistää niiden saavuttamista ja valtavirtaistamista kokonaisuudessaan ja kauttaaltaan komission vuotuisessa työohjelmassa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää tärkeänä, että yksityinen sektori raportoi kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta; korostaa, että yritysten kestävyysraportointi ja huolellisuusvelvoite silloin, kun tehdään niihin liittyviä tarkastuksia, voivat olla tärkeä kehys, jolla kannustetaan yksityistä sektoria suurempaan vastuunottoon yhtiöiden sosiaalisista ja ympäristövaikutuksista ja niiden panoksesta kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen; kannustaa kaikkia yhteiskunnan toimijoita, yksityiset toimijat mukaan luettuina, osallistumaan säännölliseen vapaaehtoiseen raportointiin kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota perustamaan verkkofoorumin, jolla vaihdetaan tietoa parhaista paikallisia aloitteita koskevista käytännöistä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja jäsentelemään foorumin tavoitteittain; ehdottaa, että foorumia tehdään tunnetuksi osana EU:n ulkoisia ja sisäisiä toimia kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

24.

Talousarvio ja rahoitus

| 25. | korostaa, että EU:n talousarvio yhdistettynä Next Generation EU -elpymisvälinepakettiin on keskeinen väline kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa, koska niiden koko on yhteensä 1,8 biljoonaa euroa, ne kattavat pitkän aikavälin ja niillä on monikansallinen ulottuvuus (15); |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee huolestuneena merkille, että julkisen velan taso globaalissa etelässä oli ennennäkemättömällä tasolla jo ennen covid-19-pandemiaa ja että tämän vuoksi yhä kasvava osuus julkisista varoista käytettiin ulkomaanvelan hoitoon, mikä taas vaikutti hallitusten kykyyn rahoittaa ja tarjota riittävästi julkisia peruspalveluja; pitää hälyttävänä, että nykyinen kriisi on pahentanut näitä jo olemassa olleita velkoihin liittyviä haavoittuvuuksia; kehottaa perustamaan YK:n alaisuuteen monenvälisen velanhoitomekanismin, jolla voidaan käsitellä velkakriisiä kehitysmaissa ja Agenda 2030 -toimintaohjelman rahoitusvaatimuksia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että on tärkeää mitata tarkasti ja kattavasti EU:n panosta kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen, sillä se on ratkaiseva edellytys kestävää kehitystä tukevan politiikkajohdonmukaisuuden aikaansaamiselle; suhtautuu myönteisesti komission julkisen kehitysavun menotavoitteisiin, jotka koskevat tiettyjä kestävän kehityksen tavoitteita, ja sen pyrkimyksiin seurata ilmastoon, biologiseen monimuotoisuuteen, puhtaaseen ilmaan, muuttoliikkeeseen ja sukupuolten tasa-arvoon liittyviä EU:n talousarviomenoja (16); pitää myönteisenä, että eri politiikan aloilla, myös kehitysyhteistyössä, otetaan käyttöön järjestelmiä kestävän kehityksen tavoitteista raportointia varten; pitää kuitenkin valitettavana, että komission marraskuussa 2020 antamasta sitoumuksesta huolimatta ei ole edistytty riittävästi kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvien resurssien ja menojen seurannassa kokonaisuudessaan – ulkoisten toimien alaa lukuun ottamatta, kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2019 tekemässä katsauksessa todettiin – eikä menojen epäjohdonmukaisuuksien jäljittämisessä, sillä molemmat haittaavat EU:n ja kolmansien maiden kykyä saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet erityisesti maatalouden alalla; painottaa tämän vuoksi tarvetta kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvien menojen kattavaan seurantaan, jossa käytetään siihen tarkoitettuja menetelmiä, esimerkiksi liittyen eriarvoisuuteen (kestävän kehityksen tavoite 10) ja sen strategiseen merkitykseen kaikkien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon kannalta; toteaa, että tämä edellyttää nykyistä kartoitusta pidemmälle meneviä toimia EU:n talousarvion vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa; panee huolestuneena merkille, että viime vuosina kehitysmaiden yleensä ja etenkin vähiten kehittyneiden maiden julkisen kehitysavun lahja-aste on asteittain vähentynyt, ja kehottaa EU:ta saavuttamaan tavoitteensa, jonka mukaan vähintään 20 prosenttia julkisesta kehitysavusta osoitetaan inhimilliseen kehitykseen, sillä se on keskeinen väline kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa; korostaa, että avunantajien on asetettava etusijalle avustuksiin perustuva rahoitus erityisesti vähiten kehittyneille maille niiden kestämättömän velkataakan vuoksi; kehottaa komissiota tehostamaan nykyisiä rahoitusvälineitä nollanettopäästöjen saavuttamiseksi EU:n toimissa ja toimitusketjuissa vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa tarvetta rahoittaa koulutusta pk-yritysten valmiuksien kehittämiseksi, jotta niissä opitaan, kuinka kestävän kehityksen tavoitteet voidaan panna täytäntöön niiden päivittäisessä toiminnassa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää myönteisinä pyrkimyksiä sisällyttää kestävän kehityksen tavoitteet kattavasti eurooppalaiseen ohjausjaksoon muun muassa vuotuisilla selvityksillä kestävästä kasvusta ja ottamalla kestävän kehityksen tavoitteita koskevat Eurostatin vuotuiset seurantaraportit osaksi eurooppalaisen ohjausjakson kevätpakettia; toistaa tukevansa biologista monimuotoisuutta koskevien indikaattorien ottamista mukaan eurooppalaiseen ohjausjaksoon; vaatii jäsenvaltioita nostamaan Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanoa koskevien kansallisten toimiensa tavoitetasoa; suhtautuu myönteisesti kestävän kehityksen tavoitteiden keskeiseen asemaan syyspaketissa, erityisesti suositukseen, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi noudatettava strategiaa, jossa otetaan huomioon muutakin kuin bkt, kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämiseksi täysin kansallisiin toimiinsa; kehottaa komissiota jatkamaan eurooppalaisen ohjausjakson uudistamista taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien painopisteiden tasapainottamiseksi, jotta sen avulla voidaan edistää pitkän aikavälin sosiaalista, ympäristöön liittyvää ja taloudellista muutosta ja parantaa Agenda 2030 -toimintaohjelman, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman sisällyttämistä siihen kaikilla tasoilla siten, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan kattavasti mukaan ja täydennetään uudistuksia ja investointeja jäsenvaltioissa; katsoo, että tällaisen uudistuksen yhteydessä olisi varmistettava, että eurooppalainen prosessi kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvän politiikan koordinoimiseksi ei johda talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kanssa rinnakkaiseen politiikkaprosessiin vaan muodostuu sen sijaan integroidusta ja johdonmukaisesta lähestymistavasta, joka perustuu uuteen kestävän kehityksen sopimukseen; odottaa ohjausjaksoprosessin parantavan jäsenvaltioiden valmiuksia seurata edistymistä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kannattaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa; katsoo, että olisi ymmärrettävä paremmin kestävän kehityksen tavoitteiden synergistinen merkitys ilmastonmuutoksen torjunnassa, ja korostaa tässä yhteydessä kestävän kehityksen tavoitteiden ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen 13 hyödyllisyyttä sekä mahdollisuutta pyrkiä kompromisseihin ja politiikkajohdonmukaisuuteen kestävän kehityksen tavoitteiden puitteissa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pyytää kartoittamaan kattavasti ne NextGenerationEU-välineen määrärahoilla vahvistetut EU:n toimintapolitiikkojen, ohjelmien ja rahastojen määrärahat, joilla pyritään luomaan vihreämpi, digitaalisempi ja kriisinsietokykyisempi Eurooppa, mukaan lukien kartoitus siitä, ovatko elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa tehdyt investoinnit ja rakenneuudistukset Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden mukaisia ja edistävätkö ne niitä; kehottaa panemaan kaikilta osin täytäntöön kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa ja kestävän kehityksen tavoitteissa esitetyt ilmastonseurantamenetelmät ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa asetetut sosiaaliset ja demografiset painopisteet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että julkinen ja yksityinen rahoitus on sovitettava yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota ottamaan Agenda 2030 -toimintaohjelman osaksi talous- ja finanssipolitiikkaa ja niitä koskevaa lainsäädäntöä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tilanteessa, jossa julkinen kehitysapu on edelleen resursseiltaan niukkaa, rajoittamaan rahoitusta yhdistävät toimet aloille, joilla ne voivat tuoda lisäarvoa paikalliselle taloudelle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laajemminkin asettamaan etusijalle kumppanuudet sellaisten vähiten kehittyneiden maiden kotimaisten yritysten kanssa, jotka noudattavat kestäviä ja osallistavia liiketoimintamalleja, |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että julkisen ja yksityisen sektorin on tärkeää tehdä yhteistyötä kestävän kehityksen edistämiseksi ja rahoittamiseksi; korostaa, että on vaadittava rahoituslaitoksia määrittelemään ja hyväksymään strategioita ja tavoitteita rahoitussalkkujen mukauttamiseksi kestävän kehityksen tavoitteisiin ja raportoimaan edistymisestä säännöllisesti; kehottaa käymään perinpohjaisia keskusteluja ja toimimaan yhdessä yksityisen sektorin kanssa, jotta voidaan kannustaa yksityiseen rahoitukseen ja tehostaa kestävän kehityksen tavoitteita koskevien vuotuisten ohjeiden laatimista mikroyrityksille ja pk-yrityksille, tiedeyhteisölle ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita erityisesti velanhoitokykyyn liittyvien huolenaiheiden vuoksi omaksumaan varovaisen lähestymistavan sekarahoitukseen ja varmistamaan, että kaikki rahoituslähteiden yhdistämisen avulla käyttöön otettu rahoitus on kehitysyhteistyön tuloksellisuuden, kestävyyden ja OECD:n kehitysapukomitean sekarahoitusta koskevien periaatteiden mukaista; |
| --- | --- |

33.

| 34. | panee merkille, että EU:lla ei vieläkään ole suunnitelmaa kestävän kehityksen tavoitteiden rahoittamiseksi; kehottaa komissiota laatimaan pikaisesti tällaisen suunnitelman ottaen huomioon covid-19-pandemian jälkeisen kestävän kehityksen tavoitteita koskevan vuotuisen rahoitusvajeen, joka on arviolta 3,7 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria (17); korostaa, että tällaisen selkeästi määritellyt määrälliset tavoitteet sisältävän suunnitelman puuttuminen estää EU:n talousarvioon kirjattujen kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvien menojen kattavan seurannan; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa EU:ta täyttämään kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvät lupaukset investoida pakolaisten ja maahanmuuttajien koulutukseen, jotta varmistetaan, että he voivat hyödyntää potentiaaliaan isäntämaiden yhteisöissä ja talouksissa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | panee merkille 14. kesäkuuta 2021 annettujen neuvoston päätelmien mukaiset muutokset kehitysrahoituksen eurooppalaisessa rahoitusrakenteessa; kehottaa komissiota asettamaan Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanon uuden rahoitusrakenteen ytimeen, jotta siitä tulee vaikuttavampi, tehokkaampi, koordinoidumpi ja osallistavampi; painottaa täysin toimivan rahoitusrakenteen potentiaalia täyttää kestävän kehityksen tavoitteiden maailmanlaajuinen rahoitusvaje; kehottaa lisäämään yhteistyötä ja yhteensovittamista Euroopan investointipankin, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin, kansallisten kehityspankkien ja muiden pienten ja keskisuurten rahoitusalan toimijoiden välillä ja keskittymään erityisesti investointihankkeisiin, joiden arvo on alle 5 miljoonaa euroa, jotta kestävän kehityksen tavoitteiden vaikutusta voidaan lisätä; kehottaa komissiota laatimaan yhteisen kehyksen ja ohjeet EU:n rahoituksen kokonaisvaltaista kestävyysarviointia varten ja noudattamaan tässä Team Europe -lähestymistapaa sekä vaikuttavuuden että tehokkuuden takaamiseksi EU:n kehitysyhteistyöpolitiikassa; kehottaa hyödyntämään Team Europe -lähestymistapaa, jotta varmistetaan tiivis koordinointi EU:n ja sen jäsenvaltioiden välillä Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamiseksi; kehottaa EU:ta ottamaan johtoaseman riittävien taloudellisten resurssien saamiseksi kehittyneiltä mailta, jotta voidaan tukea kestävän kehityksen tavoitteiden tuomia muutoksia ja kiireellistä tarvetta sopeutua ilmastonmuutokseen sille alttiimpina olevissa maissa; kehottaa komissiota varmistamaan, että uuden kehitysrahoituksen eurooppalaisen rahoitusrakenteen tavoitteena on palauttaa monenvälinen virallisen rahoituksen järjestelmä, jotta voidaan auttaa lopettamaan joidenkin järjestelmän ulkopuolella toimivien maiden kestämättömät lainanantokäytännöt; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että hillitsemis-, sopeuttamis- ja rahoitustavoitteita ja -toimia on kiireesti lisättävä tällä kriittisellä vuosikymmenellä, jotta voidaan puuttua jäsenvaltioiden välisiin eroihin ympäristökysymyksissä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tähdentää, että on tärkeää jatkaa ponnisteluja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja toteaa jälleen, että koulutus säilyy myös budjettirajoitusten aikana perusoikeutena ja olennaisen tärkeänä investointina, joka mahdollistaa kaikkien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen; korostaa EU:n tärkeää roolia, jota se toteuttaa antamansa humanitaarisen avun kautta ja pitämällä yllä vahvempia kumppanuuksia maailman eri osien, myös Afrikan, kanssa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa koulutuksen, kulttuurin, urheilun ja niihin liittyvien EU:n ohjelmien keskeistä merkitystä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja kehottaa vahvistamaan niiden kansainvälistä ulottuvuutta tunnustaen samalla henkilötason diplomatian voiman; |
| --- | --- |

39.

| 40. | painottaa kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitetta 4.1, jolla pyritään varmistamaan, että kaikki saavat päätökseen 12-vuotisen ilmaisen ja laadukkaan perus- ja keskiasteen koulutuksen; muistuttaa, että alhaisen tulotason ja alemman keskitulotason maissa julkiset menot jäävät nykyään alle kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämän tason; muistuttaa, että ulkoinen rahoitus on avainasemassa maailman köyhimpien koulutusmahdollisuuksien tukemisessa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään kehitysapua, jotta voidaan saavuttaa koulutuksen yleistä saatavuutta koskeva tavoite EU:n budjettituella, joka on osoittautunut tehokkaaksi koulutuksen alalla; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kannustaa maailman johtajia pitämään tietoliikenneyhteyksiä ja digitaalisen infrastruktuurin saatavuutta, esimerkiksi kohtuuhintaisen ja laadukkaan verkon saatavuutta, koulutusta koskevasta perusoikeudesta johdettuna oikeutena; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota koordinoimaan ja tukemaan jäsenvaltioita maakohtaisten suositusten ja parhaiden käytäntöjen vaihdon avulla, jotta voidaan parantaa niiden koulutusjärjestelmien laatua ja osallistavuutta ja kaventaa sukupuolten välisiä ja sosioekonomisia eroja perustaitojen hankinnassa ja luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden, taidealan ja matematiikan opiskelussa eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision, EU:n vihreän ja digitaalisen siirtymän ja kestävän kehityksen tavoitteen 4 mukaisesti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään kaikilta osin eurooppalaista kestävän kehityksen osaamiskehystä GreenComp, jotta voidaan luoda kestävyysajattelun kehittämiseen eri ikä- ja koulutustasoilla järjestelmällinen lähestymistapa, jossa yhdistyvät merkityksellisyys paikallisten, alueellisten ja kansallisten todellisuuksien kannalta sekä johdonmukainen lähestymistapa eurooppalaisella koulutusalueella; kehottaa jälleen jäsenvaltioita toteuttamaan eurooppalaisen koulutusalueen vuoteen 2025 mennessä, sillä se olennainen välivaihe kestävän kehityksen tavoitteessa 4 asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kannustaa luomaan verkostoja epävirallisen ja virallisen koulutussektorin välille, jotta voidaan perustaa ammatillisia oppimisyhteisöjä, jotka tukevat opettajia, kun he uudistavat pedagogisia käytäntöjä, edistävät monilukutaitoa sekä auttavat opiskelijoita kehittämään vastuullisuuttaan, tunneälyään ja kykyään sietää pelkoa ja epävarmuutta; kiinnittää huomion ruohonjuuritason urheilu- ja kulttuuriyhdistysten kokemukseen tässä asiassa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vaatii opetusviranomaisia investoimaan ammatillisen koulutuksen laadun parantamiseen uusimpien infrastruktuurien, digitalisaatioprosessien ja osaamiskolmioon liittyvien yhteyksien avulla siten, että ala pystyy mukautumaan ympäristöä ja sosiaalista kestävyyttä koskeviin tavoitteisiin ja tarjoamaan vaihtoehtoisia väyliä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa edistävän osaamisen kehittämiselle; |
| --- | --- |

45.

| 46. | muistuttaa kasvatusalan työntekijöitä siitä, että varhaiskasvatuksella on keskeinen rooli kestävyysajattelun kehittymistä edistävien asenteiden ja arvojen juurruttamisessa pieniin lapsiin ja siinä, että heidän perheensä saadaan pohtimaan, millä tavoin hekin voivat edistää kestävyyttä sekä yksilöinä että yhteisönä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tukee nuorten yrittäjyyttä yhtenä keinona saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet EU:ssa ja sen ulkopuolella EU:n välineiden, kuten Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelman ja kehitysyhteistyökasvatuksen ja valistustoiminnan ohjelman (DEAR) avulla, kun otetaan huomioon niiden tarjoamat mahdollisuudet parantaa työllisyysastetta, turvata haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille kohtuullinen toimeentulo ja kehittää innovatiivisia ratkaisuja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pitää valitettavana, että EU ei ole saavuttanut kolmea vuoden 2020 kestävän kehityksen tavoitteen 14 (vedenalainen elämä) neljästä alatavoitteesta; pitää lisäksi valitettavana, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin totesi vuonna 2020, että voimassa olevasta meriympäristön suojelua koskevasta kehyksestä huolimatta EU:n toimilla ei ollut saatu ennallistettua meriympäristöä hyvään tilaan eikä palautettua kalastusta kestävälle tasolle kaikilla merialueilla; kehottaa komissiota panemaan kyseisen kertomuksen havainnot ja suositukset täytäntöön tulevassa toimintasuunnitelmassaan kalavarojen säilyttämiseksi ja meriekosysteemien suojelemiseksi sekä biodiversiteettistrategian tulevissa toimissa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | muistuttaa, että ilmasto- ja biodiversiteettikriisit liittyvät toisiinsa ja niitä on käsiteltävä johdonmukaisesti ja rinnakkain; tähdentää, että tarvitaan kiireellisesti oikeudellisesti sitovia luonnon ennallistamista koskevia tavoitteita, jotta voidaan puuttua biologisen monimuotoisuuden rajuun vähenemiseen ja saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet 14 ja 15 ilmastokriisin lieventämiseksi ja selviytymiskyvyn parantamiseksi; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että ehdotus luonnon ennallistamista koskevaksi EU:n säädökseksi on viivästynyt, ja kehottaa julkaisemaan sen pikaisesti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa kestävän kehityksen tavoitteen 17 (yhteistyö ja kumppanuus) merkitystä; panee merkille globaalien kumppanuuksien ja valmiuksien kehittämisen yhteydessä avoimen lähdekoodin aloitteiden innovatiivisen roolin; toteaa, että tällainen on muun muassa sisäisen kehityksen tavoitteita koskeva aloite Inner Development Goals, jonka pyrkimyksenä on kouluttaa, innostaa ja voimaannuttaa ihmisiä toimimaan positiivisena voimana yhteiskunnan muutoksen puolesta ja siten vauhdittaa edistymistä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

50.

Monenvälinen yhteistyö

| 51. | korostaa, että tarvitaan uutta maailmanlaajuista poliittista sitoutumista ja tehostettua monenvälistä yhteistyötä, jotta EU ja sen kumppanit voivat saavuttaa mielekkäitä edistysaskelia seuraavien kahdeksan vuoden aikana; kehottaa antamaan toimintakeskeisiä sitoumuksia kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta kestävän kehityksen tavoitteita käsittelevään vuoden 2023 huippukokoukseen mennessä, joka järjestetään Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanokauden puolivälissä; muistuttaa, että EU:lla on maailman menestyksekkäimpänä yhdentymishankkeena, joka on todistetusti onnistunut edistämään monenvälisyyttä, ja globaalina normien asettajana ainutlaatuiset edellytykset vauhdittaa kestävän kehityksen tavoitteen 17 (yhteistyö ja kumppanuus) saavuttamista; kehottaa siksi EU:ta omaksumaan vuoden 2022 kestävän kehityksen korkean tason poliittisessa foorumissa ja kestävän kehityksen tavoitteita käsittelevässä vuoden 2023 huippukokouksessa johtavan roolin tämän poliittisen ajattelutavan muutoksen määrittelyssä; ehdottaa, että komission puheenjohtaja osallistuisi aktiivisesti kaikkiin kestävän kehityksen korkean tason poliittisiin foorumeihin; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pitää huolestuttavana sitä, että biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen köyhtyminen haittaa noin kahdeksassa tapauksessa kymmenestä etenemistä kohti arvioitavia kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteita; korostaa, että ekologinen ennallistaminen on ratkaisevan tärkeää ”yhteinen terveys” -lähestymistavan täytäntöönpanon kannalta; kehottaa EU:ta puuttumaan biologisen monimuotoisuuden häviämisen perimmäisiin syihin ja valtavirtaistamaan suojelu- ja ennallistamisvelvoitteet ja luonnonvarojen kestävän käytön laajemmin kehityspolitiikkaan; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että kansainvälinen oikeus on kehittynyt ja sisältää uusia käsitteitä, kuten ihmiskunnan yhteinen perintö, kestävä kehitys ja tulevat sukupolvet, mutta korostaa, että ei ole olemassa pysyvää kansainvälistä mekanismia, jolla seurattaisiin ja korjattaisiin ympäristövahinkoja ja -tuhoja, jotka muuttavat maapallon yhteisiä luonnonvaroja tai ekosysteemipalveluja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että Euroopan suurimmat kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvät haasteet koskevat kestäviä elintarvikejärjestelmiä, kohtuuhintaista ja puhdasta energiaa, maataloutta, ilmastoa ja biologista monimuotoisuutta (kestävän kehityksen tavoitteet 2, 12, 13, 14 ja 15); kehottaa komissiota laatimaan erityisesti Lissabonissa kesäkuussa 2022 pidettävää YK:n valtamerikonferenssia ja heinäkuussa 2022 pidettävää kestävän kehityksen korkean tason poliittista foorumia varten kestävän kehityksen tavoitteen 6 (puhdas vesi ja sanitaatio) ja tavoitteen 14 (vedenalainen elämä) luotettavan vertailuanalyysin, koska suuntauksia ei voida laskea siksi, että viiden viime vuoden ajalta ei ole riittävästi vertailukelpoisia tietoja; kehottaa komissiota painottamaan tarvetta kestävään tuotantoon ja kulutukseen ja erityisesti niin, että kuluttajat ymmärtävät, kuinka heidän kulutuskäyttäytymisensä vaikuttaa kestävän kehityksen tavoitteisiin; korostaa, että parhaiden käytäntöjen vaihto kumppanimaiden kanssa voi antaa EU:lle ja sen jäsenvaltioille merkittävää tietoa yksittäisistä aloitteista ja toimista, joita voidaan toteuttaa 55-valmiuspaketin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja että EU voi myös jakaa kokemuksiaan ja parhaita käytäntöjä kumppanimaiden kanssa; katsoo, että Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen ja sen vaikutusten vuoksi muun muassa elintarvikealaan edistyminen joissakin kestävän kehityksen tavoitteissa voi hidastua ja jopa taantua sekä EU:ssa että maailmanlaajuisesti; on erityisen huolissaan elintarvikkeiden hintojen noususta, sen vaikutuksesta vähiten kehittyneisiin maihin ja tästä aiheutuvasta köyhyyden, puutteellisen ruokaturvan, aliravitsemuksen ja nälän lisääntymisestä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | muistuttaa, että ilmastonmuutos lisää elintarvikkeiden tuotantoon ja saatavuuteen kohdistuvaa painetta erityisesti muita heikommassa asemassa olevilla alueilla ja heikentää ruokaturvaa ja ravitsemusta; nostaa esille IPCC:n vuoden 2022 raportin päätelmät, joiden mukaan ilmaston lämpeneminen heikentää vähitellen maaperän terveyttä ja ekosysteemipalveluja, mikä taas haittaa elintarviketuotantoa monilla alueilla maalla ja valtamerissä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita noudattamaan edelleen täysin ilmastoa ja biologista monimuotoisuutta koskevia kansainvälisiä sitoumuksiaan ja velvollisuuksiaan ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, biodiversiteettistrategia ja Pellolta pöytään -strategia mukaan luettuina, erityisesti tilanteessa, jossa pandemiakriisi ja Ukrainan sota ovat osoittaneet, kuinka alttiita kehitysmaat ovat maailman elintarvikemarkkinoiden häiriöille; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanon merkitystä myönteisten heijastusvaikutusten aikaansaamiseksi erityisesti globaalissa etelässä ja myönteisen kierteen synnyttämiseksi kansainvälisissä kumppanuuksissa; korostaa ulkoisen ulottuvuuden merkitystä, sillä EU:n osuus maailman talouden suorituskyvystä on vain 19 prosenttia ja maailman väestöstä 5,6 prosenttia ja molemmat osuudet pienenevät; huomauttaa, että kestävän kehityksen tavoitteen 10 saavuttamisella on strategista vipuvaikutusta, joka antaa kumppaneillemme mahdollisuuden siirtyä kestävän kehityksen tielle; |
| --- | --- |

56.

| 57. | painottaa, että vähintään 85 prosentissa kaikista uusista ulkoisista toimista, jotka pannaan täytäntöön naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa kautta, sukupuolten tasa-arvo on asetettava tärkeäksi tavoitteeksi tai päätavoitteeksi, sellaisena kuin se on määritetty OECD:n kehitysapukomitean tasa-arvopolitiikan indikaattorissa, ja että sukupuolten tasa-arvo sekä naisten ja tyttöjen oikeudet ja vaikutusmahdollisuuksien lisääminen olisi asetettava päätavoitteeksi vähintään viidessä prosentissa näistä toimista; toteaa jälleen, että Euroopan ulkosuhdehallinnon ja jäsenvaltioiden olisi pidettävä seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia painopisteenä EU:n ohjelmasuunnittelussa, yhteinen ohjelmasuunnittelu mukaan luettuna; vaatii panemaan nopeasti ja täysimääräisesti täytäntöön vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n ympäristöohjelmassa esitetyn vaatimuksen sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisesta kaikkeen ilmasto- ja ympäristöpolitiikkaan myös sisällyttämällä sukupuolinäkökulma päätöksentekoprosessin kaikkiin vaiheisiin; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja tapauksen mukaan jäsenvaltioita esittelemään tulevassa vuoden 2022 kestävän kehityksen korkean tason poliittisessa foorumissa tulokset, jotka on saavutettu seuraavien viiden ensisijaisen kestävän kehityksen tavoitteen täytäntöönpanosta: tavoite 4 (hyvä koulutus), 5 (sukupuolten tasa-arvo), 14 (vedenalainen elämä), 15 (maanpäällinen elämä) ja 17 (yhteistyö ja kumppanuus); korostaa, että on tärkeää, että parlamentti osallistuu aktiivisesti korkean tason poliittiseen foorumiin ja että sen olisi oltava täysivaltainen osa EU:n valtuuskuntaa; odottaa siksi, että parlamentin jäsenet saavat osallistua EU:n koordinointikokouksiin ja että heille taataan mahdollisuus tutustua asiakirjoihin koko huippukokouksen ajan; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestölle ja Yhdistyneille kansakunnille. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  EUVL C 210, 30.6.2017, s. 1.

(2)  EUVL C 210, 30.6.2017, s. 1.

(3)  EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0099.

(5)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 191.

(6)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 130.

(7)  EUVL C 289, 9.8.2016, s. 5.

(8)  EUVL C 334, 19.9.2018, s. 151.

(9)  EUVL C 67, 8.2.2022, s. 25.

(10)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 45.

(11)  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 91.

(12)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 14.

(13)  COM(2021)0550.

(14)  Eurostat, Euroopan komissio, ”EU SDG Indicator set 2021 – Result of the review in preparation of the 2021 edition of the EU SDG monitoring report”, 2021.

(15)  Sisäasioiden pääosaston talousarvioasioiden politiikkayksikön katsaus talousarvion valvontavaliokunnalle ”The Sustainable Development Goals in the EU budget”, 2021.

(16)  Sisäasioiden pääosaston talousarvioasioiden politiikkayksikön katsaus talousarvion valvontavaliokunnalle ”Budgetary control of the Sustainable Development Goals in the EU budget – What measures are in place to ensure effective implementation?”, 2021.

(17)  OECD, ”Global Outlook on Financing for Sustainable Development 2021 – A New Way to Invest for People and Planet”, Pariisi, 2020.

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/42

---

P9_TA(2022)0264

Elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevasta täytäntöönpanokertomuksesta (2021/2251(INI))

(2023/C 32/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 175 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 175 artiklan,

| — | ottaa huomioon 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (1) (”elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (1) (”elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus”),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (2) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (2) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman parlamentin oikeudesta tiedonsaantiin meneillään olevasta jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman parlamentin oikeudesta tiedonsaantiin meneillään olevasta jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista (3),

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman parlamentin näkemyksistä komission ja neuvoston parhaillaan suorittamasta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman parlamentin näkemyksistä komission ja neuvoston parhaillaan suorittamasta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista (4),

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2022 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 24.–25. maaliskuuta 2022 pidetyn kokouksen päätelmistä, mukaan lukien Ukrainaa vastaan käytävän sodan viimeisin kehitys ja EU:n pakotteet Venäjälle ja niiden täytäntöönpano (5), ja 19. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2022 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 24.–25. maaliskuuta 2022 pidetyn kokouksen päätelmistä, mukaan lukien Ukrainaa vastaan käytävän sodan viimeisin kehitys ja EU:n pakotteet Venäjälle ja niiden täytäntöönpano (5), ja 19. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen (6),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteesta ja mahdollisesta Puolan kansallisen elpymissuunnitelman hyväksymisestä (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteesta ja mahdollisesta Puolan kansallisen elpymissuunnitelman hyväksymisestä (7),

| — | ottaa huomioon 28. syyskuuta 2021 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2106 elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 täydentämisestä vahvistamalla yhteiset indikaattorit ja elpymisen ja palautumisen tulostaulun yksityiskohtaiset osat (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. syyskuuta 2021 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2106 elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 täydentämisestä vahvistamalla yhteiset indikaattorit ja elpymisen ja palautumisen tulostaulun yksityiskohtaiset osat (8),

| — | ottaa huomioon 28. syyskuuta 2021 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2105 elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 täydentämisestä määrittelemällä menetelmä sosiaalimenojen raportointia varten (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. syyskuuta 2021 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2105 elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 täydentämisestä määrittelemällä menetelmä sosiaalimenojen raportointia varten (9),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2021 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2021 (10),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022” (COM(2021)0740), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022” (COM(2021)0740),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2022 alustavien talousarviosuunnitelmien kokonaisarviointi” (COM(2021)0900), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2022 alustavien talousarviosuunnitelmien kokonaisarviointi” (COM(2021)0900),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Analysis of the euro area economy” (SWD(2021)0362), joka liittyy asiakirjaan ”Suositus neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Analysis of the euro area economy” (SWD(2021)0362), joka liittyy asiakirjaan ”Suositus neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta”,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2021 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanosta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2021 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanosta (11),

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2022 julkaistun komission ensimmäisen vuosikertomuksen elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanosta (COM(2022)0075), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2022 julkaistun komission ensimmäisen vuosikertomuksen elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanosta (COM(2022)0075),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” (COM(2022)0108),

| — | ottaa huomioon Euroopan alueiden komitean ja Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston (CEMR) yhteisen analyysin kuntien, kaupunkien ja alueiden osallistumisesta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun sekä tulokset niiden 27. huhtikuuta 2022 järjestämästä kohdennetusta kuulemisesta ”Elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpano: paikallis- ja alueviranomaisten näkökulma”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan alueiden komitean ja Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston (CEMR) yhteisen analyysin kuntien, kaupunkien ja alueiden osallistumisesta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun sekä tulokset niiden 27. huhtikuuta 2022 järjestämästä kohdennetusta kuulemisesta ”Elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpano: paikallis- ja alueviranomaisten näkökulma”,

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteesta ja unionin tuomioistuimen päätöksen seurauksista (12) ja 5. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman meneillään olevista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 7 artiklan 1 kohdan mukaisista Puolan ja Unkarin kuulemisista (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteesta ja unionin tuomioistuimen päätöksen seurauksista (12) ja 5. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman meneillään olevista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 7 artiklan 1 kohdan mukaisista Puolan ja Unkarin kuulemisista (13),

| — | ottaa huomioon elpymisen ja palautumisen tulostaulun ja sen temaattiset analyysit sekä esitykset parlamentille (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elpymisen ja palautumisen tulostaulun ja sen temaattiset analyysit sekä esitykset parlamentille (14),

| — | ottaa huomioon 12. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tekniset ohjeet ’ei merkittävää haittaa’ -periaatteen soveltamiseksi elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaisesti” (C(2021)1054), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tekniset ohjeet ’ei merkittävää haittaa’ -periaatteen soveltamiseksi elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaisesti” (C(2021)1054),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen laatimat analyysit ja katsaukset (Briefing) elpymis- ja palautumistukivälineestä (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen laatimat analyysit ja katsaukset (Briefing) elpymis- ja palautumistukivälineestä (15),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kirjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kirjeet,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0171/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0171/2022),

| A. | toteaa, että elpymis- ja palautumistukiväline on Next Generation EU -elvytyspaketin tärkein osa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että elpymis- ja palautumistukiväline on Next Generation EU -elvytyspaketin tärkein osa;

| B. | toteaa, että covid-19-pandemian, jäljempänä ”pandemia”, taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia lieventävien kansallisten toimenpiteiden rahoittamiseen on saatavilla 672,5 miljardia euroa avustuksina ja lainoina; huomauttaa, että parlamentti esitti alun perin, että suurempi osuus elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettäisiin avustuksina; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että covid-19-pandemian, jäljempänä ”pandemia”, taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia lieventävien kansallisten toimenpiteiden rahoittamiseen on saatavilla 672,5 miljardia euroa avustuksina ja lainoina; huomauttaa, että parlamentti esitti alun perin, että suurempi osuus elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettäisiin avustuksina;

| C. | toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen rahoituksella tuetaan keskeisiä politiikanaloja, kuten vihreää siirtymää, digitaalista muutosta, taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, institutionaalista palautumiskykyä ja kriisivalmiutta sekä lapsia ja nuoria, myös koulutusta ja osaamista; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen rahoituksella tuetaan keskeisiä politiikanaloja, kuten vihreää siirtymää, digitaalista muutosta, taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, institutionaalista palautumiskykyä ja kriisivalmiutta sekä lapsia ja nuoria, myös koulutusta ja osaamista;

| D. | toteaa, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan 24. helmikuuta 2022 on saanut EU:n määräämään ennennäkemättömiä talouspakotteita; toteaa, että Venäjän aiheuttaman konfliktin johdosta suuri määrä Ukrainan kansalaisia on lähtenyt Ukrainasta ja matkustanut ja asettunut EU:hun; toteaa, että tämä sotilaallinen hyökkäys aiheuttaa taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia koko Euroopan mantereella ja erityisesti Itä-Euroopan maissa sekä kiireellisen tarpeen vähentää energiariippuvuutta fossiilisista tuontipolttoaineista; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan 24. helmikuuta 2022 on saanut EU:n määräämään ennennäkemättömiä talouspakotteita; toteaa, että Venäjän aiheuttaman konfliktin johdosta suuri määrä Ukrainan kansalaisia on lähtenyt Ukrainasta ja matkustanut ja asettunut EU:hun; toteaa, että tämä sotilaallinen hyökkäys aiheuttaa taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia koko Euroopan mantereella ja erityisesti Itä-Euroopan maissa sekä kiireellisen tarpeen vähentää energiariippuvuutta fossiilisista tuontipolttoaineista;

| E. | toteaa, että EU:lla on vaikeuksia hankkia tiettyjä kriittisiä raaka-aineita, mikä saattaa vaikuttaa elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että EU:lla on vaikeuksia hankkia tiettyjä kriittisiä raaka-aineita, mikä saattaa vaikuttaa elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoon;

| F. | toteaa, että pandemialla on ollut tuhoisa vaikutus ihmisten ja yritysten taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen Euroopassa; panee merkille, että EU:n talous supistui merkittävästi pandemian aikana; toteaa, että EU:n yritykset ja erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) kärsivät pandemiasta ja se vaikutti kielteisesti kasvuun ja kilpailukykyyn EU:ssa sekä yritysten tuottavuuteen ja kykyyn luoda työpaikkoja; toteaa, että EU:n sisämarkkinat ovat tärkein kasvua edistävä tekijä EU:ssa ja että niitä olisi vahvistettava ja suojeltava pandemian kielteisiltä vaikutuksilta ja että samalla olisi kannustettava investointeja tutkimukseen ja innovointiin; panee merkille, että joissakin maissa työttömyys kasvoi jälleen keskimääräistä enemmän pandemian aikana; ottaa huomioon, että naiset, nuoret, ikääntyneet, vammaiset henkilöt ja suurperheet ovat muita alttiimpia tälle kehitykselle; toteaa, että EU:n terveydenhuoltoala oli pandemian aikana äärirajoilla ja että sen muutosjoustavuus joutui kovalle koetukselle; toteaa, että nuorten työttömyysaste on edelleen korkeampi kuin yleinen työttömyysaste; toteaa, että nuoret ovat muita suuremmassa köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa ja että heidän mahdollisuutensa saada laadukas työpaikka on heikentynyt huomattavasti; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että pandemialla on ollut tuhoisa vaikutus ihmisten ja yritysten taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen Euroopassa; panee merkille, että EU:n talous supistui merkittävästi pandemian aikana; toteaa, että EU:n yritykset ja erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) kärsivät pandemiasta ja se vaikutti kielteisesti kasvuun ja kilpailukykyyn EU:ssa sekä yritysten tuottavuuteen ja kykyyn luoda työpaikkoja; toteaa, että EU:n sisämarkkinat ovat tärkein kasvua edistävä tekijä EU:ssa ja että niitä olisi vahvistettava ja suojeltava pandemian kielteisiltä vaikutuksilta ja että samalla olisi kannustettava investointeja tutkimukseen ja innovointiin; panee merkille, että joissakin maissa työttömyys kasvoi jälleen keskimääräistä enemmän pandemian aikana; ottaa huomioon, että naiset, nuoret, ikääntyneet, vammaiset henkilöt ja suurperheet ovat muita alttiimpia tälle kehitykselle; toteaa, että EU:n terveydenhuoltoala oli pandemian aikana äärirajoilla ja että sen muutosjoustavuus joutui kovalle koetukselle; toteaa, että nuorten työttömyysaste on edelleen korkeampi kuin yleinen työttömyysaste; toteaa, että nuoret ovat muita suuremmassa köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa ja että heidän mahdollisuutensa saada laadukas työpaikka on heikentynyt huomattavasti;

| G. | pitää kilpailullisten, terveiden, osallistavien ja tulevaisuuteen suuntautuneiden eurooppalaisten työmarkkinoiden kannalta ratkaisevan tärkeänä kehittää jatkuvasti digitaalisia taitoja sekä taloudellisia mahdollisuuksia tarjoavia taitoja, kuten vihreät tai yrittäjätaidot, ja uskoo niiden mahdollistavan kaikille eurooppalaisille pääsyn laadukkaaseen työhön; katsoo, että sama koskee ammatillista koulutusta, ammattiosaamista ja elämäntaitoja; toteaa, että EU:n on poistettava kaikki osaamisen kohtaanto-ongelmat, jotta se voi hyödyntää tehokkaasti inhimillistä pääomaansa; vaatii, että asianmukaisen digitaalisen infrastruktuurin ja digitaalisia taitoja koskevan koulutuksen olisi oltava kaikkien saatavilla, jottei ihmisten välinen kuilu digilukutaidossa syvenisi ja jotta kaikilla olisi yhtäläiset mahdollisuudet koulutusjärjestelmässä ja työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

G.

pitää kilpailullisten, terveiden, osallistavien ja tulevaisuuteen suuntautuneiden eurooppalaisten työmarkkinoiden kannalta ratkaisevan tärkeänä kehittää jatkuvasti digitaalisia taitoja sekä taloudellisia mahdollisuuksia tarjoavia taitoja, kuten vihreät tai yrittäjätaidot, ja uskoo niiden mahdollistavan kaikille eurooppalaisille pääsyn laadukkaaseen työhön; katsoo, että sama koskee ammatillista koulutusta, ammattiosaamista ja elämäntaitoja; toteaa, että EU:n on poistettava kaikki osaamisen kohtaanto-ongelmat, jotta se voi hyödyntää tehokkaasti inhimillistä pääomaansa; vaatii, että asianmukaisen digitaalisen infrastruktuurin ja digitaalisia taitoja koskevan koulutuksen olisi oltava kaikkien saatavilla, jottei ihmisten välinen kuilu digilukutaidossa syvenisi ja jotta kaikilla olisi yhtäläiset mahdollisuudet koulutusjärjestelmässä ja työmarkkinoilla;

| H. | toteaa, että rahoituksen saamiseksi kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin on sisällyttävä uudistuksia ja investointeja, jotka kuuluvat elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa säädettyjen kuuden pilarin soveltamisalaan ja noudattavat asetuksessa vahvistettuja yleisiä ja erityisiä tavoitteita, horisontaalisia periaatteita ja 11:tä arviointikriteeriä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että rahoituksen saamiseksi kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin on sisällyttävä uudistuksia ja investointeja, jotka kuuluvat elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa säädettyjen kuuden pilarin soveltamisalaan ja noudattavat asetuksessa vahvistettuja yleisiä ja erityisiä tavoitteita, horisontaalisia periaatteita ja 11:tä arviointikriteeriä;

| I. | toteaa, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden välinen vuoropuhelu ja avoimuus ovat ratkaisevan tärkeitä elpymis- ja palautumistukivälineen optimaalisen täytäntöönpanon kannalta; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden välinen vuoropuhelu ja avoimuus ovat ratkaisevan tärkeitä elpymis- ja palautumistukivälineen optimaalisen täytäntöönpanon kannalta;

| J. | toteaa, että komission, joka vastaa elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon seurannasta, on säännöllisesti tiedotettava parlamentille kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnin edistymisestä ja siitä, miten jäsenvaltiot ovat panneet tavoitteet ja välitavoitteet täytäntöön ja muun muassa miten ne osaltaan edistävät vihreän ja digitaalisen siirtymän tavoitteiden saavuttamista; toteaa, että komission on otettava parlamentin näkemykset huomioon; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että komission, joka vastaa elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon seurannasta, on säännöllisesti tiedotettava parlamentille kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnin edistymisestä ja siitä, miten jäsenvaltiot ovat panneet tavoitteet ja välitavoitteet täytäntöön ja muun muassa miten ne osaltaan edistävät vihreän ja digitaalisen siirtymän tavoitteiden saavuttamista; toteaa, että komission on otettava parlamentin näkemykset huomioon;

| K. | toteaa, että jäsenvaltioiden on perustettava ja ylläpidettävä vankkoja valvontajärjestelmiä ja suoritettava tarvittavat tarkastukset, jotta voidaan varmistaa EU:n taloudellisten etujen suojaaminen elpymis- ja palautumistukivälineen koko elinkaaren ajan; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että jäsenvaltioiden on perustettava ja ylläpidettävä vankkoja valvontajärjestelmiä ja suoritettava tarvittavat tarkastukset, jotta voidaan varmistaa EU:n taloudellisten etujen suojaaminen elpymis- ja palautumistukivälineen koko elinkaaren ajan;

| L. | toteaa, että oikeusvaltiota koskevissa komission vuosikertomuksissa nostetaan esiin oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä haasteita ja ne auttavat jäsenvaltioita löytämään ratkaisuja komission ja muiden jäsenvaltioiden tuella; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että oikeusvaltiota koskevissa komission vuosikertomuksissa nostetaan esiin oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä haasteita ja ne auttavat jäsenvaltioita löytämään ratkaisuja komission ja muiden jäsenvaltioiden tuella;

| M. | ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta esittää perusteltu pyyntö elpymis- ja palautumissuunnitelmansa muuttamiseksi sen täytäntöönpanoaikana, jos muutos on perusteltavissa objektiivisilla olosuhteilla; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta esittää perusteltu pyyntö elpymis- ja palautumissuunnitelmansa muuttamiseksi sen täytäntöönpanoaikana, jos muutos on perusteltavissa objektiivisilla olosuhteilla;

| N. | toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon demokraattinen ja parlamentaarinen valvonta on mahdollista vain, jos Euroopan parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti ja kaikki sen suositukset otetaan huomioon joka vaiheessa, ja toteaa, että parlamentti aikoo jatkaa tukivälineen täytäntöönpanon valvontaa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon demokraattinen ja parlamentaarinen valvonta on mahdollista vain, jos Euroopan parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti ja kaikki sen suositukset otetaan huomioon joka vaiheessa, ja toteaa, että parlamentti aikoo jatkaa tukivälineen täytäntöönpanon valvontaa;

| O. | toteaa, että komissio esittää viimeistään 31. heinäkuuta 2022 parlamentille ja neuvostolle tarkastelukertomuksen elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että komissio esittää viimeistään 31. heinäkuuta 2022 parlamentille ja neuvostolle tarkastelukertomuksen elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanosta;

Kriisin sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten lieventäminen

| 1. | korostaa, että vuonna 2026 päättyvä elpymis- ja palautumistukiväline on ennennäkemätön yhteisvastuun osoitus ja Next Generation EU -välineen kulmakivi sekä tärkein väline, jolla EU toteuttaa toimia pandemian johdosta ja auttaa EU:n talouksia valmistautumaan uusiin haasteisiin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että EU:n vastaus pandemiaan oli määrätietoinen, koordinoitu, kattava, oikea-aikainen ja solidaarisuuslähtöinen ja että siinä hyödynnettiin laajamittaisesti olemassa olevia välineitä ja otettiin käyttöön uusia rahoitusvälineitä; muistuttaa lisäksi, että jäsenvaltiot ovat toteuttaneet huomattavia finanssipoliittisia toimenpiteitä pandemian johdosta ja tukeakseen elpymistä (5,2 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT) vuonna 2021 ja 2,8 prosenttia vuonna 2022); |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että elpymis- ja palautumistukivälineellä on jäsenvaltioihin vakauttava vaikutus suuren taloudellisen epävarmuuden aikana, että se hillitsee kriisiä ja lieventää sen kielteisiä taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia, auttaa hallituksia ylläpitämään investointien tasoa sekä lievittää kansallisiin talousarvioihin kohdistuvaa valtavaa painetta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | painottaa lisäksi elpymis- ja palautumistukivälineen keskeistä roolia taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä sekä sisämarkkinoiden pirstoutumisen ja makrotaloudellisten erojen syvenemisen estämisessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää myönteisenä, että vaikka elpymis- ja palautumistukivälineen taloudellisia vaikutuksia ei voida täysin erottaa muusta kehityksestä, voitaneen kohtuudella päätellä, että tukivälineellä on tähän mennessä ollut myönteinen vaikutus BKT:hen ja että sen tehokas täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää EU:n talouskasvun kannalta; korostaa tukivälineen roolia jäsenvaltioiden julkisen talouden liikkumavaran suojelemisessa pandemian aiheuttamalta merkittävältä talouden häiriöltä; toteaa, että vaikka varsinaisen vaikutuksen BKT:n kasvuun odotetaan realisoituvan lähivuosien kuluessa, tukiväline on jo auttanut varjelemaan EU:n talouksia ja kansalaisia pandemian kaikkein vakavimmilta vaikutuksilta ja se edistää varmasti osaltaan EU:n elpymistä ja palautumiskykyä, myös taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, työllisyyttä, tuottavuutta, kilpailukykyä, tutkimusta, kehitystä ja innovointia sekä hyvin toimivia sisämarkkinoita ja vahvoja pk-yrityksiä; korostaa, että jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja taloudellisessa, sosiaalisessa ja institutionaalisessa resilienssissä, mikä vaikuttaa epätasaiseen elpymisdynamiikkaan; huomauttaa, että tukiväline vauhdittaa vihreää ja digitaalista siirtymää ja sillä on ratkaiseva rooli kestävän siirtymän ja ihmisten hyvinvoinnin edistämisessä, jotta voidaan luoda palautumiskykyinen, oikeudenmukainen, osallistava, kilpailukykyinen ja tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava talous toteuttamalla kunnianhimoisia uudistuksia ja investointeja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille, että komission, Euroopan keskuspankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston arvioiden mukaan Next Generation EU -välineen vaikutus on huomattava ja että tehokkaasti täytäntöön pantuna se varsinkin kasvattaa BKT:tä jopa 1,5 prosenttiyksikköä enemmän kuin jos välineen mukaisia investointeja ei tehtäisi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee lisäksi merkille komission ennusteen, että elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla rahoitetaan 24 prosenttia kaikista elpymisen tukitoimenpiteistä vuonna 2022; korostaa hyvin kohdennettujen uudistusten ja investointien myönteisiä makrotaloudellisia heijastusvaikutuksia ja potentiaalia; huomauttaa, että tukivälineen avustukset tarjoavat edelleen merkittävää finanssipoliittista tukea jäsenvaltioille ja voivat siten antaa niille mahdollisuuden jatkaa rakenneuudistuksia ja investointeja, joilla on pitkäaikainen vaikutus niiden talouden ja yhteiskunnan elpymiseen ja palautumiskykyyn; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään tätä mahdollisuutta mahdollisimman hyvin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | huomauttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen onnistunut ja avoin täytäntöönpano auttaisi tekemään EU:n talouksista ja yhteiskunnista kestävämpiä, osallistavampia ja selviytymiskykyisempiä, pitkällä aikavälillä kilpailukykyisempiä, strategisesti riippumattomampia ja paremmin valmistautuneita nykyisiin ja tuleviin haasteisiin; korostaa, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien onnistunut täytäntöönpano edistää taloudellista ja sosiaalista lähentymistä ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä vähentää sosiaalista eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että jotta elpymis- ja palautumistukiväline voi saavuttaa yleiset tavoitteensa ja tukea EU:n toipumista kriisistä ja jotta voidaan maksimoida pitkäkestoinen vaikutus EU:n talouteen ja yhteiskuntiin, on välttämätöntä, että jäsenvaltiot panevat sovitut uudistukset ja investoinnit täytäntöön perinpohjaisesti ja oikea-aikaisesti; muistuttaa, että tukiväline on tuloksellisuuteen perustuva mekanismi, jossa rahoitus pannaan maksuun vasta, kun toimenpiteisiin liittyvät välitavoitteet ja tavoitteet on saavutettu; muistuttaa, että paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten sekä näiden politiikkojen kehittämisestä vastaavien viranomaisten osallistuminen on ratkaisevan tärkeää tukivälineen menestyksen kannalta, kuten elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 28 artiklassa todetaan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | varoittaa, että elpymis- ja palautumistukiväline lieventää kriisin sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia vain, jos varat tosiasiallisesti käytetään ja kulutetaan siten, että niiden vaikutus ulottuu reaalitalouteen ja ihmisten elämään; kehottaa jäsenvaltioita tekemään asianmukaiset päätökset organisaatiorakenteesta ja henkilöresursseista, joiden avulla varmistetaan tukivälineen varojen oikea-aikainen käyttö; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että pandemia on korostanut tarvetta lisätä EU:n strategista riippumattomuutta keskeisissä toimitusketjuissa ja kriittisissä infrastruktuureissa ja palveluissa; toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen investoinneilla vihreään ja digitaaliseen siirtymään olisi edistettävä EU:n strategisen omavaraisuuden ja riippumattomuuden lisäämistä ja erityisesti vähennettävä sen riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista; toteaa, että komission mukaan tukivälineen odotetaan edistävän merkittävästi EU:n teollisuusstrategian täytäntöönpanoa ja siten EU:n teollisuuden kehittämistä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen uudistus- ja investointipakettien, erityisesti kasvua edistävien pakettien, olisi myös tuotettava EU:n tason lisäarvoa; toteaa, että komission mukaan EU:n laajuiset BKT-vaikutukset ovat noin kolmanneksen suuremmat, kun otetaan nimenomaisesti huomioon yksittäisten maiden toimenpiteiden heijastusvaikutukset; korostaa, että tukivälineen uudistus- ja investointipakettien olisi lisäksi edistettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan digitaalistrategian painopisteitä sekä sukupuolten tasa-arvoa ja kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia ja näiden tavoitteiden valtavirtaistamista; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota arvioimaan, onko naapurimaiden kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien investoinneissa ollut tarpeetonta päällekkäisyyttä, ja auttamaan jäsenvaltioita välttämään turhaa päällekkäisyyttä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää valitettavana, että covid-19-kriisi on vaikuttanut eniten naisiin (16), lapsiin (17), nuoriin, ikääntyneisiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin; muistuttaa tarpeesta varmistaa osallisuus niin, että EU ei jätä ketään jälkeen ja että se käsittelee sukupuolisidonnaisia sosioekonomisia vaikutuksia elpymisen edetessä, ja huomauttaa, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa ei käsitellä kriisin monia sukupuolisidonnaisia vaikutuksia; pitää myönteisenä hoitopalvelujen saatavuuden ja laadun parantamista, mutta pitää valitettavana, että palveluja on edelleen saatavilla liian rajallisesti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palauttaa mieliin kuuden pilarin suuren merkityksen, sillä ne tarjoavat jäsenvaltioille kehyksen, jossa ehdottaa ja toteuttaa uudistuksia ja investointeja, jotka liittyvät vihreään ja digitaaliseen siirtymään, talouteen, tuottavuuteen ja kilpailukykyyn, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen, terveyteen ja institutionaaliseen palautumiskykyyn sekä lapsia ja nuoria koskeviin toimenpiteisiin; korostaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaan kaikkien jäsenvaltioiden on sisällytettävä kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa toimenpiteitä, jotka koskevat kaikkia pilareita; pitää valitettavana, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole halunneet noudattaa asetuksen pilarirakennetta, joka olisi helpottanut seurantaa; |
| --- | --- |

15.

Elpymis- ja palautumistukivälineen rahoitusnäkökohdat

| 16. | panee merkille, että tähän mennessä toimitetuissa 26 kansallisessa elpymis- ja palautumissuunnitelmassa jäsenvaltiot ovat pyytäneet avustuksia yhteensä 331,7 miljardin euron arvosta, kun käytettävissä on 338 miljardia euroa; panee lisäksi merkille, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole nykyisissä kansallisissa suunnitelmissaan pyytäneet täysimääräisinä avustuksia, joita ne voisivat saada elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 11 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on kuitenkin huolissaan siitä, että vain seitsemän jäsenvaltiota on pyytänyt lainoja yhteensä 166 miljardin euron arvosta, kun käytettävissä on 385,8 miljardia euroa, mikä jättää käyttöön huomattavat määrärahat, jos jäsenvaltiot tarvitsevat lainoja myöhemmässä vaiheessa; on huolissaan siitä, että vähäinen kiinnostus lainoja kohtaan saattaa merkitä menetettyjä mahdollisuuksia ja estää elpymis- ja palautumistukivälinettä saavuttamasta täyttä potentiaaliaan; korostaa, että jos jäsenvaltiot, joiden kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat on jo hyväksytty, haluavat pyytää lainoja, niiden kansallista suunnitelmaa on muutettava tarvittavilta osin lisäämällä suunnitelmaan uudistus- ja investointitoimia, välitavoitteita ja tavoitteita ja peruuttamatta jo toteutettuja toimenpiteitä; kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään kaikki tukivälineen tarjoamat mahdollisuudet, myös lainat, pandemian vaikutusten torjumiseksi ja tulevien haasteiden selvittämiseksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | antaa komissiolle tehtäväksi selvittää syyt, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät ole pyytäneet lainoja koko käytettävissä olevan määrän edestä, koska tämä saattaa estää elpymis- ja palautumistukivälinettä saavuttamasta täyttä potentiaaliaan; muistuttaa, että voimassa olevan elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaisesti jäsenvaltio voi hakea lainatukea toimittaessaan elpymis- ja palautumissuunnitelman tai jonain toisena ajankohtana 31 päivään elokuuta 2023 saakka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 21 artiklan mukaan jäsenvaltio voi objektiivisten olosuhteiden johdosta esittää komissiolle perustellun pyynnön siitä, että komissio antaa ehdotuksen hyväksytyn suunnitelman muuttamisesta tai korvaamisesta; muistuttaa, että jos komissio katsoo, että jäsenvaltion esittämät syyt oikeuttavat kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman muuttamisen, se arvioi muutetun kansallisen suunnitelman asetuksen 19 artiklan mukaisesti ja tekee ehdotuksen neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi 20 artiklan mukaisesti; muistuttaa, että tällaisen muutospyynnön johdosta aloitetaan ensimmäistä arviointi- ja hyväksymismenettelyä vastaava arviointi- ja hyväksymismenettely, ja kehottaa jäsenvaltioita huomioimaan tarkasti riskin, että koko kansallisen suunnitelman täytäntöönpano viivästyy; toteaa, että tähän mennessä yksikään jäsenvaltio ei ole pyytänyt hyväksytyn suunnitelman muuttamista tai korvaamista; kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 21 artiklaa ja toteaa, että merkittävästä inflaatiosta johtuva kansallisten suunnitelmien kustannusten mahdollinen nousu voi johtaa siihen, että jäsenvaltiot pyytävät saada päivittää kansallisia suunnitelmiaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille, että jäsenvaltioiden BKT:n kehityksen ennustetaan tällä hetkellä poikkeavan komission syksyn 2020 ennusteesta, mikä johtaa odotettuihin muutoksiin avustusmäärissä, jotka ovat jäsenvaltioiden käytettävissä elpymis- ja palautumistukivälineen toisessa, 30 prosentin rahoitusikkunassa; huomauttaa, että avustuksina myönnettävän osuuden merkittävä muuttaminen saattaa edellyttää kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien muuttamista; |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävän tuen on noudatettava elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 9 artiklassa tarkoitettua täydentävyyden periaatetta; odottaa saavansa yksityiskohtaisempia ja paremmin eriteltyjä tietoja, joiden perusteella on helpompi ymmärtää tukivälineen tuen täydentävyyttä; kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan komissiolle yksityiskohtaisia, avoimia ja oikea-aikaisia tietoja, jotta tukivälineen vaikutuksista voidaan raportoida tehokkaasti; muistuttaa elpymisen ja palautumisen tulostaulun tärkeydestä, sillä se tarjoaa kansalaisille perustietoja elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon yleisestä edistymisestä; kehottaa komissiota lisäämään avoimuutta ja tietojen havainnollisuutta tulostaulussa ja yksityiskohtaistamaan raportointia niin, että tuotosten sijasta keskitytään tulos- ja vaikutusindikaattoreihin ja varmistetaan ehdotettujen uudistusten ja investointien laadullinen analyysi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee merkille, että komissio ja jäsenvaltiot olivat kesäkuun 2022 puoliväliin mennessä sopineet vain kahdestatoista operatiivisesta järjestelystä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sopimaan operatiivisista järjestelyistä mahdollisimman pian ja pyytää komissiota ilmoittamaan järjestelyt parlamentille; kehottaa lisäksi kaikkia jäsenvaltioita julkistamaan nopeasti operatiiviset järjestelynsä sekä rahoitus- ja lainasopimuksensa, jotta varmistetaan parempi avoimuus ja vahvistetaan vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille, että 21 jäsenvaltiota on saanut ennakkomaksuna enintään 13 prosenttia enimmäisrahoitusosuudestaan, että yksi jäsenvaltio ei ole pyytänyt ennakkomaksua ja että tähän mennessä seitsemän jäsenvaltiota on pyytänyt ensimmäisiä maksuja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja yksi jäsenvaltio on pyytänyt toista maksua; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että tukivälineen ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon viivästyminen ei saisi hidastaa pandemian jälkeistä elpymisprosessia eikä heikentää EU:n palautumiskykyä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa säädetään mahdollisuudesta sisällyttää kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin toimenpiteitä, jotka on aloitettu 1. helmikuuta 2020 tai sen jälkeen, ja että jotkut jäsenvaltiot ovat käyttäneet tätä mahdollisuutta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää myönteisenä komission ja jäsenvaltioiden varhaista vuoropuhelua maksupyyntöjen valmistelussa ja komission valmiutta arvioida maksupyyntöjä; kannustaa komissiota arvioimaan edelleen perusteellisesti, noudatetaanko välitavoitteita ja tavoitteita oikea-aikaisesti, ja kuulemaan tarvittaessa asiaankuuluvia asiantuntijoita; kehottaa komissiota varmistamaan maksujen nopean suorittamisen ja seuraamaan tiiviisti uudistusten ja investointien täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | muistuttaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission joulukuussa 2020 tekemässä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistetun etenemissuunnitelman mukaisesti on pikaisesti otettava käyttöön uusia omia varoja, joilla katetaan täysin Next Generation EU -välineen ja etenkin elpymis- ja palautumistukivälineen takaisinmaksu viimeistään vuoteen 2058 mennessä; panee merkille eurooppalaisten vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskun tukivälineen ilmastomenojen rahoittamiseksi; panee merkille, että ensimmäisillä kerroilla, kun komissio laski liikkeeseen vihreitä joukkolainoja, kysyntä ylitti selvästi tarjonnan; |
| --- | --- |

27.

Elpymis- ja palautumistukivälineen rooli Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seurausten lieventämisessä

| 28. | painottaa tarvetta lisätä EU:n rahoitusta rahoitusvälineistä ja etenkin elpymis- ja palautumistukivälineestä, jotta voidaan vastata nykyisiin haasteisiin, myös niihin, jotka johtuvat Venäjän provosoimattomista ja perusteettomista sotatoimista ja hyökkäyksestä Ukrainaan; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on huolissaan siitä, että hyökkäys Ukrainaan ja perustellut pakotteet, joita EU on asettanut Venäjälle ja Valko-Venäjälle, vaikuttavat vakavasti EU:n taloudellista ja sosiaalista elpymistä ja palautumista koskevaan strategiaan; toteaa, että ne vaikuttavat jäsenvaltioihin hyvin eri tavoin; on huolissaan epätasaisista vaikutuksista EU:n talouteen, taloudellisista ja sosiaalisista seurauksista ja entistä suuremmasta sosiaalisesta eriarvoisuudesta, jota aiheuttaa erityisesti energian ja elintarvikkeiden hintojen nousu; korostaa, että inflaatio saattaa myös heikentää tukivälineen odotettuja tuloksia ja nostaa jäsenvaltioiden kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien kustannusarvioita; odottaa, että EU jatkaa päättäväisten, yhtenäisten ja nopeiden toimien toteuttamista tämän uuden kriisin johdosta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nostaa jälleen kerran esiin vaatimuksensa lisäpakotteista, joihin olisi kuuluttava Venäjän eri energiatuotteiden täydellinen ja välitön tuontikielto ja niihin liittyvän infrastruktuurin käytöstä luopuminen parlamentin 7. huhtikuuta 2022 antaman päätöslauselman mukaisesti, ja toistaa vaatimuksensa, että laaditaan suunnitelma EU:n energian toimitusvarmuuden turvaamiseksi jatkossakin, mikä edellyttää muun muassa EU:n energiapolitiikan uudelleenmäärittelyä, sillä jäsenvaltioiden energiariippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä on eriasteista; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on huolissaan siitä, että Ukrainan nykytilanne vaikuttaa voimakkaasti energian hintoihin, ja korostaa tarvetta vahvistaa energiaomavaraisuutta ja -varmuutta, monipuolistaa energialähteitä, myös EU:n energialähteiden avulla, ja nopeuttaa energiasiirtymää; korostaa elpymis- ja palautumistukivälineen roolia RePowerEU-välineen käyttöönotossa ja korostaa, että tukivälineestä saatavilla olevia lainoja voitaisiin käyttää laajalti täydentämään RePowerEU-aloitetta ja edistämään investointeja energiasiirtymään, muun muassa puhtaan energian kehittämiseen; odottaa siksi, että tukiväline edistää merkittävästi EU:n energiaomavaraisuutta energiatehokkuuden, energialähteiden monipuolistamisen ja oikeudenmukaiseen vihreään siirtymään tehtävien investointien avulla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää tässä yhteydessä myönteisinä kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyviä erilaisia toimenpiteitä, joilla pyritään tehostamaan energiasiirtymää ja lisäämään energiavarmuutta, lisäämään strategista riippumattomuutta, vähentämään jäsenvaltioiden riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista ja nopeuttamaan energialähteiden monipuolistamista, energiatehokkuuden parantamista ja puhtaiden energialähteiden kehittämistä; korostaa, että rajatylittäviä hankkeita, eurooppalaisten energiaverkkojen parempaa yhteenliittämistä ja sähköverkkojen täydellistä synkronointia kaikkialla EU:ssa olisi edistettävä, jotta voidaan lisätä EU-maiden välistä synergiaa ja yhteistyötä ja ottaa huomioon yhteiset huolenaiheet ja yhteiset painopisteet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | panee merkille komission ehdotuksen elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen muuttamisesta REPowerEU-aloitteen yhteydessä ja sitoutuu hyväksymään viipymättä kantansa ehdotukseen; kehottaa jäsenvaltioita ilmoittamaan virallisesti komissiolle, jos ne eivät aio käyttää elpymis- ja palautumistukivälineestä saatavilla olevaa lainojen määrää kokonaisuudessaan; pitää tässä yhteydessä myönteisenä ehdotusta kannustaa elpymis- ja palautumistukivälineestä saatavilla olevien lainojen optimaaliseen käyttöön, myös ehdottamalla lainojen uudelleenkohdentamista muille jäsenvaltioille, joilla on edessään uusia haasteita Venäjän hyökättyä Ukrainaan, ja sallimalla jäsenvaltioiden hakea lainoja suuremman määrän kuin 6,8 prosenttia maan bruttokansantulosta (BKTL), jotta voidaan etenkin lieventää Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen taloudellisia, sosiaalisia ja energiavaikutuksia sekä EU:n Venäjälle ja Valko-Venäjälle määräämien rajoittavien toimenpiteiden oheisvaikutuksia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että tarvitaan toimenpiteitä, joilla autetaan Ukrainan pakolaisia erityisesti majoituksen, sosiaali- ja lastenhoitopalvelujen, koulutuksen, terveydenhuollon ja asunnon saamisessa ja helpotetaan heidän sosioekonomista tilannettaan; korostaa siksi, että on varmistettava suurempi panostus näihin tarpeisiin; |
| --- | --- |

34.

Kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat

| 35. | pitää myönteisenä, että 24 kansallista elpymis- ja palautumissuunnitelmaa on hyväksytty, ja panee merkille, että kesäkuun 2022 puoliväliin mennessä yksi jäsenvaltio ei ollut vielä esittänyt kansallista suunnitelmaansa; toteaa lisäksi, että komissio ei ole vielä arvioinut yhtä kansallista suunnitelmaa; kehottaa maata, jonka kansallinen suunnitelma odottaa arviointia, käymään rakentavia keskusteluja komission kanssa, jotta suunnitelma voidaan hyväksyä ilman lisäviiveitä; kehottaa komissiota soveltamaan elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevaa asetusta huolellisesti, jotta varmistetaan asetuksessa säädettyjen 11 arviointikriteerin noudattaminen jäljellä olevia suunnitelmia arvioitaessa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | panee merkille, että komission arvioinneissa todettiin, että kaikissa hyväksytyissä kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on elpymis- ja palautumistukivälineen kaikkia kuutta pilaria koskevia toimenpiteitä ja että kyseiset kansalliset suunnitelmat täyttävät tyydyttävästi kaikki elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa vahvistetut arviointikriteerit ja muodostavat tasapainoisen uudistus- ja investointipaketin; katsoo, että jäsenvaltiot olisivat voineet seurata kansallisissa suunnitelmissaan tarkemmin tukivälineen kuutta pilaria ja elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen vaatimuksia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | muistuttaa komissiota siitä, että oikeusvaltioperiaatteen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan noudattaminen ovat ennakkoedellytyksiä rahaston varojen saamiselle ja että oikeusvaltioperiaatetta koskevaa ehdollisuusmekanismia sovelletaan täysimääräisesti elpymis- ja palautumistukivälineeseen; kehottaa komissiota ja neuvostoa olemaan hyväksymättä Unkarin luonnosta kansalliseksi elpymis- ja palautumissuunnitelmaksi niin kauan kuin on syytä olla huolissaan oikeusvaltioperiaatteen noudattamisesta, oikeuslaitoksen riippumattomuudesta sekä petosten, eturistiriitojen ja lahjonnan ehkäisemisestä, havaitsemisesta ja torjunnasta; pitää kiinni siitä, että unionin taloudellisten etujen suojaamiseen, asianmukaisen valvontajärjestelmän perustamiseen, oikeuslaitoksen riippumattomuuteen sekä petosten, eturistiriitojen ja lahjonnan ehkäisemiseen, havaitsemiseen ja torjuntaan liittyvät välitavoitteet ja tavoitteet ovat ennakkoehtoja, jotka on täytettävä ennen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä, ja muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisia maksuja ei voida suorittaa sitä ennen; muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen säännösten noudattamatta jättäminen ja myöhemmät viivästykset kansallisten suunnitelmien hyväksymisessä vaikuttavat vakavasti paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksiin torjua asianmukaisesti pandemian vaikutuksia yhteisöihinsä, yrityksiinsä ja kansalaisiinsa ja voivat johtaa paikallisen ja alueellisen taloudellisen tilanteen pitkäaikaiseen heikkenemiseen; pitää valitettavana, että Puolan ja Unkarin hallitusten toimien vuoksi elpymis- ja palautumistukivälineen rahoitus ei ole vielä tavoittanut Puolan ja Unkarin väestöä ja alueita; |
| --- | --- |

37.

| 38. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineestä ei pidä rahoittaa mitään toimenpiteitä, jotka ovat SEU 2 artiklassa vahvistettujen EU:n arvojen vastaisia; kehottaa komissiota seuraamaan erittäin tarkkaan tukivälineen täytäntöönpanon yhteydessä EU:n taloudellisiin etuihin kohdistuvia riskejä ja oikeusvaltioperiaatteen rikkomista tai mahdollista rikkomista sekä ryhtymään välittömiin toimiin, jos EU:n taloudellisille eduille voi aiheutua vahinkoa; kehottaa siksi komissiota seuraamaan oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen mukaisesti erityisen tarkkaan, että jäsenvaltiot noudattavat velvollisuuttaan suojata EU:n taloudellisia etuja mainitun asetuksen 22 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | muistuttaa lisäksi, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamista ja EU:n varojen moitteetonta hoitoa on arvioitava jatkuvasti koko elpymis- ja palautumistukivälineen elinkaaren ajan ja että komission on pidätyttävä maksamasta rahoitusta ja tarvittaessa perittävä varoja takaisin, jos edellä mainitut ehdot eivät enää täyty; |
| --- | --- |

39.

| 40. | panee merkille, että komission arvioinnissa todetaan, että kaikissa hyväksytyissä kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa odotetaan päästävän elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa asetettuun vihreän tavoitteen vähintään 37 prosentin osuuteen ja että kaikkien hyväksyttyjen kansallisten suunnitelmien ilmastotoimien kokonaismenot ovat lähes 220 miljardia euroa; huomauttaa kuitenkin, että menoja koskevien ulkopuolisten arviointien mukaan luvut ovat vihreiden menojen osalta alhaisempia; korostaa tässä yhteydessä, että ilmastoon liittyviä toimenpiteitä koskevat välitavoitteet ja tavoitteet olisi pitänyt määritellä siten, että varmistetaan toteutettujen toimenpiteiden olevan juuri niin ilmastomyötäisiä kuin on ilmoitettu; korostaa, että kansallisilla suunnitelmilla olisi edistettävä vihreää siirtymää, luonnon monimuotoisuus mukaan lukien; panee merkille huolen siitä, edistävätkö kaikki asiaankuuluvat toimenpiteet tehokkaasti tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

40.

| 41. | muistuttaa, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien on oltava yhdenmukaisia asetuksen (EU) 2018/1999 (18) mukaisten kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ja niiden päivitysten kanssa; kehottaa komissiota arvioimaan kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa vihreään siirtymään osoitettujen investointien vaikutusta tarkistetuissa kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa asetettujen vuoteen 2030 ulottuvien uusien ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen olisi edistettävä luonnon monimuotoisuutta koskevien toimien valtavirtaistamista kaikessa EU:n politiikassa; panee merkille, että useat kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat edistävät luonnon monimuotoisuutta, mutta väittää, että jäsenvaltiot olisivat voineet käyttää tukivälinettä enemmän luonnon monimuotoisuuden parantamiseen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | varoittaa ”viherpesun” riskistä kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanossa, erityisesti joidenkin sellaisten toimenpiteiden osalta, joiden on ilmoitettu edistävän vihreitä menoja koskevia vaatimuksia, kuten energiatehokkuutta parantava rakennusten peruskorjaus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | toteaa, että kaikissa hyväksytyissä kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa odotetaan päästävän elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa asetettuun digitaalisen tavoitteen vähintään 20 prosentin osuuteen, että jotkut jäsenvaltiot ovat osoittaneet jopa yli puolet elpymis- ja palautumistukivälineen varoistaan toimenpiteisiin, jotka täyttävät digitaalisen tavoitteen vaatimukset, ja että kaikkien hyväksyttyjen kansallisten suunnitelmien digitaalisten toimien kokonaismenot ovat lähes 29 prosenttia eli 130 miljardia euroa; pitää myönteisenä, että kansallisissa suunnitelmissa keskitytään voimakkaasti pk-yritysten tukemiseen ja julkisten palvelujen, myös terveysalan, digitalisointiin ja digitaalisiin taitoihin, yritysten digitalisointiin, yhteenliitettävyyteen, digitaaliseen tutkimus- ja kehitystoimintaan ja kehittyneisiin teknologioihin; toteaa, että kaksi kolmasosaa jäsenvaltioista sisällytti kansallisiin suunnitelmiinsa itsearvioinnin digitaalisiin valmiuksiin ja yhteenliitettävyyteen tehtävien investointien turvallisuudesta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaan digitaaliteknologiaan tehtävissä investoinneissa olisi noudatettava yhteentoimivuuden, energiatehokkuuden ja henkilötietojen suojan periaatteita, mahdollistettava pk-yritysten ja startup-yritysten osallistuminen ja edistettävä avoimen lähdekoodin ratkaisujen käyttöä; korostaa, että digitaalisia hankintoja koskevat tarjouskilpailut on suunniteltava huolellisesti etenkin sen varmistamiseksi, että pk-yritykset voivat osallistua asiaan liittyviin julkisiin investointeihin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | panee merkille, että useisiin kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy 5G-yhteyksiä koskevia investointiehdotuksia; muistuttaa, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava johdonmukaisuus ja täydentävyys 5G-yhteyksien, mobiililaajakaistan ja infrastruktuurin käyttöönotossa kaikilla alueilla, jotta ketään ei jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | painottaa, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on tärkeää osoittaa lähes 50 prosenttia kokonaismenoista eli 203 miljardia euroa toimenpiteisiin, joilla edistetään toimivia sisämarkkinoita, entistä parempaa liiketoimintaympäristöä ja yksityisiä investointeja; muistuttaa yksityisen sektorin merkityksestä elpymis- ja palautumistukivälineen onnistuneessa täytäntöönpanossa; kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan tukivälineestä rahoitettuihin hankkeisiin liittyviä yksityisiä investointeja poistamalla kaikki tarpeettomat esteet, jotka estäisivät pk-yrityksiä saamasta asiaankuuluvaa tukivälineen rahoitusta, ja kehottaa siksi komissiota esittämään yksityiskohtaisia analyyseja yksityisen sektorin mahdollisuuksista saada rahoitusta tukivälineestä; pyytää jäsenvaltioita panemaan kansalliset suunnitelmat täytäntöön läpinäkyvällä aikataululla, jotta yksityinen sektori voi suunnitella toimintansa ja hankkeensa asiaankuuluvien toimenpiteiden mukaan; |
| --- | --- |

47.

| 48. | toteaa komission arvioivan, että sosiaalimenojen osuus kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on noin 20 prosenttia pyydetyistä avustuksista ja lainoista; panee merkille, että näissä menoissa keskitytään tiettyjen heikossa asemassa olevien ryhmien työllistymiskannustimiin, työsuhdeturvalainsäädännön uudistuksiin ja työsopimusten sääntelyyn; muistuttaa, että pandemian sosiaaliset seuraukset ovat olleet moninaiset ja että ne ovat rasittaneet epätasaisesti ja suhteettomasti matalamman tulotason ryhmiä ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmiä ja samalla lisänneet julkisten palvelujen tarvetta; pitää valitettavana, että sosiaalisia investointeja koskevat toimenpiteet ovat suurelta osiin rajoittuneet sosiaaliseen infrastruktuuriin ja että vain joihinkin kansallisiin suunnitelmiin sisältyy toimenpiteitä asianmukaisten hoitopalvelujen ja tilapäisten tukitoimenpiteiden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tukee komission tavoitetta luoda elpymis- ja palautumistukivälineen avulla joustavammat ja osallistavammat työmarkkinat ja huomauttaa, että asiaankuuluvilla toimenpiteillä olisi edistettävä laadukkaita työpaikkoja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | huomauttaa, että kaikissa tähän mennessä hyväksytyissä kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa puututaan sosiaalisiin ja työllisyyteen liittyviin haasteisiin, myös toimenpiteillä, joilla parannetaan työmarkkinoille osallistumista, edistetään osaamisen kehittämistä ja uudelleenkoulutusta, nykyaikaistetaan työmarkkinalaitoksia ja -palveluja sekä sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmiä; pitää valitettavana, että jotkut jäsenvaltiot ovat jäljessä suunnitelmiensa sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamisessa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | painottaa terveydenhuoltoon sekä taloudelliseen, sosiaaliseen ja institutionaaliseen palautumiskykyyn liittyvien uudistusten ja investointien merkitystä kriisivasteen ja kriisivalmiuden parantamisessa ja toteaa, että niihin osoitetaan yli 17 prosenttia eli 76 miljardia euroa kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien kokonaismäärärahoista; korostaa, että komission mukaan tämän elpymis- ja palautumistukivälineen pilarin puitteissa jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön 789 toimenpidettä, jotka liittyvät 1 900 välitavoitteeseen ja tavoitteeseen; korostaa, että covid-19 on osoittanut, että on tärkeää parantaa julkisten laitosten häiriönsietokykyä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | toteaa, että hyväksytyissä kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa aiotaan osoittaa terveydenhuoltoalan toimenpiteisiin 37 miljardia euroa eli 8 prosenttia kansallisten suunnitelmien kokonaismenoista; korostaa, että suurin osuus on varattu sairaalainfrastruktuurin kunnostamiseen ja laajentamiseen ja seuraavaksi eniten rahoitetaan perusterveydenhuollon ja ennaltaehkäisyn vahvistamista sekä terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon digitaalista siirtymää; odottaa näiden terveydenhuoltoalan toimenpiteiden parantavan terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteettia ja muutosjoustavuutta ja niiden valmiutta selviytyä tulevista kriiseistä; on huolissaan siitä, että monet jäsenvaltiot eivät ole sisällyttäneet suunnitelmiinsa riittävästi toimenpiteitä, joilla mielenterveyspalveluista tehtäisiin saavutettavia ja kohtuuhintaisia kaikille ikäryhmille, ja korostaa, että mielenterveyden olisi oltava olennainen osa EU:n sosioekonomista elpymistä pandemiasta ja yksi työterveyden painopisteistä; on huolissaan siitä, että jotkut jäsenvaltiot eivät ole sisällyttäneet suunnitelmiinsa riittävästi toimenpiteitä, joilla voitaisiin vastata julkisen terveydenhuollon pitkäaikaisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

52.

| 53. | panee merkille, että julkishallinnon nykyaikaistaminen on näkyvällä sijalla monissa kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa ja että julkishallinnon parantamiseen odotetaan investoitavan noin 1,8 miljardia euroa; korostaa, että kansallisilla suunnitelmilla voitaisiin lisätä julkishallinnon valmiuksia hallinnoida tehokkaasti EU:n varoja kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; korostaa, että uudistusten hyödyt ylittävät niihin liittyvät kustannukset, minkä pitäisi johtaa konkreettisiin myönteisiin vaikutuksiin kansalaisten elämässä; |
| --- | --- |

53.

| 54. | panee merkille, että hyväksytyissä kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa suunnitellaan käytettävän lapsia ja nuoria, myös varhaiskasvatusta, nuorisotyöttömyyttä ja osaamista, koskeviin toimenpiteisiin 49 miljardia euroa, mikä vastaa noin 11,5:tä prosenttia kansallisten suunnitelmien kokonaismenoista; toteaa, että määrä on ensimmäinen askel sen varmistamisessa, että kaikissa 27 jäsenvaltiossa pannaan täytäntöön seuraavalle sukupolvelle omistettuja koordinoituja toimenpiteitä; on huolissaan siitä, että monissa kansallisissa suunnitelmissa ei ole otettu asianmukaisesti huomioon eurooppalaisen lapsitakuun tavoitteita ja että suunnitelmat heijastavat vain osittain vahvistetun nuorisotakuun tavoitteita; pitää valitettavana, että kaksi jäsenvaltiota päätti olla sisällyttämättä suunnitelmiinsa erityisesti lapsia ja nuoria koskevia toimenpiteitä ja piti parempana esittää toimenpiteitä, joilla edistetään kaikkien kansalaisten osaamista ja digitaalisia taitoja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | panee merkille, että lähes kaikkiin hyväksyttyihin kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy investointeja digitaaliseen koulutukseen ja että niiden osuus kaikista koulutusmenoista on noin 30 prosenttia; pitää myönteisenä keskittymistä koulutusinfrastruktuurin ja -välineiden nykyaikaistamiseen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | panee merkille, että jäsenvaltiot ovat tähän mennessä esittäneet yhteensä 228 toimenpidettä, joissa keskitytään lasten ja nuorten tukemiseen; toteaa, että 74 prosentissa toimenpiteistä keskitytään yleissivistävän, ammatillisen ja korkeakoulutuksen valmiuksiin sekä saavutettavuuteen, kohtuuhintaisuuteen, laatuun ja osallistavuuteen, digitalisointi ja infrastruktuuri mukaan lukien; toteaa lisäksi, että 14 prosenttia toimenpiteistä on kohdistettu varhaiskasvatukseen sekä koulunkäynnin keskeyttämisen ja lasten köyhyyden vähentämiseen; toteaa, että 12 prosentissa toimenpiteistä keskitytään torjumaan nuorisotyöttömyyttä luomalla työpaikkoja, palkkaamalla työntekijöitä, kannustamalla työpaikan vaihtoon ja tukemalla itsenäistä ammatinharjoittamista; korostaa, että parlamentti on pyytänyt jäsenvaltioita osoittamaan kunkin kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman varoista ainakin 2 prosenttia kulttuuriin ja 10 prosenttia koulutukseen; panee merkille, että vain 16 jäsenvaltiota on sisällyttänyt kansalliseen suunnitelmaansa kulttuurialan toimenpiteitä; katsoo, että jäsenvaltiot olisivat voineet käyttää elpymis- ja palautumistukivälinettä enemmän näiden alojen tukemiseen; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa komissiota jatkamaan kuuden pilarin täytäntöönpanon seurantaa ja varmistamaan, että elpymis- ja palautumistukivälineen tulostaulussa on saatavilla yksityiskohtaista tietoa; pyytää komissiota helpottamaan täytäntöönpanon alueellisia seurantamenetelmiä tulostaulun avulla ja suhtautuu myönteisesti EU:n ja kansallisen tason seuranta-aloitteisiin, joilla tehostetaan tukivälineen täytäntöönpanon seurantaa; panee tyytyväisenä merkille, että useat jäsenvaltiot toimittavat tietoja aluetasolla, ja kehottaa muitakin jäsenvaltioita toimittamaan aluetason tietoja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tähdentää, että elpymis- ja palautumistukivälinettä ei pidä käyttää korvaamaan toistuvia kansallisia talousarviomenoja, ellei se ole asianmukaisesti perusteltua; panee merkille, että komissio on hyväksynyt ainoastaan uudistusten valmistelun ja käynnistämisen alkukustannusten kattamisen kansallisista elpymis- ja palautumissuunnitelmista; muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että tukiväline on pantava täytäntöön tavalla, joka ei heikennä niiden omaa vastuuta julkisen talouden hoidosta; kehottaa komissiota antamaan yksityiskohtaisia tietoja tämän horisontaalisen periaatteen noudattamisen arvioinnista ja siihen liittyvistä perusteluista; |
| --- | --- |

58.

| 59. | huomauttaa, että komissio arvioi ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattamista kunkin toimenpiteen kohdalla teknisen ohjeistuksensa mukaisesti; korostaa, että ympäristön kannalta haitalliset toimenpiteet on estettävä soveltamalla komission ohjeasiakirjassa esitettyjä ”ei merkittävää haittaa” -kriteerejä; pyytää komissiota julkistamaan toimitetut ”ei merkittävää haittaa” -arvioinnit ja korostaa, että komission olisi huolellisesti tutkittava ja seurattava tämän periaatteen täysimääräistä noudattamista täytäntöönpanovaiheessa; toteaa, että periaatteen noudattamiseksi joidenkin jäsenvaltioiden oli parannettava tiettyjä toimenpiteitä; panee merkille, että periaatteen noudattaminen aiheutti edelleen alkuvaiheen epäjohdonmukaisuuksia komission ja toisaalta Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston vaatimusten välillä niiden maiden osalta, jotka ovat siirtäneet elpymis- ja palautumistukivälineen varoja InvestEU-budjettiinsa, ja että tämä on saattanut viivästyttää täytäntöönpanoprosessia; |
| --- | --- |

59.

| 60. | panee merkille, että valtaosa kansallisista elpymis- ja palautumissuunnitelmista sisältää erityisen osion, jossa selitetään, miten suunnitelmassa käsitellään sukupuoleen liittyviä huolenaiheita ja haasteita; toteaa, että kansallisiin suunnitelmiin sisältyy toimenpiteitä, joissa keskitytään naisten osallistumiseen työmarkkinoille ja sukupuolten palkkaeron pienentämiseen, mutta on pettynyt siihen, ettei niissä selitetä, miten suunnitelmassa käsitellään sukupuoleen liittyviä huolenaiheita ja haasteita; korostaa laadukkaiden julkisten hoitopalvelujen merkitystä, jotta voidaan keventää tällä hetkellä suurelta osin naisten vastuulla olevaa palkattoman hoitotyön taakkaa, jolla on kielteisiä vaikutuksia BKT:hen; pyytää komissiota teettämään tutkimuksen sen tarkistamiseksi, missä määrin elpymis- ja palautumistukiväline edistää työpaikkojen luomista aloilla, joilla yksi sukupuoli on voittopuolisesti edustettuna, ja lisäävätkö liitännäistoimenpiteet riittävästi aliedustetun sukupuolen edustusta näillä aloilla; |
| --- | --- |

60.

| 61. | toteaa, että 20 jäsenvaltion kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on rajatylittäviä hankkeita, joissa keskitytään pääasiassa infrastruktuuriin, kuten rautatie- tai sähköverkon yhdistämiseen, vetyyn, kvanttiteknologiaan, 5G-yhteyksiin, pilvipalveluvalmiuksiin ja innovaatiokeskuksiin; on pettynyt siihen, että kansallisiin suunnitelmiin ei sisälly enempää rajatylittäviä hankkeita, joilla lisättäisiin heijastusvaikutuksia ja tuotettaisiin EU:n tason lisäarvoa; toteaa, että 20 jäsenvaltiota kaavailee kansallisissa suunnitelmissaan rajatylittäviä hankkeita, kuten Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita, joissa keskitytään pääasiassa infrastruktuuriin; kehottaa jäsenvaltioita selventämään tarvittaessa asiaankuuluvien sidosryhmien roolia useita maita kattavien hankkeiden toteuttamisessa ja täytäntöönpanossa; katsoo, että kansallisiin suunnitelmiin olisi pitänyt sisällyttää uusia rajatylittäviä toimenpiteitä, jotta voidaan lisätä heijastusvaikutuksia ja EU:n tason lisäarvoa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | panee erityisesti merkille energian välitykseen liittyvien rajatylittävien hankkeiden merkityksen eri jäsenvaltioissa; katsoo, että nykytilanteessa kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat olisivat hyötyneet enemmän uusista rajatylittävistä hankkeista, erityisesti energia-alalla; korostaa, että nämä investoinnit ovat ratkaisevan tärkeitä energiaomavaraisuuden ja vihreän siirtymän saavuttamiseksi; korostaa, että nykytilanne osoittaa, että EU:n energialähteiden monipuolistaminen ja sähkön sisämarkkinoiden moitteeton toiminta jäsenvaltioiden välillä on ratkaisevan tärkeää; kehottaa parantamaan eurooppalaisten energiaverkkojen yhteenliittämistä ja synkronoimaan sähköverkot täydellisesti kaikkialla EU:ssa; korostaa lisäksi, että on tärkeää lisätä toimia energiatehokkuuden parantamiseksi, jotta voidaan rajoittaa odotettavissa olevaa sähkönkysynnän kasvua; |
| --- | --- |

62.

| 63. | panee merkille, että yksikään jäsenvaltio ei ehdottanut rakennerahastovarojen siirtämistä kansalliseen elpymis- ja palautumissuunnitelmaansa, että vain kaksi jäsenvaltiota aikoo siirtää elpymis- ja palautumistukivälineen varoja InvestEU-budjettiinsa ja että vain neljä jäsenvaltiota aikoo sisällyttää teknisen tuen kustannukset kansallisiin suunnitelmiinsa; pitää valitettavana, että säädettyä mahdollisuutta siirtää tukivälineen varoja InvestEU:n kansallisiin osioihin ei ole hyödynnetty täysimääräisesti; muistuttaa, että EU:n eri rahastojen välinen synergia on olennaisen tärkeää EU:n asianmukaisen elpymisen ja lujitetun palautumiskyvyn kannalta, ja muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että tämän säännöksen käyttö lisää synergiaa; |
| --- | --- |

63.

| 64. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien on myös oltava johdonmukaisia niiden tietojen kanssa, jotka jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet kumppanuussopimuksiinsa ja toimenpideohjelmiinsa EU:n rahastojen puitteissa; muistuttaa, että tämä säännös on tärkeä paitsi rahoituksen tai tavoitteiden päällekkäisyyden välttämiseksi myös koordinoidun lähestymistavan varmistamiseksi ja EU:n rahoituksen hyötyjen maksimoimiseksi; pyytää komissiota toimittamaan analyysin siitä, miten koordinointi varmistetaan; panee merkille, että kansallisten suunnitelmien hyväksyminen on joissakin tapauksissa viivästyttänyt kumppanuussopimusten hyväksymistä, ja on huolissaan näiden viivästysten seurauksista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita välttämään lisäviiveitä kumppanuussopimusten valmistelussa ja hyväksymisessä ja kehottaa puuttumaan ripeästi näihin viivästyksiin; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden EU:n rahoitusohjelmien välinen synergia ja johdonmukaisuus ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa EU:n asianmukainen elpyminen ja lujitettu palautumiskyky; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään synergiaa kansallisten suunnitelmien ja muiden EU:n rahoitusohjelmien, erityisesti kumppanuussopimusten, välillä; haluaa tietoja siitä, miten komissio on kannustanut jäsenvaltioita edistämään synergiaa muiden jäsenvaltioiden kansallisten suunnitelmien kanssa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien on määrä ratkaista tehokkaasti kaikki asiaankuuluvissa maakohtaisissa suosituksissa yksilöidyt haasteet tai merkittävä osa niistä, mukaan lukien jäsenvaltioiden julkiseen talouteen liittyvät näkökohdat ja tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (19) 6 artiklan mukaisesti annetut asianomaiselle jäsenvaltiolle osoitetut suositukset, tai muissa komission EU-ohjausjakson yhteydessä virallisesti hyväksymissä asiaankuuluvissa asiakirjoissa yksilöidyt haasteet; panee merkille komission arvion, että kaikissa kansallisissa suunnitelmissa käsitellään ainakin merkittävää osaa asiaankuuluvissa EU-ohjausjakson suosituksissa yksilöidyistä haasteista, joskaan ei kaikkia haasteita; |
| --- | --- |

66.

| 67. | panee merkille eräisiin kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien jäsenvaltioiden välttämättömien verouudistusten myönteisen vaikutuksen ja pitää valitettavana, että yksikään niistä jäsenvaltioista, joille on annettu aggressiiviseen verosuunnitteluun, verojen välttelyyn, verovilppiin ja rahanpesuun liittyvää yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia maakohtaisia suosituksia, ei ole käsitellyt näitä haasteita kansallisissa suunnitelmissaan; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa komissiota arvioimaan asianmukaisesti kaikkien välitavoitteiden ja tavoitteiden, myös maakohtaisiin suosituksiin liittyvien tavoitteiden, saavuttamista kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa tukivälineen maksuvaiheessa sekä vähentämään maksuja suhteessa siihen, kuinka tärkeistä välitavoitteista ja tavoitteista on kyse, onko sovittujen välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen riittämätöntä ja onko aiemmin saavutetuista välitavoitteista ja tavoitteista tingitty; kehottaa lisäksi komissiota tarvittaessa hyödyntämään asetuksen säännöksiä, joiden nojalla se voi periä avustuksia takaisin tai vaatia lainojen ennenaikaista takaisinmaksua, jos jäsenvaltiot eivät täytä rahoitussopimuksiin perustuvia velvoitteitaan; |
| --- | --- |

68.

| 69. | panee merkille, että komission arvion mukaan kaikki jäsenvaltiot saivat A-luokituksen lähes kaikista elpymis- ja palautumistukijärjestelmää koskevassa asetuksessa säädetyistä kriteereistä; palauttaa mieliin, että komission arvion mukaan kaikki jäsenvaltiot saivat B-luokituksen kriteeristä, jossa tarkastellaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioitujen kokonaiskustannusten kohtuullisuutta; kehottaa komissiota varmistamaan, että kustannukset ovat uskottavia ja että tehdään asianmukainen kustannusanalyysi petosten ja lahjonnan torjumiseksi; kehottaa komissiota arvioimaan perusteellisesti välitavoitteiden ja tavoitteiden tyydyttävän saavuttamisen ennen maksupyyntöjen hyväksymistä ja varmistamaan, että aiemmin saavutetuista välitavoitteista ja tavoitteista ei ole tingitty; |
| --- | --- |

69.

Avoimuus-, seuranta- ja valvontamekanismit

| 70. | korostaa avoimuuden ja menettelyn moitteettoman hallinnoinnin suurta merkitystä hankintamenettelyjen ja -käytäntöjen kaikissa vaiheissa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan tasapuolisuuden ja oikeudenmukaisuuden sekä varsinkin kaikkien, myös mikroyritysten ja pk-yritysten, mahdollisuudet osallistua hankintamenettelyihin; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään julkisia hankintamenettelyjä toimenpiteiden toteuttamiseksi oikea-aikaisesti, jotta ne saataisiin päätökseen välitavoitteiden ja tavoitteiden aikataulun mukaisesti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | korostaa, että avoimuus on avainasemassa, jotta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien seurantajärjestelmän olisi vahva ja mahdollistaisi merkittävän julkisen osallistumisen; muistuttaa pitävänsä valitettavana, että neuvosto kieltäytyi perustamasta parlamentin ja komission kannattamaa verkkoalustaa, jolla lopulliset tuensaajat julkistettaisiin; toteaa, että käytettyjen välineiden luonteen vuoksi valvonnassa keskitytään tulosten ja tuotosten saavuttamiseen kustannusten tarkistamisen sijaan; toteaa, että tämä lähestymistapa voi yksinkertaistaa täytäntöönpanoa ja edistää halutun tuloksen saavuttamista; varoittaa toisaalta, että ilman kunnollista seurantaa, se voi vaikeuttaa EU:n varojen väärinkäytön havaitsemista; kehottaa komissiota ryhtymään kuitenkin asianmukaisiin toimiin sen varmistamiseksi, että EU:n varojen väärinkäyttö havaitaan varhaisessa vaiheessa; kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti mahdollista päällekkäisen rahoituksen myöntämistä ja tällaisten tapausten varmistuessa perimään varat viipymättä takaisin; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa komissiota tiedottamaan budjettivallan käyttäjälle niiden tietoteknisten järjestelmien käytöstä, joita komissio on perustanut jäsenvaltioita varten, jotta ne voivat raportoida asiaankuuluvat tiedot kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa jäsenvaltioita keräämään ja tallentamaan tietoja EU:n rahoituksen lopullisista saajista ja tuensaajista sähköisessä standardoidussa ja yhteentoimivassa muodossa ja käyttämään komission tarjoamaa yhteistä tiedonlouhinta- ja riskinarviointivälinettä; kehottaa komissiota vaatimaan integroidun ja yhteentoimivan seurantajärjestelmän, myös yhteisen tiedonlouhinta- ja riskinarviointivälineen (ARACHNE), käyttöä kaikissa elpymis- ja palautumistukivälineen menoissa, ja varmistamaan, että ARACHNE on yhteentoimiva kaikkien asiaankuuluvien ohjelmistojen ja datajoukkojen kanssa, jotta hallinnollinen rasite jäisi mahdollisimman pieneksi; toistaa lisäksi, että on tärkeää digitalisoida kaikki raportointi-, seuranta- ja tarkastustoimet; |
| --- | --- |

74.

| 75. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden olisi kerättävä tietoja varojen saajien tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista ja ohjelman tuensaajista sekä turvattava näiden tietojen saanti, ja toteaa jälleen, että on tärkeää varmistaa lopullisia tuensaajia koskeva avoimuus aiheuttamatta ylimääräistä raportointirasitetta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita julkaisemaan määräajoin ajantasaisia tietoja lopullisista tuensaajista ja siirretyistä varoista, jotta voidaan taata kansalaisten luottamus ja avoimuus; kehottaa komissiota perustamaan yhdennetyn, yhteentoimivan ja helppokäyttöisen järjestelmän, joka sisältää tiedot kaikista EU:n osarahoittamista hankkeista, tuensaajista, tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista, toimeksisaajista ja alihankkijoista ja jossa pystytään yhdistämään kaikki saman tuensaajan tai tosiasiallisen omistajan ja edunsaajan saamat määrät; |
| --- | --- |

75.

| 76. | muistuttaa komissiota siitä, että asiantuntijat voivat avustaa sitä kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien ja maksupyyntöjen arvioinnissa, ja kehottaa sitä tarvittaessa hyödyntämään täysimääräisesti tätä säännöstä erityisesti, jos sillä ei ole sisäisiä valmiuksia valvoa perusteellisesti suunnitelmia tai välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamista; suhtautuu epäillen neuvoston riittäviin valmiuksiin analysoida kunnolla kansallisia suunnitelmia tai maksupyyntöjä ja vaatii varmistamaan, että ne arvioidaan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltioiden kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa puitteissa saavuttamien välitavoitteiden ja tavoitteiden arviointi perustetaan välitavoitteiden ja tavoitteiden kaikkien ulottuvuuksien, etenkin niiden laadun, kattavaan ja avoimeen arviointiin; |
| --- | --- |

77.

| 78. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden on perustettava vankat valvonta- ja tarkastusjärjestelmät, joilla taataan EU:n taloudellisten etujen suojaaminen, ehkäistään ja torjutaan petoksia, lahjontaa ja eturistiriitoja sekä varmistetaan avoimuus, ja muistuttaa, että on komission tehtävä varmistaa, että nämä järjestelmät ovat käytössä ja täysin toimivia ennen ensimmäisten maksujen hyväksymistä; muistuttaa, että maksut suoritetaan, kun välitavoitteet ja tavoitteet on saavutettu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | panee merkille, että komissio luottaa pitkälti siihen, että jäsenvaltiot tarkastavat perusteellisesti kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa täytäntöönpanon; kehottaa komissiota varmistamaan näiden vaatimusten täysimääräisen täytäntöönpanon tehokkaan seurannan, tarkastamisen ja valvonnan sekä valvomaan tällaisten toimenpiteiden jatkuvaa noudattamista elpymis- ja palautumistukivälineen koko elinkaaren ajan; kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien säännöllistä tarkastusta varten on vahva mekanismi; |
| --- | --- |

79.

| 80. | muistuttaa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan syyttäjänviraston, Euroopan petostentorjuntaviraston, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) ja Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön viraston ja muiden asiaankuuluvien EU:n elinten ja virastojen tärkeänä tehtävänä on tukea jäsenvaltioita ja komissiota EU:n taloudellisten etujen suojaamisessa Next Generation EU -välineen täytäntöönpanon aikana, ja kehottaa näitä laitoksia ja elimiä hyödyntämään täysimääräisesti elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen ja muun asiaankuuluvan lainsäädännön mukaisia oikeuksiaan ehkäistä, havaita, korjata ja tutkia petoksia, lahjontaa ja eturistiriitoja, jotta kaikki elpymis- ja palautumistukivälineen menot voidaan tarkastaa perusteellisesti; muistuttaa, että näille EU:n elimille ja virastoille olisi annettava riittävät resurssit tehtäviensä hoitamiseen; kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä näiden laitosten ja elinten kanssa ja varmistamaan, että valvontavalmiudet ovat riittävät ja että jäsenvaltiot antavat niille täyden pääsyn kaikkiin asiaankuuluviin tietoihin, jotta ne voivat käyttää oikeuksiaan; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pitää tervetulleina Next Generation EU -välineen lainvalvontafoorumia sekä Sentinel-operaatiota, jotka yhdessä auttavat ehkäisemään ja torjumaan Next Generation EU -välineen varoihin ja yleisemmin EU:n taloudelliseen hyvinvointiin kohdistuvia uhkia ja kartoittamaan varojen jakamiseen käytettävien kansallisten järjestelmien haavoittuvuuksia; |
| --- | --- |

81.

| 82. | muistuttaa, että on tärkeää, että komissio seuraa jatkuvasti, myös jälkikäteen, elpymis- ja palautumistukivälineen menoihin, täytäntöönpanoon ja hallinnointiin liittyviä tietoja varmistaen täyden avoimuuden yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan analysoida tukivälineen tuloksia sekä tunnistaa ja korjata mahdolliset puutteet; |
| --- | --- |

82.

| 83. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineestä on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan mukaisen komissiota koskevan vastuuvapausmenettelyn puitteissa raportoitava varainhoitoasetuksen 247 artiklassa tarkoitetun integroidun talous- ja vastuuvelvollisuusraportoinnin yhteydessä ja erityisesti erikseen vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa; |
| --- | --- |

83.

Elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon ohjaus, avoimuus ja näkyvyys

| 84. | muistuttaa, että parlamentti osallistuu elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon valvontaan, mitä ilmentävät erityisesti vuonna 2021 käydyt viisi täysistuntokeskustelua, hyväksytyt kaksi päätöslauselmaa, komission kanssa vuonna 2021 käydyt neljä elpymis- ja palautumisvuoropuhelua, elpymis- ja palautumistukivälineen valvontaa käsittelevän työryhmän 20 kokousta, parlamentin jäsenten asiasta esittämät kysymykset sekä komission säännöllinen tiedottaminen ja tapauskohtaiset tietopyynnöt; muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineestä annetun asetuksen 25 artiklassa komissiota kehotetaan toimittamaan asiaankuuluvat asiakirjat ja tiedot yhtäaikaisesti ja yhtäläisin ehdoin Euroopan parlamentille ja neuvostolle; panee merkille, että asiakirjojen asianmukainen toimittaminen käynnistyi hitaasti ja että parlamentilla oli vaikeuksia saada käyttöönsä komission saamia ja jäsenvaltioiden toimittamia tietoja; pitää myönteisenä, että sittemmin on otettu käyttöön parempia viestintämenettelyjä, ja kehottaa ylläpitämään tätä tiedonkulkua; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kehottaa komissiota noudattamaan elpymis- ja palautumisvuoropuheluissa avointa, läpinäkyvää ja rakentavaa lähestymistapaa ja noudattamaan elpymis- ja palautumistukivälineestä annetun asetuksen 26 artiklan 1 kohdan säännöksiä säännöllisestä vuorovaikutuksesta parlamentin kanssa; muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen avulla perustetusta toimielinten välisestä yhteistyöstä olisi tultava vähimmäistason vaatimus kaikissa rahoitusohjelmissa; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kehottaa kansallisia parlamentteja ja asiaankuuluvia sidosryhmiä seuraamaan Euroopan parlamentin esimerkkiä kansallisten oikeudellisten kehysten mukaisesti ja valvomaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoa avoimesti, läpinäkyvästi ja demokraattisesti; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pitää valitettavana, että paikallis- ja alueviranomaiset, kansalaisyhteiskunnan järjestöt, työmarkkinaosapuolet, tiedeyhteisö tai muut asiaankuuluvat sidosryhmät eivät olleet kaikissa jäsenvaltioissa riittävästi mukana kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa kansallisten oikeudellisten kehysten mukaisesti, ja vaatii, että ne osallistuvat kansallisten suunnitelmien täytäntöönpanoon mahdollisimman laajasti kansallisen lainsäädännön puitteissa ja noudattaen selkeitä ja avoimia periaatteita; |
| --- | --- |

87.

| 88. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset, kansalaisyhteiskunnan järjestöt, työmarkkinaosapuolet ja muut asiaankuuluvat sidosryhmät ovat kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman paikallisen täytäntöönpanon eturintamassa, ja muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että asianmukainen osallistuminen ja koordinointi paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa suunnitelmien täytäntöönpanossa ja valvonnassa on ratkaisevan tärkeää EU:n onnistuneen elpymisen varmistamiseksi ja keskeistä kansallisten suunnitelmien tehokkuuden ja laajan sitoutumisen kannalta; kehottaa komissiota tutkimaan tapoja käynnistää vuoropuhelu elpymis- ja palautumistukivälineen asiaankuuluvien sidosryhmien edustajien kanssa EU:n tasolla; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että vastuunjako on selkeää ja että elpymis- ja palautumistukivälineen varojen asianmukaisissa hallinnointijärjestelmissä otetaan huomioon kansalaisten erityistarpeet alueellisella ja paikallisella tasolla noudattaen syrjimättömyyden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteita; muistuttaa, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien toimenpiteiden täytäntöönpanossa on noudatettava kaikkia asiaankuuluvia lakeja kansallisten oikeudellisten kehysten mukaisesti; |
| --- | --- |

89.

| 90. | odottaa, että komission laatimassa elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoa koskevassa tarkastelukertomuksessa esitetään kattavat tiedot ja analyysit kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien vaikutuksesta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon, mukaan lukien kansallisten suunnitelmien sukupuolivaikutukset ja suunnitelmien tosiasiallinen vaikutus sukupuolten tasa-arvoon, sekä pk-yrityksille annetusta tuesta ja strategisen riippumattomuuden lisäämisestä; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kehottaa komissiota arvioimaan, saavutetaanko laillisesti määritellyt menotavoitteet, joiden mukaan 37 prosenttia on osoitettava vihreisiin menoihin ja 20 prosenttia digitaalisiin menoihin, todennäköisesti suunnitellusti elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanovaiheessa, ja suosittamaan tapauksen mukaan jäsenvaltioille, että ne toteuttavat – tarvittaessa komissio tuella – kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeellisina pitämänsä toimet, jos ne pitävät todennäköisenä, että tavoitteita ei saavuteta; |
| --- | --- |

91.

| 92. | odottaa, että komission laatimassa elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoa koskevassa tarkastelukertomuksessa annetaan tarvittaessa tietoja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien asianmukaista täytäntöönpanoa hidastavista ja haittaavista seikoista; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pitää myönteisenä, että joulukuussa 2021 otettiin käyttöön elpymisen ja palautumisen tulostaulu, jonka avulla jokainen kansalainen voi seurata elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoa; toteaa, että yhteisistä indikaattoreista annetun delegoidun säädöksen mukaisesti jäsenvaltioiden on raportoitava useista indikaattoreista, mukaan lukien Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanosta ja pk-yritysten tukemisesta; kehottaa komissiota parantamaan ja tehostamaan tulostaulun valmiuksia, jotta varmistetaan tukivälineen suuri näkyvyys ja vastuuvelvollisuus; pitää myönteisenä, että tulostaulu sisältää sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja indikaattoreista, jotka on ilmaistu henkilömäärällä; |
| --- | --- |

93.

| 94. | kehottaa komissiota valvomaan, että jäsenvaltiot noudattavat säännöstä, jonka mukaan niiden on toimitettava tarvittavat tiedot raportoidakseen edistymisestä elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen kuudessa pilarissa, mikä antaa jokaiselle kansalaiselle mahdollisuuden seurata elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoa; pitää kuitenkin valitettavana, että jäsenvaltiot ovat olleet haluttomia toimittamaan yksityiskohtaisempia tietoja esitettäväksi elpymisen ja palautumiskyvyn tulostaulussa; toteaa, että yksityiskohtaisempien tietojen avulla kansalaiset voisivat paremmin vaatia maansa hallitusta tilille; |
| --- | --- |

94.

| 95. | korostaa, että yksi elpymis- ja palautumistukivälineestä annetun asetuksen tavoitteista on edistää EU:n sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista, ja pitää tärkeänä, että käytössä on menetelmiä, joilla osoitetaan täytäntöönpanon edistyminen ja vaikutukset Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteutumiseen; on huolissaan siitä, että sosiaalimenojen raportoinnista ja toisaalta palautumisen tulostaulusta annetut delegoidut säädökset eivät riitä varmistamaan elpymis- ja palautumistukivälineen sosiaalisen ja sukupuoliulottuvuuden ja vaikutusten jäljittämistä ja raportointia; kehottaa komissiota ottamaan paremmin huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20 periaatteen täytäntöönpanon seurannan sisällyttämällä tulostaulun temaattisiin analyyseihin täydentäviä sosiaali- ja sukupuoli-indikaattoreita; |
| --- | --- |

95.

| 96. | kehottaa komissiota esittämään tulostaulun temaattisiin analyyseihin täydentäviä indikaattoreita, joilla seurataan jäsenvaltioiden tuloksellisuutta luonnon monimuotoisuuden sekä yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn alalla; |
| --- | --- |

96.

| 97. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaan komission kuuluu toteuttaa tukivälineeseen liittyviä tiedotus- ja viestintätoimia; kannustaa komissiota käynnistämään jäsenvaltioissa sijaitsevien edustustojensa välityksellä ja yhteistyössä jäsenvaltioissa toimivien Euroopan parlamentin yhteystoimistojen kanssa tapahtumia, joilla tehdään tulostaulua tunnetuksi ja esitellään komission tekemiä erilaisia analyyseja, myös kuudesta pilarista; kannustaa komissiota julkaisemaan yksityiskohtaisen analyysin tukivälineen myönteisistä vaikutuksista sekä nostamaan esiin hyviä käytäntöjä kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanossa ja antamaan suosituksia täytäntöönpanon esteiden poistamiseksi ja varojen käytön tehostamiseksi; |
| --- | --- |

97.

| 98. | huomauttaa, että kansallisille julkishallinnoille on suuri haaste ottaa kaikki elpymis- ja palautumistukivälineen rahoitus käyttöön näin lyhyessä ajassa; kehottaa komissiota tukemaan aktiivisesti jäsenvaltioita kyseisten varojen hyödyntämisessä, jotta tukivälineen varoja voidaan käyttää tuloksekkaasti kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

98.

| 99. | on edelleen sitoutunut ja aikoo hyödyntää täysimääräisesti elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen tarjoamia mahdollisuuksia arvioida, valvoa ja tehdä tunnetuksi elpymis- ja palautumistukivälinettä, myös paikallisten, alueellisten ja kansallisten tapahtumien ja toiminnan avulla; |
| --- | --- |

99.

| 100. | suhtautuu myönteisesti Euroopan oikeusasiamiehen aloitteeseen laatia hyvän hallintokäytännön periaatteet elpymisvarojen läpinäkyvän käytön varmistamiseksi; |
| --- | --- |

100.

| 101. | panee merkille, että jäsenvaltioiden kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa kerrotaan niiden viestintästrategioista; pitää kuitenkin valitettavana, että ilman selkeää mallia tiedotuskampanjoista uhkaa tulla hyvin erilaisia, mikä rajoittaa elpymis- ja palautumistukivälineen ja yleensä EU:n rahoituksen näkyvyyttä; pitää myönteisenä, että useimmat jäsenvaltiot ovat suunnitelleet komission suositusten mukaisesti erityisiä verkkosivustoja, joilla esitetään tukivälineeseen liittyviä tietoja, mutta pitää valitettavana, että sivustoilla julkistettavien tietojen yksityiskohtaisuudessa on suuria eroja; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kehottaa yhdenmukaistamaan edelleen kansalaisten saatavilla olevia tietoja kansallisesta täytäntöönpanosta ja elpymis- ja palautumistukivälineeseen liittyvistä kansallisista viestintästrategioista, jotta edistetään avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta ja vahvistetaan tällä tavoin sitoutumista täytäntöönpanoon; kehottaa komissiota suosittamaan yhdenmukaista lähestymistapaa ja mallia tukivälineen täytäntöönpanoa koskevien tietojen esittämiseksi kansallisella ja alueellisella tasolla, ja pyytää jäsenvaltioita noudattamaan tällaista mallia tai selittämään mahdolliset poikkeamansa siitä; |
| --- | --- |

102.

Tähänastiset kokemukset elpymis- ja palautumistukivälineestä

| 103. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen onnistunut täytäntöönpano jäsenvaltioissa on tärkeää, jotta voidaan varmistaa pitkäkestoinen vaikutus EU:n talouteen ja yhteiskuntaan; korostaa, että EU:n talouden ohjausjärjestelmän tarkistaminen tarjoaa mahdollisuuden ottaa opiksi tukivälineen vahvuuksista ja heikkouksista; kehottaa komissiota tutkimaan ja esittämään erilaisia skenaarioita siitä, miten tukivälineen suunnittelusta ja täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia voitaisiin hyödyntää EU:n makrotalouden ohjausjärjestelmän tarkistamisessa erityisesti avoimuuden, demokratian, osallistumisen, koordinoinnin ja valvonnan lisäämiseksi; |
| --- | --- |

103.

| 104. | painottaa elpymis- ja palautumistukivälineen osoittaneen, että on tärkeää, että parlamentti osallistuu yhdessä neuvoston kanssa vahvasti EU:n yhteisten painopisteiden ja uusien haasteiden johdosta toteutettavien toimien määrittelyyn, taustalla olevien poliittisten suuntaviivojen ja hallintomekanismien suunnitteluun sekä täytäntöönpanon valvontaan vahvan Euroopan tason sitoutumisen varmistamiseksi; vaatii, että parlamentin olisi voitava valvoa tukivälineen täytäntöönpanoa tasavertaisena neuvoston kanssa, ja kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n tulevissa aloitteissa noudatetaan parlamentin ja neuvoston yhdenvertaisen kohtelun periaatetta; korostaa delegoitujen säädösten merkitystä prosessin demokraattisen vastuuvelvollisuuden ja legitiimiyden lisäämisessä; |
| --- | --- |

104.

| 105. | panee tyytyväisenä merkille, että EU:n tuki uudistus- ja investointipaketeille ja luodut kannustimet ovat ratkaisevasti lujittaneet kansallista sitoutumista elpymis- ja palautumistukivälineeseen ja EU-ohjausjaksoon yhteisten painopisteiden pohjalta; korostaa lisäksi, että mielekäs sosiaalinen ja alueellinen vuoropuhelu, johon paikallis- ja alueviranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt osallistuvat tiiviisti kansallisen oikeudellisen kehyksen mukaisesti, on olennaisen tärkeää kansallisen sitoutumisen, onnistuneen täytäntöönpanon ja demokraattisen vastuuvelvollisuuden kannalta ja että sitä olisi vahvistettava ja sovellettava huolellisemmin, ja katsoo, että se voisi innoittaa tulevia aloitteita ja mekanismeja EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

105.

| 106. | toteaa sen hyvän esimerkin perusteella, jonka elpymis- ja palautumistukiväline Next Generation EU -välineen osana tarjoaa, että EU:n yhteiset, modernit ja tehokkaat toimet, joita voidaan toteuttaa nopeasti kriisien ja uusien haasteiden ilmetessä, tuottavat suurta lisäarvoa; |
| --- | --- |

106.

| 107. | kehottaa komissiota ottamaan parlamentin näkemykset täysimääräisesti huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoa koskevassa tulevassa tarkastelukertomuksessa, jonka komissio esittää parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31. heinäkuuta 2022; kehottaa komissiota huomioimaan myös asiaankuuluvien sidosryhmien panoksen kyseistä kertomusta laatiessaan; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, Euroopan alueiden komitealle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

(2)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(3)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 184.

(4)  EUVL C 67, 8.2.2022, s. 90.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0121.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0219.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0240.

(8)  EUVL L 429, 1.12.2021, s. 83.

(9)  EUVL L 429, 1.12.2021, s. 79.

(10)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 45.

(11)  EUVL C 97, 28.2.2022, s. 21.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0074.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0204.

(14)  https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/index.html?lang=fi

(15)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/fi/research/advanced-search?textualSearch=RRF&startDate=01/07/2019&endDate=&firstCameToPage=false

(16)  Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikkö, ”COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty – Insights from 5 European Countries”, toukokuu 2021, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/693183/IPOL_STU(2021)693183_EN.pdf.

(17)  Eurochild, Growing up in lockdown: Europe’s children in the age of COVID-19”, 17. marraskuuta 2020, https://www.eurochild.org/resource/growing-up-in-lockdown-europes-children-in-the-age-of-covid-19/.

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/58

---

P9_TA(2022)0265

Erasmus+-ohjelman osallisuustoimenpiteet vuosina 2014–2020

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 Erasmus+-ohjelman osallisuustoimenpiteiden toteuttamisesta vuosina 2014–2020 (2021/2009(INI))

(2023/C 32/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6, 10, 165 ja 166 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6, 10, 165 ja 166 artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta ja päätösten N:o 1719/2006/EY, 1720/2006/EY ja 1298/2008/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1288/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta ja päätösten N:o 1719/2006/EY, 1720/2006/EY ja 1298/2008/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1288/2013 (1),

| — | ottaa huomioon unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/817 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/817 (2),

| — | ottaa huomioon 31. tammikuuta 2018 annetun komission kertomuksen Erasmus+-ohjelman väliarvioinnista (2014–2020) (COM(2018)0050), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. tammikuuta 2018 annetun komission kertomuksen Erasmus+-ohjelman väliarvioinnista (2014–2020) (COM(2018)0050),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla – Euroopan komission panos EU-johtajien kokouksessa Göteborgissa 17. marraskuuta 2017” (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla – Euroopan komission panos EU-johtajien kokouksessa Göteborgissa 17. marraskuuta 2017” (COM(2017)0673),

| — | ottaa huomioon toimielinten välisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimielinten välisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (3),

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698), joka perustuu 16. kesäkuuta 2016 annettuihin neuvoston päätelmiin hlbti-henkilöiden tasa-arvosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698), joka perustuu 16. kesäkuuta 2016 annettuihin neuvoston päätelmiin hlbti-henkilöiden tasa-arvosta,

| — | ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025” (COM(2020)0565), jolla pyritään saattamaan rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annettu neuvoston direktiivi 2000/43/EY (4) (rotusyrjintädirektiivi) ajan tasalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025” (COM(2020)0565), jolla pyritään saattamaan rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annettu neuvoston direktiivi 2000/43/EY (4) (rotusyrjintädirektiivi) ajan tasalle,

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tehokkaista toimenpiteistä Erasmus+-ohjelman ja Luova Eurooppa -ohjelman sekä Euroopan solidaarisuusjoukkojen muuttamiseksi ympäristöystävällisemmiksi (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tehokkaista toimenpiteistä Erasmus+-ohjelman ja Luova Eurooppa -ohjelman sekä Euroopan solidaarisuusjoukkojen muuttamiseksi ympäristöystävällisemmiksi (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0158/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0158/2022),

| A. | toteaa, että liikkuvuus on erittäin tärkeä osa verkossa tapahtuvaa ja lähioppimista; katsoo, että yhtäläisten ja kaikille avointen mahdollisuuksien tarjoaminen on nyt ja sen on tulevaisuudessakin oltava olennainen osa Euroopan unionin perusarvoja ja että kaikista taustoista ja kaikilta elämänaloilta tulevien ihmisten on voitava hyötyä kaikin tavoin ja yhtäläisesti Erasmus+-ohjelmasta; korostaa, että Erasmus+-ohjelma hyödyttää osallistujiensa lisäksi kokonaisia yhteisöjä ja yhteiskuntia ja sillä toteutetaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteen nro 4 pyrkimyksiä; toteaa, että tämä tekee yhteiskunnista demokraattisempia, vahvempia, yhtenäisempiä ja selviytymiskykyisempiä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että liikkuvuus on erittäin tärkeä osa verkossa tapahtuvaa ja lähioppimista; katsoo, että yhtäläisten ja kaikille avointen mahdollisuuksien tarjoaminen on nyt ja sen on tulevaisuudessakin oltava olennainen osa Euroopan unionin perusarvoja ja että kaikista taustoista ja kaikilta elämänaloilta tulevien ihmisten on voitava hyötyä kaikin tavoin ja yhtäläisesti Erasmus+-ohjelmasta; korostaa, että Erasmus+-ohjelma hyödyttää osallistujiensa lisäksi kokonaisia yhteisöjä ja yhteiskuntia ja sillä toteutetaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteen nro 4 pyrkimyksiä; toteaa, että tämä tekee yhteiskunnista demokraattisempia, vahvempia, yhtenäisempiä ja selviytymiskykyisempiä;

| B. | ottaa huomioon, että vuosien 2014–2020 Erasmus+-ohjelmaa koskevassa asetuksessa painotetaan sosiaalisen osallisuuden edistämistä sekä henkilöiden, joilla on erityistarpeita tai muita vähemmän mahdollisuuksia, osallistumista, ja että Erasmus+-ohjelman osallisuus- ja monimuotoisuusstrategiassa näiden henkilöiden määritelmä käsittää henkilöt, joilla on jokin vamma, terveysongelmia tai koulunkäyntiongelmia tai jotka kohtaavat kulttuurieroja tai taloudellisia, maantieteellisiä tai sosiaalisia esteitä; korostaa, että nykyinen vuosien 2021–2027 Erasmus+-ohjelma liittyy tiiviisti vihreään ja digitaaliseen siirtymään; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuosien 2014–2020 Erasmus+-ohjelmaa koskevassa asetuksessa painotetaan sosiaalisen osallisuuden edistämistä sekä henkilöiden, joilla on erityistarpeita tai muita vähemmän mahdollisuuksia, osallistumista, ja että Erasmus+-ohjelman osallisuus- ja monimuotoisuusstrategiassa näiden henkilöiden määritelmä käsittää henkilöt, joilla on jokin vamma, terveysongelmia tai koulunkäyntiongelmia tai jotka kohtaavat kulttuurieroja tai taloudellisia, maantieteellisiä tai sosiaalisia esteitä; korostaa, että nykyinen vuosien 2021–2027 Erasmus+-ohjelma liittyy tiiviisti vihreään ja digitaaliseen siirtymään;

| C. | ottaa huomioon covid-19-pandemian koko koulutusalaan aiheuttamat vakavat vaikutukset, jotka pahensivat entisestään koulutuksen saatavuuteen liittyvää eriarvoisuutta ja korostivat tarvetta säilyttää Erasmus+-ohjelman osallisuustoimenpiteet ja tehdä tarvittavia parannuksia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon covid-19-pandemian koko koulutusalaan aiheuttamat vakavat vaikutukset, jotka pahensivat entisestään koulutuksen saatavuuteen liittyvää eriarvoisuutta ja korostivat tarvetta säilyttää Erasmus+-ohjelman osallisuustoimenpiteet ja tehdä tarvittavia parannuksia;

| D. | ottaa huomioon, että vuosien 2014–2020 Erasmus+-ohjelmalle ei vahvistettu yhtenäistä pakollista unionin tason osallisuusstrategiaa, ja toteaa, että strategian puute rajoitti ohjelman osallisuustoimenpiteiden tehokkuutta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuosien 2014–2020 Erasmus+-ohjelmalle ei vahvistettu yhtenäistä pakollista unionin tason osallisuusstrategiaa, ja toteaa, että strategian puute rajoitti ohjelman osallisuustoimenpiteiden tehokkuutta;

| E. | toteaa, että fyysinen liikkuvuus mahdollistaa vieraisiin kulttuureihin syventymisen ja ihanteellisen vuorovaikutuksen niiden kanssa, ja katsoo, että vaikka verkossa tapahtuvat vaihdot ja oppiminen ovat arvokas keino fyysisen liikkuvuuden täydentämiseksi, ne eivät tarjoa yhtä laadukkaita kokemuksia ja hyötyjä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että fyysinen liikkuvuus mahdollistaa vieraisiin kulttuureihin syventymisen ja ihanteellisen vuorovaikutuksen niiden kanssa, ja katsoo, että vaikka verkossa tapahtuvat vaihdot ja oppiminen ovat arvokas keino fyysisen liikkuvuuden täydentämiseksi, ne eivät tarjoa yhtä laadukkaita kokemuksia ja hyötyjä;

| F. | ottaa huomioon, että pandemia kiihdytti digitaalista siirtymää ja korosti hyvien digitaalisten taitojen merkitystä; korostaa, että Erasmus+-ohjelmalla voidaan edistää merkittävästi digitaalista täydennys- ja uudelleenkoulutusta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että pandemia kiihdytti digitaalista siirtymää ja korosti hyvien digitaalisten taitojen merkitystä; korostaa, että Erasmus+-ohjelmalla voidaan edistää merkittävästi digitaalista täydennys- ja uudelleenkoulutusta;

| G. | toteaa, että Erasmus+-ohjelman tarjoama liikkuvuuskokemus voi muuttaa osallistujien elämää merkittävästi ja vaikuttaa myönteisesti heidän viestintätaitoihinsa, itseluottamukseensa, avoimuuteensa, kriittiseen ajattelutaitoonsa, henkilökohtaiseen ja ammatilliseen kehitykseensä, työllistyvyyteensä ja hyvinvointiinsa sekä auttaa heitä ymmärtämään yhtenäisen Euroopan hyötyjä tarjoamalla osallistavia oppimismahdollisuuksia, jotka rikastavat heidän elämäänsä ja antavat heille kokemuksen Euroopan kieli- ja kulttuuriperinnöstä samalla, kun he oppivat loppuelämänsä kannalta tärkeitä taitoja ja tietoja; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Erasmus+-ohjelman tarjoama liikkuvuuskokemus voi muuttaa osallistujien elämää merkittävästi ja vaikuttaa myönteisesti heidän viestintätaitoihinsa, itseluottamukseensa, avoimuuteensa, kriittiseen ajattelutaitoonsa, henkilökohtaiseen ja ammatilliseen kehitykseensä, työllistyvyyteensä ja hyvinvointiinsa sekä auttaa heitä ymmärtämään yhtenäisen Euroopan hyötyjä tarjoamalla osallistavia oppimismahdollisuuksia, jotka rikastavat heidän elämäänsä ja antavat heille kokemuksen Euroopan kieli- ja kulttuuriperinnöstä samalla, kun he oppivat loppuelämänsä kannalta tärkeitä taitoja ja tietoja;

| H. | ottaa huomioon, että komission vuonna 2018 julkistamassa vuosien 2014–2020 Erasmus+-ohjelman väliarvioinnissa korostettiin, että ohjelman on tavoitettava useampia henkilöitä, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, sekä pienempiä järjestöjä kaikilla alueilla; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että komission vuonna 2018 julkistamassa vuosien 2014–2020 Erasmus+-ohjelman väliarvioinnissa korostettiin, että ohjelman on tavoitettava useampia henkilöitä, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, sekä pienempiä järjestöjä kaikilla alueilla;

| 1. | panee tyytyväisenä merkille yleisesti ottaen positiivisen käsityksen siitä, miten osallisuustoimenpiteet ovat kehittyneet Erasmus+-ohjelman ohjelmakaudella 2014–2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että Erasmus+-ohjelman olisi tuettava sidosryhmien ja ohjelman osallistujien kansainvälistymissuunnitelmia, joilla autetaan poistamaan fyysisiä, psyykkisiä, sosiaalisia, sosioekonomisia, kielellisiä, digitaalisia ja muita oppimiseen liittyvän liikkuvuuden esteitä, ja eurooppalaisia hankkeita, joilla tarjotaan selkeää ja yksityiskohtaista tietoa ja laadullista tukea osallistujille, jotka kuuluvat aliedustettuihin ryhmiin tai joilla on erityistarpeita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että räätälöidylle rahoitukselle ja avustuksille, kuten ennakkomaksuille, lisäavustuksille, etukäteismaksuille ja kertakorvauksille, on huutava tarve, jotta voidaan lisätä henkilöiden, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia tai muita heikommat lähtökohdat, osallistumista, koska taloudelliset esteet ovat yhä yksi suurimmista Erasmus+-ohjelmaan osallistumisen esteistä; korostaa, että tässä yhteydessä on sovellettava joustavia sääntöjä, jotta voidaan tarjota riittävä määrä rahoitusta näiden henkilöiden tarpeiden ja erityisesti elinkustannusten kattamiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota kehittämään edelleen Erasmus+-rahoitusvälineitä ja luomaan synergioita muiden ohjelmien kanssa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | painottaa, että liikkuvuusapurahoina myönnettävän rahoituksen määrä on yhä joissain tapauksissa riittämätön, mikä voi osaltaan johtaa niiden opiskelijoiden ja perheiden, joilla ei ole varaa liikkuvuuteen, sosiaaliseen syrjäytymiseen; vaatii lisäystä vuoden 2023 talousarvioon, jotta Erasmus+-ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallisuustoimenpiteet voidaan panna täytäntöön kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota varmistamaan, että nykyiset digitaaliset työkalut toimivat asianmukaisesti ja kaikilta osin, ja ratkaisemaan välittömästi Erasmus+-ohjelman tietoteknisten välineiden vakavat ja jatkuvat ongelmat, jotka vaikeuttavat merkittävästi pienempien järjestöjen, muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden, vanhempien osallistujien ja hallinnollisen paperityön kanssa auttavan henkilöstön osallistumisen lisäksi kaikkien edunsaajien osallistumista; kehottaa komissiota helpottamaan uusien tietoteknisten välineiden prosessia, tekemään siitä esteettömän kaikille ryhmille sekä testaamaan välineitä riittävän laajasti ennen niiden käyttöönottoa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että hallinnolliset esteet estävät monia potentiaalisia oppijoita osallistumasta ohjelmaan; kehottaa komissiota vähentämään rahoituksen saantiin liittyvää byrokratiaa ja yksinkertaistamaan sitä koskevia menettelyjä, jotta prosessista voidaan tehdä virtaviivaisempi, helpompi ymmärtää ja saavutettavampi; korostaa, että hallinnollinen taakka muodostaa esteen kaikille ja vaikuttaa eniten niihin, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia tai erityistarpeita; painottaa, että on tärkeää tarjota hakumenettelyjä kaikilla eurooppalaisilla kielillä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | arvostaa opettajien, nuoriso- ja sosiaalityöntekijöiden, kansalaisjärjestöjen, yhdistysten ja opetushenkilöstön roolia kantavana voimana osallistujaorganisaatioiden pyrkimyksissä lisätä tietoisuutta ohjelmasta kertomalla siitä tuleville oppijoille, tukemalla heitä ja tunnistamalla henkilöt, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia; panee merkille, että ilman heitä useimmat osallistujat ja erityisesti ne, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, eivät voisi osallistua ohjelmaan; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja kansallisia toimistoja arvostamaan tätä usein vapaaehtoista työtä ja antamaan sille tunnustusta, tukemaan näitä työntekijöitä helpottamalla heidän omaa liikkuvuuttaan ja antamaan heille riittävästi rahoitusta ja tukea, kun he avustavat osallistujia, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, ja tarjoavat heille heidän tarpeitaan vastaavaa erityistä koulutusta; toteaa, että on tärkeää pitää ajan tasalla eri työkalut, joita nämä työntekijät käyttävät mahdollisten osallistujien löytämiseen, ja mukauttaa Erasmus+-kokemusta paremmin, jotta voidaan huomioida jokaisen osallistujan yksilölliset tarpeet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että on tärkeää tarjota opettajille asianmukaista koulutusta ja tukea siihen, miten haasteita voidaan ratkaista ja mahdollisuuksia hyödyntää tehokkaasti, ja edistää alan hyvien käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kannustaa jäsenvaltioita ja kansallisia toimistoja edistämään useampien Erasmus+-ohjelman henkilöstölle suunnattujen koulutusseminaarien järjestämistä, jotta voidaan toteuttaa hankkeita, kehittää osallistavia menetelmiä ja pohtia uusia tapoja tavoittaa ohjelman tulevia edunsaajia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | painottaa, että komission, jäsenvaltioiden ja kansallisten toimistojen on tarjottava parempaa tukea kaikilla aloilla toimiville ruohonjuuritason järjestöille, mukaan lukien yhteisöpohjaisille ja pienemmille järjestöille, erityisesti syrjäisimmillä alueilla, saarilla ja syrjässä olevilla, vaikeasti saavutettavilla, vuoristo- ja maaseutualueilla, sekä varmistettava, että resurssit ja hankkeet jakautuvat oikeudenmukaisesti kussakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa, että lisäkoulutuksen ja -asiantuntemuksen lisäksi henkilökunnalle on tärkeää tarjota riittävää taloudellista ja materiaalista tukea, jotta he voivat olla yhteydessä osallistujiin, näiden perheisiin ja edunsaajiin, parantaa saavutettavuutta ja tehostaa hankkeiden onnistumista ja vaikutuksia sekä samalla varmistaa, että liikkuvuus ja hankkeet sujuvat kitkattomasti; toteaa, että jäsenvaltioiden kansalliset toimistot voivat auttaa merkittävästi määrittämällä järjestöjen ja laitosten tätä alaa koskevat tarpeet ja antamalla tarvittavaa tukea; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille, että lyhytkestoiset liikkuvuushankkeet auttavat koululaisia selviämään henkisistä ja psykososiaalisista esteistä, ja pyytää komissiota ja kansallisia toimistoja tukemaan lapsille ja teineille suunnattuja liikkuvuushankkeita; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita järjestämään kohdennettuja tiedotuskampanjoita niin verkossa kuin sen ulkopuolellakin yhteistyössä tiedotusvälineiden ja sosiaalisen median alustojen kanssa julkisissa oppilaitoksissa ja oppimistiloissa, kuten kirjastoissa, kouluissa ja yliopistoissa, jotta voidaan tavoittaa useampia kansalaisia ja lisätä heidän tietoisuuttaan Erasmus+-ohjelman hyödyistä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pyytää kaikkia kansallisia toimistoja nimeämään erityisiä osallisuus- ja monimuotoisuusvastaavia, jotta voidaan tavoittaa suoraan oppijat, joilla on erityistarpeita ja/tai muita vähemmän mahdollisuuksia; kehottaa tässä yhteydessä Erasmus+-toimien toteuttajiksi valittuja järjestöjä nimeämään erityiset yhteyshenkilöt henkilöille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia; muistuttaa, että henkilöille, joilla on erityistarpeita, tarjottavia tukipalveluja koskevan tiedon on oltava selkeää, ajantasaista, kattavaa ja helposti saatavilla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota parantamaan suuntaviivoja kansallisista politiikkatoimista osallistujien, joilla on terveysongelmia tai jotka kohtaavat kulttuurieroja ja taloudellisia, maantieteellisiä ja sosiaalisia esteitä, osallistumisen edistämiseksi, sekä valvomaan niiden täytäntöönpanoa ja raportoimaan siitä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kannattaa kaikkia opiskelijoiden liikkuvuutta helpottavia EU:n aloitteita, joita ovat esimerkiksi Erasmus+-mobiilisovellus, ”paperiton Erasmus” sekä eurooppalainen opiskelijakortti; kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta yhdistää Erasmus+-ohjelma tiiviimmin muihin ohjelmiin ja edistämään monialaista yhteistyötä, mukaan lukien Interrail, jotta voidaan parantaa osallisuutta ja tasa-arvoa, millä parannetaan parempien ja ympäristöystävällisempien liikkuvuusmahdollisuuksien saavutettavuutta erityisesti henkilöille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia; kehottaa komissiota parantamaan myös DiscoverEU-hankeen osallistavuutta, jotta useammat ihmiset voivat osallistua siihen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | painottaa, että kielitaitoon olisi kiinnitettävä erityistä huomiota erityisesti sellaisten osallistujien kohdalla, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia; kehottaa siksi tarjoamaan kohdennettua ryhmäkohtaista tukea kielen opiskeluun ennen liikkuvuusjaksoa ja painottaa, että tämä tuki ei saisi koostua vain verkkokursseista; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee merkille osallisuuden ja monimuotoisuuden SALTO-resurssikeskuksen (Support, Advanced Learning and Training Opportunities) tärkeän roolin Erasmus+-ohjelman nuoriso-osion osallisuustoimenpiteiden toteuttamisessa ja toteaa, että osallisuusstrategioiden laajentamista koulutusosioon nykyisellä ohjelmakaudella on seurattava tarkasti, koska kohderyhmät ovat erilaisia; painottaa, että kansallisten toimistojen on tehtävä tiiviimpää yhteistyötä työvoimatoimistojen ja muiden aikuiskoulutuksen sidosryhmien kanssa, jotta voidaan helpottaa aikuisoppijoiden sisällyttämistä vuosien 2021–2027 Erasmus+-ohjelmaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää valitettavana, ettei henkilöiden, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, osallistumisesta Erasmus+-ohjelmaan ole luotettavaa määrällistä tai laadullista tietoa, koska näiden tietojen avulla voitaisiin määrittää, mihin ryhmiin osallisuustoimenpiteitä olisi kohdennettava; tähdentää, että on kehitettävä arviointijärjestelmiä, jotta voidaan tuottaa selkeitä tilastoja, arvioida asianmukaisesti mahdollisia muita ongelmia ja luoda osallisuustoimenpiteiden johto- ja ohjausväline, mutta että tässä on käytettävä yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevia asetuksia kaikilta osin kunnioittavia menetelmiä, jotka eivät luo kohtuutonta ylimääräistä hallinnollista taakkaa järjestöille ja osallistujille; toteaa jälleen, että osallisuuden mittareita ja seurantajärjestelmiä koskevia henkilöstön valmiuksia on kehitettävä edelleen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että nykyisellä ohjelmakaudella on rahoitettava enemmän koko EU:n laajuista tutkimusta osallisuudesta, jotta voidaan arvioida kansallisten toimistojen ja sidosryhmien toteuttamien toimenpiteiden vaikutuksia järjestöjen ja henkilöiden, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, osallistumiseen; korostaa, että on tärkeää pitää kirjaa ja laatia tilastoja ja että näitä olisi käytettävä tulevia ohjelmia koskevien kuulemisten perustana; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pyytää, että vammaisten henkilöiden erityistarpeet otetaan huomioon, jotta voidaan helpottaa heidän osallistumistaan ohjelmaan, esimerkiksi tarjoamalla hybridiliikkuvuutta osana liikkuvuusjaksoon valmistautumista, mahdollisuus avustajan käyttämiseen, soveltuva esteetön majoitus sekä erikoistuneita, heidän tarpeisiinsa perustuvia tukipalveluja; painottaa, että osallistujilta on kerättävä palautetta liikkuvuusjakson jälkeen, jotta voidaan parantaa tulevien edunsaajien osallistumista; painottaa, että vammaiset henkilöt tarvitsevat erityistä tukea, ohjausta ja välineitä, jotta he voivat ilmoittautua ja osallistua Erasmus+-ohjelmaan; muistuttaa, että myös avustajien käytettävissä olisi oltava varoja ja apurahoja, jotta he voivat osallistua liikkuvuusohjelmaan; |
| --- | --- |

22.

| 23. | painottaa Erasmus+-ohjelman merkitystä suvaitsevaisuuden ja monimuotoisuuden arvojen edistämisessä; kehottaa komissiota luomaan synergioita EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelman ja Erasmus+-ohjelman välille, jotta voidaan vastata erityistarpeisiin ja torjua rasismia sen kaikissa muodoissa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee tyytyväisenä merkille sukupuolten tasa-arvon parantamiseen ja naisten osallistumiseen kaikille koulutuksen aloille, erityisesti luonnontieteisiin, teknologiaan, insinööritieteisiin, taidealalle ja matematiikkaan (STEAM-aineet), liittyvien ja keskittyvien Erasmus+-hankkeiden kehittämisen ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan jatkossakin sukupuolten tasa-arvolle näkyvyyttä politiikoissaan ja toimissaan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on tyytyväinen hankkeisiin, joilla kerrotaan seksuaalisesta monimuotoisuudesta, valistetaan siitä ja kannustetaan kunnioittamaan hlbtiq+ ihmisiä, ja kehottaa komissiota luomaan aitoja yhteyksiä EU:n hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevan strategian ja Erasmus+-ohjelman välille; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluvien henkilöiden oppimiseen liittyviin liikkuvuusmahdollisuuksiin tarvitaan kohdennettuja ratkaisuja ja tarveperusteinen lähestymistapa, jotta voidaan lisätä heidän osallistumistaan ohjelmaan ja varmistaa riittävä tuki, pitäen mielessä, että taloudelliset ja institutionaaliset esteet ovat yksi suurimmista heidän ohjelmaan osallistumisensa esteistä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki Erasmus+ -ohjelmaa koskevat keskeiset tiedot ovat vammaisten henkilöiden saatavilla kaikilla eurooppalaisilla kielillä, erityisesti mukautettujen ja esteettömien verkkovälineiden kautta; muistuttaa, että suunnittelu- ja arviointiprosessien olisi oltava esteettömiä; suhtautuu myönteisesti Erasmus-päiviin, painottaa edellisten Erasmus+-osallistujien sekä alumniverkostojen merkitystä, kun pyritään lisäämään tietoisuutta ohjelmasta, ja toteaa, että tulevat oppijat voisivat saada kaikki tarvitsemansa tiedot näiltä verkostoilta yhden luukun mallin mukaisesti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pyytää jäsenvaltioita arvioimaan nykyisiä politiikkatoimiaan ja ottamaan käyttöön kohdennettuja ohjelmia ja toimia kaikenikäisille ja kaikenlaisista taustoista tuleville oppijoille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia tai erityistarpeita, jotta voidaan lisätä osallistumista Erasmus+-ohjelmaan erityisesti liikkuvuuden osalta sekä edistää hyvien käytäntöjen vaihtoa alalla; toteaa, että kansallisilla toimistoilla ja vapaaehtoisjärjestöillä on tärkeä rooli tämän prosessin edistämisessä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että Erasmus+-ohjelman myönteiset vaikutukset kolmansissa maissa ovat myötävaikuttaneet Euroopan yhdentymisprosessiin ja vahvistaneet EU:n näkyvyyttä; painottaa, että assosioituneissa maissa ja muissa ehdot täyttävissä maissa, erityisesti Länsi-Balkanilla sekä itäisessä ja eteläisessä naapurustossa, toteutettavien Erasmus+-hankkeiden kumppanuuksia on parannettava ja niiden osallistavuutta on lisättävä; kehottaa komissiota edistämään sekä etänä että läsnä järjestettäviä kansainvälisiä keskusteluja jäsenvaltioiden ja osallistuvien maiden kansallisten toimistojen välillä, jotta voidaan vaihtaa hyviä käytäntöjä; toteaa, että tällä vahvistetaan entisestään kansallisten toimistojen välistä yhteistyötä ja autetaan niitä toteuttamaan uusia ratkaisuja ja ideoita ja hyödyntämään käytännön työssä saatuja kokemuksia Erasmus+ ohjelman osallistujien määrän lisäämiseksi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että kriisitilanteissa Erasmus+-ohjelman joustavuutta on lisättävä, kuten on todettu Ukrainan sodan alkamisen jälkeen; on tyytyväinen komission ilmoittamiin toimenpiteisiin, joiden avulla sodan jalkoihin jääneet ukrainalaiset opiskelijat ja opetushenkilöstö voivat jatkaa opintojaan ja työtään Ukrainassa ja missä tahansa jäsenvaltiossa; vaatii, että ukrainalaisille opiskelijoille annetaan enemmän tukea ja että Ukrainan korkeakoulujen ja akateemisen yhteisön kannattelemiseen myönnetään lisätukea; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pitää valitettavana, että Yhdistyneen kuningaskunnan erottua Euroopan unionista sen hallitus päätti olla osallistumatta Erasmus+-ohjelmaan nykyisellä ohjelmakaudella, mikä on vähentänyt nuorten mahdollisuuksia sekä EU:ssa että Yhdistyneessä kuningaskunnassa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | painottaa, että on tärkeää edistää ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden liikkuvuutta, jotta tavoitetaan erilaisista taustoista tulevia nuoria, ja panee tyytyväisenä merkille, että heille luotiin lisää pitkäaikaisia liikkuvuusmahdollisuuksia ohjelmakaudella 2014–2020; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään Euroopan nuorison teemavuotta ja siihen liittyviä tapahtumia tiedottaakseen tehokkaasti Erasmus+-ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista, erityisesti henkilöille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia tai muita heikommat lähtökohdat, jotta voidaan varmistaa, että Euroopan nuorison teemavuodella saadaan aikaan todellisia parannuksia, erityisesti nuorten elinolosuhteisiin, koulutusmahdollisuuksiin ja demokraattiseen osallistumiseen; pitää valitettavana, että Euroopan nuorison teemavuodelle osoitettu budjetti ei riitä kattamaan aloitteen tarpeita; |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa, että eurooppalaisen koulutusalueen yhteydessä on olennaisen tärkeää varmistaa tutkintojen ja opintojaksojen automaattinen tunnustaminen täydentävänä työkaluna, jotta Erasmus+-ohjelman ja Euroopan vapaaehtoisjoukkojen osallisuustoimenpiteet voivat saavuttaa täyden vaikutuksensa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää myönteisenä, että komissio hyväksyi äskettäin vuosien 2021–2027 toimenpidekehyksen, jolla pyritään lisäämään monimuotoisuutta ja osallisuutta nykyisessä Erasmus+ -ohjelmassa ja Euroopan solidaarisuusjoukoissa, ja kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti tämän kehyksen tulevaa täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja tiedottamaan siitä parlamentille vuosittain; korostaa, että osallisuustoimenpiteitä koskevan erityisen kehyksen täysimääräinen täytäntöönpano voi olla hyödyllinen kokemus ja toimia mallina muille kansalaisten elämään välittömästi vaikuttaville EU:n ohjelmille, kuten Luova Eurooppa ja kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelma; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EUVL L 347, 20.2.2013, s. 50.

(2)  EUVL L 189, 28.5.2021, s. 1.

(3)  EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10.

(4)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(5)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 2.

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/63

---

P9_TA(2022)0266

Montenegroa koskeva vuoden 2021 kertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 Montenegroa koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2247(INI))

(2023/C 32/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Montenegron tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (1), joka tuli voimaan 1. toukokuuta 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Montenegron tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (1), joka tuli voimaan 1. toukokuuta 2010,

| — | ottaa huomioon Montenegron 15. joulukuuta 2008 jättämän Euroopan unionin jäsenyyttä koskevan hakemuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Montenegron 15. joulukuuta 2008 jättämän Euroopan unionin jäsenyyttä koskevan hakemuksen,

| — | ottaa huomioon 9. marraskuuta 2010 annetun komission lausunnon Montenegron Euroopan unionin jäsenyyttä koskevasta hakemuksesta (COM(2010)0670), 16.–17. joulukuuta 2010 tehdyn Eurooppa-neuvoston päätöksen myöntää Montenegrolle ehdokasmaan asema ja 29. kesäkuuta 2012 tehdyn Eurooppa-neuvoston päätöksen avata EU-jäsenyysneuvottelut Montenegron kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. marraskuuta 2010 annetun komission lausunnon Montenegron Euroopan unionin jäsenyyttä koskevasta hakemuksesta (COM(2010)0670), 16.–17. joulukuuta 2010 tehdyn Eurooppa-neuvoston päätöksen myöntää Montenegrolle ehdokasmaan asema ja 29. kesäkuuta 2012 tehdyn Eurooppa-neuvoston päätöksen avata EU-jäsenyysneuvottelut Montenegron kanssa,

| — | ottaa huomioon Montenegron liittymisen Natoon 5. kesäkuuta 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Montenegron liittymisen Natoon 5. kesäkuuta 2017,

| — | ottaa huomion 19.–20. kesäkuuta 2003 Thessalonikissa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen puheenjohtajan päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomion 19.–20. kesäkuuta 2003 Thessalonikissa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen puheenjohtajan päätelmät,

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2018 Sofiassa pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin maiden huippukokouksen julkilausuman ja Sofian prioriteettiagendan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2018 Sofiassa pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin maiden huippukokouksen julkilausuman ja Sofian prioriteettiagendan,

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 kokoontuneen EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Zagrebin julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 kokoontuneen EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Zagrebin julistuksen,

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2021 kokoontuneen EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Brdon julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2021 kokoontuneen EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Brdon julistuksen,

| — | ottaa huomioon 10. marraskuuta 2020 Sofiassa pidetyn huippukokouksen, yhteisistä alueellisista markkinoista 9. marraskuuta 2020 annetun Länsi-Balkanin johtajien julkilausuman ja Länsi-Balkanin vihreästä toimintaohjelmasta 10. marraskuuta 2020 annetun Sofian julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. marraskuuta 2020 Sofiassa pidetyn huippukokouksen, yhteisistä alueellisista markkinoista 9. marraskuuta 2020 annetun Länsi-Balkanin johtajien julkilausuman ja Länsi-Balkanin vihreästä toimintaohjelmasta 10. marraskuuta 2020 annetun Sofian julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 28. elokuuta 2014 käynnistetyn Berliinin prosessin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. elokuuta 2014 käynnistetyn Berliinin prosessin,

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille” (COM(2020)0057),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma” (COM(2020)0641),

| — | ottaa huomioon liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta 15. syyskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta 15. syyskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 (2),

| — | ottaa huomioon 10. tammikuuta 2022 annetun tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 1/2022 ”EU:n tuki oikeusvaltioperiaatteen edistämiselle Länsi-Balkanilla: perustavanlaatuiset ongelmat istuvat edistämispyrkimyksistä huolimatta sitkeässä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. tammikuuta 2022 annetun tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 1/2022 ”EU:n tuki oikeusvaltioperiaatteen edistämiselle Länsi-Balkanilla: perustavanlaatuiset ongelmat istuvat edistämispyrkimyksistä huolimatta sitkeässä”,

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2021 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2021)0644) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Montenegro 2021 Report” (SWD(2021)0293), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2021 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2021)0644) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Montenegro 2021 Report” (SWD(2021)0293),

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2021 julkaistun Montenegron talousuudistusohjelmaa koskevan komission yleiskatsauksen ja maakohtaisen arvioinnin (Overview & Country Assessment of the Economic Reform Programme of Montenegro), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2021 julkaistun Montenegron talousuudistusohjelmaa koskevan komission yleiskatsauksen ja maakohtaisen arvioinnin (Overview & Country Assessment of the Economic Reform Programme of Montenegro),

| — | ottaa huomioon EU:n sekä Länsi-Balkanin ja Turkin välisen talous- ja rahoitusalan vuoropuhelun yhteiset päätelmät, jotka neuvosto hyväksyi 12. heinäkuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n sekä Länsi-Balkanin ja Turkin välisen talous- ja rahoitusalan vuoropuhelun yhteiset päätelmät, jotka neuvosto hyväksyi 12. heinäkuuta 2021,

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä (COM(2020)0315),

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2020 Brysselissä pidetyn Montenegron liittymiskonferenssin viidennen sijaisten kokouksen, jossa avattiin neuvottelut viimeisestä tarkastellusta luvusta (luku 8 – kilpailupolitiikka), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2020 Brysselissä pidetyn Montenegron liittymiskonferenssin viidennen sijaisten kokouksen, jossa avattiin neuvottelut viimeisestä tarkastellusta luvusta (luku 8 – kilpailupolitiikka),

| — | ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2021 ja 13. joulukuuta 2021 pidetyn EU:n ja Montenegron hallitustenvälisen liittymiskonferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2021 ja 13. joulukuuta 2021 pidetyn EU:n ja Montenegron hallitustenvälisen liittymiskonferenssin,

| — | ottaa huomioon Venetsian komission maalis- ja toukokuussa 2021 antamat lausunnot valtion syyttäjälaitosta koskevan lain tarkistetuista muutosehdotuksista sekä sen aiemmat lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsian komission maalis- ja toukokuussa 2021 antamat lausunnot valtion syyttäjälaitosta koskevan lain tarkistetuista muutosehdotuksista sekä sen aiemmat lausunnot,

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle Länsi-Balkanista vuoden 2020 huippukokouksen jälkeen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle Länsi-Balkanista vuoden 2020 huippukokouksen jälkeen (3),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa kyseisestä maasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa kyseisestä maasta,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Montenegron parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan 2. joulukuuta 2021 pidetyssä 20. kokouksessa hyväksytyt julkilausuman ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Montenegron parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan 2. joulukuuta 2021 pidetyssä 20. kokouksessa hyväksytyt julkilausuman ja suositukset,

| — | ottaa huomioon yhteisen julkilausuman, joka annettiin Euroopan parlamentin puhemiehen koolle kutsumassa, Länsi-Balkanin maiden parlamenttien johtajien kanssa järjestetyssä Euroopan parlamentin ja Länsi-Balkanin maiden parlamenttien 28. kesäkuuta 2021 pidetyssä toisessa puhemiesten huippukokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen julkilausuman, joka annettiin Euroopan parlamentin puhemiehen koolle kutsumassa, Länsi-Balkanin maiden parlamenttien johtajien kanssa järjestetyssä Euroopan parlamentin ja Länsi-Balkanin maiden parlamenttien 28. kesäkuuta 2021 pidetyssä toisessa puhemiesten huippukokouksessa,

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Montenegroa koskevista komission vuosien 2019 ja 2020 kertomuksista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Montenegroa koskevista komission vuosien 2019 ja 2020 kertomuksista (4),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteistyöstä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi Länsi-Balkanilla (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteistyöstä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi Länsi-Balkanilla (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0151/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0151/2022),

| A. | ottaa huomioon, että kutakin laajentumisprosessissa mukana olevaa maata arvioidaan sen omien ansioiden perusteella ja että tarvittavien uudistusten toteuttaminen – erityisesti oikeusvaltioperiaatteen alalla – määrää liittymisen aikataulun ja edistymisen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kutakin laajentumisprosessissa mukana olevaa maata arvioidaan sen omien ansioiden perusteella ja että tarvittavien uudistusten toteuttaminen – erityisesti oikeusvaltioperiaatteen alalla – määrää liittymisen aikataulun ja edistymisen;

| B. | ottaa huomioon, että Montenegro on neuvotteluprosessissaan parhaiten edistynyt ehdokasmaa, koska kaikki unionin säännöstöä koskevat 33 tarkasteltavaa neuvottelulukua on avattu ja kolme on suljettu toistaiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Montenegro on neuvotteluprosessissaan parhaiten edistynyt ehdokasmaa, koska kaikki unionin säännöstöä koskevat 33 tarkasteltavaa neuvottelulukua on avattu ja kolme on suljettu toistaiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että 80 prosenttia maan kansalaisista kannattaa sen tulevaa EU-jäsenyyttä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 80 prosenttia maan kansalaisista kannattaa sen tulevaa EU-jäsenyyttä;

| D. | toteaa, että vuoden 2020 vaalien jälkeistä aikaa leimasi voimakas polarisaatio uuden vallassa olevan enemmistön ja opposition välillä sekä myös vallassa olevan enemmistön sisällä; toteaa, että päätöksentekoa parlamentissa haittasivat boikotit ja se, että kaikki parlamentaariset toimijat eivät osallistuneet rakentavasti päätöksentekoon; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että vuoden 2020 vaalien jälkeistä aikaa leimasi voimakas polarisaatio uuden vallassa olevan enemmistön ja opposition välillä sekä myös vallassa olevan enemmistön sisällä; toteaa, että päätöksentekoa parlamentissa haittasivat boikotit ja se, että kaikki parlamentaariset toimijat eivät osallistuneet rakentavasti päätöksentekoon;

| E. | ottaa huomioon, että 22. kesäkuuta 2021 pidetyssä hallitustenvälisessä konferenssissa Montenegro hyväksyi tarkistetun laajentumismenetelmän, joka perustuu aihekohtaisten neuvottelulukujen kokonaisuuksiin ja yksittäisten EU:n toimintapolitiikkojen ja ohjelmien asteittaiseen käyttöönottoon; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 22. kesäkuuta 2021 pidetyssä hallitustenvälisessä konferenssissa Montenegro hyväksyi tarkistetun laajentumismenetelmän, joka perustuu aihekohtaisten neuvottelulukujen kokonaisuuksiin ja yksittäisten EU:n toimintapolitiikkojen ja ohjelmien asteittaiseen käyttöönottoon;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on Montenegron tärkein kauppakumppani – vuonna 2020 sen osuus maan kokonaisviennistä oli 38 prosenttia ja sen osuus kokonaistuonnista 44 prosenttia; ottaa huomioon, että EU on Montenegron suurin rahoitustuen antaja ja että vuosina 2007–2020 Montenegro sai yhteensä 504,9 miljoonaa euroa liittymistä valmistelevaa tukea liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on Montenegron tärkein kauppakumppani – vuonna 2020 sen osuus maan kokonaisviennistä oli 38 prosenttia ja sen osuus kokonaistuonnista 44 prosenttia; ottaa huomioon, että EU on Montenegron suurin rahoitustuen antaja ja että vuosina 2007–2020 Montenegro sai yhteensä 504,9 miljoonaa euroa liittymistä valmistelevaa tukea liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA);

| G. | toteaa, että EU on toistuvasti osoittanut olevansa sitoutunut Länsi-Balkanin maiden jäsenyysnäkymiin ja ottanut käyttöön 3,3 miljardia euroa covid-19-pandemian aiheuttaman välittömän terveyskriisin ratkaisemista ja taloudellisten ja sosiaalisten seurausten lieventämistä varten; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että EU on toistuvasti osoittanut olevansa sitoutunut Länsi-Balkanin maiden jäsenyysnäkymiin ja ottanut käyttöön 3,3 miljardia euroa covid-19-pandemian aiheuttaman välittömän terveyskriisin ratkaisemista ja taloudellisten ja sosiaalisten seurausten lieventämistä varten;

| H. | ottaa huomioon, että liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA III) annettavaan tukeen liittyy tiukkoja ehtoja ja että välineessä määrätään tuen mukauttamisesta ja keskeyttämisestä, jos demokratia-, ihmisoikeus- ja oikeusvaltiokehys taantuu; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA III) annettavaan tukeen liittyy tiukkoja ehtoja ja että välineessä määrätään tuen mukauttamisesta ja keskeyttämisestä, jos demokratia-, ihmisoikeus- ja oikeusvaltiokehys taantuu;

| I. | toteaa, että Montenegro on alttiina ulkomaiselle sekaantumiselle ja Venäjältä ja muista maista peräisin oleville pahantahtoisille disinformaatiokampanjoille; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Montenegro on alttiina ulkomaiselle sekaantumiselle ja Venäjältä ja muista maista peräisin oleville pahantahtoisille disinformaatiokampanjoille;

Sitoutuminen laajentumiseen

| 1. | pitää myönteisenä Montenegron jatkuvaa sitoutumista Euroopan yhdentymiseen ja sen kansalaisten horjumatonta tukea EU-jäsenyydelle; korostaa, että neuvottelujen edistyminen riippuu edelleenkin oikeusvaltiota koskevien välitavoitteiden saavuttamisesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille, että kaikki 33 tarkasteltavaa lukua on avattu, mutta pitää valitettavana, ettei yhtäkään lukua ole suljettu vuoden 2017 jälkeen, mikä hidastaa Montenegron aiempaa myönteistä kehitystä ja heikentää sen asemaa tähän asti liittymisprosessissa pisimmälle edistyneenä Länsi-Balkanin maana; pitää myönteisenä, että Montenegro on hyväksynyt tarkistetun laajentumismenetelmän; kannustaa Montenegroa keskittymään edelleen erityisesti lukujen 23 ja 24 jäljellä olevien välitavoitteiden saavuttamiseen ja sen jälkeen lukujen sulkemiseen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa jälleen, että puolueiden välinen poliittinen sitoutuminen ja toimiva parlamentaarinen demokratia ovat välttämättömiä EU:hun liittyvien uudistusten kannalta, ja kehottaa kaikkia parlamentissa edustettuina olevia puolueita käymään rakentavaa ja osallistavaa poliittista vuoropuhelua ja sitoutumaan nykyisen polarisoituneen poliittisen ilmapiirin voittamiseen ja vahvistamaan valtion instituutioiden toimintaa ja koordinointia poliittisen vakauden aikaansaamiseksi sekä jatkamaan merkittävää edistymistään keskeisissä EU:hun liittyvissä uudistuksissa, erityisesti vaali- ja oikeuslaitosuudistuksissa sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnassa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että 4. helmikuuta 2022 äänestettiin epäluottamuslauseesta hallitusta vastaan ja että parlamentin puhemies ja EU:n ja Montenegron parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan yhteispuheenjohtaja erotettiin sen seurauksena; panee merkille, että Montenegron presidentti oli nimittänyt URA-puolueen johtajan pääministeriehdokkaaksi, jonka tehtävänä oli hallituksen muodostaminen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää myönteisenä uutta, Eurooppa-myönteisistä puolueista muodostettua vähemmistöhallitusta, joka on erityisen tervetullut, kun otetaan huomioon Venäjän äskettäinen hyökkäys Ukrainaan sekä Venäjä-myönteisten puolueiden ja näkemysten jatkuva vaikutus maassa; pitää myönteisenä uuden puhemiehen valintaa ja kehottaa nimittämään EU:n ja Montenegron parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan yhteispuheenjohtajan mahdollisimman pian; katsoo, että uuden hallituksen poliittinen tahto voisi auttaa nopeuttamaan kipeästi kaivattua uudistusprosessia, mikä heijastaisi sekä Montenegron työtä eurooppalaisten arvojen hyväksi että Montenegron kansalaisten ylivoimaisen enemmistön tahtoa liittyä Euroopan unioniin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa käynnistämään uudelleen osallistavan vuoropuhelun kaikkien parlamentaaristen puolueiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kesken, jotta voidaan rakentaa vahva Eurooppa-myönteinen ja demokraattinen foorumi, jolla voidaan varmistaa tarvittava vakaus ja vähentää poliittista polarisoitumista ja radikalisoitumista kunnioittaen perustuslakia, demokraattisia prosesseja ja normeja sekä Montenegron kansalaisten ylivoimaisen enemmistön Eurooppa-myönteisiä pyrkimyksiä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille Demokraattinen rintama -puolueen ja Demokraattinen Montenegro -puolueen järjestämät mielenosoitukset mahdollista vähemmistöhallituksen muodostamista vastaan; kehottaa kaikkia poliittisia puolueita ilmaisemaan näkemyksensä institutionaalisten demokraattisten menettelyjen puitteissa ja varomaan kärjistämästä jännitteitä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuomitsee jyrkästi mielenosoittajien ja joidenkin poliittisten johtajien Venäjän federaatiolle ilmaiseman tuen päivänä, jolloin Venäjän hyökkäys Ukrainaa vastaan alkoi, mutta panee merkille, että nämä mielenosoitukset jäivät suhteellisen pieniksi; muistuttaa Venäjän jatkuvasta halusta horjuttaa Montenegron ja koko Länsi-Balkanin alueen vakautta ja sysätä se pois EU-jäsenyyteen johtavalta tieltä levittämällä manipuloivaa disinformaatiota ja vaikuttamalla valtiollisiin ja valtiosta riippumattomiin toimijoihin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille, että työ on vauhdittunut sen jälkeen, kun hallintorakenteiden pitkään odotetut nimitykset oikeusvaltioperiaatteen alalla saatiin päätökseen; pitää valitettavana, että jotkin neuvottelurakenteiden keskeiset tehtävät ovat olleet pitkään täyttämättä; panee merkille ponnistelut neuvottelurakenteen vahvistamiseksi ja parantamiseksi vuonna 2021; kehottaa viranomaisia palauttamaan neuvottelurakenteen täyteen toimintakuntoon mahdollisimman pian; toteaa, että keskeisten neuvottelijoiden ja työryhmien johtajien nimittämisen viivästymisen jälkeen on toteutettava muita toimia, jotta liittymisprosessi voidaan säilyttää poliittisena painopisteenä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | suhtautuu myönteisesti Montenegron jatkuvaan ja täysimääräiseen mukautumiseen EU:n yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan, josta voidaan mainita esimerkkeinä se, että se tuomitsi Venäjän hyökkäyksen Ukrainaan, sekä sen täysi tuki EU:n viimeisimmille Venäjän vastaisille pakotteille sen muun muassa kiellettyä venäläisiltä lentokoneilta sen ilmatilassa lentäminen ja sen lentoasemien käyttäminen, Venäjän keskuspankin kanssa tehtävien liiketoimien kieltäminen ja venäläisten propagandaa lähettävien tiedotusvälineiden kieltäminen; kannustaa komissiota harkitsemaan EU:n talous- ja rahoitustukea niille Länsi-Balkanin maille, jotka ovat liittyneet EU:n Venäjälle asettamiin pakotteisiin, jatkuvasti kehittyvän kriisin seurausten lieventämiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää myönteisenä, että Montenegro on hyväksynyt Ukrainasta pakenevien henkilöiden suojelemiseksi oman väliaikaisen järjestelyn, jonka turvin nämä saavat oleskella maassa yhden vuoden ajan, ja pitää myönteisenä Montenegron panosta Ukrainalle annettavaan humanitaariseen apuun; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa takavarikoimaan Montenegron viranomaisten määräämien seuraamusten kohteeksi joutuneiden henkilöiden omaisuuden ja varmistamaan, että maasta ei tule turvavyöhykettä, jonne kansainvälisiä pakotteita pelkäävät venäläiset oligarkit voivat piilottaa omaisuuttaan; kannustaa hallitusta jatkamaan tarvittavia toimia, jotta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat tehdä tarvittavat päätökset hyväksyttyjen pakotteiden täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää myönteisenä Montenegron aktiivista osallistumista EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioihin sekä muihin kansainvälisiin operaatioihin; korostaa, kuinka tärkeää on Montenegron strateginen liittoutuminen EU:n ja Naton kanssa; tuomitsee hallituksessa ja turvallisuus- ja sotilasalalla esiintyvät pyrkimykset kyseenalaistaa maan strateginen suuntaus; kannustaa Montenegron viranomaisia tekemään yhteistyötä sekä EU:n että Naton kanssa kyberturvallisuuden alalla parantaakseen maan kykyä vastustaa ulkomaista sekaantumista ja manipuloivaa ulkomaista disinformaatiota; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kannustaa Montenegroa hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA III) ja Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelmasta saatavilla olevaa EU:n rahoitusta instituutioiden kehittämisen sekä talouden ja demokratian kehityksen edistämiseksi erityisesti oikeusvaltioperiaatteen, perusvapauksien ja kansalaisten hyvinvoinnin osa-alueilla; korostaa, että kaikkien investointien on oltava sopusoinnussa Pariisin sopimuksen ja EU:n hiilestä irtautumista koskevien tavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti tuloksellisuutta ja varmistamaan EU:n rahoituksen vaikutusten järjestelmällisen arvioinnin; |
| --- | --- |

14.

Demokratia ja oikeusvaltioperiaate

| 15. | pitää erittäin huolestuttavina jatkuvia poliittisia jännitteitä toimeenpano- ja lainsäädäntövallan välillä ja sisällä sekä parlamentin istuntojen pitämisen viimeaikaista estämistä, joka vaikuttaa suoraan Montenegron EU:hun liittyvien uudistusten nopeuteen ja edistymiseen ja hidastaa edelleen EU-jäsenyysprosessia; muistuttaa, että ainoa tapa vaikuttaa päätöksentekoprosessiin äänestäjien puolesta on osallistua poliittisiin prosesseihin; kehottaa lainsäädäntö- ja toimeenpanoviranomaisia parantamaan koordinointiaan ja asettamaan EU:hun liittyvien uudistusten täytäntöönpanoa koskevat lainsäädäntöaloitteet etusijalle; toteaa jälleen, että poliittinen tahto, laaja puolueiden välinen vuoropuhelu ja toimiva parlamentaarinen tuki sekä demokraattisten instituutioiden asianmukainen toiminta ovat ratkaisevassa asemassa, jotta Montenegro edistyy liittymisneuvotteluissa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee tyytyväisenä merkille viimeaikaiset nimitykset korkeimpaan oikeuteen ja muutoksenhakutuomioistuimeen sekä syyttäjäneuvoston uudet jäsenet, mukaan lukien kansalaisjärjestöjen edustajien joukosta valittu jäsen; ilmaisee huolensa siitä, ettei oikeuslaitoksen uudistamisessa ole edistytty millään muotoa ja että nimitykset keskeisiin riippumattomiin elimiin ja oikeuslaitokseen ovat edelleen kesken, mikä koskee myös perustuslakituomioistuimen uusien tuomareiden nimittämistä; kannustaa Montenegron viranomaisia toteuttamaan lisätoimia oikeuslaitoksen ja muiden lainvalvontaelinten riippumattomuuden ja toiminnan parantamiseksi sekä panemaan täysimääräisesti täytäntöön Venetsian komission suositukset syyttäjäneuvoston politisoitumisen riskeistä; kannustaa toteuttamaan toimia Euroopan neuvoston lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) oikeuslaitosta koskevien suositusten pohjalta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota ottamaan vakavasti huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 1/2022 ja panemaan sen suositukset täytäntöön, mikä merkitsisi sen oikeusvaltioon liittyvien investointien mukauttamista Länsi-Balkanilla, myös Montenegrossa; kehottaa EU:ta ja Länsi-Balkanin maita luomaan puitteet Euroopan syyttäjänviraston ja Länsi-Balkanin maiden väliselle hedelmälliselle yhteistyölle, jotta voidaan varmistaa, että Euroopan syyttäjänvirasto voi käyttää tehokkaasti toimivaltaansa EU:n varojen alalla; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää myönteisenä, että Montenegron parlamentti on hyväksynyt muutetun paikallisesta itsehallinnosta annetun lain, jossa säädetään, että 14 kunnan paikallisvaalit on pidettävä samana päivänä; pitää kuitenkin valitettavana äskettäin tehtyä päätöstä järjestää vaalit 12 kunnassa eri ajankohtana; toistaa jälleen Montenegrolle osoittamansa kehotuksen järjestää samanaikaisesti paikallisvaalit koko maassa, jotta voidaan lisätä sen demokratian vakautta, välttää jatkuva kampanjointi ja helpottaa kireää poliittista ilmapiiriä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että vaaleja koskevan oikeudellisen kehyksen yhdenmukaistamiseksi ja kaikkien vaaleihin liittyvien keskeisten näkökohtien sääntelemiseksi on toteutettava lisätoimia osallistavasti ja hyvissä ajoin ennen seuraavia vaaleja; pitää myönteisenä, että vaalilainsäädännön uudistamista käsittelevä valiokunta on jatkanut työtään alkuvaiheen keskeytyksistä huolimatta, ja odottaa sen työskentelevän ahkerasti mielekkään uudistuksen aikaansaamiseksi; toteaa, että Jean Monnet -vuoropuhelu voisi olla hyödyllinen väline, sillä se voisi auttaa saavuttamaan tarvittavan yhteisymmärryksen demokraattisen parlamentaarisen kulttuurin edistämiseksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää huolestuttavana laajalle levinnyttä korruptiota Montenegrossa ja kehottaa sitä tehostamaan rikosoikeudellisia toimia korkean tason korruption torjumiseksi ja luomaan edellytykset korruptiota käsittelevien oikeusalan instituutioiden ja riippumattomien elinten, myös korruptiontorjuntaviraston ja erityissyyttäjänviraston, tehokkaalle ja poliittisesta vaikuttamisesta riippumattomalle toiminnalle GRECOn suositusten mukaisesti; kehottaa Montenegron viranomaisia käynnistämään perusteellisen tutkimuksen kaikista Pandoran papereiden paljastamista väärinkäytöksistä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää myönteisenä edistymistä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa ja kansainvälisessä poliisiyhteistyössä, erityisesti lainvalvontaviranomaisten pääsyn helpottamista keskeisiin tietokantoihin, tutkijoiden ja asiantuntijoiden määrän lisäämistä sekä tutkittujen ja syytetoimiin johtaneiden järjestäytynyttä rikollisuutta koskeneiden tapausten määrän kasvua; kannustaa Montenegron viranomaisia jatkamaan toimia järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien tapausten käsittelyyn sekä rikollisten varojen takavarikointiin ja menetetyksi tuomitsemiseen liittyvien jäljellä olevien puutteiden korjaamiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suhtautuu myönteisesti Montenegron rakentavaan yhteistyöhön EU:n lainvalvontaviranomaisten, kuten Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex), Europolin ja Eurojustin kanssa, jotka avustavat Montenegroa rajavalvonnassa ja rajat ylittävän rikollisuuden torjunnassa, mukaan lukien aseiden ja huumausaineiden laiton kauppa ja ihmissalakuljetus sekä terrorismin ja ääriliikkeiden torjunta; panee merkille myönteisenä esimerkkinä poliisivoimien toiminnan Mojkovacissa savukkeiden laittoman kaupan torjumiseksi Montenegrossa ja muistuttaa, että tarvitaan lisätoimia huumausaineiden ja savukkeiden salakuljetuksen torjumiseksi maassa, erityisesti Barin sataman vapaa-alueella; |
| --- | --- |

22.

| 23. | suhtautuu myönteisesti Montenegron muuttoliike- ja uudelleenkotouttamisstrategian hyväksymiseen vuosiksi 2021–2025; panee merkille, että Montenegron ja Euroopan unionin turvapaikkaviraston (EASO) yhteistyötä koskeva etenemissuunnitelma allekirjoitettiin joulukuussa 2021; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää valitettavana, että julkishallinnon uudistuksen täytäntöönpanossa on edistytty vain vähän, ja vaatii, että uuden julkishallinnon uudistusstrategian suunnitteluprosessi on oltava osallistava ja avoin; ilmaisee huolensa virkamiehiä ja valtion työntekijöitä koskevaan lakiin tehdyistä muutoksista, jotka ovat heikentäneet virkamiesten ansioihin perustuvaa rekrytointia ja riippumattomuutta ja saattavat johtaa siihen, että Montenegro ei kykene pitämään palveluksessa sellaista henkilöstöä, jolla on EU:n liittymisprosessiin liittyvää kokemusta; painottaa, että virkamiesten palvelukseenottojärjestelmän on perustuttava ansioihin ja että on tärkeää purkaa julkishallinnon politisoituneisuutta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää myönteisenä kansalaisyhteiskunnan myönteistä roolia Montenegrossa ja kannustaa vahvistamaan edelleen sen tarkoituksenmukaista osallistumista uudistuksiin ja varmistamaan toimivat kuulemis- ja yhteistyömekanismit parantamalla maan oikeudellisia ja institutionaalisia kehyksiä sekä takaamalla riippumattomien asiantuntijoiden, kansalaisyhteiskunnan ja paikallisten sidosryhmien osallistumisen keskeiseen lainsäädäntöön; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää myönteisenä Montenegron parlamentin 4. marraskuuta 2021 yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa järjestämää ensimmäistä kansalaiskokousta; panee tyytyväisenä merkille kansalaisten aktiivisen osallistumisen ja heidän sitoutumisensa korruptiota torjuvien toimien suunnitteluun; kehottaa Montenegron viranomaisia seuraamaan kansalaiskokouksen esittämiä korruption torjuntaa koskevia päätelmiä ja panemaan ne täytäntöön ja painottaa, että tätä hyviä tuloksia tuottanutta toimintaa on tärkeää jatkaa tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

26.

Perusvapauksien ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen

| 27. | panee merkille, että sananvapaudessa on edistytty vain vähän; kannustaa Montenegroa tehostamaan toimiaan disinformaation, vihapuheen, verkossa tapahtuvan häirinnän, poliittisesti puolueellisen raportoinnin ja ulkomaisen vaikuttamisen torjumiseksi Montenegron tiedotusvälineissä; korostaa, että on tärkeää vaihtaa parhaita käytäntöjä EU:n jäsenvaltioiden ja Naton kanssa sekä kutsua koolle vuoropuhelu Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan ja sen yksityisen sektorin kanssa, jotta voidaan tunnistaa huolestuttavia kehityskulkuja varhaisessa vaiheessa ja kehittää asianmukaisia ja riittäviä vastatoimia kolmansista maista peräisin olevan manipuloivan disinformaation leviämisen varalta painottaen tutkimusta ja analysointia sekä alueen parhaiden käytäntöjen huomioon ottamista; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota rakentamaan infrastruktuurin, jonka avulla voidaan tuottaa näyttöön perustuvia reaktioita disinformaatiouhkiin Länsi-Balkanilla; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) omaksumaan ennakoivamman asenteen ja keskittymään EU:n uskottavuuden lisäämiseen alueella ja StratCom-seurannan laajentamiseen siten, että siinä keskitytään Länsi-Balkanin maista ja niiden naapureista lähtöisin oleviin rajat ylittäviin disinformaatiouhkiin; kehottaa Montenegroa toteuttamaan päättäväisiä ja järjestelmällisiä toimia disinformaatiotehtaiden tunnistamiseksi ja purkamiseksi; kehottaa poliitikoita ja julkisuuden henkilöitä tuomitsemaan jyrkästi kaikki viestit, joilla pyritään polarisoimaan yhteiskuntaa ja heikentämään luottamusta tiedotusvälineisiin ja keskeisiä demokraattisia arvoja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että rasismiin sekä homo-/transfobiseen vihapuheeseen ja homo-/transfobisiin viharikoksiin liittyvän eritellyn tiedon kerääminen on edelleen riittämätöntä; palauttaa mieliin Euroopan neuvoston Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission (ECRI) seurantakertomuksen 2020 päätelmät, joissa todettiin, ettei aiempia suosituksia ollut pantu täytäntöön (6); palauttaa mieliin viimeisimmässä Montenegrosta antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä kannan, jossa kehotettiin toteuttamaan tämä toimenpide, ja kannustaa viranomaisia panemaan sen täytäntöön (7); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää huolestuttavana tiedotusvälineiden voimakasta polarisoitumista ja erityisesti yhä yleistyviä ulkomaisia ja kotimaisia disinformaatiokampanjoita ja myös Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevia kyber- ja hybridiuhkia, joissa levitetään maan demokraattisiin prosesseihin kielteisesti vaikuttavia ja siten sen jäsenyysnäkymät vaarantavia etnis-nationalistisia narratiiveja; pitää huolestuttavana Montenegron julkisen velan kasvua ulkomaisille rahoituslaitoksille ja EU:n ulkopuolisten autoritaaristen maiden yrityksille; toistaa suhtautuvansa myönteisesti hallituksen valmiuteen panna täytäntöön pakotteet, joita EU on kohdistanut propagandaa levittäviin venäläisiin tiedotusvälineisiin; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa tiedotusvälineiden vapauden ja riippumattomuuden, journalismin korkean laadun ja medialukutaidon parantamisen merkitystä keskeisinä tekijöinä manipuloivan disinformaation torjunnassa; kehottaa Montenegroa, jäsenvaltioita, EUH:ta ja EU:n Montenegron-edustustoa jatkamaan aktiivisempia ja tehokkaampia viestintä- ja näkyvyyskampanjoita, joissa korostetaan EU:n Montenegrolle antaman avun roolia ja merkitystä ja torjutaan EU:n vastaista disinformaatiota, muun muassa perustamalla Länsi-Balkanille alueellinen strategisen viestinnän keskus; pitää myönteisenä Montenegron kiinnostusta yhteistyön tekemiseen EU:n kanssa Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman (EDAP) kautta sekä EUH:n Länsi-Balkaniin keskittyvän strategisen viestinnän työryhmän tärkeää työtä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa Montenegron viranomaisia ryhtymään konkreettisiin toimiin häiriönsietokyvyn ja kyberturvallisuuden parantamiseksi tiiviissä yhteistyössä asiaankuuluvien EU:n ja Naton aloitteiden ja ohjelmien kanssa, koska maahan kohdistuu kolmansien maiden sekaantumisen vuoksi yhä enemmän painetta, jonka tarkoituksena on murentaa sen asemaa valtiona ja suuntautumista länteen; suhtautuu myönteisesti Montenegron uuteen kyberturvallisuusstrategiaan vuosiksi 2022–2026 ja kehottaa käynnistämään viipymättä lainsäädäntöprosessin kyberturvallisuusviraston perustamiseksi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuomitsee jyrkästi toimittajiin kohdistuvat hyökkäykset ja häirinnän ja kehottaa tutkimaan tällaiset tapaukset ja määräämään niiden johdosta seuraamuksia sekä toteuttamaan tehokkaita oikeudellisia jatkotoimia; pitää myönteisenä toimittajiin kohdistuvista uhkauksista tai hyökkäyksistä määrättävien rangaistusten tiukentamista hyväksymällä muutoksia rikoslakiin; kehottaa kaikkia poliittisia puolueita toteuttamaan lisätoimia riippumattomien ja vapaiden tiedotusvälineiden työskentelyn edellytysten varmistamiseksi, mukaan lukien yleisen edun mukaisen raportoinnin tukeminen, avoin rahoitus, yhteiset sääntelystandardit ja turvallinen työympäristö, jossa ei esiinny hyökkäyksiä ja uhkia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää tervetulleina joitakin myönteisiä toimia, kuten tiedotusvälineisiin kohdistuvaa väkivaltaa seuraavan tilapäisen komission perustamista, toimittajien ja tiedotusvälineiden muiden työntekijöiden tehokasta suojelua koskevan oikeudellisen kehyksen vahvistamista, tiedotusvälineitä koskevien lakien tarkistamista, yleisradioyhtiö RTCG:n toimitustyön periaatteita, jotka on tehty moniarvoisemmiksi, sekä vuosien 2021–2025 mediastrategiaa koskevia julkisia kuulemisia; korostaa Montenegron tiedotusvälineiden sääntelyviranomaisten ja julkisen palvelun yleisradioyhtiön riippumattomuuden merkitystä ja kehottaa toteuttamaan lisätoimia RTCG:n muuttamiseksi todelliseksi julkiseksi palveluksi ja yleisesti ottaen tiedonsaannin parantamiseksi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuomitsee kaikki Cetinjen mielenosoitusten aikana tehdyt väkivaltaiset teot, jotka liittyivät Serbian ortodoksikirkon Montenegron metropolitanaatissa ja rannikkoalueella pidettyihin virkaanastujaisiin; tuomitsee Serbian sekaantumisen tähän asiaan; vaatii Montenegron perustuslain ja eurooppalaisten arvojen ja periaatteiden mukaisesti uskonnollista suvaitsevaisuutta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | huomauttaa, että ulkomaista sekaantumista voidaan toteuttaa myös valjastamalla uskonnollisia instituutioita tähän tarkoitukseen; tuomitsee Venäjän pyrkimykset hyödyntää etnisiä jännitteitä Länsi-Balkanilla konfliktien lietsomiseksi, yhteisöjen jakamiseksi ja manipuloivan disinformaation levittämiseksi, mikä voisi johtaa koko alueen vakauden horjumiseen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee merkille, että Montenegron väestön- ja asuntolaskenta viivästyi jälleen, ja odottaa, että se toteutetaan tämän vuoden aikana EU:n ja kansainvälisten normien mukaisesti avoimella ja läpinäkyvällä ja tavalla ilman, että mikään tunnustettu kansallinen vähemmistö joutuisi kokemaan pelottelua; kehottaa viranomaisia pyrkimään välttämään tämän prosessin politisoitumista; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää myönteisenä maan monietnistä identiteettiä ja kehottaa edistämään sitä edelleen ja kunnioittamaan sitä kaikilla tasoilla, mukaan lukien käytettävät kielet, kulttuuriperintö ja paikallisyhteisöjen perinteet, sekä suojelemaan niiden poliittisia oikeuksia; painottaa tarvetta suojella kaikkien kansallisten vähemmistöjen poliittisia oikeuksia, erityisesti siitä syystä, että joillakin vähemmistöillä ei enää ole vähemmistöpuolueiden edustajia Montenegron parlamentissa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tuomitsee jyrkästi kaikki vähemmistöihin, myös kansallisiin vähemmistöihin, kohdistuneet sanalliset ja fyysiset hyökkäykset ja pelottelun; pitää valitettavana, että haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten romaneihin ja egyptiläisiin, kohdistuu edelleen monenlaista syrjintää ja että heillä on vaikeuksia käyttää oikeuksiaan; suhtautuu myönteisesti romanien ja egyptiläisten osallistamista koskevaan strategiaan vuosiksi 2021–2025, jossa kiinnitetään erityistä huomiota romanivastaisuuteen ja kannustetaan viranomaisia lisäämään ponnistelujaan syrjinnän torjumiseksi ja varmistamaan oikeudenmukaiset mahdollisuudet koulutukseen, oikeussuojaan, asumiseen, terveydenhuoltoon ja työmarkkinoille pääsyyn sekä toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä vihapuheen torjumiseksi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa Montenegron viranomaisia tunnustamaan monietnisen Kotorinlahden kroatialaisyhteisön perinteet ja kulttuuriperinnön; panee huolestuneena merkille Tivatissa toimivan Kroatian kansalliskokouksen saaman häätöilmoituksen, joka oli pantava täytäntöön 15. huhtikuuta 2022 mennessä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | panee merkille, että sukupuolistunut väkivalta ja lapsiin kohdistuva väkivalta ovat edelleen vakava huolenaihe ja että tilanne heikkeni entisestään covid-19-pandemian aikana; kehottaa parantamaan erikoistuneita tukipalveluja naisille, heikossa asemassa oleville ryhmille ja perheväkivallan uhreille ja kehottaa Montenegroa myöntämään tähän riittävästi rahoitusta, myös tällaista tukea tarjoaville kansalaisyhteiskunnan järjestöille; pitää myönteisenä ehdotusta tiukentaa rangaistuksia naisiin ja lapsiin kohdistuvasta väkivallasta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa Montenegron viranomaisia panemaan perusteellisesti täytäntöön Istanbulin yleissopimuksen normit, käynnistämään tiedotuskampanjoita, edistämään perheväkivallasta ilmoittamista turvallisissa olosuhteissa ja lisäämään asianmukaisesti koulutettujen ja sukupuolinäkökohdista tietoisien lainvalvontaviranomaisten ja tuomareiden määrää näiden rikosten asianmukaisen tutkinnan ja syytteeseenpanon varmistamiseksi; kehottaa Montenegron viranomaisia toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä seksuaalisen häirinnän torjumiseksi myös työpaikalla; pitää edelleen huolestuttavana naisiin politiikassa ja julkisessa elämässä yleisesti kohdistuvaa vihapuhetta ja seksismiä ja kehottaa hyväksymään oikeudellisia ja poliittisia toimenpiteitä naisten poliittisen osallistumisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | suhtautuu myönteisesti lapsen oikeuksien neuvoston perustamiseen; painottaa tarvetta parantaa edelleen lasten kohtelua siviilioikeudellisissa menettelyissä sekä lapsiystävällistä oikeudenkäyttöä; pitää valitettavana uhrien, erityisesti naisten ja lasten, riittämätöntä suojelua, myös huoltajuusoikeudenkäynnin aikana ja sen jälkeen; kehottaa kaikkia valtion elimiä käsittelemään tätä kysymystä järjestelmällisesti tiukimpien suojelu- ja tukinormien ja parhaiden eurooppalaisten käytäntöjen pohjalta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää myönteisenä edistymistä hlbtiq-henkilöiden oikeuksien suojelussa ja edistämisessä ja ensimmäisen samaa sukupuolta olevien parisuhteen rekisteröintiä heinäkuussa 2021 sekä Pride-tapahtuman rauhanomaista järjestämistä vuonna 2021; kehottaa Montenegroa jatkamaan muiden lakien ja määräysten yhdenmukaistamista ja muuttamista erityisesti sosiaalietuuksien ja asumisen osalta, jotta rekisteröityä parisuhdetta koskeva laki voidaan panna täysimääräisesti täytäntöön; kehottaa toteuttamaan lisätoimia hlbtiq-yhteisöön kohdistuvan vihapuheen, sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjinnän torjumiseksi ja parantamaan hlbtiq-henkilöiden oikeussuojan, työllisyyden, asumisen ja terveydenhuollon saatavuutta muun muassa varmistamalla transihmisten pääsy hormoniterapiaan ja kunnioittamalla heidän fyysistä ja henkistä koskemattomuuttaan; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa Montenegroa ottamaan hlbtiq-henkilöitä edustavan kansalaisyhteiskunnan asianmukaisesti mukaan sukupuolen juridista tunnustamista käsittelevän uuden työryhmän työhön, jonka tavoitteena on mahdollistaa sukupuolen juridinen tunnustaminen itsemääräämisoikeuden perusteella; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää valitettavana, että vammaiset henkilöt kohtaavat edelleen moninaista syrjintää, jota covid-19-pandemia on pahentanut, ja pitää valitettavana, ettei kansallista lainsäädäntöä ole yhdenmukaistettu vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen kanssa; pitää myönteisenä, että vammaisuuden kansallisen määrittelyjärjestelmän uudistus on käynnissä, ja kehottaa panemaan tehokkaasti täytäntöön strategioita, joilla paikataan aukkoja vammaisten henkilöiden oikeuksien turvaamisessa eri aloilla ja toimintapolitiikoissa mukaan lukien terveydenhuolto, työmarkkinat sekä hallinnolliset ja oikeudelliset menettelyt; korostaa kiireellistä tarvetta laitoshoidosta luopumista koskevalle strategialle; |
| --- | --- |

46.

Sovinto ja hyvät naapuruussuhteet

| 47. | antaa tunnustusta Montenegron rakentavalle roolille alueellisessa yhteistyössä ja suhtautuu myönteisesti toimien täytäntöönpanoon Länsi-Balkanin yhteisten alueellisten markkinoiden puitteissa; kehottaa toteuttamaan konkreettisia toimia, jotta löydetään ja pannaan täytäntöön lopullisia ja sitovia ratkaisuja pitkäaikaisiin kahdenvälisiin kiistoihin rakentavassa naapurihengessä, mukaan lukien rajakiistat naapurimaiden kanssa ja rajojen merkitsemistä koskevat kysymykset Kroatian ja Serbian kanssa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että kaiken Länsi-Balkanin alueellisen taloudellisen yhteistyön olisi oltava osallistavaa ja kaikkien kuuden maan kannalta hyväksyttävää ja että sen pohjalta olisi tehtävä tasavertaisesti yhteistyötä ja samalla lisättävä yhdenmukaistamista EU:n normien ja säännöstön kanssa; ilmaisee tässä yhteydessä varovaisen kantansa avoimen Balkanin aloitteeseen, joka ei kata kaikkia kuutta maata, ja on ehdottomasti sitä mieltä, että sen olisi perustuttava EU:n sääntöihin ja sillä olisi oltava vain myönteisiä vaikutuksia EU:n yhdentymisprosessiin; |
| --- | --- |

48.

| 49. | suhtautuu myönteisesti verkkovierailumaksujen poistamiseen Montenegron ja viiden muun Länsi-Balkanin valtion väliltä 1. heinäkuuta 2021 alkaen; kehottaa maan hallitusta ja komissiota neuvottelemaan suunnitelman, joka johtaisi verkkovierailumaksujen pikaiseen poistamiseen Montenegron ja EU:n jäsenvaltioiden väliltä; |
| --- | --- |

49.

| 50. | panee merkille Montenegron jatkuvasti tekemän yhteistyön Sarajevon julistukseen liittyvän prosessin puitteissa; pitää myönteisenä Srebrenicaa koskevan päätöslauselman hyväksymistä 17. kesäkuuta 2021; pitää myönteisenä Montenegron ulkoministerin osallistumista ensimmäistä kertaa Morinjin leirin uhrien yhteiseen muistamiseen; panee merkille, että vuodesta 2006 lähtien on pidetty vain kahdeksan sotarikosoikeudenkäyntiä ja vain pienempiä rikollisia on saatettu oikeuden eteen; painottaa, että kansanmurhan kieltämistä, provosoivaa retoriikkaa tai sotarikollisten ihannointia ei saa suvaita; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa Montenegroa tehostamaan toimiaan, jotta sotarikosten ja niiden ihannoinnin tutkiminen ja rangaistusten määrääminen niiden johdosta sekä kadonneiden henkilöiden kohtalon selvittäminen asetetaan ennakoivasti etusijalle; muistuttaa, että entisen Jugoslavian salaisen palvelun arkistot on avattava ja on noudatettava oikeudellisia menettelyjä asiaankuuluvien asiakirjojen siirtämiseksi Montenegron valtion arkistoihin; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa Montenegron viranomaisia noudattamaan kaikilta osin entisen Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan valtioseuraantoa koskevia säännöksiä erityisesti sotilasvoimavarojen osalta; |
| --- | --- |

52.

Talous

| 53. | pitää huolestuttavana jatkuvasti korkeaa työttömyysastetta erityisesti naisten ja nuorten keskuudessa ja kehottaa viranomaisia tehostamaan toimia, joilla parannetaan heidän pääsyään työmarkkinoille ja puututaan aivovuotoon, sukupuolten välisiin työllisyys- ja palkkaeroihin sekä kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen saatavuuteen; toistaa, että koulutusjärjestelmä on sovitettava paremmin yhteen työmarkkinoiden kanssa; panee merkille työmarkkinoiden elpymisen ja suhtautuu myönteisesti nuorisotakuuohjelman täytäntöönpanoon tähtääviin toimiin; |
| --- | --- |

53.

| 54. | panee merkille ilmoituksen ”Europe Now” -aloitteesta, jolla pyritään saavuttamaan parempi elintaso ja kilpailukykyisempi talous kestävämmän ja osallistavamman talouskasvumallin avulla; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ilmaisee huolensa Montenegron makrotaloudellisen vakauden kestävyydestä ja kasvavasta haavoittuvuudesta, joka johtuu sen julkisen velan ja erityisesti Kiinalta otetun velan kasvusta ja uudesta 750 miljoonan euron lainasta, jonka hallitus otti parlamenttia kuulematta; suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin vähentää näitä julkisen talouden haavoittuvuuksia, muun muassa Kiinaan liittyviä haavoittuvuuksia; kehottaa komissiota käsittelemään makrotalouden tilannetta ja haavoittuvuutta seuraavassa maakohtaisessa edistymiskertomuksessa; huomauttaa, että kolmansien maiden ja ulkomaisten yritysten strategisilla aloilla tekemät investoinnit voivat aiheuttaa riskin tarpeettomien taloudellisten riippuvuuksien syntymisestä; |
| --- | --- |

55.

| 56. | panee huolestuneena merkille covid-19-pandemian kielteisen vaikutuksen Montenegron talouteen; panee merkille rohkaisevat merkit Montenegron talouden elpymisestä vuonna 2021 vuoden 2020 syvän taantuman jälkeen ja suhtautuu myönteisesti Montenegron ennustettuun vahvaan talouskasvuun; vaatii kestävämpää talous- ja rahoitussuunnittelua sekä oikea-aikaisempia ja rakentavampia toimia pandemian kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleville yhteiskuntaryhmille aiheuttamien vahinkojen minimoimiseksi; kehottaa hallitusta järjestämään aidon työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun pandemian jälkeisessä elpymisprosessissa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | suhtautuu myönteisesti 60 miljoonan euron maksamiseen covid-19-pandemiaan liittyvästä makrotaloudellisesta rahoitusapupaketista, jolla pyritään lieventämään pandemian taloudellisia vaikutuksia ja säilyttämään makrotalouden vakaus, sekä 14,2 miljardin euron käyttöönottoon IPA III -välineestä Länsi-Balkanin kumppaneiden tukemiseksi Euroopan unionin jäsenyysvaatimusten täyttämisessä; |
| --- | --- |

57.

| 58. | suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen julkisten palvelujen digitalisoinnista ja transaktioihin liittyvien sähköisten valtion palvelujen kehittämisestä talouden elpymisen edistämiseksi; kehottaa kuitenkin Montenegron hallitusta edistämään kaikkien sosiaalisten ryhmien digitaalista osallisuutta ja kannustaa laatimaan kohdennettuja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ja kannustimia epävirallisten yritysten ja työntekijöiden virallistamiseksi, sillä Montenegrossa suuri epävirallinen sektori haittaa edelleen talouden ja yhteiskunnan kehitystä; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pitää myönteisenä Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan 2021–2027 liittymistä koskevan sopimuksen allekirjoittamista; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tuomitsee jyrkästi niin kutsutun kultaisen passin järjestelmän ja pitää valitettavana sen voimassaolon jatkamista joulukuuhun 2022 asti huolimatta aiemmista ilmoituksista, joiden mukaan järjestelmästä luovuttaisiin asteittain ja ilman asiaankuuluvien instituutioiden laajempaa kuulemista; kehottaa Montenegroa toteuttamaan enemmän toimenpiteitä rahanpesun estämiseksi; korostaa, että sijoittajien kansalaisuusjärjestelyihin liittyy turvallisuusriskejä ja mahdollisuus korruptioon, rahanpesuun ja verovilppiin; kehottaa Montenegroa lakkauttamaan järjestelmän välittömästi; panee huolestuneena merkille, että joulukuun 2020 ja vuoden 2022 välisenä aikana lähes 200:lle Venäjän kansalaiselle myönnettiin Montenegron kansalaisuus; |
| --- | --- |

60.

Ympäristö, energia ja liikenne

| 61. | suhtautuu myönteisesti ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan kansallisen suunnitelman hyväksymiseen ja kannustaa Montenegroa nopeuttamaan uudistuksia EU:n vuoden 2030 ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden mukaisesti sekä tehostamaan täytäntöönpanomenettelyjään; kehottaa viranomaisia hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla saatavilla olevaa liittymistä valmistelevaa EU:n tukea tältä osin, jotta voidaan edetä luvun 27 (ympäristö ja ilmastonmuutos) sulkemisedellytysten täyttämisessä; |
| --- | --- |

61.

| 62. | suhtautuu myönteisesti marraskuussa 2021 hyväksyttyyn puhtaan energian säädöspakettiin; kannustaa viranomaisia etenemään maan kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman laatimisessa keskittyen siinä kestäviin uusiutuviin energialähteisiin ja välttämään uusia investointeja fossiiliseen kaasu- ja hiilipohjaiseen infrastruktuuriin sekä toimittamaan suunnitelman energiayhteisön sihteeristölle suosituksia varten; kehottaa Montenegroa lisäämään pyrkimyksiään vähentää sähkönjakeluverkon hävikkiä, monipuolistamaan uusiutuvia energialähteitään ja vähentämään riippuvuuttaan ilmaston kannalta haavoittuvasta vesivoimasta; pitää myönteisenä, että pienten vesivoimalaitosten, jotka eivät noudattaneet asianmukaisia ympäristönormeja, käyttöoikeussopimukset on keskeytetty, ja kehottaa noudattamaan kaikissa uusissa hankkeissa EU:n ympäristö-, valtiontuki- ja toimilupanormeja; kehottaa viranomaisia parantamaan ilmanlaatutoimenpiteiden seurantaa ja täytäntöönpanoa saastuneilla alueilla; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pitää valitettavana, että Pljevljan hiilivoimalan toiminta jatkuu edelleen, vaikka sen käyttötuntien määrä on ylittynyt, ja kehottaa jälleen painokkaasti Montenegron viranomaisia saattamaan sen välittömästi energiayhteisösopimuksen mukaiseksi; panee huolestuneena merkille 15 miljoonan euron kustannuslisäyksen laitoksen suunnitellun ympäristönormien mukaisen jälleenrakennuksen osalta, jota ei ole vielä aloitettu; kehottaa viranomaisia julkaisemaan toteutettavuustutkimuksen ja yleisen syyttäjän tarjouskilpailumenettelyä koskevan tutkimuksen tulokset sekä harkitsemaan kattavaa siirtymäsuunnitelmaa laitoksen suunniteltua sulkemista varten; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa jälleen Montenegroa toteuttamaan kiireellisiä toimenpiteitä suojelualueiden säilyttämiseksi tuloksellisesti ja kannustaa sitä jatkamaan mahdollisten Natura 2000 -alueiden määrittelyä; pitää myönteisenä kolmen merialueen (Platamuni, Katič ja Stari Ulcinj) julistamista suojelluiksi merialueiksi ja Biogradska Goran kansallispuiston pyökkimetsien sisällyttämistä Unescon maailmanperintöluetteloon; ilmaisee huolensa muun muassa Skadar-järvellä, Sinjajevinassa ja Komarnicassa toteutettavista infrastruktuurihankkeista joille ja muille vesistöille aiheutuvista vahingoista; pitää valitettavana, että alkuvaiheen edistymisestä huolimatta Sinjajevinan kysymystä ei ole vieläkään ratkaistu; korostaa, että tarvitaan arviointeja ja että luontodirektiiviä ja vesipuitedirektiiviä on noudatettava; kehottaa Montenegron viranomaisia määräämään tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia seuraamuksia kaikista ympäristörikoksista ja kitkemään korruption tällä osa-alueella; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pitää valitettavana, että liikennepolitiikan keskeisissä alakohtaisissa uudistuksissa ei ole edistytty; kehottaa Montenegroa jatkamaan liikenteen kehittämisstrategiansa täytäntöönpanoa ja vahvistamaan hallinnollisia valmiuksia Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamiseksi; korostaa, että Länsi-Balkanin maissa rakennusala kuuluu järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption kannalta haavoittuvimpiin aloihin; korostaa, että infrastruktuuri-investointien on oltava ympäristövaikutusten arviointia ja kustannus-hyötyanalyysia koskevien EU:n normien mukaisia samalla kun noudatetaan julkisia hankintoja ja valtiontukea koskevia EU:n sääntöjä; |
| --- | --- |

65.

| 66. | panee merkille Kiinan kasvaneen kiinnostuksen investoida Länsi-Balkanin maihin ja Montenegron liikenneinfrastruktuurihankkeisiin osana uutta silkkitietä koskevaa aloitettaan (Belt and Road Initiative); suhtautuu myönteisesti Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelmaan ja EU:n Global Gateway -aloitteeseen vihreämpinä ja läpinäkyvämpinä vaihtoehtoina infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseksi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | panee merkille Taran vesistön biosfäärialueelle ja Durmitorin kansallispuistolle, joka on Unescon maailmanperintökohde, Barin ja Boljaren välisen moottoritien rakentamisesta aiheutuneet vahingot ja pitää niitä valitettavina; kehottaa Montenegroa toteuttamaan toimenpiteitä jokiuomien kunnostamiseksi ja seuraamaan tiiviisti liikenneinfrastruktuurin rakentamisen ympäristövaikutuksia; ilmaisee huolensa siitä, että Barin ja Boljaren välisen moottoritien kustannukset arvioitiin huomattavasti alhaisemmiksi ja että mitään toimia ei ole toteutettu epäselvistä julkisista hankintamenettelyistä, suunnitteluasiakirjojen puutteesta ja ekologisista huolenaiheista huolimatta; panee merkille, että Montenegron hakemus yhteisrahoituksen saamiseksi Länsi-Balkanin investointikehyksestä on vireillä; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa Montenegroa puuttumaan jätteiden laittomaan käsittelyyn ja toteuttamaan lisää toimia jätevedenpuhdistamojen suunnittelumenettelyjen parantamiseksi niiden rakentamisen nopeuttamiseksi; panee merkille edistymisen puutteen ja kasvavat kustannukset sellaisten jätevedenpuhdistamojen rakentamisessa, jotka ovat välttämättömiä jätevesien aiheuttaman saastumisen ehkäisemiseksi seitsemässä kunnassa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kannustaa Montenegroa tehostamaan toimiaan metsästys- ja kalastusalan institutionaalisten ja lainsäädännöllisten uudistusten osalta keskittyen erityisesti suojelualueisiin ja suojeltuihin lajeihin; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Montenegron presidentille, hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  EUVL L 108, 29.4.2010, s. 1.

(2)  EUVL L 330, 20.9.2021, s. 1

(3)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 129.

(4)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 100.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0506.

(6)  ECRI:n päätelmät Montenegroa koskevien suositusten, joihin sovelletaan välivaiheen seurantaa, täytäntöönpanosta, 2. kesäkuuta 2020, saatavilla osoitteessa https://rm.coe.int/ecri-conclusions-on-the-implementation-of-the-recommendations-in-respe/16809e8273

(7)  Päätöslauselma 19. toukokuuta 2021 Montenegroa koskevista komission vuosien 2019 ja 2020 kertomuksista (EUVL C 15, 12.1.2022, s. 100).

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/74

---

P9_TA(2022)0267

EU:n ja Afrikan kauppasuhteiden tulevaisuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 EU:n ja Afrikan kauppasuhteiden tulevaisuudesta (2021/2178(INI))

(2023/C 32/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030,

| — | ottaa huomioon Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 17.–18. helmikuuta 2022 pidetyn Euroopan unionin ja Afrikan unionin kuudennen huippukokouksen yhteisen julkilausuman yhteisestä visiosta vuoteen 2030 (A Joint Vision for 2030), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17.–18. helmikuuta 2022 pidetyn Euroopan unionin ja Afrikan unionin kuudennen huippukokouksen yhteisen julkilausuman yhteisestä visiosta vuoteen 2030 (A Joint Vision for 2030),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (JOIN(2020)0004),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman uudesta EU–Afrikka-strategiasta – kestävää ja osallistavaa kehitystä edistävä kumppanuus (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman uudesta EU–Afrikka-strategiasta – kestävää ja osallistavaa kehitystä edistävä kumppanuus (1),

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin Agenda 2063 -toimintaohjelman ”Agenda 2063: The Africa We Want”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin Agenda 2063 -toimintaohjelman ”Agenda 2063: The Africa We Want”,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin Agenda 2063 -toimintaohjelman saavuttamiseksi käynnistetyt AU:n aloitteet, mukaan lukien Afrikan teollisuuden kehityksen nopeuttamiseen tähtäävä ohjelma, Afrikan infrastruktuurin kehittämisohjelma, Afrikan sisäisen kaupan edistäminen ja Afrikan kaivostoiminnan visio, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin Agenda 2063 -toimintaohjelman saavuttamiseksi käynnistetyt AU:n aloitteet, mukaan lukien Afrikan teollisuuden kehityksen nopeuttamiseen tähtäävä ohjelma, Afrikan infrastruktuurin kehittämisohjelma, Afrikan sisäisen kaupan edistäminen ja Afrikan kaivostoiminnan visio,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestön jäsenten välisen kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestön jäsenten välisen kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (COM(2021)0066),

| — | ottaa huomioon tehdyt ja neuvoteltavana olevat EU:n ja 14:n Saharan eteläpuolisen Afrikan maan ja alueen väliset talouskumppanuussopimukset sekä muut EU:n vapaakauppasopimukset Pohjois-Afrikan maiden kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tehdyt ja neuvoteltavana olevat EU:n ja 14:n Saharan eteläpuolisen Afrikan maan ja alueen väliset talouskumppanuussopimukset sekä muut EU:n vapaakauppasopimukset Pohjois-Afrikan maiden kanssa,

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2018 tehdyn Afrikan unionin valtion- ja hallitusten päämiesten kokouksen päätöksen Afrikan mantereen vapaakauppa-alueesta (AfCFTA) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2018 tehdyn Afrikan unionin valtion- ja hallitusten päämiesten kokouksen päätöksen Afrikan mantereen vapaakauppa-alueesta (AfCFTA) (2),

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin valtion- ja hallitusten päämiesten kokouksessa heinäkuussa 2016 tehdyn Kigalin päätöksen Afrikan unionin yleiskokouksen kokoontumisen tuloksesta ja erityisesti sen 5 kohdan, joka koskee unionin rahoitusta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin valtion- ja hallitusten päämiesten kokouksessa heinäkuussa 2016 tehdyn Kigalin päätöksen Afrikan unionin yleiskokouksen kokoontumisen tuloksesta ja erityisesti sen 5 kohdan, joka koskee unionin rahoitusta (3),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 annetun komission tiedonannon uudesta Afrikan ja EU:n kestävien investointien ja työpaikkojen allianssista: investointeja työpaikkoja koskeva yhteistyö uudelle tasolle (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 annetun komission tiedonannon uudesta Afrikan ja EU:n kestävien investointien ja työpaikkojen allianssista: investointeja työpaikkoja koskeva yhteistyö uudelle tasolle (COM(2018)0643),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n kauppasopimuksissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n kauppasopimuksissa (4),

| — | ottaa huomioon G7-maiden valtiovarainministerien 25. syyskuuta 2020 antaman julkilausuman velanhoidon keskeyttämistä koskevasta aloitteesta ja velkahelpotuksesta muita heikommassa asemassa oleville maille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G7-maiden valtiovarainministerien 25. syyskuuta 2020 antaman julkilausuman velanhoidon keskeyttämistä koskevasta aloitteesta ja velkahelpotuksesta muita heikommassa asemassa oleville maille,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Global Gateway” (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Global Gateway” (JOIN(2021)0030),

| — | ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hiilirajamekanismin perustamisesta (COM(2021)0564), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hiilirajamekanismin perustamisesta (COM(2021)0564),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) – kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) – kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa (JOIN(2020)0017),

| — | ottaa huomioon 9. helmikuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Uudistettu kumppanuus eteläisen naapuruston kanssa – uusi Välimeren alueen toimintaohjelma” (JOIN(2021)0002) ja siihen liittyvän yhteisen valmisteluasiakirjan (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. helmikuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Uudistettu kumppanuus eteläisen naapuruston kanssa – uusi Välimeren alueen toimintaohjelma” (JOIN(2021)0002) ja siihen liittyvän yhteisen valmisteluasiakirjan (SWD(2021)0023),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta 20. joulukuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 (6) ja siihen liittyvät EU:n ja kumppanimaiden väliset vapaaehtoiset kumppanuussopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta 20. joulukuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 (6) ja siihen liittyvät EU:n ja kumppanimaiden väliset vapaaehtoiset kumppanuussopimukset,

| — | ottaa huomioon 17. marraskuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle (COM(2021)0706), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. marraskuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle (COM(2021)0706),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle yritysten huolellisuusvelvoitteesta ja vastuuvelvollisuudesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle yritysten huolellisuusvelvoitteesta ja vastuuvelvollisuudesta (7),

| — | ottaa huomioon Kimberleyn prosessin ja 16. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmän täytäntöönpanosta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kimberleyn prosessin ja 16. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmän täytäntöönpanosta (8),

| — | ottaa huomioon unionin tuojiin, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevia tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja sekä kultaa, sovellettavien toimitusketjun due diligence -velvoitteiden vahvistamisesta 17. toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/821 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuojiin, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevia tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja sekä kultaa, sovellettavien toimitusketjun due diligence -velvoitteiden vahvistamisesta 17. toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/821 (9),

| — | ottaa huomioon 22. syyskuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta (COM(2021)0579), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. syyskuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta (COM(2021)0579),

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (10),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (11),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle laillista muuttoliikettä koskevasta politiikasta ja lainsäädännöstä (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle laillista muuttoliikettä koskevasta politiikasta ja lainsäädännöstä (12),

| — | ottaa huomioon paikallis- ja aluehallintojen Afrikka–Eurooppa-foorumin 15. helmikuuta 2022 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon paikallis- ja aluehallintojen Afrikka–Eurooppa-foorumin 15. helmikuuta 2022 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon elinkeinoelämän järjestöjen antaman yhteisen julkilausuman 14. helmikuuta 2022 pidetyssä seitsemännessä EU:n ja Afrikan yritysfoorumissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elinkeinoelämän järjestöjen antaman yhteisen julkilausuman 14. helmikuuta 2022 pidetyssä seitsemännessä EU:n ja Afrikan yritysfoorumissa,

| — | ottaa huomioon helmikuussa 2022 julkaistun Afrikka–Eurooppa-viikon kansalaisjärjestöfoorumin päätösasiakirjan ”No Decision on us without us!”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon helmikuussa 2022 julkaistun Afrikka–Eurooppa-viikon kansalaisjärjestöfoorumin päätösasiakirjan ”No Decision on us without us!”,

| — | ottaa huomioon helmikuussa 2022 järjestetyn Afrikka–Eurooppa-viikon nuorisokokouksen yhteiset tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon helmikuussa 2022 järjestetyn Afrikka–Eurooppa-viikon nuorisokokouksen yhteiset tulokset,

| — | ottaa huomioon Afrikan taloudellista kehitystä käsittelevän YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) vuoden 2021 raportin ”Reaping the potential benefits of the African Continental Free Trade Area for inclusive growth”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan taloudellista kehitystä käsittelevän YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) vuoden 2021 raportin ”Reaping the potential benefits of the African Continental Free Trade Area for inclusive growth”,

| — | ottaa huomioon Afrikan ja EU:n kestävien investointien ja työpaikkojen allianssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ja EU:n kestävien investointien ja työpaikkojen allianssin,

| — | ottaa huomioon Etelä-Afrikan presidentin neuvoa-antavan paneelin 4. toukokuuta 2019 antaman maauudistusta ja maataloutta käsittelevän loppuraportin suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etelä-Afrikan presidentin neuvoa-antavan paneelin 4. toukokuuta 2019 antaman maauudistusta ja maataloutta käsittelevän loppuraportin suositukset,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2019 julkaistun AU:n ja EU:n välisen digitaalitaloutta käsittelevän työryhmän raportin ”New Africa-Europe Digital Economy Partnership: Accelerating the Achievement of the Sustainable Development Goals”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2019 julkaistun AU:n ja EU:n välisen digitaalitaloutta käsittelevän työryhmän raportin ”New Africa-Europe Digital Economy Partnership: Accelerating the Achievement of the Sustainable Development Goals”,

| — | ottaa huomioon EU:n kauppaa tukevaa kehitysapua koskevan edistymiskertomuksen 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n kauppaa tukevaa kehitysapua koskevan edistymiskertomuksen 2021,

| — | ottaa huomioon kestävää kaakaontuotantoa koskevan useiden EU:n sidosryhmien välisen vuoropuhelun, jossa keskitytään kaakaontuotantoalaan kahdessa tärkeimmässä tuottajamaassa, Norsunluurannikolla ja Ghanassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävää kaakaontuotantoa koskevan useiden EU:n sidosryhmien välisen vuoropuhelun, jossa keskitytään kaakaontuotantoalaan kahdessa tärkeimmässä tuottajamaassa, Norsunluurannikolla ja Ghanassa,

| — | ottaa huomioon Ghanan presidentin Nana Akufo-Addon 12. joulukuuta 2021 Strasbourgissa Euroopan parlamentille pitämän puheen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ghanan presidentin Nana Akufo-Addon 12. joulukuuta 2021 Strasbourgissa Euroopan parlamentille pitämän puheen,

| — | ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2022 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman Ukrainaa vastaan tehdystä hyökkäyksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2022 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman Ukrainaa vastaan tehdystä hyökkäyksestä,

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2022 annetun komission tiedonannon elintarviketurvan varmistamisesta ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamisesta (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2022 annetun komission tiedonannon elintarviketurvan varmistamisesta ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamisesta (COM(2022)0133),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2021 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2021 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0169/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0169/2022),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionilla (EU) ja Afrikalla on tärkeä ja pitkäaikainen poliittinen, taloudellinen ja kulttuurinen suhde; ottaa huomioon, että EU:n ja Afrikan unionin (AU) kuudes huippukokous vuonna 2022 johti sopimukseen vuoteen 2030 ulottuvasta yhteisestä visiosta, joka on uusi molempia osapuolia hyödyttävä yhteinen strategia, joka vahvistaa kahden mantereen välisiä suhteita ja jonka avulla voidaan tiivistää yhteistyötä keskinäistä lähentymistä koskevissa asioissa kaupan, kehityksen, turvallisuuden ja hyvän hallintotavan aloilla; ottaa huomioon, että sen tavoitteena on edistää yhteisiä painopisteitä turvaamalla yhdessä edut ja suojelemalla yhteisiä julkishyödykkeitä, kansalaisten turvallisuutta ja vaurautta sekä turvaamalla kaikkien ihmisten ihmisoikeuksien suojelu, sukupuolten tasa-arvo ja naisten vaikutusvallan lisääminen kaikilla elämänaloilla, demokraattisten periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, toimet ympäristön ja luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi, kestävä ja osallistava talouskasvu, epätasa-arvon torjunta, lasten oikeuksien tukeminen ja nuorten ja heikoimmassa asemassa olevien osallisuus; ottaa huomioon, että molemmat unionit ovat tietoisia elintarviketurvan ja ravitsemuksen merkityksestä; ottaa huomioon, että tämä uudistettu kumppanuus perustuu maantieteeseen, historian tiedostamiseen, ihmisten välisiin yhteyksiin, itsemääräämisoikeuden kunnioittamiseen, keskinäiseen kunnioitukseen ja vastuuvelvollisuuteen, yhteisiin arvoihin, yhdenvertaisuuteen kumppaneiden välillä ja vastavuoroisiin sitoumuksiin; ottaa huomioon, että EU ja AU ovat sitoutuneet vahvistamaan strategista kumppanuuttaan vastatakseen yhdessä uusiin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, pandemian jälkeiseen elpymiseen ja häiriönsietokyvyn parantamiseen tulevien häiriöiden varalta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionilla (EU) ja Afrikalla on tärkeä ja pitkäaikainen poliittinen, taloudellinen ja kulttuurinen suhde; ottaa huomioon, että EU:n ja Afrikan unionin (AU) kuudes huippukokous vuonna 2022 johti sopimukseen vuoteen 2030 ulottuvasta yhteisestä visiosta, joka on uusi molempia osapuolia hyödyttävä yhteinen strategia, joka vahvistaa kahden mantereen välisiä suhteita ja jonka avulla voidaan tiivistää yhteistyötä keskinäistä lähentymistä koskevissa asioissa kaupan, kehityksen, turvallisuuden ja hyvän hallintotavan aloilla; ottaa huomioon, että sen tavoitteena on edistää yhteisiä painopisteitä turvaamalla yhdessä edut ja suojelemalla yhteisiä julkishyödykkeitä, kansalaisten turvallisuutta ja vaurautta sekä turvaamalla kaikkien ihmisten ihmisoikeuksien suojelu, sukupuolten tasa-arvo ja naisten vaikutusvallan lisääminen kaikilla elämänaloilla, demokraattisten periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, toimet ympäristön ja luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi, kestävä ja osallistava talouskasvu, epätasa-arvon torjunta, lasten oikeuksien tukeminen ja nuorten ja heikoimmassa asemassa olevien osallisuus; ottaa huomioon, että molemmat unionit ovat tietoisia elintarviketurvan ja ravitsemuksen merkityksestä; ottaa huomioon, että tämä uudistettu kumppanuus perustuu maantieteeseen, historian tiedostamiseen, ihmisten välisiin yhteyksiin, itsemääräämisoikeuden kunnioittamiseen, keskinäiseen kunnioitukseen ja vastuuvelvollisuuteen, yhteisiin arvoihin, yhdenvertaisuuteen kumppaneiden välillä ja vastavuoroisiin sitoumuksiin; ottaa huomioon, että EU ja AU ovat sitoutuneet vahvistamaan strategista kumppanuuttaan vastatakseen yhdessä uusiin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, pandemian jälkeiseen elpymiseen ja häiriönsietokyvyn parantamiseen tulevien häiriöiden varalta;

| B. | katsoo, että rauha on kestävän kehityksen sekä vakaan kauppa- ja investointiympäristön edellytys; toteaa, että geopoliittinen maailmantilanne on muuttunut merkittävästi sen jälkeen, kun Venäjän federaatio hyökkäsi laittomasti, provosoimatta ja perusteettomasti Ukrainaan 24. helmikuuta 2022, ja tämä pätee myös EU:n ja Afrikan välisiin suhteisiin; ottaa huomioon, että YK:n yleiskokous tuomitsi Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen ylivoimaisella enemmistöllä 2. maaliskuuta 2022 antamassaan päätöslauselmassa, jota tuki 28 Afrikan unionin jäsenvaltiota; ottaa huomioon, että 16 Afrikan unionin jäsenvaltiota äänesti tyhjää ja yhdeksän päätti olla äänestämättä; katsoo, että Venäjän hyökkäyksellä ja sodan seurauksilla on tuhoisa vaikutus globaaleihin arvo- ja toimitusketjuihin, erityisesti vehnän ja muiden hyödykkeiden saantiin, minkä vuoksi elintarvikepula voi laajentua Afrikassa miljooniin uusiin ihmisiin; ottaa huomioon, että Afrikan mantereen elintarviketurvaan kohdistuu erityisen vakavia vaikutuksia; ottaa huomioon, että Pohjois-Afrikka tuo 60 prosenttia vehnästään ja muista ravintokasveistaan Ukrainasta ja Venäjältä ja että useissa Afrikan maissa on pulaa tuontilannoitteista; ottaa huomioon, että Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan toimitusketjuihin aiheuttamat häiriöt voivat synnyttää elintarvikemellakoita ja yhteiskunnallisia levottomuuksia; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että rauha on kestävän kehityksen sekä vakaan kauppa- ja investointiympäristön edellytys; toteaa, että geopoliittinen maailmantilanne on muuttunut merkittävästi sen jälkeen, kun Venäjän federaatio hyökkäsi laittomasti, provosoimatta ja perusteettomasti Ukrainaan 24. helmikuuta 2022, ja tämä pätee myös EU:n ja Afrikan välisiin suhteisiin; ottaa huomioon, että YK:n yleiskokous tuomitsi Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen ylivoimaisella enemmistöllä 2. maaliskuuta 2022 antamassaan päätöslauselmassa, jota tuki 28 Afrikan unionin jäsenvaltiota; ottaa huomioon, että 16 Afrikan unionin jäsenvaltiota äänesti tyhjää ja yhdeksän päätti olla äänestämättä; katsoo, että Venäjän hyökkäyksellä ja sodan seurauksilla on tuhoisa vaikutus globaaleihin arvo- ja toimitusketjuihin, erityisesti vehnän ja muiden hyödykkeiden saantiin, minkä vuoksi elintarvikepula voi laajentua Afrikassa miljooniin uusiin ihmisiin; ottaa huomioon, että Afrikan mantereen elintarviketurvaan kohdistuu erityisen vakavia vaikutuksia; ottaa huomioon, että Pohjois-Afrikka tuo 60 prosenttia vehnästään ja muista ravintokasveistaan Ukrainasta ja Venäjältä ja että useissa Afrikan maissa on pulaa tuontilannoitteista; ottaa huomioon, että Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan toimitusketjuihin aiheuttamat häiriöt voivat synnyttää elintarvikemellakoita ja yhteiskunnallisia levottomuuksia;

| C. | katsoo, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta vuoteen 2030 mennessä on tultava EU:n ja Afrikan välisen yhteistyön keskeinen ohjenuora ja onnistumisen mittapuu, mukaan lukien kauppa- ja investointisuhteiden panos köyhyyden torjuntaan; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta vuoteen 2030 mennessä on tultava EU:n ja Afrikan välisen yhteistyön keskeinen ohjenuora ja onnistumisen mittapuu, mukaan lukien kauppa- ja investointisuhteiden panos köyhyyden torjuntaan;

| D. | katsoo, että muuttoliike on osa kestävän kehityksen tavoitetta 10.7, jossa pyritään mahdollistamaan ihmisten rauhallinen, turvallinen, järjestelmällinen ja vastuullinen siirtolaisuus ja liikkuvuus; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että muuttoliike on osa kestävän kehityksen tavoitetta 10.7, jossa pyritään mahdollistamaan ihmisten rauhallinen, turvallinen, järjestelmällinen ja vastuullinen siirtolaisuus ja liikkuvuus;

| E. | ottaa huomioon, että EU:n kauppapolitiikan uudelleentarkastelussa todetaan, että on strategisesti tärkeää syventää yhteistyötä Afrikan mantereen ja Afrikan valtioiden kanssa ehdottamalla useita toimintalinjoja, joilla vahvistetaan kauppa- ja talousyhteyksiä EU:n ja Afrikan välillä; ottaa huomioon, että Eurooppa ja Afrikka ovat naapurimaanosia ja niiden vauraus ja vakaus ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa, ja katsoo, että näitä on tuettava tiiviimmällä ja oikeudenmukaisemmalla taloudellisella yhdentymisellä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n kauppapolitiikan uudelleentarkastelussa todetaan, että on strategisesti tärkeää syventää yhteistyötä Afrikan mantereen ja Afrikan valtioiden kanssa ehdottamalla useita toimintalinjoja, joilla vahvistetaan kauppa- ja talousyhteyksiä EU:n ja Afrikan välillä; ottaa huomioon, että Eurooppa ja Afrikka ovat naapurimaanosia ja niiden vauraus ja vakaus ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa, ja katsoo, että näitä on tuettava tiiviimmällä ja oikeudenmukaisemmalla taloudellisella yhdentymisellä;

| F. | ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat maailman suurimmat kauppaa tukevan kehitysavun antajat 38 prosentin osuudellaan maailmanlaajuisesti annetusta avusta; ottaa huomioon, että Afrikka sai vuonna 2019 edelleen suurimman osuuden kauppaa tukevaa kehitysapua koskevista sitoumuksista; ottaa huomioon, että EU aikoo kasvattaa vähiten kehittyneille maille osoitettavan EU:n kauppaa tukevan kehitysavun osuutta auttaakseen kaksinkertaistamaan niiden osuuden maailmanlaajuisesta viennistä, sillä vähiten kehittyneiden maiden osuus maailmanlaajuisesta viennistä vuonna 2020 oli yksi prosentti ja niiden osuus EU:hun suuntautuvasta viennistä kaksi prosenttia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat maailman suurimmat kauppaa tukevan kehitysavun antajat 38 prosentin osuudellaan maailmanlaajuisesti annetusta avusta; ottaa huomioon, että Afrikka sai vuonna 2019 edelleen suurimman osuuden kauppaa tukevaa kehitysapua koskevista sitoumuksista; ottaa huomioon, että EU aikoo kasvattaa vähiten kehittyneille maille osoitettavan EU:n kauppaa tukevan kehitysavun osuutta auttaakseen kaksinkertaistamaan niiden osuuden maailmanlaajuisesta viennistä, sillä vähiten kehittyneiden maiden osuus maailmanlaajuisesta viennistä vuonna 2020 oli yksi prosentti ja niiden osuus EU:hun suuntautuvasta viennistä kaksi prosenttia;

| G. | katsoo, että EU:n olisi Afrikan kanssa tekemässään yhteistyössä edistettävä niin sanottua Team Europe -toimintamallia muun muassa lisäämällä koordinointia komission eri pääosastojen, Euroopan kehitysrahoituslaitosten, Euroopan vientitakuulaitosten, kaupallisten pankkien ja jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että EU:n olisi Afrikan kanssa tekemässään yhteistyössä edistettävä niin sanottua Team Europe -toimintamallia muun muassa lisäämällä koordinointia komission eri pääosastojen, Euroopan kehitysrahoituslaitosten, Euroopan vientitakuulaitosten, kaupallisten pankkien ja jäsenvaltioiden välillä;

| H. | ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat Afrikan tärkein kauppakumppani ja että vuonna 2021 kaupan arvo nousi 288 miljardiin euroon, kun se vuonna 2020 oli ollut covid-19-pandemian seurauksena alhainen, 225 miljardia euroa; ottaa huomioon, että kauppavaje EU:n kanssa pieneni 24 miljardista eurosta vuonna 2020 4 miljardiin euroon vuonna 2021; ottaa huomioon, että nykyisten kauppasopimusten ja EU:n kehittyville maille myöntämien yksipuolisten etuuksien nojalla 90 prosentilla Afrikan viennistä on tulliton ja kiintiötön pääsy EU:n sisämarkkinoille; toteaa, että Afrikasta EU:hun vuonna 2021 tuoduista tavaroista yli 65 prosenttia oli perushyödykkeitä, kuten elintarvikkeita ja juomia, raaka-aineita ja energiaa, kun taas EU:sta Afrikkaan vuonna 2021 viedyistä tavaroista 68 prosenttia oli tehdasvalmisteita; toteaa, että tämä kaupparakenne heijastaa asianomaisten talouksien rakenteellista epätasapainoa ja keskinäistä riippuvuutta ja pitää siten Afrikan mantereen globaalien arvoketjujen vähempiarvoisessa päässä; ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat jo pitkään olleet merkittävin investointien, julkisen kehitysavun, humanitaarisen avun ja turvallisuusrahoituksen lähde Afrikassa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat Afrikan tärkein kauppakumppani ja että vuonna 2021 kaupan arvo nousi 288 miljardiin euroon, kun se vuonna 2020 oli ollut covid-19-pandemian seurauksena alhainen, 225 miljardia euroa; ottaa huomioon, että kauppavaje EU:n kanssa pieneni 24 miljardista eurosta vuonna 2020 4 miljardiin euroon vuonna 2021; ottaa huomioon, että nykyisten kauppasopimusten ja EU:n kehittyville maille myöntämien yksipuolisten etuuksien nojalla 90 prosentilla Afrikan viennistä on tulliton ja kiintiötön pääsy EU:n sisämarkkinoille; toteaa, että Afrikasta EU:hun vuonna 2021 tuoduista tavaroista yli 65 prosenttia oli perushyödykkeitä, kuten elintarvikkeita ja juomia, raaka-aineita ja energiaa, kun taas EU:sta Afrikkaan vuonna 2021 viedyistä tavaroista 68 prosenttia oli tehdasvalmisteita; toteaa, että tämä kaupparakenne heijastaa asianomaisten talouksien rakenteellista epätasapainoa ja keskinäistä riippuvuutta ja pitää siten Afrikan mantereen globaalien arvoketjujen vähempiarvoisessa päässä; ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat jo pitkään olleet merkittävin investointien, julkisen kehitysavun, humanitaarisen avun ja turvallisuusrahoituksen lähde Afrikassa;

| I. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltain Afrikan kanssa käymän tavarakaupan arvo oli vuonna 2021 viennin osalta noin 26,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja tuonnin osalta 37,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja näiden yhteenlaskettu arvo oli 64,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria; ottaa huomioon, että huolimatta Yhdysvaltojen edellisen hallinnon käynnistämästä Prosper Africa -aloitteesta Yhdysvaltojen kauppa Saharan eteläpuolisen Afrikan kanssa polkee paikallaan ja on vain yksi prosentti kaikesta Yhdysvaltojen tavarakaupasta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltain Afrikan kanssa käymän tavarakaupan arvo oli vuonna 2021 viennin osalta noin 26,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja tuonnin osalta 37,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja näiden yhteenlaskettu arvo oli 64,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria; ottaa huomioon, että huolimatta Yhdysvaltojen edellisen hallinnon käynnistämästä Prosper Africa -aloitteesta Yhdysvaltojen kauppa Saharan eteläpuolisen Afrikan kanssa polkee paikallaan ja on vain yksi prosentti kaikesta Yhdysvaltojen tavarakaupasta;

| J. | ottaa huomioon, että Afrikan osuus maailmankaupasta on vähentynyt tasaisesti 50:n viime vuoden aikana ja on YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin mukaan 2,9 prosenttia; ottaa huomioon, että maanosa on erittäin riippuvainen tuonnista ja hyödykepohjaisesta luonnonvarojen viennistä; ottaa huomioon, että alueiden välisen kaupan osuus on vain 14,4 prosenttia koko mantereella käytävästä kaupasta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Afrikan osuus maailmankaupasta on vähentynyt tasaisesti 50:n viime vuoden aikana ja on YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin mukaan 2,9 prosenttia; ottaa huomioon, että maanosa on erittäin riippuvainen tuonnista ja hyödykepohjaisesta luonnonvarojen viennistä; ottaa huomioon, että alueiden välisen kaupan osuus on vain 14,4 prosenttia koko mantereella käytävästä kaupasta;

| K. | ottaa huomioon, että Afrikan kehityspankki arvioi luonnonvarojen laittoman kaupan taloudellisiksi kustannuksiksi 120 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa, mikä on viisi prosenttia Afrikan bruttokansantuotteesta (BKT) (13); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Afrikan kehityspankki arvioi luonnonvarojen laittoman kaupan taloudellisiksi kustannuksiksi 120 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa, mikä on viisi prosenttia Afrikan bruttokansantuotteesta (BKT) (13);

| L. | katsoo, että maanosan sisäisen kaupan taso Afrikassa on kaukana siitä, mitä se voisi olla, ja sen vahvistaminen on olennaisen tärkeää maanosan talouden kestävän rakenteellisen muutoksen kannalta; katsoo, että Afrikan mantereen vapaakauppa-alueen onnistunut ja tehokas täytäntöönpano on sekä Afrikan että Euroopan yksityisen sektorin etujen mukaista erityisesti siltä odotettujen talouskasvun ja työmahdollisuuksien vuoksi; ottaa huomioon, että AfCFTA:n voimaantulo 30. toukokuuta 2019 sekä sen mukaisen etuuskohtelukaupan käynnistäminen 1. tammikuuta 2021, joka on Afrikan unionin Agenda 2063 -toimintaohjelman mukaisen ensimmäisen kymmenvuotissuunnitelman (2014–2023) lippulaivahanke, ovat antaneet uutta pontta yleisafrikkalaisille kauppa- ja investointimahdollisuuksille ja lisänneet Euroopan ja Afrikan yhteenliitettävyyttä; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että maanosan sisäisen kaupan taso Afrikassa on kaukana siitä, mitä se voisi olla, ja sen vahvistaminen on olennaisen tärkeää maanosan talouden kestävän rakenteellisen muutoksen kannalta; katsoo, että Afrikan mantereen vapaakauppa-alueen onnistunut ja tehokas täytäntöönpano on sekä Afrikan että Euroopan yksityisen sektorin etujen mukaista erityisesti siltä odotettujen talouskasvun ja työmahdollisuuksien vuoksi; ottaa huomioon, että AfCFTA:n voimaantulo 30. toukokuuta 2019 sekä sen mukaisen etuuskohtelukaupan käynnistäminen 1. tammikuuta 2021, joka on Afrikan unionin Agenda 2063 -toimintaohjelman mukaisen ensimmäisen kymmenvuotissuunnitelman (2014–2023) lippulaivahanke, ovat antaneet uutta pontta yleisafrikkalaisille kauppa- ja investointimahdollisuuksille ja lisänneet Euroopan ja Afrikan yhteenliitettävyyttä;

| M. | ottaa huomioon, että AfCFTA:sta tulee osallistuvien maiden, joihin tällä hetkellä kuuluu 54 AU:n 55 jäsenvaltiosta, määrällä mitattuna maailman suurin vapaakauppa-alue ja sen luomilla markkinoilla asuu 1,2 miljardia ihmistä, myös nopeasti kasvava keskiluokka; toteaa, että näiden maiden yhteenlaskettu BKT on kolme biljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mikä tekee siitä maailman kahdeksanneksi suurimman taloudellisen yhteenliittymän, ja kyseisen BKT:n odotetaan yli kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että Maailmanpankin mukaan Afrikan BKT voisi kasvaa vuosittain yhden prosentin, sen kokonaistyöllisyys 1,2 prosenttia ja Afrikan sisäinen kauppa 33 prosenttia; katsoo, että Afrikan mantereen vapaakauppa-alueen luominen on valtava mahdollisuus EU:lle mutta että sen onnistuminen riippuu myös suurelta osin sen kyvystä saada liikkeelle investointeja ja edistää kaupankäyntiä ja yritysten läsnäoloa Afrikassa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että AfCFTA:sta tulee osallistuvien maiden, joihin tällä hetkellä kuuluu 54 AU:n 55 jäsenvaltiosta, määrällä mitattuna maailman suurin vapaakauppa-alue ja sen luomilla markkinoilla asuu 1,2 miljardia ihmistä, myös nopeasti kasvava keskiluokka; toteaa, että näiden maiden yhteenlaskettu BKT on kolme biljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mikä tekee siitä maailman kahdeksanneksi suurimman taloudellisen yhteenliittymän, ja kyseisen BKT:n odotetaan yli kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että Maailmanpankin mukaan Afrikan BKT voisi kasvaa vuosittain yhden prosentin, sen kokonaistyöllisyys 1,2 prosenttia ja Afrikan sisäinen kauppa 33 prosenttia; katsoo, että Afrikan mantereen vapaakauppa-alueen luominen on valtava mahdollisuus EU:lle mutta että sen onnistuminen riippuu myös suurelta osin sen kyvystä saada liikkeelle investointeja ja edistää kaupankäyntiä ja yritysten läsnäoloa Afrikassa;

| N. | katsoo, että Afrikan mantereen vapaakauppa-alueella 90 prosentilta tullinimikkeistä on poistettava tullimaksut ja sitouduttava siihen, että muut kuin vähiten kehittyneet maat vapauttavat muiden kuin arkojen tuotteiden tullimaksut viideksi vuodeksi ja vähiten kehittyneet maat kymmeneksi vuodeksi; katsoo, että seitsemän prosenttia tullinimikkeistä on arkoja tuotteita ja muiden kuin vähiten kehittyneiden maiden on vapautettava arkojen tuotteiden tullimaksut kymmeneksi vuodeksi ja vähiten kehittyneiden maiden 13 vuodeksi; katsoo, että kolme prosenttia tullinimikkeistä voidaan jättää vapauttamisen ulkopuolelle; katsoo, että AfCFTA on tärkeä vaihe luovuttaessa Afrikassa käytävän virallisen kaupan nykyisestä mallista, jolle ovat ominaisia pitkät rajanylitysajat, laajamittaiset sääntelyvaatimukset ja korkeat verot; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että Afrikan mantereen vapaakauppa-alueella 90 prosentilta tullinimikkeistä on poistettava tullimaksut ja sitouduttava siihen, että muut kuin vähiten kehittyneet maat vapauttavat muiden kuin arkojen tuotteiden tullimaksut viideksi vuodeksi ja vähiten kehittyneet maat kymmeneksi vuodeksi; katsoo, että seitsemän prosenttia tullinimikkeistä on arkoja tuotteita ja muiden kuin vähiten kehittyneiden maiden on vapautettava arkojen tuotteiden tullimaksut kymmeneksi vuodeksi ja vähiten kehittyneiden maiden 13 vuodeksi; katsoo, että kolme prosenttia tullinimikkeistä voidaan jättää vapauttamisen ulkopuolelle; katsoo, että AfCFTA on tärkeä vaihe luovuttaessa Afrikassa käytävän virallisen kaupan nykyisestä mallista, jolle ovat ominaisia pitkät rajanylitysajat, laajamittaiset sääntelyvaatimukset ja korkeat verot;

| O. | ottaa huomioon, että AfCFTA:n tavoitteena on olla kauppaa vapauttavan välineen lisäksi osallistavan kasvun ja kestävän kehityksen mahdollistaja Agenda 2063 -toimintaohjelman mukaisesti; toteaa, että AfCFTA:n tehokas ja koordinoitu täytäntöönpano maanosan laajuisena järjestelmänä on olennaisen tärkeää Afrikan sisäisen kaupan edistämiseksi ja että se on merkittävä haaste, sillä kauppasopimuksista, alueellisista talousyhteisöistä ja tulliliitoista johtuvat eri tasot ja sitoumukset edellyttävät laajoja toimenpiteitä rajatylittävän liikenneinfrastruktuurin kehittämiseksi ja kaupan helpottamisen tehostamiseksi, jotta voidaan paremmin mahdollistaa rajatylittävät arvoketjut; katsoo, että hallintouudistukset, joiden kohteena ovat kaupankäynnin helpottaminen, tullien ulkopuoliset kaupan esteet, yhteisten teknisten ja terveyteen liittyvien tuotestandardien ja työvoimalainsäädännön noudattaminen sekä kaupan suoja- ja turvatoimet, ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan saavuttaa Afrikan unionin pyrkimykset ja jotta AfCFTA:sta saadaan tehokas ja ennakoitava järjestelmä; ottaa huomioon, että kaikkien kauppasopimusten tapaan AfCFTA:sta koituu sekä myönteisiä että kielteisiä vaikutuksia ja että on olennaisen tärkeää saada käyttöön asianmukaisia tukitoimenpiteitä, joilla voidaan vähentää mahdollisia haittavaikutuksia ja varmistaa, että AfCFTA voi myötävaikuttaa pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) edistämiseen, ja erityisesti varmistaa, että naisten ja nuorten johtamat yritykset voivat hyötyä uusista mahdollisuuksista; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että AfCFTA:n tavoitteena on olla kauppaa vapauttavan välineen lisäksi osallistavan kasvun ja kestävän kehityksen mahdollistaja Agenda 2063 -toimintaohjelman mukaisesti; toteaa, että AfCFTA:n tehokas ja koordinoitu täytäntöönpano maanosan laajuisena järjestelmänä on olennaisen tärkeää Afrikan sisäisen kaupan edistämiseksi ja että se on merkittävä haaste, sillä kauppasopimuksista, alueellisista talousyhteisöistä ja tulliliitoista johtuvat eri tasot ja sitoumukset edellyttävät laajoja toimenpiteitä rajatylittävän liikenneinfrastruktuurin kehittämiseksi ja kaupan helpottamisen tehostamiseksi, jotta voidaan paremmin mahdollistaa rajatylittävät arvoketjut; katsoo, että hallintouudistukset, joiden kohteena ovat kaupankäynnin helpottaminen, tullien ulkopuoliset kaupan esteet, yhteisten teknisten ja terveyteen liittyvien tuotestandardien ja työvoimalainsäädännön noudattaminen sekä kaupan suoja- ja turvatoimet, ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan saavuttaa Afrikan unionin pyrkimykset ja jotta AfCFTA:sta saadaan tehokas ja ennakoitava järjestelmä; ottaa huomioon, että kaikkien kauppasopimusten tapaan AfCFTA:sta koituu sekä myönteisiä että kielteisiä vaikutuksia ja että on olennaisen tärkeää saada käyttöön asianmukaisia tukitoimenpiteitä, joilla voidaan vähentää mahdollisia haittavaikutuksia ja varmistaa, että AfCFTA voi myötävaikuttaa pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) edistämiseen, ja erityisesti varmistaa, että naisten ja nuorten johtamat yritykset voivat hyötyä uusista mahdollisuuksista;

| P. | katsoo, että kaupankäynnin ja erityisesti alkuperä- ja kumulaatiosääntöjen osalta EU:n moninaiset järjestelyt Afrikan maiden kanssa ovat johtaneet Afrikan maanosan hajautumiseen ja luoneet siten tulleihin liittyviä esteitä ja haitanneet rajatylittävien arvoketjujen rakentamista Afrikan mantereen vapaakauppa-alueella; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että kaupankäynnin ja erityisesti alkuperä- ja kumulaatiosääntöjen osalta EU:n moninaiset järjestelyt Afrikan maiden kanssa ovat johtaneet Afrikan maanosan hajautumiseen ja luoneet siten tulleihin liittyviä esteitä ja haitanneet rajatylittävien arvoketjujen rakentamista Afrikan mantereen vapaakauppa-alueella;

| Q. | ottaa huomioon, että Afrikan valtiot eivät ole keskenään samanlaisia; toteaa, että Afrikan maanosa on erityisen altis ulkoisille häiriöille, koska se on erittäin riippuvainen paitsi ulkoisista rahoitusvaroista ja tuloista, kuten ulkomailta tulevista rahalähetyksistä, ulkomaisista suorista investoinneista, matkailusta ja ulkopuolisesta avusta, myös tehdasvalmisteiden tuonnista; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Afrikan valtiot eivät ole keskenään samanlaisia; toteaa, että Afrikan maanosa on erityisen altis ulkoisille häiriöille, koska se on erittäin riippuvainen paitsi ulkoisista rahoitusvaroista ja tuloista, kuten ulkomailta tulevista rahalähetyksistä, ulkomaisista suorista investoinneista, matkailusta ja ulkopuolisesta avusta, myös tehdasvalmisteiden tuonnista;

| R. | toteaa, että Afrikka on toivon ja mahdollisuuksien maanosa ja että yhä useammat nuoret afrikkalaiset pitävät sitä sellaisena; ottaa huomioon, että Afrikka on maailman nuorin maanosa ja väestön mediaani-ikä on 19,8 vuotta ja 60 prosenttia väestöstä on alle 25-vuotiaita; ottaa huomioon, että vuoteen 2050 mennessä Afrikan väestömäärä kaksinkertaistuu noin 1,2 miljardista noin 2,4 miljardiin ja että vuoteen 2050 mennessä 50 prosenttia maailman alle 25-vuotiaasta väestöstä on Afrikassa, ja toteaa, että tämä on merkittävä haaste Afrikan maiden talouksille ja demokraattiselle hallinnolle ja vaikuttaa geopolitiikkaan, maailmankauppaan ja muuttoliikkeeseen; ottaa huomioon, että Afrikassa on tällä hetkellä neljä kertaa enemmän lapsia kuin Euroopassa ja että 70 prosenttia Saharan eteläpuolisen Afrikan väestöstä on alle 30-vuotiaita; toteaa, että väestömäärän kasvu ja keskiluokkaan kuuluvien määrän kasvu edellyttävät elintarviketarjonnan suhteellista lisäämistä, minkä vuoksi maatalouselintarvikealan olisi avattava taloudellisia ja työllistymismahdollisuuksia nuorille afrikkalaisille, joiden osallistuminen alalle on myös olennaisen tärkeää sukupolvenvaihdoksen varmistamiseksi ja maatalouselintarvikejärjestelmän uudistamiseksi; ottaa huomioon, että Afrikan nuoret tarvitsevat laadukasta koulutusta sekä työ- ja yritysmahdollisuuksia voidakseen myötävaikuttaa maidensa kasvuun ja kestävään kehitykseen; ottaa huomioon, että Euroopan väestö ikääntyy ja että monilta talouden aloilta tulee jo tietoja laadukkaan työvoiman puutteesta ja ongelmista oppisopimuskoulutettavien löytämisessä; katsoo, että Afrikan naisten ja nuorten taloudellisen aseman vahvistaminen edistää talouskasvua ja parantaa heidän yhteiskunnallista asemaansa; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että Afrikka on toivon ja mahdollisuuksien maanosa ja että yhä useammat nuoret afrikkalaiset pitävät sitä sellaisena; ottaa huomioon, että Afrikka on maailman nuorin maanosa ja väestön mediaani-ikä on 19,8 vuotta ja 60 prosenttia väestöstä on alle 25-vuotiaita; ottaa huomioon, että vuoteen 2050 mennessä Afrikan väestömäärä kaksinkertaistuu noin 1,2 miljardista noin 2,4 miljardiin ja että vuoteen 2050 mennessä 50 prosenttia maailman alle 25-vuotiaasta väestöstä on Afrikassa, ja toteaa, että tämä on merkittävä haaste Afrikan maiden talouksille ja demokraattiselle hallinnolle ja vaikuttaa geopolitiikkaan, maailmankauppaan ja muuttoliikkeeseen; ottaa huomioon, että Afrikassa on tällä hetkellä neljä kertaa enemmän lapsia kuin Euroopassa ja että 70 prosenttia Saharan eteläpuolisen Afrikan väestöstä on alle 30-vuotiaita; toteaa, että väestömäärän kasvu ja keskiluokkaan kuuluvien määrän kasvu edellyttävät elintarviketarjonnan suhteellista lisäämistä, minkä vuoksi maatalouselintarvikealan olisi avattava taloudellisia ja työllistymismahdollisuuksia nuorille afrikkalaisille, joiden osallistuminen alalle on myös olennaisen tärkeää sukupolvenvaihdoksen varmistamiseksi ja maatalouselintarvikejärjestelmän uudistamiseksi; ottaa huomioon, että Afrikan nuoret tarvitsevat laadukasta koulutusta sekä työ- ja yritysmahdollisuuksia voidakseen myötävaikuttaa maidensa kasvuun ja kestävään kehitykseen; ottaa huomioon, että Euroopan väestö ikääntyy ja että monilta talouden aloilta tulee jo tietoja laadukkaan työvoiman puutteesta ja ongelmista oppisopimuskoulutettavien löytämisessä; katsoo, että Afrikan naisten ja nuorten taloudellisen aseman vahvistaminen edistää talouskasvua ja parantaa heidän yhteiskunnallista asemaansa;

| S. | ottaa huomioon, että nälän poistamista koskevan kestävän kehityksen tavoitteen päämääränä on poistaa nälkä vuoteen 2030 mennessä ja parantaa elintarviketurvaa ja ravitsemusta; ottaa huomioon, että edistyminen tämän tavoitteen saavuttamisessa on hidastunut viime vuosina ja että yli 800 miljoonaa ihmistä menee edelleen nukkumaan nälkäisenä joka yö; ottaa huomioon, että YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) on ennustanut, että nälästä kärsivien ihmisten määrä Afrikassa kasvaa merkittävästi 280 miljoonasta 300 miljoonaan vuoteen 2030 mennessä, jolloin Afrikka ja Aasia ovat ne kaksi aluetta, joilla aliravittujen ihmisten määrä on suurin; ottaa huomioon, että elintarviketurva on heikentynyt mantereella ja 21 prosenttia väestöstä kärsi aliravitsemuksesta vuonna 2020; ottaa huomioon, että YK:n ruokajärjestelmähuippukokouksessa vuonna 2021 todettiin, että näitä ei-toivottuja suuntauksia aiheuttavat jatkuvasti lisääntyvät ja kiivastuvat konfliktit, ilmaston vaihtelevuus ja sään ääri-ilmiöt, taloudelliset taantumat ja laskukaudet sekä suuri epätasa-arvoisuus, jota lisäsi vuoden 2020 taloudellinen taantuma, joka johtui pääasiassa covid-19-rajoitustoimista kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että nälän poistamista koskevan kestävän kehityksen tavoitteen päämääränä on poistaa nälkä vuoteen 2030 mennessä ja parantaa elintarviketurvaa ja ravitsemusta; ottaa huomioon, että edistyminen tämän tavoitteen saavuttamisessa on hidastunut viime vuosina ja että yli 800 miljoonaa ihmistä menee edelleen nukkumaan nälkäisenä joka yö; ottaa huomioon, että YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) on ennustanut, että nälästä kärsivien ihmisten määrä Afrikassa kasvaa merkittävästi 280 miljoonasta 300 miljoonaan vuoteen 2030 mennessä, jolloin Afrikka ja Aasia ovat ne kaksi aluetta, joilla aliravittujen ihmisten määrä on suurin; ottaa huomioon, että elintarviketurva on heikentynyt mantereella ja 21 prosenttia väestöstä kärsi aliravitsemuksesta vuonna 2020; ottaa huomioon, että YK:n ruokajärjestelmähuippukokouksessa vuonna 2021 todettiin, että näitä ei-toivottuja suuntauksia aiheuttavat jatkuvasti lisääntyvät ja kiivastuvat konfliktit, ilmaston vaihtelevuus ja sään ääri-ilmiöt, taloudelliset taantumat ja laskukaudet sekä suuri epätasa-arvoisuus, jota lisäsi vuoden 2020 taloudellinen taantuma, joka johtui pääasiassa covid-19-rajoitustoimista kaikkialla maailmassa;

| T. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikkeneminen ovat perustavanlaatuisia uhkia Afrikalle, EU:lle ja koko maailmalle ja edellyttävät yhteistä reagointikykyä ja merkittäviä investointeja häiriönsietokykyyn; katsoo, että EU:n ja Afrikan kauppasuhteilla on ratkaisevan tärkeä rooli käsiteltäessä ilmastosiirtymää ja edistettäessä yhteisiä toimia kestävän kasvun, osallistavan talouskehityksen ja julkisten hyödykkeiden saatavuuden saavuttamiseksi, erityisesti edistämällä kestäviä toimitusketjuja ja kaupan monipuolistamista, kun siirrytään vähähiiliseen talouteen; ottaa huomioon, että EU on sitoutunut tekemään itsestään ensimmäisen ilmastoneutraalin maanosan vuoteen 2050 mennessä ja irrottamaan talouskasvunsa luonnonvarojen käytöstä; ottaa huomioon, että Afrikan maiden osuus kasvihuonekaasupäästöistä on ollut ja on hyvin pieni riippumatta siitä, mitataanko sitä historiallisten, nykyisten vai odotettavissa olevien päästöjen perusteella ja yhteenlaskettuna vai henkeä kohtia, mutta tuotanto- ja kulutustottumukset sekä elämäntapa EU:ssa edistävät hyvinkin ilmastonmuutosta; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat katastrofaalisia erityisesti monissa Afrikan valtioissa ja osa näistä kuuluu niihin, joihin vaikutukset kohdistuvat pahiten; ottaa huomioon, että Saharan eteläpuolisessa Afrikassa sopeutumiskustannusten arvioidaan olevan 30–50 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli 2–3 prosenttia BKT:stä vuodessa seuraavan vuosikymmenen ajan, jotta voidaan välttää lisäkatastrofiavusta johtuvat vielä suuremmat kustannukset; ottaa huomioon, että ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 27. konferenssi (COP27) järjestetään Afrikan valtiossa Egyptissä vuonna 2022; katsoo, että siirtymän hiilettömään maailmaan on oltava oikeudenmukainen ja kohtuullinen; ottaa huomioon, että EU on ehdottanut, että energian saatavuudesta tehdään vihreän kehityksen ohjelmassa yksi Afrikan kanssa tehtävän yhteistyön pääpilareista; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikkeneminen ovat perustavanlaatuisia uhkia Afrikalle, EU:lle ja koko maailmalle ja edellyttävät yhteistä reagointikykyä ja merkittäviä investointeja häiriönsietokykyyn; katsoo, että EU:n ja Afrikan kauppasuhteilla on ratkaisevan tärkeä rooli käsiteltäessä ilmastosiirtymää ja edistettäessä yhteisiä toimia kestävän kasvun, osallistavan talouskehityksen ja julkisten hyödykkeiden saatavuuden saavuttamiseksi, erityisesti edistämällä kestäviä toimitusketjuja ja kaupan monipuolistamista, kun siirrytään vähähiiliseen talouteen; ottaa huomioon, että EU on sitoutunut tekemään itsestään ensimmäisen ilmastoneutraalin maanosan vuoteen 2050 mennessä ja irrottamaan talouskasvunsa luonnonvarojen käytöstä; ottaa huomioon, että Afrikan maiden osuus kasvihuonekaasupäästöistä on ollut ja on hyvin pieni riippumatta siitä, mitataanko sitä historiallisten, nykyisten vai odotettavissa olevien päästöjen perusteella ja yhteenlaskettuna vai henkeä kohtia, mutta tuotanto- ja kulutustottumukset sekä elämäntapa EU:ssa edistävät hyvinkin ilmastonmuutosta; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat katastrofaalisia erityisesti monissa Afrikan valtioissa ja osa näistä kuuluu niihin, joihin vaikutukset kohdistuvat pahiten; ottaa huomioon, että Saharan eteläpuolisessa Afrikassa sopeutumiskustannusten arvioidaan olevan 30–50 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli 2–3 prosenttia BKT:stä vuodessa seuraavan vuosikymmenen ajan, jotta voidaan välttää lisäkatastrofiavusta johtuvat vielä suuremmat kustannukset; ottaa huomioon, että ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 27. konferenssi (COP27) järjestetään Afrikan valtiossa Egyptissä vuonna 2022; katsoo, että siirtymän hiilettömään maailmaan on oltava oikeudenmukainen ja kohtuullinen; ottaa huomioon, että EU on ehdottanut, että energian saatavuudesta tehdään vihreän kehityksen ohjelmassa yksi Afrikan kanssa tehtävän yhteistyön pääpilareista;

| U. | ottaa huomioon, että EU ja AU ovat ilmoittaneet 150 miljardin euron suuruisesta afrikkalaiseurooppalaisesta investointipaketista, jonka kesto on kuusi vuotta ja jonka investointien määrä on keskimäärin 25 miljardia euroa vuodessa ja jolla tuetaan Agenda 2030:n ja AU:n Agenda 2063:n yhteisiä tavoitteita ja joka koostuu investointeja, terveyttä ja koulutusta koskevista osista; katsoo, että näillä investoinneilla ei saisi lisätä Afrikan maiden velkataakkaa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että EU ja AU ovat ilmoittaneet 150 miljardin euron suuruisesta afrikkalaiseurooppalaisesta investointipaketista, jonka kesto on kuusi vuotta ja jonka investointien määrä on keskimäärin 25 miljardia euroa vuodessa ja jolla tuetaan Agenda 2030:n ja AU:n Agenda 2063:n yhteisiä tavoitteita ja joka koostuu investointeja, terveyttä ja koulutusta koskevista osista; katsoo, että näillä investoinneilla ei saisi lisätä Afrikan maiden velkataakkaa;

| V. | ottaa huomioon, että noin 34 prosenttia afrikkalaisista kotitalouksista elää kansainvälisen köyhyysrajan alapuolella eli alle 1,90 Yhdysvaltain dollarilla päivässä ja että noin 0,0001 prosenttia maanosan väestöstä omistaa noin 40 prosenttia kokonaisvauraudesta; ottaa huomioon, että Afrikan maiden kehityksessä on edelleen suuria eroja; katsoo, että odotetun Afrikan nopean väestönkasvun vuoksi on entistä olennaisempaa varmistaa, että sitä tuetaan kestävällä kehityksellä, laadukkaalla koulutuksella ja ihmisarvoisten työpaikkojen luomisella; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että noin 34 prosenttia afrikkalaisista kotitalouksista elää kansainvälisen köyhyysrajan alapuolella eli alle 1,90 Yhdysvaltain dollarilla päivässä ja että noin 0,0001 prosenttia maanosan väestöstä omistaa noin 40 prosenttia kokonaisvauraudesta; ottaa huomioon, että Afrikan maiden kehityksessä on edelleen suuria eroja; katsoo, että odotetun Afrikan nopean väestönkasvun vuoksi on entistä olennaisempaa varmistaa, että sitä tuetaan kestävällä kehityksellä, laadukkaalla koulutuksella ja ihmisarvoisten työpaikkojen luomisella;

| W. | ottaa huomioon, että vain kolmasosalla Afrikan maista on ihmisarvoista työtä koskevia maaohjelmia, jotka ovat vakiintuneet päävälineeksi, jonka perusteella maille annetaan kunkin maan ensisijaisten tavoitteiden ja tulosten mukaan räätälöityä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) tukea; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että vain kolmasosalla Afrikan maista on ihmisarvoista työtä koskevia maaohjelmia, jotka ovat vakiintuneet päävälineeksi, jonka perusteella maille annetaan kunkin maan ensisijaisten tavoitteiden ja tulosten mukaan räätälöityä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) tukea;

| X. | ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt kestävää kaakaontuotantoa koskevan aloitteen, jota johtavat yhdessä komission kauppapolitiikan pääosasto ja kansainvälisten kumppanuuksien pääosasto ja jossa keskitytään Ghanaan ja Norsunluurannikkoon Kamerunin ollessa tarkkailija ja jonka päätavoitteena on varmistaa toimeentulon takaavat kestävät tulot viljelijöille, saada lapsityövoiman käyttö loppumaan kaakaon toimitusketjussa ja pysäyttää kaakaoviljelmien perustamisesta johtuva metsäkato; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt kestävää kaakaontuotantoa koskevan aloitteen, jota johtavat yhdessä komission kauppapolitiikan pääosasto ja kansainvälisten kumppanuuksien pääosasto ja jossa keskitytään Ghanaan ja Norsunluurannikkoon Kamerunin ollessa tarkkailija ja jonka päätavoitteena on varmistaa toimeentulon takaavat kestävät tulot viljelijöille, saada lapsityövoiman käyttö loppumaan kaakaon toimitusketjussa ja pysäyttää kaakaoviljelmien perustamisesta johtuva metsäkato;

| Y. | ottaa huomioon, että Unicefin ja ILO:n vuoden 2021 lapsityövoimaa koskevasta raportista käy ilmi, että lapsityövoiman käyttö on ollut Saharan eteläpuolisessa Afrikassa kasvussa vuodesta 2021 lähtien ja että tämä kasvava suuntaus jatkuu pandemian kaikkialle leviävien vaikutusten vuoksi; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Unicefin ja ILO:n vuoden 2021 lapsityövoimaa koskevasta raportista käy ilmi, että lapsityövoiman käyttö on ollut Saharan eteläpuolisessa Afrikassa kasvussa vuodesta 2021 lähtien ja että tämä kasvava suuntaus jatkuu pandemian kaikkialle leviävien vaikutusten vuoksi;

| Z. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja sen taloudelliset seuraukset jarruttivat kasvua kaikkialla Afrikassa vuonna 2020 ja ovat saattaneet ajaa 30 miljoonaa uutta ihmistä köyhyyteen ja pahentaa lapsityövoiman jo ennestään yleistä käyttöä; katsoo, että pandemian jälkeiset elpymispaketit kertovat toimintapoliittisen konsensuksen muutoksesta; katsoo, että valmiudet elpymisen tukemiseen julkisista varoista vaihtelevat alueittain, mikä saa aikaan välittömän riskin epätasa-arvon pahenemisesta; ottaa huomioon, että maaliskuussa 2022 täyden rokotussarjan saaneiden osuus Afrikassa oli vain 15 prosenttia (kun EU:ssa luku oli 73 prosenttia); ottaa huomioon, että miljoonia rokotteita joudutaan hävittämään ennen kuin ne voidaan käyttää köyhemmissä maissa, koska rokotteiden viimeinen käyttöpäivä on pian; ottaa huomioon, että EU ja AU ovat sitoutuneet tukemaan Afrikan terveysalan täysimittaista suvereniteettia, jotta maanosa pystyisi vastaamaan tuleviin kansanterveyttä koskeviin hätätilanteisiin, ja tukemaan tätä varten yhteistä ohjelmaa rokotteiden, lääkkeiden, diagnostiikan, terapeuttisten lääkkeiden ja terveystuotteiden valmistamiseksi Afrikassa, mukaan lukien tuotantokapasiteettiin tehtävien investointien, vapaaehtoisten teknologian siirtojen sekä sääntelykehyksen vahvistamisen kautta rokotteiden, diagnostiikan ja hoitojen tasapuolisen saatavuuden mahdollistamiseksi; toteaa, että parlamentti suhtautuu myönteisesti kaikkiin toimiin, joilla tuetaan Afrikan terveydenhuoltojärjestelmää ja maanosan terveysvalmiuksia; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja sen taloudelliset seuraukset jarruttivat kasvua kaikkialla Afrikassa vuonna 2020 ja ovat saattaneet ajaa 30 miljoonaa uutta ihmistä köyhyyteen ja pahentaa lapsityövoiman jo ennestään yleistä käyttöä; katsoo, että pandemian jälkeiset elpymispaketit kertovat toimintapoliittisen konsensuksen muutoksesta; katsoo, että valmiudet elpymisen tukemiseen julkisista varoista vaihtelevat alueittain, mikä saa aikaan välittömän riskin epätasa-arvon pahenemisesta; ottaa huomioon, että maaliskuussa 2022 täyden rokotussarjan saaneiden osuus Afrikassa oli vain 15 prosenttia (kun EU:ssa luku oli 73 prosenttia); ottaa huomioon, että miljoonia rokotteita joudutaan hävittämään ennen kuin ne voidaan käyttää köyhemmissä maissa, koska rokotteiden viimeinen käyttöpäivä on pian; ottaa huomioon, että EU ja AU ovat sitoutuneet tukemaan Afrikan terveysalan täysimittaista suvereniteettia, jotta maanosa pystyisi vastaamaan tuleviin kansanterveyttä koskeviin hätätilanteisiin, ja tukemaan tätä varten yhteistä ohjelmaa rokotteiden, lääkkeiden, diagnostiikan, terapeuttisten lääkkeiden ja terveystuotteiden valmistamiseksi Afrikassa, mukaan lukien tuotantokapasiteettiin tehtävien investointien, vapaaehtoisten teknologian siirtojen sekä sääntelykehyksen vahvistamisen kautta rokotteiden, diagnostiikan ja hoitojen tasapuolisen saatavuuden mahdollistamiseksi; toteaa, että parlamentti suhtautuu myönteisesti kaikkiin toimiin, joilla tuetaan Afrikan terveydenhuoltojärjestelmää ja maanosan terveysvalmiuksia;

| AA. | ottaa huomioon, että Afrikan kestävä ja osallistava elpyminen covid-19-pandemiasta edellyttää vuositasolla lisärahaa yksi biljoona Yhdysvaltain dollaria, ja toteaa, että tämän lisäksi on täytettävä kestävän kehityksen tavoitteiden rahoituksessa jo ennen kriisiä ollut 2,5 biljoonan Yhdysvaltain dollarin vuosittainen vaje; näkee lisärahoituksen merkittävänä investointimahdollisuutena; ottaa huomioon, että Euroopan investointipankki (EIP) on tehostanut toimiaan, joilla autetaan afrikkalaisia kumppaneita vastamaan covid-19-pandemiasta johtuvaan terveys- ja talouskriisiin, antamalla viisi miljardia euroa tukemaan yli 12 miljardin euron yksityisiä ja julkisia muutosinvestointeja koko Afrikassa vuonna 2020; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että Afrikan kestävä ja osallistava elpyminen covid-19-pandemiasta edellyttää vuositasolla lisärahaa yksi biljoona Yhdysvaltain dollaria, ja toteaa, että tämän lisäksi on täytettävä kestävän kehityksen tavoitteiden rahoituksessa jo ennen kriisiä ollut 2,5 biljoonan Yhdysvaltain dollarin vuosittainen vaje; näkee lisärahoituksen merkittävänä investointimahdollisuutena; ottaa huomioon, että Euroopan investointipankki (EIP) on tehostanut toimiaan, joilla autetaan afrikkalaisia kumppaneita vastamaan covid-19-pandemiasta johtuvaan terveys- ja talouskriisiin, antamalla viisi miljardia euroa tukemaan yli 12 miljardin euron yksityisiä ja julkisia muutosinvestointeja koko Afrikassa vuonna 2020;

| AB. | ottaa huomioon, että EU:n ja AU:n kuudennessa huippukokouksessa korostettiin, että Maailman kauppajärjestön (WTO) on kiireellisesti osallistuttava pandemian torjuntaan ja maailmantalouden elvyttämiseen, ja sitoutettiin osapuolet tekemään rakentavaa yhteistyötä, jotta WTO:n pandemian johdosta toteuttamista kokonaisvaltaisista toimista päästäisiin sopimukseen, joka sisältää kauppaan sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät näkökohdat; ottaa huomioon, että Euroopan komissio ja Yhdysvaltojen, Intian ja Etelä-Afrikan hallitukset ovat päässeet WTO:ssa WTO:n jäsenvaltioille esitettävään kompromissiehdotukseen, joka helpottaisi tiettyjen teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien sääntöjen, erityisesti tiettyjen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn WTO:n sopimuksen (TRIPS-sopimus) mukaisten pakkolisensointimääräysten, tiettyjen perusteiden soveltamista, vaikka siihen ei vielä sisälly määräyksiä diagnostiikasta, laitteista ja hoidoista, kuten Afrikan valtiot ovat vaatineet; ottaa huomioon, että laajempaa keskustelua ei ole vielä aloitettu; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että EU:n ja AU:n kuudennessa huippukokouksessa korostettiin, että Maailman kauppajärjestön (WTO) on kiireellisesti osallistuttava pandemian torjuntaan ja maailmantalouden elvyttämiseen, ja sitoutettiin osapuolet tekemään rakentavaa yhteistyötä, jotta WTO:n pandemian johdosta toteuttamista kokonaisvaltaisista toimista päästäisiin sopimukseen, joka sisältää kauppaan sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät näkökohdat; ottaa huomioon, että Euroopan komissio ja Yhdysvaltojen, Intian ja Etelä-Afrikan hallitukset ovat päässeet WTO:ssa WTO:n jäsenvaltioille esitettävään kompromissiehdotukseen, joka helpottaisi tiettyjen teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien sääntöjen, erityisesti tiettyjen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn WTO:n sopimuksen (TRIPS-sopimus) mukaisten pakkolisensointimääräysten, tiettyjen perusteiden soveltamista, vaikka siihen ei vielä sisälly määräyksiä diagnostiikasta, laitteista ja hoidoista, kuten Afrikan valtiot ovat vaatineet; ottaa huomioon, että laajempaa keskustelua ei ole vielä aloitettu;

| AC. | ottaa huomioon, että biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) seminaariraportissa luonnon monimuotoisuudesta ja pandemioista todetaan, että pandemiariskiä voidaan pienentää merkittävästi vähentämällä biologisen monimuotoisuuden vähenemistä aiheuttavaa ihmisen toimintaa, parantamalla suojelualueiden suojelua ja toteuttamalla toimenpiteitä, joilla vähennetään biologisesti monimuotoisten alueiden kestämätöntä käyttöä; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) seminaariraportissa luonnon monimuotoisuudesta ja pandemioista todetaan, että pandemiariskiä voidaan pienentää merkittävästi vähentämällä biologisen monimuotoisuuden vähenemistä aiheuttavaa ihmisen toimintaa, parantamalla suojelualueiden suojelua ja toteuttamalla toimenpiteitä, joilla vähennetään biologisesti monimuotoisten alueiden kestämätöntä käyttöä;

| AD. | ottaa huomioon, että Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan noin 60 prosenttia alhaisen tulotason maista on suuressa vaarassa joutua velkaongelmiin tai on jo velkaongelmaisia covid-19-kriisin seurauksena, kun vuonna 2015 tämä osuus oli alle 30 prosenttia; ottaa huomioon, että sekä Euroopan että Afrikan erittäin velkaantuneiden maiden on erittäin vaikeaa saada kipeästi kaivattuja investointeja taloudellisen kehityksen edellytyksiin, kuten pätevään työvoimaan ja nykyaikaiseen infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan noin 60 prosenttia alhaisen tulotason maista on suuressa vaarassa joutua velkaongelmiin tai on jo velkaongelmaisia covid-19-kriisin seurauksena, kun vuonna 2015 tämä osuus oli alle 30 prosenttia; ottaa huomioon, että sekä Euroopan että Afrikan erittäin velkaantuneiden maiden on erittäin vaikeaa saada kipeästi kaivattuja investointeja taloudellisen kehityksen edellytyksiin, kuten pätevään työvoimaan ja nykyaikaiseen infrastruktuuriin;

| AE. | ottaa huomioon, että AfCFTA:n sihteeristö on perustanut yhden miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisen rahaston (AfCFTA Adjustment Fund), jota rahoittaa African Export-Import Bank -pankki (Afreximbank) ja jonka tarkoituksena on tukea maita, jotka menettävät lyhyellä aikavälillä tuloja tullitariffien alentamisen tai poistamisen seurauksena; ottaa huomioon, että AfCFTA:n sihteeristön arvion mukaan todellinen tarve on noin seitsemän miljardia Yhdysvaltain dollaria; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että AfCFTA:n sihteeristö on perustanut yhden miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisen rahaston (AfCFTA Adjustment Fund), jota rahoittaa African Export-Import Bank -pankki (Afreximbank) ja jonka tarkoituksena on tukea maita, jotka menettävät lyhyellä aikavälillä tuloja tullitariffien alentamisen tai poistamisen seurauksena; ottaa huomioon, että AfCFTA:n sihteeristön arvion mukaan todellinen tarve on noin seitsemän miljardia Yhdysvaltain dollaria;

| AF. | ottaa huomioon, että EU on maailman suurin maatalouselintarvikkeiden tuoja ja viejä; ottaa huomioon, että vaikka Afrikassa on maailman viljelyskelpoisin maa, AU:n maat ovat elintarvikkeiden nettotuojia ja viljelijät tuottavat vähemmän kuin pystyisivät, ja toteaa, että tämä johtuu osittain siitä, että tietyt Euroopassa noudatettavat politiikat ja käytännöt vaikuttavat hintoihin, joita afrikkalaiset viljelijät voivat saada tuotteistaan paikallisilla markkinoilla, ja tätä vaikutusta lisäävät tullimaksut, joiden vuoksi Afrikassa jalostettujen elintarvikkeiden vienti ei ole kilpailukykyistä; ottaa huomioon, että yhteisestä maatalouspolitiikasta tuettu EU:n maitojauheen vienti Länsi-Afrikkaan on lisääntynyt ja että viennin kolminkertaistuminen sen jälkeen, kun EU poisti maitokiintiönsä vuonna 2015, on aiheuttanut vakavia seurauksia monille paikallisille karjankasvattajille ja viljelijöille, joiden maidon hinnat eivät pysty kilpailemaan maitojauheen erittäin alhaisten hintojen kanssa; katsoo, että elintarvikkeiden ja muiden maataloustuotteiden EU:n ja Afrikan viennin ja tuonnin olisi perustuttava siihen, että noudatetaan EU:n ja Afrikan maataloustuotteiden kauppaa koskevia oikeudenmukaisia ehtoja, ja katsoo, että olisi varmistettava, että maataloustuotteiden vienti ei ole ristiriidassa Afrikan elintarvikealan häiriönsietokyvyn parantamista koskevan tavoitteen kanssa; katsoo, että jotta molemmilla mantereilla voitaisiin edistää kestävää maataloutta, Afrikassa ja Euroopassa olisi tehtävä tilaa sellaisille maatalousuudistuksen malleille, joilla taataan viljelijöiden ihmisarvo, vahvistetaan kansallista ja alueellista häiriönsietokykyä ja saadaan molemmissa maanosissa liikkeelle potentiaali varmistaa runsas ravinto ja tulla elintarvikeomavaraiseksi sekä edistää elintarviketurvaa muilla maailman alueilla; ottaa huomioon, että perheviljelyn osuus maanosassa on jopa 70 prosenttia elintarviketarjonnasta, joka menee tällä hetkellä afrikkalaisten käyttöön vientiin viljelyn sijasta; ottaa huomioon, että YK:n kehitysohjelman Afrikan inhimillisen kehityksen raportin 2016 mukaan sukupuolten epätasa-arvo maksaa Saharan eteläpuoliselle Afrikalle 6 prosenttia alueen BKT:stä ja vaarantaa maanosan pyrkimykset osallistavaan inhimilliseen kehitykseen ja talouskasvuun; toteaa, että naisten tasa-arvoisella pääsyllä maatalouden tuotantopanoksiin voitaisiin lisätä viljantuotantoa jopa 19 prosenttia, kasvattaa maatalouden ja yleistä BKT:tä ja pelastaa satoja tuhansia ihmisiä köyhyydestä (14); |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että EU on maailman suurin maatalouselintarvikkeiden tuoja ja viejä; ottaa huomioon, että vaikka Afrikassa on maailman viljelyskelpoisin maa, AU:n maat ovat elintarvikkeiden nettotuojia ja viljelijät tuottavat vähemmän kuin pystyisivät, ja toteaa, että tämä johtuu osittain siitä, että tietyt Euroopassa noudatettavat politiikat ja käytännöt vaikuttavat hintoihin, joita afrikkalaiset viljelijät voivat saada tuotteistaan paikallisilla markkinoilla, ja tätä vaikutusta lisäävät tullimaksut, joiden vuoksi Afrikassa jalostettujen elintarvikkeiden vienti ei ole kilpailukykyistä; ottaa huomioon, että yhteisestä maatalouspolitiikasta tuettu EU:n maitojauheen vienti Länsi-Afrikkaan on lisääntynyt ja että viennin kolminkertaistuminen sen jälkeen, kun EU poisti maitokiintiönsä vuonna 2015, on aiheuttanut vakavia seurauksia monille paikallisille karjankasvattajille ja viljelijöille, joiden maidon hinnat eivät pysty kilpailemaan maitojauheen erittäin alhaisten hintojen kanssa; katsoo, että elintarvikkeiden ja muiden maataloustuotteiden EU:n ja Afrikan viennin ja tuonnin olisi perustuttava siihen, että noudatetaan EU:n ja Afrikan maataloustuotteiden kauppaa koskevia oikeudenmukaisia ehtoja, ja katsoo, että olisi varmistettava, että maataloustuotteiden vienti ei ole ristiriidassa Afrikan elintarvikealan häiriönsietokyvyn parantamista koskevan tavoitteen kanssa; katsoo, että jotta molemmilla mantereilla voitaisiin edistää kestävää maataloutta, Afrikassa ja Euroopassa olisi tehtävä tilaa sellaisille maatalousuudistuksen malleille, joilla taataan viljelijöiden ihmisarvo, vahvistetaan kansallista ja alueellista häiriönsietokykyä ja saadaan molemmissa maanosissa liikkeelle potentiaali varmistaa runsas ravinto ja tulla elintarvikeomavaraiseksi sekä edistää elintarviketurvaa muilla maailman alueilla; ottaa huomioon, että perheviljelyn osuus maanosassa on jopa 70 prosenttia elintarviketarjonnasta, joka menee tällä hetkellä afrikkalaisten käyttöön vientiin viljelyn sijasta; ottaa huomioon, että YK:n kehitysohjelman Afrikan inhimillisen kehityksen raportin 2016 mukaan sukupuolten epätasa-arvo maksaa Saharan eteläpuoliselle Afrikalle 6 prosenttia alueen BKT:stä ja vaarantaa maanosan pyrkimykset osallistavaan inhimilliseen kehitykseen ja talouskasvuun; toteaa, että naisten tasa-arvoisella pääsyllä maatalouden tuotantopanoksiin voitaisiin lisätä viljantuotantoa jopa 19 prosenttia, kasvattaa maatalouden ja yleistä BKT:tä ja pelastaa satoja tuhansia ihmisiä köyhyydestä (14);

| AG. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 puutteellisesta elintarviketurvasta kärsivien ihmisten määrä oli 40 prosenttia suurempi kuin edellisenä vuonna; katsoo, että Ukrainan sota osoittaa elintarviketurvan ja maailmanmarkkinoiden sidokset sekä sen, että joidenkin Afrikan maiden elintarviketuonti on riippuvaista pienestä vientimaiden tai -alueiden määrästä; katsoo, että liiallinen riippuvuus voi tehdä maista alttiita ulkoisille häiriöille; ottaa huomioon, että 24. maaliskuuta 2022 pidetyssä G7-huippukokouksessa esiteltiin elintarvikkeiden ja maatalouden häiriönsietokyvyn parantamiseen tähtäävä aloite Food & Agriculture Resilience Mission (FARM) sekä konkreettisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan elintarviketurva koko maailmassa ja erityisesti Afrikan maissa, joihin Ukrainan sodasta johtuvat elintarviketuotannon häiriöt vaikuttavat eniten; ottaa huomioon, että Kansainvälisen valuuttarahaston kotitalouksille tekemistä kyselyistä kävi ilmi, että varhaisvaroitusjärjestelmien ja elintarvikehintoja ja säätä koskevien tietojen saatavuuden lisääminen, olkoonkin vaikka vain teksti- tai ääniviestillä, jolla viljelijöille ilmoitetaan, milloin viljelykasveja kannattaa istuttaa, kastella tai lannoittaa, jolloin voidaan harjoittaa ilmastoälykästä maataloutta, voi vähentää puutteellisen elintarviketurvan riskiä 30 prosenttiyksiköllä; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 puutteellisesta elintarviketurvasta kärsivien ihmisten määrä oli 40 prosenttia suurempi kuin edellisenä vuonna; katsoo, että Ukrainan sota osoittaa elintarviketurvan ja maailmanmarkkinoiden sidokset sekä sen, että joidenkin Afrikan maiden elintarviketuonti on riippuvaista pienestä vientimaiden tai -alueiden määrästä; katsoo, että liiallinen riippuvuus voi tehdä maista alttiita ulkoisille häiriöille; ottaa huomioon, että 24. maaliskuuta 2022 pidetyssä G7-huippukokouksessa esiteltiin elintarvikkeiden ja maatalouden häiriönsietokyvyn parantamiseen tähtäävä aloite Food & Agriculture Resilience Mission (FARM) sekä konkreettisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan elintarviketurva koko maailmassa ja erityisesti Afrikan maissa, joihin Ukrainan sodasta johtuvat elintarviketuotannon häiriöt vaikuttavat eniten; ottaa huomioon, että Kansainvälisen valuuttarahaston kotitalouksille tekemistä kyselyistä kävi ilmi, että varhaisvaroitusjärjestelmien ja elintarvikehintoja ja säätä koskevien tietojen saatavuuden lisääminen, olkoonkin vaikka vain teksti- tai ääniviestillä, jolla viljelijöille ilmoitetaan, milloin viljelykasveja kannattaa istuttaa, kastella tai lannoittaa, jolloin voidaan harjoittaa ilmastoälykästä maataloutta, voi vähentää puutteellisen elintarviketurvan riskiä 30 prosenttiyksiköllä;

| AH. | ottaa huomioon, että matalan ja keskitulon maiden mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset koko Afrikassa kärsivät Afrikan sisäisessä kaupassa huomattavista kaupankäyntikuluista ja viipeistä, joita aiheuttavat pankkien väliset vähäiset rajatylittävät suhteet, ulkomaanvaluuttojen saatavuus, välittäjien korkeat palvelukustannukset ja se, että sekä osto- että myyntivaluutat on arvostettava suhteessa dollariin; katsoo, että tekninen kehitys ja yhteistyö keskuspankkien väillä, kuten Afrikan laajuisessa maksu- ja selvitysjärjestelmässä, voi tarjota ratkaisun tähän ongelmaan; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että matalan ja keskitulon maiden mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset koko Afrikassa kärsivät Afrikan sisäisessä kaupassa huomattavista kaupankäyntikuluista ja viipeistä, joita aiheuttavat pankkien väliset vähäiset rajatylittävät suhteet, ulkomaanvaluuttojen saatavuus, välittäjien korkeat palvelukustannukset ja se, että sekä osto- että myyntivaluutat on arvostettava suhteessa dollariin; katsoo, että tekninen kehitys ja yhteistyö keskuspankkien väillä, kuten Afrikan laajuisessa maksu- ja selvitysjärjestelmässä, voi tarjota ratkaisun tähän ongelmaan;

| AI. | ottaa huomioon, että AfCFTA:ssa käydään neuvotteluja palvelujen suunnitellusta vapauttamisesta alkaen AU:n määrittämistä viidestä ensisijaisesta alasta, jotka ovat liikenne, matkailu, viestintä, rahoitus ja yrityspalvelut; ottaa huomioon, että palvelujen osuus on 54 prosenttia Afrikan BKT:stä ja 75 prosenttia ulkomaisista suorista investoinneista; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että AfCFTA:ssa käydään neuvotteluja palvelujen suunnitellusta vapauttamisesta alkaen AU:n määrittämistä viidestä ensisijaisesta alasta, jotka ovat liikenne, matkailu, viestintä, rahoitus ja yrityspalvelut; ottaa huomioon, että palvelujen osuus on 54 prosenttia Afrikan BKT:stä ja 75 prosenttia ulkomaisista suorista investoinneista;

| AJ. | ottaa huomioon, että Afrikan digitaalista muutosta koskevassa AU:n strategiassa (2020–2030) visioidaan sellaisten suojattujen digitaalisten sisämarkkinoiden luomista Afrikalle vuoteen 2030 mennessä, joilla varmistetaan henkilöiden, palvelujen ja pääoman liikkuminen ja joilla ihmiset ja yritykset pystyvät osallistumaan toimintaan verkossa ja käyttämään sitä AfCFTA:n mukaisesti; ottaa huomioon, että Afrikan digitaalitalous tarjoaa mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen erityisesti pk-yrityksille, jotka tarjoavat arviolta 80 prosenttia koko maanosan työpaikoista ja ovat Afrikan talouden selkäranka; ottaa huomioon, että kaupankäynnin digitalisaatiolla ja paperittomien kaupankäyntijärjestelmien edistämisellä pystytään tukemaan merkittävästi pienimuotoisia elinkeinonharjoittajia, muun muassa naisten johtamia yrityksiä ja nuoria yrittäjiä; katsoo, että verkkoinfrastruktuuriin tarvitaan huomattavia investointeja, jotta voidaan helpottaa Afrikan väestön digitaalista osallistumista, ja toteaa, että vuonna 2021 vain 33 prosentilla afrikkalaisista oli internetyhteys; ottaa huomioon, että afrikkalaiset kumppanit hakevat aktiivisesti EU:n apua myös Afrikan digitaalisen infrastruktuurin parantamiseen ja asianmukaisen yhteenliitettävyyden ja internetyhteyksien varmistamiseen koko mantereella; ottaa huomioon, että Afrikka on digitaaliteknologian kehityksessä jäljessä Yhdysvaltoja, Kiinaa ja vähemmässä määrin Eurooppaa; ottaa huomioon, että YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin mukaan Afrikan osuus digitaalisesti tarjottavissa olevien palvelujen maailmanlaajuisesta viennistä on alle yksi prosentti; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että Afrikan digitaalista muutosta koskevassa AU:n strategiassa (2020–2030) visioidaan sellaisten suojattujen digitaalisten sisämarkkinoiden luomista Afrikalle vuoteen 2030 mennessä, joilla varmistetaan henkilöiden, palvelujen ja pääoman liikkuminen ja joilla ihmiset ja yritykset pystyvät osallistumaan toimintaan verkossa ja käyttämään sitä AfCFTA:n mukaisesti; ottaa huomioon, että Afrikan digitaalitalous tarjoaa mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen erityisesti pk-yrityksille, jotka tarjoavat arviolta 80 prosenttia koko maanosan työpaikoista ja ovat Afrikan talouden selkäranka; ottaa huomioon, että kaupankäynnin digitalisaatiolla ja paperittomien kaupankäyntijärjestelmien edistämisellä pystytään tukemaan merkittävästi pienimuotoisia elinkeinonharjoittajia, muun muassa naisten johtamia yrityksiä ja nuoria yrittäjiä; katsoo, että verkkoinfrastruktuuriin tarvitaan huomattavia investointeja, jotta voidaan helpottaa Afrikan väestön digitaalista osallistumista, ja toteaa, että vuonna 2021 vain 33 prosentilla afrikkalaisista oli internetyhteys; ottaa huomioon, että afrikkalaiset kumppanit hakevat aktiivisesti EU:n apua myös Afrikan digitaalisen infrastruktuurin parantamiseen ja asianmukaisen yhteenliitettävyyden ja internetyhteyksien varmistamiseen koko mantereella; ottaa huomioon, että Afrikka on digitaaliteknologian kehityksessä jäljessä Yhdysvaltoja, Kiinaa ja vähemmässä määrin Eurooppaa; ottaa huomioon, että YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin mukaan Afrikan osuus digitaalisesti tarjottavissa olevien palvelujen maailmanlaajuisesta viennistä on alle yksi prosentti;

| 1. | vahvistaa, että EU:n ja Afrikan kauppa- ja investointisuhteet ovat osa yhteistä pyrkimystä saavuttaa YK:n kestävän kehityksen tavoitteet vuoteen 2030 mennessä ja Pariisin sopimuksen tavoitteet; korostaa, että Afrikka on keskeinen maantieteellinen painopistealue EU:n uudessa kauppastrategiassa, ja painottaa EU:n ja Afrikan välisen tiiviimmän vuoropuhelun merkitystä; korostaa tässä yhteydessä, että EU:n olisi panostettava enemmän kumppanuuden kehittämiseen perinteistä avunantaja–avunsaaja-suhdetta pidemmälle; korostaa, että EU:n ja AU:n kauppa- ja investointisuhteiden nykyaikaistaminen voi tuoda valtavia etuja talouskasvun, alueellisen yhdentymisen, köyhyyden vähentämisen ja työpaikkojen luomisen muodossa, se voi edistää elpymistä covid-19-pandemiasta ja maiden talouksien vihreää ja digitaalista muutosta sekä EU:n ja AU:n että maailmanlaajuisten kauppakumppaneiden keskuudessa ja että siinä on noudatettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklassa vahvistettua kehityspolitiikan johdonmukaisuuden periaatetta; korostaa, että maantieteellinen läheisyys ja pitkäaikaiset historialliset ja kulttuuriset siteet vahvistuvat entisestään kaupankäynnin lisääntymisen myötä; korostaa, että kansalaisjärjestöjen osallistuminen on edellytys sille, että EU:n ja AU:n strategialla saavutetaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota syventämään yhteistyötään afrikkalaisten kumppaneiden kanssa ja parantamaan yhteistyön rakennetta ja aloittamaan siksi säännöllisen korkean tason poliittisen vuoropuhelun, jossa on myös parlamentaarinen ulottuvuus, jossa Euroopan parlamentti on mukana; kehottaa täydentämään tätä vuoropuhelua alueellisten ryhmittymien ja yksittäisten valtioiden tasolla käytävillä neuvotteluilla sekä käymällä rinnakkaista vuoropuhelua Afrikan ja EU:n kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa, sillä ne ovat keskeisiä tekijöitä edistettäessä EU:n tasa-arvoista kumppanuutta Afrikan kanssa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että on tärkeää luoda selviytymiskykyinen, kilpailukykyinen ja vakaa infrastruktuuri- ja teollisuuspohja Afrikkaan, kuten AU:n Agenda 2063 -toimintasuunnitelmassa vahvistetaan, jotta voidaan kehittää kestäviä arvoketjuja ja korkeaa lisäarvoa tuottavaa raaka-aineiden jalostusta Afrikassa merkittävänä keinona luoda laadukkaita työpaikkoja; kehottaa komissiota ja eurooppalaisia yrityksiä ja sijoittajia, myös Euroopan investointipankkia, käyttämään nykyaikaisia, kestäviä ja mahdollisuuksien mukaan ilmastoneutraaleja tuotantotekniikoita teollistamishankkeissa Afrikassa; vaatii, että työmarkkinaosapuolet otetaan mukaan teollistamisen edistämisen kaikkiin vaiheisiin; korostaa tässä yhteydessä, että Afrikkaa on tuettava laatimaan omat riippumattomat makrotalous-, vero-, raha- ja kauppapolitiikkansa, ja kehottaa komissiota antamaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestön (AKT-järjestö) maille mahdollisuuden suojella kehittymässä olevia teollisuudenalojaan muun muassa teknisen ja taloudellisen tuen avulla ja antamaan niille oikeuden antaa lainsäädäntöä; korostaa, että ympäristönsuojelutoimien olisi oltava sellaisten teollistamista ja ihmisarvoisten työpaikkojen luomista Afrikassa tukevien yhteistyöpolitiikkojen ja -ohjelmien ytimessä, joita molempien maanosien kaikki vastuulliset sidosryhmät laativat ja panevat täytäntöön; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota edistämään kestäviä investointeja hiilettömään talouteen siirtymiseksi Glasgow’n ilmastosopimuksessa antamansa sitoumuksen mukaisesti ja varmistamaan samalla luonnonvarojen ja raaka-aineiden vastuullisen ja kestävän hankinnan ja hallinnan sekä kestävän jätehuollon vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa toimivien valtionlaitosten, viranomaisten ja infrastruktuurien perustavanlaatuista roolia ja katsoo, että niiden puuttuminen voi olla merkittävä kaupan este; tähdentää tässä yhteydessä, että kaikkien Afrikan maiden on parannettava oikeusvarmuutta, koska se on ratkaisevan tärkeää minkä tahansa kaupan kehittymiselle; kehottaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä Afrikan vastaavien tahojen kanssa, jotta voidaan taata investoinneille suotuisa yritysympäristö; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että komission 9. helmikuuta 2021 hyväksymän uuden Välimeren alueen toimintaohjelman taloutta ja kauppaa koskevia ehdotuksia on mukautettava nykyiseen hätätilanteeseen; kehottaa panemaan talous- ja investointisuunnitelman kauppaan liittyvät hankkeet sujuvasti täytäntöön mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että EU tarvitsee täysin uuden perustan taloudelliselle kumppanuudelleen Afrikan kanssa tasavertaisin edellytyksin ja yhdenvertaisuuden, keskinäisen kunnioituksen ja ymmärryksen pohjalta, ja tämä koskee myös haasteita, joita afrikkalaisilla kumppaneilla on kauppa- ja investointisuhteiden yhteydessä, ja korostaa, että siinä on otettava huomioon muuttuva dynamiikka ja puututtava jatkuviin epätasapainotiloihin ja puutteisiin; katsoo, että tämä on ainutlaatuinen tilaisuus elvyttää kahden maanosan väliset kauppasuhteet ja että huippukokous on luonut väylän sille, että EU ja AU voivat toteuttaa molempia osapuolia hyödyttävää kestävää uudistettua kumppanuutta, joka perustuu solidaarisuuteen ja yhteistyöhön, ja muokata uudelleen taloudellisia ja kauppasuhteita, jotta Afrikan vaikutusmahdollisuuksia voidaan lisätä, muun muassa varmistamalla oikeudenmukaiset ja eettiset kauppasuhteet, joilla edistetään Afrikan mantereen yhdentymistä; korostaa, että EU:n ja Afrikan kauppasuhteissa olisi edistettävä ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia, hyvää hallintotapaa, oikeusvaltioperiaatetta ja sukupuolten tasa-arvoa, ja kehottaa komissiota edistämään näitä seikkoja EU:n ja Afrikan kauppasuhteiden yhteydessä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vaatii komissiota auttamaan Afrikan maiden niin sanotun täyttö- ja viimeistelytehtävän lopettamisessa tukemalla usean sidosryhmän järjestelmää, jonka avulla AU:n maat pystyvät tuottamaan omat rokotteensa, mihin ne ovat jo osoittaneet pystyvänsä HIV-rokotteiden tuotannossa, ja joka avaa mahdollisuuksia tieteellisen potentiaalin kehittämiseen ja vähentää maailmanlaajuisesti riippuvuutta muutamasta harvasta yhtiöstä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että EU:n toiminta covid-19-pandemian lieventämiseksi toteutettujen maailmanlaajuisten rokotustoimien yhteydessä aiheutti särön EU:n ja Afrikan suhteissa; tähdentää, että EU:n ja AU:n kuudennen huippukokouksen tulosten on oltava uusi lähtökohta EU:n ja Afrikan suhteiden edistämiselle; kehottaa komissiota tekemään afrikkalaisten kumppaneiden kanssa kahdenvälistä ja rakenteellista yhteistyötä ja toimimaan alueellisesti ja monenvälisesti EU:n ja Afrikan suhteiden edistämiseksi; kehottaa komissiota käymään parlamentin kanssa keskustelua EU:n, Yhdysvaltojen, Intian ja Etelä-Afrikan muodostaman nelikon neuvottelemasta TRIPS-sopimukseen sovellettavaa poikkeusta koskevasta kompromissista; kehottaa komissiota pysymään WTO:ssa käytävissä neuvotteluissa joustavana ja käytännöllisenä, jotta WTO:n muiden jäsenten kanssa saadaan aikaan kompromissi kohdennetusta ja väliaikaisesta TRIPS-sopimukseen sovellettavasta poikkeuksesta, jotta pystytään saamaan aikaan päätelmä ja saadaan mielekkäitä tuloksia kauppaan ja terveyteen liittyvistä näkökohdista 12. ministerikokoukseen mennessä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palauttaa mieliin rauhan merkityksen myönteiselle kehitykselle yhteiskunnassa, ympäristössä ja taloudessa; panee merkille, että monet Afrikan hallitukset eivät tukeneet YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaa, jossa tuomittiin hyökkäys Ukrainaan, ja että Afrikan tukea EU:n kannoille ei voida pitää itsestään selvänä; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa selvittämään eri syitä skeptisyydelle ja tehostamaan diplomaattisia toimia, jotta sotilaallisia hyökkäyksiä vastaan pystytään saamaan aikaan molempien maanosien yhteinen kanta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tukee AfCFTA-sopimuksen johdanto-osassa ilmaistuja tavoitteita ja pyrkimyksiä; tukee myös Agenda 2063 -toimintaohjelman tavoitteita luoda mantereen laajuiset markkinat, joihin kuuluu ihmisten, pääoman, tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus Afrikan mantereen taloudellisen yhdentymisen syventämiseksi; toteaa, että AfCFTA on kunnianhimoinen taloudellista yhdentymistä koskeva aloite, joka tarjoaa Afrikan maille merkittävän tilaisuuden edistää osallistavaa kasvua, mahdollistaa kestävän kehityksen, vähentää köyhyyttä ja parantaa elintasoa, luoda runsaasti ihmisarvoisia työpaikkoja, parantaa Afrikan maiden kilpailukykyä, edistää vihreää teknologiaa ja energiaa, parantaa julkisen talouden kestävyyttä, torjua korruptiota ja edistää hyvää hallintotapaa sekä saada aikaan rakenteellisia muutoksia osallistujavaltioissa; kehottaa EU:ta tukemaan aktiivisesti AfCFTA:ta; korostaa, että Afrikan ja EU:n taloudellisen menestyksen indikaattoreina olisi käytettävä BKT:n kasvun lisäksi muita indikaattoreita, ja suosittaa viittaamista myös sellaisiin indikaattoreihin kuin Gini-kerroin, aidon kehityksen indikaattori, inhimillisen kehityksen indeksi, viennin monipuolisuutta mittaava Theil-indeksi, sukupuoleen perustuvaan syrjintään liittyvät indikaattorit sekä erityisesti kestävän kehityksen tavoitteiden edistymiskertomukset; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että EU osoitti vuosina 2014–2020 yli 74 miljoonaa euroa yleisafrikkalaisessa ohjelmassaan AfCFTA:n perustamisen tukemiseen ja että rahoitusta on käytetty kehittämään valmiuksia AfCFTA-sopimuksen neuvottelussa, ratifioinnissa ja täytäntöönpanossa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita jatkamaan taloudellista ja teknistä tukeaan AfCFTA:n täytäntöönpanolle; huomauttaa, että Afrikan maat tarvitsevat toimintapoliittista liikkumavaraa voidakseen hyväksyä toimintalinjoja, joilla edistetään kauppatoimenpiteiden välistä johdonmukaisuutta ja tavoitteiden monipuolistamista, vastataan väestön tarpeisiin ja huolehditaan kestävyydestä ja osallistavasta kasvusta, jotta AfCFTA pystyy lunastamaan lupauksensa ja etenemään pelkkää kaupan vapauttamista pidemmälle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa sekä AU:n komissiota että Euroopan komissiota helpottamaan alueellisten arvoketjujen ja paremman alueellisen infrastruktuurin kehittämistä Afrikassa; korostaa, että yleisten ja rajatylittävien kestävien infrastruktuurien kehittämisessä tarvitaan johdonmukaisia investointeja ja julkista valvontaa; huomauttaa, että tarvitaan merkittäviä investointeja liikenneinfrastruktuuriin, yhteenliitettävyyteen ja digitalisaatioon, jotta voidaan helpottaa alueellista kauppaa ja siten edistää paikallisten, alueellisten ja maanosan laajuisten arvoketjujen monipuolistamista ja häiriönsietokykyä; huomauttaa, että esteiden poistaminen Afrikan sisäiseltä kaupalta voi helpottaa alueellisten arvoketjujen kasvua, joka puolestaan voi helpottaa afrikkalaisten yritysten, erityisesti pk-yritysten, kansainvälistymiskeinoja; korostaa, että Global Gateway -strategialla olisi edistettävä infrastruktuurin kehittämistä Afrikan sisäisen kaupan lisäämiseksi, ja kehottaa AU:n kumppaneita vastaamaan ripeästi Team Europe -ehdotuksiin yhteisistä infrastruktuurihankkeista; kehottaa sekä EU:n että Afrikan kumppaneita toteuttamaan ilman lisäviivästyksiä yhdessä määritettyjä ensisijaisia hankkeita ja luomaan paikallisille yrityksille hankkeisiin liittyviä voittomahdollisuuksia ja paikallisväestölle työmahdollisuuksia sekä noudattamaan tässä yhteydessä tiukasti ympäristö- ja työelämänormeja ja Pariisin sopimusta; korostaa, että on kehitettävä entisestään infrastruktuuria maaseutualueilla, ja huomauttaa, että Saharan eteläpuolisessa Afrikassa arviolta 40 prosenttia kuljetetusta pääasiallisesta ravinnosta ei pääse markkinoille heikon infrastruktuurin ja jäähdytys- ja varastointimahdollisuuksien puuttumisen vuoksi; kehottaa Euroopan komissiota ja AU:ta kartoittamaan EU:n ja Afrikan väliset alueelliset arvoketjut kahdenvälisten kauppavirtojen lisäksi ja tekemään SWOT-analyysin, jotta voidaan erityisesti selvittää keinoja toimintojen siirtämiseen lähelle ja yhteistyöaloja, kuten kiertotaloutta ja toimitusketjujen viherryttämistä; korostaa Saharan eteläpuolisen Afrikan ja Pohjois-Afrikan sekä Länsi- ja Itä-Afrikan välisten infrastruktuurien ja yhteyksien edelleen kehittämisen merkitystä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että on tärkeää sisällyttää sukupuolten tasa-arvo ja sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen kauppasuhteisiin olennaisen tärkeänä osana osallistavan ja kestävän kasvun edistämiseksi; tähdentää, että kauppa- ja investointisuhteilla voidaan edistää sukupuolten tasa-arvoa, naisten taloudellista ja yhteiskunnallista vaikutusvaltaa sekä tasa-arvoisempia ja häiriönsietokykyisempiä talouksia ja yhteiskuntia; katsoo, että EU:n ja Afrikan kumppanuudella olisi erityisesti tuettava naisten ja nuorten yrittäjyyttä maaseudulla ja kaupungeissa, myös pientuottajajärjestöjen kautta, ja katsoo, että tämä on olennaisen tärkeää, jotta voidaan tukea taloudellisten ja tuotantoresurssien, kuten rahoituspalvelujen ja -markkinoiden, yhtäläistä saatavuutta ja taata maaoikeudet; suhtautuu myönteisesti komission työhön tietojen keräämisessä ja analyysissa, jotta kauppapolitiikan vaikutukset naisiin ymmärrettäisiin paremmin; kehottaa komissiota tekemään afrikkalaisten kumppaneiden kanssa yhteistyötä ja edistämään siten sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä EU:n ja Afrikan kauppasuhteissa; kehottaa komissiota ottamaan sukupuolinäkökulman huomioon EU:n ja AKT-järjestön kauppa- ja investointisuhteissa; kehottaa komissiota sisällyttämään talouskumppanuussopimuksiin erillisiä sukupuolta koskevia lukuja; painottaa maaseudun naisten keskeistä roolia maatalouden ja maaseudun elinkeinoelämässä koko Afrikan mantereella erityisesti elintarviketurvan osalta; muistuttaa, että naiset tekevät Afrikassa lähes puolet maataloustyöstä; kehottaa kehittämään afrikkalaisten ja EU:n naisyrittäjien välisiä yhteyksiä foorumeilla, jotka mahdollistavat verkostoitumisen, kokemusten vaihdon ja yhteisten hankkeiden toteuttamisen; kannustaa parantamaan naisten ja tyttöjen perintöoikeuksia ja kehottaa EU:ta tukemaan kumppanimaita erityisesti kun on kyse naisten täysimääräisten maaoikeuksien tunnustamisesta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tähdentää, että on käytävä julkisen ja yksityisen sektorin välistä rakentavaa vuoropuhelua ja mahdollistettava kulttuurien kehittyminen niin, että syntyy ekosysteemien älykäs verkosto ja loppujen lopuksi julkinen elämä ja yksityinen sektori hybridisoituvat; korostaa tätä taustaa vasten, että EU:n on jatkettava Afrikan maiden kanssa työtä, jolla helpotetaan ja edistetään investointien tekemistä maanosaan, koska julkiset investoinnit eivät yksin riitä; kehottaa lisäämään entisestään julkisia ja yksityisiä kolmenvälisiä kumppanuuksia uusien kauppasuhteiden kehittämiseksi yhteistä etua koskevilla aloilla, kuten energian, teollisuuden ja liikenteen aloilla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa EU:n ulkoisen investointiohjelman ja erityisesti sen ensimmäisen pilarin eli Euroopan kestävän kehityksen rahaston keskeistä roolia Afrikkaa koskevan EU:n kauppa- ja investointipolitiikan muokkaamisessa talouskumppanuussopimusten rinnalla; muistuttaa painottavansa investointiympäristön parantamista kumppanimaissa; korostaa, että EU:n sitoumuksen lisätä yksityisen sektorin investointeja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi on merkittävä käytännössä sitä, että asetetaan sellaisia ihmisoikeuksia, sosiaalisia oikeuksia ja ympäristöä koskevia due diligence -velvoitteita, jotka perustuvat yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin, joita olisi sovellettava koko arvoketjussa ja joihin olisi sisällyttävä oikeussuojan saatavuutta koskevia määräyksiä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa sekä AU:n komissiota että Euroopan komissiota luomaan Afrikan maille tarvittavat edellytykset muuttaa niiden maailmantalouteen integroitumisen tapaa perushyödykkeiden lähteistä väli- ja lopputuotteiden viejiksi ja edistämään näitä edellytyksiä samalla kun säilytetään poliittinen liikkumavara kehittymässä olevien teollisuudenalojen suojelemiseksi; suosittaa lisäämään yhteistyötä yliopistojen ja muiden tutkimuslaitosten kanssa Afrikassa, jotta syntyisi foorumi teknologian ja tietämyksen vaihtamiselle; korostaa tässä yhteydessä mahdollisuutta, jonka kehityksen aikaansaaminen ja kehittyviin markkinoihin investoiminen tarjoaa molemmille maanosille, erityisesti valmistusteollisuudessa; korostaa tässä yhteydessä lisäksi EU:n ja afrikkalaisten yritysten välisten yhteyksien vahvistamisen merkitystä, jotta voidaan auttaa luomaan arvoa ja nostamaan vaatimustasoa ja siten parantamaan kilpailukykyä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että toimenpiteet toimitusketjun monipuolistamiseksi luovat mahdollisuuksia molemmille maanosille, ja katsoo, että EU:n ja AU:n olisi pyrittävä yhdessä luomaan edellytykset ja kannustimet EU:n ja Afrikan yritysten investointien ja tuotannon monipuolistamisen tukemiselle; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palauttaa mieliin, että vakaa ja sääntöihin perustuva monenvälinen kaupankäyntijärjestelmä, joka myötävaikuttaa myös talouskasvun edistämiseen EU:ssa ja Afrikan mantereella, on sekä EU:n että AU:n etujen mukainen; korostaa, että WTO:n ja WTO:n sääntökirjan uudistaminen ja nykyaikaistaminen on tärkeä osa EU:n ja AU:n välistä yhteistyötä, ja kehottaa kumppaneita tekemään yhteistyötä oikeudenmukaisen ja tasapuolisen globaalin kauppa- ja rahoitusrakenteen luomiseksi WTO:ta elvyttämällä, mukaan lukien Dohan kierroksen loppuun saattaminen, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon globaalin etelän maiden edut WTO:n jäsenten sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että WTO:n johtaman kauppaa tukevaa kehitysyhteistyötä koskevan aloitteen tavoitteena on auttaa vähiten kehittyneitä maita rakentamaan tarjontapuolen kapasiteettia ja kauppaan liittyvää infrastruktuuria, joita ne tarvitsevat WTO-sopimusten täytäntöönpanoon ja niistä hyötymiseen, ja yleisesti laajentamaan kauppaansa; katsoo tässä yhteydessä, että tällä aloitteella on keskeinen merkitys kauppasuhteissa Afrikan kanssa erityisesti covid-19-kriisin jälkeen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | huomauttaa, että kauppaa tukevan kehitysavun ohjelmaa olisi hyödynnettävä, kun otetaan käyttöön resursseja kauppaan liittyvien rajoitusten purkamiseksi, osoitetaan rahoitusta infrastruktuuritarpeisiin ja autetaan kehittämään Afrikan maiden valmiuksia luoda asianmukaiset sääntelyrakenteet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että on tärkeää lujittaa yhteistyötä WTO:n, UNCTADin, ILO:n, YK:n ympäristöohjelman, FAO:n ja muiden YK:n elinten kesken, jotta voidaan säilyttää monenvälinen visio edistämällä yhteistä ohjelmaa yhteisen vaurauden saavuttamiseksi ja kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden mukaisesti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että vastuullisen ja avoimen globaalihallinnan olisi sisällettävä parlamentaaristen elinten laajempi osallistuminen, sillä suorilla vaaleilla valitut parlamentin jäsenet voivat toimia ratkaisevana linkkinä kansalaisten ja monenvälisen järjestelmän välillä; tähdentää Euroopan parlamentin ja Parlamenttienvälisen liiton yhdessä perustaman WTO:ta käsittelevän parlamentaarisen konferenssin työn merkitystä ja kehottaa lisäämään toimenpiteitä, jotta Afrikan parlamenttien jäsenet ja erityisesti yleisafrikkalaisen parlamentin jäsenet saadaan aiempaa enemmän mukaan; pitää tärkeänä varmistaa, että parlamenttien jäsenet voivat entistä paremmin osallistua kauppaneuvotteluihin ja että heitä otetaan mukaan WTO:n päätöksenteko- ja arviointiprosesseihin; kehottaa vahvistamaan sekä Euroopan parlamentin että yleisafrikkalaisen parlamentin roolia sekä kaikkien jäsenvaltioiden kansallisten parlamenttien roolia, kun annetaan valtuuksia kansainvälisiin kauppa- ja investointineuvotteluihin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että EU:n ja Afrikan uudistetun suhteen ytimessä olisi oltava molempien maanosien tärkeimmät yhteiset edut ja että sen olisi perustuttava lujaan kumppanuuteen; toteaa, että yhdenvertaisten toimijoiden kumppanuus, joka perustuu AU:n ja EU:n täysimittaiseen yhteistyöhön, on asianmukainen vastaus nykyiseen globaaliin kilpailuun; on vakuuttunut siitä, että jos EU:n geopoliittista kilpailua ohjaa ainoastaan sen halu erottautua muista maailmanmahdeista, perinteisen vaikutuspolitiikan jatkaminen estää molempia osapuolia hyödyttävän yhteistyön; huomauttaa, että oikeudenmukainen kilpailu eduista ei ole vierasta markkinataloudelle ja että afrikkalaisilla kumppaneilla on oikeus hyötyä niitä suosivasta kysyntätilanteesta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on vakuuttunut siitä, että EU:n etuja, kuten raaka-aineiden saantia, taloussuhteiden muokkaamista EU:n talouden edistämiseksi ja muuttoliikkeen hallitsemista esimerkiksi sen perimmäisiin syihin puuttumalla, voidaan edistää parhaiten uudella yhdenvertaisten toimijoiden kumppanuudella; on vakuuttunut siitä, että yhdenvertaisten toimijoiden kumppanuuden avulla EU pystyy vahvistamaan tehokkaasti strategista riippumattomuuttaan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että EU:n olisi edistettävä rakentavaa sitoutumista muuttoliikkeen kaikkiin osatekijöihin, pakkomuuttoon ja liikkuvuuteen, jotta voidaan varmistaa, että muuttoliike tapahtuu turvallisesti ja hyvin säännellysti; katsoo, että on olennaista laatia pitkän aikavälin yhteinen strategia kauppa-, kehitys- ja muuttoliikepolitiikkojen yhdistämiseksi, kuten on todettu useissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä, erityisesti 16. joulukuuta 2021 annetuissa päätelmissä, koska kyseisellä strategialla voisi olla keskeinen rooli Afrikan maista EU:hun suuntautuvien laittomien muuttoliikereittien ja ihmisten salakuljetuksen torjunnassa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että mannertenvälisen kaupan laadun parantaminen edellyttää liikkuvuuden ja muuttoliikkeen laillistamista Afrikan mantereella; toteaa, että kauppapolitiikalla voidaan tietyissä olosuhteissa minimoida pakkomuuttoa luomalla työpaikkoja, mutta korostaa silti, että EU:n kauppapolitiikkaa tai sen kehitysapua ei saisi käyttää EU:n ulkopuolisten maiden yhteistyön varmistamiseksi muuttoliikkeen alalla, sillä tämä voisi heikentää EU:n periaatteita ja arvoja sekä ensisijaista tavoitetta, joka on köyhyyden vähentäminen; muistuttaa tässä yhteydessä, että pakkomuutto voidaan ratkaista vain luomalla laillisia väyliä, tehostamalla kansainvälistä suojelua ja puuttumalla pakkomuuttoon johtaviin laajempiin kehitykseen liittyviin, poliittisiin ja humanitaarisiin kriiseihin sekä ilmastokriisiin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee merkille covid-19-pandemian vaikutuksen toimitusketjuihin; korostaa, että on tärkeää rakentaa entistä häiriönsietokykyisempiä toimitusketjuja pandemian jälkeisessä maailmassa sekä EU:ssa että AU:ssa vahvistamalla strategista riippumattomuutta, tunnistamalla riippuvuuksia, puuttumalla entistä paremmin heikkouksiin ja toimitushäiriöihin, monipuolistamalla tuotantoa ja tekemällä enemmän investointeja käänteentekeviin yrityksiin, jotka ovat sisällyttäneet liiketoimintamalleihinsa sosiaalisia sekä ympäristöön ja terveyteen liittyviä tavoitteita; palauttaa mieliin parlamentin sitoutumisen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja kauppa-aloitteisiin, joilla edistetään sen tavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien hiilirajamekanismi, pakollisia due diligence -velvoitteita koskeva lainsäädäntöehdotus ja metsäkatoa aiheuttamattomia tuotteita koskeva ehdotus; vaatii komissiota seuraamaan tarkasti näiden aloitteiden vaikutusta EU:n ja Afrikan väliseen kauppaan ja esittämään liitännäistoimenpiteitä mahdollisten lyhytaikaisten häiriöiden lieventämiseksi; on vakuuttunut siitä, että pitkällä aikavälillä nämä lainsäädäntöaloitteet johtavat häiriönsietokykyisempiin ja kestävämpiin globaaleihin arvoketjuihin, jotka hyödyttävät kansalaisia ja yrityksiä sekä EU:ssa että Afrikassa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää valitettavana Venäjän Ukrainaan kohdistaman provosoimattoman ja perusteettoman hyökkäyksen valtavaa vaikutusta energian, polttoaineiden, raaka-aineiden ja maataloustuotteiden hintojen nousuun, joka aiheuttaa vakavaa tuotantokustannusten kasvua, joka vaarantaa tuotannon jatkuvuuden ja voi johtaa häiriöihin toimitusketjuissa; kehottaa tehostamaan kansainvälisiä toimia sen varmistamiseksi, että elintarviketurva on keskeisellä sijalla poliittisessa päätöksenteossa, jotta vältetään pula ja varmistetaan ravitsemusturva kaikkein haavoittuvimmissa maissa, erityisesti Afrikan mantereella, parantamalla elintarviketurvaa kaupan keinoin ja välttämällä elintarvikkeiden ja raaka-aineiden kansainvälisen kaupan esteitä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että EU voi osaltaan vähentää merkittävästi Afrikan nykyistä riippuvuutta elintarvikkeiden, siementen, lannoitteiden ja torjunta-aineiden tuonnista taloudellisen ja teknisen tuen, politiikkavuoropuhelun, tietämyksen vaihdon ja uusien teknologioiden avulla sekä edistämällä afrikkalaista innovointia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa käynnistämään laajamittaisen Euroopan ja Afrikan investointikampanjan, jossa annetaan kannustimia yksityisten investointien huomattavaan lisäämiseen Afrikan valtioissa ja jonka avulla voidaan tehdä kokonaisvaltaisia julkisia investointeja infrastruktuuriin ja ilmastonmuutoksen torjuntaan; pitää tässä yhteydessä myönteisenä AU:n ja EU:n kuudennessa huippukokouksessa tehtyä sitoumusta antaa käyttöön 150 miljardia euroa osana Global Gateway -strategiaa; kehottaa laajentamaan tätä investointia huomattavasti yhdessä EU:n jäsenvaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa keskittymään investointikampanjassa ensisijaisesti hankkeisiin, joissa kehitetään ja laajennetaan uusiutuvia energialähteitä, turvallista vesihuoltoa ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia toimenpiteitä sekä rakennetaan julkisia infrastruktuureita; edellyttää, että kaikissa investointihankkeissa on mukana afrikkalaisia kumppaniyrityksiä ja että niissä kiinnitetään tiiviisti huomiota paikallisten työpaikkojen luomiseen ja afrikkalaisten arvoketjujen syventämiseen; kehottaa komissiota määrittämään asianmukaisia investointihankkeita yhdessä paikallisten, alueellisten ja valtion tason kumppaneiden kanssa Afrikassa ja varmistamaan niiden täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita sitoutumaan tukemaan Afrikan maita kunnianhimoisten ja oikeudenmukaisten ilmastotoimien täytäntöönpanossa; korostaa, että uudesta naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä myönnettävällä EU:n rahoituksella on edistettävä sellaista ihmisoikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa, jossa paikallisyhteisöt ja alkuperäiskansat ovat keskeisessä asemassa ilmasto-, ympäristö- ja kehitystoimissa, kansalaisyhteiskunnan ja yhteisöjen kuulemisesta alkaen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | panee merkille, että aiemmilla sekarahoitusjärjestelmillä ei ole onnistuttu vauhdittamaan riittävästi yksityisiä investointeja; kehottaa siksi sisällyttämään investointialoitteeseen paikalliset pk-yritykset, jotka voivat antaa erityisen panoksen talouden monipuolistamiseen ja työllisyyden luomiseen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että EU:n olisi syvennettävä talous- ja kauppasuhteitaan Afrikkaan sellaisilla investoinneilla, jotka luovat kunnollisia työpaikkoja ja edistävät ihmisoikeuksia, työelämän oikeuksia ja ympäristöoikeuksia; tuo esiin, että Afrikan alueiden ja maiden välillä on rahoituksen saannissa eroja, mikä johtuu monista eri syistä; tähdentää, että olisi painotettava investointeja uuteen infrastruktuuriin, kuten digitaalisiin ja vihreisiin infrastruktuureihin, sekä uusiutuvan energian tuotantoon; suhtautuu myönteisesti EIP:n ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) lokakuussa 2021 allekirjoittamaan hankeyhteistyötä koskevaan puitesopimuksen; pitää myönteisenä EBRD:n ja Afrikan kehityspankin vuonna 2021 allekirjoittamaa yhteisymmärryspöytäkirjaa yksityisen sektorin kestävän kehityksen edistämisestä Afrikassa; kehottaa komissiota edistämään investointeja Afrikan mantereella innovatiivisten rahoitusvälineiden avulla pääomavirtojen lisäämiseksi ja riskien vähentämiseksi; kannustaa EU:ta ja Afrikan maita selvittämään mahdollisuuksia neuvotella kestävien investointien helpottamista koskevista sopimuksista, joista ilmoitettiin EU:n kauppapolitiikan uudelleentarkastelussa (15) ja joilla parannetaan hallitusten valmiuksia säännellä yleisen edun mukaisesti ja tasapainotetaan sijoittajien ja yhteisöjen oikeuksia ja velvollisuuksia ympäristönäkökohtien kanssa; muistuttaa, että on ratkaisevan tärkeää taata johdonmukaiset julkiset investoinnit julkisiin palveluihin, tutkimusvalmiuksiin ja niiden talouden osa-alueiden edistämiseen, joilla maat tai alueet voivat saada suhteellista etua; suosittaa, että lisätään investointimahdollisuuksia Afrikassa erityisesti tarjoamalla enemmän riskipääomaa ja lisäämällä investointeja helpottavia takuita; pitää myönteisenä Euroopan kestävän kehityksen rahasto plussaa (EKKR+), jonka avulla kehitysrahoituslaitokset pystyvät ottamaan aiempaa enemmän riskejä investointiohjelmissaan; muistuttaa, että kehityksen rahoitusta koskevassa Addis Abeban toimintaohjelmassa korostettiin tarvetta hyödyntää enemmän kotimaisia resursseja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kannustaa Afrikan maita tarkistamaan ja uudistamaan investointisopimuksiaan ja kaksinkertaista verotusta koskevia sopimuksiaan kehitystarpeidensa mukaisesti nyt, kun UNICAn mukaan monien 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa tehtyjen investointisopimusten voimassaoloaika on juuri päättynyt tai päättymässä; katsoo, että AfCFTA ja käynnissä olevat alueellisen yhdentymisen pyrkimykset tarjoavat hyvän tilaisuuden tasapainottaa kansainvälisiä investointeja koskevia järjestelyjä, niin että niistä tulee vastuullisia, oikeudenmukaisia ja kestävään kehitykseen johtavia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että huhtikuussa 2021 parafoituun EU:n ja AKT-järjestön väliseen sopimukseen ei sisälly mekanismeja, joilla pantaisiin täytäntöön asianmukainen huolellisuus ympäristönormien, ihmisoikeuksien ja vapaan ja tietoon perustuvan ennakkosuostumuksen periaatteen osalta, mikä on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon sopimuksen sitoumukset helpottaa kansainvälisiä investointisopimuksia; korostaa, että EU:n olisi otettava huomioon kehityksen eri tasot ja varmistettava, että sen kauppasopimukset ovat johdonmukaisia kumppaneiden alueellisen taloudellisen yhdentymisen painopisteiden kanssa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota ja EIP:tä EU:n lainanantajana laatimaan tehokkaan ja helposti saatavilla olevan mikroluottojärjestelmän ja vahvistamaan tässä yhteydessä sen valmiuksia tukea yksityisen sektorin kehitystä Afrikassa; kehottaa tässä yhteydessä EIP:tä osoittamaan enemmän varoja afrikkalaisille mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille EKKR+:n sekarahoitusbudjetin kautta; korostaa tässä yhteydessä mikrorahoituksen suurta potentiaalia lisätä entisestään pk-yritysten ja paikallisten viljelijöiden vaikutusmahdollisuuksia; suosittaa, että perustetaan mikroluottojärjestelmiä, jotka tarjoaisivat luottoa ilman takauksia tai muita rahoitusvakuuksia; korostaa tällaisen järjestelmän merkitystä naisten ja nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisessä ja toteaa, että heidän mahdollisuuksiaan saada rahoitusta on parannettava merkittävästi; kehottaa tämän osalta toteuttamaan asianmukaisia tukitoimenpiteitä, esimerkiksi antamaan teknistä ja oikeudellista apua ja neuvontaa sekä luomaan paikalla liittoja paikallisten kumppaneiden kanssa, jotta tällaisia mikroluottoja olisi aidosti mahdollista saada; katsoo, että tukemalla yhteisötaloutta ja osuuskuntia sekä mikroluottojärjestelmiä edistetään erittäin tarpeellista epävirallisen talouden virallistamista ILO:n suositukseen 204 perustuvien selkeiden strategioiden perusteella; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa EU:ta lisäämään tukeaan Afrikan maille ja AU:lle laittomien rahavirtojen ja yritysten veronkierron torjumiseksi ja kehottaa tekemään aloitteita sen varmistamiseksi, että yritykset eivät osallistu tällaisiin pääomavirtoihin Afrikan maista; palauttaa mieliin, että Afrikka menettää vuosittain laittomana pääomapakona lähes 88,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria, joka on 3,7 prosenttia maanosan BKT:stä; kehottaa varmistamaan yhteisillä toimenpiteillä, että verot maksetaan siellä, missä voitot ja todellinen taloudellinen arvo syntyvät, jotta voidaan pysäyttää veropohjan rapautuminen ja voitonsiirrot; kehottaa lisäämään yhteistyötä AU:n ja EU:n ja niiden jäsenvaltioiden välillä sellaisten toimenpiteiden edistämisessä kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan yritysverotuksen avoimuutta koskeviin ongelmiin, mukaan lukien tiiviimpi yhteistyö muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevan EU:n direktiivin (16) yhteydessä; kehottaa komissiota puuttumaan myös laittomiin rahavirtoihin ja veronkiertoon kauppaa tukevan kehitysavun järjestelmissään ja sisällyttämällä asiaa koskevat luvut talouskumppanuussopimusten nykyaikaistamista koskeviin neuvotteluihin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että sääntöpohjaiset monenväliset kauppajärjestelmät ovat vähiten kehittyneiden maiden edun mukaisia ja että nämä maat tukevat niitä voimakkaasti ja että niiden integroitumista kansainväliseen kaupankäyntijärjestelmään olisi parannettava; on tietoinen siitä, että erityis- ja erilliskohtelu on yksi WTO:n perusperiaatteista; kehottaa komissiota varmistamaan, että kehittyvät maat voivat käyttää kokonaisuudessaan WTO:n erityis- ja erilliskohtelun säännösten mukaisia oikeuksiaan, erityisesti elintarviketurvansa varmistamiseksi; katsoo, että liiallinen riippuvuus yhdestä maasta tai maantieteellisestä alueesta minkä tahansa tuotteen osalta voi tehdä maista alttiita ulkoisille häiriöille, joilla voi olla valtava vahingollinen vaikutus kehittyvien maiden elintarviketurvaan; katsoo siksi, että komission olisi tuettava afrikkalaisia kumppaneita kauppavirtojensa monipuolistamisessa, jotta niiden häiriönsietokykyä voidaan parantaa; kehottaa toteuttamaan yhteisiä toimia EU:n afrikkalaisten kumppaneiden kanssa WTO:n tasolla, jotta löydetään monenvälisiä ratkaisuja merkittäviin jakolinjoihin globaaleissa maatalouspolitiikan kysymyksissä, kuten WTO:n maatalouskomiteassa on keskusteltu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että monenväliseen kauppaan tarvitaan sääntöjä, joilla tuetaan olennaista ja kestävää maataloutta koskevia käsitteitä ja jotka perustuvat eri Afrikan valtioiden kokonaisvaltaisiin maatalousuudistuksiin, jotka on määrä tehdä elintarviketurvan takaamiseksi koko mantereella; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää suojella ja edistää paikallisyhteisöjen oikeutta käyttää ja hallita luonnonvaroja, kuten maata ja vettä; pitää valitettavana, että maananastus on levinnyt Afrikassa laajalle; on huolissaan siitä, miten paljon ulkomaiset sijoittajat ovat hankkineet maata Afrikassa, ja toteaa, että toiminta keskittyy maihin, joiden hallintorakenteet ovat heikommat, ja saattaa uhata elintarviketurvaa sekä maan että veden saantia; korostaa, että olisi tärkeää käynnistää osallistava prosessi, jolla taataan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja paikallisyhteisöjen tosiasiallinen osallistuminen maananastukseen liittyvien toimintapolitiikkojen ja toimien kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja seurantaan; kehottaa noudattamaan vapaaehtoisia maa- ja luonnonvaraoikeuksien hyvää hallintaa koskevia ohjeistoja kaikissa hankkeissa, joilla edistetään maaoikeuksien suojelua, myös kaupassa, sekä toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että hankkeet eivät vaaranna pienviljelijöiden, erityisesti naisten, maaoikeuksia; kehottaa EU:ta ja Afrikkaa lisäksi tunnustamaan alkuperäiskansojen perinteiset omistusoikeudet sekä maan ja luonnonvarojen hallintaoikeudet, sellaisina kuin ne määritellään YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksessa ja ILO:n yleissopimuksessa nro 169, ja suojelemaan niitä sekä noudattamaan vapaan ja tietoon perustuvan ennakkosuostumuksen periaatetta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että EU:n ja Afrikan kauppakumppanuudessa on taattava Afrikan maiden oikeus elintarvikeomavaraisuuteen ja varmistettava kestävyysperiaatteiden noudattaminen eikä siinä pidä koskaan aliarvioida elintarviketurvaa, elintarviketurvallisuutta ja elintarvikkeiden laatua eikä aiheuttaa metsäkatoa tai ympäristön tilan heikkenemistä; korostaa, että tämä edellyttää suurempia sitoumuksia molemmilla mantereilla ja turvallisten, häiriönsietokykyisten ja kestävien maatalouselintarvikejärjestelmien vahvistamista, jotta voidaan lisätä toimia nälän poistamista vuoteen 2030 mennessä koskevan kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamiseksi ja tukea yhteisiä toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi; katsoo, että arvoketjuja on jäsenneltävä uudelleen niin, että aiempaa suurempi osa jalostuksesta ja tuotannon arvoa lisäävästä osasta tapahtuu alkuperämaissa; muistuttaa, että on tärkeää kunnioittaa suojatulla alkuperänimityksellä varustettuja tuotteita; kehottaa komissiota varmistamaan, että investointivälineillä, kuten Global Gateway- ja Global Europe -strategioilla, edistetään kestävän maataloussektorin kehitystä Afrikassa kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti ja tuetaan AfCFTA:n täytäntöönpanoa Afrikan sisäisen maatalouskaupan osalta; kehottaa komissiota edistämään koulutusta, jotta Afrikassa voidaan parantaa ja tuoda esiin kestäviä maatalouskäytäntöjä, kuten agroekologiaa, ja edistää nykyisiä aloitteita Afrikassa; muistuttaa, että agroekologian kyky sovittaa yhteen kestävän kehityksen taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia ulottuvuuksia on todettu uraauurtavissa raporteissa, joita ovat muun muassa hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli ja biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevä hallitustenvälinen tiede- ja politiikkafoorumi sekä Maailmanpankin ja FAO:n johtama maailmanlaajuinen maataloustieteen ja -tekniikan kehitystä koskeva kansainvälinen arviointi; kehottaa EU:ta ja Afrikkaa ottamaan johtavan roolin kunnianhimoisen maailmanlaajuisen sopimuksen tekemisessä biodiversiteettisopimuksen osapuolten 15. konferenssissa; panee tässä yhteydessä merkille, että kestävä maatalous ja aiempaa kestävämpi ravitsemus Euroopassa voivat edistää huomattavasti elintarviketurvan varmistamista Afrikan maissa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tähdentää, että jotkin Afrikan maat ovat epätasa-arvoisen riippuvaisia maataloustuotteiden tuonnista elintarviketurvan yhteydessä; ilmaisee vakavan huolensa seurauksista, joita Venäjän hyökkäyksellä Ukrainaan on tiettyjen maatalouselintarvikkeiden, lähinnä viljan, toimituksiin, sillä monet valtiot ovat erittäin riippuvaisia kyseisten tuotteiden tuonnista, sekä globaalien toimitusketjujen häiriöistä ja hintojen noususta, jotka johtavat maailmanlaajuiseen puutteelliseen elintarviketurvaan, etenkin Afrikan mantereella; pitää myönteisenä komission päätöstä arvioida Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan vaikutuksia viljan tuontiin ja elintarviketurvaan ja kehottaa komissiota ryhtymään pikaisesti toimenpiteisiin mahdollisten humanitaaristen kriisien estämiseksi; korostaa lisäksi, että sota aiheuttaa häiriöitä tiettyjen tuotteiden, kuten sitrushedelmien, kahvin ja teen, Afrikasta Venäjälle suuntautuvalle viennille; kehottaa komissiota pyrkimään yhdessä Afrikan maiden kanssa varmistamaan maataloustuotteiden saatavuuden ja käyttämään nykyistä kaupan keinovalikoimaa, jotta afrikkalaisten kumppaneiden maataloustuotteiden saannista voidaan huolehtia ja sitä voidaan helpottaa, sekä tukemaan Afrikan maita niiden maataloustuotannon tehostamisessa, jotta niiden elintarvikkeita koskevaa häiriönsietokykyä voidaan parantaa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | muistuttaa, että vuonna 2020 EU:n Afrikkaan suuntautuvan maatalouselintarvikkeiden viennin arvo oli 17,6 miljardia euroa ja Afrikasta tulevan tuonnin arvo oli 16,5 miljardia euroa, joten Afrikan maat ovat EU:lle tärkeitä vientikohteita ja EU on edelleen Afrikan maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden suurin vientimarkkina-alue; kiinnittää huomiota siihen, että Afrikasta tuotavien tuotteiden ja erityisesti maatalouselintarvikkeiden on täytettävä EU:n terveys-, turvallisuus- ja laatunormit, mukaan lukien hormonien, antibioottien ja muuntogeenisten organismien käyttöä koskevat normit; korostaa, että olisi tarjottava teknistä tukea ja koulutusta sen varmistamiseksi, että afrikkalaisilla tuottajilla on mahdollisuus ja taitotieto täyttää kyseiset normit; on vakuuttunut siitä, että koska EU on keskeinen globaali toimija elintarvikealalla, sen olisi tehtävä Afrikan maiden kanssa yhteistyötä kestävien elintarvikejärjestelmien viitearvojen ja kansainvälisten standardien kehittämiseksi edelleen ihmisoikeuksien ja työelämän oikeuksien kunnioittamisen, oikeudenmukaisen kilpailun, ennalta varautumisen periaatteen, ympäristönsuojelun ja eläinten hyvinvoinnin pohjalta WTO:n sääntöjen mukaisesti; huomauttaa, että EU on sitoutunut tukemaan ja edistämään maailmanlaajuista siirtymistä kestäviin maatalouselintarvikejärjestelmiin kaikkien kumppaneidensa kanssa Pellolta pöytään -strategian tavoitteiden ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; huomauttaa, että EU:lla ja Afrikalla on yhteinen tavoite muuttaa tapaa, jolla tuotamme, jaamme ja kulutamme elintarvikkeitamme; katsoo siksi, että EU:n ja sen afrikkalaisten kumppaneiden välisessä yhteistyössä on keskityttävä elintarvikehuollon keskeiseen kysymykseen toteuttamalla eurooppalaisten ja afrikkalaisten viljelijöiden ja pk-yritysten räätälöityjä yhteistyöohjelmia, investoimalla kohdennetusti kestävään maatalouden kehittämiseen, nykyaikaisiin liikenneverkkoihin ja asianmukaiseen varastointi-infrastruktuuriin, joka antaa afrikkalaisille viljelijöille keinot sopeutua ilmastoon liittyviin haasteisiin; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kannattaa politiikan johdonmukaisuuden parantamista EU:n tasolla maatalouselintarvikkeiden kaupan yhteydessä, kun otetaan huomioon yhteisen maatalouspolitiikan ja maatalouskaupan maailmanlaajuiset vaikutukset etenemiseen kohti kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista; kehottaa EU:ta ottamaan huomioon Afrikan maaseutua käsittelevän erityistyöryhmän päätelmät, jotka koskevat tarvetta investoida Afrikan elintarvikeketjuihin ja keskittyä lisäarvoa tuottaviin hyödykkeisiin; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tekemään aktiivisesti työtä afrikkalaisten kumppaneiden kanssa synergioiden luomiseksi EU–Afrikka-strategian ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman välillä erityisesti Pellolta pöytään -strategian ulkoisessa ulottuvuudessa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tähdentää tutkimuksen ja innovoinnin merkitystä siinä, että kannustetaan viljelijöitä omaksumaan kestäviä maatalouskäytäntöjä ja tuottavia kuivien alueiden maatalousekosysteemejä ja elintarvikejärjestelmiä; kehottaa tältä osin tukeutumaan oikeudenmukaisessa siirtymässä enemmän perinteiseen afrikkalaiseen tietämykseen, erityisesti maatalouskäytäntöjen, kalastuksen ja metsien suojelun osalta, ja näin lisäämään afrikkalaisten ihmisten ja paikallisyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pitää valitettavana, että luonnonlaitumien strateginen merkitys on huonosti tiedossa, vaikka ne kattavat noin 43 prosenttia Afrikan maapinta-alasta ja ovat siten tärkeitä hiilinieluja; muistuttaa, että on tärkeää tukea pientiloja, laiduntaloutta ja muita perinteisiä/paikallisia elintarvikejärjestelmiä, jotta voidaan vahvistaa niiden sopeutumiskykyä ja lisätä niiden panosta elintarviketurvaan, kestävään luonnonvarojen hoitoon ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen; toteaa, että esimerkiksi laiduntamisoikeudet ja yhteislaitumet ovat perinteisiä maankäyttöoikeuksia, jotka perustuvat tapaoikeuteen eivätkä asiakirjoin vahvistettuihin omistusoikeuksiin; kehottaa komissiota kehittämään yhdessä paikallisyhteisöjen ja paikallisten sidosryhmien kanssa strategian laidunmaiden tarjoamien mahdollisuuksien optimoimiseksi muun muassa paimentolaisten harjoittaman laidunmaiden kestävän hoidon avulla; kehottaa puuttumaan paikallaan pysyvän maatalousväestön ja kiertävien paimentolaisyhteisöjen välisiin sosiaalisiin jännitteisiin erityisesti alueilla, joilla on sekä etnisiä että uskonnollisia konflikteja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | suosittaa kääntämään tämän ei-toivotun suuntauksen, eli sen, että puutteellisesta elintarviketurvasta kärsivien ihmisten määrä Afrikassa kasvaa, ottamalla konfliktin vaikutuspiirissä olevilla alueilla käyttöön humanitaarisia ja kehitystä ja rauhaa rakentavia toimintalinjoja, lisäämällä ilmastonmuutoksen kestävyyttä kaikissa elintarvikejärjestelmissä, vahvistamalla heikoimmassa asemassa olevien sietokykyä talouden häiriöille, tekemällä koko elintarvikkeiden toimitusketjuissa toimenpiteitä ravitsevien elintarvikkeiden kustannusten alentamiseksi ja elintarvikkeiden ravintoarvon parantamiseksi, torjumalla köyhyyttä ja rakenteellista epätasa-arvoa, varmistamalla, että toimenpiteissä suositaan köyhiä ja että ne ovat osallistavia, ja vahvistamalla elintarvikeympäristöä ja muuttamalla kuluttajakäyttäytymistä niin, että muun muassa kauppaan liittyvien toimenpiteiden avulla edistetään ruokavalioita, joilla on myönteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön; korostaa, että tarvitaan kestäviä ja innovatiivisia politiikkatoimia, jotka mahdollistavat Afrikan maiden nopean luopumisen vanhemmista ja saastuttavammista tekniikoista ja maatalouskäytännöistä, kun tavoitteena on ekologinen ja sosiaalinen siirtymä kestäviin maatalouselintarvikekäytäntöihin; korostaa maatalous- ja elintarvikealan keskeistä roolia Afrikan taloudessa ja ihmisarvoisten ja kestävien työllistymismahdollisuuksien tarjoamisessa maaseutualueilla monilla pientiloilla tai perhetiloilla sitä kautta, että toteutetaan toimenpiteitä, joilla parannetaan palautumis- ja selviytymiskykyä, maatalouskäytäntöjen kestävää nykyaikaistamista sekä tuotteiden laadun parantamista ja monipuolistamista; kehottaa komissiota tukemaan paikallisia maatalousyrityksiä ja parantamaan pienten ja perhetilojen kykyä kilpailla teollisen maatalouden kanssa; on huolissaan monokulttuuriin perustuvien pitkälle teollistuneiden tilojen yleistymisestä, sillä nämä lisäävät osaltaan sosiaalista eriarvoisuutta ja maaperän eroosiota sekä meneillään olevaa biologisen monimuotoisuuden vähenemistä; korostaa viljelijöiden merkitystä kiertotalouden vahvistamisessa Afrikan eri alueilla; pitää myönteisenä Afrikan maaseutua käsittelevän erityistyöryhmän ehdotusta perustaa EU:n ja Afrikan välinen twinning-ohjelma, joka yhdistää EU:n jäsenvaltioiden ja Afrikan kumppanimaiden maatalouselimiä ja jonka kautta sitoutuneet ja vertailukelpoiset kumppanit voisivat jakaa parhaita käytäntöjä ja tietämystä; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa, että torjunta-aineiden käyttö Afrikan tehomaataloudessa voi vaikuttaa sellaisten työntekijöiden terveyteen, joiden mahdollisuudet saada koulutusta kasvinsuojelusta ja käyttää terveydenhuoltopalveluja ovat hyvin vähäiset, ja aiheuttaa lisäksi ympäristövahinkoja; kehottaa antamaan koulutusta kestävästä kasvinsuojelusta ja torjunta-aineiden vaihtoehdoista sekä minimoimaan vaarallisille aineille altistumisen; tuomitsee EU:n kaksinaismoralistisen suhtautumisen torjunta-aineisiin ja käytännön sallia EU:ssa kiellettyjen vaarallisten aineiden vienti Afrikan maihin ja muihin EU:n ulkopuolisiin maihin; pyytää sen vuoksi muuttamaan EU:n nykyisiä sääntöjä, jotta tämä oikeudellinen epäyhtenäisyys voidaan poistaa vuoden 1998 Rotterdamin yleissopimuksen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että Afrikan maita on autettava vähentämään EU:ssa kiellettyjen torjunta-aineiden käyttöä kehittämällä vaihtoehtoisia tuholaistorjuntajärjestelmiä; korostaa, että EU on epäjohdonmukainen salliessaan viedä Afrikan maihin ja muihin EU:n ulkopuolisiin maihin sellaisia torjunta-aineita, jotka eivät ole sallittuja EU:n sisämarkkinoilla; kehottaa lopettamaan nopeasti tämän epäjohdonmukaisuuden, koska se on täysin vastoin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman henkeä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | huomauttaa, että maailman muihin alueisiin verrattuna lisäarvon jakautuminen maatalouden arvoketjuissa on pääosin epäsuotuisaa afrikkalaisten pienviljelijöiden kannalta, kuten voidaan havaita myös markkinoiden keskittymisen vaikutuksissa kaakaon viljelijöihin ja tuotantomaihin; suhtautuu myönteisesti Ghanan ja Norsunluurannikon aloitteeseen laatia kaakaoalalle toimeentulon turvaavia tuloja koskeva mittari; suhtautuu myönteisesti kestävää kaakaontuotantoa koskevan EU:n aloitteen käynnistämiseen ja kehottaa Euroopan komissiota kannustamaan yksityisen sektorin laajuisia sitoumuksia maksaa kaakaonviljelijöille oikeudenmukaisia hintoja, joiden avulla tuotannosta saadaan kestävää eikä siinä käytetä lapsityövoimaa; muistuttaa, että EU:n ja Afrikan kauppasuhteiden ja -aloitteiden, kuten kaakaontuotantoa koskevan aloitteen, on perustuttava avoimeen ja luotettavaan seurantaan ja vastuuvelvollisuuteen; kehottaa varmistamaan useita sidosryhmiä käsittävän lähestymistavan erityisillä mekanismeilla, joilla kansalaisyhteiskunta otetaan mukaan strategioiden ja alakohtaisten politiikkatoimien kehittämiseen; on samaa mieltä kaakaontuottajien yhteenliittymän näkemyksistä, joiden mukaan valmisteilla olevassa asianmukaista huolellisuutta koskevassa EU:n lainsäädännössä, myös metsäkatoa koskevassa asetuksessa, olisi pyrittävä varmistamaan kaakaonviljelijöille toimeentulon takaavat tulot, sillä tämä on olennainen vaihe kestävän kaakaoalan aikaansaamisessa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | on huolissaan siitä, että EU:n Afrikkaa koskeva kauppapolitiikka on erittäin hajanaista; muistuttaa, että eri talouskumppanuussopimuksilla olisi edistettävä Afrikan sisäistä yhdentymistä ja oikeudenmukaisen ja kestävän kaupan mallia ja köyhyyden vähentämistä; panee merkille, että talouskumppanuussopimusten onnistumisesta on eroavia näkemyksiä ja jotkut EU:ssa ja Afrikassa katsovat, että viime vuosikymmenen aikana tehdyt tai neuvotellut talouskumppanuussopimukset eivät vastaa riittävästi uuden kumppanuuden vaatimuksia ja niiden ensisijaisena tavoitteena oli EU:n etujen valvominen; panee merkille, että EU:n vienti talouskumppanuussopimusvaltioihin on ollut haitallista paikalliselle tuotannolle erityisesti maatalousalalla, ja pitää valitettavana, että talouskumppanuussopimusten tärkeitä tavoitteita, kuten arvoketjujen monipuolistamista ja alueellisen yhdentymisen edistämistä Afrikassa, ei ole saavutettu ja maataloustuotteet ja raaka-aineet ovat edelleen tärkeimpiä vientituotteita, ja katsoo, että tämä on yksi syy talouskumppanuussopimusten toistuvaan kritiikkiin tai jopa hylkäämiseen monissa Afrikan valtioissa; toteaa, että toiset EU:n ja AU:n edustajat puolestaan katsovat, että talouskumppanuussopimukset edistävät kestävää kehitystä kestävän kehityksen tavoitteiden ja Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisesti, vähentävät köyhyyttä, edistävät Afrikan sisäisiä kauppavirtoja, parantavat alueellista yhdentymistä, helpottavat kauppaa ja poistavat tarpeettomia kaupan esteitä, parantavat yritysten, erityisesti pk-yritysten, pääsyä EU:n ja Afrikan markkinoille, edistävät julkisia ja yksityisiä investointeja Afrikassa, edistävät hyviä ja kestäviä maatalouskäytäntöjä ja edistävät EU:n ja Afrikan välisiä kauppasuhteita ottaen huomioon EU:n ja Afrikan välisen huippukokouksen tulokset, ja samalla ne katsovat, että jotta talouskumppanuussopimukset voisivat toimia täysimääräisesti tässä roolissa ja edistäisivät EU:n ja Afrikan arvoketjujen yhdentymistä, ne olisi pantava täytäntöön ja niitä olisi nykyaikaistettava niin, että ne sisältäisivät määräyksiä, joilla tuetaan rajatylittäviä arvoketjuja, mukaan lukien palvelukaupan, investointien, teollis- ja tekijänoikeuksien ja kilpailun kaltaiset uudet alat, jotka antaisivat yrityksille ja sijoittajille varmuutta liiketoimintaympäristöstä kyseisissä maissa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | katsoo, että talouskumppanuussopimuksilla olisi parannettava Afrikan maiden valmiuksia hyödyntää kaupankäyntimahdollisuuksia elintarviketurvan, terveydenhuollon ja köyhyyden vähentämisen aloilla; |
| --- | --- |

53.

| 54. | muistuttaa, että raaka-aineiden vientiverojen kieltämistä koskeva EU:n vaatimus on ollut pitkään kompastuskivi talouskumppanuussopimuksia koskevassa neuvotteluprosessissa; korostaa, että tällaisten verojen kieltäminen voi saada taloudet, joiden tulot perustuvat lähes yksinomaan luonnonvarojen hyödyntämiseen, pysyvästi riippuvaisiksi tuesta ja haitata samalla niiden talouden monipuolistamista; korostaa Afrikan maiden oikeutta säännellä raaka-aineita yleisen edun mukaisesti ja kehottaa EU:ta pidättymään kauppapolitiikasta, jossa yleisesti kielletään Afrikan maita kantamasta vientiveroja raaka-aineista, sikäli kuin se on WTO:n sääntöjen mukaista; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa uudelleen analysoimaan perusteellisesti talouskumppanuussopimusten vaikutuksia paikallisiin talouksiin, alueelliseen yhdentymiseen, talouden monipuolistamiseen ja kestävän kehityksen tavoitteisiin ennen uusia talouskumppanuussopimusneuvotteluja; kehottaa nykyaikaistamaan talouskumppanuussopimuksia lisäämällä niihin vahvoja, sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja, jotka ovat Pariisin sopimuksen mukaisia; kehottaa tässä yhteydessä komissiota yhdessä afrikkalaisten kumppaneiden kanssa pyrkimään edistämään oikeudenmukaista ja kestävää kauppaa, erityisesti talouskumppanuussopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen avulla, ja työskentelemään kumppaneiden kanssa tulevassa kauppaa ja kestävää kehitystä koskevassa tarkistuksessa; korostaa lisäksi, että on tärkeää sisällyttää pakkotyön ja lapsityön torjuntaa koskeva tavoite unionin kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin, kun otetaan huomioon sen yleisyys maatalousalalla; kehottaa kaikkia sidosryhmiä, EU:n ja Afrikan kansalaisyhteiskunta ja yhteisöt, paikallisviranomaiset ja kansalliset parlamentit mukaan lukien, seuraamaan järjestelmällisesti, avoimesti ja näytön perusteella EU:n ja Afrikan välisten kauppasopimusten täytäntöönpanoa sekä kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden periaatteen ja kestävää kehitystä tukevien politiikkojen johdonmukaisuuden periaatteen noudattamista; kehottaa tekemään perusteellisen analyysin nykyisten talouskumppanuussopimusten ja kauppasopimusten vaikutuksesta Afrikan maihin, jotta voidaan määrittää, missä määrin ne ovat yhteensopivia AfCFTA-prosessin ja Afrikan mantereen yhdentymistä tukevien toimien kanssa ja sen kanssa, että niiden on oltava kestävän kehityksen tavoitteiden ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan mukaisia; kehottaa muuttamaan talouskumppanuussopimusten määräyksiä tulosten perusteella; kehottaa komissiota talouskumppanuussopimuksia tarkistaessaan käsittelemään tarvittaessa kaikkia mahdollisia vaikutuksia, jotka voisivat haitata Afrikan sisäisten markkinoiden kehittämistä koskevia tavoitteita, lieventämään niitä ja estämään niitä tiiviissä yhteistyössä afrikkalaisten kumppaneiden kanssa; korostaa, että talouskumppanuussopimuksilla on tuettava AfCFTA:n kehittämistä edelleen; kehottaa komissiota varmistamaan, että talouskumppanuussopimukset ovat perusta osapuolten välisten taloudellisten suhteiden vahvistamiselle molempia osapuolia hyödyttävällä tavalla, kun otetaan huomioon osapuolten kehitystasot; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota pk-yrityksiin ja tukemaan EU:hun vieviä afrikkalaisia pk-yrityksiä teknisellä avulla; toteaa, että talouskumppanuussopimusten houkuttelevuuden lisäämiseksi sopimuksiin on sisällytettävä muitakin tekijöitä, kuten valmiuksien kehittäminen, naisten kannustaminen osallistumaan talouteen, myös maatalouteen, ja investoiminen nuorten mahdollisuuksiin Afrikan maissa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | muistuttaa, että kestävyyttä koskevien lukujen täytäntöönpanoa on täydennettävä valmiuksien kehittämisellä EU:n kehitysavun ja muiden investointien avulla, jotta kumppanimaita voidaan auttaa noudattamaan sitoumuksiaan (17), ja että kansalaisyhteiskunnan toimijat olisi otettava mukaan seurantaan (18); |
| --- | --- |

56.

| 57. | suhtautuu myönteisesti yleistä tullietuusjärjestelmää koskevan asetuksen (19) uudistukseen ja sen rooliin kehittyvien maiden kaupankäyntimahdollisuuksien lisäämisessä, viennin monipuolistamisen helpottamisessa kehittyvien maiden kannalta, kestävän kehityksen edistämisessä ja ihmisoikeuksien, työelämän oikeuksien, ympäristönsuojelun, kestävän kehityksen, hyvän hallintotavan ja sukupuolten tasa-arvon noudattamisen varmistamisessa; panee merkille, että useat Afrikan maat ovat nousemassa vähiten kehittyneiden maiden luokasta lähitulevaisuudessa ja että ne tarvitsevat tukea, jotta niiden siirtymä GSP-maan asemaan olisi sujuva; katsoo, että nämä maat hyötyisivät GSP+-asemasta, ja kannustaa niitä harkitsemaan hakemista, ja kehottaa samalla komissiota omaksumaan näitä mahdollisia hakijoita kohtaan ennakoivan toimintamallin ja tarjoamaan niille tukea vaatimusten täyttämisessä sekä varmistamaan sujuvan siirtymisen vähiten kehittyneestä maasta GSP+-kumppanimaaksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että yleisellä tullietuusjärjestelmällä täydennetään muita Afrikan mannerta koskevia kauppapolitiikan aloitteita; kehottaa GSP-järjestelmästä ja ”Kaikki paitsi aseet” -järjestelmästä hyötyviä alueen maita pyrkimään lujittamaan kansainvälisten sitoumustensa tehokasta täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa lisäämään investointeja ympäristöystävällisiin tuotteisiin ja teknologioihin liittyvään tutkimukseen ja kehittämiseen; kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yritysten kestävyyttä, asianmukaista huolellisuutta ja metsäkadon aiheuttamattomuutta koskevien EU:n tulevien sääntöjen täytäntöönpano kannustaa pitkäaikaisiin hankintasuhteisiin, parantaa ostokäytäntöjä, varmistaa toimeentulon takaavan palkan työntekijöille ja toimeentulon takaavan tulon pienviljelijöille sekä ympäristön kunnioittamisen, sidosryhmien, myös oikeudenhaltijoiden, mielekkään osallistumisen kaikissa asianmukaista huolellisuutta koskevan prosessin vaiheissa; muistuttaa, että biologinen monimuotoisuus on Afrikassa omaa luokkaansa; on erittäin huolissaan luonnonvarojen liikakäytöstä ja biologisen monimuotoisuuden vähenemisen vaikutuksesta palautumis- ja selviytymiskykyyn; on erityisen huolissaan siitä, että metsäkato on kiihtymässä Afrikassa, erityisesti Kongon altaan alueella, jossa aarniometsiä hävisi vuonna 2020 toiseksi eniten maailmassa Brasilian jälkeen, sekä Kamerunissa, ja on lisäksi huolissaan harvinaisten luonnonvaraisten lajien salakuljetuksesta; muistuttaa, että Afrikan sademetsien tuhoutuminen johtaa biologisen monimuotoisuuden ja hiilinielujen peruuttamattomaan häviämiseen sekä alkuperäisyhteisöjen kotien ja elämäntapojen katoamiseen; muistuttaa, että metsät edistävät merkittävästi ilmastotavoitteiden saavuttamista ja biologisen monimuotoisuuden suojelemista sekä estävät aavikoitumista ja maaperän äärimmäistä eroosiota; korostaa veden roolia yhteiskunnan ja talouden häiriönsietokyvyn keskeisenä osatekijänä erityisesti elintarvike- ja ravitsemusturvan yhteydessä sekä sitä, että vesi on vaarassa muuttua niukaksi resurssiksi; katsoo siksi, että vesihuoltoon olisi kiinnitettävä enemmän huomiota; korostaa, että aavikoituminen ja aavikot ovat pahentaneet Afrikan jo ennestään vaikeaa elintarviketurvatilannetta ja että covid-19-pandemia ja siitä johtuvat taloudelliset ja logistiset ongelmat ovat nostaneet esiin paikallisten ja alueellisten markkinoiden mahdollisuudet puuttua maailmanlaajuisen elintarvikejärjestelmän haavoittuvuuksiin ja puutteisiin; katsoo, että kauppakumppanuuden on perustuttava sellaisiin malleihin ja teknologioihin, jotka soveltuvat hyvin Afrikan maiden maatalousmalleihin, talouksiin ja viljelykasveihin, ja sen on perustuttava yhteistyöhön erityisesti koulutuksen ja tietämyksen vaihdon avulla, mikä antaa viljelijöille omistajuutta, riippumattomuutta ja aloiteoikeutta; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa kaupunkien merkitystä reilun kaupan hengen edistämisessä; kiittää komissiota reilun ja eettisen kaupan alan European city of Fair and Ethical Trade -palkinnon perustamisesta; kiittää varapuheenjohtajaa ja kaupasta vastaavaa komission jäsentä Valdis Dombrovskisia sitoutumisesta tämän merkittävän aloitteen jatkamiseen; kehottaa komissiota pyrkimään AU:n komission kanssa yhteistyöhön molempien maanosien kaupunkien välisen suoran yhteistyön edistämiseksi, jotta voidaan edistää oikeudenmukaisia ja eettisiä kauppasuhteita ja lisätä kaupunginvaltuustojen useiden asiaankuuluvien aloitteiden näkyvyyttä; |
| --- | --- |

59.

| 60. | katsoo, että nyt covid-19-pandemian jälkeen on tärkeämpää kuin koskaan alkaa soveltaa maailmanlaajuisesti ja erityisesti Afrikan osalta uusia lähestymistapoja talous- ja kauppasuhteisiin, jotka perustuvat reiluun ja eettiseen kauppaan ja yhteisvastuullisuuden ja yhteistyön periaatteisiin; |
| --- | --- |

60.

| 61. | suhtautuu myönteisesti AU:n ja EU:n jäsenvaltioiden paikallis- ja aluehallintojen johtajien 15. helmikuuta 2022 Brysselissä pidetyssä kokouksessa hyväksyttyyn julkilausumaan, jossa korostettiin muun muassa, että ilman paikallis- ja aluehallintojen osallistumista 65 prosenttia kestävän kehityksen tavoitteita tukevista 169 tavoitteesta jää saavuttamatta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | suhtautuu myönteisesti AfCFTA:n ministerineuvoston sopimukseen yhteisistä alkuperäsäännöistä 87,7 prosentille tavaroista tai 3 800 tullinimikkeelle, jotka AfCFTA kattaa; kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan alkuperäsäännöt ja laatimaan AfCFTA:ssa äskettäin hyväksyttyjen sääntöjen perusteella ehdotuksen kaikkien Afrikan maiden kanssa käytävää kauppaa koskevista yhtenäisistä alkuperäsäännöistä, joilla korvataan EU:n Afrikan alueiden ja maiden kanssa tekemissä eri kauppasopimuksissa ja -järjestelyissä olevien alkuperäsääntöjen tilkkutäkki; on vakuuttunut siitä, että tämä hyödyttäisi myös EU:n yrityksiä ja tulliviranomaisia; kehottaa komissiota selvittämään lisämahdollisuuksia ja -toimenpiteitä, joilla voidaan edistää yhteyksiä ja synergioita EU:n Afrikan maiden ja AfCFTA:n kanssa tekemien eri kauppajärjestelyjen välillä; suhtautuu myönteisesti AfCFTA:n tavoitteeseen parantaa alueellista eriytymistä ja infrastruktuurijärjestelmien laajentamista ja yhteenliittämistä; kehottaa EU:ta sitoutumaan yhdessä AfCFTA:n sihteeristön kanssa edistämään valmiuksien vahvistamista ja teknistä tukea AfCFTA:n täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

62.

| 63. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan investointipankki avasi marraskuussa 2021 ensimmäisen Afrikan-keskuksensa Kenian pääkaupungissa Nairobissa; |
| --- | --- |

63.

| 64. | arvostaa neuvoston ja komission aloitetta järjestää helmikuussa 2022 ensimmäinen Afrikka–Eurooppa-viikko Brysselissä; panee tyytyväisenä merkille useiden tuhansien nuorisojärjestöjen, kansalaisjärjestöjen ja paikallisviranomaisten, kulttuurialan sekä yritysfoorumin edustajien tuloksekkaan työn; korostaa, että EU:n aiempaa paremmalla sitoutumisella nuoriin afrikkalaisiin ja afrikkalaiseen maahanmuuttajayhteisöön EU:ssa voitaisiin parantaa rakenteellisesti EU:n ja Afrikan suhdetta pitkällä aikavälillä; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että Euroopan parlamentti ei ollut enemmän mukana ja että tapahtumat järjestettiin parlamentin Strasbourgin-täysistuntoviikon aikana, ja korostaa, että ennen tulevia aloitteita on tärkeää edistää kaikkien sidosryhmien, myös liike-elämän järjestöjen, välistä yhteistyötä; kehottaa komissiota järjestämään Afrikka–Eurooppa-viikon vuosittain ja ottamaan nuoret, erityisesti naiset ja tytöt, mukaan Afrikka–Eurooppa-viikolla järjestettäviin keskusteluihin; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa komissiota keskittymään tulevissa EU:n ja Afrikan elinkeinoelämän huippukokouksissa mahdollisuuksiin, joita paikallisella taloudella ja kestävän tuotannon vaihtoehdoilla, kuten luonnonmukaisen, reilun kaupan ja pienviljelijöiden osuuskunnilla ja yhteisötalouden toimijoilla, voi olla entistä kestävämmän ja oikeudenmukaisen kaupankäyntikumppanuuden rakentamisessa Afrikan ja EU:n välille; |
| --- | --- |

65.

| 66. | korostaa, että on välttämätöntä lisätä koko Afrikan mantereen sidosryhmien, erityisesti pk-yritysten elinkeinoelämän järjestöjen, ja sekä EU:n että AU:n jatkuvasti merkittävämpien kansalaisjärjestöjen osallistumista keskusteluihin, joissa luodaan pohja kaupan, investointien ja taloudellisen yhteistyön uudelle ulottuvuudelle, jonka tavoitteena ovat oikeudenmukaiset ja eettiset suhteet; |
| --- | --- |

66.

| 67. | toteaa, että liikenneverkot ovat kaupan ja vauraiden talouksien keskeisiä mahdollistajia; korostaa tarvetta parantaa Afrikan maaseutu- ja kaupunkialueiden välisiä yhteyksiä, jotta voidaan varmistaa yhteenliitettävyyden paraneminen Afrikan maiden välillä ja Afrikan mantereella; tähdentää, että infrastruktuurihankkeiden toteuttamista koskevien Team Europe -ehdotusten on perustuttava AU:n Afrikan infrastruktuurin kehittämisohjelmassa määrittämiin tarpeisiin; kehottaa tässä yhteydessä ottamaan paikalliset ja alueelliset sidosryhmät mukaan infrastruktuurihankkeiden luonnetta ja laajuutta koskevaan päätöksentekoprosessiin; muistuttaa, että arviolta 53 prosenttia Afrikan teistä on päällystämättömiä tai erillään kaupankäynnin keskuksista ja että alle puolet maaseutualueiden väestöstä pääsee toimiville teille vuoden ympäri, mikä kertoo siitä, että investointeja tarvitaan muuallekin kuin lippulaiva-hankkeisiin; kehottaa myös investoimaan kylmäketjun logistiikkaan ja nykyaikaisiin varastointitiloihin sekä yleisesti parempaan logistiikkaan tuotanto- ja kulutuspaikkojen välillä, jotta viljelijät voivat toimittaa maataloustuotteitaan tietyillä etäisyyksillä, myös kun otetaan huomioon Afrikan nopea kaupungistuminen, mikä osaltaan auttaa poistamaan puutteellisen elintarviketurvan; huomauttaa, että toimivalla liikenneverkolla ja investoinneilla infrastruktuurihankkeisiin voidaan edistää Afrikan talouksien kehittymistä; kehottaa Euroopan komissiota helpottamaan investointeja Afrikan infrastruktuurihankkeisiin Afrikkaa koskevien kauppa- ja investointivälineidensä avulla; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kannustaa käymään laajaa keskustelua, jonka tavoitteena on pohtia uudelleen malleja ja suunnitelmia, joilla kehitetään infrastruktuuria ja määritetään vaihtoehtoisia liikkuvuusmalleja ja 2000-luvun nykyaikaisia liikkuvuusratkaisuja sekä kaikille alueilla oleville että koko mantereelle EU:ssa ja muissa teollistuneissa maissa saatujen kokemusten perusteella, jotta niissä tehdyt virheet voidaan välttää; |
| --- | --- |

68.

| 69. | korostaa, että kehityksen keskeisiä tekijöitä ovat koulutus ja ammattikoulutus, joista ihmiset saavat työmarkkinoilla tarvittavan osaamisen; katsoo tässä yhteydessä, että yhteistyötä molempien maanosien yliopistojen, tutkimuslaitosten ja ammattikoulutusohjelmien välillä on vahvistettava; katsoo tämän osalta, että ammattikoulutusta ja yrittäjyyttä koskevia yksityisen sektorin vetämiä aloitteita Afrikassa olisi tuettava ja koordinoitava aiempaa paremmin, koska pandemia on tuonut korostetusti esiin sekä digitaalisen osaamisen että digitaalisten oppimismenetelmien merkityksen; |
| --- | --- |

69.

| 70. | yhtyy pitkän aikavälin visioon EU:n ja Afrikan mantereitten välisen kattavan kauppa-, yhteistyö- ja kehityssopimuksen tekemisestä AfCFTA:n pohjalta; korostaa, että mantereitten välistä kauppa- ja yhteistyösopimusta ennen on kehitettävä tarkoituksenmukaisesti vakaat ja selviytymiskykyiset Afrikan sisäiset markkinat; korostaa tässä yhteydessä asemaa, joka EU:n kauppapolitiikan sitoutumisella Afrikkaan on Afrikan sisäisten markkinoiden kehityksessä; kehottaa Euroopan komissiota pitämään parlamentin säännöllisesti ajan tasalla mantereitten välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen pitkän aikavälin tavoitteesta, erityisesti Afrikkaan liittyvien erilaisten politiikan välineiden avulla; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa panemaan EU:n ja AU:n vuoden 2022 huippukokouksessa sovitut kauppaa ja investointeja koskevat sitoumukset vastuullisesti ja nopeasti täytäntöön ja kehottaa Euroopan komissiota raportoimaan parlamentille jäsennellysti asiaankuuluvissa valiokunnissa kauppaa ja investointeja koskevista sitoumuksista; |
| --- | --- |

71.

| 72. | suhtautuu myönteisesti Afrikan ja EU:n vihreää energiaa koskevaan EU:n aloitteeseen ja sen jatkuvaan tukeen afrikkalaisille sähkön sisämarkkinoille; korostaa, että energian saanti on taattava kohtuuhintaan kaikille yhteisenä hyödykkeenä ja perusoikeutena ja että energian saatavuus ja tuleva energiankysyntä ovat keskeisiä kysymyksiä, joita EU:n ja Afrikan olisi käsiteltävä yhdessä; panee merkille, että uusiutuviin energialähteisiin ja vähähiiliseen energiaan liittyviä Afrikan uusia mahdollisuuksia on tuettava ja on investoitava aloihin, jotka tuottavat muita enemmän lisäarvoa, kuten vihreään teräkseen ja vihreään vetyyn, erityisesti parantamalla teknologiayhteistyötä ja lisäämällä puhtaan energian vientiä; huomauttaa, että siinä tarvitaan usein energiamarkkinalainsäädäntöä koskevaa teknistä tukea, jota olisi tarjottava EU:n ja Afrikan välisen yhteistyön sekä yhteisten standardien kehittämisen kautta; huomauttaa, että kestävän energiayhteistyön olisi oltava yksi Afrikkaa koskevan maailmanlaajuisen Global Gateway -strategian pääpiirteistä; suhtautuu myönteisesti Global Gateway -strategian sitoumukseen antaa Saharan eteläpuoliselle Afrikalle 2,4 miljardin euron ja Pohjois-Afrikalle 1,08 miljardin euron arvosta avustuksia, joilla tuetaan uusiutuvaa energiaa, energiatehokkuutta, oikeudenmukaista siirtymää ja paikallisten arvoketjujen viherryttämistä; kehottaa tekemään energia-alalla sukupuolitietoisia investointeja, joilla lisätään naisten vaikutusmahdollisuuksia energia-alan johtajina, työntekijöinä ja kuluttajina; |
| --- | --- |

72.

| 73. | korostaa kumppanuuksien rakentamisen merkitystä raaka-aineiden arvoketjujen kestävyyden parantamisessa kriittisiä raaka-aineita koskevan toimintasuunnitelman perusteella ja hyödyntämällä kaikkia EU:n ulkosuhdepolitiikan välineitä; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa ottamaan huomioon kansanterveyden ja biologisen monimuotoisuuden välisen yhteyden ”yksi terveys” -lähestymistavan mukaisesti ja suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen NaturAfrica-aloitteesta, jolla pyritään suojelemaan luonnonvaraisia eläimiä ja ekosysteemejä Afrikassa, sekä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman tarkistamiseen; ottaa huomioon, että tieteellisessä kirjallisuudessa sijoitetaan joidenkin kehittyvien zoonoosien maailmanlaajuiset keskittymät Afrikkaan; suosittaa tekemään pandemioiden ja kehittyvien tautien riskeistä terveysvaikutusten arviointeja ja sisällyttämään ne tärkeimpiin kehitys- ja maankäyttöhankkeisiin, joita edistetään EU:n ja AU:n uudistetusta kumppanuudesta, jotta maankäyttöä koskeva rahoitustuki voidaan uudistaa niin, että luonnon monimuotoisuudelle ja terveydelle koituvat hyödyt ja riskit tiedostetaan ja niihin puututaan nimenomaisesti; kehottaa komissiota selvittämään mahdollisuutta antaa Afrikassa toimiville EU:n yrityksille ja sijoittajille ohjeita yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta annettavan tulevan direktiivin yhteydessä (20); kehottaa EU:ta ja AU:ta edistämään uutta hallitustenvälistä terveys- ja kauppakumppanuutta, jolla pyritään vähentämään zoonoottisten tautien riskejä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kansainvälisessä kaupassa; korostaa, että NaturAfrica-aloitetta kehitettäessä olisi kuultava kaikkia sidosryhmiä ja kiinnitettävä erityistä huomiota paikallisyhteisöjen, alkuperäiskansojen ja naisten oikeuksiin; tähdentää, että aloitteella olisi tuettava kokonaisvaltaisesti ja järjestelmällisesti Afrikan hallituksia ja paikallista väestöä biologisen monimuotoisuuden häviämistä ja ympäristön tilan heikkenemistä aiheuttavien merkittävimpien tekijöiden torjunnassa, myös tarjoamalla tukea hyvin hallinnoiduille suojelualueiden verkostoille; kehottaa sisällyttämään talouskumppanuussopimusten uudistamiseen kunnianhimoisia luonnon monimuotoisuuteen liittyviä määräyksiä, jotka perustuvat YK:n yhteinen terveys -malliin; katsoo, että EU:n olisi edistettävä Saharan vihreän muurin valmiiksi saamista, sillä se auttaa merkittävästi pysäyttämään aavikoitumisen jatkumisen ja siten turvaamaan maataloudesta saatavat tulot; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tähdentää, että ihmisoikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon on oltava EU:n ja AU:n välisen vahvistetun yhteistyön ytimessä ja että siinä on erityisesti keskityttävä kehittyvien ja innovatiivisten teknologioiden vaikutuksiin ihmisoikeuksiin ja naisten saamiseen mukaan talouteen; korostaa mahdollisuuksia, joita digitaalisella kaupankäynnillä voi olla kaupankäynnin helpottamisen edistämisessä ja parantamisessa Afrikassa, ja kehottaa komissiota edistämään digitaalisia valmiuksia talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanon ja AfCFTA:n täytäntöönpanon helpottamiseksi; kehottaa komissiota käsittelemään EU:n ja AU:n digitaalistrategiaa toimiessaan maailmanlaajuisten strategisten kumppaneidensa kanssa; |
| --- | --- |

75.

| 76. | huomauttaa, että tietämyksen jakamisella ja osaamisen kehittämisellä Afrikassa voidaan edistää kestävän kauppasuhteen kehittämistä; korostaa mahdollisuuksia, joita digitaali-infrastruktuurilla on Afrikan talouden vauhdittamisessa sekä innovoinnin edistämisessä maanosassa; kehottaa lujittamaan EU:n ja AU:n digitaalistrategioita koskevaa yhteistyötä niiden periaatteiden pohjalta, jotka koskevat demokraattista hallintoa, verkkokauppaa tukevia monenvälisiä sääntöjä, koko digitaalialan tehokkaita sääntelymekanismeja sekä datan ja digitaalisten infrastruktuurien maailmanlaajuiselta tasolta paikallistasolle ulottuvia hallintomekanismeja, joissa ihmiskeskeinen kehitys asetetaan keskeiseen asemaan; panee merkille digitaalitaloutta käsittelevän AU:n ja EU:n välisen työryhmän perustamisen; korostaa, että EU:n ja AU:n digitaalialan suhteilla olisi edistettävä Afrikan etenemistä digitalisaatiossa ja kunnioitettava hallitusten oikeutta säilyttää datan omistajuus ja säännellä digitaalista talouttaan kehitystarpeidensa mukaisesti, kun pyritään saavuttamaan tasapainoisempi digitaalinen maailma; kehottaa EU:ta tukemaan Afrikan maiden digitaalista kehitystä digitalisaatiosta saatavien kestävää kehitystä koskevien hyötyjen varmistamiseksi perustetuilla YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin alustoilla; korostaa, että digitalisaation yhteydessä on noudatettava tietosuojaperiaatteita; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, Afrikan unionille ja Afrikan unionin jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä AfCFTA:n pääsihteerille. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  EUVL C 494, 8.12.2021, s. 80.

(2)  (Assembly/AU /Dec.692(XXXI)).

(3)  Kigalin päätös (Assembly/AU/Dec.605 (XXVII)).

(4)  EUVL C 162, 10.5.2019, s. 9.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0073.

(6)  EUVL L 347, 30.12.2005, s. 1.

(7)  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 11.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0516.

(9)  EUVL L 130, 19.5.2017, s. 1.

(10)  EUVL C 465, 17.11.2021, s. 11.

(11)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 2.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0472.

(13)  FAO:n 11. helmikuuta 2019 päivätty artikkeli ”FAO calls for urgent action to curb corruption, illicit exploitation of forests”, tiedot saatu 1. kesäkuuta 2022. Saatavilla osoitteessa: https://www.fao.org/africa/news/detail-news/en/c/1180700/

(14)  Etiopiassa 13. lokakuuta 2016 kokoontuneen YK:n kehitysohjelman kirjoitus ”Gender gap costs sub-Saharan Africa $US95 billion a year: UND”, tiedot saatu 3. kesäkuuta 2022. Saatavilla osoitteessa: https://www.undp.org/ethiopia/press-releases/gender-gap-costs-sub-saharan-africa-us95-billion-year-new-undp-report.html

(15)  Komission tiedonanto 18. helmikuuta 2021”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (COM(2021)0066).

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/95/EU, annettu 22. lokakuuta 2014, neuvoston direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 1).

(17)  Saksan kehitysinstituutin tausta-asiakirja ”Can Rules of Origin in Sub-Saharan Africa be Harmonized? A Political Economy Exploration”, tammikuu 2016.

(18)  Saksan kehitysinstituutin tausta-asiakirja ”Can Rules of Origin in Sub-Saharan Africa be Harmonized? A Political Economy Exploration”, tammikuu 2016.

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 978/2012, annettu 25. lokakuuta 2012, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 kumoamisesta (EUVL L 303, 31.10.2012, s. 1).

(20)  Komission ehdotus, annettu 23. helmikuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta (COM(2022)0071).

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/96

---

P9_TA(2022)0268

EU:n kansainvälisen investointipolitiikan tulevaisuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 EU:n kansainvälisen investointipolitiikan tulevaisuudesta (2021/2176(INI))

(2023/C 32/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1219/2012 jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kahdenvälisiä investointisopimuksia koskevista siirtymäkauden järjestelyistä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1219/2012 jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kahdenvälisiä investointisopimuksia koskevista siirtymäkauden järjestelyistä (1),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 912/2014 kansainvälisillä sopimuksilla, joissa Euroopan unioni on osapuolena, sijoittajan ja valtion välisten riitojen ratkaisemista varten perustetuissa välimiesoikeuksissa käsiteltäviin asioihin liittyvän korvausvastuun hallinnointia koskevista puitteista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 912/2014 kansainvälisillä sopimuksilla, joissa Euroopan unioni on osapuolena, sijoittajan ja valtion välisten riitojen ratkaisemista varten perustetuissa välimiesoikeuksissa käsiteltäviin asioihin liittyvän korvausvastuun hallinnointia koskevista puitteista (2),

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön, erityisesti 16. toukokuuta 2017 annetun lausunnon 2/15 Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisestä vapaakauppasopimuksesta, 6. maaliskuuta 2018 annetun tuomion asiassa C-284/16 (ennakkoratkaisu Slovakian tasavalta v. Achmea BV), 30. huhtikuuta 2019 annetun lausunnon 1/17 Kanadan sekä Europan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisestä laaja-alaisesta talous- ja kauppasopimuksesta (CETA), 2. syyskuuta 2021 annetun tuomion asiassa C-741/19 (ennakkoratkaisu Moldovan tasavalta v. Komstroy LLC) ja 26. lokakuuta 2021 annetun tuomion asiassa C-109/20 (ennakkoratkaisu Puolan tasavalta v. PL Holdings Sàrl), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön, erityisesti 16. toukokuuta 2017 annetun lausunnon 2/15 Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisestä vapaakauppasopimuksesta, 6. maaliskuuta 2018 annetun tuomion asiassa C-284/16 (ennakkoratkaisu Slovakian tasavalta v. Achmea BV), 30. huhtikuuta 2019 annetun lausunnon 1/17 Kanadan sekä Europan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisestä laaja-alaisesta talous- ja kauppasopimuksesta (CETA), 2. syyskuuta 2021 annetun tuomion asiassa C-741/19 (ennakkoratkaisu Moldovan tasavalta v. Komstroy LLC) ja 26. lokakuuta 2021 annetun tuomion asiassa C-109/20 (ennakkoratkaisu Puolan tasavalta v. PL Holdings Sàrl),

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin kansainvälisestä sijoituspolitiikasta tulevaisuudessa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin kansainvälisestä sijoituspolitiikasta tulevaisuudessa (4),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman kaupan ja investointien esteistä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman kaupan ja investointien esteistä (5),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n kauppa- ja investointipolitiikkojen ulkoisista vaikutuksista julkisen ja yksityisen sektorin yhteisiin aloitteisiin EU:n ulkopuolisissa maissa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n kauppa- ja investointipolitiikkojen ulkoisista vaikutuksista julkisen ja yksityisen sektorin yhteisiin aloitteisiin EU:n ulkopuolisissa maissa (6),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman uudesta eteenpäin suuntautuvasta ja innovatiivisesta tulevaisuuden kauppa- ja investointistrategiasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman uudesta eteenpäin suuntautuvasta ja innovatiivisesta tulevaisuuden kauppa- ja investointistrategiasta (7),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2020 annetun komission kertomuksen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kahdenvälisiä investointisopimuksia koskevista siirtymäkauden järjestelyistä annetun asetuksen (EU) N:o 1219/2012 soveltamisesta (COM(2020)0134), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2020 annetun komission kertomuksen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kahdenvälisiä investointisopimuksia koskevista siirtymäkauden järjestelyistä annetun asetuksen (EU) N:o 1219/2012 soveltamisesta (COM(2020)0134),

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (COM(2021)0066),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903),

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission kertomuksen EU:n kauppasopimusten täytäntöönpanosta – 1. tammikuuta 2019–31. joulukuuta 2019 (COM(2020)0705), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission kertomuksen EU:n kauppasopimusten täytäntöönpanosta – 1. tammikuuta 2019–31. joulukuuta 2019 (COM(2020)0705),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin ilmastosopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin ilmastosopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen (8), joka tuli voimaan 1. toukokuuta 2021, ja erityisesti sen II osaston palveluista ja investoinneista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen (8), joka tuli voimaan 1. toukokuuta 2021, ja erityisesti sen II osaston palveluista ja investoinneista,

| — | ottaa huomioon 18. lokakuuta 2017 voimaan tulleen YK:n yleissopimuksen sijoittajan ja valtion välisen sopimuspohjaisen sovittelun avoimuudesta (Mauritiuksen yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. lokakuuta 2017 voimaan tulleen YK:n yleissopimuksen sijoittajan ja valtion välisen sopimuspohjaisen sovittelun avoimuudesta (Mauritiuksen yleissopimus),

| — | ottaa huomioon EU:n tekemät kauppa- ja investointisopimukset ja erityisesti nk. toisen sukupolven sopimukset muun muassa Kanadan, Singaporen, Vietnamin ja Japanin kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n tekemät kauppa- ja investointisopimukset ja erityisesti nk. toisen sukupolven sopimukset muun muassa Kanadan, Singaporen, Vietnamin ja Japanin kanssa,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 hyväksytyn YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti siihen kuuluvat 17 kestävän kehityksen tavoitetta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 hyväksytyn YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti siihen kuuluvat 17 kestävän kehityksen tavoitetta,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston vuonna 2011 hyväksymät yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston vuonna 2011 hyväksymät yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet,

| — | ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia käsittelevän YK:n komitean 10. elokuuta 2017 esittämän yleiskommentin nro 24, joka koskee taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukaisia valtion velvoitteita liiketoiminnan yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia käsittelevän YK:n komitean 10. elokuuta 2017 esittämän yleiskommentin nro 24, joka koskee taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukaisia valtion velvoitteita liiketoiminnan yhteydessä,

| — | ottaa huomioon YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) vuosina 2019, 2020 ja 2021 julkaisemat maailmanlaajuista sijoitustoimintaa käsittelevät kertomukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) vuosina 2019, 2020 ja 2021 julkaisemat maailmanlaajuista sijoitustoimintaa käsittelevät kertomukset,

| — | ottaa huomioon UNCTADin kestävää kehitystä koskevan investointipoliittisen kehyksen vuodelta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNCTADin kestävää kehitystä koskevan investointipoliittisen kehyksen vuodelta 2015,

| — | ottaa huomioon kansainvälisiin investointisopimuksiin liittyviä kysymyksiä koskevat UNCTADin koosteet, joissa esitetään sijoittajan ja valtion välisisiä riitojenratkaisutapauksia koskevat faktat ja luvut vuosilta 2019 ja 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisiin investointisopimuksiin liittyviä kysymyksiä koskevat UNCTADin koosteet, joissa esitetään sijoittajan ja valtion välisisiä riitojenratkaisutapauksia koskevat faktat ja luvut vuosilta 2019 ja 2020,

| — | ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) vuonna 2018 julkaiseman kansainvälistä sijoitustoimintaa käsittelevän valmisteluasiakirjan ”Societal benefits and costs of International Investment Agreements: a critical review of aspects and available empirical evidence”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) vuonna 2018 julkaiseman kansainvälistä sijoitustoimintaa käsittelevän valmisteluasiakirjan ”Societal benefits and costs of International Investment Agreements: a critical review of aspects and available empirical evidence”,

| — | ottaa huomioon OECD:n vuonna 2014 julkaiseman kansainvälistä sijoitustoimintaa käsittelevän valmisteluasiakirjan ”Investment Treaties and Shareholder Claims for Reflective Loss: Insights from Advanced Systems of Corporate Law”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n vuonna 2014 julkaiseman kansainvälistä sijoitustoimintaa käsittelevän valmisteluasiakirjan ”Investment Treaties and Shareholder Claims for Reflective Loss: Insights from Advanced Systems of Corporate Law”,

| — | ottaa huomioon YK:n kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan (UNCITRAL) työryhmälle III vuonna 2017 annetun toimeksiannon valmistella sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun mahdollista uudistamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan (UNCITRAL) työryhmälle III vuonna 2017 annetun toimeksiannon valmistella sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun mahdollista uudistamista,

| — | ottaa huomioon neuvoston vuonna 2018 antamat neuvotteluohjeet, joilla komissio valtuutettiin neuvottelemaan EU:n puolesta ja UNCITRALin puitteissa yleissopimus investointiriitojen ratkaisemiseen tarkoitetun monenvälisen investointituomioistuimen perustamisesta, sekä asiasta sittemmin annetun EU:n ehdotuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston vuonna 2018 antamat neuvotteluohjeet, joilla komissio valtuutettiin neuvottelemaan EU:n puolesta ja UNCITRALin puitteissa yleissopimus investointiriitojen ratkaisemiseen tarkoitetun monenvälisen investointituomioistuimen perustamisesta, sekä asiasta sittemmin annetun EU:n ehdotuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 2017 käynnistetyn energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen nykyaikaistamisprosessin ja sitä koskevan EU:n ehdotuksen sopimuksen tekstiksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2017 käynnistetyn energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen nykyaikaistamisprosessin ja sitä koskevan EU:n ehdotuksen sopimuksen tekstiksi,

| — | ottaa huomioon Italian päätöksen vetäytyä energiaperuskirjasta tehdystä sopimuksesta 1. tammikuuta 2015 alkaen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Italian päätöksen vetäytyä energiaperuskirjasta tehdystä sopimuksesta 1. tammikuuta 2015 alkaen,

| — | ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin jäsenvaltioiden kahdenvälisten investointisopimusten irtisanomisesta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin jäsenvaltioiden kahdenvälisten investointisopimusten irtisanomisesta (9),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 annetun jäsenvaltioiden hallitusten lausuman unionin tuomioistuimen asiassa Achmea antaman tuomion oikeudellisista seurauksista ja sijoitussuojasta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 annetun jäsenvaltioiden hallitusten lausuman unionin tuomioistuimen asiassa Achmea antaman tuomion oikeudellisista seurauksista ja sijoitussuojasta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 voimaan tulleen Yhdysvaltojen, Meksikon ja Kanadan välisen sopimuksen ja erityisesti sen 14 luvun investoinneista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 voimaan tulleen Yhdysvaltojen, Meksikon ja Kanadan välisen sopimuksen ja erityisesti sen 14 luvun investoinneista,

| — | ottaa huomioon 1. tammikuuta 2022 voimaan tulleen Kaakkois-Aasian maiden liiton alueellisen kattavan talouskumppanuussopimuksen ja erityisesti sen 10 luvun investoinneista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. tammikuuta 2022 voimaan tulleen Kaakkois-Aasian maiden liiton alueellisen kattavan talouskumppanuussopimuksen ja erityisesti sen 10 luvun investoinneista,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja monikansallisia yhtiöitä ja muita yrityksiä käsittelevän YK:n työryhmän 27. heinäkuuta 2021 YK:n yleiskokoukselle esittämän raportin ihmisoikeuksien kanssa yhteensopivista kansainvälisistä investointisopimuksista ”Human rights-compatible international investment agreements”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja monikansallisia yhtiöitä ja muita yrityksiä käsittelevän YK:n työryhmän 27. heinäkuuta 2021 YK:n yleiskokoukselle esittämän raportin ihmisoikeuksien kanssa yhteensopivista kansainvälisistä investointisopimuksista ”Human rights-compatible international investment agreements”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0166/2022),

| A. | toteaa, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeenkin suorat ulkomaiset investoinnit kuuluvat Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan, mikä vahvistetaan SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohdassa, 206 artiklassa ja 207 artiklassa; katsoo, että EU:n kansainvälisen investointipolitiikan uudistuksia on nopeutettava ja tehostettava, jotta voidaan vastata nykyisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeenkin suorat ulkomaiset investoinnit kuuluvat Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan, mikä vahvistetaan SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohdassa, 206 artiklassa ja 207 artiklassa; katsoo, että EU:n kansainvälisen investointipolitiikan uudistuksia on nopeutettava ja tehostettava, jotta voidaan vastata nykyisiin haasteisiin;

| B. | toteaa, että EU on maailman suurin kansainvälisten sijoitusten kohdealue ja tekijä; toteaa, että ne edistävät EU:n kestävää talouskasvua ja työpaikkojen luomista, vaikka saatavilla oleva empiirinen näyttö ei ole osoittanut suoraa syy-yhteyttä kansainvälisten investointisopimusten ja ulkomaisten suorien sijoitusten houkuttelemisen välillä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU on maailman suurin kansainvälisten sijoitusten kohdealue ja tekijä; toteaa, että ne edistävät EU:n kestävää talouskasvua ja työpaikkojen luomista, vaikka saatavilla oleva empiirinen näyttö ei ole osoittanut suoraa syy-yhteyttä kansainvälisten investointisopimusten ja ulkomaisten suorien sijoitusten houkuttelemisen välillä;

| C. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuiset suorat ulkomaiset sijoitukset, joiden määrä oli laskenut jo vuodesta 2015 alkaen, vähenivät jyrkästi vuonna 2020 (-38 prosenttia) (10) covid-19:n aiheuttaman kriisin vuoksi; ottaa huomioon, että ulkomaille suuntautuvien ja ulkomailta tulevien suorien ulkomaisten sijoitusten lisääminen on edelleen keskeinen tekijä EU:n ja monien muiden talouksien elpymisessä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuiset suorat ulkomaiset sijoitukset, joiden määrä oli laskenut jo vuodesta 2015 alkaen, vähenivät jyrkästi vuonna 2020 (-38 prosenttia) (10) covid-19:n aiheuttaman kriisin vuoksi; ottaa huomioon, että ulkomaille suuntautuvien ja ulkomailta tulevien suorien ulkomaisten sijoitusten lisääminen on edelleen keskeinen tekijä EU:n ja monien muiden talouksien elpymisessä;

| D. | panee merkille, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tietyt EU:n kansainvälisen investointipolitiikan osat, nimittäin muut kuin suorat ulkomaiset sijoitukset (nk. portfoliosijoitukset) sekä sijoittajien ja valtioiden välisten riitojen ratkaisujärjestelmä, kuuluvat EU:n ja sen jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan; |
| --- | --- |

D.

panee merkille, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tietyt EU:n kansainvälisen investointipolitiikan osat, nimittäin muut kuin suorat ulkomaiset sijoitukset (nk. portfoliosijoitukset) sekä sijoittajien ja valtioiden välisten riitojen ratkaisujärjestelmä, kuuluvat EU:n ja sen jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan;

| E. | toteaa, että jäsenvaltioiden ennen Lissabonin sopimusta ratifioimat noin 1 500 kahdenvälistä investointisopimusta, ovat edelleen voimassa ja sisältävät valtioiden ja sijoittajien välisen vanhan riidanratkaisumenettelyn mallin, kuten myös energiaperuskirja; ottaa huomioon, että yksikään EU:n Lissabonin sopimuksen jälkeen neuvottelemista investointisopimuksista ei ole vielä tullut voimaan; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että jäsenvaltioiden ennen Lissabonin sopimusta ratifioimat noin 1 500 kahdenvälistä investointisopimusta, ovat edelleen voimassa ja sisältävät valtioiden ja sijoittajien välisen vanhan riidanratkaisumenettelyn mallin, kuten myös energiaperuskirja; ottaa huomioon, että yksikään EU:n Lissabonin sopimuksen jälkeen neuvottelemista investointisopimuksista ei ole vielä tullut voimaan;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla pyritään vastaamaan ja reagoimaan ilmastonmuutoksen ja ympäristön tilan heikkenemisen asettamiin haasteisiin; katsoo, että kaikilla EU:n politiikoilla, myös investointipolitiikalla, on edistettävä näitä tavoitteita; toteaa, että maailmanlaajuisesti tarvitaan merkittäviä investointeja, jotta voidaan saavuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman päämäärät ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet sekä varmistaa elpyminen covid-19-pandemiasta; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen ja ympäristön pilaantumisen torjunta, houkuttelevampien investointiedellytysten luominen ja yritysten tukeminen kuuluvat EU:n kuuteen painopisteeseen vuosina 2019–2024 (11); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla pyritään vastaamaan ja reagoimaan ilmastonmuutoksen ja ympäristön tilan heikkenemisen asettamiin haasteisiin; katsoo, että kaikilla EU:n politiikoilla, myös investointipolitiikalla, on edistettävä näitä tavoitteita; toteaa, että maailmanlaajuisesti tarvitaan merkittäviä investointeja, jotta voidaan saavuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman päämäärät ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet sekä varmistaa elpyminen covid-19-pandemiasta; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen ja ympäristön pilaantumisen torjunta, houkuttelevampien investointiedellytysten luominen ja yritysten tukeminen kuuluvat EU:n kuuteen painopisteeseen vuosina 2019–2024 (11);

| G. | katsoo, että suorilla ulkomaisilla sijoituksilla ja EU:n investointipolitiikalla olisi myös oltava keskeinen rooli pyrittäessä saavuttamaan avointa strategista riippumattomuutta koskevat tavoitteet, monipuolistamaan toimitusketjuja ja edistämään kestävää talouskasvua, työpaikkojen luomista ja integroitumista globaaleihin arvoketjuihin sekä pyrittäessä edistämään ulkomailla toimivien EU:n sijoittajien olosuhteita, jotka heijastavat ulkomaisten sijoittajien nauttimaa avoimuuden tasoa siten, että samalla otetaan huomioon kolmansien maiden kehitystasot ja eriytetyn kohtelun tarve; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että suorilla ulkomaisilla sijoituksilla ja EU:n investointipolitiikalla olisi myös oltava keskeinen rooli pyrittäessä saavuttamaan avointa strategista riippumattomuutta koskevat tavoitteet, monipuolistamaan toimitusketjuja ja edistämään kestävää talouskasvua, työpaikkojen luomista ja integroitumista globaaleihin arvoketjuihin sekä pyrittäessä edistämään ulkomailla toimivien EU:n sijoittajien olosuhteita, jotka heijastavat ulkomaisten sijoittajien nauttimaa avoimuuden tasoa siten, että samalla otetaan huomioon kolmansien maiden kehitystasot ja eriytetyn kohtelun tarve;

| H. | ottaa huomioon, että kehitysmailla on 2,5 biljoonan Yhdysvaltain dollarin vaje vuotuisessa rahoituksessa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä; toteaa, että suorat ulkomaiset sijoitukset ovat kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja vastaavien kestävän kehityksen tavoitteiden rahoittamisen väline; toteaa, että tällaisella pääomalla voidaan tukea työpaikkojen luomista sekä sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä parannuksia kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; katsoo, että investointien houkuttelemisen tavoitteen olisi kuljettava käsi kädessä sen kanssa, että investointisopimuksissa tunnustetaan, että näiden sopimusten osapuolten olisi pyrittävä parantamaan ympäristönsuojelun tai työsuojelun tasoaan eikä niiden pitäisi heikentää tai alentaa niitä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kehitysmailla on 2,5 biljoonan Yhdysvaltain dollarin vaje vuotuisessa rahoituksessa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä; toteaa, että suorat ulkomaiset sijoitukset ovat kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja vastaavien kestävän kehityksen tavoitteiden rahoittamisen väline; toteaa, että tällaisella pääomalla voidaan tukea työpaikkojen luomista sekä sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä parannuksia kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; katsoo, että investointien houkuttelemisen tavoitteen olisi kuljettava käsi kädessä sen kanssa, että investointisopimuksissa tunnustetaan, että näiden sopimusten osapuolten olisi pyrittävä parantamaan ympäristönsuojelun tai työsuojelun tasoaan eikä niiden pitäisi heikentää tai alentaa niitä;

| I. | ottaa huomioon, että EU:n luokitusjärjestelmän tavoitteena on helpottaa investointien siirtämistä kestämättömästä taloudellisesta toiminnasta toimintaan, joka on tarpeen ympäristökestävyyden ja erityisesti ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi seuraavien 30 vuoden aikana; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU:n luokitusjärjestelmän tavoitteena on helpottaa investointien siirtämistä kestämättömästä taloudellisesta toiminnasta toimintaan, joka on tarpeen ympäristökestävyyden ja erityisesti ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi seuraavien 30 vuoden aikana;

| J. | toteaa, että investointipolitiikan toimenpiteillä pyritään esimerkiksi poistamaan aiheettomia investoinnin esteitä, seuraamaan ulkomaisten investointien vaikutusta strategiseen riippumattomuuteen, kansalliseen turvallisuuteen ja reaalitalouteen sekä kehittämään muita välineitä suoriin investointeihin kannustamiseksi ja niiden helpottamiseksi aloilla ja paikoissa, joissa niitä eniten tarvitaan; ottaa huomioon, että useimmissa kansainvälisissä investointisopimuksissa keskitytään sijoitussuojaan, sisältyipä niihin sijoittajan ja valtion välinen välimiesmenettely tai ei; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että investointipolitiikan toimenpiteillä pyritään esimerkiksi poistamaan aiheettomia investoinnin esteitä, seuraamaan ulkomaisten investointien vaikutusta strategiseen riippumattomuuteen, kansalliseen turvallisuuteen ja reaalitalouteen sekä kehittämään muita välineitä suoriin investointeihin kannustamiseksi ja niiden helpottamiseksi aloilla ja paikoissa, joissa niitä eniten tarvitaan; ottaa huomioon, että useimmissa kansainvälisissä investointisopimuksissa keskitytään sijoitussuojaan, sisältyipä niihin sijoittajan ja valtion välinen välimiesmenettely tai ei;

| K. | panee merkille, että joka vuosi pannaan vireille entistä enemmän sijoittajan ja valtion välistä riitojenratkaisua vaativia tapauksia myös jäsenvaltioita vastaan; panee merkille, että vuonna 2020 noin 15 prosenttia jäsenvaltioita vastaan nostetuista kanteista oli EU:n sisäisiä riitoja; |
| --- | --- |

K.

panee merkille, että joka vuosi pannaan vireille entistä enemmän sijoittajan ja valtion välistä riitojenratkaisua vaativia tapauksia myös jäsenvaltioita vastaan; panee merkille, että vuonna 2020 noin 15 prosenttia jäsenvaltioita vastaan nostetuista kanteista oli EU:n sisäisiä riitoja;

| L. | panee merkille, että useimmissa investointisopimuksissa ei täsmennetä, miten investoinnin ”täyttä korvausta” ja ”käypää markkina-arvoa” koskevat käsitteet on varmistettava; ottaa huomioon, että paneelit ovat viime vuosikymmenen aikana pääasiassa tulkinneet tällaisia käsitteitä käyttämällä diskontattuun kassavirtaan (DCF) perustuvia ”eteenpäin katsovia” arvostusmenetelmiä, jotka ovat monesti johtaneet siihen, että paneelit ovat päättäneet korvausmääristä, jotka ovat paljon suuremmat kuin sijoittajille kohdemaissa tosiasiallisesti aiheutuneet kokonaismenot; |
| --- | --- |

L.

panee merkille, että useimmissa investointisopimuksissa ei täsmennetä, miten investoinnin ”täyttä korvausta” ja ”käypää markkina-arvoa” koskevat käsitteet on varmistettava; ottaa huomioon, että paneelit ovat viime vuosikymmenen aikana pääasiassa tulkinneet tällaisia käsitteitä käyttämällä diskontattuun kassavirtaan (DCF) perustuvia ”eteenpäin katsovia” arvostusmenetelmiä, jotka ovat monesti johtaneet siihen, että paneelit ovat päättäneet korvausmääristä, jotka ovat paljon suuremmat kuin sijoittajille kohdemaissa tosiasiallisesti aiheutuneet kokonaismenot;

| M. | panee merkille, että EU on maailmanlaajuisesti johtavassa asemassa investointipolitiikan uudistamisessa; toteaa, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen investointipolitiikkaa on uudistettu merkittävästi Euroopan tasolla ja kansainvälisesti parlamentin vaatimuksesta ja sen tuella; ottaa huomioon, että EU on pannut alulle ja tehnyt kansainvälisiä investointisopimuksia kumppanimaiden kanssa, uudistanut sijoitussuojaa koskevia määräyksiä, korvannut sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun investointituomioistuinjärjestelmällä, käynnistänyt investointituomioistuinta koskevia monenvälisiä neuvotteluja, ehdottanut lainsäädäntöä ulkomaisten tukien sääntelemiseksi ja hyväksynyt ulkomailta tulevien suorien ulkomaisten sijoitusten seurantaa koskevaa lainsäädäntöä; katsoo, että tämä kehitys on merkittävä askel oikeaan suuntaan kohti nykyaikaistettua ja kestävää investointipolitiikkaa; toteaa, että uudistusohjelman edistämiseksi on tehtävä vielä paljon; |
| --- | --- |

M.

panee merkille, että EU on maailmanlaajuisesti johtavassa asemassa investointipolitiikan uudistamisessa; toteaa, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen investointipolitiikkaa on uudistettu merkittävästi Euroopan tasolla ja kansainvälisesti parlamentin vaatimuksesta ja sen tuella; ottaa huomioon, että EU on pannut alulle ja tehnyt kansainvälisiä investointisopimuksia kumppanimaiden kanssa, uudistanut sijoitussuojaa koskevia määräyksiä, korvannut sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun investointituomioistuinjärjestelmällä, käynnistänyt investointituomioistuinta koskevia monenvälisiä neuvotteluja, ehdottanut lainsäädäntöä ulkomaisten tukien sääntelemiseksi ja hyväksynyt ulkomailta tulevien suorien ulkomaisten sijoitusten seurantaa koskevaa lainsäädäntöä; katsoo, että tämä kehitys on merkittävä askel oikeaan suuntaan kohti nykyaikaistettua ja kestävää investointipolitiikkaa; toteaa, että uudistusohjelman edistämiseksi on tehtävä vielä paljon;

| N. | toteaa, että sijoittajien yleistyvä tapa käyttää oikeudenkäynnin rahoittamiseen kolmansia osapuolia, jotka saavat vastineeksi tietyn osuuden välitystuomiossa määrätystä korvauksesta tai muuta taloudellista etua (kolmannen osapuolen rahoitus), on pahentanut epätasapainoa oikeudenkäyntien korvauskäytäntöjen taustalla, koska se on entisestään vähentänyt sijoittajille kanteen nostamisesta aiheutuvia riskejä ja kannustaa siten tehtailemaan enemmän kanteita; toteaa, että kolmannen osapuolen rahoitus voi lisätä kantajien neuvotteluvoimaa niiden valtioiden kustannuksella, joiden resurssit ovat rajallisia ja sääntelykehys heikompi; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että sijoittajien yleistyvä tapa käyttää oikeudenkäynnin rahoittamiseen kolmansia osapuolia, jotka saavat vastineeksi tietyn osuuden välitystuomiossa määrätystä korvauksesta tai muuta taloudellista etua (kolmannen osapuolen rahoitus), on pahentanut epätasapainoa oikeudenkäyntien korvauskäytäntöjen taustalla, koska se on entisestään vähentänyt sijoittajille kanteen nostamisesta aiheutuvia riskejä ja kannustaa siten tehtailemaan enemmän kanteita; toteaa, että kolmannen osapuolen rahoitus voi lisätä kantajien neuvotteluvoimaa niiden valtioiden kustannuksella, joiden resurssit ovat rajallisia ja sääntelykehys heikompi;

| 1. | korostaa, että investoinneilla voi ja niillä pitäisi olla myönteinen vaikutus kestävään talouskasvuun, työpaikkojen luomiseen ja kestävää kehitykseen ja niillä olisi edistettävä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista; korostaa siksi niiden merkitystä EU:n talouden muutokselle; huomauttaa, että tämä myönteinen vaikutus riippuu hallitusten kyvystä säännellä ulkomaisia investointeja; huomauttaa, että ulkomailta tulevien ja ulkomaille suuntautuvien investointien on vastattava reaalitalouden tarpeita; kehottaa komissiota tarkistamaan EU:n investointipolitiikkaa, jotta varmistetaan, että se vastaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, kestävän kehityksen tavoitteita ja EU:n arvoja, ihmisoikeuksien kunnioittaminen mukaan luettuna, sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa määriteltyjä sosiaalisia standardeja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että EU:n investointipolitiikan on vastattava paitsi sijoittajien ja vastaanottavien valtioiden odotuksia myös EU:n laajempia taloudellisia etuja ja ulkopoliittisia tavoitteita; palauttaa mieliin kehotuksensa luoda yhdennetty ja johdonmukainen poliittinen kehys, jolla edistetään laadukkaita ja kestäviä investointeja; suhtautuu myönteisesti toimiin, joiden avulla komissio on vuodesta 2010 lähtien pyrkinyt uudistamaan unionin investointipolitiikkaa tähän suuntaan; katsoo, että EU:n kansainvälistä investointipolitiikkaa on uudistettava, jotta voidaan paremmin vastata erilaisiin haasteisiin ja jatkaa sen muuttamista yhdennetyksi ja johdonmukaiseksi toimintapoliittiseksi kehykseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että kansainvälisten investointisopimusten olisi helpotettava vihreitä, sukupuolisensitiivisiä ja osallistavia kestäviä investointeja, suojeltava asianmukaisesti sijoittajia, edistettävä sisämarkkinoiden häiriönsietokykyä samalla kun turvataan poliittinen liikkumavara kohdevaltioissa ja edistettävä parhaiden käytäntöjen, taitojen ja taitotiedon vaihtoa Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) monikansallisille yrityksille yritysten yhteiskuntavastuusta antamien suuntaviivojen mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on huolissaan siitä, että OECD:n mukaan kehitysmailla oli vuonna 2020 covid-19:n aiheuttamasta kriisistä johtuva 1,7 biljoonan Yhdysvaltain dollarin vaje jo olemassa olleen 2,5 biljoonan Yhdysvaltain dollarin rahoitusvajeen lisäksi; korostaa, että EU:n investointipolitiikan olisi autettava kehitysmaita, erityisesti Afrikan maita, houkuttelemaan suoria ulkomaisia sijoituksia ja vähentämään rahoitusvajetta kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että EU:n yritysten ulkomaille tekemiä investointeja on suojattava riittävästi; huomauttaa, että suojattujen investointien, sellaisena kuin ne on kodifioitu EU:n tekemissä kansainvälisissä investointisopimuksissa, ei tulisi sisältää spekulatiivisia investointeja, rahoitusvälineitä tai portfolioinvestointeja, joita voidaan pitää hallussa spekulatiivisia tarkoituksia varten; kehottaa komissiota kehittämään uusimpia kansainvälisiä investointisopimuksia (12) siten, että julkiset velkainstrumentit jätetään niiden soveltamisalan ulkopuolelle; katsoo, että rahoitusvälineet, jotka voidaan vetää pois milloin tahansa, eivät edellytä suojaa; pyytää komissiota jatkamaan pyrkimyksiään parantaa suojattujen investointien määritelmää, jotta voidaan varmistaa, että kansainväliset investointisopimukset suojaavat vain investointeja, jotka tuovat merkittävästi pääomaa tai muita resursseja useamman vuoden pituisen vähimmäisajan ja joihin liittyy riskinottoa ja voitto-odotuksia; katsoo, että suojatuilla investoinneilla olisi edistettävä tehokkaasti kohdemaan kehitystä; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan tämän kansainvälisessä oikeudessa määritellyn kriteerin huomioon tulevien sopimusten suojattujen investointien määritelmässä; |
| --- | --- |

5.

Markkinoille pääsy

| 6. | pitää myönteisenä, että viimeaikaisissa investointisopimuksissa keskitytään myönteisesti markkinoille pääsyyn ja investointien vapauttamiseen ja pyritään poistamaan esteet, jotka haittaavat EU:n investoijien sijoittautumista ja toimintaa ulkomaisilla markkinoilla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota hankkimaan ulkomailla toimiville EU:n sijoittajille ehdot, jotka heijastavat ulkomaisten sijoittajien EU:ssa nauttimaa avoimuutta siten, että samalla otetaan huomioon kolmansien maiden kehitystasot ja eriytetyn kohtelun tarve; korostaa, että kansainvälisissä investointisopimuksissa on turvattava valtioiden kyky säännellä ulkomaisia investointeja lainkäyttöalueellaan; kehottaa komissiota seuraamaan esteitä, jotka haittaavat EU:n sijoittajien sijoittautumista ja toimintaa ulkomaisilla markkinoilla, syrjivät käytännöt mukaan luettuina; suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio keskittyy nykyisten sitoumusten täytäntöönpanoon, ja korostaa, että tämän tulisi koskea myös investointeihin liittyviä sitoumuksia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota suojelemaan tiukasti EU:n ja jäsenvaltioiden poliittista liikkumavaraa etenkin energia-, maatalous-, kalastus-, audiovisuaali-, televiestintä- ja digitaalialan kysymyksissä sekä julkisten palvelujen alalla investointeja vapautettaessa; korostaa, että investointien vapauttamisen olisi kuljettava käsi kädessä suojatoimien kanssa, jotta vältetään taloudellisen epävakauden paheneminen erityisesti kehitysmaissa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että EU:n uusissa kansainvälisissä investointisopimuksissa on tärkeää säilyttää ja panna täytäntöön lausekkeet, joilla kielletään standardien alentaminen, ja vahvistaa niitä, koska ne ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta vältetään alhaiseen vaatimustasoon perustuva ”kilpajuoksu pohjalle” ulkomaisia investointeja houkuttelevissa maissa; kehottaa komissiota analysoimaan lausekkeiden tehokkuutta tarkemmin erityisesti kehitysmaissa, jotta voidaan varmistaa, että veropolitiikka ja kehitysrahoitus sovitetaan yhteen tavalla, joka tukee ”kilpajuoksua huipulle”; |
| --- | --- |

9.

Investointien helpottaminen

| 10. | korostaa, että investointien helpottaminen voi edistää investointimahdollisuuksien avautumista kehittyvissä maissa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta sekä edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista auttamalla lisäämään investointeja osallistavan ja kestävän kasvun edistämiseksi ja köyhyyden vähentämiseksi, sillä näin tuetaan ulkomaisten sijoittajien pidempiaikaista osallistumista kohdemaiden talouteen ja parannetaan ulkomaisten sijoittajien ja paikallisten yritysten välisiä yhteyksiä; kehottaa komissiota tukemaan kehitysmaita investointi-ilmapiirin parantamisessa niiden lainkäyttöalueella sekä kehitysyhteistyön välineiden että kahdenvälisten sopimusten avulla; katsoo, että investointien helpottaminen on hyvä väline EU:n kilpailukyvyn ja talouskasvun parantamiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että investointien helpottamista koskevilla kansainvälisillä sopimuksilla olisi tuettava ja kannustettava kestävää kehitystä edistäviä investointeja ja vältettävä luomasta kannustimia investoinneille, jotka aiheuttavat haittaa ympäristölle, ilmastolle tai yhteiskunnalle; toteaa, että verotulot ovat kehitysmaille ratkaisevan tärkeitä, jotta ne voivat tarjota julkisia peruspalveluja; kehottaa komissiota työskentelemään monenvälisellä tasolla edistääkseen kestävien investointien helpottamista, joka ei perustu kilpailuhenkisiin verohelpotuksiin; korostaa, että ottamalla käyttöön innovatiivisia, investointeja helpottavia toimenpiteitä voidaan edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista auttamalla lisäämään investointeja osallistavan ja kestävän kasvun edistämiseksi ja köyhyyden vähentämiseksi, sillä näin tuetaan ulkomaisten sijoittajien pidempiaikaista osallistumista kohdemaiden talouteen ja parannetaan ulkomaisten sijoittajien ja paikallisten yritysten välisiä yhteyksiä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | antaa tunnustusta EU:n roolille Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa kehitysinvestointien helpottamista koskevasta yhteisestä aloitteesta; korostaa, että yli kaksi kolmasosaa WTO:n jäsenistä osallistuu näihin neuvotteluihin; katsoo, että varovaisuutta tarvitaan, kun otetaan huomioon neuvoteltavana olevan sopimuksen erittäin laaja soveltamisala; korostaa tarvetta varmistaa, että näissä neuvotteluissa noudatetaan WTO:n Marrakeshin sopimuksen sääntöjä, jotka edellyttävät yksimielisyyttä ja yleistä avoimuutta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että EU:n kokonaisvaltainen lähestymistapa investointien helpottamiseen sekä kahden- että monenvälisellä tasolla on tärkeä ja että siinä on keskityttävä yleisesti ottaen yhteistyöhön, muun muassa valmiuksien kehittämiseen ja tekniseen apuun, erityisesti kehitysmaiden digitalisaation tukemiseksi; pitää myönteisenä komission työtä, joka liittyy investointien helpottamista koskeviin uusiin erillissopimuksiin, joissa keskitytään kestäviin ja osallistaviin investointeihin; pyytää tässä yhteydessä komissiota jatkamaan afrikkalaisten kumppanien kanssa neuvotteluja, joilla vältetään luomasta hallinnollisia rasitteita kehitysmaille, ja täsmentämään samalla, minkä tyyppisiä kestäviä investointeja helpotetaan; panee merkille, että samankaltaisista investointien helpottamista koskevista määräyksistä neuvotellaan parhaillaan Afrikan mantereen vapaakauppa-alueen investointeja koskevan tulevan pöytäkirjan yhteydessä; kehottaa komissiota tukemaan edelleen näitä neuvotteluja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tukee komissiota sen pyrkiessä WTO:n tasolla varmistamaan vahvan palomuurin avulla, että investointeja helpottavia sääntöjä ei voida tuoda sijoittajan ja valtion välisiin riitoihin; katsoo, että kehitysinvestointien helpottamista koskevaan yhteiseen aloitteeseen liittyvät riidat olisi ratkaistava sovittelun ja yhteistyön avulla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että investointien helpottamista koskevissa määräyksissä sekä kahdenvälisellä että WTO:n tasolla ei pitäisi keskittyä ainoastaan luomaan velvoitteita vastaanottavien maiden viranomaisille, vaan niissä olisi myös selvennettävä kotijäsenvaltioiden ja niiden kansallisten sijoittajien velvoitteita, jotka liittyvät niiden ulkomailla tekemiin sijoituksiin; korostaa tässä yhteydessä, että investointien helpottamista koskeviin puitteisiin on sisällytettävä täytäntöönpanokelpoisia määräyksiä yritysten yhteiskuntavastuuta, ihmisoikeuksia ja ympäristöä koskevista due diligence -vaatimuksista sekä korruption vastaisia takeita; kehottaa komissiota sisällyttämään kaikkiin kolmansien maiden kanssa tehtäviin investointien helpottamista koskeviin sopimuksiin kestävää kehitystä koskevan täytäntöönpanokelpoisen luvun sekä suorien ulkomaisten sijoitusten varoilla tuettujen toimien seurantamekanismit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on tyytyväinen komission ehdotukseen välineestä, jolla pyritään torjumaan vääristymiä, joita aiheuttavat ulkomaiset tuet, sillä ne ovat yksi vilpillisistä investointimuodoista, ja kehottaa hyväksymään sen nopeasti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osallistumaan WTO:n tasolla käytäviin neuvotteluihin kilpailun vääristymisen estämiseksi erityisesti teollisuustukien alalla; |
| --- | --- |

16.

EU:hun tehtävien ulkomaisten suorien sijoitusten seurannan vahvistaminen

| 17. | pitää myönteisenä suorien ulkomaisten sijoitusten seurannasta annetun asetuksen voimaantuloa vuonna 2019; huomauttaa, että tämän seurantamekanismin tavoitteena on luoda yhteistyötä ja mahdollisesti rajoittaa ulkomaisia investointeja strategisilla aloilla unionin ja sen jäsenvaltioiden suojelemiseksi sekä analysoida ja seuloa tapauksia, joissa tietyn yrityksen, infrastruktuurin tai teknologian hankinta tai määräysvalta voi aiheuttaa riskin EU:n turvallisuuden tai yleisen järjestyksen kannalta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa tällaisen mekanismin merkitystä, sillä sen avulla voidaan seurata paremmin suorien ulkomaisten sijoitusten vaikutusta Euroopan strategisiin etuihin; kehottaa komissiota antamaan tulevan uudelleentarkastelun yhteydessä yksityiskohtaisempia tietoja siitä, tukevatko unioniin tehtävät suorat ulkomaiset sijoitukset kestävää taloudellista toimintaa ja uusia investointeja, arvioimaan eri vaihtoehtoja unionin ulkopuolelle suuntautuvilla investoinneilla tuettujen toimien seuraamiseksi ja arvioimaan mahdollisuutta täsmentää, olisiko muita aloja pidettävä strategisina sektoreina; kehottaa lisäksi komissiota tutkimaan mahdollisuutta vahvistaa EU:n suorien ulkomaisten sijoitusten seurantamekanismia siten, että sille annetaan jäsenvaltioiden suostumuksella valtuudet estää investoinnit, jotka aiheuttaisivat riskin turvallisuudelle tai yleiselle järjestykselle; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa sellaisia jäsenvaltioita, joilla ei vielä ole käytössään tällaista ulkomaisten suorien investointien kansallista seurantamekanismia, ottamaan sellaisen käyttöön eurooppalaisen yhteistyön tehokkuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

19.

Kansainvälisten investointisopimusten yhteensopivuus EU:n painopisteiden kanssa

| 20. | panee merkille, että yhä useammat investointituomioistuimissa käytävät oikeusmenettelyt kohdistuvat ympäristötoimenpiteisiin; pitää valitettavana, että eri maita, myös jäsenvaltioita, vastaan on nostettu kanteita, joiden pontimena ovat ilmastopolitiikka, vaiheittainen luopuminen fossiilisten polttoaineiden käytöstä tai oikeudenmukainen siirtymä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että maailmanlaajuiset ponnistelut ilmastonmuutoksen torjumiseksi edellyttävät nopeaa siirtymistä uusiutuviin energialähteisiin ja hallitusten ripeitä toimia, jotta voidaan vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan johdonmukaisuuden kansainvälisten investointisopimusten ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, ympäristöpolitiikan, työntekijöiden oikeuksien ja ihmisoikeuksien välillä sulkemalla sopimusten suojalausekkeiden ulkopuolelle fossiilisiin polttoaineisiin tehtävät investoinnit tai muut toimet, jotka aiheuttavat merkittävää haittaa ympäristölle ja ihmisoikeuksille, ja sisällyttämällä kestävää kehitystä koskeviin lukuihin määräyksiä, jotka auttavat noudattamaan Pariisin sopimusta, työelämän ja sukupuolten tasa-arvoa koskevia kansainvälisiä sopimuksia ja määräyksiä, joilla pyritään parantamaan ulkomaisia investointeja sääntelevää kansallista kehystä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee huolestuneena merkille epäsymmetrian tietyissä kansainvälisissä investointisopimuksissa, joiden nojalla investoijat voivat nostaa investointikanteita valtioita vastaan, kun taas hallitukset, työntekijät ja asianomaiset yhteisöt eivät voi haastaa välimiesmenettelyyn monikansallisia yhtiöitä, jotka eivät kunnioita ihmisoikeuksia, kansanterveyttä tai työ- ja ympäristölainsäädäntöä; korostaa, että vastaavasti monenvälinen investointituomioistuin (MIC) on tarkoitettu ainoastaan ratkaisemaan tapauksia, joissa ulkomaiset sijoittajat haastavat valtiot oikeuteen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | huomauttaa, että vaikka oikeusmenettelyihin ei päädyttäisikään, suora tai epäsuora investointikanteen uhka voi sääntelyä hillitsevän vaikutuksensa ansiosta vahvistaa sijoittajien asemaa valtioiden kanssa käytävissä neuvotteluissa; korostaa tässä yhteydessä, että EU:n viimeaikaisissa kansainvälisissä investointisopimuksissa määrätään periaatteesta, jonka mukaan hallituksilla on oikeus säännellä oikeutettuja julkisen politiikan tavoitteita (13) myös tavalla, joka voi vaikuttaa kielteisesti sijoituksen toimintaan tai sijoittajan voitto-odotuksiin; korostaa kuitenkin, että tämä oikeus ei poista sitä, että valtioiden on noudatettava kansainvälisissä investointisopimuksissa asetettuja velvoitteita, eikä sulje pois investointikanteita tai vahingonkorvauksia, jotka johtuvat kyseisen oikeuden käyttämisestä; on huolissaan siitä, että poliittinen päätöksenteko saattaa tämän vuoksi viivästyä tai vesittyä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että tämän tuloksena fossiilisten polttoaineiden alalle maksettaviin korvauksiin saatetaan käyttää enemmän julkisia varoja kuin ilman investointikanteen uhkaa, minkä seurauksena energiasiirtymään liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpano on valtioille kalliimpaa ja vaikeampaa ja mikä merkitsee, että veronmaksajat maksavat fossiilisten polttoaineiden alalle yleistä tukea; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että useissa sijoittajan ja valtion välisissä sovitteluissa yritykset ovat riitauttaneet toimia, joita valtiot ovat väittäneet toteuttaneensa voidakseen vastata hankkeen vaikutuksia koskeviin paikallisiin huolenaiheisiin tai levottomuuteen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään tuleviin kansainvälisiin investointisopimuksiin asianomaisten kolmansien osapuolten asiavaltuuden; katsoo, että tuomioistuinten olisi noudatettava Kansainvälisen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä ja pidettävä tapauksia perusteettomina, jos tosiseikkojen tai oikeudellisten seikkojen määrittäminen saattaa vahingoittaa paikallisia tai alkuperäiskansojen yhteisöjä, jotka eivät ole investointimenettelyn osapuolia; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan avoimuuden ja tukemaan haavoittuvassa asemassa olevien paikallisyhteisöjen ja erityisesti niiden alkuperäiskansojen, joihin kaivos- tai hakkuutoiminta vaikuttaa, osallistumista kansainvälisiä investointisopimuksia koskeviin neuvotteluihin ja niiden täytäntöönpanoon, koska ulkomaisilla investoinneilla voi olla kauaskantoisia vaikutuksia paikallisyhteisöihin; |
| --- | --- |

25.

Uudistettu lähestymistapa

| 26. | on tyytyväinen komission vuonna 2015 laatimaan uuteen investointisuojasopimuksen malliin oikeansuuntaisena askeleena; toteaa kuitenkin, että yksikään sen sisältävä sopimus ei ole vielä tullut voimaan; palauttaa mieliin kantansa, jonka mukaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden ei pitäisi allekirjoittaa tai ratifioida uusia investointisuojasopimuksia, joihin sisältyy investoijien ja valtion välinen riitojenratkaisumekanismi; korostaa, että on tärkeää uudistaa sijoittajan ja valtion välistä riitojenratkaisua koskevia menettelyjä; pitää myönteisenä, että investointituomioistuinjärjestelmä sisältää kiinteän välimiesluettelon, muutoksenhakumekanismin, välimiehiä koskevat menettelysäännöt ja välimiesmenettelyjen avoimuuden lisäämisen; panee merkille, että investointituomioistuinjärjestelmä on edelleen kansainvälinen välimiesmenettely, ja korostaa, että toisin kuin kansallisissa tuomioistuimissa, ICS:n luettelossa olevilla välimiehillä olisi harkintavaltaa olla ottamatta välttämättä huomioon asiaankuuluvia yleisen edun mukaisia lakeja tulkitessaan kansainvälisissä investointisopimuksissa vahvistettuja aineellisia määräyksiä; pitää valitettavana, että välimiehille maksettaisiin edelleen tapauskohtaisesti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota kaikin tavoin tukemaan ja nopeuttamaan neuvotteluja, joilla laajennetaan sijoittajien velvoitteita ja niiden täytäntöönpanoa; katsoo, että sijoittajien velvoitteita ei pitäisi sisällyttää ainoastaan EU:n kansainvälisiin investointisopimuksiin, vaan niitä olisi sovellettava myös erillisillä sitovilla ja täytäntöönpanokelpoisilla kansainvälisillä välineillä sekä ihmisoikeuksiin ja ympäristöön liittyvää huolellisuusvelvoitetta koskevien luotettavien kansallisten kehysten avulla; toteaa, että näillä aloilla saavutetun edistyksen ja EU:n kansainvälisten investointisopimusten määräysten jatkuvan vahvistamisen avulla olisi varmistettava, että EU:n sijoittajat EU:n ulkopuolisissa maissa, erityisesti kehitysmaissa, tuovat avoimesti esiin strategiansa, joilla edistetään aktiivisesti kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista, ja että sijoittajiin sovelletaan vastuuvelvollisuusmekanismeja erityisesti varmistamalla uhrien oikeussuojan saatavuus kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää myönteisinä kansainvälisten investointisopimusten määräyksiä, jotka koskevat valtioiden ja sijoittajien ympäristöä, työntekijöitä ja yritysvastuuta koskevia velvoitteita, sekä lausekkeita, joissa määrätään horisontaalisesta periaatteesta, jonka mukaan normeja ei pitäisi alentaa investointien houkuttelemiseksi; pitää kuitenkin valitettavana, ettei sijoittajien velvoitteita ole uudistettu samaan tahtiin kuin investoijien ja valtion välistä riitojenratkaisumekanismia; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vaatii komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan sitä, että saatetaan voimaan YK:n ihmisoikeusneuvoston parhaillaan valmistelema, monikansallisia yhtiöitä ja muita liikeyrityksiä ihmisoikeuksien alalla koskeva väline (14), jolla pyritään sääntelemään monikansallisten yhtiöiden ja yritysten toimintaa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää myönteisenä, että vuodesta 2016 lähtien sijoittajansuojaa koskevia lausekkeita sisältäviin EU:n kansainvälisiin investointisopimuksiin on kuulunut tarkempi sanamuoto joillekin suojelunormeille sekä sääntelyoikeus; korostaa, että EU:n kansainvälisten investointisopimusten ei pitäisi sallia laajojen suojalausekkeiden käyttöä oikeutetun julkisen politiikan kyseenalaistamiseen; katsoo, että suojausvaatimuksissa olisi keskityttävä erityisesti tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseen ulkomaisten ja kotimaisten sijoittajien välille, jotta estetään tapauksia, joissa EU:n sijoittajia syrjitään EU:n ulkopuolisissa maissa, heiltä evätään oikeussuoja tai he menettävät kokonaisuudessaan sijoituksensa kohdevaltion hyödyksi, myös sodan aikana, ja tarjotaan näitä tapauksia varten oikeussuojakeinoja ja vastavuoroisesti EU:n ulkopuolisille sijoittajille; pyytää jäsenvaltioita ja komissiota välttämään moniselitteisen terminologian sisällyttämistä aineellisiin lausekkeisiin ja jatkamaan suojanormien tarkistamista saatavilla olevan näytön perusteella; |
| --- | --- |

30.

| 31. | painottaa, että vuoden 2009 jälkeen neuvotellut EU:n tekemät kansainväliset investointisopimukset sisältävät edelleen nk. raukeamislausekkeita, jotka estävät sopimuksen helpon päättämisen; panee merkille viimeaikaiset neuvottelut, joissa osapuolet sopivat viiden vuoden raukeamislausekkeesta, johon sisältyy mahdollisuus sopia viiden vuoden lisäajan pidentämisestä, jos korvaavaa vaihtoehtoa ei löydetä; kehottaa jäsenvaltioita ja muita sopimuspuolia poistamaan raukeamislausekkeet nykyisistä sopimuksista ja lyhentämään merkittävästi uusien investointisopimusten raukeamislausekkeita; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että sekä kansainvälisen tapaoikeuden että ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaan yksityishenkilöiden on haettava muutosta kansallisissa tuomioistuimissa ennen kuin he panevat valtiota vastaan vireille kansainvälisiä menettelyjä oikeudenvastaisista teoista; pitää valitettavana, että kansainvälisessä investointioikeudessa ei sen sijaan yleensä vaadita käyttämään ensin kaikkia kotimaisia oikeussuojakeinoja; katsoo, että kansainvälisissä investointisopimuksissa olisi edellytettävä, että ulkomaisten investoijien on käytettävä kaikki mahdolliset kansallisen oikeuslaitoksen ratkaisunhakukeinot ennen ne voivat viedä asiaa välimiesoikeuteen, kuten kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön osalta jo tehdään; korostaa, että jos oikeus evätään räikeästi kotimaisissa tuomioistuimissa, ulkomaisten sijoittajien olisi voitava hakea suoraan kansainvälistä riitojenratkaisua; |
| --- | --- |

32.

Kansainvälisten investointisopimusten ratifiointi

| 33. | huomauttaa, että EU:n kansainvälisten investointisopimusten ratifioinnin viivästyminen jäsenvaltioissa viivästyttää kahdenvälisten investointisopimusten korvaamista avoimilla ja nykyaikaisilla määräyksillä, jotka suojaavat yhdenvertaisesti kaikkia EU:n sijoittajia kolmansissa maissa; kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan nopeasti jo tehdyt EU:n investointisopimukset; kehottaa EU:ta työskentelemään yhdessä kumppanimaiden kanssa tarkistaakseen ja parantaakseen jatkuvasti kansainvälisiä investointisopimuksiaan tässä mietinnössä esitetyllä tavalla niiden tultua voimaan; odottaa jäsenvaltioiden varmistavan, että kansainväliset investointisopimukset vastaavat EU:n arvoja ja tavoitteita; |
| --- | --- |

33.

Korvaus

| 34. | huomauttaa, että diskontatun kassavirran menetelmät, joita käytetään yleensä korvausten laskemiseen kansainvälisissä investointisopimuksissa, eivät ole luotettava arviointimenetelmä varhaisessa vaiheessa oleville investointihankkeille tai hankkeille, joiden tulevat tulovirrat ovat epävarmoja; korostaa, että jos välimiespaneelit käyttävät tällaisia menetelmiä, poiketaan merkittävästi kansallisten ja kansainvälisten oikeusjärjestelmien vakiintuneista korvausperiaatteista ja -käytännöistä, joiden perusteella oikeuskäsittelyissä voidaan käyttää huomattavasti vähemmän harkintavaltaa; painottaa, että investointituomioistuinten myöntämät huomattavat vahingonkorvaukset ovat aiheuttaneet vastaajina olleille valtioille merkittävän ja kasvavan taloudellisen rasitteen; huomauttaa, että välimiesten yleisesti käyttämien arvostusmenetelmien käyttö on hyvin kiistanalaista, koska niillä on paljon harkintavaltaa ja ne pohjaavat ratkaisunsa erittäin monimutkaisiin ja lähtökohtaisesti spekulatiivisiin olettamiin; kehottaa komissiota EU:n kansainvälisissä investointisopimuksissa olevien korvauksia koskevien määräysten yhteydessä arvioimaan perusteellisesti korjaavia ja avoimuuskeskeisiä sääntöjä ja suojakeinoja ja määräämään sellaisista, mukaan lukien sellaisten vahvempien lausekkeiden käyttö, joilla estetään seuraamusluonteisten vahingonkorvausten käyttö; vaatii, että korvauksen enimmäisraja on asetettava uponneiden kustannusten tasolle, joka vastaa sijoittajille tosiasiallisesti aiheutuneita hyväksyttäviä kustannuksia; painottaa, että tasapainottavassa lähestymistavassa korvaus pitäisi tilanteen mukaan määrittää kyseistä enimmäisrajaa pienemmäksi ottaen huomioon tilannekohtaiset tekijät, kuten se, jos yritykset eivät ole noudattaneet oikeudellisia tai sopimukseen perustuvia velvoitteitaan tai sitoumuksiaan; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että sijoittajien yleistyvä tapa käyttää oikeudenkäynnin rahoittamiseen kolmansia osapuolia, jotka saavat vastineeksi tietyn osuuden välitystuomiossa määrätystä korvauksesta, kannustaa tehtailemaan enemmän kanteita; panee merkille, että kolmansien osapuolten sijoittajan ja valtion välisten riita-asioiden yhteydessä tarjoaman rahoituksen avoimuuden parantamisessa on edistytty; pitää tässä yhteydessä myönteisinä toimia, joita komissio on toteuttanut viimeaikaisissa EU:n kansainvälisissä investointisopimuksissa; kehottaa komissiota tukemaan kansainvälisten neuvottelujen yhteydessä lisäsäännöksiä, joilla säännellään kolmansien osapuolten rahoitusta sijoittajan ja valtion välisissä riita-asioissa, jotta rajoitetaan tiukasti tätä käytäntöä, joka kannustaa kohtuuttoman suuriin korvauksiin; |
| --- | --- |

35.

Kahdenväliset investointisopimukset

| 36. | kiinnittää huomiota tuhansiin jäsenvaltioiden kahdenvälisiin investointisopimuksiin, jotka edelleen suojaavat fossiilisiin polttoaineisiin tehtäviä investointeja, sisältävät vanhentuneita määräyksiä, jotka ovat ristiriidassa EU:n tavoitteiden ja arvojen kanssa, mukaan lukien liian laajat suojelunormit, heikot avoimuutta ja sijoittajan ja valtion välistä riitojenratkaisua koskevat vaatimukset, eivätkä ole EU:n ehdottaman monenvälisen investointituomioistuimen mukaisia; kehottaa siksi jäsenvaltioita päättämään tai nykyaikaistamaan kahdenväliset investointisopimuksensa niiden saattamiseksi vastaamaan uudistettua EU:n kansainvälisten investointisopimusten mallia ja tämän mietinnön mukaisiksi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltioiden kahdenväliset investointisopimukset ovat täysin yhteensopivia EU:n oikeuden kanssa ja johdonmukaisia EU:n tavoitteiden ja arvojen kanssa; tukee komissiota sen soveltaessa määrätietoisesti ehtoja, joiden mukaisesti sallitaan jäsenvaltioiden neuvotella, allekirjoittaa ja tehdä ainoastaan sellaisia uusia sopimuksia, jotka ovat EU:n uudistetun investointipolitiikan ja Euroopan unionin tuomioistuimen tuomioiden mukaisia; muistuttaa jäsenvaltioiden velvollisuudesta muuttaa kahdenvälisiä investointisopimuksiaan SEUT-sopimuksen 351 artiklan mukaisesti; pyytää komissiota seuraamaan näiden velvoitteiden noudattamista ja tiedottamaan parlamentille säännöllisesti saavutetusta edistyksestä; kannustaa komissiota käynnistämään tarvittaessa rikkomusmenettelyjä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden kahdenväliset investointisopimukset ovat EU:n oikeuden mukaisia; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tukee komissiota sen kehittäessä tulkintaohjeita, joita jäsenvaltioiden on noudatettava tässä mietinnössä mainittujen aineellisten ja menettelyllisten uudistusten ohessa, jotta varmistetaan EU:n uudistetun investointipolitiikan yhtenäinen tulkinta ja taataan täysi yhteensopivuus Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota käyttämään tätä päivitettyä mallia perustana, kun hyväksytään jäsenvaltioiden uusia kahdenvälisiä investointisopimuksia; |
| --- | --- |

38.

Energiaperuskirjasta tehty sopimus

| 39. | huomauttaa, että energiaperuskirjasta tehty sopimus on tällä hetkellä maailman eniten oikeusriitoja aiheuttanut investointisopimus; kannattaa energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen uudistamispyrkimyksiä ja EU:n kantaa, jonka mukaan useimmat investoinnit fossiilisiin polttoaineisiin on jätettävä sopimussuojan ulkopuolelle; katsoo kuitenkin, että EU:n kannassa ei pitäisi antaa suojaa investoinneille taloudelliseen toimintaan, jota pidetään EU:n oikeuden mukaan ”merkittävän haitallisena”, ja että fossiilisiin polttoaineisiin tehtävien investointien suojelun asteittaista lopettamista olisi nopeutettava merkittävästi, jotta ei vaaranneta EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamista; vaatii lopettamaan valtioiden ja sijoittajien välisen riidanratkaisumenettelyn energiaperuskirjan osalta; korostaa, että energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen muuttaminen edellyttää kaikkien sopimuspuolten yksimielisyyttä vuosikokouksessa toimitettavassa äänestyksessä; on huolissaan siitä, että parlamentilla ei ole saman tasoista oikeutta tutustua energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen uudistamista koskevien neuvottelujen neuvotteluteksteihin kuin sillä on ollut neuvoteltaessa muista perussopimuksista; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on huolissaan siitä, että monet sopimuspuolet eivät näytä jakavan EU:n kunnianhimoisia tavoitteita ilmastonmuutoksen hillitsemisen, kestävän kehityksen ja energiasiirtymän aloilla, vaikka ne kaikki ovat myös allekirjoittaneet Pariisin sopimuksen; kehottaa komissiota varmistamaan, että energiaperuskirjasta tehty sopimus on yhdenmukainen Pariisin sopimuksen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden kanssa, siten että samalla säilytetään EU:n kyky kehittää julkisen politiikan toimia, jotka vastaavat EU:n sitoumusta tulla ensimmäiseksi ilmastoneutraaliksi maanosaksi vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | panee merkille, että Italia ilmoitti päätöksestään vetäytyä energiaperuskirjasta tehdystä sopimuksesta 1. tammikuuta 2015 alkaen; toteaa, että energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen ratifioineet tai siihen liittyneet maat voivat päättää jäsenyytensä 12 kuukauden kuluttua vetäytymistä koskevasta ilmoituksesta; pitää valitettavana, että ennen eroamispäivää tehtyjä investointeja suojataan edelleen 20 vuoden ajan, mutta suhtautuu myönteisesti siihen, että kaikkien uusien investointien suoja lakkaa välittömästi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota varmistamaan, että tarkistetussa energiaperuskirjasta tehdyssä sopimuksessa suojellaan valtioiden oikeutta harjoittaa sääntelyä, noudatetaan EU:n oikeutta ja EU:n investointipolitiikkaa, kielletään välittömästi fossiilisiin polttoaineisiin investoivia nostamasta kannetta sopimuspuolia vastaan, kun nämä toteuttavat Pariisin sopimuksessa tehtyjen sitoumusten mukaisesti toimia, joilla fossiilisten polttoaineiden käytöstä luovutaan vaiheittain, ja sijoitussuoja myönnetään vain todellisille sijoittajille eikä puhtaasti rahoitussijoittajille tai keinotteluun tähtääville sijoittajille; kehottaa komissiota julkaisemaan oikeudellisen tutkimuksensa, jossa analysoidaan sopimuksesta vetäytymisen mahdollisia vaikutuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita aloittamaan valmistelut, jotta energiaperuskirjasta tehdystä sopimuksesta voidaan irtautua koordinoidusti ja voidaan tehdä sopimus, jolla suljetaan pois raukeamislausekkeen soveltaminen halukkaiden sopimuspuolten välillä, jotta ehdotus voidaan toimittaa virallisesti neuvostolle ja parlamentille, jos edellä mainittuja neuvottelutavoitteita ei saavuteta kesäkuuhun 2022 mennessä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pitää tervetulleena tuomioistuimen asiassa Komstroy annettua tuomiota koskevaa selvennystä, jonka mukaan energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen määräyksiä sijoittajan ja valtion välisestä riitojenratkaisusta ei sovelleta EU:n sisäisiin riita-asioihin; panee merkille, että parhaillaan on vireillä vähintään 73 EU:n sisäistä tapausta, mukaan lukien yli 40 EU:n sisäistä energiaperuskirjasta tehtyyn sopimukseen perustuvaa investointisovittelutapausta; panee erittäin huolestuneena merkille, että asiassa Achmea annettu tuomio ei saanut välimiestuomioistuimia luopumaan EU:n sisäisten investointiriitojen käsittelystä; kehottaa komissiota pyrkimään parhaansa mukaan vahvistamaan nämä tuomiot meneillään olevissa EU:n sisäisissä välimiesmenettelyissä; pyytää siksi jäsenvaltioita ja komissiota hyväksymään keskinäisen sopimuksen siitä, että energiaperuskirjasta tehtyä sopimusta ei sovelleta EU:n sisäisten riitojen käsittelyssä; tukee useiden jäsenvaltioiden pyyntöä saada unionin tuomioistuimelta uusi päätös ja katsoo, että sen pitäisi selventää asiaa lopullisesti, jotta voidaan estää tulevaisuudessa EU:n sisäisten välimiesmenettelyjen hyväksyminen energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen nojalla; |
| --- | --- |

43.

| 44. | huomauttaa, että vaikka mahdollisten EU:n sisäisten välitystuomioiden täytäntöönpano on vaikeaa EU:n tuomioistuimissa, Kansainvälisen investointiriitojen sovittelukeskuksen sääntöjen mukaiset tapaukset voidaan silti panna täytäntöön kolmansien maiden tuomioistuimissa; toteaa, että nämä tuomioistuimet voivat määrätä EU:n tai EU:n jäsenvaltioiden omaisuutta (15) takavarikoitavaksi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että EU:n tuomioistuinten ja erityisesti Euroopan unionin tuomioistuimen päätösten noudattaminen olisi otettava huomioon valittaessa välimiehiä tulevia investointituomioistuinjärjestelmän luetteloita varten; |
| --- | --- |

45.

Monenväliset toimet sijoittajansuojan uudistamiseksi (MIC)

| 46. | pitää myönteisenä, että UNCITRALin työryhmä III on vuodesta 2017 lähtien keskustellut sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun mahdollisesta monenvälisestä uudistuksesta; toteaa 60 valtion päässeen yksimielisyyteen siitä, että UNCITRALin työssä on välttämätöntä käsitellä rakenneuudistuksen mahdollisia toteuttamistapoja; kehottaa komissiota jatkamaan rakentavaa osallistumista UNCITRALin keskusteluihin ja kannustamaan neuvotteluihin sellaisista aiheista kuin sääntelyn soveltamisesta pidättyminen, oikeussuojakeinojen käyttäminen, kolmansien osapuolten oikeudet ja vahingonkorvaukset, joihin on kiinnitetty vain vähän huomiota, ja ottamaan ne huomioon tulevissa EU:n kansainvälisissä investointisopimuksissa; kehottaa komissiota vahvistamaan työtään UNCITRALissa, jotta voidaan suojella jäsenvaltioiden sääntelyoikeutta ja varmistaa täysi avoimuus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tukee UNCITRALin työryhmässä III käynnissä olevia neuvotteluja, joissa EU ja sen jäsenvaltiot pyrkivät luomaan investointiriitojen ratkaisemista varten pysyvän mekanismin, monenvälisen investointituomioistuimen (MIC); pitää myönteisenä EU:n maailmanlaajuista johtoasemaa näissä neuvotteluissa; korostaa kuitenkin, että ehdotus ei sisällä olennaisten suojalausekkeiden nykyaikaistamista; kehottaa komissiota varmistamaan, että MIC:n tuomarien soveltamassa lakikokoelmassa ovat tasapainoisesti edustettuina kansainvälisissä investointisopimuksissa vahvistettujen aineellisten määräysten tulkinta sekä asiaan liittyvät yleistä etua koskevat kansalliset lait, joista on päätetty demokraattisesti; pyytää komissiota varmistamaan, että tuomareille ei makseta tapauskohtaisesti; kehottaa komissiota edistämään näiden normien nykyaikaistamista asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota sisällyttämään monenvälisestä investointituomioistuimesta käytäviin neuvotteluihin säännöt, joissa vahvistetaan avoimesti valtioiden maksamat korvaukset, ja edistämään UNCITRALin uudistamisesta meneillään olevissa neuvotteluissa tiukkoja arvostusmenetelmiä, jotka mahdollistavat vain uponneiden kustannusten korvaamisen; |
| --- | --- |

48.

| 49. | arvostelee voimakkaasti sitä, että Mauritiuksen yleissopimuksen ratifiointi ja täytäntöönpano ovat viivästyneet merkittävästi; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään viipymättä ehdotuksen neuvoston päätökseksi yleissopimuksen tekemisestä EU:n puolesta; viittaa unionin tuomioistuimen hiljattain antamiin tuomioihin, jotka koskevat yksinomaista ja jaettua toimivaltaa kansainvälisten sopimusten ratifioinnin yhteydessä ja jotka voivat tarjota ohjeistusta siitä, miten tämän yleissopimuksen ratifioinnissa päästään eteenpäin; |
| --- | --- |

49.

Sijoittajan ja valtion välistä välimiesmenettelyä pidemmälle menevä EU:n investointipolitiikka

| 50. | toteaa, että vuosina 2017, 2019 ja 2020 maailmassa päätettiin enemmän investointisopimuksia kuin tehtiin uusia kansainvälisiä investointisopimuksia; korostaa, että tietyissä hiljattain tehdyissä suuria alueita kattavissa kansainvälisissä investointisopimuksissa sovelletaan yhä varovaisempaa lähestymistapaa sijoittajan ja valtion väliseen välimiesmenettelyyn; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa EU:ta tukemaan kansallisten oikeusjärjestelmien ja oikeusvaltioperiaatteen vahvistamista kumppanimaissa EU:n tason teknisen tuen avulla ja katsoo, että näin taattaisiin suotuisa ympäristö ulkomaisille investoinneille ja puututtaisiin samalla järjestelmäpuutteisiin, joilla on kielteisiä vaikutuksia kestävään kehitykseen kumppanimaissa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota kehittämään ulkomaisia investointeja koskevan EU:n strategian, jolla kannustetaan kaikentasoisiin kestäviin investointeihin ja suojellaan niitä tukeutumatta välttämättä sijoittajan ja valtion väliseen välimiesmenettelyyn, sekä päivittämään vuonna 2015 hyväksymänsä sijoitussuojamallin tässä päätöslauselmassa esitettyjen kehotusten mukaisesti, jotta voidaan ohjeistaa uusia tai päivitettyjä EU:n sopimuksia käsitteleviä neuvotteluja; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  EUVL L 351, 20.12.2012, s. 40.

(2)  EUVL L 257, 28.8.2014, s. 121.

(3)  EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13.

(4)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 34.

(5)  EUVL C 168 E, 14.6.2013, s. 1.

(6)  EUVL C 265, 11.8.2017, s. 17.

(7)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 30.

(8)  EUVL L 149, 30.4.2021, s. 10.

(9)  EUVL L 169, 29.5.2020, s. 1.

(10)  Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö, ”FDI in Figures”, huhtikuu 2021.

(11)  Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, Euroopan digitaalinen valmius, ihmisten hyväksi toimiva talous, vahvempi EU maailmannäyttämöllä, eurooppalaisen elämäntavan edistäminen, uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle.

(12)  Esimerkiksi EU:n ja Kanadan laaja-alainen talous- ja kauppasopimus (liitteessä 8 b oleva 4 kohta, jossa määritellään julkinen velka osapuolen minkä tahansa hallintotason velkainstrumentiksi), CPTPP ja vuoden 2009 BLEU:n (Belgian ja Luxemburgin talousliitto) ja Kolumbian kahdenvälinen investointisopimus.

(13)  Mukaan lukien kansanterveys, sosiaalipalvelut, julkinen koulutus, turvallisuus, ympäristö, julkinen moraali, sosiaalinen suojelu, kuluttajansuoja, yksityisyyden suoja ja tietosuoja tai kulttuurisen monimuotoisuuden suojelu ja edistäminen.

(14)  Oikeudellisesti sitova väline monikansallisten yhtiöiden ja muiden liikeyritysten toiminnan sääntelemiseksi kansainvälisessä ihmisoikeuslainsäädännössä https://www.ohchr.org/en/hr-bodies/hrc/wg-trans-corp/igwg-on-tnc.

(15)  Ulkomaisten välitystuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskeva yleissopimus, ”New Yorkin yleissopimus”.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 22. kesäkuuta 2022

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/108

---

P9_TA(2022)0246

EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistaminen ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 22. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään ja sen toiminnasta annetun päätöksen (EU) 2015/1814 sekä asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 32/11)

Tarkistus 406

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus” (3), tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus” (3), tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin.

| (1) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus” (3), tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin.
  Hyväksymällä Glasgow’n ilmastosopimuksen Pariisin sopimuksen osapuolet tunnustivat hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) havaintojen mukaisesti, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin verrattuna vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat vahvistamaan vuoden 2030 tavoitteitaan vuoden 2022 loppuun mennessä tavoitetason puutteiden korjaamiseksi. Tämä olisi tehtävä oikeudenmukaisesti ja noudattaen yhteisen mutta eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatetta erilaiset


  kansalliset olosuhteet huomioon ottaen. Euroopan unionin päästökauppajärjestelmän ja sen markkinavakausvarannon tarkistaminen on ainutlaatuinen tilaisuus. |
| --- | --- |

(1)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ”Pariisin sopimus” (3), tuli voimaan marraskuussa 2016. Sen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin.
  Hyväksymällä Glasgow’n ilmastosopimuksen Pariisin sopimuksen osapuolet tunnustivat hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) havaintojen mukaisesti, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin verrattuna vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat vahvistamaan vuoden 2030 tavoitteitaan vuoden 2022 loppuun mennessä tavoitetason puutteiden korjaamiseksi. Tämä olisi tehtävä oikeudenmukaisesti ja noudattaen yhteisen mutta eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatetta erilaiset


  kansalliset olosuhteet huomioon ottaen. Euroopan unionin päästökauppajärjestelmän ja sen markkinavakausvarannon tarkistaminen on ainutlaatuinen tilaisuus.

Tarkistus 407

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | IPCC:n 7 päivänä elokuuta 2021 julkistamassa raportissa ”Climate Change 2021: The Physical Science Basis” esitettyjen havaintojen perusteella on entistä kiireellisempää pitäytyä Pariisin sopimuksen 1,5  celsiusastetta koskevassa tavoitteessa. IPCC:n mukaan maapallon lämpötilan kohoaminen saavuttaa 1,5  celsiusasteen rajan tai ylittää sen seuraavien 20 vuoden kuluessa, toisin sanoen alun perin ennakoitua aiemmin. Sen mukaan maapallon lämpötilan kohoamista ei voida enää rajoittaa 1,5  celsiusasteeseen tai edes 2 celsiusasteeseen, ellei kasvihuonekaasupäästöjä vähennetä välittömästi ja merkittävästi. Tämän lisäksi 28 päivänä helmikuuta 2022 julkaistussa raportissaan ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” IPCC totesi erittäin suurella varmuudella, että ilmastonmuutos uhkaa ihmisten hyvinvointia ja maapallon tilaa. Lisäviivytykset yhteisissä ja maailmanlaajuisissa ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen hillitsemisen ennakoivissa toimissa saavat aikaan sen, että elämänlaatua tarjoavan ja kestävän tulevaisuuden kaikille turvaamiseen käytettävissä oleva vähäinen aika loppuu. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

IPCC:n 7 päivänä elokuuta 2021 julkistamassa raportissa ”Climate Change 2021: The Physical Science Basis” esitettyjen havaintojen perusteella on entistä kiireellisempää pitäytyä Pariisin sopimuksen 1,5  celsiusastetta koskevassa tavoitteessa. IPCC:n mukaan maapallon lämpötilan kohoaminen saavuttaa 1,5  celsiusasteen rajan tai ylittää sen seuraavien 20 vuoden kuluessa, toisin sanoen alun perin ennakoitua aiemmin. Sen mukaan maapallon lämpötilan kohoamista ei voida enää rajoittaa 1,5  celsiusasteeseen tai edes 2 celsiusasteeseen, ellei kasvihuonekaasupäästöjä vähennetä välittömästi ja merkittävästi. Tämän lisäksi 28 päivänä helmikuuta 2022 julkaistussa raportissaan ”Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” IPCC totesi erittäin suurella varmuudella, että ilmastonmuutos uhkaa ihmisten hyvinvointia ja maapallon tilaa. Lisäviivytykset yhteisissä ja maailmanlaajuisissa ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen hillitsemisen ennakoivissa toimissa saavat aikaan sen, että elämänlaatua tarjoavan ja kestävän tulevaisuuden kaikille turvaamiseen käytettävissä oleva vähäinen aika loppuu.

Tarkistus 408

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 b) | Tarvetta kiireellisille toimille korostavat entisestään äärimmäisten sääolojen yleistyminen ja voimistuminen ilmastonmuutoksen välittömänä seurauksena. YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimiston mukaan maailmanlaajuisesti kirjattujen katastrofien määrä ja globaalien taloudellisten tappioiden laajuus ovat lähes kaksinkertaistuneet 20:n viime vuoden aikana ja suuri osa tästä kasvusta johtuu ilmastokatastrofien määrän merkittävästä lisääntymisestä. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 b)

Tarvetta kiireellisille toimille korostavat entisestään äärimmäisten sääolojen yleistyminen ja voimistuminen ilmastonmuutoksen välittömänä seurauksena. YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimiston mukaan maailmanlaajuisesti kirjattujen katastrofien määrä ja globaalien taloudellisten tappioiden laajuus ovat lähes kaksinkertaistuneet 20:n viime vuoden aikana ja suuri osa tästä kasvusta johtuu ilmastokatastrofien määrän merkittävästä lisääntymisestä.

Tarkistus 409

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 c) | Unionin olisi tämän vuoksi reagoitava kiireelliseen tilanteeseen tehostamalla toimiaan ja ottamalla ilmastonmuutoksen torjunnassa kansainvälinen johtoasema noudattaen oikeudenmukaisuuden ja yhteisen mutta eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatteita Pariisin sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 c)

Unionin olisi tämän vuoksi reagoitava kiireelliseen tilanteeseen tehostamalla toimiaan ja ottamalla ilmastonmuutoksen torjunnassa kansainvälinen johtoasema noudattaen oikeudenmukaisuuden ja yhteisen mutta eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatteita Pariisin sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 410

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 d) | Euroopan parlamentin 28 päivänä marraskuuta 2019 annetussa päätöslauselmassa ilmasto- ja ympäristöhätätilasta

   (1 a)

  parlamentti kehotti komissiota ryhtymään välittömiin ja kunnianhimoisiin toimiin ilmaston lämpenemisen rajoittamiseksi 1,5  celsiusasteeseen ja biologisen monimuotoisuuden laajamittaisen häviämisen välttämiseksi, myös puuttumalla unionin nykyisten ilmasto- ja ympäristöhätätilaa koskevien politiikkojen epäjohdonmukaisuuksiin ja varmistamalla, että kaikki asiaankuuluvat tulevat lainsäädäntö- ja talousarvioehdotukset vastaavat täysin tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen alle 1,5  celsiusasteeseen ja että ne eivät edistä biologisen monimuotoisuuden häviämistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 d)

Euroopan parlamentin 28 päivänä marraskuuta 2019 annetussa päätöslauselmassa ilmasto- ja ympäristöhätätilasta

   (1 a)

  parlamentti kehotti komissiota ryhtymään välittömiin ja kunnianhimoisiin toimiin ilmaston lämpenemisen rajoittamiseksi 1,5  celsiusasteeseen ja biologisen monimuotoisuuden laajamittaisen häviämisen välttämiseksi, myös puuttumalla unionin nykyisten ilmasto- ja ympäristöhätätilaa koskevien politiikkojen epäjohdonmukaisuuksiin ja varmistamalla, että kaikki asiaankuuluvat tulevat lainsäädäntö- ja talousarvioehdotukset vastaavat täysin tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen alle 1,5  celsiusasteeseen ja että ne eivät edistä biologisen monimuotoisuuden häviämistä.

Tarkistus 411

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Ilmasto- ja ympäristöhaasteisiin vastaaminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassa tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (4). |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Ilmasto- ja ympäristöhaasteisiin vastaaminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassa tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (4).

| (2) | Ilmasto- ja ympäristöhaasteisiin vastaaminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat
  näin ollen
  keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassa tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (4). |
| --- | --- |

(2)

Ilmasto- ja ympäristöhaasteisiin vastaaminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat
  näin ollen
  keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassa tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (4).

Tarkistus 412

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelmassa yhdistetään kattava joukko toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius EU:ssa vuoteen 2050 mennessä, ja
  esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on muuttaa unioni oikeudenmukaiseksi ja vauraaksi yhteiskunnaksi, jonka
  nykyaikaisessa
  ,
  resurssitehokkaassa
  ja
  kilpailukykyisessä taloudessa talouskasvu irrotetaan resurssien käytöstä
  . Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta.
  Samalla
  tämä siirtymä vaikuttaa
  naisiin
  ja
  miehiin
  eri tavalla, ja erityisen paljon se vaikuttaa tiettyihin heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin sekä rodullisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluviin henkilöihin. Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava
  ja että ketään ei jätetä jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelmassa yhdistetään kattava joukko toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius EU:ssa vuoteen 2050 mennessä, ja
  esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on muuttaa unioni oikeudenmukaiseksi ja vauraaksi yhteiskunnaksi, jonka
  nykyaikaisessa
  ,
  resurssitehokkaassa
  ja
  kilpailukykyisessä taloudessa talouskasvu irrotetaan resurssien käytöstä
  . Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta.
  Samalla
  tämä siirtymä vaikuttaa
  naisiin
  ja
  miehiin
  eri tavalla, ja erityisen paljon se vaikuttaa tiettyihin heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin sekä rodullisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluviin henkilöihin. Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava
  ja että ketään ei jätetä jälkeen.

| (3) | Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelma tarjoaa lähtökohdan unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiselle viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä tavoitteelle saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119

   (1 a)

  2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Siinä
  esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on muuttaa unioni oikeudenmukaiseksi ja vauraaksi yhteiskunnaksi, jonka
  talous on nykyaikainen
  ,
  resurssitehokas
  ja
  kilpailukykyinen, jättämättä ketään jälkeen oikeudenmukaisessa siirtymässä, jossa puututaan myös energiaköyhyyteen
  . Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Tämä siirtymä vaikuttaa
  eri alojen työntekijöihin
  ja
  eri sukupuoliin
  eri tavalla, ja erityisen paljon se vaikuttaa tiettyihin heikommassa
  ja haavoittuvassa
  asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin sekä rodullisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluviin henkilöihin
  sekä matalan ja alemman keskitulotason henkilöihin ja kotitalouksiin. Se asettaa myös suurempia haasteita tietyille alueille, erityisesti rakenteellisesti epäsuotuisille ja syrjäisille alueille sekä saarille
  . Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelma tarjoaa lähtökohdan unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiselle viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä tavoitteelle saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119

   (1 a)

  2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Siinä
  esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on muuttaa unioni oikeudenmukaiseksi ja vauraaksi yhteiskunnaksi, jonka
  talous on nykyaikainen
  ,
  resurssitehokas
  ja
  kilpailukykyinen, jättämättä ketään jälkeen oikeudenmukaisessa siirtymässä, jossa puututaan myös energiaköyhyyteen
  . Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Tämä siirtymä vaikuttaa
  eri alojen työntekijöihin
  ja
  eri sukupuoliin
  eri tavalla, ja erityisen paljon se vaikuttaa tiettyihin heikommassa
  ja haavoittuvassa
  asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin sekä rodullisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluviin henkilöihin
  sekä matalan ja alemman keskitulotason henkilöihin ja kotitalouksiin. Se asettaa myös suurempia haasteita tietyille alueille, erityisesti rakenteellisesti epäsuotuisille ja syrjäisille alueille sekä saarille
  . Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava.

Tarkistus 413

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | EU:n päästökauppajärjestelmä on yksi unionin ilmastopolitiikan kulmakivistä ja sen keskeinen väline kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi kustannustehokkaasti. Glasgow’n COP26-konferenssissa tehtyjen, kansallisesti määriteltyjen panosten vuotuista tarkistamista koskevien sitoumusten mukaisesti komission olisi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2003/87/EY

   (1 a)

  tehtävän tämän tarkistamisen aikana tarkistettava kansallisesti määriteltyä panostaan kaikkien EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen huomioon ottamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

EU:n päästökauppajärjestelmä on yksi unionin ilmastopolitiikan kulmakivistä ja sen keskeinen väline kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi kustannustehokkaasti. Glasgow’n COP26-konferenssissa tehtyjen, kansallisesti määriteltyjen panosten vuotuista tarkistamista koskevien sitoumusten mukaisesti komission olisi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2003/87/EY

   (1 a)

  tehtävän tämän tarkistamisen aikana tarkistettava kansallisesti määriteltyä panostaan kaikkien EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen huomioon ottamiseksi.

Tarkistus 414

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Kun otetaan huomioon Covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen, elin- ja työoloihin ja hyvinvointiin, voidaan todeta, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuus ja arvo ovat vain kasvaneet; pandemia on osoittanut, että eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouden on parannettava kykyään selviytyä ulkoisista häiriöistä ja toimittava varhaisessa vaiheessa niiden ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi. Eurooppalaiset ovat edelleen vahvasti sitä mieltä, että tämä koskee erityisesti ilmastonmuutosta (5). |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Kun otetaan huomioon Covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen, elin- ja työoloihin ja hyvinvointiin, voidaan todeta, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuus ja arvo ovat vain kasvaneet; pandemia on osoittanut, että eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouden on parannettava kykyään selviytyä ulkoisista häiriöistä ja toimittava varhaisessa vaiheessa niiden ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi. Eurooppalaiset ovat edelleen vahvasti sitä mieltä, että tämä koskee erityisesti ilmastonmuutosta (5).

| (4) | Kun otetaan huomioon covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen, elin- ja työoloihin ja hyvinvointiin, voidaan todeta, että
  hyvin toteutetun
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuus ja arvo ovat vain kasvaneet; pandemia on osoittanut, että eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouden on parannettava kykyään selviytyä ulkoisista häiriöistä ja toimittava varhaisessa vaiheessa niiden ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi
  tavalla, joka on oikeudenmukainen eikä jätä ketään jälkeen, ei myöskään niitä, joita uhkaa energiaköyhyys
  . Eurooppalaiset ovat edelleen vahvasti sitä mieltä, että tämä koskee erityisesti ilmastonmuutosta (5). |
| --- | --- |

(4)

Kun otetaan huomioon covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen, elin- ja työoloihin ja hyvinvointiin, voidaan todeta, että
  hyvin toteutetun
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuus ja arvo ovat vain kasvaneet; pandemia on osoittanut, että eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouden on parannettava kykyään selviytyä ulkoisista häiriöistä ja toimittava varhaisessa vaiheessa niiden ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi
  tavalla, joka on oikeudenmukainen eikä jätä ketään jälkeen, ei myöskään niitä, joita uhkaa energiaköyhyys
  . Eurooppalaiset ovat edelleen vahvasti sitä mieltä, että tämä koskee erityisesti ilmastonmuutosta (5).

Tarkistus 415

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toteuttamisella olisi varmistettava laadukkaiden työpaikkojen luominen ja sosiaalinen edistys kaikkien kannalta. Jotta tässä direktiivissä ehdotettu ilmastotavoite olisi yhteiskunnallisesti hyväksyttävä, sitä olisi täydennettävä vastaavalla Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisella sosiaalisella tavoitteella. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman olisi tarjottava mahdollisuus säilyttää ja luoda laadukkaita työpaikkoja, edistää ihmisarvoista työtä, parantaa työelämän normeja, vahvistaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja, torjua syrjintää työpaikoilla sekä edistää sukupuolten tasa-arvoa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi kaikkia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja 55-valmiuspaketin puitteissa ehdotettuja toimia olisi täydennettävä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismeilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toteuttamisella olisi varmistettava laadukkaiden työpaikkojen luominen ja sosiaalinen edistys kaikkien kannalta. Jotta tässä direktiivissä ehdotettu ilmastotavoite olisi yhteiskunnallisesti hyväksyttävä, sitä olisi täydennettävä vastaavalla Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisella sosiaalisella tavoitteella. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman olisi tarjottava mahdollisuus säilyttää ja luoda laadukkaita työpaikkoja, edistää ihmisarvoista työtä, parantaa työelämän normeja, vahvistaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja, torjua syrjintää työpaikoilla sekä edistää sukupuolten tasa-arvoa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi kaikkia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja 55-valmiuspaketin puitteissa ehdotettuja toimia olisi täydennettävä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismeilla.

Tarkistus 416

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 b) | Kun otetaan huomioon, että siirtyminen kestävään talouteen on yhdistettävä Euroopan kilpailukyvyn ylläpitämiseen ja työpaikkojen luomiseen, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman onnistumisen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että sisämarkkinoita ei kuormiteta liikaa yrityksille uuteen sääntely-ympäristöön mukautumisesta aiheutuvilla lisäkustannuksilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 b)

Kun otetaan huomioon, että siirtyminen kestävään talouteen on yhdistettävä Euroopan kilpailukyvyn ylläpitämiseen ja työpaikkojen luomiseen, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman onnistumisen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että sisämarkkinoita ei kuormiteta liikaa yrityksille uuteen sääntely-ympäristöön mukautumisesta aiheutuvilla lisäkustannuksilla.

Tarkistus 417

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksella (EU) 2021/1119 (7) unioni on sisällyttänyt lainsäädäntöönsä tavoitteen koko talouden ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitova unionin sisäinen sitoumus vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksella (EU) 2021/1119 (7) unioni on sisällyttänyt lainsäädäntöönsä tavoitteen koko talouden ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitova unionin sisäinen sitoumus vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä.

| (6) | Asetuksella (EU) 2021/1119 unioni on sisällyttänyt lainsäädäntöönsä tavoitteen koko talouden ilmastoneutraaliudesta
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä
  sekä tavoitteen negatiivisten päästöjen saavuttamisesta sen jälkeen
  . Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitova unionin sisäinen sitoumus vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksella (EU) 2021/1119 unioni on sisällyttänyt lainsäädäntöönsä tavoitteen koko talouden ilmastoneutraaliudesta
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä
  sekä tavoitteen negatiivisten päästöjen saavuttamisesta sen jälkeen
  . Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitova unionin sisäinen sitoumus vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä.

Tarkistus 418

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Kaikkien toimialojen on edistettävä näiden päästövähennysten saavuttamista. Sen vuoksi
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivillä 2003/87/EY (8) perustetun EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitetta edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä kustannustehokkaasti ja taloudellisesti olisi korotettava tavalla, joka vastaa tätä koko talouden laajuista kasvihuonekaasujen vuoden 2030 nettovähennystavoitetta. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Kaikkien toimialojen on edistettävä näiden päästövähennysten saavuttamista. Sen vuoksi
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivillä 2003/87/EY (8) perustetun EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitetta edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä kustannustehokkaasti ja taloudellisesti olisi korotettava tavalla, joka vastaa tätä koko talouden laajuista kasvihuonekaasujen vuoden 2030 nettovähennystavoitetta.

| (7) | Kaikkien toimialojen on edistettävä näiden päästövähennysten saavuttamista. Sen vuoksi direktiivillä 2003/87/EY perustetun EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitetta edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä kustannustehokkaasti ja taloudellisesti olisi korotettava tavalla, joka vastaa tätä koko talouden laajuista kasvihuonekaasujen vuoden 2030 nettovähennystavoitetta
  , unionin viimeistään vuonna 2050 saavutettavaksi asettamaa ilmastoneutraaliustavoitetta ja asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdassa asetettua tavoitetta negatiivisten päästöjen saavuttamisesta sen jälkeen
  . |
| --- | --- |

(7)

Kaikkien toimialojen on edistettävä näiden päästövähennysten saavuttamista. Sen vuoksi direktiivillä 2003/87/EY perustetun EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitetta edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä kustannustehokkaasti ja taloudellisesti olisi korotettava tavalla, joka vastaa tätä koko talouden laajuista kasvihuonekaasujen vuoden 2030 nettovähennystavoitetta
  , unionin viimeistään vuonna 2050 saavutettavaksi asettamaa ilmastoneutraaliustavoitetta ja asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdassa asetettua tavoitetta negatiivisten päästöjen saavuttamisesta sen jälkeen
  .

Tarkistus 419

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | EU:n päästökauppajärjestelmällä olisi kannustettava tuotantoon laitoksissa, jotka vähentävät kasvihuonekaasupäästöjä osittain tai kokonaan. Sen vuoksi direktiivin 2003/87/EY liitteessä I olevia joidenkin toimintaluokkien kuvauksia olisi muutettava kyseisten alojen laitosten yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi. Lisäksi tuotteen tuotantoa varten maksutta jaettavien päästöoikeuksien olisi oltava riippumattomia tuotantoprosessin luonteesta. Sen vuoksi on tarpeen muuttaa tiettyjen vertailuarvojen piiriin kuuluvien tuotteiden, prosessien ja päästöjen määritelmää, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset uusille ja nykyisille teknologioille. On myös tarpeen erottaa toisistaan jalostamojen ja vedyn vertailuarvojen päivitykset, jotta voidaan ottaa huomioon vedyntuotannon kasvava merkitys jalostusalan ulkopuolella. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

EU:n päästökauppajärjestelmällä olisi kannustettava tuotantoon laitoksissa, jotka vähentävät kasvihuonekaasupäästöjä osittain tai kokonaan. Sen vuoksi direktiivin 2003/87/EY liitteessä I olevia joidenkin toimintaluokkien kuvauksia olisi muutettava kyseisten alojen laitosten yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi. Lisäksi tuotteen tuotantoa varten maksutta jaettavien päästöoikeuksien olisi oltava riippumattomia tuotantoprosessin luonteesta. Sen vuoksi on tarpeen muuttaa tiettyjen vertailuarvojen piiriin kuuluvien tuotteiden, prosessien ja päästöjen määritelmää, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset uusille ja nykyisille teknologioille. On myös tarpeen erottaa toisistaan jalostamojen ja vedyn vertailuarvojen päivitykset, jotta voidaan ottaa huomioon vedyntuotannon kasvava merkitys jalostusalan ulkopuolella.

| (8) | EU:n päästökauppajärjestelmällä olisi kannustettava tuotantoon laitoksissa, jotka vähentävät kasvihuonekaasupäästöjä osittain tai kokonaan. Sen vuoksi direktiivin 2003/87/EY liitteessä I olevia joidenkin toimintaluokkien kuvauksia olisi muutettava kyseisten alojen laitosten yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi. Lisäksi tuotteen tuotantoa varten maksutta jaettavien päästöoikeuksien olisi oltava riippumattomia tuotantoprosessin luonteesta. Sen vuoksi on tarpeen muuttaa tiettyjen vertailuarvojen piiriin kuuluvien tuotteiden, prosessien ja päästöjen määritelmää, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset uusille ja nykyisille teknologioille. On myös tarpeen erottaa toisistaan jalostamojen ja vedyn vertailuarvojen päivitykset, jotta voidaan ottaa huomioon
  vihreän
  vedyntuotannon kasvava merkitys jalostusalan ulkopuolella. |
| --- | --- |

(8)

EU:n päästökauppajärjestelmällä olisi kannustettava tuotantoon laitoksissa, jotka vähentävät kasvihuonekaasupäästöjä osittain tai kokonaan. Sen vuoksi direktiivin 2003/87/EY liitteessä I olevia joidenkin toimintaluokkien kuvauksia olisi muutettava kyseisten alojen laitosten yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi. Lisäksi tuotteen tuotantoa varten maksutta jaettavien päästöoikeuksien olisi oltava riippumattomia tuotantoprosessin luonteesta. Sen vuoksi on tarpeen muuttaa tiettyjen vertailuarvojen piiriin kuuluvien tuotteiden, prosessien ja päästöjen määritelmää, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset uusille ja nykyisille teknologioille. On myös tarpeen erottaa toisistaan jalostamojen ja vedyn vertailuarvojen päivitykset, jotta voidaan ottaa huomioon
  vihreän
  vedyntuotannon kasvava merkitys jalostusalan ulkopuolella.

Tarkistus 420

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | Määritellessään periaatteita yksittäisiä toimialoja ja toimialojen osia koskevien ennakolta asetettavien vertailuarvojen asettamista varten komission olisi kuultava asianomaisia sidosryhmiä, mukaan lukien kyseisten toimialojen ja toimialojen osien sidosryhmät, kansalaisyhteiskunnan edustajat ja asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklassa tarkoitettu ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Määritellessään periaatteita yksittäisiä toimialoja ja toimialojen osia koskevien ennakolta asetettavien vertailuarvojen asettamista varten komission olisi kuultava asianomaisia sidosryhmiä, mukaan lukien kyseisten toimialojen ja toimialojen osien sidosryhmät, kansalaisyhteiskunnan edustajat ja asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklassa tarkoitettu ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta.

Tarkistus 421

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Kasvihuonekaasuja, joita ei päästetä suoraan ilmakehään, olisi pidettävä EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisina päästöinä, ja päästöoikeuksia olisi palautettava näiden päästöjen osalta, paitsi jos niitä varastoidaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/31/EY (13) mukaiseen varastointipaikkaan tai jos ne ovat pysyvästi sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä. Komissiolle olisi siirrettävä valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joissa täsmennetään edellytykset, joiden täyttyessä kasvihuonekaasujen katsotaan olevan pysyvästi kemiallisesti sitoutuneita tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä, mukaan lukien hiilen poistamista koskevan todistuksen hankkiminen tarvittaessa, ottaen huomioon hiilipoistumien sertifiointia koskevan sääntelyn kehitys. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Kasvihuonekaasuja, joita ei päästetä suoraan ilmakehään, olisi pidettävä EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisina päästöinä, ja päästöoikeuksia olisi palautettava näiden päästöjen osalta, paitsi jos niitä varastoidaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/31/EY (13) mukaiseen varastointipaikkaan tai jos ne ovat pysyvästi sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä. Komissiolle olisi siirrettävä valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joissa täsmennetään edellytykset, joiden täyttyessä kasvihuonekaasujen katsotaan olevan pysyvästi kemiallisesti sitoutuneita tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä, mukaan lukien hiilen poistamista koskevan todistuksen hankkiminen tarvittaessa, ottaen huomioon hiilipoistumien sertifiointia koskevan sääntelyn kehitys.

| (13) | Kasvihuonekaasuja, joita ei päästetä suoraan ilmakehään, olisi pidettävä EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisina päästöinä, ja päästöoikeuksia olisi palautettava näiden päästöjen osalta, paitsi jos niitä varastoidaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/31/EY (13) mukaiseen varastointipaikkaan tai jos ne ovat pysyvästi sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä
  ja loppukäsittelyssä
  . Komissiolle olisi siirrettävä valta antaa
  delegoituja säädöksiä
  , joissa täsmennetään edellytykset, joiden täyttyessä kasvihuonekaasujen katsotaan olevan pysyvästi kemiallisesti sitoutuneita tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä
  ja loppukäsittelyssä
  , mukaan lukien hiilen poistamista koskevan todistuksen hankkiminen tarvittaessa, ottaen huomioon hiilipoistumien sertifiointia koskevan sääntelyn kehitys. |
| --- | --- |

(13)

Kasvihuonekaasuja, joita ei päästetä suoraan ilmakehään, olisi pidettävä EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisina päästöinä, ja päästöoikeuksia olisi palautettava näiden päästöjen osalta, paitsi jos niitä varastoidaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/31/EY (13) mukaiseen varastointipaikkaan tai jos ne ovat pysyvästi sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä
  ja loppukäsittelyssä
  . Komissiolle olisi siirrettävä valta antaa
  delegoituja säädöksiä
  , joissa täsmennetään edellytykset, joiden täyttyessä kasvihuonekaasujen katsotaan olevan pysyvästi kemiallisesti sitoutuneita tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä
  ja loppukäsittelyssä
  , mukaan lukien hiilen poistamista koskevan todistuksen hankkiminen tarvittaessa, ottaen huomioon hiilipoistumien sertifiointia koskevan sääntelyn kehitys.

Tarkistus 422

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | EU:n päästökauppajärjestelmässä olisi mahdollisuuksien mukaan vältettävä aiheettomia poikkeuksia ja vääristäviä toimenpiteitä. Pitkällä aikavälillä kaikkien toimialojen olisi osaltaan edistettävä ilmastoneutraaliuden saavuttamista unionissa vuoteen 2050 mennessä ja asiaankuuluvia unionin toimintapoliittisia välineitä olisi sovellettava kaikkiin hiilidioksidipäästöihin. Yhdyskuntajätteen polttolaitosten sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään edistäisi kiertotaloutta kannustamalla tuotteiden kierrätystä, uudelleenkäyttöä ja korjaamista ja edistäisi samalla koko talouden laajuista hiilestä irtautumista. Koska kierrätys- ja uudistamistoimet kuuluvat jo EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin, yhdyskuntajätteen polttolaitosten sisällyttäminen järjestelmään vahvistaisi kannustimia jätehierarkian mukaiseen kestävään jätehuoltoon. Se täydentäisi unionin jätelainsäädännön muita osia. Lisäksi jätteenpolton sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään loisi tasapuoliset toimintaedellytykset sellaisten alueiden välille, jotka ovat sisällyttäneet yhdyskuntajätteen polttamisen järjestelmän soveltamisalaan, mikä vähentäisi alueiden välisen verokilpailun riskiä. Sen välttämiseksi, että yhdyskuntajätteen polttolaitoksista peräisin oleva jäte päätyy unionin kaatopaikoille, mikä aiheuttaa metaanipäästöjä, ja että jätettä viedään kolmansiin maihin, millä voi olla vaarallisia vaikutuksia ympäristöön, ennen yhdyskuntajätteen polttolaitosten sisällyttämistä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan 1 päivästä tammikuuta 2026 alkaen olisi tehtävä 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä vaikutustenarviointi, johon olisi tarvittaessa liitettävä lainsäädäntöehdotus, jolla estetään jätteen päätyminen kaatopaikoille ja sen vienti. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

EU:n päästökauppajärjestelmässä olisi mahdollisuuksien mukaan vältettävä aiheettomia poikkeuksia ja vääristäviä toimenpiteitä. Pitkällä aikavälillä kaikkien toimialojen olisi osaltaan edistettävä ilmastoneutraaliuden saavuttamista unionissa vuoteen 2050 mennessä ja asiaankuuluvia unionin toimintapoliittisia välineitä olisi sovellettava kaikkiin hiilidioksidipäästöihin. Yhdyskuntajätteen polttolaitosten sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään edistäisi kiertotaloutta kannustamalla tuotteiden kierrätystä, uudelleenkäyttöä ja korjaamista ja edistäisi samalla koko talouden laajuista hiilestä irtautumista. Koska kierrätys- ja uudistamistoimet kuuluvat jo EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin, yhdyskuntajätteen polttolaitosten sisällyttäminen järjestelmään vahvistaisi kannustimia jätehierarkian mukaiseen kestävään jätehuoltoon. Se täydentäisi unionin jätelainsäädännön muita osia. Lisäksi jätteenpolton sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään loisi tasapuoliset toimintaedellytykset sellaisten alueiden välille, jotka ovat sisällyttäneet yhdyskuntajätteen polttamisen järjestelmän soveltamisalaan, mikä vähentäisi alueiden välisen verokilpailun riskiä. Sen välttämiseksi, että yhdyskuntajätteen polttolaitoksista peräisin oleva jäte päätyy unionin kaatopaikoille, mikä aiheuttaa metaanipäästöjä, ja että jätettä viedään kolmansiin maihin, millä voi olla vaarallisia vaikutuksia ympäristöön, ennen yhdyskuntajätteen polttolaitosten sisällyttämistä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan 1 päivästä tammikuuta 2026 alkaen olisi tehtävä 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä vaikutustenarviointi, johon olisi tarvittaessa liitettävä lainsäädäntöehdotus, jolla estetään jätteen päätyminen kaatopaikoille ja sen vienti.

Tarkistus 423

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 b) | Kaikki hiilidioksidin talteenotto- ja hyödyntämisprosessien kautta talteen otetut ja käyttöön siirretyt kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät pysyvästi sitoudu tuotteeseen kemiallisesti siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä ja loppukäsittelyssä, olisi otettava huomioon. Koska hiilen hinnoittelu ei kata kaikkia prosessin vaiheita, etenkään jätteenpolttolaitosten päästöjä, päästöjen ottaminen huomioon ilmakehään vapautumisen yhteydessä johtaisi siihen, että ne laskettaisiin liian pieniksi. Jotta hiilen talteenottoa voitaisiin säännellä siten, että nettopäästöt vähenevät, ja jotta voitaisiin varmistaa, että kaikki päästöt otetaan huomioon ja vältetään kaksinkertainen laskenta, luoden samalla taloudellisia kannustimia, komission olisi arvioitava, miten otetaan huomioon kasvihuonekaasupäästöt, jotka katsotaan tuotteen elinkaariarvioinnin perusteella talteen otetuiksi ja hyödynnetyiksi siten, että ne ovat sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen, esimerkiksi kun niitä käytetään jonkin tuotteen valmistukseen tai kun tällaisella suhteellisella vähennyksellä edistetään innovatiivisia kansallisia toimintamalleja, jotka asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt ja joiden tarkoituksena on varmistaa toimialojen välinen yhteistyö ja kannustaa siihen, ja sen olisi tarvittaessa esitettävä lainsäädäntöehdotus avoimen, vertailukelpoisen ja luotettavan menetelmän sisällyttämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 b)

Kaikki hiilidioksidin talteenotto- ja hyödyntämisprosessien kautta talteen otetut ja käyttöön siirretyt kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät pysyvästi sitoudu tuotteeseen kemiallisesti siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä ja loppukäsittelyssä, olisi otettava huomioon. Koska hiilen hinnoittelu ei kata kaikkia prosessin vaiheita, etenkään jätteenpolttolaitosten päästöjä, päästöjen ottaminen huomioon ilmakehään vapautumisen yhteydessä johtaisi siihen, että ne laskettaisiin liian pieniksi. Jotta hiilen talteenottoa voitaisiin säännellä siten, että nettopäästöt vähenevät, ja jotta voitaisiin varmistaa, että kaikki päästöt otetaan huomioon ja vältetään kaksinkertainen laskenta, luoden samalla taloudellisia kannustimia, komission olisi arvioitava, miten otetaan huomioon kasvihuonekaasupäästöt, jotka katsotaan tuotteen elinkaariarvioinnin perusteella talteen otetuiksi ja hyödynnetyiksi siten, että ne ovat sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen, esimerkiksi kun niitä käytetään jonkin tuotteen valmistukseen tai kun tällaisella suhteellisella vähennyksellä edistetään innovatiivisia kansallisia toimintamalleja, jotka asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt ja joiden tarkoituksena on varmistaa toimialojen välinen yhteistyö ja kannustaa siihen, ja sen olisi tarvittaessa esitettävä lainsäädäntöehdotus avoimen, vertailukelpoisen ja luotettavan menetelmän sisällyttämiseksi.

Tarkistus 424

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 c) | Asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti etusijalle olisi asetettava suorat päästövähennykset, joita on täydennettävä lisäämällä hiilidioksidin poistumia ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi. Keskipitkällä aikavälillä hiilidioksidin poistumat voisivat jo auttaa nostamaan tavoitetasoa asetuksessa (EU) 2021/1119 säädetyn vuoteen 2030 ulottuvan unionin ilmastotavoitteen yläpuolelle. Tämän vuoksi komission olisi selvitettävä, miten esimerkiksi suoraan ilmasta talteen ottamalla ilmakehästä poistettujen ja turvallisesti ja pysyvästi varastoitujen kasvihuonekaasujen aikaansaamat negatiiviset päästöt voidaan ottaa huomioon ja miten niitä voidaan käyttää kannustimena päästökaupassa, myös ehdottamalla selkeää soveltamisalaa sekä tiukkoja kriteerejä ja suojatoimia sen varmistamiseksi, että tällaisilla poistumilla ei korvata välttämättömiä päästövähennyksiä vaan että ne ovat todellisia ja pysyviä. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 c)

Asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti etusijalle olisi asetettava suorat päästövähennykset, joita on täydennettävä lisäämällä hiilidioksidin poistumia ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi. Keskipitkällä aikavälillä hiilidioksidin poistumat voisivat jo auttaa nostamaan tavoitetasoa asetuksessa (EU) 2021/1119 säädetyn vuoteen 2030 ulottuvan unionin ilmastotavoitteen yläpuolelle. Tämän vuoksi komission olisi selvitettävä, miten esimerkiksi suoraan ilmasta talteen ottamalla ilmakehästä poistettujen ja turvallisesti ja pysyvästi varastoitujen kasvihuonekaasujen aikaansaamat negatiiviset päästöt voidaan ottaa huomioon ja miten niitä voidaan käyttää kannustimena päästökaupassa, myös ehdottamalla selkeää soveltamisalaa sekä tiukkoja kriteerejä ja suojatoimia sen varmistamiseksi, että tällaisilla poistumilla ei korvata välttämättömiä päästövähennyksiä vaan että ne ovat todellisia ja pysyviä.

Tarkistus 425

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 d) | EU:n strategiasta metaanipäästöjen vähentämiseksi 14 päivänä lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon mukaan 26 prosenttia maanosan metaanipäästöistä on peräisin jätteistä. Kaatopaikkojen arvioidaan maailmanlaajuisesti aiheuttavan 8–10 prosenttia kaikista ihmisen toiminnasta aiheutuvista kasvihuonekaasupäästöistä vuoteen 2025 mennessä. Unionin olisi pyrittävä vähentämään merkittävästi jätteen sijoittamista kaatopaikalle ja vältettävä joka tapauksessa se, että jätteenpolton tuleva sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään luo epätasapuoliset toimintaedellytykset ja lisää kaatopaikalle sijoittamista. Sen vuoksi komission olisi arvioitava, onko mahdollista ja toteutettavissa, että EU:n päästökauppajärjestelmään sisällytetään kaikki jätehuollon prosessit, kuten kaatopaikat, käyminen, kompostointi ja mekaanis-biologinen käsittely. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 d)

EU:n strategiasta metaanipäästöjen vähentämiseksi 14 päivänä lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon mukaan 26 prosenttia maanosan metaanipäästöistä on peräisin jätteistä. Kaatopaikkojen arvioidaan maailmanlaajuisesti aiheuttavan 8–10 prosenttia kaikista ihmisen toiminnasta aiheutuvista kasvihuonekaasupäästöistä vuoteen 2025 mennessä. Unionin olisi pyrittävä vähentämään merkittävästi jätteen sijoittamista kaatopaikalle ja vältettävä joka tapauksessa se, että jätteenpolton tuleva sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään luo epätasapuoliset toimintaedellytykset ja lisää kaatopaikalle sijoittamista. Sen vuoksi komission olisi arvioitava, onko mahdollista ja toteutettavissa, että EU:n päästökauppajärjestelmään sisällytetään kaikki jätehuollon prosessit, kuten kaatopaikat, käyminen, kompostointi ja mekaanis-biologinen käsittely.

Tarkistus 426

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Kansainvälinen meriliikennetoiminta, joka koostuu kahden eri jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välisistä matkoista tai jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattoman sataman välisistä matkoista, on ollut ainoa kuljetustapa, joka ei ole sisältynyt unionin aiempiin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeviin sitoumuksiin. Yhdestä jäsenvaltiosta lähtevillä ja toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan saapuvilla matkoilla käytetyn unionissa myydyn polttoaineen päästöt ovat kasvaneet noin 36 prosenttia vuodesta 1990. Nämä päästöt muodostavat lähes 90 prosenttia kaikista unionin vesiliikennepäästöistä, koska unionissa myydyistä polttoaineista aiheutuvat päästöt sellaisista matkoista, joiden lähtö- ja saapumispaikka on samassa jäsenvaltiossa, ovat vähentyneet 26 prosenttia vuodesta 1990. Jos nykytilanteen annetaan jatkua, kansainvälisen meriliikenteen päästöjen ennustetaan kasvavan noin 14 prosenttia aikavälillä 2015–2030 ja 34 prosenttia aikavälillä 2015–2050. Jos meriliikenteen vaikutus ilmastonmuutokseen kasvaa ennustetulla tavalla, se heikentäisi merkittävästi muiden alojen ilmastonmuutoksen torjumiseksi toteuttamia vähennyksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Kansainvälinen meriliikennetoiminta, joka koostuu kahden eri jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välisistä matkoista tai jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattoman sataman välisistä matkoista, on ollut ainoa kuljetustapa, joka ei ole sisältynyt unionin aiempiin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeviin sitoumuksiin. Yhdestä jäsenvaltiosta lähtevillä ja toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan saapuvilla matkoilla käytetyn unionissa myydyn polttoaineen päästöt ovat kasvaneet noin 36 prosenttia vuodesta 1990. Nämä päästöt muodostavat lähes 90 prosenttia kaikista unionin vesiliikennepäästöistä, koska unionissa myydyistä polttoaineista aiheutuvat päästöt sellaisista matkoista, joiden lähtö- ja saapumispaikka on samassa jäsenvaltiossa, ovat vähentyneet 26 prosenttia vuodesta 1990. Jos nykytilanteen annetaan jatkua, kansainvälisen meriliikenteen päästöjen ennustetaan kasvavan noin 14 prosenttia aikavälillä 2015–2030 ja 34 prosenttia aikavälillä 2015–2050. Jos meriliikenteen vaikutus ilmastonmuutokseen kasvaa ennustetulla tavalla, se heikentäisi merkittävästi muiden alojen ilmastonmuutoksen torjumiseksi toteuttamia vähennyksiä.

| (14) | Kansainvälinen meriliikennetoiminta, joka koostuu kahden eri jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välisistä matkoista tai jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattoman sataman välisistä matkoista, on ollut ainoa kuljetustapa, joka ei ole sisältynyt unionin aiempiin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeviin sitoumuksiin. Yhdestä jäsenvaltiosta lähtevillä ja toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan saapuvilla matkoilla käytetyn unionissa myydyn polttoaineen päästöt ovat kasvaneet noin 36 prosenttia vuodesta 1990. Nämä päästöt muodostavat lähes 90 prosenttia kaikista unionin vesiliikennepäästöistä, koska unionissa myydyistä polttoaineista aiheutuvat päästöt sellaisista matkoista, joiden lähtö- ja saapumispaikka on samassa jäsenvaltiossa, ovat vähentyneet 26 prosenttia vuodesta 1990. Jos nykytilanteen annetaan jatkua, kansainvälisen meriliikenteen päästöjen ennustetaan kasvavan noin 14 prosenttia aikavälillä 2015–2030 ja 34 prosenttia aikavälillä 2015–2050. Jos meriliikenteen vaikutus ilmastonmuutokseen kasvaa ennustetulla tavalla, se heikentäisi merkittävästi muiden alojen ilmastonmuutoksen torjumiseksi toteuttamia vähennyksiä
  ja näin ollen mahdollisuutta saavuttaa vuodelle 2030 asetettu tavoite koko talouden laajuisesta kasvihuonekaasujen nettovähennyksestä, unionin ilmastoneutraaliustavoite viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja tavoite saavuttaa negatiiviset päästöt sen jälkeen asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä Pariisin sopimuksen tavoite
  . |
| --- | --- |

(14)

Kansainvälinen meriliikennetoiminta, joka koostuu kahden eri jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välisistä matkoista tai jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattoman sataman välisistä matkoista, on ollut ainoa kuljetustapa, joka ei ole sisältynyt unionin aiempiin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeviin sitoumuksiin. Yhdestä jäsenvaltiosta lähtevillä ja toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan saapuvilla matkoilla käytetyn unionissa myydyn polttoaineen päästöt ovat kasvaneet noin 36 prosenttia vuodesta 1990. Nämä päästöt muodostavat lähes 90 prosenttia kaikista unionin vesiliikennepäästöistä, koska unionissa myydyistä polttoaineista aiheutuvat päästöt sellaisista matkoista, joiden lähtö- ja saapumispaikka on samassa jäsenvaltiossa, ovat vähentyneet 26 prosenttia vuodesta 1990. Jos nykytilanteen annetaan jatkua, kansainvälisen meriliikenteen päästöjen ennustetaan kasvavan noin 14 prosenttia aikavälillä 2015–2030 ja 34 prosenttia aikavälillä 2015–2050. Jos meriliikenteen vaikutus ilmastonmuutokseen kasvaa ennustetulla tavalla, se heikentäisi merkittävästi muiden alojen ilmastonmuutoksen torjumiseksi toteuttamia vähennyksiä
  ja näin ollen mahdollisuutta saavuttaa vuodelle 2030 asetettu tavoite koko talouden laajuisesta kasvihuonekaasujen nettovähennyksestä, unionin ilmastoneutraaliustavoite viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja tavoite saavuttaa negatiiviset päästöt sen jälkeen asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä Pariisin sopimuksen tavoite
  .

Tarkistus 427

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 a) | Kansainvälinen meriliikenne on ainoa liikennemuoto, jota ei ole sisällytetty unionin sitoumukseen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, vaikka Euroopan parlamentti on toistuvasti kehottanut kaikkia talouden aloja osallistumaan yhteisiin ponnisteluihin kasvihuonekaasujen nollanettopäästöjen saavuttamiseksi mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen mukaisten unionin sitoumusten mukaisesti. Hiilidioksidi on edelleen suurin syy meriliikenteen ilmastovaikutuksiin, kun ne lasketaan sadan vuoden maailmanlaajuisen lämpenemispotentiaalin perusteella. Sen osuus on 98 prosenttia tai, jos mustahiili lasketaan mukaan, 91 prosenttia kansainvälisistä kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä hiilidioksidiekvivalentteina. Vuonna 2020 julkaistun Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) raportin ”Fourth IMO Greenhouse Gas Study” mukaan metaanin (CH4) määrä kasvoi kuitenkin 87 prosenttia vuosina 2012–2018. Näin ollen ja ottaen huomioon Euroopan parlamentin 16 päivänä syyskuuta 2020 hyväksymät tarkistukset ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta alusten polttoöljynkulutusta koskevien tietojen maailmanlaajuisen tiedonkeruujärjestelmän huomioon ottamiseksi hiilidioksidi- ja metaanipäästöt sekä typpioksiduuli (N2O) olisi sisällytettävä EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalan laajentamiseen koskemaan meriliikennetoimintaa. Näin ollen hallintoviranomaisen olisi varmistettava, että laivayhtiöt tarkkailevat yhdistettyjä päästötietoja, mukaan lukien tietoja hiilidioksidi-, metaani- ja typpioksiduulipäästöistä, ja raportoivat niistä, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus asetuksen (EU) .../... [FuelEU Maritime] kanssa. Lisäksi komission olisi 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä arvioitava muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin, typpioksiduulin ja metaanin päästöjen sekä sellaisten hiukkasten vaikutusta maapallon ilmastoon, joilla on ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali, ja annettava siitä kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä tarvittaessa annettava lainsäädäntöehdotus näiden meriliikennetoiminnasta peräisin olevien päästöjen ja hiukkasten sisällyttämisestä EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 a)

Kansainvälinen meriliikenne on ainoa liikennemuoto, jota ei ole sisällytetty unionin sitoumukseen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, vaikka Euroopan parlamentti on toistuvasti kehottanut kaikkia talouden aloja osallistumaan yhteisiin ponnisteluihin kasvihuonekaasujen nollanettopäästöjen saavuttamiseksi mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen mukaisten unionin sitoumusten mukaisesti. Hiilidioksidi on edelleen suurin syy meriliikenteen ilmastovaikutuksiin, kun ne lasketaan sadan vuoden maailmanlaajuisen lämpenemispotentiaalin perusteella. Sen osuus on 98 prosenttia tai, jos mustahiili lasketaan mukaan, 91 prosenttia kansainvälisistä kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä hiilidioksidiekvivalentteina. Vuonna 2020 julkaistun Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) raportin ”Fourth IMO Greenhouse Gas Study” mukaan metaanin (CH4) määrä kasvoi kuitenkin 87 prosenttia vuosina 2012–2018. Näin ollen ja ottaen huomioon Euroopan parlamentin 16 päivänä syyskuuta 2020 hyväksymät tarkistukset ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta alusten polttoöljynkulutusta koskevien tietojen maailmanlaajuisen tiedonkeruujärjestelmän huomioon ottamiseksi hiilidioksidi- ja metaanipäästöt sekä typpioksiduuli (N2O) olisi sisällytettävä EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalan laajentamiseen koskemaan meriliikennetoimintaa. Näin ollen hallintoviranomaisen olisi varmistettava, että laivayhtiöt tarkkailevat yhdistettyjä päästötietoja, mukaan lukien tietoja hiilidioksidi-, metaani- ja typpioksiduulipäästöistä, ja raportoivat niistä, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus asetuksen (EU) .../... [FuelEU Maritime] kanssa. Lisäksi komission olisi 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä arvioitava muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin, typpioksiduulin ja metaanin päästöjen sekä sellaisten hiukkasten vaikutusta maapallon ilmastoon, joilla on ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali, ja annettava siitä kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä tarvittaessa annettava lainsäädäntöehdotus näiden meriliikennetoiminnasta peräisin olevien päästöjen ja hiukkasten sisällyttämisestä EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan.

Tarkistus 428

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Komissio hyväksyi vuonna 2013 strategian meriliikenteen päästöjen sisällyttämiseksi asteittain kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevaan unionin politiikkaan. Tämän lähestymistavan ensimmäisenä vaiheena unioni otti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/757 (14) käyttöön meriliikenteen päästöjen tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmän, jota seuraa meriliikennealan vähennystavoitteiden vahvistaminen ja markkinaperusteisen toimenpiteen soveltaminen. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/410 (15) esitetyn lainsäätäjien sitoumuksen mukaisesti Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) tai unionin toimet olisi aloitettava vuodesta 2023 alkaen, mukaan lukien sellaisen toimen hyväksymisen ja täytäntöönpanon valmistelu, jolla pyritään varmistamaan, että ala osallistuu asianmukaisesti Pariisin sopimuksessa sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviin ponnisteluihin, sekä kaikkien sidosryhmien tekemä asianmukainen tarkastelu. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Komissio hyväksyi vuonna 2013 strategian meriliikenteen päästöjen sisällyttämiseksi asteittain kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevaan unionin politiikkaan. Tämän lähestymistavan ensimmäisenä vaiheena unioni otti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/757 (14) käyttöön meriliikenteen päästöjen tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmän, jota seuraa meriliikennealan vähennystavoitteiden vahvistaminen ja markkinaperusteisen toimenpiteen soveltaminen. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/410 (15) esitetyn lainsäätäjien sitoumuksen mukaisesti Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) tai unionin toimet olisi aloitettava vuodesta 2023 alkaen, mukaan lukien sellaisen toimen hyväksymisen ja täytäntöönpanon valmistelu, jolla pyritään varmistamaan, että ala osallistuu asianmukaisesti Pariisin sopimuksessa sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviin ponnisteluihin, sekä kaikkien sidosryhmien tekemä asianmukainen tarkastelu.

| (15) | Komissio hyväksyi vuonna 2013 strategian meriliikenteen päästöjen sisällyttämiseksi asteittain kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevaan unionin politiikkaan. Tämän lähestymistavan ensimmäisenä vaiheena unioni otti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/757 (14) käyttöön meriliikenteen päästöjen tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmän, jota seuraa meriliikennealan vähennystavoitteiden vahvistaminen ja markkinaperusteisen toimenpiteen soveltaminen. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/410 (15) esitetyn lainsäätäjien sitoumuksen mukaisesti Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) tai unionin toimet olisi aloitettava vuodesta 2023 alkaen, mukaan lukien sellaisen toimen hyväksymisen ja täytäntöönpanon valmistelu, jolla pyritään varmistamaan, että ala osallistuu asianmukaisesti Pariisin sopimuksessa sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviin ponnisteluihin, sekä kaikkien sidosryhmien tekemä asianmukainen tarkastelu.
  Unionin toimenpiteiden ympäristötehokkuuden lisäämiseksi ja epäreilun kilpailun ja toimenpiteiden kiertämisen kannustimien välttämiseksi asetuksen (EU) 2015/757 soveltamisalaa olisi muutettava siten, että se kattaa 1 päivästä tammikuuta 2024 alkaen vetoisuudeltaan vähintään 400 bruttotonnin alukset. Sen varmistamiseksi, että hallinnollinen taakka on oikeasuhteinen, toiminnanharjoittajilta olisi edellytettävä vetoisuudeltaan alle 5 000 bruttotonnin alusten osalta ainoastaan sellaisten tietojen ilmoittamista, jotka ovat olennaisia tällaisten alusten sisällyttämiseksi 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan, kuten erityisesti polttoainetyyppi, sen hiilikerroin ja energiatiheys. |
| --- | --- |

(15)

Komissio hyväksyi vuonna 2013 strategian meriliikenteen päästöjen sisällyttämiseksi asteittain kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevaan unionin politiikkaan. Tämän lähestymistavan ensimmäisenä vaiheena unioni otti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/757 (14) käyttöön meriliikenteen päästöjen tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmän, jota seuraa meriliikennealan vähennystavoitteiden vahvistaminen ja markkinaperusteisen toimenpiteen soveltaminen. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/410 (15) esitetyn lainsäätäjien sitoumuksen mukaisesti Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) tai unionin toimet olisi aloitettava vuodesta 2023 alkaen, mukaan lukien sellaisen toimen hyväksymisen ja täytäntöönpanon valmistelu, jolla pyritään varmistamaan, että ala osallistuu asianmukaisesti Pariisin sopimuksessa sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviin ponnisteluihin, sekä kaikkien sidosryhmien tekemä asianmukainen tarkastelu.
  Unionin toimenpiteiden ympäristötehokkuuden lisäämiseksi ja epäreilun kilpailun ja toimenpiteiden kiertämisen kannustimien välttämiseksi asetuksen (EU) 2015/757 soveltamisalaa olisi muutettava siten, että se kattaa 1 päivästä tammikuuta 2024 alkaen vetoisuudeltaan vähintään 400 bruttotonnin alukset. Sen varmistamiseksi, että hallinnollinen taakka on oikeasuhteinen, toiminnanharjoittajilta olisi edellytettävä vetoisuudeltaan alle 5 000 bruttotonnin alusten osalta ainoastaan sellaisten tietojen ilmoittamista, jotka ovat olennaisia tällaisten alusten sisällyttämiseksi 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan, kuten erityisesti polttoainetyyppi, sen hiilikerroin ja energiatiheys.

Tarkistus 429

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Komission olisi raportoitava direktiivin (EU) 2018/410 mukaisesti vähintään kerran vuodessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä tapahtuvasta edistymisestä kunnianhimoisen päästövähennystavoitteen hyväksymisessä ja siihen liittyvistä toimista sen varmistamiseksi, että meriliikenneala osallistuu asianmukaisesti Pariisin sopimuksessa sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviin ponnisteluihin. Kansainvälisen merenkulun päästöjen rajoittamiseksi on ryhdytty toimiin Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kautta ja näitä toimia olisi edistettävä.
  Vaikka
  IMOn
  kautta saavutettu
  viimeaikainen
  edistys on tervetullutta, nämä toimenpiteet eivät
  kuitenkaan riitä Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Komission olisi raportoitava direktiivin (EU) 2018/410 mukaisesti vähintään kerran vuodessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä tapahtuvasta edistymisestä kunnianhimoisen päästövähennystavoitteen hyväksymisessä ja siihen liittyvistä toimista sen varmistamiseksi, että meriliikenneala osallistuu asianmukaisesti Pariisin sopimuksessa sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviin ponnisteluihin. Kansainvälisen merenkulun päästöjen rajoittamiseksi on ryhdytty toimiin Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kautta ja näitä toimia olisi edistettävä.
  Vaikka
  IMOn
  kautta saavutettu
  viimeaikainen
  edistys on tervetullutta, nämä toimenpiteet eivät
  kuitenkaan riitä Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen.

| (16) | Komission olisi raportoitava direktiivin (EU) 2018/410 mukaisesti vähintään kerran vuodessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä tapahtuvasta edistymisestä kunnianhimoisen päästövähennystavoitteen hyväksymisessä ja siihen liittyvistä toimista sen varmistamiseksi, että meriliikenneala osallistuu asianmukaisesti Pariisin sopimuksessa sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviin ponnisteluihin. Kansainvälisen merenkulun päästöjen rajoittamiseksi on ryhdytty toimiin Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kautta ja näitä toimia olisi edistettävä. IMOn
  kehykseen liittyvä
  viimeaikainen
  kehityskulku ei
  kuitenkaan riitä Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen.
  Meriliikenteen kansainvälinen luonne huomioon ottaen komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa entisestään vahvistettava diplomaattisia toimia, jotta maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen kehittämisessä edistyttäisiin IMOn tasolla. |
| --- | --- |

(16)

Komission olisi raportoitava direktiivin (EU) 2018/410 mukaisesti vähintään kerran vuodessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä tapahtuvasta edistymisestä kunnianhimoisen päästövähennystavoitteen hyväksymisessä ja siihen liittyvistä toimista sen varmistamiseksi, että meriliikenneala osallistuu asianmukaisesti Pariisin sopimuksessa sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviin ponnisteluihin. Kansainvälisen merenkulun päästöjen rajoittamiseksi on ryhdytty toimiin Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kautta ja näitä toimia olisi edistettävä. IMOn
  kehykseen liittyvä
  viimeaikainen
  kehityskulku ei
  kuitenkaan riitä Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen.
  Meriliikenteen kansainvälinen luonne huomioon ottaen komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa entisestään vahvistettava diplomaattisia toimia, jotta maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen kehittämisessä edistyttäisiin IMOn tasolla.

Tarkistus 430

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | EU:n ulkopuolisten naapurimaiden satamiin kohdistuvat ja EU:n satamien välttelemiseksi tehtävät satamakäynnit voisivat vaarantaa vakavasti EU:n päästökauppajärjestelmän tehokkuuden meriliikenteen osalta, koska tällaisella toiminnalla ei vähennettäisi merenkulun kokonaispäästöjä. Tällaiset välttelevät satamakäynnit saattaisivat jopa lisätä kokonaispäästöjä erityisesti, jos ne johtavat pidempiin edestakaisiin matkoihin kolmansiin maihin, joissa sovelletaan lievempiä ympäristövaatimuksia. Komission olisi tämän vuoksi seurattava meriliikennettä koskevan luvun täytäntöönpanoa ja mahdollisia suuntauksia sellaisten laivayhtiöiden osalta, jotka pyrkivät välttämään tämän direktiivin vaatimusten noudattamista, ja laadittava tästä joka toinen vuosi kertomus vuodesta ... [tämän muutosdirektiivin voimaantuloa seuraava vuosi] alkaen sekä esitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotus vältteleviä satamakäyntejä koskevan mahdollisen näytön käsittelemiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

EU:n ulkopuolisten naapurimaiden satamiin kohdistuvat ja EU:n satamien välttelemiseksi tehtävät satamakäynnit voisivat vaarantaa vakavasti EU:n päästökauppajärjestelmän tehokkuuden meriliikenteen osalta, koska tällaisella toiminnalla ei vähennettäisi merenkulun kokonaispäästöjä. Tällaiset välttelevät satamakäynnit saattaisivat jopa lisätä kokonaispäästöjä erityisesti, jos ne johtavat pidempiin edestakaisiin matkoihin kolmansiin maihin, joissa sovelletaan lievempiä ympäristövaatimuksia. Komission olisi tämän vuoksi seurattava meriliikennettä koskevan luvun täytäntöönpanoa ja mahdollisia suuntauksia sellaisten laivayhtiöiden osalta, jotka pyrkivät välttämään tämän direktiivin vaatimusten noudattamista, ja laadittava tästä joka toinen vuosi kertomus vuodesta ... [tämän muutosdirektiivin voimaantuloa seuraava vuosi] alkaen sekä esitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotus vältteleviä satamakäyntejä koskevan mahdollisen näytön käsittelemiseksi.

Tarkistus 431

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Komissio ilmoitti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa aikovansa toteuttaa lisätoimenpiteitä meriliikennealan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi toimenpidekokonaisuudella, jonka avulla unioni voi päästä päästövähennystavoitteisiinsa. Tässä yhteydessä direktiiviä 2003/87/EY olisi muutettava siten, että meriliikenneala sisällytetään EU:n päästökauppajärjestelmään, jotta varmistetaan, että meriliikenneala edistää unionin tiukennettujen ilmastotavoitteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tämä edellyttää, että teollisuusmaiden on otettava johtoasema asettamalla koko talouden laajuisia päästövähennystavoitteita, kun taas kehitysmaita kannustetaan ajan mittaan siirtymään kohti koko talouden laajuisia päästövähennyksiä tai rajoituksia (16). Kun otetaan huomioon, että Euroopan ulkopuolella tapahtuvasta kansainvälisestä lentoliikenteestä aiheutuville päästöille olisi tammikuusta 2021 alkaen asetettava päästökatto maailmanlaajuisilla markkinapohjaisilla toimilla, kun taas meriliikenteen päästökattojen tai -hintojen toteuttamiseksi ei ole toteutettu toimenpiteitä, on aiheellista, että EU:n päästökauppajärjestelmä kattaa
  osan
  jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja kolmannen maan lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman välisistä matkoista aiheutuvista päästöistä siten, että kolmas maa voi päättää omaa päästöosuuttaan koskevista asianmukaisista toimista. Kun EU:n päästökauppajärjestelmä laajennetaan kattamaan myös meriliikenne, siihen olisi sen vuoksi sisällytettävä
  puolet sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan, puolet
  sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvasta
  satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuulumattomaan
  satamaan, sellaisten alusten
  päästöt
  , jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvaan
  satamaan,
  ja laiturissa jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvassa satamassa syntyvät päästöt. Tämä lähestymistapa on todettu käytännölliseksi tavaksi ratkaista yhteisen mutta eriytetyn vastuun ja kunkin valmiuksien periaatetta koskeva ongelma, joka on jo pitkään ollut haasteena ilmastonmuutosta koskevassa Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksessa (UNFCCC). Kattamalla osa unionin ja kolmansien maiden välisistä matkoista aiheutuvista päästöistä varmistetaan, että EU:n päästökauppajärjestelmä on tehokas, erityisesti siksi
  ,
  että toimenpiteen ympäristövaikutus on voimakkaampi kuin pelkästään
  EU:n
  sisäisiin matkoihin sovelletun toimenpiteen
  ,
  ja samalla rajoitetaan riskiä siitä
  ,
  että satamakäyntien avulla


  pyritään kiertämään vaatimuksia
  ja
  että jälleenlaivaustoimet siirretään unionin ulkopuolelle. Jotta ala saataisiin sujuvasti sulautettua EU:n päästökauppajärjestelmään, laivayhtiöiden olisi asteittain lisättävä


  päästöoikeuksien palauttamista suhteessa kaudella 2023–2025 raportoituihin todennettuihin päästöihin. Järjestelmän ympäristövaikutusten suojelemiseksi
  ,
  kun meriliikenteen todennettujen päästöjen osalta palautetaan kyseisinä vuosina vähemmän päästöoikeuksia, kunakin vuonna olisi mitätöitävä päästöoikeuksia määrä
  ,
  joka vastaa todennettujen päästöjen ja palautettujen päästöoikeuksien välistä erotusta. Vuodesta 2026 alkaen laivayhtiöiden olisi palautettava niiden edellisenä vuonna raportoimia todennettuja päästöjä vastaava määrä päästöoikeuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Komissio ilmoitti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa aikovansa toteuttaa lisätoimenpiteitä meriliikennealan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi toimenpidekokonaisuudella, jonka avulla unioni voi päästä päästövähennystavoitteisiinsa. Tässä yhteydessä direktiiviä 2003/87/EY olisi muutettava siten, että meriliikenneala sisällytetään EU:n päästökauppajärjestelmään, jotta varmistetaan, että meriliikenneala edistää unionin tiukennettujen ilmastotavoitteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tämä edellyttää, että teollisuusmaiden on otettava johtoasema asettamalla koko talouden laajuisia päästövähennystavoitteita, kun taas kehitysmaita kannustetaan ajan mittaan siirtymään kohti koko talouden laajuisia päästövähennyksiä tai rajoituksia (16). Kun otetaan huomioon, että Euroopan ulkopuolella tapahtuvasta kansainvälisestä lentoliikenteestä aiheutuville päästöille olisi tammikuusta 2021 alkaen asetettava päästökatto maailmanlaajuisilla markkinapohjaisilla toimilla, kun taas meriliikenteen päästökattojen tai -hintojen toteuttamiseksi ei ole toteutettu toimenpiteitä, on aiheellista, että EU:n päästökauppajärjestelmä kattaa
  osan
  jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja kolmannen maan lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman välisistä matkoista aiheutuvista päästöistä siten, että kolmas maa voi päättää omaa päästöosuuttaan koskevista asianmukaisista toimista. Kun EU:n päästökauppajärjestelmä laajennetaan kattamaan myös meriliikenne, siihen olisi sen vuoksi sisällytettävä
  puolet sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan, puolet
  sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvasta
  satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuulumattomaan
  satamaan, sellaisten alusten
  päästöt
  , jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvaan
  satamaan,
  ja laiturissa jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvassa satamassa syntyvät päästöt. Tämä lähestymistapa on todettu käytännölliseksi tavaksi ratkaista yhteisen mutta eriytetyn vastuun ja kunkin valmiuksien periaatetta koskeva ongelma, joka on jo pitkään ollut haasteena ilmastonmuutosta koskevassa Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksessa (UNFCCC). Kattamalla osa unionin ja kolmansien maiden välisistä matkoista aiheutuvista päästöistä varmistetaan, että EU:n päästökauppajärjestelmä on tehokas, erityisesti siksi
  ,
  että toimenpiteen ympäristövaikutus on voimakkaampi kuin pelkästään
  EU:n
  sisäisiin matkoihin sovelletun toimenpiteen
  ,
  ja samalla rajoitetaan riskiä siitä
  ,
  että satamakäyntien avulla


  pyritään kiertämään vaatimuksia
  ja
  että jälleenlaivaustoimet siirretään unionin ulkopuolelle. Jotta ala saataisiin sujuvasti sulautettua EU:n päästökauppajärjestelmään, laivayhtiöiden olisi asteittain lisättävä


  päästöoikeuksien palauttamista suhteessa kaudella 2023–2025 raportoituihin todennettuihin päästöihin. Järjestelmän ympäristövaikutusten suojelemiseksi
  ,
  kun meriliikenteen todennettujen päästöjen osalta palautetaan kyseisinä vuosina vähemmän päästöoikeuksia, kunakin vuonna olisi mitätöitävä päästöoikeuksia määrä
  ,
  joka vastaa todennettujen päästöjen ja palautettujen päästöoikeuksien välistä erotusta. Vuodesta 2026 alkaen laivayhtiöiden olisi palautettava niiden edellisenä vuonna raportoimia todennettuja päästöjä vastaava määrä päästöoikeuksia.

| (17) | Meriliikennealan kasvihuonekaasupäästöjen osuus unionin päästöistä on noin 2,5  prosenttia. IMOn puitteissa toteutettavien päättäväisten toimien puute on viivästyttänyt innovointia ja alan päästöjen vähentämiseksi tarvittavien toimenpiteiden käyttöönottoa.
  Komissio ilmoitti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa aikovansa toteuttaa lisätoimenpiteitä meriliikennealan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi toimenpidekokonaisuudella, jonka avulla unioni voi päästä päästövähennystavoitteisiinsa. Tässä yhteydessä direktiiviä 2003/87/EY olisi muutettava siten, että meriliikenneala sisällytetään EU:n päästökauppajärjestelmään, jotta varmistetaan, että meriliikenneala edistää
  omalta osaltaan
  unionin tiukennettujen ilmastotavoitteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tämä edellyttää, että teollisuusmaiden on otettava johtoasema asettamalla koko talouden laajuisia päästövähennystavoitteita, kun taas kehitysmaita kannustetaan ajan mittaan siirtymään kohti koko talouden laajuisia päästövähennyksiä tai rajoituksia (16).
  Laivayhtiöiden päästöoikeuksien palauttaminen olisi pantava kaikilta osin täytäntöön vuodesta 2024 alkaen, ja laivayhtiöiden olisi palautettava kaikkia niiden edellisenä vuonna raportoimia todennettuja päästöjä vastaava määrä päästöoikeuksia.
  Kun otetaan huomioon, että Euroopan ulkopuolella tapahtuvasta kansainvälisestä lentoliikenteestä aiheutuville päästöille olisi tammikuusta 2021 alkaen asetettava päästökatto maailmanlaajuisilla markkinapohjaisilla toimilla, kun taas meriliikenteen päästökattojen tai -hintojen toteuttamiseksi ei ole toteutettu toimenpiteitä, on aiheellista, että EU:n päästökauppajärjestelmä kattaa
  tällaiset päästöt ja että samalla säädetään tiukoin edellytyksin myönnettävistä poikkeuksia, jos kolmannet maat ottavat vastuun tällaisista päästöistä tai käytössä on IMOn markkinaperusteinen toimenpide, jolla katetaan osa
  jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja kolmannen maan lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman välisistä matkoista aiheutuvista päästöistä siten, että kolmas maa voi päättää omaa päästöosuuttaan koskevista asianmukaisista toimista. Kun EU:n päästökauppajärjestelmä laajennetaan
  vuodesta 2027 alkaen
  kattamaan myös meriliikenne, siihen olisi sen vuoksi sisällytettävä
  päästöt kolmansiin maihin suuntautuvilta ja niistä saapuvilta matkoilta ja olisi säädettävä tiukoin edellytyksin myönnettävistä poikkeuksista, jotka koskevat puolta
  sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuulumattomasta
  satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvaan
  satamaan,
  ja puolta
  sellaisten alusten
  päästöistä
  , jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuulumattomaan
  satamaan,
  erityisesti, jos kolmannella maalla
  on
  käytössä hiilen hinnoittelumekanismi tai jos se
  on
  perustanut unionin ja yhden tai


  useamman kolmannen maan kanssa tehdyllä kahden- tai monenvälisellä sopimuksella EU:n päästökauppajärjestelmään direktiivin 2003/87/EY 25 artiklan mukaisesti yhteydessä olevan hiilen hinnoittelumekanismin
  ,
  jolla päästöjä rajoitetaan ja vähennetään vähintään
  EU:n
  päästökauppajärjestelmän tasoa vastaavalle tasolle
  ,
  toisin sanoen sitova mekanismi
  ,
  jolla meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä rajoitetaan, vähennetään
  ja
  hinnoitellaan ja jonka avulla päästöjen absoluuttista määrää vähennetään vähintään yhtä paljon kuin siinä tapauksessa, että 100 prosenttia kyseisistä päästöistä kuuluisi EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin
  ,
  tai jos kolmas maa on vähiten kehittynyt maa tai pieni kehittyvä saarivaltio
  ,
  jonka BKT asukasta kohti on unionin keskiarvoa alhaisempi ja jossa tällaiset päästöt kuuluvat sen Pariisin sopimuksen mukaisiin kansallisesti määriteltyihin panoksiin
  . |
| --- | --- |

(17)

Meriliikennealan kasvihuonekaasupäästöjen osuus unionin päästöistä on noin 2,5  prosenttia. IMOn puitteissa toteutettavien päättäväisten toimien puute on viivästyttänyt innovointia ja alan päästöjen vähentämiseksi tarvittavien toimenpiteiden käyttöönottoa.
  Komissio ilmoitti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa aikovansa toteuttaa lisätoimenpiteitä meriliikennealan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi toimenpidekokonaisuudella, jonka avulla unioni voi päästä päästövähennystavoitteisiinsa. Tässä yhteydessä direktiiviä 2003/87/EY olisi muutettava siten, että meriliikenneala sisällytetään EU:n päästökauppajärjestelmään, jotta varmistetaan, että meriliikenneala edistää
  omalta osaltaan
  unionin tiukennettujen ilmastotavoitteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tämä edellyttää, että teollisuusmaiden on otettava johtoasema asettamalla koko talouden laajuisia päästövähennystavoitteita, kun taas kehitysmaita kannustetaan ajan mittaan siirtymään kohti koko talouden laajuisia päästövähennyksiä tai rajoituksia (16).
  Laivayhtiöiden päästöoikeuksien palauttaminen olisi pantava kaikilta osin täytäntöön vuodesta 2024 alkaen, ja laivayhtiöiden olisi palautettava kaikkia niiden edellisenä vuonna raportoimia todennettuja päästöjä vastaava määrä päästöoikeuksia.
  Kun otetaan huomioon, että Euroopan ulkopuolella tapahtuvasta kansainvälisestä lentoliikenteestä aiheutuville päästöille olisi tammikuusta 2021 alkaen asetettava päästökatto maailmanlaajuisilla markkinapohjaisilla toimilla, kun taas meriliikenteen päästökattojen tai -hintojen toteuttamiseksi ei ole toteutettu toimenpiteitä, on aiheellista, että EU:n päästökauppajärjestelmä kattaa
  tällaiset päästöt ja että samalla säädetään tiukoin edellytyksin myönnettävistä poikkeuksia, jos kolmannet maat ottavat vastuun tällaisista päästöistä tai käytössä on IMOn markkinaperusteinen toimenpide, jolla katetaan osa
  jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja kolmannen maan lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman välisistä matkoista aiheutuvista päästöistä siten, että kolmas maa voi päättää omaa päästöosuuttaan koskevista asianmukaisista toimista. Kun EU:n päästökauppajärjestelmä laajennetaan
  vuodesta 2027 alkaen
  kattamaan myös meriliikenne, siihen olisi sen vuoksi sisällytettävä
  päästöt kolmansiin maihin suuntautuvilta ja niistä saapuvilta matkoilta ja olisi säädettävä tiukoin edellytyksin myönnettävistä poikkeuksista, jotka koskevat puolta
  sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuulumattomasta
  satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvaan
  satamaan,
  ja puolta
  sellaisten alusten
  päästöistä
  , jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuulumattomaan
  satamaan,
  erityisesti, jos kolmannella maalla
  on
  käytössä hiilen hinnoittelumekanismi tai jos se
  on
  perustanut unionin ja yhden tai


  useamman kolmannen maan kanssa tehdyllä kahden- tai monenvälisellä sopimuksella EU:n päästökauppajärjestelmään direktiivin 2003/87/EY 25 artiklan mukaisesti yhteydessä olevan hiilen hinnoittelumekanismin
  ,
  jolla päästöjä rajoitetaan ja vähennetään vähintään
  EU:n
  päästökauppajärjestelmän tasoa vastaavalle tasolle
  ,
  toisin sanoen sitova mekanismi
  ,
  jolla meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä rajoitetaan, vähennetään
  ja
  hinnoitellaan ja jonka avulla päästöjen absoluuttista määrää vähennetään vähintään yhtä paljon kuin siinä tapauksessa, että 100 prosenttia kyseisistä päästöistä kuuluisi EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin
  ,
  tai jos kolmas maa on vähiten kehittynyt maa tai pieni kehittyvä saarivaltio
  ,
  jonka BKT asukasta kohti on unionin keskiarvoa alhaisempi ja jossa tällaiset päästöt kuuluvat sen Pariisin sopimuksen mukaisiin kansallisesti määriteltyihin panoksiin
  .

Tarkistus 432

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Ilmastonmuutoksen haitalliset vaikutukset kohdistuvat ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, mukaan lukien oikeus ruokaan, veteen, sanitaatioon, terveyteen, kunnollisiin asuinoloihin ja elämään. Pariisin sopimuksessa ilmastotoimien kolmanneksi pilariksi asetettiin vahingot ja menetykset, jotka vaikuttavat suhteettomasti haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin, alkuperäiskansoihin, naisiin, lapsiin ja vammaisiin henkilöihin. Matalan tulotason ja alemman keskitulotason maat sekä vähiten kehittyneet maat ovat haavoittuvimpia ilmastonmuutoksen vaikutuksille. Vaikka niiden osuudet ilmakehän kasvihuonekaasuista ovat erittäin pienet tai jopa olemattomat, nämä maat ovat yleensä alttiimpia ilmastonmuutoksen vaikutuksille erityisesti, kun otetaan huomioon niiden infrastruktuurin tila ja väestöjen elinolot. Kyseiset maat ovat nyt katastrofaalisessa tilanteessa, koska kasvihuonekaasupäästöjä ei ole onnistuttu vähentämään maailmanlaajuisesti, mikä lisää niiden sopeutumistarvetta ja kustannuksia entisestään, ja koska covid-19-pandemia ja siihen liittyvä ”velkapandemia” ovat aiheuttaneet julkisen talouden kriisejä. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

Ilmastonmuutoksen haitalliset vaikutukset kohdistuvat ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, mukaan lukien oikeus ruokaan, veteen, sanitaatioon, terveyteen, kunnollisiin asuinoloihin ja elämään. Pariisin sopimuksessa ilmastotoimien kolmanneksi pilariksi asetettiin vahingot ja menetykset, jotka vaikuttavat suhteettomasti haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin, alkuperäiskansoihin, naisiin, lapsiin ja vammaisiin henkilöihin. Matalan tulotason ja alemman keskitulotason maat sekä vähiten kehittyneet maat ovat haavoittuvimpia ilmastonmuutoksen vaikutuksille. Vaikka niiden osuudet ilmakehän kasvihuonekaasuista ovat erittäin pienet tai jopa olemattomat, nämä maat ovat yleensä alttiimpia ilmastonmuutoksen vaikutuksille erityisesti, kun otetaan huomioon niiden infrastruktuurin tila ja väestöjen elinolot. Kyseiset maat ovat nyt katastrofaalisessa tilanteessa, koska kasvihuonekaasupäästöjä ei ole onnistuttu vähentämään maailmanlaajuisesti, mikä lisää niiden sopeutumistarvetta ja kustannuksia entisestään, ja koska covid-19-pandemia ja siihen liittyvä ”velkapandemia” ovat aiheuttaneet julkisen talouden kriisejä.

Tarkistus 433

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 b) | Komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi tehtävä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa helpottaakseen direktiivin 2003/87/EY meriliikennetoimintaa koskevien säännösten hyväksymistä ja vahvistaakseen kansainvälistä yhteistyötä tällä alalla. Samalla komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi pyrittävä vahvistamaan maailmanlaajuisia toimenpiteitä IMOn kautta. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 b)

Komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi tehtävä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa helpottaakseen direktiivin 2003/87/EY meriliikennetoimintaa koskevien säännösten hyväksymistä ja vahvistaakseen kansainvälistä yhteistyötä tällä alalla. Samalla komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi pyrittävä vahvistamaan maailmanlaajuisia toimenpiteitä IMOn kautta.

Tarkistus 434

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 c) | Pariisin sopimuksen täytäntöönpanemiseksi tarvitaan merkittäviä taloudellisia resursseja, ja unioni pysyy sitoutuneena kehittyneiden maiden tavoitteeseen ottaa vuosittain yhdessä käyttöön eri lähteistä 100 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodesta 2020 alkaen kehitysmaiden tukemiseen. COP24-kokouksessa tehty päätös asettaa nykyistä sitoumusta pidemmälle menevä kunnianhimoisempi tavoite vuodesta 2025 alkaen on askel oikeaan suuntaan, mutta kehittyneiden maiden todelliset sitoumukset ovat edelleen kaukana yhteisestä tavoitteesta, ja tästä johtuva kuilu olisi kurottava umpeen. Unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi tehostettava toimiaan kansainvälisen ilmastorahoituksen käyttöönottamiseksi kehitysmaille ja laadittava kansainvälinen etenemissuunnitelma, jossa määritellään kunkin kehittyneen maan oikeudenmukainen osuus 100 miljardin Yhdysvaltain dollarin rahoitussitoumuksesta ja mekanismit sen varmistamiseksi, että sitoumukset muutetaan teoiksi. Kehittyvien talouksien olisi osallistuttava vuodesta 2025 alkaen kansainvälisen ilmastorahoituksen lisäämiseen tulevaisuudessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 c)

Pariisin sopimuksen täytäntöönpanemiseksi tarvitaan merkittäviä taloudellisia resursseja, ja unioni pysyy sitoutuneena kehittyneiden maiden tavoitteeseen ottaa vuosittain yhdessä käyttöön eri lähteistä 100 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodesta 2020 alkaen kehitysmaiden tukemiseen. COP24-kokouksessa tehty päätös asettaa nykyistä sitoumusta pidemmälle menevä kunnianhimoisempi tavoite vuodesta 2025 alkaen on askel oikeaan suuntaan, mutta kehittyneiden maiden todelliset sitoumukset ovat edelleen kaukana yhteisestä tavoitteesta, ja tästä johtuva kuilu olisi kurottava umpeen. Unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi tehostettava toimiaan kansainvälisen ilmastorahoituksen käyttöönottamiseksi kehitysmaille ja laadittava kansainvälinen etenemissuunnitelma, jossa määritellään kunkin kehittyneen maan oikeudenmukainen osuus 100 miljardin Yhdysvaltain dollarin rahoitussitoumuksesta ja mekanismit sen varmistamiseksi, että sitoumukset muutetaan teoiksi. Kehittyvien talouksien olisi osallistuttava vuodesta 2025 alkaen kansainvälisen ilmastorahoituksen lisäämiseen tulevaisuudessa.

Tarkistus 435

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 d) | Komission olisi avustettava kehitysmaita ja lisättävä tukeaan näille maille, myös EU:n päästökauppajärjestelmän kautta, jotta voidaan vahvistaa niiden kykyä sopeutua ja sietää ilmastonmuutoksen vaikutuksia. Yhteiset sitoumukset ilmastonmuutostoimia koskevan unionin tuen antamiseksi kehitysmaissa lisäisivät unionin vaikutusvaltaa YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen (UNFCCC) neuvotteluissa, ja samalla osallistuminen vihreän ilmastorahaston kautta kannustaisi muita maita osoittamaan osan omista hiilen hinnoittelujärjestelmistään saatavista tuloista kyseiseen rahastoon. Komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa se tarkastelee hiilestä irtautumista koskevia tarpeita kehitysmaissa arvioimalla kasvihuonekaasupäästöjä aloilla, jotka vastaavat EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilirajamekanismin piiriin kuuluvia aloja. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 d)

Komission olisi avustettava kehitysmaita ja lisättävä tukeaan näille maille, myös EU:n päästökauppajärjestelmän kautta, jotta voidaan vahvistaa niiden kykyä sopeutua ja sietää ilmastonmuutoksen vaikutuksia. Yhteiset sitoumukset ilmastonmuutostoimia koskevan unionin tuen antamiseksi kehitysmaissa lisäisivät unionin vaikutusvaltaa YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen (UNFCCC) neuvotteluissa, ja samalla osallistuminen vihreän ilmastorahaston kautta kannustaisi muita maita osoittamaan osan omista hiilen hinnoittelujärjestelmistään saatavista tuloista kyseiseen rahastoon. Komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa se tarkastelee hiilestä irtautumista koskevia tarpeita kehitysmaissa arvioimalla kasvihuonekaasupäästöjä aloilla, jotka vastaavat EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilirajamekanismin piiriin kuuluvia aloja.

Tarkistus 436

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 e) | Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat suurimmat julkisen ilmastorahoituksen antajat. Ilmastotoimien rahoittaminen on olennaisen tärkeää, sillä monilla kehitysmailla on kansallisesti määriteltyjä ehdollisia panoksia, joiden saavuttaminen riippuu taloudellisesta tuesta. Komission olisi tuettava kehitysmaita niiden teollisuudenalojen irrottamiseksi hiilestä erityisesti EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilirajamekanismin piiriin kuuluvia aloja vastaavilla aloilla sen edistämiseksi, että ne saavuttavat koko talouden laajuiset päästövähennystavoitteet Pariisin sopimuksen mukaisesti. Vähiten kehittyneiden maiden tarpeet olisi asetettava etusijalle käyttämällä EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksia ilmastotoimien rahoittamiseen, etenkin ilmastonmuutoksen vaikutuksiin sopeutumiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 e)

Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat suurimmat julkisen ilmastorahoituksen antajat. Ilmastotoimien rahoittaminen on olennaisen tärkeää, sillä monilla kehitysmailla on kansallisesti määriteltyjä ehdollisia panoksia, joiden saavuttaminen riippuu taloudellisesta tuesta. Komission olisi tuettava kehitysmaita niiden teollisuudenalojen irrottamiseksi hiilestä erityisesti EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilirajamekanismin piiriin kuuluvia aloja vastaavilla aloilla sen edistämiseksi, että ne saavuttavat koko talouden laajuiset päästövähennystavoitteet Pariisin sopimuksen mukaisesti. Vähiten kehittyneiden maiden tarpeet olisi asetettava etusijalle käyttämällä EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksia ilmastotoimien rahoittamiseen, etenkin ilmastonmuutoksen vaikutuksiin sopeutumiseen.

Tarkistus 437

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 f kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 f) | Jääluokiteltujen alusten laivastojen uudistaminen ja tällaisten alusten talviolosuhteissa kulkemiseen liittyviä päästöjä vähentävän innovatiivisen teknologian kehittäminen vie aikaa ja edellyttää taloudellista tukea. Jääluokiteltujen alusten jääolosuhteissa kulkemisen mahdollistavan rakenteen vuoksi tällaiset alukset saavat aikaan enemmän päästöjä sekä avovedessä että jääolosuhteissa navigoitaessa kuin vain avovedessä kulkemaan suunnitellut vastaavankokoiset alukset. Jääluokitellut alukset käyttävät avovedessä kulkiessaan keskimäärin noin 2–5 prosenttia enemmän polttoainetta kuin vastaavankokoiset alukset, jotka on suunniteltu kulkemaan vain avovedessä. Sen vuoksi tämän direktiivin nojalla olisi otettava käyttöön menetelmä, jossa otetaan huomioon unionin pohjoisosien jääolosuhteet riippumatta siitä, minkä lipun alla alukset purjehtivat, ja joka mahdollistaa laivayhtiöiden palautettavaksi edellytettävien päästöoikeuksien määrän vähentämisen joko niiden alusten jääluokituksen tai jääolosuhteissa tapahtuvan navigoinnin tai molempien perusteella 31 päivään joulukuuta 2029 saakka. Laivayhtiöt olisivat näin ollen vuodesta 2030 alkaen velvollisia palauttamaan päästöoikeuksia määrän, joka vastaa 100:aa prosenttia kultakin vuodelta raportoiduista todennetuista päästöistä, riippumatta niiden alusten jääluokituksesta ja jääolosuhteissa tapahtuvasta navigoinnista. Lisäksi olisi annettava erityistä tukea valtamerirahaston kautta jääluokiteltujen alusten hiilivapaaksi saattamista koskevalle innovoinnille. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 f)

Jääluokiteltujen alusten laivastojen uudistaminen ja tällaisten alusten talviolosuhteissa kulkemiseen liittyviä päästöjä vähentävän innovatiivisen teknologian kehittäminen vie aikaa ja edellyttää taloudellista tukea. Jääluokiteltujen alusten jääolosuhteissa kulkemisen mahdollistavan rakenteen vuoksi tällaiset alukset saavat aikaan enemmän päästöjä sekä avovedessä että jääolosuhteissa navigoitaessa kuin vain avovedessä kulkemaan suunnitellut vastaavankokoiset alukset. Jääluokitellut alukset käyttävät avovedessä kulkiessaan keskimäärin noin 2–5 prosenttia enemmän polttoainetta kuin vastaavankokoiset alukset, jotka on suunniteltu kulkemaan vain avovedessä. Sen vuoksi tämän direktiivin nojalla olisi otettava käyttöön menetelmä, jossa otetaan huomioon unionin pohjoisosien jääolosuhteet riippumatta siitä, minkä lipun alla alukset purjehtivat, ja joka mahdollistaa laivayhtiöiden palautettavaksi edellytettävien päästöoikeuksien määrän vähentämisen joko niiden alusten jääluokituksen tai jääolosuhteissa tapahtuvan navigoinnin tai molempien perusteella 31 päivään joulukuuta 2029 saakka. Laivayhtiöt olisivat näin ollen vuodesta 2030 alkaen velvollisia palauttamaan päästöoikeuksia määrän, joka vastaa 100:aa prosenttia kultakin vuodelta raportoiduista todennetuista päästöistä, riippumatta niiden alusten jääluokituksesta ja jääolosuhteissa tapahtuvasta navigoinnista. Lisäksi olisi annettava erityistä tukea valtamerirahaston kautta jääluokiteltujen alusten hiilivapaaksi saattamista koskevalle innovoinnille.

Tarkistus 438

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Direktiivin 2003/87/EY säännöksiä, jotka koskevat meriliikennetoimintaa, olisi tarkasteltava uudelleen ottaen huomioon kansainvälinen kehitys ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toimet, mukaan lukien vuonna 2028 tehtävä toinen maailmanlaajuinen tilannekatsaus ja sitä seuraavat joka viides vuosi tehtävät maailmanlaajuiset tilannekatsaukset, joiden tarkoituksena on tuottaa tietoa peräkkäisiä kansallisesti määriteltyjä panoksia varten. Komission olisi erityisesti raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle milloin tahansa ennen vuonna 2028 tehtävää toista maailmanlaajuista tilannekatsausta – eli viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2028 – maailmanlaajuista markkinaperusteista toimenpidettä koskevien IMOn neuvottelujen edistymisestä. Komission olisi kertomuksessaan analysoitava Kansainvälisen merenkulkujärjestön välineitä ja arvioitava tarvittaessa, miten kyseiset välineet voitaisiin panna täytäntöön unionin lainsäädännössä tarkistamalla direktiiviä 2003/87/EY. Komission olisi
  sisällytettävä kertomukseensa tarvittaessa ehdotuksia
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Direktiivin 2003/87/EY säännöksiä, jotka koskevat meriliikennetoimintaa, olisi tarkasteltava uudelleen ottaen huomioon kansainvälinen kehitys ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toimet, mukaan lukien vuonna 2028 tehtävä toinen maailmanlaajuinen tilannekatsaus ja sitä seuraavat joka viides vuosi tehtävät maailmanlaajuiset tilannekatsaukset, joiden tarkoituksena on tuottaa tietoa peräkkäisiä kansallisesti määriteltyjä panoksia varten. Komission olisi erityisesti raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle milloin tahansa ennen vuonna 2028 tehtävää toista maailmanlaajuista tilannekatsausta – eli viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2028 – maailmanlaajuista markkinaperusteista toimenpidettä koskevien IMOn neuvottelujen edistymisestä. Komission olisi kertomuksessaan analysoitava Kansainvälisen merenkulkujärjestön välineitä ja arvioitava tarvittaessa, miten kyseiset välineet voitaisiin panna täytäntöön unionin lainsäädännössä tarkistamalla direktiiviä 2003/87/EY. Komission olisi
  sisällytettävä kertomukseensa tarvittaessa ehdotuksia
  .

| (18) | Direktiivin 2003/87/EY säännöksiä, jotka koskevat meriliikennetoimintaa, olisi tarkasteltava uudelleen ottaen huomioon kansainvälinen kehitys ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toimet, mukaan lukien vuonna 2028 tehtävä toinen maailmanlaajuinen tilannekatsaus ja sitä seuraavat joka viides vuosi tehtävät maailmanlaajuiset tilannekatsaukset, joiden tarkoituksena on tuottaa tietoa peräkkäisiä kansallisesti määriteltyjä panoksia varten. Komission olisi erityisesti raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle milloin tahansa ennen vuonna 2028 tehtävää toista maailmanlaajuista tilannekatsausta – eli viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2028 – maailmanlaajuista markkinaperusteista toimenpidettä koskevien IMOn neuvottelujen edistymisestä. Komission olisi kertomuksessaan analysoitava Kansainvälisen merenkulkujärjestön välineitä ja arvioitava tarvittaessa, miten kyseiset välineet voitaisiin panna täytäntöön unionin lainsäädännössä tarkistamalla direktiiviä 2003/87/EY.
  Jos IMOn tasolla on hyväksytty maailmanlaajuinen markkinaperusteinen toimenpide, joka johtaa Pariisin sopimuksen mukaisiin kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiin, jotka ovat vähintään verrattavissa unionin toimenpiteistä johtuviin vähennyksiin,
  komission olisi
  harkittava unionin toimenpiteiden soveltamisalan oikeasuhteista supistamista kaksinkertaisen taakan välttämiseksi säilyttäen EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalan piirissä vähintään 50 prosenttia sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan, ja 50 prosenttia sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan, tunnustaen unionin täysivaltaisuuden sen kansainvälisen meriliikenteen matkoista aiheutuvien päästöjen sääntelyssä Pariisin sopimuksen velvoitteiden mukaisesti. Jos IMOn tasolla ei kuitenkaan ole edistytty riittävästi tai jos IMOn tasolla on hyväksytty maailmanlaajuisia toimenpiteitä, jotka eivät ole Pariisin sopimuksen mukaisia ja vähintään verrattavissa unionin toimenpiteistä johtuviin vähennyksiin, komission olisi säilytettävä unionin toimenpiteet, joilla katetaan 100 prosenttia sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan, ja 100 prosenttia sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan, muuttamalla direktiiviä 2003/87/EY. |
| --- | --- |

(18)

Direktiivin 2003/87/EY säännöksiä, jotka koskevat meriliikennetoimintaa, olisi tarkasteltava uudelleen ottaen huomioon kansainvälinen kehitys ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toimet, mukaan lukien vuonna 2028 tehtävä toinen maailmanlaajuinen tilannekatsaus ja sitä seuraavat joka viides vuosi tehtävät maailmanlaajuiset tilannekatsaukset, joiden tarkoituksena on tuottaa tietoa peräkkäisiä kansallisesti määriteltyjä panoksia varten. Komission olisi erityisesti raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle milloin tahansa ennen vuonna 2028 tehtävää toista maailmanlaajuista tilannekatsausta – eli viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2028 – maailmanlaajuista markkinaperusteista toimenpidettä koskevien IMOn neuvottelujen edistymisestä. Komission olisi kertomuksessaan analysoitava Kansainvälisen merenkulkujärjestön välineitä ja arvioitava tarvittaessa, miten kyseiset välineet voitaisiin panna täytäntöön unionin lainsäädännössä tarkistamalla direktiiviä 2003/87/EY.
  Jos IMOn tasolla on hyväksytty maailmanlaajuinen markkinaperusteinen toimenpide, joka johtaa Pariisin sopimuksen mukaisiin kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiin, jotka ovat vähintään verrattavissa unionin toimenpiteistä johtuviin vähennyksiin,
  komission olisi
  harkittava unionin toimenpiteiden soveltamisalan oikeasuhteista supistamista kaksinkertaisen taakan välttämiseksi säilyttäen EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalan piirissä vähintään 50 prosenttia sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan, ja 50 prosenttia sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan, tunnustaen unionin täysivaltaisuuden sen kansainvälisen meriliikenteen matkoista aiheutuvien päästöjen sääntelyssä Pariisin sopimuksen velvoitteiden mukaisesti. Jos IMOn tasolla ei kuitenkaan ole edistytty riittävästi tai jos IMOn tasolla on hyväksytty maailmanlaajuisia toimenpiteitä, jotka eivät ole Pariisin sopimuksen mukaisia ja vähintään verrattavissa unionin toimenpiteistä johtuviin vähennyksiin, komission olisi säilytettävä unionin toimenpiteet, joilla katetaan 100 prosenttia sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan, ja 100 prosenttia sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan, muuttamalla direktiiviä 2003/87/EY.

Tarkistus 439

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Komission olisi tarkasteltava uudelleen direktiivin 2003/87/EY toimintaa meriliikennetoimintaan liittyen direktiivin soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella, myös vaatimusten kiertämiseen käytettävien mahdollisten käytäntöjen osalta, ja sen jälkeen ehdotettava
  toimenpiteitä
  sen tehokkuuden varmistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Komission olisi tarkasteltava uudelleen direktiivin 2003/87/EY toimintaa meriliikennetoimintaan liittyen direktiivin soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella, myös vaatimusten kiertämiseen käytettävien mahdollisten käytäntöjen osalta, ja sen jälkeen ehdotettava
  toimenpiteitä
  sen tehokkuuden varmistamiseksi.

| (19) | Komission olisi tarkasteltava uudelleen direktiivin 2003/87/EY toimintaa meriliikennetoimintaan liittyen direktiivin soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella, myös vaatimusten kiertämiseen käytettävien mahdollisten käytäntöjen osalta, ja sen jälkeen ehdotettava sen tehokkuuden varmistamiseksi
  toimenpiteitä, jotka vastaavat asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdassa vahvistettua, viimeistään vuoteen 2050 mennessä saavutettavaa unionin ilmastoneutraaliustavoitetta ja tavoitetta saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt sekä Pariisin sopimuksen tavoitteita
  . |
| --- | --- |

(19)

Komission olisi tarkasteltava uudelleen direktiivin 2003/87/EY toimintaa meriliikennetoimintaan liittyen direktiivin soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella, myös vaatimusten kiertämiseen käytettävien mahdollisten käytäntöjen osalta, ja sen jälkeen ehdotettava sen tehokkuuden varmistamiseksi
  toimenpiteitä, jotka vastaavat asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdassa vahvistettua, viimeistään vuoteen 2050 mennessä saavutettavaa unionin ilmastoneutraaliustavoitetta ja tavoitetta saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt sekä Pariisin sopimuksen tavoitteita
  .

Tarkistus 440

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanosta vastaavan henkilön tai organisaation olisi oltava laivayhtiö, joka on määritelty laivan omistajaksi, tai muu organisaatio tai henkilö, kuten liikenteen harjoittaja tai ilman miehistöä rahdatun aluksen rahtaaja, jolle aluksen omistaja on siirtänyt vastuun aluksen toiminnoista, ja joka on vastuun ottaessaan suostunut ottamaan hoitaakseen kaikki alusten turvallista toimintaa ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevasta kansainvälisestä turvallisuusjohtamissäännöstöstä johtuvat velvoitteet ja vastuut. Tämä määritelmä perustuu asetuksen (EU) 2015/757 3 artiklan d alakohdassa olevaan ”yhtiön” määritelmään ja on IMO:n vuonna 2016 perustaman maailmanlaajuisen tiedonkeruujärjestelmän mukainen. Saastuttaja maksaa
  -periaatteen mukaisesti laivayhtiö voisi sopimusjärjestelyllä katsoa
  , että yhteisö, joka
  on suoraan
  vastuussa aluksen
  hiilidioksidipäästöihin
  vaikuttavista päätöksistä,
  on vastuussa
  tämän direktiivin säännösten noudattamisesta
  aiheutuvista kustannuksista
  . Tämä yhteisö olisi yleensä yhteisö, joka vastaa aluksen polttoaineen valinnasta
  , reitistä
  ja
  nopeudesta
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanosta vastaavan henkilön tai organisaation olisi oltava laivayhtiö, joka on määritelty laivan omistajaksi, tai muu organisaatio tai henkilö, kuten liikenteen harjoittaja tai ilman miehistöä rahdatun aluksen rahtaaja, jolle aluksen omistaja on siirtänyt vastuun aluksen toiminnoista, ja joka on vastuun ottaessaan suostunut ottamaan hoitaakseen kaikki alusten turvallista toimintaa ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevasta kansainvälisestä turvallisuusjohtamissäännöstöstä johtuvat velvoitteet ja vastuut. Tämä määritelmä perustuu asetuksen (EU) 2015/757 3 artiklan d alakohdassa olevaan ”yhtiön” määritelmään ja on IMO:n vuonna 2016 perustaman maailmanlaajuisen tiedonkeruujärjestelmän mukainen. Saastuttaja maksaa
  -periaatteen mukaisesti laivayhtiö voisi sopimusjärjestelyllä katsoa
  , että yhteisö, joka
  on suoraan
  vastuussa aluksen
  hiilidioksidipäästöihin
  vaikuttavista päätöksistä,
  on vastuussa
  tämän direktiivin säännösten noudattamisesta
  aiheutuvista kustannuksista
  . Tämä yhteisö olisi yleensä yhteisö, joka vastaa aluksen polttoaineen valinnasta
  , reitistä
  ja
  nopeudesta
  .

| (20) | EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanosta vastaavan henkilön tai organisaation olisi oltava laivayhtiö, joka on määritelty laivan omistajaksi, tai muu organisaatio tai henkilö, kuten liikenteen harjoittaja tai ilman miehistöä rahdatun aluksen rahtaaja, jolle aluksen omistaja on siirtänyt vastuun aluksen toiminnoista, ja joka on vastuun ottaessaan suostunut ottamaan hoitaakseen kaikki alusten turvallista toimintaa ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevasta kansainvälisestä turvallisuusjohtamissäännöstöstä johtuvat velvoitteet ja vastuut. Tämä määritelmä perustuu asetuksen (EU) 2015/757 3 artiklan d alakohdassa olevaan ”yhtiön” määritelmään ja on IMO:n vuonna 2016 perustaman maailmanlaajuisen tiedonkeruujärjestelmän mukainen.
  Laivayhtiö ei kuitenkaan aina ole vastuussa polttoaineen ostamisesta tai aluksen kasvihuonekaasupäästöihin vaikuttavien operatiivisten päätösten tekemisestä. Nämä vastuut voi ottaa jokin muu yhteisö kuin laivayhtiö sopimusjärjestelyn mukaisesti. Sen varmistamiseksi, että
  saastuttaja maksaa
  -periaatetta noudatetaan täysimääräisesti, sekä tehokkuustoimenpiteiden ja puhtaampien polttoaineiden käyttöönoton edistämiseksi tällaisiin järjestelyihin olisi tällöin sisällytettävä sitova lauseke kustannusten siirtämiseksi siten
  , että yhteisö, joka
  viime kädessä on
  vastuussa aluksen
  kasvihuonekaasupäästöihin
  vaikuttavista päätöksistä,
  saatetaan vastuuseen laivayhtiön
  tämän direktiivin
  mukaisesti maksamien,
  säännösten noudattamisesta
  aiheutuvien kustannusten kattamisesta
  . Tämä yhteisö olisi yleensä
  se
  yhteisö, joka vastaa aluksen
  käyttämän
  polttoaineen valinnasta
  ja ostamisesta tai aluksen toiminnasta esimerkiksi aluksen kuljettaman lastin valinnan tai sen reitin
  ja
  nopeuden osalta
  . |
| --- | --- |

(20)

EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanosta vastaavan henkilön tai organisaation olisi oltava laivayhtiö, joka on määritelty laivan omistajaksi, tai muu organisaatio tai henkilö, kuten liikenteen harjoittaja tai ilman miehistöä rahdatun aluksen rahtaaja, jolle aluksen omistaja on siirtänyt vastuun aluksen toiminnoista, ja joka on vastuun ottaessaan suostunut ottamaan hoitaakseen kaikki alusten turvallista toimintaa ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevasta kansainvälisestä turvallisuusjohtamissäännöstöstä johtuvat velvoitteet ja vastuut. Tämä määritelmä perustuu asetuksen (EU) 2015/757 3 artiklan d alakohdassa olevaan ”yhtiön” määritelmään ja on IMO:n vuonna 2016 perustaman maailmanlaajuisen tiedonkeruujärjestelmän mukainen.
  Laivayhtiö ei kuitenkaan aina ole vastuussa polttoaineen ostamisesta tai aluksen kasvihuonekaasupäästöihin vaikuttavien operatiivisten päätösten tekemisestä. Nämä vastuut voi ottaa jokin muu yhteisö kuin laivayhtiö sopimusjärjestelyn mukaisesti. Sen varmistamiseksi, että
  saastuttaja maksaa
  -periaatetta noudatetaan täysimääräisesti, sekä tehokkuustoimenpiteiden ja puhtaampien polttoaineiden käyttöönoton edistämiseksi tällaisiin järjestelyihin olisi tällöin sisällytettävä sitova lauseke kustannusten siirtämiseksi siten
  , että yhteisö, joka
  viime kädessä on
  vastuussa aluksen
  kasvihuonekaasupäästöihin
  vaikuttavista päätöksistä,
  saatetaan vastuuseen laivayhtiön
  tämän direktiivin
  mukaisesti maksamien,
  säännösten noudattamisesta
  aiheutuvien kustannusten kattamisesta
  . Tämä yhteisö olisi yleensä
  se
  yhteisö, joka vastaa aluksen
  käyttämän
  polttoaineen valinnasta
  ja ostamisesta tai aluksen toiminnasta esimerkiksi aluksen kuljettaman lastin valinnan tai sen reitin
  ja
  nopeuden osalta
  .

Tarkistus 441

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 20 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 a) | Onnistunut siirtyminen päästöttömään merenkulkuun edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa ja oikeanlaista suotuisaa toimintaympäristöä, joka kannustaa sekä aluksia että satamia koskevaan innovointiin. Suotuisaan toimintaympäristöön sisältyy julkisia ja yksityisiä investointeja tutkimukseen ja innovointiin, teknisiä ja operatiivisia toimenpiteitä alusten ja satamien energiatehokkuuden parantamiseksi sekä uusiutuvista energialähteistä tuotettujen kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten vedyn ja ammoniakin, käyttöönotto, myös hiilen hinnanerosopimusten avulla, sekä päästöttömien käyttövoimateknologioiden käyttöönotto, mukaan lukien tarvittavat tankkaus- ja latausinfrastruktuurit satamissa. EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvien meriliikennetoimintojen päästöoikeuksien huutokaupasta saatavilla tuloilla olisi perustettava valtamerirahasto, jotta voidaan parantaa alusten energiatehokkuutta ja tukea investointeja, joilla pyritään helpottamaan meriliikenteen hiilestä irtautumista, myös lähimerenkulun ja satamien osalta, sekä kouluttaa ja uudelleenkouluttaa työvoimaa. Lisäksi asetuksen (EU) .../... [FuelEU Maritime] nojalla määrätyistä seuraamuksista saatavat tulot olisi kohdennettava valtamerirahastoon ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046

   (1 a)

  21 artiklan 5 kohdan ja direktiivin 2003/87/EY 3 ga b artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komission olisi varmistettava, että kiinnitetään asianmukaista huomiota sellaisten innovatiivisten hankkeiden tukemiseen, jotka edistävät asetuksen (EU) .../... [FuelEU Maritime] täytäntöönpanoa, sekä sellaisten hankkeiden tukemiseen, joilla on myönteistä vaikutusta biologiseen monimuotoisuuteen ja jotka auttavat vähentämään riskiä melusaasteesta sekä ilman ja meren pilaantumisesta. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 a)

Onnistunut siirtyminen päästöttömään merenkulkuun edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa ja oikeanlaista suotuisaa toimintaympäristöä, joka kannustaa sekä aluksia että satamia koskevaan innovointiin. Suotuisaan toimintaympäristöön sisältyy julkisia ja yksityisiä investointeja tutkimukseen ja innovointiin, teknisiä ja operatiivisia toimenpiteitä alusten ja satamien energiatehokkuuden parantamiseksi sekä uusiutuvista energialähteistä tuotettujen kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten vedyn ja ammoniakin, käyttöönotto, myös hiilen hinnanerosopimusten avulla, sekä päästöttömien käyttövoimateknologioiden käyttöönotto, mukaan lukien tarvittavat tankkaus- ja latausinfrastruktuurit satamissa. EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvien meriliikennetoimintojen päästöoikeuksien huutokaupasta saatavilla tuloilla olisi perustettava valtamerirahasto, jotta voidaan parantaa alusten energiatehokkuutta ja tukea investointeja, joilla pyritään helpottamaan meriliikenteen hiilestä irtautumista, myös lähimerenkulun ja satamien osalta, sekä kouluttaa ja uudelleenkouluttaa työvoimaa. Lisäksi asetuksen (EU) .../... [FuelEU Maritime] nojalla määrätyistä seuraamuksista saatavat tulot olisi kohdennettava valtamerirahastoon ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046

   (1 a)

  21 artiklan 5 kohdan ja direktiivin 2003/87/EY 3 ga b artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komission olisi varmistettava, että kiinnitetään asianmukaista huomiota sellaisten innovatiivisten hankkeiden tukemiseen, jotka edistävät asetuksen (EU) .../... [FuelEU Maritime] täytäntöönpanoa, sekä sellaisten hankkeiden tukemiseen, joilla on myönteistä vaikutusta biologiseen monimuotoisuuteen ja jotka auttavat vähentämään riskiä melusaasteesta sekä ilman ja meren pilaantumisesta.

Tarkistus 442

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Laivayhtiöiden hallinnollisen taakan keventämiseksi kunkin laivayhtiön olisi oltava yhden jäsenvaltion vastuulla. Komission olisi julkaistava alustava luettelo laivayhtiöistä, jotka harjoittivat EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvaa meriliikennetoimintaa. Luettelossa olisi yksilöitävä kustakin laivayhtiöstä vastaava hallintoviranomainen. Luettelo olisi saatettava ajan tasalle vähintään joka
  toinen
  vuosi, jotta laivayhtiöt voidaan siirtää tarvittaessa toisen hallintoviranomaisen vastuulle. Jäsenvaltiossa rekisteröityjen laivayhtiöiden osalta hallintoviranomaisena olisi oltava kyseinen jäsenvaltio. Kolmannessa maassa rekisteröityjen laivayhtiöiden osalta hallintoviranomaisena olisi oltava se jäsenvaltio, jossa laivayhtiöllä on ollut suurin arvioitu määrä satamakäyntejä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvilta matkoilta kahden viimeksi kuluneen seurantavuoden aikana. Sellaisten laivayhtiöiden tapauksessa, jotka on rekisteröity kolmannessa maassa ja jotka eivät ole suorittaneet mitään direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvaa matkaa kahtena edeltävänä tarkkailuvuonna, hallintoviranomaisen olisi oltava se jäsenvaltio, josta käsin laivayhtiö on aloittanut ensimmäisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvan matkansa. Komission olisi julkaistava ja saatettava
  joka toinen vuosi
  ajan tasalle luettelo direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvista laivayhtiöistä ja täsmennettävä kustakin laivayhtiöstä vastaava hallintoviranomainen. Laivayhtiöiden tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi noudatettava niiden vastuulla olevien varustamojen hallinnointia koskevia yhdenmukaistettuja sääntöjä niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka komission on määrä vahvistaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Laivayhtiöiden hallinnollisen taakan keventämiseksi kunkin laivayhtiön olisi oltava yhden jäsenvaltion vastuulla. Komission olisi julkaistava alustava luettelo laivayhtiöistä, jotka harjoittivat EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvaa meriliikennetoimintaa. Luettelossa olisi yksilöitävä kustakin laivayhtiöstä vastaava hallintoviranomainen. Luettelo olisi saatettava ajan tasalle vähintään joka
  toinen
  vuosi, jotta laivayhtiöt voidaan siirtää tarvittaessa toisen hallintoviranomaisen vastuulle. Jäsenvaltiossa rekisteröityjen laivayhtiöiden osalta hallintoviranomaisena olisi oltava kyseinen jäsenvaltio. Kolmannessa maassa rekisteröityjen laivayhtiöiden osalta hallintoviranomaisena olisi oltava se jäsenvaltio, jossa laivayhtiöllä on ollut suurin arvioitu määrä satamakäyntejä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvilta matkoilta kahden viimeksi kuluneen seurantavuoden aikana. Sellaisten laivayhtiöiden tapauksessa, jotka on rekisteröity kolmannessa maassa ja jotka eivät ole suorittaneet mitään direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvaa matkaa kahtena edeltävänä tarkkailuvuonna, hallintoviranomaisen olisi oltava se jäsenvaltio, josta käsin laivayhtiö on aloittanut ensimmäisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvan matkansa. Komission olisi julkaistava ja saatettava
  joka toinen vuosi
  ajan tasalle luettelo direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvista laivayhtiöistä ja täsmennettävä kustakin laivayhtiöstä vastaava hallintoviranomainen. Laivayhtiöiden tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi noudatettava niiden vastuulla olevien varustamojen hallinnointia koskevia yhdenmukaistettuja sääntöjä niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka komission on määrä vahvistaa.

| (21) | Laivayhtiöiden hallinnollisen taakan keventämiseksi kunkin laivayhtiön olisi oltava yhden jäsenvaltion vastuulla. Komission olisi julkaistava alustava luettelo laivayhtiöistä, jotka harjoittivat EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvaa meriliikennetoimintaa. Luettelossa olisi yksilöitävä kustakin laivayhtiöstä vastaava hallintoviranomainen. Luettelo olisi saatettava ajan tasalle
  säännöllisesti ja
  vähintään joka vuosi, jotta laivayhtiöt voidaan siirtää tarvittaessa toisen hallintoviranomaisen vastuulle. Jäsenvaltiossa rekisteröityjen laivayhtiöiden osalta hallintoviranomaisena olisi oltava kyseinen jäsenvaltio. Kolmannessa maassa rekisteröityjen laivayhtiöiden osalta hallintoviranomaisena olisi oltava se jäsenvaltio, jossa laivayhtiöllä on ollut suurin arvioitu määrä satamakäyntejä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvilta matkoilta kahden viimeksi kuluneen seurantavuoden aikana. Sellaisten laivayhtiöiden tapauksessa, jotka on rekisteröity kolmannessa maassa ja jotka eivät ole suorittaneet mitään direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvaa matkaa kahtena edeltävänä tarkkailuvuonna, hallintoviranomaisen olisi oltava se jäsenvaltio, josta käsin laivayhtiö on aloittanut ensimmäisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvan matkansa. Komission olisi julkaistava ja saatettava
  vuosittain
  ajan tasalle luettelo direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvista laivayhtiöistä ja täsmennettävä kustakin laivayhtiöstä vastaava hallintoviranomainen. Laivayhtiöiden tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi noudatettava niiden vastuulla olevien varustamojen hallinnointia koskevia yhdenmukaistettuja sääntöjä niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka komission on määrä vahvistaa. |
| --- | --- |

(21)

Laivayhtiöiden hallinnollisen taakan keventämiseksi kunkin laivayhtiön olisi oltava yhden jäsenvaltion vastuulla. Komission olisi julkaistava alustava luettelo laivayhtiöistä, jotka harjoittivat EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvaa meriliikennetoimintaa. Luettelossa olisi yksilöitävä kustakin laivayhtiöstä vastaava hallintoviranomainen. Luettelo olisi saatettava ajan tasalle
  säännöllisesti ja
  vähintään joka vuosi, jotta laivayhtiöt voidaan siirtää tarvittaessa toisen hallintoviranomaisen vastuulle. Jäsenvaltiossa rekisteröityjen laivayhtiöiden osalta hallintoviranomaisena olisi oltava kyseinen jäsenvaltio. Kolmannessa maassa rekisteröityjen laivayhtiöiden osalta hallintoviranomaisena olisi oltava se jäsenvaltio, jossa laivayhtiöllä on ollut suurin arvioitu määrä satamakäyntejä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvilta matkoilta kahden viimeksi kuluneen seurantavuoden aikana. Sellaisten laivayhtiöiden tapauksessa, jotka on rekisteröity kolmannessa maassa ja jotka eivät ole suorittaneet mitään direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvaa matkaa kahtena edeltävänä tarkkailuvuonna, hallintoviranomaisen olisi oltava se jäsenvaltio, josta käsin laivayhtiö on aloittanut ensimmäisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvan matkansa. Komission olisi julkaistava ja saatettava
  vuosittain
  ajan tasalle luettelo direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvista laivayhtiöistä ja täsmennettävä kustakin laivayhtiöstä vastaava hallintoviranomainen. Laivayhtiöiden tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi noudatettava niiden vastuulla olevien varustamojen hallinnointia koskevia yhdenmukaistettuja sääntöjä niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka komission on määrä vahvistaa.

Tarkistus 443

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Vastaavista ympäristönsuojeluun liittyvistä tehtävistä saatujen kokemusten perusteella Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) tai muun asiaankuuluvan organisaation olisi tarvittaessa ja toimeksiantonsa mukaisesti avustettava komissiota ja hallintoviranomaisia direktiivin 2003/87/EY täytäntöönpanossa. Asetuksen (EU) 2015/757 ja sen tietoteknisten välineiden täytäntöönpanosta saamiensa kokemusten perusteella
  EMSA voisi avustaa
  hallintoviranomaisia erityisesti tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvasta merellä tapahtuvasta toiminnasta aiheutuvien päästöjen tarkkailun, raportoinnin ja todentamisen osalta helpottamalla tietojenvaihtoa tai laatimalla suuntaviivoja ja kriteerejä. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Vastaavista ympäristönsuojeluun liittyvistä tehtävistä saatujen kokemusten perusteella Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) tai muun asiaankuuluvan organisaation olisi tarvittaessa ja toimeksiantonsa mukaisesti avustettava komissiota ja hallintoviranomaisia direktiivin 2003/87/EY täytäntöönpanossa. Asetuksen (EU) 2015/757 ja sen tietoteknisten välineiden täytäntöönpanosta saamiensa kokemusten perusteella
  EMSA voisi avustaa
  hallintoviranomaisia erityisesti tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvasta merellä tapahtuvasta toiminnasta aiheutuvien päästöjen tarkkailun, raportoinnin ja todentamisen osalta helpottamalla tietojenvaihtoa tai laatimalla suuntaviivoja ja kriteerejä.

| (24) | Vastaavista ympäristönsuojeluun liittyvistä tehtävistä saatujen kokemusten perusteella Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) tai muun asiaankuuluvan organisaation olisi tarvittaessa ja toimeksiantonsa mukaisesti avustettava komissiota ja hallintoviranomaisia direktiivin 2003/87/EY täytäntöönpanossa. Asetuksen (EU) 2015/757 ja sen tietoteknisten välineiden täytäntöönpanosta saamiensa kokemusten perusteella
  EMSAn olisi avustettava
  hallintoviranomaisia erityisesti tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvasta merellä tapahtuvasta toiminnasta aiheutuvien päästöjen tarkkailun, raportoinnin ja todentamisen osalta helpottamalla tietojenvaihtoa tai laatimalla suuntaviivoja ja kriteerejä. |
| --- | --- |

(24)

Vastaavista ympäristönsuojeluun liittyvistä tehtävistä saatujen kokemusten perusteella Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) tai muun asiaankuuluvan organisaation olisi tarvittaessa ja toimeksiantonsa mukaisesti avustettava komissiota ja hallintoviranomaisia direktiivin 2003/87/EY täytäntöönpanossa. Asetuksen (EU) 2015/757 ja sen tietoteknisten välineiden täytäntöönpanosta saamiensa kokemusten perusteella
  EMSAn olisi avustettava
  hallintoviranomaisia erityisesti tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvasta merellä tapahtuvasta toiminnasta aiheutuvien päästöjen tarkkailun, raportoinnin ja todentamisen osalta helpottamalla tietojenvaihtoa tai laatimalla suuntaviivoja ja kriteerejä.

Tarkistus 444

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Unionin vuoden 2030 päästövähennystavoitteen saavuttaminen edellyttää, että EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen päästöjä vähennetään
  61 prosenttia vuoden 2005 tasosta
  . Koko unionin laajuista EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien määrää on vähennettävä, jotta voidaan luoda tarvittava pitkän aikavälin hiilen hintasignaali ja siirtyä kohti tarvittavaa hiilestä irtautumisen astetta. Tätä varten
  lineaarista
  vähennyskerrointa olisi korotettava ottaen huomioon myös meriliikenteen päästöjen sisällyttäminen. Jälkimmäiset olisi johdettava meriliikenteen päästöistä, jotka on raportoitu unionissa asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti vuosilta 2018 ja 2019, mukautettuna vuodesta 2021 alkaen lineaarisella vähennyskertoimella. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Unionin vuoden 2030 päästövähennystavoitteen saavuttaminen edellyttää, että EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen päästöjä vähennetään
  61 prosenttia vuoden 2005 tasosta
  . Koko unionin laajuista EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien määrää on vähennettävä, jotta voidaan luoda tarvittava pitkän aikavälin hiilen hintasignaali ja siirtyä kohti tarvittavaa hiilestä irtautumisen astetta. Tätä varten
  lineaarista
  vähennyskerrointa olisi korotettava ottaen huomioon myös meriliikenteen päästöjen sisällyttäminen. Jälkimmäiset olisi johdettava meriliikenteen päästöistä, jotka on raportoitu unionissa asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti vuosilta 2018 ja 2019, mukautettuna vuodesta 2021 alkaen lineaarisella vähennyskertoimella.

| (26) | Unionin vuoden 2030 päästövähennystavoitteen saavuttaminen
  siten, että samalla pyritään Pariisin sopimuksen tavoitteeseen eli maailman lämpötilan nousun rajoittamiseen 1,5  asteeseen,
  edellyttää, että EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen päästöjä vähennetään
  merkittävästi
  . Koko unionin laajuista EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien määrää on vähennettävä
  asteittain
  , jotta voidaan luoda tarvittava pitkän aikavälin hiilen hintasignaali ja siirtyä kohti tarvittavaa hiilestä irtautumisen astetta. Tätä varten
  vuotuista
  vähennyskerrointa olisi korotettava ottaen huomioon myös meriliikenteen päästöjen sisällyttäminen. Jälkimmäiset olisi johdettava meriliikenteen päästöistä, jotka on raportoitu unionissa asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti vuosilta 2018 ja 2019, mukautettuna vuodesta 2021 alkaen lineaarisella vähennyskertoimella. |
| --- | --- |

(26)

Unionin vuoden 2030 päästövähennystavoitteen saavuttaminen
  siten, että samalla pyritään Pariisin sopimuksen tavoitteeseen eli maailman lämpötilan nousun rajoittamiseen 1,5  asteeseen,
  edellyttää, että EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen päästöjä vähennetään
  merkittävästi
  . Koko unionin laajuista EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien määrää on vähennettävä
  asteittain
  , jotta voidaan luoda tarvittava pitkän aikavälin hiilen hintasignaali ja siirtyä kohti tarvittavaa hiilestä irtautumisen astetta. Tätä varten
  vuotuista
  vähennyskerrointa olisi korotettava ottaen huomioon myös meriliikenteen päästöjen sisällyttäminen. Jälkimmäiset olisi johdettava meriliikenteen päästöistä, jotka on raportoitu unionissa asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti vuosilta 2018 ja 2019, mukautettuna vuodesta 2021 alkaen lineaarisella vähennyskertoimella.

Tarkistus 445

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Kun otetaan huomioon, että tällä direktiivillä muutetaan direktiiviä 2003/87/EY jo 1 päivänä tammikuuta 2021 alkaneen täytäntöönpanokauden osalta, ennustettavuuden, ympäristötehokkuuden ja yksinkertaisuuden vuoksi EU:n päästökauppajärjestelmän jyrkemmän
  lineaarisen
  vähennyspolun olisi
  oltava suora linja vuodesta 2021 vuoteen 2030, jotta EU:n päästökauppajärjestelmässä voidaan saavuttaa 61 prosentin päästövähennykset vuoteen 2030 mennessä, mikä olisi asianmukainen välivaihe matkalla kohti
  unionin koko talouden laajuista ilmastoneutraaliutta vuonna 2050. Koska korotettua
  lineaarista
  vähennyskerrointa voidaan soveltaa vasta tämän direktiivin voimaantuloa seuraavasta vuodesta alkaen, päästöoikeuksien kokonaismäärää olisi vähennettävä kertaluonteisella vähennyksellä siten, että määrä vastaisi tilannetta, jossa tätä vuosittaista vähennystä olisi sovellettu vuodesta 2021 alkaen. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Kun otetaan huomioon, että tällä direktiivillä muutetaan direktiiviä 2003/87/EY jo 1 päivänä tammikuuta 2021 alkaneen täytäntöönpanokauden osalta, ennustettavuuden, ympäristötehokkuuden ja yksinkertaisuuden vuoksi EU:n päästökauppajärjestelmän jyrkemmän
  lineaarisen
  vähennyspolun olisi
  oltava suora linja vuodesta 2021 vuoteen 2030, jotta EU:n päästökauppajärjestelmässä voidaan saavuttaa 61 prosentin päästövähennykset vuoteen 2030 mennessä, mikä olisi asianmukainen välivaihe matkalla kohti
  unionin koko talouden laajuista ilmastoneutraaliutta vuonna 2050. Koska korotettua
  lineaarista
  vähennyskerrointa voidaan soveltaa vasta tämän direktiivin voimaantuloa seuraavasta vuodesta alkaen, päästöoikeuksien kokonaismäärää olisi vähennettävä kertaluonteisella vähennyksellä siten, että määrä vastaisi tilannetta, jossa tätä vuosittaista vähennystä olisi sovellettu vuodesta 2021 alkaen.

| (27) | Kun otetaan huomioon, että tällä direktiivillä muutetaan direktiiviä 2003/87/EY jo 1 päivänä tammikuuta 2021 alkaneen täytäntöönpanokauden osalta, ennustettavuuden, ympäristötehokkuuden ja yksinkertaisuuden vuoksi EU:n päästökauppajärjestelmän jyrkemmän vähennyspolun olisi
  johdettava selkeästi kohti Pariisin sopimuksen tavoitteen saavuttamista ja
  unionin koko talouden laajuista ilmastoneutraaliutta
  viimeistään
  vuonna 2050. Koska korotettua vähennyskerrointa voidaan soveltaa vasta tämän direktiivin voimaantuloa seuraavasta vuodesta alkaen, päästöoikeuksien kokonaismäärää olisi vähennettävä kertaluonteisella vähennyksellä siten, että määrä vastaisi tilannetta, jossa tätä vuosittaista vähennystä olisi sovellettu vuodesta 2021 alkaen. |
| --- | --- |

(27)

Kun otetaan huomioon, että tällä direktiivillä muutetaan direktiiviä 2003/87/EY jo 1 päivänä tammikuuta 2021 alkaneen täytäntöönpanokauden osalta, ennustettavuuden, ympäristötehokkuuden ja yksinkertaisuuden vuoksi EU:n päästökauppajärjestelmän jyrkemmän vähennyspolun olisi
  johdettava selkeästi kohti Pariisin sopimuksen tavoitteen saavuttamista ja
  unionin koko talouden laajuista ilmastoneutraaliutta
  viimeistään
  vuonna 2050. Koska korotettua vähennyskerrointa voidaan soveltaa vasta tämän direktiivin voimaantuloa seuraavasta vuodesta alkaen, päästöoikeuksien kokonaismäärää olisi vähennettävä kertaluonteisella vähennyksellä siten, että määrä vastaisi tilannetta, jossa tätä vuosittaista vähennystä olisi sovellettu vuodesta 2021 alkaen.

Tarkistus 446

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Korotettujen ilmastotavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että ilmastosiirtymään osoitetaan huomattavia julkisia varoja EU:ssa ja kansallisissa talousarvioissa. EU:n talousarvion merkittävien ilmastomenojen täydentämiseksi ja vahvistamiseksi kaikki huutokauppatulot, joita ei ole osoitettu unionin talousarvioon, olisi käytettävä ilmastoon liittyviin tarkoituksiin. Tähän sisältyy niiden käyttäminen taloudelliseen tukeen alentamalla vääristäviä veroja, millä puututaan pieni- ja keskituloisille kotitalouksille koituviin sosiaalisiin ongelmiin. Jotta voidaan puuttua siirtymän sosiaalisiin vaikutuksiin ja vaikutusten jakautumiseen
  alhaisen tulotason jäsenvaltioissa
  , olisi direktiivin 2003/87/EY 10 d artiklassa tarkoitetun modernisaatiorahaston kautta käytettävä 2,5 prosentin lisämäärä koko unionin päästöoikeuksien määrästä vuodesta [direktiivin voimaantulovuosi] vuoteen 2030 niiden jäsenvaltioiden energiasiirtymän rahoittamiseksi, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden on alle 65 prosenttia unionin keskiarvosta vuosina 2016–2018. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Korotettujen ilmastotavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että ilmastosiirtymään osoitetaan huomattavia julkisia varoja EU:ssa ja kansallisissa talousarvioissa. EU:n talousarvion merkittävien ilmastomenojen täydentämiseksi ja vahvistamiseksi kaikki huutokauppatulot, joita ei ole osoitettu unionin talousarvioon, olisi käytettävä ilmastoon liittyviin tarkoituksiin. Tähän sisältyy niiden käyttäminen taloudelliseen tukeen alentamalla vääristäviä veroja, millä puututaan pieni- ja keskituloisille kotitalouksille koituviin sosiaalisiin ongelmiin. Jotta voidaan puuttua siirtymän sosiaalisiin vaikutuksiin ja vaikutusten jakautumiseen
  alhaisen tulotason jäsenvaltioissa
  , olisi direktiivin 2003/87/EY 10 d artiklassa tarkoitetun modernisaatiorahaston kautta käytettävä 2,5 prosentin lisämäärä koko unionin päästöoikeuksien määrästä vuodesta [direktiivin voimaantulovuosi] vuoteen 2030 niiden jäsenvaltioiden energiasiirtymän rahoittamiseksi, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden on alle 65 prosenttia unionin keskiarvosta vuosina 2016–2018.

| (28) | Korotettujen ilmastotavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että ilmastosiirtymään osoitetaan huomattavia julkisia
  ja yksityisiä
  varoja EU:ssa ja kansallisissa talousarvioissa. EU:n talousarvion merkittävien ilmastomenojen täydentämiseksi ja vahvistamiseksi kaikki huutokauppatulot, joita ei ole osoitettu unionin talousarvioon
  omina varoina
  , olisi käytettävä ilmastoon liittyviin tarkoituksiin
  varmistaen samalla oikeudenmukainen siirtymä ja toteutettavien toimien ympäristövaikutusten toteutuminen
  . Tähän sisältyy niiden käyttäminen taloudelliseen tukeen alentamalla vääristäviä veroja, millä puututaan pieni- ja keskituloisille kotitalouksille koituviin sosiaalisiin ongelmiin.
  Vaatimusten noudattamisen ja julkisen valvonnan varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä ennakkosuunnitelmia siitä, miten ne aikovat käyttää EU:n päästökauppajärjestelmän tuloja ilmasto- ja energiatavoitteidensa mukaisesti, ja niiden olisi raportoitava vuosittain huutokauppatulojen käytöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999

   (1 a)

  19 artiklan mukaisesti.
  Jotta voidaan puuttua siirtymän sosiaalisiin vaikutuksiin ja vaikutusten jakautumiseen
  eniten kärsivillä alueilla
  , olisi direktiivin 2003/87/EY 10 d artiklassa tarkoitetun modernisaatiorahaston kautta käytettävä 2,5 prosentin lisämäärä koko unionin päästöoikeuksien määrästä vuodesta [direktiivin voimaantulovuosi] vuoteen 2030 niiden jäsenvaltioiden energiasiirtymän rahoittamiseksi, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden on alle 65 prosenttia unionin keskiarvosta vuosina 2016–2018. |
| --- | --- |

(28)

Korotettujen ilmastotavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että ilmastosiirtymään osoitetaan huomattavia julkisia
  ja yksityisiä
  varoja EU:ssa ja kansallisissa talousarvioissa. EU:n talousarvion merkittävien ilmastomenojen täydentämiseksi ja vahvistamiseksi kaikki huutokauppatulot, joita ei ole osoitettu unionin talousarvioon
  omina varoina
  , olisi käytettävä ilmastoon liittyviin tarkoituksiin
  varmistaen samalla oikeudenmukainen siirtymä ja toteutettavien toimien ympäristövaikutusten toteutuminen
  . Tähän sisältyy niiden käyttäminen taloudelliseen tukeen alentamalla vääristäviä veroja, millä puututaan pieni- ja keskituloisille kotitalouksille koituviin sosiaalisiin ongelmiin.
  Vaatimusten noudattamisen ja julkisen valvonnan varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä ennakkosuunnitelmia siitä, miten ne aikovat käyttää EU:n päästökauppajärjestelmän tuloja ilmasto- ja energiatavoitteidensa mukaisesti, ja niiden olisi raportoitava vuosittain huutokauppatulojen käytöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999

   (1 a)

  19 artiklan mukaisesti.
  Jotta voidaan puuttua siirtymän sosiaalisiin vaikutuksiin ja vaikutusten jakautumiseen
  eniten kärsivillä alueilla
  , olisi direktiivin 2003/87/EY 10 d artiklassa tarkoitetun modernisaatiorahaston kautta käytettävä 2,5 prosentin lisämäärä koko unionin päästöoikeuksien määrästä vuodesta [direktiivin voimaantulovuosi] vuoteen 2030 niiden jäsenvaltioiden energiasiirtymän rahoittamiseksi, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden on alle 65 prosenttia unionin keskiarvosta vuosina 2016–2018.

Tarkistus 447

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 a) | Vuodesta 2013 lähtien sähköntuottajilla on ollut velvollisuus ostaa kaikki sähkön tuottamiseen tarvitsemansa päästöoikeudet. Jotkin jäsenvaltiot ovat kuitenkin säilyttäneet mahdollisuuden jatkaa siirtymäajan maksutta jaettavien päästöoikeuksien myöntämistä energia-alan nykyaikaistamista varten vuosina 2013–2020 ja 2021–2030. Kaudella 2021–2030 vain kolmella jäsenvaltiolla olisi edelleen tämä mahdollisuus. Erityiskertomuksessaan nro 18/2020 ”EU:n päästökauppajärjestelmä: maksutta jaettavat päästöoikeudet on kohdennettava paremmin” Euroopan tilintarkastustuomioistuin totesi, että siirtymäajan maksutta jaettavat päästöoikeudet eivät auttaneet vähentämään hiili-intensiteettiä energia-alalla niiden maiden osalta, jotka olivat oikeutettuja tällaisiin maksutta jaettaviin päästöoikeuksiin kaudella 2013–2020. Kun otetaan huomioon tarve nopeaan hiilestä irtautumiseen erityisesti energia-alalla ja siirtymäajan maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähäinen vaikutus, mahdollisuus siirtymäajan maksutta jaettaviin päästöoikeuksiin energia-alan nykyaikaistamiseksi ei enää vaikuta tarkoituksenmukaiselta. Sen vuoksi kyseinen vaihtoehto ei saisi enää olla käytettävissä, ja kaikki kyseisen vaihtoehdon käytöstä johtuvat päästöoikeudet, joita ei ole jaettu toiminnanharjoittajille asianomaisissa jäsenvaltioissa 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä, olisi lisättävä niiden päästöoikeuksien kokonaismäärään, jotka asianomainen jäsenvaltio saa huutokaupattaviksi, tai ne olisi käytettävä investointien tukemiseen modernisaatiorahaston puitteissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 a)

Vuodesta 2013 lähtien sähköntuottajilla on ollut velvollisuus ostaa kaikki sähkön tuottamiseen tarvitsemansa päästöoikeudet. Jotkin jäsenvaltiot ovat kuitenkin säilyttäneet mahdollisuuden jatkaa siirtymäajan maksutta jaettavien päästöoikeuksien myöntämistä energia-alan nykyaikaistamista varten vuosina 2013–2020 ja 2021–2030. Kaudella 2021–2030 vain kolmella jäsenvaltiolla olisi edelleen tämä mahdollisuus. Erityiskertomuksessaan nro 18/2020 ”EU:n päästökauppajärjestelmä: maksutta jaettavat päästöoikeudet on kohdennettava paremmin” Euroopan tilintarkastustuomioistuin totesi, että siirtymäajan maksutta jaettavat päästöoikeudet eivät auttaneet vähentämään hiili-intensiteettiä energia-alalla niiden maiden osalta, jotka olivat oikeutettuja tällaisiin maksutta jaettaviin päästöoikeuksiin kaudella 2013–2020. Kun otetaan huomioon tarve nopeaan hiilestä irtautumiseen erityisesti energia-alalla ja siirtymäajan maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähäinen vaikutus, mahdollisuus siirtymäajan maksutta jaettaviin päästöoikeuksiin energia-alan nykyaikaistamiseksi ei enää vaikuta tarkoituksenmukaiselta. Sen vuoksi kyseinen vaihtoehto ei saisi enää olla käytettävissä, ja kaikki kyseisen vaihtoehdon käytöstä johtuvat päästöoikeudet, joita ei ole jaettu toiminnanharjoittajille asianomaisissa jäsenvaltioissa 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä, olisi lisättävä niiden päästöoikeuksien kokonaismäärään, jotka asianomainen jäsenvaltio saa huutokaupattaviksi, tai ne olisi käytettävä investointien tukemiseen modernisaatiorahaston puitteissa.

Tarkistus 448

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 b) | Tarkasti määritelty osuus EU:n uudistetun ja laajennetun päästökauppajärjestelmän huutokauppatuloista olisi käytettävä omina varoina rahoittamaan unionin talousarviota yleisinä tuloina noudattaen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehtyä oikeudellisesti sitovaa toimielinten välistä sopimusta

   (1 a)

  , joka sisältää etenemissuunnitelman uusien omien varojen korin käyttöönottamiseksi, mukaan lukien muun muassa EU:n päästökauppajärjestelmään, hiilirajamekanismiin (CBAM) sekä OECD:n ja G20-maiden sopimuksen ensimmäiseen pilariin perustuvat omat varat. Kyseisen sopimuksen mukaan tällaiset uudet omat varat on tarkoitus ottaa käyttöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2023. Uudet omat varat kytkisivät unionin talousarvion unionin toimintapoliittisiin painopisteisiin, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja unionin osuuteen oikeudenmukaisen verotuksen edistämisessä, ja toisivat näin lisäarvoa ja edistäisivät ilmastotoimien valtavirtaistamistavoitteita, Next Generation EU -elpymisvälineen velkojen takaisinmaksua ja unionin talousarvion häiriönsietokykyä sen toimiessa investointien välineenä sekä takaisivat, että ”ei merkittävää haittaa” -kriteerejä ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja perusarvoja noudatetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 b)

Tarkasti määritelty osuus EU:n uudistetun ja laajennetun päästökauppajärjestelmän huutokauppatuloista olisi käytettävä omina varoina rahoittamaan unionin talousarviota yleisinä tuloina noudattaen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehtyä oikeudellisesti sitovaa toimielinten välistä sopimusta

   (1 a)

  , joka sisältää etenemissuunnitelman uusien omien varojen korin käyttöönottamiseksi, mukaan lukien muun muassa EU:n päästökauppajärjestelmään, hiilirajamekanismiin (CBAM) sekä OECD:n ja G20-maiden sopimuksen ensimmäiseen pilariin perustuvat omat varat. Kyseisen sopimuksen mukaan tällaiset uudet omat varat on tarkoitus ottaa käyttöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2023. Uudet omat varat kytkisivät unionin talousarvion unionin toimintapoliittisiin painopisteisiin, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja unionin osuuteen oikeudenmukaisen verotuksen edistämisessä, ja toisivat näin lisäarvoa ja edistäisivät ilmastotoimien valtavirtaistamistavoitteita, Next Generation EU -elpymisvälineen velkojen takaisinmaksua ja unionin talousarvion häiriönsietokykyä sen toimiessa investointien välineenä sekä takaisivat, että ”ei merkittävää haittaa” -kriteerejä ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja perusarvoja noudatetaan.

Tarkistus 449

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 c) | Neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053

   (1 a)

  mukaisesti unionilla on oikeudellinen velvoite maksaa takaisin kaikki Next Generation EU -välineen mukaisesta poikkeuksellisesta ja väliaikaisesta lainanottovaltuutuksesta aiheutuvat velat viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2058. Jotta voidaan noudattaa oikeudellisesti sitovaa toimielinten välistä sopimusta ja sen etenemissuunnitelmaa unionin velan takaisinmaksuun tarkoitettujen uusien omien varojen korin käyttöönottamiseksi, osa EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista olisi kerrytettävä unionin talousarvioon, jotta voidaan auttaa kattamaan lainanottokustannukset [Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 muuttamisesta annetussa neuvoston päätöksessä (EU, Euratom) .../...] vahvistetulla tavalla ja estää merkittävät vähennykset, jotka vaarantaisivat unionin ohjelmat tulevissa monivuotisissa rahoituskehyksissä. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 c)

Neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053

   (1 a)

  mukaisesti unionilla on oikeudellinen velvoite maksaa takaisin kaikki Next Generation EU -välineen mukaisesta poikkeuksellisesta ja väliaikaisesta lainanottovaltuutuksesta aiheutuvat velat viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2058. Jotta voidaan noudattaa oikeudellisesti sitovaa toimielinten välistä sopimusta ja sen etenemissuunnitelmaa unionin velan takaisinmaksuun tarkoitettujen uusien omien varojen korin käyttöönottamiseksi, osa EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista olisi kerrytettävä unionin talousarvioon, jotta voidaan auttaa kattamaan lainanottokustannukset [Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 muuttamisesta annetussa neuvoston päätöksessä (EU, Euratom) .../...] vahvistetulla tavalla ja estää merkittävät vähennykset, jotka vaarantaisivat unionin ohjelmat tulevissa monivuotisissa rahoituskehyksissä.

Tarkistus 450

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 d) | EU:n vahvistetun päästökauppajärjestelmän tuottamat huomattavat tulot, jotka jäsenvaltiot pidättävät unionin talousarvioon osoitettavaa osuutta lukuun ottamatta, olisi käytettävä ilmastosiirtymään. Soveltamisalan laajentaminen ja toimien monipuolisempi kirjo eivät kuitenkaan saisi heikentää unionin talousarvion yhtenäisyyttä, tehokkuutta, eheyttä ja demokraattista valvontaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 d)

EU:n vahvistetun päästökauppajärjestelmän tuottamat huomattavat tulot, jotka jäsenvaltiot pidättävät unionin talousarvioon osoitettavaa osuutta lukuun ottamatta, olisi käytettävä ilmastosiirtymään. Soveltamisalan laajentaminen ja toimien monipuolisempi kirjo eivät kuitenkaan saisi heikentää unionin talousarvion yhtenäisyyttä, tehokkuutta, eheyttä ja demokraattista valvontaa.

Tarkistus 451

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi kustannustehokkailla tekniikoilla olisi tarjottava lisäkannustimia. Tätä varten
  päästöoikeuksien ilmaisjaon edellytyksenä kiinteille laitoksille vuodesta 2026 eteenpäin
  olisi
  oltava investoinnit energiatehokkuutta parantaviin ja päästöjä vähentäviin tekniikoihin
  .
  Sen varmistaminen, että toimenpiteessä keskitytään suurempiin energiankäyttäjiin, vähentäisi huomattavasti vähemmän pienten ja keskisuurten yritysten tai mikroyritysten omistuksessa oleville, energiaa käyttäville yrityksille aiheutuvaa rasitetta. [Viittaus vahvistetaan, kun energiatehokkuusdirektiivi on tarkistettu]. Asianomaisia delegoituja säädöksiä olisi muutettava vastaavasti
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi kustannustehokkailla tekniikoilla olisi tarjottava lisäkannustimia. Tätä varten
  päästöoikeuksien ilmaisjaon edellytyksenä kiinteille laitoksille vuodesta 2026 eteenpäin
  olisi
  oltava investoinnit energiatehokkuutta parantaviin ja päästöjä vähentäviin tekniikoihin
  .
  Sen varmistaminen, että toimenpiteessä keskitytään suurempiin energiankäyttäjiin, vähentäisi huomattavasti vähemmän pienten ja keskisuurten yritysten tai mikroyritysten omistuksessa oleville, energiaa käyttäville yrityksille aiheutuvaa rasitetta. [Viittaus vahvistetaan, kun energiatehokkuusdirektiivi on tarkistettu]. Asianomaisia delegoituja säädöksiä olisi muutettava vastaavasti
  .

| (29) | Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi kustannustehokkailla tekniikoilla olisi tarjottava lisäkannustimia. Tätä varten olisi
  otettava käyttöön bonus-malus-järjestelmä maksutta jaettavien päästöoikeuksien osuuden määrittämiseksi
  .
  Niiden laitosten osalta
  ,
  joiden kasvihuonekaasupäästöt ylittävät asiaankuuluvat vertailuarvot
  ,
  päästöoikeuksien ilmaisjaon määrän vuodesta 2026 eteenpäin olisi vaihdeltava asianmukaisesti laaditun hiilestä irtautumista koskevan suunnitelman täytäntöönpanon mukaan
  .
  Sitä vastoin laitoksille
  ,
  joiden kasvihuonekaasupäästöt alittavat asiaankuuluvat vertailuarvot, olisi annettava kannustin ylimääräisen ilmaisjaon muodossa
  . |
| --- | --- |

(29)

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi kustannustehokkailla tekniikoilla olisi tarjottava lisäkannustimia. Tätä varten olisi
  otettava käyttöön bonus-malus-järjestelmä maksutta jaettavien päästöoikeuksien osuuden määrittämiseksi
  .
  Niiden laitosten osalta
  ,
  joiden kasvihuonekaasupäästöt ylittävät asiaankuuluvat vertailuarvot
  ,
  päästöoikeuksien ilmaisjaon määrän vuodesta 2026 eteenpäin olisi vaihdeltava asianmukaisesti laaditun hiilestä irtautumista koskevan suunnitelman täytäntöönpanon mukaan
  .
  Sitä vastoin laitoksille
  ,
  joiden kasvihuonekaasupäästöt alittavat asiaankuuluvat vertailuarvot, olisi annettava kannustin ylimääräisen ilmaisjaon muodossa
  .

Tarkistus 676

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [.../..] (51) perustettu hiilirajamekanismi (CBAM) on vaihtoehto ilmaisjaolle hiilivuodon riskin torjumiseksi. Kyseisen toimenpiteen soveltamisalaan kuuluville toimialoille ja niiden osille ei pitäisi jakaa päästöoikeuksia maksutta. Tarvitaan kuitenkin siirtymäkausi, jonka aikana maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähennetään asteittain, jotta tuottajat, tuojat ja kauppiaat voivat sopeutua uuteen järjestelmään. Maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähentäminen olisi toteutettava soveltamalla kerrointa ilmaisjakoon hiilirajamekanismin piiriin kuuluvilla aloilla samaan aikaan, kun hiilirajamekanismia otetaan vaiheittain käyttöön. Tämän CBAM-kertoimen olisi oltava 100 prosenttia [CBAM-asetuksen] voimaantulosta
  vuoteen 2025
  kestävänä siirtymäaikana
  ja 90 prosenttia vuonna 2026
  ja laskettava
  10
  prosenttiyksikköä
  vuodessa
  ,
  jolloin kymmenentenä
  vuonna
  se olisi 0 prosenttia eli
  ilmaisjako päättyisi. Ilmaisjakoa koskevia asiaankuuluvia delegoituja säädöksiä olisi mukautettava vastaavasti hiilirajamekanismin piiriin kuuluvien toimialojen ja niiden osien osalta. Ilmaisjako, jota ei enää tämän laskelman perusteella tarjota hiilirajamekanismin piiriin kuuluville aloille (CBAM-osuus), on huutokaupattava, ja tulot kertyvät
  innovointirahastoon
  , jonka kautta niillä voidaan tukea innovointia vähähiiliseen teknologiaan, hiilidioksidin talteenottoon ja hyötykäyttöön, hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin, uusiutuvaan energiaan ja energian varastointiin tavalla, joka edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä hiilirajamekanismin piiriin kuuluvilla aloilla toteutettaviin hankkeisiin. Jotta voidaan noudattaa hiilirajamekanismin piiriin kuulumattomille aloille saatavilla olevaa ilmaisjako-osuutta, lopullinen määrä, joka vähennetään ilmaisjaosta ja huutokaupataan, olisi laskettava sen osuuden perusteella, joka CBAM-osuudella on suhteessa kaikkien ilmaisjakoa saavien alojen ilmaisjakotarpeisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [.../..] (51) perustettu hiilirajamekanismi (CBAM) on vaihtoehto ilmaisjaolle hiilivuodon riskin torjumiseksi. Kyseisen toimenpiteen soveltamisalaan kuuluville toimialoille ja niiden osille ei pitäisi jakaa päästöoikeuksia maksutta. Tarvitaan kuitenkin siirtymäkausi, jonka aikana maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähennetään asteittain, jotta tuottajat, tuojat ja kauppiaat voivat sopeutua uuteen järjestelmään. Maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähentäminen olisi toteutettava soveltamalla kerrointa ilmaisjakoon hiilirajamekanismin piiriin kuuluvilla aloilla samaan aikaan, kun hiilirajamekanismia otetaan vaiheittain käyttöön. Tämän CBAM-kertoimen olisi oltava 100 prosenttia [CBAM-asetuksen] voimaantulosta
  vuoteen 2025
  kestävänä siirtymäaikana
  ja 90 prosenttia vuonna 2026
  ja laskettava
  10
  prosenttiyksikköä
  vuodessa
  ,
  jolloin kymmenentenä
  vuonna
  se olisi 0 prosenttia eli
  ilmaisjako päättyisi. Ilmaisjakoa koskevia asiaankuuluvia delegoituja säädöksiä olisi mukautettava vastaavasti hiilirajamekanismin piiriin kuuluvien toimialojen ja niiden osien osalta. Ilmaisjako, jota ei enää tämän laskelman perusteella tarjota hiilirajamekanismin piiriin kuuluville aloille (CBAM-osuus), on huutokaupattava, ja tulot kertyvät
  innovointirahastoon
  , jonka kautta niillä voidaan tukea innovointia vähähiiliseen teknologiaan, hiilidioksidin talteenottoon ja hyötykäyttöön, hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin, uusiutuvaan energiaan ja energian varastointiin tavalla, joka edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä hiilirajamekanismin piiriin kuuluvilla aloilla toteutettaviin hankkeisiin. Jotta voidaan noudattaa hiilirajamekanismin piiriin kuulumattomille aloille saatavilla olevaa ilmaisjako-osuutta, lopullinen määrä, joka vähennetään ilmaisjaosta ja huutokaupataan, olisi laskettava sen osuuden perusteella, joka CBAM-osuudella on suhteessa kaikkien ilmaisjakoa saavien alojen ilmaisjakotarpeisiin.

| (30) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [.../..] (51) perustettu hiilirajamekanismi (CBAM) on
  tarkoitettu tarjoamaan asteittain
  vaihtoehto ilmaisjaolle hiilivuodon riskin torjumiseksi
  heikentämättä unionin kilpailukykyä
  . Kyseisen toimenpiteen soveltamisalaan kuuluville toimialoille ja niiden osille ei pitäisi jakaa päästöoikeuksia maksutta. Tarvitaan kuitenkin siirtymäkausi, jonka aikana maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähennetään asteittain, jotta tuottajat, tuojat ja kauppiaat voivat sopeutua uuteen järjestelmään. Maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähentäminen olisi toteutettava soveltamalla kerrointa ilmaisjakoon hiilirajamekanismin piiriin kuuluvilla aloilla samaan aikaan, kun hiilirajamekanismia otetaan vaiheittain käyttöön. Tämän CBAM-kertoimen olisi oltava 100 prosenttia [CBAM-asetuksen] voimaantulosta
  vuoden 2026 loppuun
  kestävänä siirtymäaikana
  , sitä olisi laskettava asetuksen (EU) .../... [CBAM-asetus] 36 artiklan 3 kohdan d alakohdan soveltamisen mukaan 7 prosenttiyksikköä vuonna 2027, 9
   prosenttiyksikköä
  vuonna 2028
  ,
  15 prosenttiyksikköä
  vuonna
  2029, 19 prosenttiyksikköä 2030, 25 prosenttiyksikköä vuosina 2031 ja 2032, jolloin
  ilmaisjako päättyisi
  vuoteen 2032 mennessä. Unionin viennin kilpailukyvyn suojelemiseksi asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotannolle unionissa olisi myönnettävä edelleen ilmaisia päästöoikeuksia edellyttäen, että kyseiset tuotteet tuotetaan vietäviksi kolmansiin maihin, joissa ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän


  kaltaisia hiilen hinnoittelumekanismeja. Komission olisi ... päivään ...kuuta ... [yksi vuosi ennen asetuksessa [CBAM] säädetyn siirtymäkauden päättymistä] mennessä annettava kertomus, johon sisältyy arvio EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilirajamekanismin vaikutuksista kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa ja maailmanlaajuisten päästöjen kehitykseen sekä arvio vientiä koskevan poikkeuksen yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa, ja siinä olisi arvioitava etenkin mahdollisia vienninmukautusmekanismeja laitoksille, jotka kuuluvat tehokkaimpaan 10 prosenttiin kuuluviin laitoksiin, ottaen huomioon WTO:n sääntöjen ja kaikkien muiden komission asianmukaisiksi katsomien ehdotusten noudattamisen, ja sen olisi tarvittaessa annettava ehdotus mahdollisista asiaankuuluvista WTO:n sääntöjen mukaisista säädöksistä ja toimenpiteistä, joilla hiilidioksidikustannukset tasataan kyseisten kolmansien maiden erilaisten hinnoittelujärjestelmien kanssa
  . Ilmaisjakoa koskevia asiaankuuluvia delegoituja säädöksiä olisi mukautettava vastaavasti hiilirajamekanismin piiriin kuuluvien toimialojen ja niiden osien osalta. Ilmaisjako, jota ei enää tämän laskelman perusteella tarjota hiilirajamekanismin piiriin kuuluville aloille (CBAM-osuus), on huutokaupattava, ja tulot kertyvät
  ilmastoinvestointirahastoon
  , jonka kautta niillä voidaan tukea innovointia vähähiiliseen teknologiaan, hiilidioksidin talteenottoon ja hyötykäyttöön, hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin, uusiutuvaan energiaan ja energian varastointiin tavalla, joka edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä hiilirajamekanismin piiriin kuuluvilla aloilla toteutettaviin hankkeisiin. Jotta voidaan noudattaa hiilirajamekanismin piiriin kuulumattomille aloille saatavilla olevaa ilmaisjako-osuutta, lopullinen määrä, joka vähennetään ilmaisjaosta ja huutokaupataan, olisi laskettava sen osuuden perusteella, joka CBAM-osuudella on suhteessa kaikkien ilmaisjakoa saavien alojen ilmaisjakotarpeisiin. |
| --- | --- |

(30)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [.../..] (51) perustettu hiilirajamekanismi (CBAM) on
  tarkoitettu tarjoamaan asteittain
  vaihtoehto ilmaisjaolle hiilivuodon riskin torjumiseksi
  heikentämättä unionin kilpailukykyä
  . Kyseisen toimenpiteen soveltamisalaan kuuluville toimialoille ja niiden osille ei pitäisi jakaa päästöoikeuksia maksutta. Tarvitaan kuitenkin siirtymäkausi, jonka aikana maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähennetään asteittain, jotta tuottajat, tuojat ja kauppiaat voivat sopeutua uuteen järjestelmään. Maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähentäminen olisi toteutettava soveltamalla kerrointa ilmaisjakoon hiilirajamekanismin piiriin kuuluvilla aloilla samaan aikaan, kun hiilirajamekanismia otetaan vaiheittain käyttöön. Tämän CBAM-kertoimen olisi oltava 100 prosenttia [CBAM-asetuksen] voimaantulosta
  vuoden 2026 loppuun
  kestävänä siirtymäaikana
  , sitä olisi laskettava asetuksen (EU) .../... [CBAM-asetus] 36 artiklan 3 kohdan d alakohdan soveltamisen mukaan 7 prosenttiyksikköä vuonna 2027, 9
   prosenttiyksikköä
  vuonna 2028
  ,
  15 prosenttiyksikköä
  vuonna
  2029, 19 prosenttiyksikköä 2030, 25 prosenttiyksikköä vuosina 2031 ja 2032, jolloin
  ilmaisjako päättyisi
  vuoteen 2032 mennessä. Unionin viennin kilpailukyvyn suojelemiseksi asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotannolle unionissa olisi myönnettävä edelleen ilmaisia päästöoikeuksia edellyttäen, että kyseiset tuotteet tuotetaan vietäviksi kolmansiin maihin, joissa ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän


  kaltaisia hiilen hinnoittelumekanismeja. Komission olisi ... päivään ...kuuta ... [yksi vuosi ennen asetuksessa [CBAM] säädetyn siirtymäkauden päättymistä] mennessä annettava kertomus, johon sisältyy arvio EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilirajamekanismin vaikutuksista kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa ja maailmanlaajuisten päästöjen kehitykseen sekä arvio vientiä koskevan poikkeuksen yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa, ja siinä olisi arvioitava etenkin mahdollisia vienninmukautusmekanismeja laitoksille, jotka kuuluvat tehokkaimpaan 10 prosenttiin kuuluviin laitoksiin, ottaen huomioon WTO:n sääntöjen ja kaikkien muiden komission asianmukaisiksi katsomien ehdotusten noudattamisen, ja sen olisi tarvittaessa annettava ehdotus mahdollisista asiaankuuluvista WTO:n sääntöjen mukaisista säädöksistä ja toimenpiteistä, joilla hiilidioksidikustannukset tasataan kyseisten kolmansien maiden erilaisten hinnoittelujärjestelmien kanssa
  . Ilmaisjakoa koskevia asiaankuuluvia delegoituja säädöksiä olisi mukautettava vastaavasti hiilirajamekanismin piiriin kuuluvien toimialojen ja niiden osien osalta. Ilmaisjako, jota ei enää tämän laskelman perusteella tarjota hiilirajamekanismin piiriin kuuluville aloille (CBAM-osuus), on huutokaupattava, ja tulot kertyvät
  ilmastoinvestointirahastoon
  , jonka kautta niillä voidaan tukea innovointia vähähiiliseen teknologiaan, hiilidioksidin talteenottoon ja hyötykäyttöön, hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin, uusiutuvaan energiaan ja energian varastointiin tavalla, joka edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä hiilirajamekanismin piiriin kuuluvilla aloilla toteutettaviin hankkeisiin. Jotta voidaan noudattaa hiilirajamekanismin piiriin kuulumattomille aloille saatavilla olevaa ilmaisjako-osuutta, lopullinen määrä, joka vähennetään ilmaisjaosta ja huutokaupataan, olisi laskettava sen osuuden perusteella, joka CBAM-osuudella on suhteessa kaikkien ilmaisjakoa saavien alojen ilmaisjakotarpeisiin.

Tarkistus 454

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 30 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (30 a) | Hiilirajamekanismilla (CBAM) torjutaan hiilivuodon riskiä soveltamalla yhdenmukaista hintaa unionin tullialueelle tuotavien tavaroiden sitoutuneisiin päästöihin. On tärkeää seurata, ehkäistä ja torjua sitä riskiä, että kolmansiin maihin vietäväksi tarkoitetut unionissa tuotetut tavarat korvataan maailmanmarkkinoilla hiili-intensiivisemmillä tavaroilla. Näin ollen komission olisi jatkuvasti seurattava ja arvioitava hiilirajamekanismin tehokkuutta ottaen huomioon vientimarkkinoiden hiilivuotoriskin, mukaan lukien unionin viennin kehitys hiilirajamekanismin piiriin kuuluvilla aloilla sekä kehitys kauppavirtojen ja näiden tavaroiden sitoutuneiden päästöjen suhteen maailmanmarkkinoilla. Jos hiilivuodon riski havaitaan, komission olisi tarvittaessa esitettävä lainsäädäntöehdotus, jolla torjutaan hiilivuodon riskiä vientimarkkinoilla WTO:n sääntöjen kanssa yhteensopivalla tavalla. Unionin olisi lisäksi aktiivisesti tavoiteltava kansainvälisen ”hiiliklubin” perustamista ja tehtävä jatkuvaa kansainvälistä yhteistyötä hiilen hinnoittelumekanismien käyttöönottamiseksi. Unionin hiilimarkkinoiden menestys on ratkaisevan tärkeää maailmanlaajuisesta näkökulmasta ja kannustaa useampia maita ottamaan käyttöön markkinalähtöisen hiilen hinnoittelun. Komission olisi analysoitava tarkemmin, miten voitaisiin luoda yhteyksiä muihin hiilimarkkinoihin ja varmistaa samalla, että unionin oma koko talouden kattava ilmastotavoite saavutetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(30 a)

Hiilirajamekanismilla (CBAM) torjutaan hiilivuodon riskiä soveltamalla yhdenmukaista hintaa unionin tullialueelle tuotavien tavaroiden sitoutuneisiin päästöihin. On tärkeää seurata, ehkäistä ja torjua sitä riskiä, että kolmansiin maihin vietäväksi tarkoitetut unionissa tuotetut tavarat korvataan maailmanmarkkinoilla hiili-intensiivisemmillä tavaroilla. Näin ollen komission olisi jatkuvasti seurattava ja arvioitava hiilirajamekanismin tehokkuutta ottaen huomioon vientimarkkinoiden hiilivuotoriskin, mukaan lukien unionin viennin kehitys hiilirajamekanismin piiriin kuuluvilla aloilla sekä kehitys kauppavirtojen ja näiden tavaroiden sitoutuneiden päästöjen suhteen maailmanmarkkinoilla. Jos hiilivuodon riski havaitaan, komission olisi tarvittaessa esitettävä lainsäädäntöehdotus, jolla torjutaan hiilivuodon riskiä vientimarkkinoilla WTO:n sääntöjen kanssa yhteensopivalla tavalla. Unionin olisi lisäksi aktiivisesti tavoiteltava kansainvälisen ”hiiliklubin” perustamista ja tehtävä jatkuvaa kansainvälistä yhteistyötä hiilen hinnoittelumekanismien käyttöönottamiseksi. Unionin hiilimarkkinoiden menestys on ratkaisevan tärkeää maailmanlaajuisesta näkökulmasta ja kannustaa useampia maita ottamaan käyttöön markkinalähtöisen hiilen hinnoittelun. Komission olisi analysoitava tarkemmin, miten voitaisiin luoda yhteyksiä muihin hiilimarkkinoihin ja varmistaa samalla, että unionin oma koko talouden kattava ilmastotavoite saavutetaan.

Tarkistus 455

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Jotta voidaan ottaa paremmin huomioon teknologian kehitys ja mukauttaa vastaavat vertailuarvot asianomaiseen jakokauteen samalla kun varmistetaan päästövähennyskannustimet ja palkitaan asianmukaisesti innovoinnista, vertailuarvojen enimmäismukautus olisi nostettava 1,6 prosentista 2,5 prosenttiin vuodessa. Näitä vertailuarvoja olisi mukautettava kauden 2026–2030 osalta
  4
  –50 prosenttia verrattuna kaudella 2013–2020 sovellettavaan arvoon. |

Komission teksti

Tarkistus

(31)

Jotta voidaan ottaa paremmin huomioon teknologian kehitys ja mukauttaa vastaavat vertailuarvot asianomaiseen jakokauteen samalla kun varmistetaan päästövähennyskannustimet ja palkitaan asianmukaisesti innovoinnista, vertailuarvojen enimmäismukautus olisi nostettava 1,6 prosentista 2,5 prosenttiin vuodessa. Näitä vertailuarvoja olisi mukautettava kauden 2026–2030 osalta
  4
  –50 prosenttia verrattuna kaudella 2013–2020 sovellettavaan arvoon.

| (31) | Jotta voidaan ottaa paremmin huomioon teknologian kehitys ja mukauttaa vastaavat vertailuarvot asianomaiseen jakokauteen samalla kun varmistetaan päästövähennyskannustimet ja palkitaan asianmukaisesti innovoinnista, vertailuarvojen enimmäismukautus olisi nostettava 1,6 prosentista 2,5 prosenttiin vuodessa. Näitä vertailuarvoja olisi mukautettava kauden 2026–2030 osalta
  8
  –50 prosenttia verrattuna kaudella 2013–2020 sovellettavaan arvoon.
  Mukautetut vertailuarvot olisi julkaistava heti, kun tarvittavat tiedot ovat saatavilla, ja viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kuuden kuukauden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta], jotta vertailuarvoja voidaan soveltaa vuodesta 2026 alkaen. |
| --- | --- |

(31)

Jotta voidaan ottaa paremmin huomioon teknologian kehitys ja mukauttaa vastaavat vertailuarvot asianomaiseen jakokauteen samalla kun varmistetaan päästövähennyskannustimet ja palkitaan asianmukaisesti innovoinnista, vertailuarvojen enimmäismukautus olisi nostettava 1,6 prosentista 2,5 prosenttiin vuodessa. Näitä vertailuarvoja olisi mukautettava kauden 2026–2030 osalta
  8
  –50 prosenttia verrattuna kaudella 2013–2020 sovellettavaan arvoon.
  Mukautetut vertailuarvot olisi julkaistava heti, kun tarvittavat tiedot ovat saatavilla, ja viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kuuden kuukauden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta], jotta vertailuarvoja voidaan soveltaa vuodesta 2026 alkaen.

Tarkistus 456

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 31 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (31 a) | Merkittävät välilliset kustannukset, jotka aiheutuvat sähkön hintoihin siirretyistä kasvihuonekaasupäästöjen kustannuksista, aiheuttavat tietyille aloille hiilivuodon riskin. Riskin lieventämiseksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava taloudellisia toimenpiteitä välillisten kustannusten kompensoimiseksi. Toimenpiteiden olisi oltava valtiontukisääntöjen mukaisia, eikä niistä saisi aiheutua aiheettomia kilpailun vääristymiä sisämarkkinoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(31 a)

Merkittävät välilliset kustannukset, jotka aiheutuvat sähkön hintoihin siirretyistä kasvihuonekaasupäästöjen kustannuksista, aiheuttavat tietyille aloille hiilivuodon riskin. Riskin lieventämiseksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava taloudellisia toimenpiteitä välillisten kustannusten kompensoimiseksi. Toimenpiteiden olisi oltava valtiontukisääntöjen mukaisia, eikä niistä saisi aiheutua aiheettomia kilpailun vääristymiä sisämarkkinoilla.

Tarkistus 457

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (32) | Kattava lähestymistapa innovointiin on olennaisen tärkeä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Tarvittavia tutkimus- ja innovointitoimia tuetaan EU:n tasolla muun muassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta, johon sisältyy merkittävää rahoitusta ja uusia välineitä päästökauppajärjestelmään kuuluville aloille. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansalliset täytäntöönpanosäännökset eivät haittaa innovaatioita ja että ne ovat teknologianeutraaleja. |

Komission teksti

Tarkistus

(32)

Kattava lähestymistapa innovointiin on olennaisen tärkeä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Tarvittavia tutkimus- ja innovointitoimia tuetaan EU:n tasolla muun muassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta, johon sisältyy merkittävää rahoitusta ja uusia välineitä päästökauppajärjestelmään kuuluville aloille. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansalliset täytäntöönpanosäännökset eivät haittaa innovaatioita ja että ne ovat teknologianeutraaleja.

| (32) | Kattava lähestymistapa innovointiin on olennaisen tärkeä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Tarvittavia tutkimus- ja innovointitoimia tuetaan EU:n tasolla muun muassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta, johon sisältyy merkittävää rahoitusta ja uusia välineitä päästökauppajärjestelmään kuuluville aloille.
  Ilmastoinvestointirahaston suhteen olisi näin ollen pyrittävä synergiaan Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kanssa ja soveltuvin osin muiden unionin rahoitusohjelmien kanssa.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansalliset täytäntöönpanosäännökset eivät haittaa innovaatioita
  , helpottavat innovatiivisten tieteellisten tulosten toteuttamista käytännössä
  ja että ne ovat teknologianeutraaleja
  , ja komission olisi varmistettava tarvittavan teknisen avun ja neuvonta-avun saatavuus ja vaikuttavuus
  . |
| --- | --- |

(32)

Kattava lähestymistapa innovointiin on olennaisen tärkeä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Tarvittavia tutkimus- ja innovointitoimia tuetaan EU:n tasolla muun muassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta, johon sisältyy merkittävää rahoitusta ja uusia välineitä päästökauppajärjestelmään kuuluville aloille.
  Ilmastoinvestointirahaston suhteen olisi näin ollen pyrittävä synergiaan Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kanssa ja soveltuvin osin muiden unionin rahoitusohjelmien kanssa.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansalliset täytäntöönpanosäännökset eivät haittaa innovaatioita
  , helpottavat innovatiivisten tieteellisten tulosten toteuttamista käytännössä
  ja että ne ovat teknologianeutraaleja
  , ja komission olisi varmistettava tarvittavan teknisen avun ja neuvonta-avun saatavuus ja vaikuttavuus
  .

Tarkistus 458

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 32 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (32 a) | Jotta ilmastoneutraalius voidaan saavuttaa asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti viimeistään vuoteen 2050 mennessä, unionin on kurottava umpeen komission 6 päivänä heinäkuuta 2021 antamassa tiedonannossa ”Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategia” tarkoitettu merkittävä investointivaje. Hiilestä irtautumista koskevan tavoitteemme saavuttamiseksi tarvitaan läpimurtoinnovointia, jo olemassa olevien asiaan liittyvien teknologioiden käytön laajentamista ja sertifioituja luonnollisia hiilipoistumia. Jotta voidaan tukea perusteellista ja koko talouden kattavaa hiilestä irtautumista unionissa, kaikkia näitä kolmea pilaria olisi tuettava innovaatiorahastosta, joka olisi nimettävä uudelleen ilmastoinvestointirahastoksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(32 a)

Jotta ilmastoneutraalius voidaan saavuttaa asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti viimeistään vuoteen 2050 mennessä, unionin on kurottava umpeen komission 6 päivänä heinäkuuta 2021 antamassa tiedonannossa ”Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategia” tarkoitettu merkittävä investointivaje. Hiilestä irtautumista koskevan tavoitteemme saavuttamiseksi tarvitaan läpimurtoinnovointia, jo olemassa olevien asiaan liittyvien teknologioiden käytön laajentamista ja sertifioituja luonnollisia hiilipoistumia. Jotta voidaan tukea perusteellista ja koko talouden kattavaa hiilestä irtautumista unionissa, kaikkia näitä kolmea pilaria olisi tuettava innovaatiorahastosta, joka olisi nimettävä uudelleen ilmastoinvestointirahastoksi.

Tarkistus 459

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (33) | Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 8 kohdassa tarkoitetun
  innovaatiorahaston
  soveltamisalaa olisi laajennettava tukemaan
  innovointia vähähiilisiin teknologioihin ja prosesseihin
  ,
  jotka koskevat polttoaineiden kulutusta rakennuksissa ja tieliikenteessä. Lisäksi innovaatiorahastosta olisi tuettava investointeja meriliikenteen irrottamiseksi hiilestä
  ,
  mukaan lukien investoinnit kestäviin vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, kuten vetyyn
  ja
  ammoniakkiin
  , jotka
  tuotetaan uusiutuvista energialähteistä, sekä päästöttömiin käyttövoimateknologioihin, kuten tuuliteknologiaan. Kun otetaan huomioon
  ,
  että asetuksessa xxxx/xxxx [FuelEU Maritime] vahvistetuista seuraamuksista saatavat tulot kohdennetaan innovaatiorahastoon varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisina ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina, komission
  olisi
  varmistettava, että otetaan asianmukaisesti huomioon tuki innovatiivisille hankkeille, joilla pyritään nopeuttamaan uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden kehittämistä ja käyttöönottoa merenkulkualalla asetuksen xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]

   (19)

  21 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  . Jotta voidaan varmistaa riittävä rahoitus innovointiin tämän laajennetun soveltamisalan puitteissa,
  innovaatiorahastoa
  olisi täydennettävä 50 miljoonalla päästöoikeudella, jotka saadaan osittain päästöoikeuksista, jotka muuten voitaisiin huutokaupata, ja osittain päästöoikeuksista, jotka muutoin voitaisiin jakaa maksutta, kustakin lähteestä
  innovaatiorahastolle
  myönnettävän rahoituksen nykyisen osuuden mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 8 kohdassa tarkoitetun
  innovaatiorahaston
  soveltamisalaa olisi laajennettava tukemaan
  innovointia vähähiilisiin teknologioihin ja prosesseihin
  ,
  jotka koskevat polttoaineiden kulutusta rakennuksissa ja tieliikenteessä. Lisäksi innovaatiorahastosta olisi tuettava investointeja meriliikenteen irrottamiseksi hiilestä
  ,
  mukaan lukien investoinnit kestäviin vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, kuten vetyyn
  ja
  ammoniakkiin
  , jotka
  tuotetaan uusiutuvista energialähteistä, sekä päästöttömiin käyttövoimateknologioihin, kuten tuuliteknologiaan. Kun otetaan huomioon
  ,
  että asetuksessa xxxx/xxxx [FuelEU Maritime] vahvistetuista seuraamuksista saatavat tulot kohdennetaan innovaatiorahastoon varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisina ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina, komission
  olisi
  varmistettava, että otetaan asianmukaisesti huomioon tuki innovatiivisille hankkeille, joilla pyritään nopeuttamaan uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden kehittämistä ja käyttöönottoa merenkulkualalla asetuksen xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]

   (19)

  21 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  . Jotta voidaan varmistaa riittävä rahoitus innovointiin tämän laajennetun soveltamisalan puitteissa,
  innovaatiorahastoa
  olisi täydennettävä 50 miljoonalla päästöoikeudella, jotka saadaan osittain päästöoikeuksista, jotka muuten voitaisiin huutokaupata, ja osittain päästöoikeuksista, jotka muutoin voitaisiin jakaa maksutta, kustakin lähteestä
  innovaatiorahastolle
  myönnettävän rahoituksen nykyisen osuuden mukaisesti.

| (33) | Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 8 kohdassa tarkoitetun
  ilmastoinvestointirahaston
  soveltamisalaa olisi laajennettava tukemaan
  muiden kuin läpimurtoteknologioiden asentamista teollisuusprosesseihin
  ,
  joiden kasvihuonekaasujen säästämispotentiaali on suuri mutta jotka eivät ole vielä valmiita markkinoille
  ,
  sekä innovointia vähähiilisiin teknologioihin
  ja
  prosesseihin
  , jotka
  koskevat polttoaineiden kulutusta rakennuksissa ja tieliikenteessä
  ,
  joukkoliikenne mukaan lukien. Ilmastoinvestointirahastoa
  olisi
  myös oltava mahdollista käyttää jätehuoltoalan innovatiivisten läpimurtoteknologioiden tukemiseen
  . Jotta voidaan varmistaa riittävä rahoitus innovointiin tämän laajennetun soveltamisalan puitteissa,
  ilmastoinvestointirahastoa
  olisi täydennettävä 50 miljoonalla päästöoikeudella, jotka saadaan osittain päästöoikeuksista, jotka muuten voitaisiin huutokaupata, ja osittain päästöoikeuksista, jotka muutoin voitaisiin jakaa maksutta, kustakin lähteestä
  ilmastoinvestointirahastolle
  myönnettävän rahoituksen nykyisen osuuden mukaisesti.
  Jotta voidaan edistää innovointia läpimurtoteknologioiden alalla mahdollisimman pian, komission olisi varmistettava, että osa ilmastoinvestointirahaston avulla saataville asetettavasta rahoituksesta on etupainotteista tämän direktiivin ensimmäisinä täytäntöönpanovuosina. |
| --- | --- |

(33)

Direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 8 kohdassa tarkoitetun
  ilmastoinvestointirahaston
  soveltamisalaa olisi laajennettava tukemaan
  muiden kuin läpimurtoteknologioiden asentamista teollisuusprosesseihin
  ,
  joiden kasvihuonekaasujen säästämispotentiaali on suuri mutta jotka eivät ole vielä valmiita markkinoille
  ,
  sekä innovointia vähähiilisiin teknologioihin
  ja
  prosesseihin
  , jotka
  koskevat polttoaineiden kulutusta rakennuksissa ja tieliikenteessä
  ,
  joukkoliikenne mukaan lukien. Ilmastoinvestointirahastoa
  olisi
  myös oltava mahdollista käyttää jätehuoltoalan innovatiivisten läpimurtoteknologioiden tukemiseen
  . Jotta voidaan varmistaa riittävä rahoitus innovointiin tämän laajennetun soveltamisalan puitteissa,
  ilmastoinvestointirahastoa
  olisi täydennettävä 50 miljoonalla päästöoikeudella, jotka saadaan osittain päästöoikeuksista, jotka muuten voitaisiin huutokaupata, ja osittain päästöoikeuksista, jotka muutoin voitaisiin jakaa maksutta, kustakin lähteestä
  ilmastoinvestointirahastolle
  myönnettävän rahoituksen nykyisen osuuden mukaisesti.
  Jotta voidaan edistää innovointia läpimurtoteknologioiden alalla mahdollisimman pian, komission olisi varmistettava, että osa ilmastoinvestointirahaston avulla saataville asetettavasta rahoituksesta on etupainotteista tämän direktiivin ensimmäisinä täytäntöönpanovuosina.

Tarkistus 460

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 33 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (33 a) | Unionin omien kestävien uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton nopeuttamisella on merkittävä rooli unionin suunnitelmassa tulla riippumattomaksi venäläisistä fossiilisista polttoaineista hyvissä ajoin ennen vuotta 2030. Tämän lisäksi on välttämätöntä, että saatavilla on suuri määrä kestävää uusiutuvaa energiaa, jotta voidaan varmistaa kasvihuonekaasupäästöjen väheneminen teollisissa prosesseissa ja taloudessa yleisesti. Vuodeksi 2030 asetettua unionin uusiutuvan energian tavoitetta ja siihen liittyviä kansallisia panoksia on nostettava merkittävästi. Ilmastoinvestointirahaston käyttöön asetetuista päästöoikeuksista vähintään 12 prosenttia olisi näin ollen käytettävä kestävien uusiutuvien energialähteiden edelleen kehittämiseen ja käyttöönottoon unionissa energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti. Etusijalle olisi asetettava paikallisen oman tuotannon, varastoinnin ja yhteiskäytön kehittäminen erityisesti uusiutuvan energian yhteisöjen kautta. |

Komission teksti

Tarkistus

(33 a)

Unionin omien kestävien uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton nopeuttamisella on merkittävä rooli unionin suunnitelmassa tulla riippumattomaksi venäläisistä fossiilisista polttoaineista hyvissä ajoin ennen vuotta 2030. Tämän lisäksi on välttämätöntä, että saatavilla on suuri määrä kestävää uusiutuvaa energiaa, jotta voidaan varmistaa kasvihuonekaasupäästöjen väheneminen teollisissa prosesseissa ja taloudessa yleisesti. Vuodeksi 2030 asetettua unionin uusiutuvan energian tavoitetta ja siihen liittyviä kansallisia panoksia on nostettava merkittävästi. Ilmastoinvestointirahaston käyttöön asetetuista päästöoikeuksista vähintään 12 prosenttia olisi näin ollen käytettävä kestävien uusiutuvien energialähteiden edelleen kehittämiseen ja käyttöönottoon unionissa energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti. Etusijalle olisi asetettava paikallisen oman tuotannon, varastoinnin ja yhteiskäytön kehittäminen erityisesti uusiutuvan energian yhteisöjen kautta.

Tarkistus 461

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 33 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (33 b) | Ilmastoinvestointirahasto tukisi hankkeita julkisella rahoituksella ja tarjoaisi siten yrityksille merkittäviä etuja niiden tuotteiden tai palvelujen kehittämiseksi. Ilmastoinvestointirahastosta rahoitettujen hankkeiden olisi näin ollen jaettava tietämystä muiden asiaan liittyvien hankkeiden sekä sellaisten unioniin sijoittautuneiden tutkijoiden kanssa, joilla on tähän liittyvä legitiimi intressi. |

Komission teksti

Tarkistus

(33 b)

Ilmastoinvestointirahasto tukisi hankkeita julkisella rahoituksella ja tarjoaisi siten yrityksille merkittäviä etuja niiden tuotteiden tai palvelujen kehittämiseksi. Ilmastoinvestointirahastosta rahoitettujen hankkeiden olisi näin ollen jaettava tietämystä muiden asiaan liittyvien hankkeiden sekä sellaisten unioniin sijoittautuneiden tutkijoiden kanssa, joilla on tähän liittyvä legitiimi intressi.

Tarkistus 462

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 35 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (35) | Hiilen hinnanerosopimukset ovat tärkeä tekijä teollisuuden päästövähennysten käynnistämisessä, ja ne tarjoavat mahdollisuuden taata innovatiivisiin ilmastoystävällisiin teknologioihin investoiville hinta, joka palkitsee hiilidioksidipäästöjen vähennykset, jotka ylittävät EU:n päästökauppajärjestelmän nykyisten hintatasojen aikaansaamat vähennykset.
  Innovaatiorahaston
  soveltamisalaa olisi laajennettava useampien erilaisten toimenpiteiden tukemiseen, jotta se voisi tukea hankkeita kilpailutusmekanismien, kuten hiilen hinnanerosopimusten, kautta. Komissiolle olisi siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä tämäntyyppistä tukea koskevista täsmällisistä säännöistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(35)

Hiilen hinnanerosopimukset ovat tärkeä tekijä teollisuuden päästövähennysten käynnistämisessä, ja ne tarjoavat mahdollisuuden taata innovatiivisiin ilmastoystävällisiin teknologioihin investoiville hinta, joka palkitsee hiilidioksidipäästöjen vähennykset, jotka ylittävät EU:n päästökauppajärjestelmän nykyisten hintatasojen aikaansaamat vähennykset.
  Innovaatiorahaston
  soveltamisalaa olisi laajennettava useampien erilaisten toimenpiteiden tukemiseen, jotta se voisi tukea hankkeita kilpailutusmekanismien, kuten hiilen hinnanerosopimusten, kautta. Komissiolle olisi siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä tämäntyyppistä tukea koskevista täsmällisistä säännöistä.

| (35) | Hiilen hinnanerosopimukset ovat tärkeä tekijä teollisuuden päästövähennysten käynnistämisessä, ja ne
  lisäävät uuden teknologian käyttöä ja
  tarjoavat mahdollisuuden taata innovatiivisiin ilmastoystävällisiin teknologioihin investoiville hinta, joka palkitsee hiilidioksidipäästöjen vähennykset, jotka ylittävät EU:n päästökauppajärjestelmän nykyisten hintatasojen aikaansaamat vähennykset.
  Ilmastoinvestointirahaston
  soveltamisalaa olisi laajennettava useampien erilaisten toimenpiteiden tukemiseen, jotta se voisi tukea hankkeita
  teknologianeutraalien
  kilpailutusmekanismien, kuten hiilen hinnanerosopimusten, kautta
  , ja siinä olisi noudatettava maantieteellisen tasapainon periaatetta
  .
  Hiilen hinnanerosopimukset olisivat tärkeä väline, jolla tuetaan hiilestä irtautumista koskevien teknologioiden, kuten hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin sekä talteenoton ja hyödyntämisen, kehittämistä ja optimoidaan käytettävissä olevien resurssien käyttö. Hiilen hinnanerosopimukset tarjoaisivat myös varmuutta teknologiaan, kuten hiilidioksidin talteenottoteknologiaan, investoiville tahoille. Komission olisi tehtävä vaikutustenarviointi, jossa keskitytään erityisesti vaihtoehtoihin tuen myöntämiseksi tarjouskilpailumenettelyn kautta sekä tarjottavan rahoituksen tasoihin. Arvioinnin tulosten perusteella
  komissiolle olisi siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä tämäntyyppistä tukea koskevista täsmällisistä säännöistä. |
| --- | --- |

(35)

Hiilen hinnanerosopimukset ovat tärkeä tekijä teollisuuden päästövähennysten käynnistämisessä, ja ne
  lisäävät uuden teknologian käyttöä ja
  tarjoavat mahdollisuuden taata innovatiivisiin ilmastoystävällisiin teknologioihin investoiville hinta, joka palkitsee hiilidioksidipäästöjen vähennykset, jotka ylittävät EU:n päästökauppajärjestelmän nykyisten hintatasojen aikaansaamat vähennykset.
  Ilmastoinvestointirahaston
  soveltamisalaa olisi laajennettava useampien erilaisten toimenpiteiden tukemiseen, jotta se voisi tukea hankkeita
  teknologianeutraalien
  kilpailutusmekanismien, kuten hiilen hinnanerosopimusten, kautta
  , ja siinä olisi noudatettava maantieteellisen tasapainon periaatetta
  .
  Hiilen hinnanerosopimukset olisivat tärkeä väline, jolla tuetaan hiilestä irtautumista koskevien teknologioiden, kuten hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin sekä talteenoton ja hyödyntämisen, kehittämistä ja optimoidaan käytettävissä olevien resurssien käyttö. Hiilen hinnanerosopimukset tarjoaisivat myös varmuutta teknologiaan, kuten hiilidioksidin talteenottoteknologiaan, investoiville tahoille. Komission olisi tehtävä vaikutustenarviointi, jossa keskitytään erityisesti vaihtoehtoihin tuen myöntämiseksi tarjouskilpailumenettelyn kautta sekä tarjottavan rahoituksen tasoihin. Arvioinnin tulosten perusteella
  komissiolle olisi siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä tämäntyyppistä tukea koskevista täsmällisistä säännöistä.

Tarkistus 463

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | Modernisaatiorahaston soveltamisala olisi mukautettava unionin uusimpiin ilmastotavoitteisiin edellyttämällä, että investoinnit ovat yhdenmukaisia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja asetuksen (EU) 2021/1119 tavoitteiden kanssa, ja poistamalla tuki fossiilisiin polttoaineisiin liittyviltä investoinneilta. Lisäksi modernisaatiorahaston osuus, joka on osoitettava ensisijaisiin investointeihin, olisi nostettava
  80
  prosenttiin, energiatehokkuus olisi asetettava etusijalle kysyntäpuolella ja kotitalouksien tukeminen energiaköyhyyteen puuttumiseksi, myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla, olisi sisällytettävä ensisijaisten investointien piiriin. |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Modernisaatiorahaston soveltamisala olisi mukautettava unionin uusimpiin ilmastotavoitteisiin edellyttämällä, että investoinnit ovat yhdenmukaisia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja asetuksen (EU) 2021/1119 tavoitteiden kanssa, ja poistamalla tuki fossiilisiin polttoaineisiin liittyviltä investoinneilta. Lisäksi modernisaatiorahaston osuus, joka on osoitettava ensisijaisiin investointeihin, olisi nostettava
  80
  prosenttiin, energiatehokkuus olisi asetettava etusijalle kysyntäpuolella ja kotitalouksien tukeminen energiaköyhyyteen puuttumiseksi, myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla, olisi sisällytettävä ensisijaisten investointien piiriin.

| (38) | Modernisaatiorahaston soveltamisala olisi mukautettava unionin uusimpiin ilmastotavoitteisiin edellyttämällä, että investoinnit ovat yhdenmukaisia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja asetuksen (EU) 2021/1119 tavoitteiden kanssa, ja poistamalla tuki fossiilisiin polttoaineisiin liittyviltä investoinneilta.
  Modernisaatiorahastosta olisi annettava tukea ainoastaan sellaisille jäsenvaltioille, jotka ovat hyväksyneet oikeudellisesti sitovia tavoitteita ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä toimenpiteitä kaikista fossiilisista polttoaineista asteittain luopumiseksi aikataulussa, joka vastaa asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettuja tavoitteita. Jotta voidaan taata unionin varojen tehokas käyttö, modernisaatiorahastosta myönnettävän rahoituksen saannin edellytyksenä olisi oltava myös oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen.
  Lisäksi modernisaatiorahaston osuus, joka on osoitettava ensisijaisiin investointeihin, olisi nostettava
  100
  prosenttiin, energiatehokkuus olisi asetettava etusijalle kysyntäpuolella ja kotitalouksien tukeminen energiaköyhyyteen puuttumiseksi, myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla, olisi sisällytettävä ensisijaisten investointien piiriin. |
| --- | --- |

(38)

Modernisaatiorahaston soveltamisala olisi mukautettava unionin uusimpiin ilmastotavoitteisiin edellyttämällä, että investoinnit ovat yhdenmukaisia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja asetuksen (EU) 2021/1119 tavoitteiden kanssa, ja poistamalla tuki fossiilisiin polttoaineisiin liittyviltä investoinneilta.
  Modernisaatiorahastosta olisi annettava tukea ainoastaan sellaisille jäsenvaltioille, jotka ovat hyväksyneet oikeudellisesti sitovia tavoitteita ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä toimenpiteitä kaikista fossiilisista polttoaineista asteittain luopumiseksi aikataulussa, joka vastaa asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettuja tavoitteita. Jotta voidaan taata unionin varojen tehokas käyttö, modernisaatiorahastosta myönnettävän rahoituksen saannin edellytyksenä olisi oltava myös oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen.
  Lisäksi modernisaatiorahaston osuus, joka on osoitettava ensisijaisiin investointeihin, olisi nostettava
  100
  prosenttiin, energiatehokkuus olisi asetettava etusijalle kysyntäpuolella ja kotitalouksien tukeminen energiaköyhyyteen puuttumiseksi, myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla, olisi sisällytettävä ensisijaisten investointien piiriin.

Tarkistus 464

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 38 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (38 a) | EU:n päästökauppajärjestelmän hintojen nousun myötä jäsenvaltioiden ja unionin EU:n päästökauppajärjestelmästä saamat tulot ovat kasvaneet merkittävästi. Olisi otettava käyttöön EU:n päästökauppajärjestelmän merkintä, jotta voidaan tunnustaa EU:n päästökaupasta saatavien tulojen vaikutus unionin teollisuuden siirtymään ja tukea haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä unionissa niin, että heitä voidaan auttaa siirtymään ympäristöystävällisiin vaihtoehtoihin. Jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että rahoituksen ilmoitetaan selkeästi tulevan EU:n päästökauppajärjestelmästä saatavista tuloista esittämällä asiaankuuluva merkintä kaikkien kansallisella tasolla tai unionin varoista tuettujen hankkeiden ja toimintojen yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(38 a)

EU:n päästökauppajärjestelmän hintojen nousun myötä jäsenvaltioiden ja unionin EU:n päästökauppajärjestelmästä saamat tulot ovat kasvaneet merkittävästi. Olisi otettava käyttöön EU:n päästökauppajärjestelmän merkintä, jotta voidaan tunnustaa EU:n päästökaupasta saatavien tulojen vaikutus unionin teollisuuden siirtymään ja tukea haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä unionissa niin, että heitä voidaan auttaa siirtymään ympäristöystävällisiin vaihtoehtoihin. Jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että rahoituksen ilmoitetaan selkeästi tulevan EU:n päästökauppajärjestelmästä saatavista tuloista esittämällä asiaankuuluva merkintä kaikkien kansallisella tasolla tai unionin varoista tuettujen hankkeiden ja toimintojen yhteydessä.

Tarkistus 465

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 39 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (39) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/2066 (21) vahvistetaan biomassasta aiheutuvien päästöjen tarkkailua koskevat säännöt, jotka ovat linjassa uusiutuvaa energiaa koskevassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen biomassan käyttöä koskevien sääntöjen kanssa. Kun lainsäädännössä tarkennetaan biomassan käyttöä koskevia kestävyyskriteerejä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (22) vahvistettujen viimeisimpien sääntöjen myötä, direktiivin 2003/87/EY 14 artiklan 1 kohdassa säädetty täytäntöönpanovallan siirto olisi nimenomaisesti ulotettava koskemaan tarvittavien mukautusten hyväksymistä biomassan, mukaan lukien biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet, kestävyyskriteerien soveltamiseksi EU:n päästökauppajärjestelmässä. Lisäksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joissa määritetään, miten otetaan huomioon sellaisten päästöjen varastointi, jotka ovat peräisin biomassan, jonka päästökerroin on nolla, ja lähteistä, joiden päästökerroin ei ole nolla, peräisin olevan biomassan seoksista. |

Komission teksti

Tarkistus

(39)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/2066 (21) vahvistetaan biomassasta aiheutuvien päästöjen tarkkailua koskevat säännöt, jotka ovat linjassa uusiutuvaa energiaa koskevassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen biomassan käyttöä koskevien sääntöjen kanssa. Kun lainsäädännössä tarkennetaan biomassan käyttöä koskevia kestävyyskriteerejä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (22) vahvistettujen viimeisimpien sääntöjen myötä, direktiivin 2003/87/EY 14 artiklan 1 kohdassa säädetty täytäntöönpanovallan siirto olisi nimenomaisesti ulotettava koskemaan tarvittavien mukautusten hyväksymistä biomassan, mukaan lukien biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet, kestävyyskriteerien soveltamiseksi EU:n päästökauppajärjestelmässä. Lisäksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joissa määritetään, miten otetaan huomioon sellaisten päästöjen varastointi, jotka ovat peräisin biomassan, jonka päästökerroin on nolla, ja lähteistä, joiden päästökerroin ei ole nolla, peräisin olevan biomassan seoksista.

| (39) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/2066 (21) vahvistetaan biomassasta aiheutuvien päästöjen tarkkailua koskevat säännöt, jotka ovat linjassa uusiutuvaa energiaa koskevassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen biomassan käyttöä koskevien sääntöjen kanssa. Kun lainsäädännössä tarkennetaan biomassan käyttöä koskevia kestävyyskriteerejä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (22) vahvistettujen viimeisimpien sääntöjen myötä, direktiivin 2003/87/EY 14 artiklan 1 kohdassa säädetty täytäntöönpanovallan siirto olisi nimenomaisesti ulotettava koskemaan tarvittavien mukautusten hyväksymistä biomassan, mukaan lukien biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet, kestävyyskriteerien soveltamiseksi EU:n päästökauppajärjestelmässä. Lisäksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa
  delegoituja säädöksiä
  , joissa määritetään, miten otetaan huomioon sellaisten päästöjen varastointi, jotka ovat peräisin biomassan, jonka päästökerroin on nolla, ja lähteistä, joiden päästökerroin ei ole nolla, peräisin olevan biomassan seoksista. |
| --- | --- |

(39)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/2066 (21) vahvistetaan biomassasta aiheutuvien päästöjen tarkkailua koskevat säännöt, jotka ovat linjassa uusiutuvaa energiaa koskevassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen biomassan käyttöä koskevien sääntöjen kanssa. Kun lainsäädännössä tarkennetaan biomassan käyttöä koskevia kestävyyskriteerejä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (22) vahvistettujen viimeisimpien sääntöjen myötä, direktiivin 2003/87/EY 14 artiklan 1 kohdassa säädetty täytäntöönpanovallan siirto olisi nimenomaisesti ulotettava koskemaan tarvittavien mukautusten hyväksymistä biomassan, mukaan lukien biopolttoaineet, bionesteet ja biomassapolttoaineet, kestävyyskriteerien soveltamiseksi EU:n päästökauppajärjestelmässä. Lisäksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa
  delegoituja säädöksiä
  , joissa määritetään, miten otetaan huomioon sellaisten päästöjen varastointi, jotka ovat peräisin biomassan, jonka päästökerroin on nolla, ja lähteistä, joiden päästökerroin ei ole nolla, peräisin olevan biomassan seoksista.

Tarkistus 466

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | Muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet voivat olla tärkeitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi aloilla, joilla hiilestä irtautuminen on vaikeaa.
  Jos kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita ja muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita tuotetaan talteen otetusta hiilidioksidista jonkin tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvan toiminnan yhteydessä, päästöt olisi laskettava kyseiseen toimintaan kuuluviksi.
  Sen varmistamiseksi, että muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet edistävät kasvihuonekaasupäästövähennyksiä, ja kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi tällaisten polttoaineiden osalta on asianmukaista nimenomaisesti laajentaa 14 artiklan 1 kohdassa säädetty valta komission
  täytäntöönpanosäädöksiin
  , joissa vahvistetaan tarvittavat mukautukset mahdollisten hiilidioksidipäästöjen huomioon ottamiseksi ja
  kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi
  ,
  jotta voidaan varmistaa
  asianmukaisten kannustimien käyttöönotto, ottaen huomioon myös näiden polttoaineiden kohtelu direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet voivat olla tärkeitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi aloilla, joilla hiilestä irtautuminen on vaikeaa.
  Jos kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita ja muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita tuotetaan talteen otetusta hiilidioksidista jonkin tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvan toiminnan yhteydessä, päästöt olisi laskettava kyseiseen toimintaan kuuluviksi.
  Sen varmistamiseksi, että muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet edistävät kasvihuonekaasupäästövähennyksiä, ja kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi tällaisten polttoaineiden osalta on asianmukaista nimenomaisesti laajentaa 14 artiklan 1 kohdassa säädetty valta komission
  täytäntöönpanosäädöksiin
  , joissa vahvistetaan tarvittavat mukautukset mahdollisten hiilidioksidipäästöjen huomioon ottamiseksi ja
  kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi
  ,
  jotta voidaan varmistaa
  asianmukaisten kannustimien käyttöönotto, ottaen huomioon myös näiden polttoaineiden kohtelu direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti.

| (40) | Muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet voivat olla tärkeitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi aloilla, joilla hiilestä irtautuminen on vaikeaa. Sen varmistamiseksi, että muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet edistävät kasvihuonekaasupäästövähennyksiä, ja kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi tällaisten polttoaineiden osalta on asianmukaista nimenomaisesti laajentaa 14 artiklan 1 kohdassa säädetty valta komission
  delegoituihin säädöksiin
  , joissa vahvistetaan tarvittavat mukautukset mahdollisten hiilidioksidipäästöjen huomioon ottamiseksi
  siten, että varmistetaan kaikkien päästöjen huomioon ottaminen, myös siinä tapauksessa, että tällaiset polttoaineet tuotetaan talteen otetusta hiilidioksidista unionin ulkopuolella
  ja
  käytetään tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvassa toiminnassa
  ,
  ja vältetään kaksinkertaista laskentaa ja varmistetaan
  asianmukaisten kannustimien käyttöönotto
  päästöjen talteenottamiseksi
  , ottaen huomioon myös näiden polttoaineiden kohtelu direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet voivat olla tärkeitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi aloilla, joilla hiilestä irtautuminen on vaikeaa. Sen varmistamiseksi, että muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet edistävät kasvihuonekaasupäästövähennyksiä, ja kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi tällaisten polttoaineiden osalta on asianmukaista nimenomaisesti laajentaa 14 artiklan 1 kohdassa säädetty valta komission
  delegoituihin säädöksiin
  , joissa vahvistetaan tarvittavat mukautukset mahdollisten hiilidioksidipäästöjen huomioon ottamiseksi
  siten, että varmistetaan kaikkien päästöjen huomioon ottaminen, myös siinä tapauksessa, että tällaiset polttoaineet tuotetaan talteen otetusta hiilidioksidista unionin ulkopuolella
  ja
  käytetään tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvassa toiminnassa
  ,
  ja vältetään kaksinkertaista laskentaa ja varmistetaan
  asianmukaisten kannustimien käyttöönotto
  päästöjen talteenottamiseksi
  , ottaen huomioon myös näiden polttoaineiden kohtelu direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti.

Tarkistus 467

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 42 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (42) | Yksinomaan biomassaa käyttävien laitosten jättäminen EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle on johtanut tilanteisiin, joissa paljon biomassaa polttavat laitokset ovat saaneet ansiottomia voittoja, koska ne ovat saaneet maksutta jaettuja päästöoikeuksia määrän, joka on huomattavasti suurempi kuin niiden todelliset päästöt. Sen vuoksi olisi otettava käyttöön biomassan, jonka päästökerroin on nolla, polttoa koskeva kynnysarvo, jonka ylittyessä laitokset jätettäisiin EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle. Kynnysarvo 95 prosenttia on komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/331

   (23)

  2 artiklan 16 kohdassa vahvistetun epävarmuusmuuttujan mukainen. |

Komission teksti

Tarkistus

(42)

Yksinomaan biomassaa käyttävien laitosten jättäminen EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle on johtanut tilanteisiin, joissa paljon biomassaa polttavat laitokset ovat saaneet ansiottomia voittoja, koska ne ovat saaneet maksutta jaettuja päästöoikeuksia määrän, joka on huomattavasti suurempi kuin niiden todelliset päästöt. Sen vuoksi olisi otettava käyttöön biomassan, jonka päästökerroin on nolla, polttoa koskeva kynnysarvo, jonka ylittyessä laitokset jätettäisiin EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle. Kynnysarvo 95 prosenttia on komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/331

   (23)

  2 artiklan 16 kohdassa vahvistetun epävarmuusmuuttujan mukainen.

Poistetaan.

Tarkistus 468

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 42 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (42 a) | Energian hintojen nousu on merkittävä huolenaihe kansalaisille ja erityisesti pienituloisille perheille sekä yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ”pk-yritykset”. Pääasiallinen syy energian hintojen nousulle on riippuvuutemme fossiilisista polttoaineista. 55-valmiuspaketissa olisi käsiteltävä näitä riippuvuuksia ja pyrittävä vähentämään niitä, myös EU:n päästökauppajärjestelmän suunnittelua parantamalla. Myös markkinoiden eheyden ja avoimuuden vahvistaminen voi olla tekijä, jonka avulla EU:n päästökauppajärjestelmän markkinahintojen epävakautta voidaan rajoittaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(42 a)

Energian hintojen nousu on merkittävä huolenaihe kansalaisille ja erityisesti pienituloisille perheille sekä yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ”pk-yritykset”. Pääasiallinen syy energian hintojen nousulle on riippuvuutemme fossiilisista polttoaineista. 55-valmiuspaketissa olisi käsiteltävä näitä riippuvuuksia ja pyrittävä vähentämään niitä, myös EU:n päästökauppajärjestelmän suunnittelua parantamalla. Myös markkinoiden eheyden ja avoimuuden vahvistaminen voi olla tekijä, jonka avulla EU:n päästökauppajärjestelmän markkinahintojen epävakautta voidaan rajoittaa.

Tarkistus 469

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 42 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (42 b) | Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) julkaisi 28 päivänä maaliskuuta 2022 loppuraporttinsa päästöoikeuksista ja niihin liittyvistä johdannaisista. Komission olisi tarvittaessa esitettävä mahdollisimman pian lainsäädäntöehdotus raportissa esitettyihin suosituksiin liittyvistä jatkotoimista, jotta unionin päästöoikeusmarkkinoita ja niihin liittyviä johdannaismarkkinoita koskevan avoimuuden, seurannan ja raportoinnin tasoa voidaan parantaa. Markkinoiden eheyden ja avoimuuden seuraamiseksi jatkuvasti, väärien tietojen välttämiseksi ja mahdollisten nopeiden toimenpiteiden ohjaamiseksi ESMAn olisi julkaistava säännöllisesti raportti kyseisten markkinoiden eheydestä ja avoimuudesta ja tarvittaessa annettava lisäsuosituksia kohdennetuista parannuksista. ESMAn olisi erityisesti tarkasteltava markkinoiden toimintaa mahdollisen epävakauden ja hintakehityksen valossa, huutokauppojen toimintaa ja kaupankäyntitoimia markkinoilla, likviditeettiä ja kaupattuja määriä sekä markkinaosapuolten luokkia ja kaupankäyntikäyttäytymistä. Kohdennetut parannukset voisivat sisältää esimerkiksi toimenpiteitä, joilla lisätään markkinaosapuolten ja suuren yleisön saatavilla olevia tietoja päästöoikeusmarkkinoiden ja niihin liittyvien johdannaismarkkinoiden toiminnasta, parannetaan sääntelyn edellyttämää raportointia ja markkinaseurantaa päästöoikeusmarkkinoilla ja niihin liittyvillä johdannaismarkkinoilla, myös asettamalla yksittäisiä liiketoimia koskevat tiedot julkisesti saataville, edellytetään kaikilta markkinaosapuolilta niiden omistusosuuksien ja positioiden julkistamista ja niiden erittelyä tarkoituksen ja investointiajan perusteella, edistetään markkinoiden väärinkäytön ehkäisemistä ja havaitsemista sekä autetaan ylläpitämään päästöoikeuksien ja niihin liittyvien johdannaisten toimivia markkinoita, esimerkiksi edellisen vuoden keskimääräisen huutokauppahinnan mukaan vaihtelevalla seuraamuksella, päästöoikeuksien pidättämisellä, myöhempien huutokauppojen määrän tarkistamisella tai näiden yhdistelmällä. Komission olisi arvioitava ESMAn suosituksia kuuden kuukauden kuluessa tämän raportin julkaisemisesta ja tarvittaessa esitettävä lainsäädäntöehdotus, jossa käsitellään kyseisiä suosituksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(42 b)

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) julkaisi 28 päivänä maaliskuuta 2022 loppuraporttinsa päästöoikeuksista ja niihin liittyvistä johdannaisista. Komission olisi tarvittaessa esitettävä mahdollisimman pian lainsäädäntöehdotus raportissa esitettyihin suosituksiin liittyvistä jatkotoimista, jotta unionin päästöoikeusmarkkinoita ja niihin liittyviä johdannaismarkkinoita koskevan avoimuuden, seurannan ja raportoinnin tasoa voidaan parantaa. Markkinoiden eheyden ja avoimuuden seuraamiseksi jatkuvasti, väärien tietojen välttämiseksi ja mahdollisten nopeiden toimenpiteiden ohjaamiseksi ESMAn olisi julkaistava säännöllisesti raportti kyseisten markkinoiden eheydestä ja avoimuudesta ja tarvittaessa annettava lisäsuosituksia kohdennetuista parannuksista. ESMAn olisi erityisesti tarkasteltava markkinoiden toimintaa mahdollisen epävakauden ja hintakehityksen valossa, huutokauppojen toimintaa ja kaupankäyntitoimia markkinoilla, likviditeettiä ja kaupattuja määriä sekä markkinaosapuolten luokkia ja kaupankäyntikäyttäytymistä. Kohdennetut parannukset voisivat sisältää esimerkiksi toimenpiteitä, joilla lisätään markkinaosapuolten ja suuren yleisön saatavilla olevia tietoja päästöoikeusmarkkinoiden ja niihin liittyvien johdannaismarkkinoiden toiminnasta, parannetaan sääntelyn edellyttämää raportointia ja markkinaseurantaa päästöoikeusmarkkinoilla ja niihin liittyvillä johdannaismarkkinoilla, myös asettamalla yksittäisiä liiketoimia koskevat tiedot julkisesti saataville, edellytetään kaikilta markkinaosapuolilta niiden omistusosuuksien ja positioiden julkistamista ja niiden erittelyä tarkoituksen ja investointiajan perusteella, edistetään markkinoiden väärinkäytön ehkäisemistä ja havaitsemista sekä autetaan ylläpitämään päästöoikeuksien ja niihin liittyvien johdannaisten toimivia markkinoita, esimerkiksi edellisen vuoden keskimääräisen huutokauppahinnan mukaan vaihtelevalla seuraamuksella, päästöoikeuksien pidättämisellä, myöhempien huutokauppojen määrän tarkistamisella tai näiden yhdistelmällä. Komission olisi arvioitava ESMAn suosituksia kuuden kuukauden kuluessa tämän raportin julkaisemisesta ja tarvittaessa esitettävä lainsäädäntöehdotus, jossa käsitellään kyseisiä suosituksia.

Tarkistus 470

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 42 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (42 c) | Odottamaton tai äkillinen markkinoiden epävakaus tai liialliset hintahäiriöt unionin hiilimarkkinoilla esimerkiksi markkinakäyttäytymisen äkillisten muutosten tai liiallisen keinottelun vuoksi vaikuttavat haitallisesti markkinoiden ennustettavuuteen ja vakaaseen investointi-ilmapiiriin, joka on olennaisen tärkeä hiilestä irtautumiseen ja innovointiin tehtävien investointien suunnittelulle. Siksi liiallisten hinnanvaihtelujen tapahtuessa sovellettavia toimenpiteitä olisi vahvistettava huolellisesti perusteettomien hintakehitysten arvioinnin ja niihin reagoinnin parantamiseksi. Tällaisilla kohdennetuilla parannuksilla olisi varmistettava hiilimarkkinoiden asianmukaisen toiminnan jatkuminen, mukaan lukien välittäjien ja taloudellisten toimijoiden rooli likviditeetin varmistamisessa markkinoilla ja markkinoillepääsyn takaamisessa vaatimustenmukaisille toimijoille, erityisesti pk-yrityksille, ja samalla ehkäistävä odottamatonta tai äkillistä epävakautta tai hintahäiriöitä, jotka eivät liity markkinoiden perustekijöihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(42 c)

Odottamaton tai äkillinen markkinoiden epävakaus tai liialliset hintahäiriöt unionin hiilimarkkinoilla esimerkiksi markkinakäyttäytymisen äkillisten muutosten tai liiallisen keinottelun vuoksi vaikuttavat haitallisesti markkinoiden ennustettavuuteen ja vakaaseen investointi-ilmapiiriin, joka on olennaisen tärkeä hiilestä irtautumiseen ja innovointiin tehtävien investointien suunnittelulle. Siksi liiallisten hinnanvaihtelujen tapahtuessa sovellettavia toimenpiteitä olisi vahvistettava huolellisesti perusteettomien hintakehitysten arvioinnin ja niihin reagoinnin parantamiseksi. Tällaisilla kohdennetuilla parannuksilla olisi varmistettava hiilimarkkinoiden asianmukaisen toiminnan jatkuminen, mukaan lukien välittäjien ja taloudellisten toimijoiden rooli likviditeetin varmistamisessa markkinoilla ja markkinoillepääsyn takaamisessa vaatimustenmukaisille toimijoille, erityisesti pk-yrityksille, ja samalla ehkäistävä odottamatonta tai äkillistä epävakautta tai hintahäiriöitä, jotka eivät liity markkinoiden perustekijöihin.

Tarkistus 471

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 43 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (43 a) | Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi ja EU:n nykyisen päästökauppajärjestelmän ja uuden päästökauppajärjestelmän välillä mahdollisesti jäljellä olevien erojen poistamiseksi uuden päästökauppajärjestelmän olisi katettava myös muut kulutukseen luovutettavat polttoaineet, kuten ne, joita käytetään prosessilämmitykseen toiminnoissa, jotka eivät kuulu direktiivin 2003/87/EY liitteen I mukaisiin toimintoihin, ja samalla olisi vältettävä kaksinkertainen laskenta tai puututtava siihen. Lisäksi tällainen lähestymistapa yksinkertaistaisi uuden päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanoa, tarkkailua, raportointia ja todentamista säänneltyjen yhteisöjen osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(43 a)

Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi ja EU:n nykyisen päästökauppajärjestelmän ja uuden päästökauppajärjestelmän välillä mahdollisesti jäljellä olevien erojen poistamiseksi uuden päästökauppajärjestelmän olisi katettava myös muut kulutukseen luovutettavat polttoaineet, kuten ne, joita käytetään prosessilämmitykseen toiminnoissa, jotka eivät kuulu direktiivin 2003/87/EY liitteen I mukaisiin toimintoihin, ja samalla olisi vältettävä kaksinkertainen laskenta tai puututtava siihen. Lisäksi tällainen lähestymistapa yksinkertaistaisi uuden päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanoa, tarkkailua, raportointia ja todentamista säänneltyjen yhteisöjen osalta.

Tarkistus 472

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 44 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (44) | Jotta voidaan luoda tarvittavat täytäntöönpanopuitteet ja tarjota kohtuullinen aikataulu vuodelle 2030 asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, päästökauppa
  näillä kahdella uudella alalla
  olisi aloitettava vuonna 2025. Ensimmäisen vuoden aikana säännellyillä yhteisöillä on oltava kasvihuonekaasujen päästölupa ja niiden on raportoitava päästönsä vuosilta 2024
  ja 2025
  . Näitä yhteisöjä koskevien päästöoikeuksien myöntämistä ja vaatimusten noudattamista koskevia velvoitteita olisi sovellettava vuodesta 2026 alkaen. Tämä jaksotus mahdollistaa päästökaupan käynnistämisen näillä aloilla hallitusti ja tehokkaasti. Se mahdollistaisi myös EU:n rahoituksen ja jäsenvaltioiden toimenpiteiden käyttöönoton sen varmistamiseksi, että EU:n päästökauppa otetaan näillä kahdella alalla käyttöön sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla siten, että voidaan lieventää hiilen hinnan vaikutusta haavoittuviin kotitalouksiin ja liikenteen käyttäjiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(44)

Jotta voidaan luoda tarvittavat täytäntöönpanopuitteet ja tarjota kohtuullinen aikataulu vuodelle 2030 asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, päästökauppa
  näillä kahdella uudella alalla
  olisi aloitettava vuonna 2025. Ensimmäisen vuoden aikana säännellyillä yhteisöillä on oltava kasvihuonekaasujen päästölupa ja niiden on raportoitava päästönsä vuosilta 2024
  ja 2025
  . Näitä yhteisöjä koskevien päästöoikeuksien myöntämistä ja vaatimusten noudattamista koskevia velvoitteita olisi sovellettava vuodesta 2026 alkaen. Tämä jaksotus mahdollistaa päästökaupan käynnistämisen näillä aloilla hallitusti ja tehokkaasti. Se mahdollistaisi myös EU:n rahoituksen ja jäsenvaltioiden toimenpiteiden käyttöönoton sen varmistamiseksi, että EU:n päästökauppa otetaan näillä kahdella alalla käyttöön sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla siten, että voidaan lieventää hiilen hinnan vaikutusta haavoittuviin kotitalouksiin ja liikenteen käyttäjiin.

| (44) | Jotta voidaan luoda tarvittavat täytäntöönpanopuitteet ja tarjota kohtuullinen aikataulu vuodelle 2030 asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, päästökauppa
  uusilla aloilla
  olisi aloitettava vuonna 2025. Ensimmäisen vuoden aikana säännellyillä yhteisöillä on oltava kasvihuonekaasujen päästölupa ja niiden on raportoitava päästönsä vuosilta
  2023 ja
  2024. Näitä yhteisöjä koskevien päästöoikeuksien myöntämistä ja vaatimusten noudattamista koskevia velvoitteita olisi sovellettava vuodesta
  2025 alkaen kaupallisissa sovelluksissa tapahtuvaan kulutukseen luovutettavien polttoaineiden sekä muiden polttoaineiden osalta, kuten prosessilämmitykseen tarkoitettujen, nykyisen EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomien polttoaineiden osalta. Komission olisi


  1 päivään tammikuuta
  2026
  mennessä tehtävän arvioinnin perusteella ja olosuhteiden salliessa pyrittävä ulottamaan tämä koskemaan kulutukseen yksityisessä tieliikenteessä sekä yksityisten asuinrakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä luovutettavia polttoaineita 1 päivästä tammikuuta 2029
  alkaen
  , ja sen olisi tarvittaessa esitettävä tätä varten kohdennettu uudelleentarkastelu
  . Tämä jaksotus mahdollistaa päästökaupan käynnistämisen näillä aloilla hallitusti ja tehokkaasti. Se mahdollistaisi myös EU:n rahoituksen ja jäsenvaltioiden toimenpiteiden käyttöönoton sen varmistamiseksi, että EU:n päästökauppa otetaan näillä kahdella alalla käyttöön sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla siten, että voidaan lieventää hiilen hinnan vaikutusta haavoittuviin kotitalouksiin ja liikenteen käyttäjiin. |
| --- | --- |

(44)

Jotta voidaan luoda tarvittavat täytäntöönpanopuitteet ja tarjota kohtuullinen aikataulu vuodelle 2030 asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, päästökauppa
  uusilla aloilla
  olisi aloitettava vuonna 2025. Ensimmäisen vuoden aikana säännellyillä yhteisöillä on oltava kasvihuonekaasujen päästölupa ja niiden on raportoitava päästönsä vuosilta
  2023 ja
  2024. Näitä yhteisöjä koskevien päästöoikeuksien myöntämistä ja vaatimusten noudattamista koskevia velvoitteita olisi sovellettava vuodesta
  2025 alkaen kaupallisissa sovelluksissa tapahtuvaan kulutukseen luovutettavien polttoaineiden sekä muiden polttoaineiden osalta, kuten prosessilämmitykseen tarkoitettujen, nykyisen EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomien polttoaineiden osalta. Komission olisi


  1 päivään tammikuuta
  2026
  mennessä tehtävän arvioinnin perusteella ja olosuhteiden salliessa pyrittävä ulottamaan tämä koskemaan kulutukseen yksityisessä tieliikenteessä sekä yksityisten asuinrakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä luovutettavia polttoaineita 1 päivästä tammikuuta 2029
  alkaen
  , ja sen olisi tarvittaessa esitettävä tätä varten kohdennettu uudelleentarkastelu
  . Tämä jaksotus mahdollistaa päästökaupan käynnistämisen näillä aloilla hallitusti ja tehokkaasti. Se mahdollistaisi myös EU:n rahoituksen ja jäsenvaltioiden toimenpiteiden käyttöönoton sen varmistamiseksi, että EU:n päästökauppa otetaan näillä kahdella alalla käyttöön sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla siten, että voidaan lieventää hiilen hinnan vaikutusta haavoittuviin kotitalouksiin ja liikenteen käyttäjiin.

Tarkistus 473

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 46 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (46) | Näiden
  kahden uuden alan
  säännellyt yhteisöt ja sääntelyn kohde olisi määriteltävä neuvoston direktiivillä (EU) 2020/262 (25) perustetun valmisteverojärjestelmän mukaisesti tarvittavin mukautuksin, koska kyseisessä direktiivissä vahvistetaan jo valmisteverojen maksamista varten luotu luotettava valvontajärjestelmä kaikille kulutukseen luovutetuille polttoainemäärille. Polttoaineiden loppukäyttäjiin näillä aloilla ei pitäisi soveltaa direktiivin 2003/87/EY mukaisia velvoitteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(46)

Näiden
  kahden uuden alan
  säännellyt yhteisöt ja sääntelyn kohde olisi määriteltävä neuvoston direktiivillä (EU) 2020/262 (25) perustetun valmisteverojärjestelmän mukaisesti tarvittavin mukautuksin, koska kyseisessä direktiivissä vahvistetaan jo valmisteverojen maksamista varten luotu luotettava valvontajärjestelmä kaikille kulutukseen luovutetuille polttoainemäärille. Polttoaineiden loppukäyttäjiin näillä aloilla ei pitäisi soveltaa direktiivin 2003/87/EY mukaisia velvoitteita.

| (46) | Näiden
  uusien alojen
  säännellyt yhteisöt ja sääntelyn kohde olisi määriteltävä neuvoston direktiivillä (EU) 2020/262 (25) perustetun valmisteverojärjestelmän mukaisesti tarvittavin mukautuksin, koska kyseisessä direktiivissä vahvistetaan jo valmisteverojen maksamista varten luotu luotettava valvontajärjestelmä kaikille kulutukseen luovutetuille polttoainemäärille. Polttoaineiden loppukäyttäjiin näillä aloilla ei pitäisi soveltaa direktiivin 2003/87/EY mukaisia velvoitteita. |
| --- | --- |

(46)

Näiden
  uusien alojen
  säännellyt yhteisöt ja sääntelyn kohde olisi määriteltävä neuvoston direktiivillä (EU) 2020/262 (25) perustetun valmisteverojärjestelmän mukaisesti tarvittavin mukautuksin, koska kyseisessä direktiivissä vahvistetaan jo valmisteverojen maksamista varten luotu luotettava valvontajärjestelmä kaikille kulutukseen luovutetuille polttoainemäärille. Polttoaineiden loppukäyttäjiin näillä aloilla ei pitäisi soveltaa direktiivin 2003/87/EY mukaisia velvoitteita.

Tarkistus 474

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 47 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (47) | Rakennusten ja tieliikenteen
  päästökaupan piiriin kuuluviin säänneltyihin yhteisöihin olisi sovellettava samanlaisia kasvihuonekaasujen päästölupavaatimuksia kuin kiinteiden laitosten toiminnanharjoittajiin. On tarpeen vahvistaa säännöt, jotka koskevat lupahakemuksia, lupien myöntämisen ehtoja, sisältöä ja uudelleentarkastelua sekä säänneltyyn yhteisöön liittyviä muutoksia. Jotta uusi järjestelmä voisi käynnistyä hallitusti, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uuden päästökaupan piiriin kuuluvilla säännellyillä yhteisöillä on voimassa oleva lupa järjestelmän käynnistyessä vuonna
  2025
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(47)

Rakennusten ja tieliikenteen
  päästökaupan piiriin kuuluviin säänneltyihin yhteisöihin olisi sovellettava samanlaisia kasvihuonekaasujen päästölupavaatimuksia kuin kiinteiden laitosten toiminnanharjoittajiin. On tarpeen vahvistaa säännöt, jotka koskevat lupahakemuksia, lupien myöntämisen ehtoja, sisältöä ja uudelleentarkastelua sekä säänneltyyn yhteisöön liittyviä muutoksia. Jotta uusi järjestelmä voisi käynnistyä hallitusti, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uuden päästökaupan piiriin kuuluvilla säännellyillä yhteisöillä on voimassa oleva lupa järjestelmän käynnistyessä vuonna
  2025
  .

| (47) | Uusien alojen
  päästökaupan piiriin kuuluviin säänneltyihin yhteisöihin olisi sovellettava samanlaisia kasvihuonekaasujen päästölupavaatimuksia kuin kiinteiden laitosten toiminnanharjoittajiin. On tarpeen vahvistaa säännöt, jotka koskevat lupahakemuksia, lupien myöntämisen ehtoja, sisältöä ja uudelleentarkastelua sekä säänneltyyn yhteisöön liittyviä muutoksia. Jotta uusi järjestelmä voisi käynnistyä hallitusti, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uuden päästökaupan piiriin kuuluvilla säännellyillä yhteisöillä on voimassa oleva lupa järjestelmän käynnistyessä vuonna
  2024
  . |
| --- | --- |

(47)

Uusien alojen
  päästökaupan piiriin kuuluviin säänneltyihin yhteisöihin olisi sovellettava samanlaisia kasvihuonekaasujen päästölupavaatimuksia kuin kiinteiden laitosten toiminnanharjoittajiin. On tarpeen vahvistaa säännöt, jotka koskevat lupahakemuksia, lupien myöntämisen ehtoja, sisältöä ja uudelleentarkastelua sekä säänneltyyn yhteisöön liittyviä muutoksia. Jotta uusi järjestelmä voisi käynnistyä hallitusti, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uuden päästökaupan piiriin kuuluvilla säännellyillä yhteisöillä on voimassa oleva lupa järjestelmän käynnistyessä vuonna
  2024
  .

Tarkistus 475

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 48 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (48) | Uuden päästökaupan päästöoikeuksien kokonaismäärän olisi noudatettava lineaarista kehityspolkua vuoden 2030 päästövähennystavoitteen saavuttamiseksi, ottaen huomioon rakennusten ja tieliikenteen kustannustehokas panostus eli 43 prosentin päästövähennykset vuoteen 2030 mennessä vuoteen 2005 verrattuna. Päästöoikeuksien kokonaismäärä olisi vahvistettava ensimmäisen kerran vuonna
  2026
  , jotta voidaan noudattaa kehityspolkua, joka alkaa vuodesta 2024 vuoden 2024 päästörajojen arvosta (1 109 304 000  CO2t), joka lasketaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (26) 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti näiden alojen kauden 2016–2018 viitepäästöjen perusteella. Lineaarisen vähennyskertoimen olisi näin ollen oltava 5,15 prosenttia. Vuodesta 2028 alkaen päästöoikeuksien kokonaismäärä olisi vahvistettava vuosilta 2024, 2025 ja 2026 raportoitujen keskimääräisten päästöjen perusteella, ja sitä olisi vähennettävä samalla absoluuttisella vuotuisella vähennyksellä, joka on vahvistettu vuodesta 2024 alkaen ja joka vastaa 5,43 prosentin lineaarista vähennyskerrointa suhteessa edellä määritellyn kehityspolun vastaavaan vuoden 2025 arvoon. Jos kyseiset päästöt ovat huomattavasti tätä kehityspolkuarvoa suuremmat ja jos tämä ero ei johdu pienimuotoisista eroista päästöjen mittausmenetelmissä, lineaarista vähennyskerrointa olisi mukautettava vaaditun päästövähennyksen saavuttamiseksi vuonna 2030. |

Komission teksti

Tarkistus

(48)

Uuden päästökaupan päästöoikeuksien kokonaismäärän olisi noudatettava lineaarista kehityspolkua vuoden 2030 päästövähennystavoitteen saavuttamiseksi, ottaen huomioon rakennusten ja tieliikenteen kustannustehokas panostus eli 43 prosentin päästövähennykset vuoteen 2030 mennessä vuoteen 2005 verrattuna. Päästöoikeuksien kokonaismäärä olisi vahvistettava ensimmäisen kerran vuonna
  2026
  , jotta voidaan noudattaa kehityspolkua, joka alkaa vuodesta 2024 vuoden 2024 päästörajojen arvosta (1 109 304 000  CO2t), joka lasketaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (26) 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti näiden alojen kauden 2016–2018 viitepäästöjen perusteella. Lineaarisen vähennyskertoimen olisi näin ollen oltava 5,15 prosenttia. Vuodesta 2028 alkaen päästöoikeuksien kokonaismäärä olisi vahvistettava vuosilta 2024, 2025 ja 2026 raportoitujen keskimääräisten päästöjen perusteella, ja sitä olisi vähennettävä samalla absoluuttisella vuotuisella vähennyksellä, joka on vahvistettu vuodesta 2024 alkaen ja joka vastaa 5,43 prosentin lineaarista vähennyskerrointa suhteessa edellä määritellyn kehityspolun vastaavaan vuoden 2025 arvoon. Jos kyseiset päästöt ovat huomattavasti tätä kehityspolkuarvoa suuremmat ja jos tämä ero ei johdu pienimuotoisista eroista päästöjen mittausmenetelmissä, lineaarista vähennyskerrointa olisi mukautettava vaaditun päästövähennyksen saavuttamiseksi vuonna 2030.

| (48) | Uuden päästökaupan päästöoikeuksien kokonaismäärän olisi noudatettava lineaarista kehityspolkua vuoden 2030 päästövähennystavoitteen saavuttamiseksi, ottaen huomioon rakennusten ja tieliikenteen kustannustehokas panostus eli 43 prosentin päästövähennykset vuoteen 2030 mennessä vuoteen 2005 verrattuna. Päästöoikeuksien kokonaismäärä olisi vahvistettava ensimmäisen kerran vuonna
  2025
  , jotta voidaan noudattaa kehityspolkua, joka alkaa vuodesta 2024 vuoden 2024 päästörajojen arvosta (1 109 304 000  CO2t), joka lasketaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (26) 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti näiden alojen kauden 2016–2018 viitepäästöjen perusteella. Lineaarisen vähennyskertoimen olisi näin ollen oltava 5,15 prosenttia. Vuodesta 2028 alkaen päästöoikeuksien kokonaismäärä olisi vahvistettava vuosilta 2024, 2025 ja 2026 raportoitujen keskimääräisten päästöjen perusteella, ja sitä olisi vähennettävä samalla absoluuttisella vuotuisella vähennyksellä, joka on vahvistettu vuodesta 2024 alkaen ja joka vastaa 5,43 prosentin lineaarista vähennyskerrointa suhteessa edellä määritellyn kehityspolun vastaavaan vuoden 2025 arvoon. Jos kyseiset päästöt ovat huomattavasti tätä kehityspolkuarvoa suuremmat ja jos tämä ero ei johdu pienimuotoisista eroista päästöjen mittausmenetelmissä, lineaarista vähennyskerrointa olisi mukautettava vaaditun päästövähennyksen saavuttamiseksi vuonna 2030. |
| --- | --- |

(48)

Uuden päästökaupan päästöoikeuksien kokonaismäärän olisi noudatettava lineaarista kehityspolkua vuoden 2030 päästövähennystavoitteen saavuttamiseksi, ottaen huomioon rakennusten ja tieliikenteen kustannustehokas panostus eli 43 prosentin päästövähennykset vuoteen 2030 mennessä vuoteen 2005 verrattuna. Päästöoikeuksien kokonaismäärä olisi vahvistettava ensimmäisen kerran vuonna
  2025
  , jotta voidaan noudattaa kehityspolkua, joka alkaa vuodesta 2024 vuoden 2024 päästörajojen arvosta (1 109 304 000  CO2t), joka lasketaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (26) 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti näiden alojen kauden 2016–2018 viitepäästöjen perusteella. Lineaarisen vähennyskertoimen olisi näin ollen oltava 5,15 prosenttia. Vuodesta 2028 alkaen päästöoikeuksien kokonaismäärä olisi vahvistettava vuosilta 2024, 2025 ja 2026 raportoitujen keskimääräisten päästöjen perusteella, ja sitä olisi vähennettävä samalla absoluuttisella vuotuisella vähennyksellä, joka on vahvistettu vuodesta 2024 alkaen ja joka vastaa 5,43 prosentin lineaarista vähennyskerrointa suhteessa edellä määritellyn kehityspolun vastaavaan vuoden 2025 arvoon. Jos kyseiset päästöt ovat huomattavasti tätä kehityspolkuarvoa suuremmat ja jos tämä ero ei johdu pienimuotoisista eroista päästöjen mittausmenetelmissä, lineaarista vähennyskerrointa olisi mukautettava vaaditun päästövähennyksen saavuttamiseksi vuonna 2030.

Tarkistus 476

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 50 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (50) | Jotta varmistetaan
  rakennusten ja tieliikenteen
  päästökaupan sujuva käynnistyminen ja otetaan huomioon säänneltyjen yhteisöjen tarve suojata hinnat tai ostaa päästöoikeuksia etukäteen hinta- ja likviditeettiriskin pienentämiseksi, suurempi määrä päästöoikeuksia olisi huutokaupattava varhaisessa vaiheessa. Vuonna
  2026
  huutokaupattavien määrien olisi sen vuoksi oltava 30 prosenttia suuremmat kuin vuoden
  2026
  päästöoikeuksien kokonaismäärä. Tämä määrä riittäisi tarjoamaan likviditeettiä sekä siinä tapauksessa, että päästöjä vähennetään vähennystarpeiden mukaisesti, että siinä tapauksessa, että päästövähennykset toteutuvat vasta asteittain. Tätä huutokaupattavien päästöoikeuksien varhaista huutokauppaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan huutokauppaan liittyvässä delegoidussa säädöksessä, joka hyväksytään direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdan nojalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(50)

Jotta varmistetaan
  rakennusten ja tieliikenteen
  päästökaupan sujuva käynnistyminen ja otetaan huomioon säänneltyjen yhteisöjen tarve suojata hinnat tai ostaa päästöoikeuksia etukäteen hinta- ja likviditeettiriskin pienentämiseksi, suurempi määrä päästöoikeuksia olisi huutokaupattava varhaisessa vaiheessa. Vuonna
  2026
  huutokaupattavien määrien olisi sen vuoksi oltava 30 prosenttia suuremmat kuin vuoden
  2026
  päästöoikeuksien kokonaismäärä. Tämä määrä riittäisi tarjoamaan likviditeettiä sekä siinä tapauksessa, että päästöjä vähennetään vähennystarpeiden mukaisesti, että siinä tapauksessa, että päästövähennykset toteutuvat vasta asteittain. Tätä huutokaupattavien päästöoikeuksien varhaista huutokauppaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan huutokauppaan liittyvässä delegoidussa säädöksessä, joka hyväksytään direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdan nojalla.

| (50) | Jotta varmistetaan
  uusien alojen
  päästökaupan sujuva käynnistyminen ja otetaan huomioon säänneltyjen yhteisöjen tarve suojata hinnat tai ostaa päästöoikeuksia etukäteen hinta- ja likviditeettiriskin pienentämiseksi, suurempi määrä päästöoikeuksia olisi huutokaupattava varhaisessa vaiheessa. Vuonna
  2025
  huutokaupattavien määrien olisi sen vuoksi oltava 30 prosenttia suuremmat kuin vuoden
  2025
  päästöoikeuksien kokonaismäärä. Tämä määrä riittäisi tarjoamaan likviditeettiä sekä siinä tapauksessa, että päästöjä vähennetään vähennystarpeiden mukaisesti, että siinä tapauksessa, että päästövähennykset toteutuvat vasta asteittain. Tätä huutokaupattavien päästöoikeuksien varhaista huutokauppaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan huutokauppaan liittyvässä delegoidussa säädöksessä, joka hyväksytään direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(50)

Jotta varmistetaan
  uusien alojen
  päästökaupan sujuva käynnistyminen ja otetaan huomioon säänneltyjen yhteisöjen tarve suojata hinnat tai ostaa päästöoikeuksia etukäteen hinta- ja likviditeettiriskin pienentämiseksi, suurempi määrä päästöoikeuksia olisi huutokaupattava varhaisessa vaiheessa. Vuonna
  2025
  huutokaupattavien määrien olisi sen vuoksi oltava 30 prosenttia suuremmat kuin vuoden
  2025
  päästöoikeuksien kokonaismäärä. Tämä määrä riittäisi tarjoamaan likviditeettiä sekä siinä tapauksessa, että päästöjä vähennetään vähennystarpeiden mukaisesti, että siinä tapauksessa, että päästövähennykset toteutuvat vasta asteittain. Tätä huutokaupattavien päästöoikeuksien varhaista huutokauppaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan huutokauppaan liittyvässä delegoidussa säädöksessä, joka hyväksytään direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdan nojalla.

Tarkistus 477

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 52 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (52) | Hiilidioksidin hinnan käyttöönottoon tieliikenteessä ja rakennuksissa olisi yhdistettävä tehokas sosiaalinen korvaus, erityisesti kun otetaan huomioon nykyinen energiaköyhyyden taso. Noin 34 miljoonaa eurooppalaista ilmoitti vuonna 2018, etteivät he voineet pitää kotejaan riittävän lämpiminä, ja 6,9 prosenttia unionin väestöstä totesi vuonna 2019 tehdyssä EU:n laajuisessa tutkimuksessa (27), ettei heillä ollut varaa lämmittää kotejaan riittävästi. Tehokkaan sosiaalisen ja jakelukorvauksen aikaansaamiseksi jäsenvaltioita olisi vaadittava käyttämään huutokauppatulot ilmasto- ja energiatarkoituksiin, jotka on jo määritelty nykyistä päästökauppaa varten, mutta myös toimenpiteisiin, jotka lisätään erityisesti, jotta voidaan puuttua uusiin tieliikenteen ja rakennusten aloihin liittyviin huolenaiheisiin, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (28) mukaiset asiaan liittyvät politiikkatoimet. Huutokauppatulot olisi käytettävä uusien alojen päästökaupan sosiaalisten näkökohtien käsittelyyn kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuviin kotitalouksiin, mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin. Tässä hengessä uusi sosiaalinen ilmastorahasto tarjoaa jäsenvaltioille kohdennettua rahoitusta, jolla tuetaan niitä Euroopan kansalaisia, joihin energia- tai liikenneköyhyys vaikuttaa eniten tai jotka ovat vaarassa kärsiä siitä. Rahastolla edistetään oikeudenmukaisuutta ja yhteisvastuuta jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä ja vähennetään samalla siirtymän aikaista energia- ja liikenneköyhyyden riskiä. Se perustuu nykyisiin yhteisvastuumekanismeihin ja täydentää niitä. Uuden rahaston varat vastaavat periaatteessa 25:tä prosenttia tuloista, joita odotetaan uudesta päästökaupasta kaudelta 2026–2032, ja ne toteutetaan niiden ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmien perusteella, jotka jäsenvaltioiden olisi esitettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 20.../nn (29) mukaisesti. Lisäksi kunkin jäsenvaltion olisi käytettävä huutokauppatulonsa muun muassa rahoittamaan osan ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiensa kustannuksista. |

Komission teksti

Tarkistus

(52)

Hiilidioksidin hinnan käyttöönottoon tieliikenteessä ja rakennuksissa olisi yhdistettävä tehokas sosiaalinen korvaus, erityisesti kun otetaan huomioon nykyinen energiaköyhyyden taso. Noin 34 miljoonaa eurooppalaista ilmoitti vuonna 2018, etteivät he voineet pitää kotejaan riittävän lämpiminä, ja 6,9 prosenttia unionin väestöstä totesi vuonna 2019 tehdyssä EU:n laajuisessa tutkimuksessa (27), ettei heillä ollut varaa lämmittää kotejaan riittävästi. Tehokkaan sosiaalisen ja jakelukorvauksen aikaansaamiseksi jäsenvaltioita olisi vaadittava käyttämään huutokauppatulot ilmasto- ja energiatarkoituksiin, jotka on jo määritelty nykyistä päästökauppaa varten, mutta myös toimenpiteisiin, jotka lisätään erityisesti, jotta voidaan puuttua uusiin tieliikenteen ja rakennusten aloihin liittyviin huolenaiheisiin, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (28) mukaiset asiaan liittyvät politiikkatoimet. Huutokauppatulot olisi käytettävä uusien alojen päästökaupan sosiaalisten näkökohtien käsittelyyn kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuviin kotitalouksiin, mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin. Tässä hengessä uusi sosiaalinen ilmastorahasto tarjoaa jäsenvaltioille kohdennettua rahoitusta, jolla tuetaan niitä Euroopan kansalaisia, joihin energia- tai liikenneköyhyys vaikuttaa eniten tai jotka ovat vaarassa kärsiä siitä. Rahastolla edistetään oikeudenmukaisuutta ja yhteisvastuuta jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä ja vähennetään samalla siirtymän aikaista energia- ja liikenneköyhyyden riskiä. Se perustuu nykyisiin yhteisvastuumekanismeihin ja täydentää niitä. Uuden rahaston varat vastaavat periaatteessa 25:tä prosenttia tuloista, joita odotetaan uudesta päästökaupasta kaudelta 2026–2032, ja ne toteutetaan niiden ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmien perusteella, jotka jäsenvaltioiden olisi esitettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 20.../nn (29) mukaisesti. Lisäksi kunkin jäsenvaltion olisi käytettävä huutokauppatulonsa muun muassa rahoittamaan osan ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiensa kustannuksista.

| (52) | Hiilidioksidin hinnan käyttöönottoon tieliikenteessä ja rakennuksissa olisi yhdistettävä tehokas sosiaalinen korvaus, erityisesti kun otetaan huomioon nykyinen energiaköyhyyden taso. Noin 34 miljoonaa eurooppalaista ilmoitti vuonna 2018, etteivät he voineet pitää kotejaan riittävän lämpiminä, ja 6,9 prosenttia unionin väestöstä totesi vuonna 2019 tehdyssä EU:n laajuisessa tutkimuksessa (27), ettei heillä ollut varaa lämmittää kotejaan riittävästi. Tehokkaan sosiaalisen ja jakelukorvauksen aikaansaamiseksi jäsenvaltioita olisi vaadittava käyttämään huutokauppatulot ilmasto- ja energiatarkoituksiin, jotka on jo määritelty nykyistä päästökauppaa varten, mutta myös toimenpiteisiin, jotka lisätään erityisesti, jotta voidaan puuttua uusiin tieliikenteen ja rakennusten aloihin liittyviin huolenaiheisiin, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (28) mukaiset asiaan liittyvät politiikkatoimet. Huutokauppatulot olisi käytettävä uusien alojen päästökaupan sosiaalisten näkökohtien käsittelyyn kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuviin kotitalouksiin, mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin. Tässä hengessä uusi sosiaalinen ilmastorahasto tarjoaa jäsenvaltioille kohdennettua rahoitusta, jolla tuetaan niitä Euroopan kansalaisia, joihin energia- tai liikenneköyhyys vaikuttaa eniten tai jotka ovat vaarassa kärsiä siitä.
  Sosiaalisen ilmastorahaston olisi oltava erottamaton osa unionin talousarviota, jotta voidaan säilyttää talousarvion yhtenäisyys ja johdonmukaisuus unionin politiikkojen kanssa ja varmistaa, että Euroopan parlamentista ja neuvostosta koostuva budjettivallan käyttäjä valvoo sitä tehokkaasti.
  Rahastolla edistetään oikeudenmukaisuutta ja yhteisvastuuta jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä ja vähennetään samalla siirtymän aikaista energia- ja liikenneköyhyyden riskiä. Se perustuu nykyisiin yhteisvastuumekanismeihin ja täydentää niitä. Uuden rahaston varat vastaavat periaatteessa 25:tä prosenttia tuloista, joita odotetaan uudesta päästökaupasta kaudelta 2026–2032, ja ne toteutetaan niiden ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmien perusteella, jotka jäsenvaltioiden olisi esitettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 20.../nn (29) mukaisesti.
  Unionin talousarvion suunniteltua perusmäärärahaa olisi korotettava vuosittain lisärahoituksella, jos hiilen hinta nousee alun perin oletettua korkeammalle tasolle kasvattaen heikossa asemassa olevien kotitalouksien ja liikenteen käyttäjien taakkaa. Jotta varmistetaan, että hiilen hinnankorotusten vaikutusta kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin lievennetään asianmukaisesti ja oikeudenmukaisesti, tällaiset vuotuiset lisäykset olisi sisällytettävä monivuotiseen rahoituskehykseen mukauttamalla automaattisesti otsakkeen 3 enimmäismäärää ja maksumäärärahojen enimmäismäärää hiilen hinnan vaihtelun takia. Mekanismista on tarkoitus säätää monivuotista rahoituskehystä koskevassa asetuksessa SEUT-sopimuksen 312 artiklan mukaisesti.
  Lisäksi kunkin jäsenvaltion olisi käytettävä huutokauppatulonsa muun muassa rahoittamaan osan ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiensa kustannuksista. |
| --- | --- |

(52)

Hiilidioksidin hinnan käyttöönottoon tieliikenteessä ja rakennuksissa olisi yhdistettävä tehokas sosiaalinen korvaus, erityisesti kun otetaan huomioon nykyinen energiaköyhyyden taso. Noin 34 miljoonaa eurooppalaista ilmoitti vuonna 2018, etteivät he voineet pitää kotejaan riittävän lämpiminä, ja 6,9 prosenttia unionin väestöstä totesi vuonna 2019 tehdyssä EU:n laajuisessa tutkimuksessa (27), ettei heillä ollut varaa lämmittää kotejaan riittävästi. Tehokkaan sosiaalisen ja jakelukorvauksen aikaansaamiseksi jäsenvaltioita olisi vaadittava käyttämään huutokauppatulot ilmasto- ja energiatarkoituksiin, jotka on jo määritelty nykyistä päästökauppaa varten, mutta myös toimenpiteisiin, jotka lisätään erityisesti, jotta voidaan puuttua uusiin tieliikenteen ja rakennusten aloihin liittyviin huolenaiheisiin, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (28) mukaiset asiaan liittyvät politiikkatoimet. Huutokauppatulot olisi käytettävä uusien alojen päästökaupan sosiaalisten näkökohtien käsittelyyn kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuviin kotitalouksiin, mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin. Tässä hengessä uusi sosiaalinen ilmastorahasto tarjoaa jäsenvaltioille kohdennettua rahoitusta, jolla tuetaan niitä Euroopan kansalaisia, joihin energia- tai liikenneköyhyys vaikuttaa eniten tai jotka ovat vaarassa kärsiä siitä.
  Sosiaalisen ilmastorahaston olisi oltava erottamaton osa unionin talousarviota, jotta voidaan säilyttää talousarvion yhtenäisyys ja johdonmukaisuus unionin politiikkojen kanssa ja varmistaa, että Euroopan parlamentista ja neuvostosta koostuva budjettivallan käyttäjä valvoo sitä tehokkaasti.
  Rahastolla edistetään oikeudenmukaisuutta ja yhteisvastuuta jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä ja vähennetään samalla siirtymän aikaista energia- ja liikenneköyhyyden riskiä. Se perustuu nykyisiin yhteisvastuumekanismeihin ja täydentää niitä. Uuden rahaston varat vastaavat periaatteessa 25:tä prosenttia tuloista, joita odotetaan uudesta päästökaupasta kaudelta 2026–2032, ja ne toteutetaan niiden ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmien perusteella, jotka jäsenvaltioiden olisi esitettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 20.../nn (29) mukaisesti.
  Unionin talousarvion suunniteltua perusmäärärahaa olisi korotettava vuosittain lisärahoituksella, jos hiilen hinta nousee alun perin oletettua korkeammalle tasolle kasvattaen heikossa asemassa olevien kotitalouksien ja liikenteen käyttäjien taakkaa. Jotta varmistetaan, että hiilen hinnankorotusten vaikutusta kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin lievennetään asianmukaisesti ja oikeudenmukaisesti, tällaiset vuotuiset lisäykset olisi sisällytettävä monivuotiseen rahoituskehykseen mukauttamalla automaattisesti otsakkeen 3 enimmäismäärää ja maksumäärärahojen enimmäismäärää hiilen hinnan vaihtelun takia. Mekanismista on tarkoitus säätää monivuotista rahoituskehystä koskevassa asetuksessa SEUT-sopimuksen 312 artiklan mukaisesti.
  Lisäksi kunkin jäsenvaltion olisi käytettävä huutokauppatulonsa muun muassa rahoittamaan osan ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiensa kustannuksista.

Tarkistus 478

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 52 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (52 a) | Koska liikenneala on tällä hetkellä ainoa ala, joka ei ole onnistunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, tarvitaan merkittäviä investointeja kestäviin liikennevaihtoehtoihin, jotta voidaan saavuttaa unionin ilmastotavoitteet ja tukea siirtymää ympäristöystävällisiin liikennemuotoihin. Sen vuoksi vähintään 10 prosenttia tämän direktiivin mukaisesta EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalan laajentamisesta sekä uuden lämmityksen, liikenteen ja muiden polttoaineiden EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönotosta odotettavissa olevista lisääntyvän päästökaupan tuloista, 10 prosenttia jäsenvaltioiden osoittamista kansallisista tuloista ja 10 prosenttia ilmastoinvestointirahaston mukaisista tuloista olisi kohdennettava julkisen liikenteen, erityisesti ilmastoystävällisten rautatie- ja linja-autojärjestelmien, jatkokehittämiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(52 a)

Koska liikenneala on tällä hetkellä ainoa ala, joka ei ole onnistunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, tarvitaan merkittäviä investointeja kestäviin liikennevaihtoehtoihin, jotta voidaan saavuttaa unionin ilmastotavoitteet ja tukea siirtymää ympäristöystävällisiin liikennemuotoihin. Sen vuoksi vähintään 10 prosenttia tämän direktiivin mukaisesta EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalan laajentamisesta sekä uuden lämmityksen, liikenteen ja muiden polttoaineiden EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönotosta odotettavissa olevista lisääntyvän päästökaupan tuloista, 10 prosenttia jäsenvaltioiden osoittamista kansallisista tuloista ja 10 prosenttia ilmastoinvestointirahaston mukaisista tuloista olisi kohdennettava julkisen liikenteen, erityisesti ilmastoystävällisten rautatie- ja linja-autojärjestelmien, jatkokehittämiseen.

Tarkistus 479

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 52 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (52 b) | Unionin varojen ja resurssien hallinnoinnin ja käytön johdonmukaisuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi komission olisi tehtävä arviointi ja tarvittaessa esitettävä lainsäädäntöehdotus, jonka tarkoituksena on sisällyttää ilmastoinvestointirahasto ja modernisaatiorahasto unionin yleiseen talousarvioon ja joka voitaisiin esittää seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevien ehdotusten yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(52 b)

Unionin varojen ja resurssien hallinnoinnin ja käytön johdonmukaisuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi komission olisi tehtävä arviointi ja tarvittaessa esitettävä lainsäädäntöehdotus, jonka tarkoituksena on sisällyttää ilmastoinvestointirahasto ja modernisaatiorahasto unionin yleiseen talousarvioon ja joka voitaisiin esittää seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevien ehdotusten yhteydessä.

Tarkistus 480

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 54 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (54) | Innovointi ja uusien vähähiilisten teknologioiden kehittäminen rakennusten ja tieliikenteen aloilla ovat ratkaisevan tärkeitä sen varmistamiseksi, että nämä alat edistävät kustannustehokkaasti odotettuja päästövähennyksiä. Sen vuoksi
  150 miljoonaa päästöoikeutta rakennusten ja tieliikenteen alojen päästökaupasta olisi asetettava
  innovaatiorahaston
  käyttöön
  kustannustehokkaiden päästövähennysten edistämiseksi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(54)

Innovointi ja uusien vähähiilisten teknologioiden kehittäminen rakennusten ja tieliikenteen aloilla ovat ratkaisevan tärkeitä sen varmistamiseksi, että nämä alat edistävät kustannustehokkaasti odotettuja päästövähennyksiä. Sen vuoksi
  150 miljoonaa päästöoikeutta rakennusten ja tieliikenteen alojen päästökaupasta olisi asetettava
  innovaatiorahaston
  käyttöön
  kustannustehokkaiden päästövähennysten edistämiseksi
  .

| (54) | 150 miljoonaa päästöoikeutta rakennusten ja tieliikenteen alojen päästökaupasta olisi asetettava
  sosiaalisen ilmastorahaston
  käyttöön
  sosiaalisten ilmastotoimien tukemiseksi
  . |
| --- | --- |

(54)

150 miljoonaa päästöoikeutta rakennusten ja tieliikenteen alojen päästökaupasta olisi asetettava
  sosiaalisen ilmastorahaston
  käyttöön
  sosiaalisten ilmastotoimien tukemiseksi
  .

Tarkistus 481

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 55 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (55) | Rakennusten ja tieliikenteen
  päästökaupan piiriin kuuluvien säänneltyjen yhteisöjen olisi palautettava todennettujen päästöjensä osalta päästöoikeuksia määrä, joka vastaa niiden kulutukseen luovuttamia polttoainemääriä. Niiden olisi palautettava päästöoikeuksia todennettujen päästöjensä osalta ensimmäisen kerran vuonna
  2026
  . Hallinnollisen taakan minimoimiseksi
  rakennusten ja tieliikenteen
  päästökauppaan olisi sovellettava useita voimassa olevaan kiinteiden laitosten ja ilmailun päästökauppajärjestelmään sovellettavia sääntöjä tarvittavin mukautuksin. Tämä koskee erityisesti sääntöjä, jotka koskevat päästöoikeuksien siirtämistä, palauttamista ja mitätöimistä, sekä sääntöjä, jotka koskevat päästöoikeuksien voimassaoloa sekä seuraamuksia, toimivaltaisia viranomaisia ja jäsenvaltioiden raportointivelvollisuuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(55)

Rakennusten ja tieliikenteen
  päästökaupan piiriin kuuluvien säänneltyjen yhteisöjen olisi palautettava todennettujen päästöjensä osalta päästöoikeuksia määrä, joka vastaa niiden kulutukseen luovuttamia polttoainemääriä. Niiden olisi palautettava päästöoikeuksia todennettujen päästöjensä osalta ensimmäisen kerran vuonna
  2026
  . Hallinnollisen taakan minimoimiseksi
  rakennusten ja tieliikenteen
  päästökauppaan olisi sovellettava useita voimassa olevaan kiinteiden laitosten ja ilmailun päästökauppajärjestelmään sovellettavia sääntöjä tarvittavin mukautuksin. Tämä koskee erityisesti sääntöjä, jotka koskevat päästöoikeuksien siirtämistä, palauttamista ja mitätöimistä, sekä sääntöjä, jotka koskevat päästöoikeuksien voimassaoloa sekä seuraamuksia, toimivaltaisia viranomaisia ja jäsenvaltioiden raportointivelvollisuuksia.

| (55) | Uuden
  päästökaupan piiriin kuuluvien säänneltyjen yhteisöjen olisi palautettava todennettujen päästöjensä osalta päästöoikeuksia määrä, joka vastaa niiden kulutukseen luovuttamia polttoainemääriä. Niiden olisi palautettava päästöoikeuksia todennettujen päästöjensä osalta ensimmäisen kerran vuonna
  2025
  . Hallinnollisen taakan minimoimiseksi
  uuteen
  päästökauppaan olisi sovellettava useita voimassa olevaan kiinteiden laitosten ja ilmailun päästökauppajärjestelmään sovellettavia sääntöjä tarvittavin mukautuksin. Tämä koskee erityisesti sääntöjä, jotka koskevat päästöoikeuksien siirtämistä, palauttamista ja mitätöimistä, sekä sääntöjä, jotka koskevat päästöoikeuksien voimassaoloa sekä seuraamuksia, toimivaltaisia viranomaisia ja jäsenvaltioiden raportointivelvollisuuksia. |
| --- | --- |

(55)

Uuden
  päästökaupan piiriin kuuluvien säänneltyjen yhteisöjen olisi palautettava todennettujen päästöjensä osalta päästöoikeuksia määrä, joka vastaa niiden kulutukseen luovuttamia polttoainemääriä. Niiden olisi palautettava päästöoikeuksia todennettujen päästöjensä osalta ensimmäisen kerran vuonna
  2025
  . Hallinnollisen taakan minimoimiseksi
  uuteen
  päästökauppaan olisi sovellettava useita voimassa olevaan kiinteiden laitosten ja ilmailun päästökauppajärjestelmään sovellettavia sääntöjä tarvittavin mukautuksin. Tämä koskee erityisesti sääntöjä, jotka koskevat päästöoikeuksien siirtämistä, palauttamista ja mitätöimistä, sekä sääntöjä, jotka koskevat päästöoikeuksien voimassaoloa sekä seuraamuksia, toimivaltaisia viranomaisia ja jäsenvaltioiden raportointivelvollisuuksia.

Tarkistus 482

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 59 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (59 a) | Tässä direktiivissä ja muussa unionin lainsäädännössä, erityisesti asetuksessa (EU) 2021/1119, säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä uusinta tieteellistä näyttöä toimintapolitiikkojen täytäntöönpanossa. Sen vuoksi ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan neuvot olisi otettava huomioon tämän direktiivin täytäntöönpanossa. Lisäksi ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan olisi voitava antaa omasta aloitteestaan tähän direktiiviin liittyvää tieteellistä neuvontaa sen varmistamiseksi, että toimintapolitiikat ovat asetuksen (EU) 2021/1119 ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

(59 a)

Tässä direktiivissä ja muussa unionin lainsäädännössä, erityisesti asetuksessa (EU) 2021/1119, säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä uusinta tieteellistä näyttöä toimintapolitiikkojen täytäntöönpanossa. Sen vuoksi ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan neuvot olisi otettava huomioon tämän direktiivin täytäntöönpanossa. Lisäksi ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan olisi voitava antaa omasta aloitteestaan tähän direktiiviin liittyvää tieteellistä neuvontaa sen varmistamiseksi, että toimintapolitiikat ovat asetuksen (EU) 2021/1119 ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisia.

Tarkistus 483

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 59 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (59 b) | Pitkän aikavälin vision vahvistamiseksi komission olisi ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan tuella laadittava suuntaa-antavia etenemissuunnitelmia tämän direktiivin liitteen I piiriin kuuluvia toimintoja varten, jotta voidaan saavuttaa unionin ilmastoneutraaliustavoite viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja tavoite negatiivisten päästöjen saavuttamisesta sen jälkeen asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Etenemissuunnitelmat olisi laadittava avoimesti ja siten, että sidosryhmät, esimerkiksi yksityishenkilöt, kansalaisyhteiskunta, työmarkkinaosapuolet, tiedemaailma, teollisuus ja päätöksentekijät, osallistuvat niihin tiiviisti. Etenemissuunnitelmat ovat olennainen väline, jonka avulla voidaan tarjota sidosryhmille pitkän aikavälin tietoa ja vakautta sekä määrittää yhteisiä etuja, mahdollisia epäjohdonmukaisuuksia ja ristiriitoja toimintapolitiikan kehittämisessä. Viimeisimmän tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi etenemissuunnitelmat olisi päivitettävä viiden vuoden välein tiiviissä yhteistyössä sidosryhmien kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(59 b)

Pitkän aikavälin vision vahvistamiseksi komission olisi ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan tuella laadittava suuntaa-antavia etenemissuunnitelmia tämän direktiivin liitteen I piiriin kuuluvia toimintoja varten, jotta voidaan saavuttaa unionin ilmastoneutraaliustavoite viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja tavoite negatiivisten päästöjen saavuttamisesta sen jälkeen asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Etenemissuunnitelmat olisi laadittava avoimesti ja siten, että sidosryhmät, esimerkiksi yksityishenkilöt, kansalaisyhteiskunta, työmarkkinaosapuolet, tiedemaailma, teollisuus ja päätöksentekijät, osallistuvat niihin tiiviisti. Etenemissuunnitelmat ovat olennainen väline, jonka avulla voidaan tarjota sidosryhmille pitkän aikavälin tietoa ja vakautta sekä määrittää yhteisiä etuja, mahdollisia epäjohdonmukaisuuksia ja ristiriitoja toimintapolitiikan kehittämisessä. Viimeisimmän tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi etenemissuunnitelmat olisi päivitettävä viiden vuoden välein tiiviissä yhteistyössä sidosryhmien kanssa.

Tarkistus 484

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 61 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (61) | Toimiva ja uudistettu EU:n päästökauppajärjestelmä, johon kuuluu markkinoita vakauttava väline, on eräs unionin keskeinen väline, jolla se voi saavuttaa vuodeksi 2030 sovitun tavoitteensa ja täyttää Pariisin sopimuksen mukaiset sitoumuksensa. Markkinavakausvarannon tarkoituksena on puuttua markkinoilla päästöoikeuksien tarjonnan ja kysynnän väliseen epätasapainoon. Päätöksen (EU) 2015/1814 3 artiklassa säädetään, että varantoa tarkastellaan uudelleen kolmen vuoden kuluttua sen käyttöönotosta kiinnittäen erityistä huomiota prosenttimäärään, jota käytetään määrittämään markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrä, kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärään liittyvään kynnysarvoon, jonka saavuttaminen aiheuttaa päästöoikeuksien ottamisen varantoon, sekä varannosta vapautettavien päästöoikeuksien määrään. |

Komission teksti

Tarkistus

(61)

Toimiva ja uudistettu EU:n päästökauppajärjestelmä, johon kuuluu markkinoita vakauttava väline, on eräs unionin keskeinen väline, jolla se voi saavuttaa vuodeksi 2030 sovitun tavoitteensa ja täyttää Pariisin sopimuksen mukaiset sitoumuksensa. Markkinavakausvarannon tarkoituksena on puuttua markkinoilla päästöoikeuksien tarjonnan ja kysynnän väliseen epätasapainoon. Päätöksen (EU) 2015/1814 3 artiklassa säädetään, että varantoa tarkastellaan uudelleen kolmen vuoden kuluttua sen käyttöönotosta kiinnittäen erityistä huomiota prosenttimäärään, jota käytetään määrittämään markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrä, kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärään liittyvään kynnysarvoon, jonka saavuttaminen aiheuttaa päästöoikeuksien ottamisen varantoon, sekä varannosta vapautettavien päästöoikeuksien määrään.

| (61) | Toimiva ja uudistettu EU:n päästökauppajärjestelmä, johon kuuluu markkinoita vakauttava väline, on eräs unionin keskeinen väline, jolla se voi saavuttaa vuodeksi 2030 sovitun tavoitteensa
  , ilmastoneutraaliustavoitteensa viimeistään vuoteen 2050 mennessä
  ja
  tavoitteen saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä
  täyttää Pariisin sopimuksen mukaiset sitoumuksensa. Markkinavakausvarannon tarkoituksena on puuttua markkinoilla päästöoikeuksien tarjonnan ja kysynnän väliseen epätasapainoon. Päätöksen (EU) 2015/1814 3 artiklassa säädetään, että varantoa tarkastellaan uudelleen kolmen vuoden kuluttua sen käyttöönotosta kiinnittäen erityistä huomiota prosenttimäärään, jota käytetään määrittämään markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrä, kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärään liittyvään kynnysarvoon, jonka saavuttaminen aiheuttaa päästöoikeuksien ottamisen varantoon, sekä varannosta vapautettavien päästöoikeuksien määrään. |
| --- | --- |

(61)

Toimiva ja uudistettu EU:n päästökauppajärjestelmä, johon kuuluu markkinoita vakauttava väline, on eräs unionin keskeinen väline, jolla se voi saavuttaa vuodeksi 2030 sovitun tavoitteensa
  , ilmastoneutraaliustavoitteensa viimeistään vuoteen 2050 mennessä
  ja
  tavoitteen saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä
  täyttää Pariisin sopimuksen mukaiset sitoumuksensa. Markkinavakausvarannon tarkoituksena on puuttua markkinoilla päästöoikeuksien tarjonnan ja kysynnän väliseen epätasapainoon. Päätöksen (EU) 2015/1814 3 artiklassa säädetään, että varantoa tarkastellaan uudelleen kolmen vuoden kuluttua sen käyttöönotosta kiinnittäen erityistä huomiota prosenttimäärään, jota käytetään määrittämään markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrä, kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärään liittyvään kynnysarvoon, jonka saavuttaminen aiheuttaa päästöoikeuksien ottamisen varantoon, sekä varannosta vapautettavien päästöoikeuksien määrään.

Tarkistus 485

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 62 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (62) | Ottaen huomioon tarve antaa vahvempi viesti investoinneista, joiden avulla voidaan vähentää päästöjä kustannustehokkaalla tavalla, ja jotta voidaan vahvistaa EU:n päästökauppajärjestelmää, päätöstä (EU) 2015/1814 olisi muutettava niin, että nostetaan prosenttiosuutta, jota käytetään markkinavakausvarantoon vuosittain siirrettävien päästöoikeuksien määrittämiseksi. Lisäksi silloin, kun kierrossa olevien päästöoikeuksien määrä on pienempi, varantoon otettavien päästöoikeuksien määrän olisi oltava yhtä suuri kuin kierrossa olevien päästöoikeuksien määrän ja päästöoikeuksien ottamisen käynnistävän kynnysarvon välinen erotus. Tämä estäisi huutokaupattavien määrien huomattavaa epävarmuutta, joka syntyy, kun kierrossa olevien päästöoikeuksien määrä on lähellä kynnysarvoa, ja samalla varmistaisi, että ylijäämä saavuttaa sellaisen määrän, jolla hiilimarkkinoiden katsotaan toimivan tasapainoisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(62)

Ottaen huomioon tarve antaa vahvempi viesti investoinneista, joiden avulla voidaan vähentää päästöjä kustannustehokkaalla tavalla, ja jotta voidaan vahvistaa EU:n päästökauppajärjestelmää, päätöstä (EU) 2015/1814 olisi muutettava niin, että nostetaan prosenttiosuutta, jota käytetään markkinavakausvarantoon vuosittain siirrettävien päästöoikeuksien määrittämiseksi. Lisäksi silloin, kun kierrossa olevien päästöoikeuksien määrä on pienempi, varantoon otettavien päästöoikeuksien määrän olisi oltava yhtä suuri kuin kierrossa olevien päästöoikeuksien määrän ja päästöoikeuksien ottamisen käynnistävän kynnysarvon välinen erotus. Tämä estäisi huutokaupattavien määrien huomattavaa epävarmuutta, joka syntyy, kun kierrossa olevien päästöoikeuksien määrä on lähellä kynnysarvoa, ja samalla varmistaisi, että ylijäämä saavuttaa sellaisen määrän, jolla hiilimarkkinoiden katsotaan toimivan tasapainoisesti.

| (62) | Ottaen huomioon tarve antaa vahvempi viesti investoinneista, joiden avulla voidaan vähentää päästöjä kustannustehokkaalla tavalla, ja jotta voidaan vahvistaa EU:n päästökauppajärjestelmää, päätöstä (EU) 2015/1814 olisi muutettava niin, että nostetaan prosenttiosuutta, jota käytetään markkinavakausvarantoon vuosittain siirrettävien päästöoikeuksien määrittämiseksi. Lisäksi silloin, kun kierrossa olevien päästöoikeuksien määrä on pienempi, varantoon otettavien päästöoikeuksien määrän olisi oltava yhtä suuri kuin kierrossa olevien päästöoikeuksien määrän ja päästöoikeuksien ottamisen käynnistävän kynnysarvon välinen erotus. Tämä estäisi huutokaupattavien määrien huomattavaa epävarmuutta, joka syntyy, kun kierrossa olevien päästöoikeuksien määrä on lähellä kynnysarvoa, ja samalla varmistaisi, että ylijäämä saavuttaa sellaisen määrän, jolla hiilimarkkinoiden katsotaan toimivan tasapainoisesti.
  Tällainen mukautus olisi tehtävä heikentämättä tavoitetasoa nykyiseen markkinavakausvarantoon verrattuna. |
| --- | --- |

(62)

Ottaen huomioon tarve antaa vahvempi viesti investoinneista, joiden avulla voidaan vähentää päästöjä kustannustehokkaalla tavalla, ja jotta voidaan vahvistaa EU:n päästökauppajärjestelmää, päätöstä (EU) 2015/1814 olisi muutettava niin, että nostetaan prosenttiosuutta, jota käytetään markkinavakausvarantoon vuosittain siirrettävien päästöoikeuksien määrittämiseksi. Lisäksi silloin, kun kierrossa olevien päästöoikeuksien määrä on pienempi, varantoon otettavien päästöoikeuksien määrän olisi oltava yhtä suuri kuin kierrossa olevien päästöoikeuksien määrän ja päästöoikeuksien ottamisen käynnistävän kynnysarvon välinen erotus. Tämä estäisi huutokaupattavien määrien huomattavaa epävarmuutta, joka syntyy, kun kierrossa olevien päästöoikeuksien määrä on lähellä kynnysarvoa, ja samalla varmistaisi, että ylijäämä saavuttaa sellaisen määrän, jolla hiilimarkkinoiden katsotaan toimivan tasapainoisesti.
  Tällainen mukautus olisi tehtävä heikentämättä tavoitetasoa nykyiseen markkinavakausvarantoon verrattuna.

Tarkistus 486

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 66 a (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (66 a) | Jotta voidaan varmistaa ennakoitavuus toiminnanharjoittajien kannalta ja välttää luomasta pidäkkeitä parhaille suoriutujille ja innovoinnille lisäkustannusten ja ennakoimattomien kustannusten vuoksi, on erittäin tärkeää välttää soveltamasta monialaista korjauskerrointa edelläkävijöihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(66 a)

Jotta voidaan varmistaa ennakoitavuus toiminnanharjoittajien kannalta ja välttää luomasta pidäkkeitä parhaille suoriutujille ja innovoinnille lisäkustannusten ja ennakoimattomien kustannusten vuoksi, on erittäin tärkeää välttää soveltamasta monialaista korjauskerrointa edelläkävijöihin.

Tarkistus 487

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 67 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (67) | Asetusta (EU) 2015/757 on tarpeen muuttaa meriliikennealan sisällyttämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmään. Asetusta (EU) 2015/757 olisi muutettava siten, että yritykset velvoitetaan raportoimaan yhtiötason yhdistetyt päästötiedot ja toimittamaan todennetut tarkkailusuunnitelmansa ja yhtiötason yhdistetyt päästötietonsa toimivaltaiselle hallintoviranomaiselle hyväksyttäväksi. Lisäksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan
  hiilidioksidipäästöjen
  tarkkailumenetelmiä ja tarkkailusääntöjä sekä muita asetuksessa (EU) 2015/757 vahvistettuja asiaankuuluvia tietoja, varmistetaan EU:n päästökauppajärjestelmän tehokas toiminta hallinnollisella tasolla ja täydennetään asetusta (EU) 2015/757 säännöillä, jotka koskevat hallintoviranomaisten suorittamaa tarkkailusuunnitelmien ja niihin tehtävien muutosten hyväksymistä, yhtiötason yhdistettyjen päästötietojen tarkkailua, raportointia ja toimittamista sekä yhtiötason yhdistettyjen päästötietojen todentamista ja todentamisraportin antamista yhtiötason yhdistetyistä päästötiedoista. Asetuksen (EU) 2015/757 nojalla tarkkailtavia, raportoitavia ja todennettavia tietoja voidaan käyttää myös muun samojen alustietojen tarkkailua, raportointia ja todentamista edellyttävän unionin lainsäädännön noudattamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(67)

Asetusta (EU) 2015/757 on tarpeen muuttaa meriliikennealan sisällyttämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmään. Asetusta (EU) 2015/757 olisi muutettava siten, että yritykset velvoitetaan raportoimaan yhtiötason yhdistetyt päästötiedot ja toimittamaan todennetut tarkkailusuunnitelmansa ja yhtiötason yhdistetyt päästötietonsa toimivaltaiselle hallintoviranomaiselle hyväksyttäväksi. Lisäksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan
  hiilidioksidipäästöjen
  tarkkailumenetelmiä ja tarkkailusääntöjä sekä muita asetuksessa (EU) 2015/757 vahvistettuja asiaankuuluvia tietoja, varmistetaan EU:n päästökauppajärjestelmän tehokas toiminta hallinnollisella tasolla ja täydennetään asetusta (EU) 2015/757 säännöillä, jotka koskevat hallintoviranomaisten suorittamaa tarkkailusuunnitelmien ja niihin tehtävien muutosten hyväksymistä, yhtiötason yhdistettyjen päästötietojen tarkkailua, raportointia ja toimittamista sekä yhtiötason yhdistettyjen päästötietojen todentamista ja todentamisraportin antamista yhtiötason yhdistetyistä päästötiedoista. Asetuksen (EU) 2015/757 nojalla tarkkailtavia, raportoitavia ja todennettavia tietoja voidaan käyttää myös muun samojen alustietojen tarkkailua, raportointia ja todentamista edellyttävän unionin lainsäädännön noudattamiseksi.

| (67) | Asetusta (EU) 2015/757 on tarpeen muuttaa meriliikennealan sisällyttämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmään. Asetusta (EU) 2015/757 olisi muutettava siten, että yritykset velvoitetaan raportoimaan yhtiötason yhdistetyt päästötiedot ja toimittamaan todennetut tarkkailusuunnitelmansa ja yhtiötason yhdistetyt päästötietonsa toimivaltaiselle hallintoviranomaiselle hyväksyttäväksi. Lisäksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan
  hiilidioksidi-, metaani- ja typpioksiduulipäästöjen
  tarkkailumenetelmiä ja tarkkailusääntöjä sekä muita asetuksessa (EU) 2015/757 vahvistettuja asiaankuuluvia tietoja, varmistetaan EU:n päästökauppajärjestelmän tehokas toiminta hallinnollisella tasolla ja täydennetään asetusta (EU) 2015/757 säännöillä, jotka koskevat hallintoviranomaisten suorittamaa tarkkailusuunnitelmien ja niihin tehtävien muutosten hyväksymistä, yhtiötason yhdistettyjen päästötietojen tarkkailua, raportointia ja toimittamista sekä yhtiötason yhdistettyjen päästötietojen todentamista ja todentamisraportin antamista yhtiötason yhdistetyistä päästötiedoista. Asetuksen (EU) 2015/757 nojalla tarkkailtavia, raportoitavia ja todennettavia tietoja voidaan käyttää myös muun samojen alustietojen tarkkailua, raportointia ja todentamista edellyttävän unionin lainsäädännön noudattamiseksi. |
| --- | --- |

(67)

Asetusta (EU) 2015/757 on tarpeen muuttaa meriliikennealan sisällyttämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmään. Asetusta (EU) 2015/757 olisi muutettava siten, että yritykset velvoitetaan raportoimaan yhtiötason yhdistetyt päästötiedot ja toimittamaan todennetut tarkkailusuunnitelmansa ja yhtiötason yhdistetyt päästötietonsa toimivaltaiselle hallintoviranomaiselle hyväksyttäväksi. Lisäksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan
  hiilidioksidi-, metaani- ja typpioksiduulipäästöjen
  tarkkailumenetelmiä ja tarkkailusääntöjä sekä muita asetuksessa (EU) 2015/757 vahvistettuja asiaankuuluvia tietoja, varmistetaan EU:n päästökauppajärjestelmän tehokas toiminta hallinnollisella tasolla ja täydennetään asetusta (EU) 2015/757 säännöillä, jotka koskevat hallintoviranomaisten suorittamaa tarkkailusuunnitelmien ja niihin tehtävien muutosten hyväksymistä, yhtiötason yhdistettyjen päästötietojen tarkkailua, raportointia ja toimittamista sekä yhtiötason yhdistettyjen päästötietojen todentamista ja todentamisraportin antamista yhtiötason yhdistetyistä päästötiedoista. Asetuksen (EU) 2015/757 nojalla tarkkailtavia, raportoitavia ja todennettavia tietoja voidaan käyttää myös muun samojen alustietojen tarkkailua, raportointia ja todentamista edellyttävän unionin lainsäädännön noudattamiseksi.

Tarkistus 488

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 67 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (67 a) | Toimivaan EU:n päästökauppajärjestelmään perustuvan tehokkaan hiilen hinnoittelun lisäksi olennaisen tärkeää on markkinoiden avoimuus, jotta mahdollistetaan nopeat ja kustannustehokkaat päästövähennykset kaikilla talouden aloilla. Olisi kehitettävä tuotteiden hiilijalanjäljen luotettava eurooppalainen merkintäjärjestelmä, jotta kuluttajilla ja kaikilla toimitusketjun toimijoilla olisi mahdollisuus tehdä tietoon perustuvia valintoja tuotteisiin sisältyvistä päästöistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(67 a)

Toimivaan EU:n päästökauppajärjestelmään perustuvan tehokkaan hiilen hinnoittelun lisäksi olennaisen tärkeää on markkinoiden avoimuus, jotta mahdollistetaan nopeat ja kustannustehokkaat päästövähennykset kaikilla talouden aloilla. Olisi kehitettävä tuotteiden hiilijalanjäljen luotettava eurooppalainen merkintäjärjestelmä, jotta kuluttajilla ja kaikilla toimitusketjun toimijoilla olisi mahdollisuus tehdä tietoon perustuvia valintoja tuotteisiin sisältyvistä päästöistä.

Tarkistus 489

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – - 1 alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

1 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1) | Korvataan 1 artiklan toinen kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

(-1)

Lisäksi tässä direktiivissä säädetään kasvihuonekaasujen päästövähennysten lisäämisestä siten, että voidaan auttaa saavuttamaan vähennysten tasot, joita pidetään tieteellisesti välttämättöminä vaarallisen ilmastonmuutoksen välttämiseksi.

”Lisäksi tässä direktiivissä säädetään kasvihuonekaasujen päästövähennysten lisäämisestä siten, että voidaan auttaa saavuttamaan vähennysten tasot, joita pidetään tieteellisesti välttämättöminä vaarallisen ilmastonmuutoksen välttämiseksi
  , sekä saavuttaa unionin ilmastoneutraaliustavoite viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja tavoite saavuttaa sen jälkeen negatiiviset päästöt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119

   (*1)

  2 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä saavuttaa unionin ja sen jäsenvaltioiden Pariisin sopimuksen mukaiset sitoumukset, noudattaen oikeudenmukaisuutta ja yhteisen mutta eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatteita
  .

Tarkistus 490

Tarkistus 490

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

2 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tätä direktiiviä sovelletaan liitteissä I ja III tarkoitettuun toimintaan sekä liitteessä II lueteltuihin kasvihuonekaasuihin. Jos laitos, joka kuuluu EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan, koska sen polttoyksiköt toimivat yli 20 MW:n nimellisellä kokonaislämpöteholla, muuttaa tuotantoprosessejaan vähentääkseen kasvihuonekaasupäästöjään eikä enää ylitä kyseistä kynnysarvoa,
  se
  pysyy tuotantoprosessin muutoksen jälkeen EU:n päästökauppajärjestelmän piirissä 11 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun viisivuotisen kauden loppuun saakka. | 1.   Tätä direktiiviä sovelletaan liitteissä I ja III tarkoitettuun toimintaan sekä liitteessä II lueteltuihin kasvihuonekaasuihin. Jos laitos, joka kuuluu EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan, koska sen polttoyksiköt toimivat yli 20 MW:n nimellisellä kokonaislämpöteholla, muuttaa tuotantoprosessejaan vähentääkseen kasvihuonekaasupäästöjään eikä enää ylitä kyseistä kynnysarvoa
  tai ei enää aiheuta kasvihuonekaasupäästöjä
  ,
  kyseisen laitoksen toiminnanharjoittaja voi päättää, että laitos
  pysyy tuotantoprosessin muutoksen jälkeen EU:n päästökauppajärjestelmän piirissä 11 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun
  seuraavan
  viisivuotisen kauden loppuun saakka. |
| | Komissio arvioi 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä sellaisten laitosten sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan seuraavalla kaudella, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on alle 20 MW, ja toimittaa tätä koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen liitetään tarvittaessa tällaisten laitosten järjestelmään sisällyttämistä koskeva lainsäädäntöehdotus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan liitteissä I ja III tarkoitettuun toimintaan sekä liitteessä II lueteltuihin kasvihuonekaasuihin. Jos laitos, joka kuuluu EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan, koska sen polttoyksiköt toimivat yli 20 MW:n nimellisellä kokonaislämpöteholla, muuttaa tuotantoprosessejaan vähentääkseen kasvihuonekaasupäästöjään eikä enää ylitä kyseistä kynnysarvoa,
  se
  pysyy tuotantoprosessin muutoksen jälkeen EU:n päästökauppajärjestelmän piirissä 11 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun viisivuotisen kauden loppuun saakka.

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan liitteissä I ja III tarkoitettuun toimintaan sekä liitteessä II lueteltuihin kasvihuonekaasuihin. Jos laitos, joka kuuluu EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan, koska sen polttoyksiköt toimivat yli 20 MW:n nimellisellä kokonaislämpöteholla, muuttaa tuotantoprosessejaan vähentääkseen kasvihuonekaasupäästöjään eikä enää ylitä kyseistä kynnysarvoa
  tai ei enää aiheuta kasvihuonekaasupäästöjä
  ,
  kyseisen laitoksen toiminnanharjoittaja voi päättää, että laitos
  pysyy tuotantoprosessin muutoksen jälkeen EU:n päästökauppajärjestelmän piirissä 11 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun
  seuraavan
  viisivuotisen kauden loppuun saakka.

Komissio arvioi 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä sellaisten laitosten sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan seuraavalla kaudella, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on alle 20 MW, ja toimittaa tätä koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen liitetään tarvittaessa tällaisten laitosten järjestelmään sisällyttämistä koskeva lainsäädäntöehdotus.

Komissio arvioi 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä sellaisten laitosten sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan seuraavalla kaudella, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on alle 20 MW, ja toimittaa tätä koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen liitetään tarvittaessa tällaisten laitosten järjestelmään sisällyttämistä koskeva lainsäädäntöehdotus.

Tarkistus 491

Tarkistus 491

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 artikla – 1 kohta – v a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | v a) | ”matkalla” Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757

   (*2)

  3 artiklan c alakohdassa määriteltyä matkaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

v a)

v a)

”matkalla” Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757

   (*2)

  3 artiklan c alakohdassa määriteltyä matkaa;

”matkalla” Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757

*2

3 artiklan c alakohdassa määriteltyä matkaa;

Tarkistus 492

Tarkistus 492

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 artikla – 1 kohta – w a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | w a) | ”EU:n ulkopuolisella jälleenlaivaussatamalla” EU:hun kuulumattomassa naapurimaassa alle 300 meripeninkulman etäisyydellä jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta sijaitsevaa jälleenlaivaussatamaa, jossa yhden tyyppisen jälleenlaivattavan lastin kuljettaminen muodostaa yli 60 prosenttia kyseisen sataman kokonaisliikenteestä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

w a)

w a)

”EU:n ulkopuolisella jälleenlaivaussatamalla” EU:hun kuulumattomassa naapurimaassa alle 300 meripeninkulman etäisyydellä jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta sijaitsevaa jälleenlaivaussatamaa, jossa yhden tyyppisen jälleenlaivattavan lastin kuljettaminen muodostaa yli 60 prosenttia kyseisen sataman kokonaisliikenteestä.

”EU:n ulkopuolisella jälleenlaivaussatamalla” EU:hun kuulumattomassa naapurimaassa alle 300 meripeninkulman etäisyydellä jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta sijaitsevaa jälleenlaivaussatamaa, jossa yhden tyyppisen jälleenlaivattavan lastin kuljettaminen muodostaa yli 60 prosenttia kyseisen sataman kokonaisliikenteestä.

Tarkistus 493

Tarkistus 493

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 artikla – 1 kohta – w b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | w b) | ”jälleenlaivaustoimella” toimea, jossa mikä tahansa lasti, kontti tai tavara puretaan aluksesta satamaan yksinomaan sen lastaamiseksi toiseen alukseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

w b)

w b)

”jälleenlaivaustoimella” toimea, jossa mikä tahansa lasti, kontti tai tavara puretaan aluksesta satamaan yksinomaan sen lastaamiseksi toiseen alukseen;

”jälleenlaivaustoimella” toimea, jossa mikä tahansa lasti, kontti tai tavara puretaan aluksesta satamaan yksinomaan sen lastaamiseksi toiseen alukseen;

Tarkistus 494

Tarkistus 494

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 artikla – 1 kohta – w c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | w c) | ”käyntisatamalla” satamaa, johon alus pysähtyy lastaamaan tai purkamaan lastia taikka jossa matkustajat nousevat alukseen tai poistuvat siitä; näin ollen määritelmän piiriin eivät kuulu pysähdykset, joiden yksinomaisena tarkoituksena on täydentää polttoaine- tai muonavarastoja, vaihtaa miehistö, siirtyä kuivatelakalle tai korjata alusta tai sen laitteita, pysähdykset satamaan sen vuoksi, että alus tarvitsee apua tai on merihädässä, satamien ulkopuolella tapahtuvat siirrot aluksesta toiseen, pysähdykset EU:n ulkopuolisessa jälleenlaivaussatamassa eivätkä pysähdykset, joiden yksinomaisena tarkoituksena on suojautua huonolta säältä tai jotka ovat välttämättömiä etsintä- tai pelastustoimien vuoksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

w c)

w c)

”käyntisatamalla” satamaa, johon alus pysähtyy lastaamaan tai purkamaan lastia taikka jossa matkustajat nousevat alukseen tai poistuvat siitä; näin ollen määritelmän piiriin eivät kuulu pysähdykset, joiden yksinomaisena tarkoituksena on täydentää polttoaine- tai muonavarastoja, vaihtaa miehistö, siirtyä kuivatelakalle tai korjata alusta tai sen laitteita, pysähdykset satamaan sen vuoksi, että alus tarvitsee apua tai on merihädässä, satamien ulkopuolella tapahtuvat siirrot aluksesta toiseen, pysähdykset EU:n ulkopuolisessa jälleenlaivaussatamassa eivätkä pysähdykset, joiden yksinomaisena tarkoituksena on suojautua huonolta säältä tai jotka ovat välttämättömiä etsintä- tai pelastustoimien vuoksi;

”käyntisatamalla” satamaa, johon alus pysähtyy lastaamaan tai purkamaan lastia taikka jossa matkustajat nousevat alukseen tai poistuvat siitä; näin ollen määritelmän piiriin eivät kuulu pysähdykset, joiden yksinomaisena tarkoituksena on täydentää polttoaine- tai muonavarastoja, vaihtaa miehistö, siirtyä kuivatelakalle tai korjata alusta tai sen laitteita, pysähdykset satamaan sen vuoksi, että alus tarvitsee apua tai on merihädässä, satamien ulkopuolella tapahtuvat siirrot aluksesta toiseen, pysähdykset EU:n ulkopuolisessa jälleenlaivaussatamassa eivätkä pysähdykset, joiden yksinomaisena tarkoituksena on suojautua huonolta säältä tai jotka ovat välttämättömiä etsintä- tai pelastustoimien vuoksi;

Tarkistus 495

Tarkistus 495

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 artikla – 1 kohta – y alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| y) | ”polttoaineella” IV a luvun soveltamiseksi mitä tahansa direktiivin 2003/96/EY liitteessä I olevissa taulukoissa A ja C lueteltuja polttoaineita sekä kaikkia muita kyseisen direktiivin 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tuotteita, joita myydään moottoripolttoaineina tai lämmityspolttoaineena; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

y)

”polttoaineella” IV a luvun soveltamiseksi mitä tahansa direktiivin 2003/96/EY liitteessä I olevissa taulukoissa A ja C lueteltuja polttoaineita sekä kaikkia muita kyseisen direktiivin 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tuotteita, joita myydään moottoripolttoaineina tai lämmityspolttoaineena;

| y) | ”polttoaineella” IV a luvun soveltamiseksi mitä tahansa direktiivin 2003/96/EY liitteessä I olevissa taulukoissa A ja C lueteltuja polttoaineita sekä kaikkia muita kyseisen direktiivin 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tuotteita,
  jotka on tarkoitettu käytettäviksi tai
  joita myydään
  tai käytetään
  moottoripolttoaineina tai lämmityspolttoaineena; |
| --- | --- |

y)

”polttoaineella” IV a luvun soveltamiseksi mitä tahansa direktiivin 2003/96/EY liitteessä I olevissa taulukoissa A ja C lueteltuja polttoaineita sekä kaikkia muita kyseisen direktiivin 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tuotteita,
  jotka on tarkoitettu käytettäviksi tai
  joita myydään
  tai käytetään
  moottoripolttoaineina tai lämmityspolttoaineena;

jotka on tarkoitettu käytettäviksi tai

tai käytetään

Tarkistus 496

Tarkistus 496

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

-3 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2 a)

(2 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”-3 a artikla

Komissio arvioi yhdessä menetyksiä ja vahinkoja käsittelevän Varsovan kansainvälisen mekanismin toimeenpanevan komitean ja muiden kansainvälisten organisaatioiden kanssa mahdollisia korvaustoimenpiteitä, jotka koko unioni voisi toteuttaa heikommassa asemassa olevien maiden ja kehitysmaiden hyväksi, ja antaa arvioinnista kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuoden 2022 loppuun mennessä.”

Tarkistus 497

Tarkistus 497

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 a artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämän direktiivin 3b–3f artiklaa sovelletaan päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen liitteessä I tarkoitetulle ilmailutoiminnalle. 3 g–3 ge artiklaa on sovelletaan liitteessä I tarkoitettuun meriliikennetoimintaan. | Tämän direktiivin 3b–3f artiklaa sovelletaan päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen liitteessä I tarkoitetulle ilmailutoiminnalle. 3 g–3 ge
  b
  artiklaa sovelletaan
  päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen
  liitteessä I tarkoitettuun meriliikennetoimintaan,
  jota harjoitetaan vetoisuudeltaan vähintään 5 000 bruttotonnin aluksilla
  .


  Tammikuun 1 päivästä 2027 alkaen 3 g–3 ge b artiklaa sovelletaan päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen liitteessä I tarkoitettuun meriliikennetoimintaan, jota harjoitetaan vetoisuudeltaan vähintään 400 bruttotonnin aluksilla. Komissio tekee kyseiseen päivään mennessä arvioinnin kaikkien alusten tasapuolisista toimintaedellytyksistä ja siitä, että vältetään mahdolliset kasvihuonekaasupäästöihin kohdistuvat tahattomat kielteiset vaikutukset, kun vetoisuudeltaan vähintään 5 000 bruttotonnin alukset korvataan mahdollisesti usealla bruttovetoisuudeltaan kyseistä kynnysarvoa pienemmällä aluksella, jos kyseistä kynnysarvoa ei pienennetä. Komissio liittää arviointiin tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin muuttamiseksi.




  Komissio, jota tukee asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklassa tarkoitettu ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta, arvioi 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuvista tai niistä lähtevistä tai tällaisella lainkäyttöalueella olevista aluksista peräisin olevien muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin, metaanin ja typpioksiduulin päästöjen sekä sellaisten hiukkasten, joilla on ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali, vaikutusta maapallon ilmastoon ja antaa siitä kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus, jossa keskitytään kyseisten päästöjen ja hiukkasten käsittelemistä koskevaan ongelmaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tämän direktiivin 3b–3f artiklaa sovelletaan päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen liitteessä I tarkoitetulle ilmailutoiminnalle. 3 g–3 ge artiklaa on sovelletaan liitteessä I tarkoitettuun meriliikennetoimintaan.

Tämän direktiivin 3b–3f artiklaa sovelletaan päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen liitteessä I tarkoitetulle ilmailutoiminnalle. 3 g–3 ge
  b
  artiklaa sovelletaan
  päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen
  liitteessä I tarkoitettuun meriliikennetoimintaan,
  jota harjoitetaan vetoisuudeltaan vähintään 5 000 bruttotonnin aluksilla
  .

b

päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen

jota harjoitetaan vetoisuudeltaan vähintään 5 000 bruttotonnin aluksilla

Tammikuun 1 päivästä 2027 alkaen 3 g–3 ge b artiklaa sovelletaan päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen liitteessä I tarkoitettuun meriliikennetoimintaan, jota harjoitetaan vetoisuudeltaan vähintään 400 bruttotonnin aluksilla. Komissio tekee kyseiseen päivään mennessä arvioinnin kaikkien alusten tasapuolisista toimintaedellytyksistä ja siitä, että vältetään mahdolliset kasvihuonekaasupäästöihin kohdistuvat tahattomat kielteiset vaikutukset, kun vetoisuudeltaan vähintään 5 000 bruttotonnin alukset korvataan mahdollisesti usealla bruttovetoisuudeltaan kyseistä kynnysarvoa pienemmällä aluksella, jos kyseistä kynnysarvoa ei pienennetä. Komissio liittää arviointiin tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin muuttamiseksi.

Tammikuun 1 päivästä 2027 alkaen 3 g–3 ge b artiklaa sovelletaan päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen liitteessä I tarkoitettuun meriliikennetoimintaan, jota harjoitetaan vetoisuudeltaan vähintään 400 bruttotonnin aluksilla. Komissio tekee kyseiseen päivään mennessä arvioinnin kaikkien alusten tasapuolisista toimintaedellytyksistä ja siitä, että vältetään mahdolliset kasvihuonekaasupäästöihin kohdistuvat tahattomat kielteiset vaikutukset, kun vetoisuudeltaan vähintään 5 000 bruttotonnin alukset korvataan mahdollisesti usealla bruttovetoisuudeltaan kyseistä kynnysarvoa pienemmällä aluksella, jos kyseistä kynnysarvoa ei pienennetä. Komissio liittää arviointiin tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin muuttamiseksi.

Komissio, jota tukee asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklassa tarkoitettu ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta, arvioi 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuvista tai niistä lähtevistä tai tällaisella lainkäyttöalueella olevista aluksista peräisin olevien muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin, metaanin ja typpioksiduulin päästöjen sekä sellaisten hiukkasten, joilla on ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali, vaikutusta maapallon ilmastoon ja antaa siitä kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus, jossa keskitytään kyseisten päästöjen ja hiukkasten käsittelemistä koskevaan ongelmaan.

Komissio, jota tukee asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklassa tarkoitettu ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta, arvioi 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuvista tai niistä lähtevistä tai tällaisella lainkäyttöalueella olevista aluksista peräisin olevien muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin, metaanin ja typpioksiduulin päästöjen sekä sellaisten hiukkasten, joilla on ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali, vaikutusta maapallon ilmastoon ja antaa siitä kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus, jossa keskitytään kyseisten päästöjen ja hiukkasten käsittelemistä koskevaan ongelmaan.

Tarkistus 498

Tarkistus 498

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 g artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Päästöoikeuksien jakamista ja palautusvaatimusta sovelletaan meriliikennetoiminnassa
  50
  prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuulumattomaan
  satamaan,
  50
  prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka
  tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan, 100
  prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvaan
  satamaan, ja
  100
  prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka
  ovat laiturissa
  jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvassa satamassa
  . | 1.   Päästöoikeuksien jakamista ja palautusvaatimusta sovelletaan meriliikennetoiminnassa
  100
  prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvaan
  satamaan, ja
  100
  prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka
  ovat kiinnityspaikoissa
  jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvassa satamassa
  .


  Päästöoikeuksien jakamista ja palauttamista koskevia vaatimuksia sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2026 asti meriliikennetoiminnassa 50 prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan, ja 50 prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan.




  Päästöoikeuksien jakamista ja palauttamista koskevia vaatimuksia sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen, jollei 3 ga a artiklassa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu, meriliikennetoiminnassa 100 prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan, ja 100 prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Päästöoikeuksien jakamista ja palautusvaatimusta sovelletaan meriliikennetoiminnassa
  50
  prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuulumattomaan
  satamaan,
  50
  prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka
  tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan, 100
  prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvaan
  satamaan, ja
  100
  prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka
  ovat laiturissa
  jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvassa satamassa
  .

1.   Päästöoikeuksien jakamista ja palautusvaatimusta sovelletaan meriliikennetoiminnassa
  100
  prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvaan
  satamaan, ja
  100
  prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka
  ovat kiinnityspaikoissa
  jäsenvaltion lainkäyttövaltaan
  kuuluvassa satamassa
  .

Päästöoikeuksien jakamista ja palauttamista koskevia vaatimuksia sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2026 asti meriliikennetoiminnassa 50 prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan, ja 50 prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan.

Päästöoikeuksien jakamista ja palauttamista koskevia vaatimuksia sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen, jollei 3 ga a artiklassa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu, meriliikennetoiminnassa 100 prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan, ja 100 prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan.

Tarkistus 499

Tarkistus 499

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 ga artikla

a

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3 ga artikla | 3 ga artikla |
| Meriliikenteen
  vaatimusten asteittainen käyttöönotto | Meriliikenteen
  vaatimukset |
| Laivayhtiöt ovat velvollisia palauttamaan päästöoikeuksia
  seuraavan aikataulun mukaisesti
  : | Laivayhtiöt ovat
  1 päivästä tammikuuta 2024 ja joka vuosi sen jälkeen
  velvollisia palauttamaan päästöoikeuksia
  määrän, joka vastaa 100
  :
  aa prosenttia kultakin vuodelta raportoiduista todennetuista päästöistä. |
| (a) | 20 prosenttia vuodelta 2023 raportoiduista todennetuista päästöistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 ga artikla

3 ga artikla

Meriliikenteen
  vaatimusten asteittainen käyttöönotto

vaatimusten asteittainen käyttöönotto

Meriliikenteen
  vaatimukset

vaatimukset

Laivayhtiöt ovat velvollisia palauttamaan päästöoikeuksia
  seuraavan aikataulun mukaisesti
  :

seuraavan aikataulun mukaisesti

Laivayhtiöt ovat
  1 päivästä tammikuuta 2024 ja joka vuosi sen jälkeen
  velvollisia palauttamaan päästöoikeuksia
  määrän, joka vastaa 100
  :
  aa prosenttia kultakin vuodelta raportoiduista todennetuista päästöistä.

1 päivästä tammikuuta 2024 ja joka vuosi sen jälkeen

määrän, joka vastaa 100

aa prosenttia kultakin vuodelta raportoiduista todennetuista päästöistä.

(a)

(a)

20 prosenttia vuodelta 2023 raportoiduista todennetuista päästöistä;

20 prosenttia vuodelta 2023 raportoiduista todennetuista päästöistä;

| (b) | 45 prosenttia vuodelta 2024 raportoiduista todennetuista päästöistä; |
| --- | --- |

(b)

(b)

45 prosenttia vuodelta 2024 raportoiduista todennetuista päästöistä;

45 prosenttia vuodelta 2024 raportoiduista todennetuista päästöistä;

| (c) | 70 prosenttia vuodelta 2025 raportoiduista todennetuista päästöistä; |
| --- | --- |

(c)

(c)

70 prosenttia vuodelta 2025 raportoiduista todennetuista päästöistä;

70 prosenttia vuodelta 2025 raportoiduista todennetuista päästöistä;

| (d) | 100 prosenttia vuodelta 2026 ja kultakin sen jälkeiseltä vuodelta raportoiduista todennetuista päästöistä; |
| --- | --- |

(d)

(d)

100 prosenttia vuodelta 2026 ja kultakin sen jälkeiseltä vuodelta raportoiduista todennetuista päästöistä;

100 prosenttia vuodelta 2026 ja kultakin sen jälkeiseltä vuodelta raportoiduista todennetuista päästöistä;

Jos vuosina 2023, 2024 ja 2025 palautettujen päästöoikeuksien määrä on pienempi kuin meriliikenteen todennetut päästöt, vastaava määrä päästöoikeuksia on mitätöitävä eikä huutokaupattava 10 artiklan mukaisesti, siinä vaiheessa kun todennettujen päästöjen ja palautettujen päästöoikeuksien välinen ero on todettu kunkin vuoden osalta.

Jos vuosina 2023, 2024 ja 2025 palautettujen päästöoikeuksien määrä on pienempi kuin meriliikenteen todennetut päästöt, vastaava määrä päästöoikeuksia on mitätöitävä eikä huutokaupattava 10 artiklan mukaisesti, siinä vaiheessa kun todennettujen päästöjen ja palautettujen päästöoikeuksien välinen ero on todettu kunkin vuoden osalta.

Tarkistus 500

Tarkistus 500

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 ga a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 ga a artikla |
| | Poikkeukset, joiden edellytyksenä on, että kolmannet maat ja kansainväliset organisaatiot toteuttavat toimenpiteitä meriliikenteen ilmastovaikutusten torjumiseksi |
| | 1.
     
  Komissio on yhteydessä kolmansiin maihin kahden- tai monenvälisten sopimusten tekemiseksi toimista ja toimenpiteistä, joilla meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään Pariisin sopimuksen mukaisesti noudattaen tavoitetta, jonka mukaan maapallon lämpötilan kohoaminen rajoitetaan 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin verrattuna. Komissio pitää Euroopan parlamentin ja neuvoston ajan tasalla asian kehityksestä. |
| | 2.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 23 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi siten, että unionin toimenpiteiden soveltamisalaa supistetaan oikeasuhteisesti säilyttäen EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalan piirissä vähintään 50 prosenttia sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan, ja 50 prosenttia sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan, kun |
| | a) | kolmannella maalla on käytössä vähintään EU:n päästökauppajärjestelmää vastaava hiilen hinnoittelumekanismi päästöjen rajoittamiseksi ja vähentämiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 ga a artikla

3 ga a artikla

Poikkeukset, joiden edellytyksenä on, että kolmannet maat ja kansainväliset organisaatiot toteuttavat toimenpiteitä meriliikenteen ilmastovaikutusten torjumiseksi

Poikkeukset, joiden edellytyksenä on, että kolmannet maat ja kansainväliset organisaatiot toteuttavat toimenpiteitä meriliikenteen ilmastovaikutusten torjumiseksi

1.
     
  Komissio on yhteydessä kolmansiin maihin kahden- tai monenvälisten sopimusten tekemiseksi toimista ja toimenpiteistä, joilla meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään Pariisin sopimuksen mukaisesti noudattaen tavoitetta, jonka mukaan maapallon lämpötilan kohoaminen rajoitetaan 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin verrattuna. Komissio pitää Euroopan parlamentin ja neuvoston ajan tasalla asian kehityksestä.

2.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 23 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi siten, että unionin toimenpiteiden soveltamisalaa supistetaan oikeasuhteisesti säilyttäen EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalan piirissä vähintään 50 prosenttia sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan, ja 50 prosenttia sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan, kun

a)

a)

kolmannella maalla on käytössä vähintään EU:n päästökauppajärjestelmää vastaava hiilen hinnoittelumekanismi päästöjen rajoittamiseksi ja vähentämiseksi;

kolmannella maalla on käytössä vähintään EU:n päästökauppajärjestelmää vastaava hiilen hinnoittelumekanismi päästöjen rajoittamiseksi ja vähentämiseksi;

| b) | unionin ja yhden tai useamman kolmannen maan välisellä kahden- tai monenvälisellä sopimuksella on perustettu vähintään EU:n päästökauppajärjestelmää vastaava hiilen hinnoittelumekanismi päästöjen rajoittamiseksi ja vähentämiseksi, ja mekanismi on päätetty yhdistää EU:n päästökauppajärjestelmään 25 artiklan mukaisesti; tai |
| --- | --- |

b)

b)

unionin ja yhden tai useamman kolmannen maan välisellä kahden- tai monenvälisellä sopimuksella on perustettu vähintään EU:n päästökauppajärjestelmää vastaava hiilen hinnoittelumekanismi päästöjen rajoittamiseksi ja vähentämiseksi, ja mekanismi on päätetty yhdistää EU:n päästökauppajärjestelmään 25 artiklan mukaisesti; tai

unionin ja yhden tai useamman kolmannen maan välisellä kahden- tai monenvälisellä sopimuksella on perustettu vähintään EU:n päästökauppajärjestelmää vastaava hiilen hinnoittelumekanismi päästöjen rajoittamiseksi ja vähentämiseksi, ja mekanismi on päätetty yhdistää EU:n päästökauppajärjestelmään 25 artiklan mukaisesti; tai

| c) | kolmas maa on vähiten kehittynyt maa tai pieni kehittyvä saarivaltio, jonka BKT asukasta kohden on unionin keskiarvoa pienempi ja joka sisällyttää päästöt kansallisesti määritettyihin panoksiinsa Pariisin sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

c)

kolmas maa on vähiten kehittynyt maa tai pieni kehittyvä saarivaltio, jonka BKT asukasta kohden on unionin keskiarvoa pienempi ja joka sisällyttää päästöt kansallisesti määritettyihin panoksiinsa Pariisin sopimuksen mukaisesti.

kolmas maa on vähiten kehittynyt maa tai pieni kehittyvä saarivaltio, jonka BKT asukasta kohden on unionin keskiarvoa pienempi ja joka sisällyttää päästöt kansallisesti määritettyihin panoksiinsa Pariisin sopimuksen mukaisesti.

Tarkistus 501

Tarkistus 501

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 ga b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 ga b artikla |
| | Valtamerirahasto |
| | 1.
     
  Perustetaan rahasto, jäljempänä ”valtamerirahasto”, josta tuetaan 4 kohdassa tarkoitettuja hankkeita ja investointeja. 75 prosenttia 3 g artiklassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista on käytettävä valtamerirahaston kautta. Lisäksi asetuksen (EU) .../... [FuelEU Maritime] 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot on osoitettava valtamerirahastoon ja käytettävä 4 kohdan mukaisesti. |
| | 2.
     
  Laivayhtiöt voivat maksaa valtamerirahastoon vuotuisen jäsenmaksun asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti edeltävältä kalenterivuodelta raportoitujen kokonaispäästöjensä perusteella, jotta voidaan vähentää hallinnollista taakkaa laivayhtiöiden osalta, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset sekä yritykset, jotka eivät toimi usein tämän direktiivin soveltamisalalla. Valtamerirahaston on palautettava päästöoikeuksia kollektiivisesti niiden laivayhtiöiden puolesta, jotka ovat sen jäseniä. Valtamerirahaston on vahvistettava viimeistään kunkin vuoden 28 päivänä helmikuuta päästötonnia kohden maksettava jäsenmaksu, jonka on oltava vähintään yhtä suuri kuin päästöoikeuksien korkein kirjattu ensi- tai jälkimarkkinoiden selvityshinta edeltävänä vuonna. |
| | 3.
     
  Unionin elin hallinnoi valtamerirahastoa keskitetysti. Valtamerirahaston hallintorakenteen on vastattava 10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti perustetun ilmastoinvestointirahaston hallintorakennetta ja sen avulla on varmistettava synergia tämän kanssa soveltaen tarvittaessa mainitussa artiklassa säädettyjä hallintoa ja tukea koskevia sääntöjä. Valtamerirahaston hallintorakenteen ja päätöksentekoprosessin on oltava avoimia ja osallistavia erityisesti painopistealojen, perusteiden ja avustusten myöntämismenettelyjen määrittelyn osalta. Asiaankuuluvilla sidosryhmillä on oltava asianmukainen neuvoa-antava rooli. Kaikki valtamerirahastosta tuettuja hankkeita ja investointeja koskevat tiedot sekä kaikki muut valtamerirahaston toimintaa koskevat olennaiset tiedot on asetettava julkisesti saataville. |
| | 4.
     
  Valtamerirahastosta myönnettävillä varoilla on tuettava siirtymää energiatehokkaaseen ja ilmastokestävään unionin meriliikennealaan, ja niitä on käytettävä seuraaviin liittyvien hankkeiden ja investointien tukemiseen: |
| | a) | alusten ja satamien energiatehokkuuden parantaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 ga b artikla

3 ga b artikla

Valtamerirahasto

Valtamerirahasto

1.
     
  Perustetaan rahasto, jäljempänä ”valtamerirahasto”, josta tuetaan 4 kohdassa tarkoitettuja hankkeita ja investointeja. 75 prosenttia 3 g artiklassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista on käytettävä valtamerirahaston kautta. Lisäksi asetuksen (EU) .../... [FuelEU Maritime] 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot on osoitettava valtamerirahastoon ja käytettävä 4 kohdan mukaisesti.

2.
     
  Laivayhtiöt voivat maksaa valtamerirahastoon vuotuisen jäsenmaksun asetuksen (EU) 2015/757 mukaisesti edeltävältä kalenterivuodelta raportoitujen kokonaispäästöjensä perusteella, jotta voidaan vähentää hallinnollista taakkaa laivayhtiöiden osalta, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset sekä yritykset, jotka eivät toimi usein tämän direktiivin soveltamisalalla. Valtamerirahaston on palautettava päästöoikeuksia kollektiivisesti niiden laivayhtiöiden puolesta, jotka ovat sen jäseniä. Valtamerirahaston on vahvistettava viimeistään kunkin vuoden 28 päivänä helmikuuta päästötonnia kohden maksettava jäsenmaksu, jonka on oltava vähintään yhtä suuri kuin päästöoikeuksien korkein kirjattu ensi- tai jälkimarkkinoiden selvityshinta edeltävänä vuonna.

3.
     
  Unionin elin hallinnoi valtamerirahastoa keskitetysti. Valtamerirahaston hallintorakenteen on vastattava 10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti perustetun ilmastoinvestointirahaston hallintorakennetta ja sen avulla on varmistettava synergia tämän kanssa soveltaen tarvittaessa mainitussa artiklassa säädettyjä hallintoa ja tukea koskevia sääntöjä. Valtamerirahaston hallintorakenteen ja päätöksentekoprosessin on oltava avoimia ja osallistavia erityisesti painopistealojen, perusteiden ja avustusten myöntämismenettelyjen määrittelyn osalta. Asiaankuuluvilla sidosryhmillä on oltava asianmukainen neuvoa-antava rooli. Kaikki valtamerirahastosta tuettuja hankkeita ja investointeja koskevat tiedot sekä kaikki muut valtamerirahaston toimintaa koskevat olennaiset tiedot on asetettava julkisesti saataville.

4.
     
  Valtamerirahastosta myönnettävillä varoilla on tuettava siirtymää energiatehokkaaseen ja ilmastokestävään unionin meriliikennealaan, ja niitä on käytettävä seuraaviin liittyvien hankkeiden ja investointien tukemiseen:

a)

a)

alusten ja satamien energiatehokkuuden parantaminen;

alusten ja satamien energiatehokkuuden parantaminen;

| b) | innovoivat teknologiat ja infrastruktuurit meriliikennealan hiilestä irrottamiseksi, myös lähimerenkulun ja satamien osalta, mukaan lukien liitännät sähköverkkoihin satamissa; |
| --- | --- |

b)

b)

innovoivat teknologiat ja infrastruktuurit meriliikennealan hiilestä irrottamiseksi, myös lähimerenkulun ja satamien osalta, mukaan lukien liitännät sähköverkkoihin satamissa;

innovoivat teknologiat ja infrastruktuurit meriliikennealan hiilestä irrottamiseksi, myös lähimerenkulun ja satamien osalta, mukaan lukien liitännät sähköverkkoihin satamissa;

| c) | uusiutuvasta energiasta tuotettujen kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten vedyn, sähköstä tuotettujen polttoaineiden ja ammoniakin, käyttöönotto, myös hiilen hinnanerosopimusten avulla; |
| --- | --- |

c)

c)

uusiutuvasta energiasta tuotettujen kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten vedyn, sähköstä tuotettujen polttoaineiden ja ammoniakin, käyttöönotto, myös hiilen hinnanerosopimusten avulla;

uusiutuvasta energiasta tuotettujen kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten vedyn, sähköstä tuotettujen polttoaineiden ja ammoniakin, käyttöönotto, myös hiilen hinnanerosopimusten avulla;

| d) | päästöttömät käyttövoimateknologiat, mukaan lukien tuuliteknologiat; |
| --- | --- |

d)

d)

päästöttömät käyttövoimateknologiat, mukaan lukien tuuliteknologiat;

päästöttömät käyttövoimateknologiat, mukaan lukien tuuliteknologiat;

| e) | tutkimus ja kehitys sekä kasvihuonekaasupäästöjä vähentävien teknologioiden ja mallien ensimmäinen teollinen soveltaminen, mukaan lukien jääluokitelluille aluksille ja jäisillä alueilla tapahtuvaan talvimerenkulkuun tarkoitetut innovoivat teknologiat ja polttoaineet; |
| --- | --- |

e)

e)

tutkimus ja kehitys sekä kasvihuonekaasupäästöjä vähentävien teknologioiden ja mallien ensimmäinen teollinen soveltaminen, mukaan lukien jääluokitelluille aluksille ja jäisillä alueilla tapahtuvaan talvimerenkulkuun tarkoitetut innovoivat teknologiat ja polttoaineet;

tutkimus ja kehitys sekä kasvihuonekaasupäästöjä vähentävien teknologioiden ja mallien ensimmäinen teollinen soveltaminen, mukaan lukien jääluokitelluille aluksille ja jäisillä alueilla tapahtuvaan talvimerenkulkuun tarkoitetut innovoivat teknologiat ja polttoaineet;

| f) | etusijalle asetetaan hankkeet, jotka edistävät innovaatiota alalla, kuten teknologiat, jotka hiilivapaaksi saattamisen lisäksi muun muassa vähentävät melusaasteen sekä ilman ja merten pilaantumisen riskiä; |
| --- | --- |

f)

f)

etusijalle asetetaan hankkeet, jotka edistävät innovaatiota alalla, kuten teknologiat, jotka hiilivapaaksi saattamisen lisäksi muun muassa vähentävät melusaasteen sekä ilman ja merten pilaantumisen riskiä;

etusijalle asetetaan hankkeet, jotka edistävät innovaatiota alalla, kuten teknologiat, jotka hiilivapaaksi saattamisen lisäksi muun muassa vähentävät melusaasteen sekä ilman ja merten pilaantumisen riskiä;

| g) | merenkulkualan oikeudenmukaisen siirtymän edistäminen nykyisten työntekijöiden koulutuksen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla ja valmistelemalla merenkulkualan uuden sukupolven työvoimaa. |
| --- | --- |

g)

g)

merenkulkualan oikeudenmukaisen siirtymän edistäminen nykyisten työntekijöiden koulutuksen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla ja valmistelemalla merenkulkualan uuden sukupolven työvoimaa.

merenkulkualan oikeudenmukaisen siirtymän edistäminen nykyisten työntekijöiden koulutuksen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla ja valmistelemalla merenkulkualan uuden sukupolven työvoimaa.

Valtamerirahastosta on käytettävä 15 prosenttia tukemaan ilmaston lämpenemisestä kärsivien meriekosysteemien, kuten suojeltujen merialueiden, suojelua, ennallistamista ja parempaa hoitoa ja edistämään monialaista kestävää sinistä taloutta, kuten uusiutuvaa merienergiaa.

Valtamerirahastosta on käytettävä 15 prosenttia tukemaan ilmaston lämpenemisestä kärsivien meriekosysteemien, kuten suojeltujen merialueiden, suojelua, ennallistamista ja parempaa hoitoa ja edistämään monialaista kestävää sinistä taloutta, kuten uusiutuvaa merienergiaa.

Kaikki valtamerirahastosta tukea saaneet investoinnit on julkistettava, ja niiden on oltava johdonmukaisia tämän direktiivin tavoitteiden kanssa.

Kaikki valtamerirahastosta tukea saaneet investoinnit on julkistettava, ja niiden on oltava johdonmukaisia tämän direktiivin tavoitteiden kanssa.

5.
     
  Valtamerirahastosta annettava rahoitus on myönnettävä seuraavien mukaisesti:

| a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852

   (*)

  17 artiklassa vahvistettu ”ei merkittävää haittaa” -periaate; |
| --- | --- |

a)

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852

   (*)

  17 artiklassa vahvistettu ”ei merkittävää haittaa” -periaate;

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852

*

17 artiklassa vahvistettu ”ei merkittävää haittaa” -periaate;

| b) | asetuksen (EU) 2020/852 18 artiklassa säädetyt vähimmäistason suojatoimet. |
| --- | --- |

b)

b)

asetuksen (EU) 2020/852 18 artiklassa säädetyt vähimmäistason suojatoimet.

asetuksen (EU) 2020/852 18 artiklassa säädetyt vähimmäistason suojatoimet.

6.
     
  Komissio tekee yhteistyötä kolmansien maiden kanssa sen selvittämiseksi, miten nekin voisivat hyödyntää valtamerirahastoa. Valtamerirahastosta on asetettava vastaava osa sellaisten unionin ulkopuolisten maiden ja erityisesti vähiten kehittyneiden maiden ja pienten kehittyvien saarivaltioiden käyttöön, joiden matkoista, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta tai päättyvät tällaiseen satamaan, 100 prosenttia katetaan toimenpiteillä, joiden tarkoituksena on ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja näiden maiden meriliikennealan päästöjen vähentäminen.

7.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä tämän artiklan täytäntöönpanon osalta. Komissio toteuttaa valtamerirahastoa täytäntöön pannessaan kaikki asianmukaiset toimenpiteet Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092

   (**)

  mukaisesti varmistaakseen varojen suojelun valtamerirahastosta tuettujen toimenpiteiden ja investointien osalta, jos jäsenvaltioissa ei noudateta oikeusvaltioperiaatetta. Komissio tarjoaa tätä varten vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan järjestelmän ja pyrkii perimään takaisin aiheettomasti maksetut tai virheellisesti käytetyt määrät.

Tarkistus 502

Tarkistus 502

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 gd a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 gd a artikla




  Sopimusjärjestelyt




  Jos lopullisen vastuun polttoaineen ostosta tai aluksen toiminnasta ottaa sopimusjärjestelyn nojalla muu yhteisö kuin laivayhtiö, kyseinen yhteisö on sopimusjärjestelyn perusteella vastuussa tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden noudattamisesta aiheutuvien kustannusten kattamisesta.




  Tässä artiklassa ”aluksen toiminnalla” tarkoitetaan aluksen kuljettaman lastin tai sen reitin ja nopeuden määrittämistä.




  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että laivayhtiöllä on asianmukaiset ja tehokkaat keinot tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen kustannusten perimiseksi takaisin 16 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 gd a artikla

Sopimusjärjestelyt

Jos lopullisen vastuun polttoaineen ostosta tai aluksen toiminnasta ottaa sopimusjärjestelyn nojalla muu yhteisö kuin laivayhtiö, kyseinen yhteisö on sopimusjärjestelyn perusteella vastuussa tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden noudattamisesta aiheutuvien kustannusten kattamisesta.

Tässä artiklassa ”aluksen toiminnalla” tarkoitetaan aluksen kuljettaman lastin tai sen reitin ja nopeuden määrittämistä.

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että laivayhtiöllä on asianmukaiset ja tehokkaat keinot tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen kustannusten perimiseksi takaisin 16 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 503

Tarkistus 503

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 ge artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio harkitsee mahdollisia muutoksia, jotka liittyvät maailmanlaajuiseen markkinaperusteiseen toimenpiteeseen, joka Kansainvälisen merenkulkujärjestön on määrä hyväksyä ja jonka tavoitteena on meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen. Jos tämä toimenpide hyväksytään, ja joka tapauksessa ennen vuoden 2028 maailmanlaajuista tilannekatsausta ja viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2028, komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se tarkastelee kyseistä toimenpidettä. Komissio voi tehdä kertomuksen jälkeen tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin muuttamisesta. | 1.   Komissio harkitsee mahdollisia muutoksia, jotka liittyvät maailmanlaajuiseen markkinaperusteiseen toimenpiteeseen, joka Kansainvälisen merenkulkujärjestön
  (IMO)
  on määrä hyväksyä ja jonka tavoitteena on meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen. Jos tämä toimenpide hyväksytään, ja joka tapauksessa ennen vuoden 2028 maailmanlaajuista tilannekatsausta ja viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2028, komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se tarkastelee kyseistä toimenpidettä. Komissio voi tehdä kertomuksen jälkeen tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin muuttamisesta. |
| | Komissio, jota tukee ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta, esittää 12 kuukauden kuluessa tällaisen toimenpiteen hyväksymisestä ja ennen sen käyttöön ottamista, joka tapauksessa ennen vuoden 2028 maailmanlaajuista tilannekatsausta ja viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2028, Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se tarkastelee kyseistä toimenpidettä. |
| | Kertomuksessa tarkastellaan IMOn päätöksen kohteena olevien toimenpiteiden kunnianhimoisuutta ja yleistä tinkimättömyyttä ympäristön kannalta, mukaan lukien se, kuinka hyvin niissä pyritään saavuttamaan Pariisin sopimuksen tavoite maapallon keskilämpötilan nousun rajoittamisesta 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin verrattuna, unionin koko talouden laajuinen kasvihuonekaasupäästöjen vuoden 2030 vähennystavoite ja asetuksessa (EU) 2021/1119 säädetty ilmastoneutraaliustavoite, ja verrataan näiden toimenpiteiden yleistä tinkimättömyyttä ympäristön kannalta EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisen yleiseen tinkimättömyyteen ympäristön kannalta, kun sitä sovelletaan tässä direktiivissä säädettyjen sääntöjen mukaisesti. |
| | Kertomuksessa on otettava huomioon kyseisiin maailmanlaajuisiin toimenpiteisiin osallistumisen taso, niiden täytäntöönpanokelpoisuus, avoimuus, noudattamatta jättämisestä määrättävät seuraamukset, yleiseen palautteeseen liittyvät menettelyt, päästöjen tarkkailu, raportointi ja todentaminen, rekisterit ja vastuuvelvollisuus. |
| | Komissio seuraa myös kielteisiä vaikutuksia, jotka koskevat muun muassa mahdollista kuljetuskustannusten nousua, markkinavääristymiä ja muutoksia satamaliikenteessä, kuten satamien välttelyä ja jälleenlaivauskeskusten siirtymistä, meriliikennealan yleistä kilpailukykyä jäsenvaltioissa ja erityisesti sellaisiin meriliikennepalveluihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia, jotka tarjoavat ”alueellisen jatkuvuuden” kannalta välttämättömiä palveluja. |
| | Siinä tapauksessa, että hyväksytään tällainen maailmanlaajuinen markkinaperusteinen toimenpide, jonka tavoitteena on meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen Pariisin sopimuksen mukaisesti ja vähintään tasolle, joka vastaa tämän direktiivin nojalla toteutetuista unionin toimenpiteistä johtuvaa tasoa, komissio voi tarvittaessa liittää kertomukseen lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin muuttamisesta ja sen sovittamisesta yhteen maailmanlaajuisella tasolla toteutettavien toimenpiteiden kanssa tunnustaen unionin täysivaltaisuuden sen kansainvälisen meriliikenteen matkoista aiheutuvien päästöjen sääntelyssä Pariisin sopimuksen velvoitteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio harkitsee mahdollisia muutoksia, jotka liittyvät maailmanlaajuiseen markkinaperusteiseen toimenpiteeseen, joka Kansainvälisen merenkulkujärjestön on määrä hyväksyä ja jonka tavoitteena on meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen. Jos tämä toimenpide hyväksytään, ja joka tapauksessa ennen vuoden 2028 maailmanlaajuista tilannekatsausta ja viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2028, komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se tarkastelee kyseistä toimenpidettä. Komissio voi tehdä kertomuksen jälkeen tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin muuttamisesta.

1.   Komissio harkitsee mahdollisia muutoksia, jotka liittyvät maailmanlaajuiseen markkinaperusteiseen toimenpiteeseen, joka Kansainvälisen merenkulkujärjestön
  (IMO)
  on määrä hyväksyä ja jonka tavoitteena on meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen. Jos tämä toimenpide hyväksytään, ja joka tapauksessa ennen vuoden 2028 maailmanlaajuista tilannekatsausta ja viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2028, komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se tarkastelee kyseistä toimenpidettä. Komissio voi tehdä kertomuksen jälkeen tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin muuttamisesta.

Komissio, jota tukee ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta, esittää 12 kuukauden kuluessa tällaisen toimenpiteen hyväksymisestä ja ennen sen käyttöön ottamista, joka tapauksessa ennen vuoden 2028 maailmanlaajuista tilannekatsausta ja viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2028, Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se tarkastelee kyseistä toimenpidettä.

Komissio, jota tukee ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta, esittää 12 kuukauden kuluessa tällaisen toimenpiteen hyväksymisestä ja ennen sen käyttöön ottamista, joka tapauksessa ennen vuoden 2028 maailmanlaajuista tilannekatsausta ja viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2028, Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se tarkastelee kyseistä toimenpidettä.

Kertomuksessa tarkastellaan IMOn päätöksen kohteena olevien toimenpiteiden kunnianhimoisuutta ja yleistä tinkimättömyyttä ympäristön kannalta, mukaan lukien se, kuinka hyvin niissä pyritään saavuttamaan Pariisin sopimuksen tavoite maapallon keskilämpötilan nousun rajoittamisesta 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin verrattuna, unionin koko talouden laajuinen kasvihuonekaasupäästöjen vuoden 2030 vähennystavoite ja asetuksessa (EU) 2021/1119 säädetty ilmastoneutraaliustavoite, ja verrataan näiden toimenpiteiden yleistä tinkimättömyyttä ympäristön kannalta EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisen yleiseen tinkimättömyyteen ympäristön kannalta, kun sitä sovelletaan tässä direktiivissä säädettyjen sääntöjen mukaisesti.

Kertomuksessa tarkastellaan IMOn päätöksen kohteena olevien toimenpiteiden kunnianhimoisuutta ja yleistä tinkimättömyyttä ympäristön kannalta, mukaan lukien se, kuinka hyvin niissä pyritään saavuttamaan Pariisin sopimuksen tavoite maapallon keskilämpötilan nousun rajoittamisesta 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin verrattuna, unionin koko talouden laajuinen kasvihuonekaasupäästöjen vuoden 2030 vähennystavoite ja asetuksessa (EU) 2021/1119 säädetty ilmastoneutraaliustavoite, ja verrataan näiden toimenpiteiden yleistä tinkimättömyyttä ympäristön kannalta EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisen yleiseen tinkimättömyyteen ympäristön kannalta, kun sitä sovelletaan tässä direktiivissä säädettyjen sääntöjen mukaisesti.

Kertomuksessa on otettava huomioon kyseisiin maailmanlaajuisiin toimenpiteisiin osallistumisen taso, niiden täytäntöönpanokelpoisuus, avoimuus, noudattamatta jättämisestä määrättävät seuraamukset, yleiseen palautteeseen liittyvät menettelyt, päästöjen tarkkailu, raportointi ja todentaminen, rekisterit ja vastuuvelvollisuus.

Kertomuksessa on otettava huomioon kyseisiin maailmanlaajuisiin toimenpiteisiin osallistumisen taso, niiden täytäntöönpanokelpoisuus, avoimuus, noudattamatta jättämisestä määrättävät seuraamukset, yleiseen palautteeseen liittyvät menettelyt, päästöjen tarkkailu, raportointi ja todentaminen, rekisterit ja vastuuvelvollisuus.

Komissio seuraa myös kielteisiä vaikutuksia, jotka koskevat muun muassa mahdollista kuljetuskustannusten nousua, markkinavääristymiä ja muutoksia satamaliikenteessä, kuten satamien välttelyä ja jälleenlaivauskeskusten siirtymistä, meriliikennealan yleistä kilpailukykyä jäsenvaltioissa ja erityisesti sellaisiin meriliikennepalveluihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia, jotka tarjoavat ”alueellisen jatkuvuuden” kannalta välttämättömiä palveluja.

Komissio seuraa myös kielteisiä vaikutuksia, jotka koskevat muun muassa mahdollista kuljetuskustannusten nousua, markkinavääristymiä ja muutoksia satamaliikenteessä, kuten satamien välttelyä ja jälleenlaivauskeskusten siirtymistä, meriliikennealan yleistä kilpailukykyä jäsenvaltioissa ja erityisesti sellaisiin meriliikennepalveluihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia, jotka tarjoavat ”alueellisen jatkuvuuden” kannalta välttämättömiä palveluja.

Siinä tapauksessa, että hyväksytään tällainen maailmanlaajuinen markkinaperusteinen toimenpide, jonka tavoitteena on meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen Pariisin sopimuksen mukaisesti ja vähintään tasolle, joka vastaa tämän direktiivin nojalla toteutetuista unionin toimenpiteistä johtuvaa tasoa, komissio voi tarvittaessa liittää kertomukseen lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin muuttamisesta ja sen sovittamisesta yhteen maailmanlaajuisella tasolla toteutettavien toimenpiteiden kanssa tunnustaen unionin täysivaltaisuuden sen kansainvälisen meriliikenteen matkoista aiheutuvien päästöjen sääntelyssä Pariisin sopimuksen velvoitteiden mukaisesti.

Siinä tapauksessa, että hyväksytään tällainen maailmanlaajuinen markkinaperusteinen toimenpide, jonka tavoitteena on meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen Pariisin sopimuksen mukaisesti ja vähintään tasolle, joka vastaa tämän direktiivin nojalla toteutetuista unionin toimenpiteistä johtuvaa tasoa, komissio voi tarvittaessa liittää kertomukseen lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin muuttamisesta ja sen sovittamisesta yhteen maailmanlaajuisella tasolla toteutettavien toimenpiteiden kanssa tunnustaen unionin täysivaltaisuuden sen kansainvälisen meriliikenteen matkoista aiheutuvien päästöjen sääntelyssä Pariisin sopimuksen velvoitteiden mukaisesti.

Tarkistus 504

Tarkistus 504

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 ge artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio seuraa tämän luvun täytäntöönpanoa ja mahdollisia suuntauksia sellaisten laivayhtiöiden osalta, jotka pyrkivät välttämään tämän direktiivin vaatimusten noudattamista. Komissio ehdottaa tarvittaessa toimenpiteitä
  tällaisen välttelyn
  estämiseksi.” | 2.   Komissio seuraa tämän luvun täytäntöönpanoa ja mahdollisia suuntauksia sellaisten laivayhtiöiden osalta, jotka pyrkivät välttämään tämän direktiivin vaatimusten noudattamista
  , ja antaa tästä joka toinen vuosi kertomuksen vuodesta ... [tämän muutosdirektiivin voimaantuloa seuraavasta vuodesta] alkaen. Komissio seuraa myös kielteisiä vaikutuksia, jotka koskevat muun muassa mahdollista kuljetuskustannusten nousua, markkinavääristymiä ja muutoksia satamaliikenteessä, kuten satamien välttelyä ja jälleenlaivauskeskusten siirtymistä, meriliikennealan yleistä kilpailukykyä jäsenvaltioissa ja erityisesti sellaisiin meriliikennepalveluihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia, jotka tarjoavat ”alueellisen jatkuvuuden” kannalta välttämättömiä palveluja.
  Komissio ehdottaa tarvittaessa toimenpiteitä
  mahdollisten kielteisten vaikutusten tai tämän direktiivin vaatimusten kiertämisen
  estämiseksi.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Komissio seuraa tämän luvun täytäntöönpanoa ja mahdollisia suuntauksia sellaisten laivayhtiöiden osalta, jotka pyrkivät välttämään tämän direktiivin vaatimusten noudattamista. Komissio ehdottaa tarvittaessa toimenpiteitä
  tällaisen välttelyn
  estämiseksi.”

2.   Komissio seuraa tämän luvun täytäntöönpanoa ja mahdollisia suuntauksia sellaisten laivayhtiöiden osalta, jotka pyrkivät välttämään tämän direktiivin vaatimusten noudattamista
  , ja antaa tästä joka toinen vuosi kertomuksen vuodesta ... [tämän muutosdirektiivin voimaantuloa seuraavasta vuodesta] alkaen. Komissio seuraa myös kielteisiä vaikutuksia, jotka koskevat muun muassa mahdollista kuljetuskustannusten nousua, markkinavääristymiä ja muutoksia satamaliikenteessä, kuten satamien välttelyä ja jälleenlaivauskeskusten siirtymistä, meriliikennealan yleistä kilpailukykyä jäsenvaltioissa ja erityisesti sellaisiin meriliikennepalveluihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia, jotka tarjoavat ”alueellisen jatkuvuuden” kannalta välttämättömiä palveluja.
  Komissio ehdottaa tarvittaessa toimenpiteitä
  mahdollisten kielteisten vaikutusten tai tämän direktiivin vaatimusten kiertämisen
  estämiseksi.”

Tarkistus 505

Tarkistus 505

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 ge a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 ge a artikla




  Poiketen siitä, mitä 3 g artiklan 1 kohdassa säädetään, jos jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattoman sataman välinen etäisyys on alle 300 meripeninkulmaa, päästöoikeuksien jakamista ja palauttamista koskevia vaatimuksia sovelletaan meriliikennetoiminnassa 100 prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan, mukaan luettuina jälleenlaivaussatamat, ja 100 prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta, mukaan luettuina jälleenlaivaussatamat, ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 ge a artikla

Poiketen siitä, mitä 3 g artiklan 1 kohdassa säädetään, jos jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan sataman ja jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattoman sataman välinen etäisyys on alle 300 meripeninkulmaa, päästöoikeuksien jakamista ja palauttamista koskevia vaatimuksia sovelletaan meriliikennetoiminnassa 100 prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomaan satamaan, mukaan luettuina jälleenlaivaussatamat, ja 100 prosenttiin sellaisten alusten päästöistä, jotka tekevät matkoja, jotka alkavat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuulumattomasta satamasta, mukaan luettuina jälleenlaivaussatamat, ja päättyvät jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan.

Tarkistus 506/rev

Tarkistus 506/rev

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

3 h artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”3 h artikla | ”3 h artikla |
| Soveltamisala | Soveltamisala |
| Tämän luvun säännöksiä sovelletaan muuhun liitteessä I tarkoitettuun toimintaan kuin ilmailutoimintaan ja meriliikennetoimintaan liittyvien kasvihuonekaasujen päästölupien ja päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen.” | 1.
     Tämän luvun säännöksiä sovelletaan muuhun liitteessä I tarkoitettuun toimintaan kuin ilmailutoimintaan ja meriliikennetoimintaan liittyvien kasvihuonekaasujen päästölupien ja päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen. |
| | 1 a.
     
  Tämän luvun säännöksiä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2026 kasvihuonekaasujen päästölupiin sekä päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen yhdyskuntajätteen polttolaitoksille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2008/98/EY 4 artiklan säännösten soveltamista. |
| | 1 b.
     
  Komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se tarkastelee yhdyskuntajätteen polttolaitosten EU:n päästökauppajärjestelmään sisällyttämisen mahdollisia vaikutuksia jätteen loppusijoitukseen kaatopaikoille liittyvään poikkeamaan unionissa sekä jätteiden vientiin kolmansiin maihin. |
| | Tässä kertomuksessa komissio arvioi myös, onko EU:n päästökauppajärjestelmään mahdollista sisällyttää muita jätehuollon prosesseja, erityisesti unionin kaatopaikkoja, jotka aiheuttavat metaani- ja typpioksiduulipäästöjä. |
| | Komissio liittää tähän kertomukseen tapauksen mukaan lainsäädäntöehdotuksen, erityisesti jos on olemassa vajaakapasiteettia, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen vaikutusten ehkäisemiseksi ja toisessa alakohdassa tarkoitettujen prosessien sisällyttämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmään.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”3 h artikla

”3 h artikla

Soveltamisala

Soveltamisala

Tämän luvun säännöksiä sovelletaan muuhun liitteessä I tarkoitettuun toimintaan kuin ilmailutoimintaan ja meriliikennetoimintaan liittyvien kasvihuonekaasujen päästölupien ja päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen.”

1.
     Tämän luvun säännöksiä sovelletaan muuhun liitteessä I tarkoitettuun toimintaan kuin ilmailutoimintaan ja meriliikennetoimintaan liittyvien kasvihuonekaasujen päästölupien ja päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen.

1 a.
     
  Tämän luvun säännöksiä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2026 kasvihuonekaasujen päästölupiin sekä päästöoikeuksien jakamiseen ja myöntämiseen yhdyskuntajätteen polttolaitoksille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2008/98/EY 4 artiklan säännösten soveltamista.

1 b.
     
  Komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se tarkastelee yhdyskuntajätteen polttolaitosten EU:n päästökauppajärjestelmään sisällyttämisen mahdollisia vaikutuksia jätteen loppusijoitukseen kaatopaikoille liittyvään poikkeamaan unionissa sekä jätteiden vientiin kolmansiin maihin.

Tässä kertomuksessa komissio arvioi myös, onko EU:n päästökauppajärjestelmään mahdollista sisällyttää muita jätehuollon prosesseja, erityisesti unionin kaatopaikkoja, jotka aiheuttavat metaani- ja typpioksiduulipäästöjä.

Tässä kertomuksessa komissio arvioi myös, onko EU:n päästökauppajärjestelmään mahdollista sisällyttää muita jätehuollon prosesseja, erityisesti unionin kaatopaikkoja, jotka aiheuttavat metaani- ja typpioksiduulipäästöjä.

Komissio liittää tähän kertomukseen tapauksen mukaan lainsäädäntöehdotuksen, erityisesti jos on olemassa vajaakapasiteettia, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen vaikutusten ehkäisemiseksi ja toisessa alakohdassa tarkoitettujen prosessien sisällyttämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmään.”

Komissio liittää tähän kertomukseen tapauksen mukaan lainsäädäntöehdotuksen, erityisesti jos on olemassa vajaakapasiteettia, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen vaikutusten ehkäisemiseksi ja toisessa alakohdassa tarkoitettujen prosessien sisällyttämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmään.”

Tarkistus 677

Tarkistus 677

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

9 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| [Tämän muutoksen voimaantuloa seuraavana vuonna] koko unionin päästöoikeuksien määrää vähennetään [-- miljoonalla päästöoikeudella
  (määritellään sen mukaan, mikä on voimaantulopäivä)]
  .
  Samana vuonna
  koko unionin meriliikenteen päästöoikeuksien määrää kasvatetaan
  79
  miljoonalla päästöoikeudella. Vuodesta
  [lisätään tämän muutoksen voimaantuloa seuraava vuosi]
  alkaen lineaarinen vähennyskerroin on 4,2 prosenttia. Komissio julkaisee koko unionin päästöoikeuksien määrän kolmen kuukauden kuluessa [lisätään päivämäärä, jona muutos tulee voimaan]. | [Tämän muutoksen voimaantuloa seuraavana vuonna] koko unionin päästöoikeuksien määrää vähennetään
  70
  miljoonalla päästöoikeudella
  . Vuonna 2026 koko unionin päästöoikeuksien määrää vähennetään 50 miljoonalla päästöoikeudella
  .
  Vuonna [lisätään tämän muutoksen voimaantuloa seuraava vuosi]
  koko unionin meriliikenteen päästöoikeuksien määrää kasvatetaan
  [päästöoikeuksien määrä, joka vastaa 3 g artiklassa säädettyä EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamista meriliikennetoimintaan]
  miljoonalla päästöoikeudella. Vuodesta
  2024 alkaen lineaarinen vähennyskerroin on 4,4  prosenttia vuoden 2025 loppuun saakka. Vuodesta 2026 alkaen lineaarinen vähennyskerroin on 4,5  prosenttia. Vuodesta 2029 alkaen lineaarinen vähennyskerroin on 4,6
   prosenttia. Komissio julkaisee koko unionin päästöoikeuksien määrän kolmen kuukauden kuluessa [lisätään päivämäärä, jona muutos tulee voimaan]. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

[Tämän muutoksen voimaantuloa seuraavana vuonna] koko unionin päästöoikeuksien määrää vähennetään [-- miljoonalla päästöoikeudella
  (määritellään sen mukaan, mikä on voimaantulopäivä)]
  .
  Samana vuonna
  koko unionin meriliikenteen päästöoikeuksien määrää kasvatetaan
  79
  miljoonalla päästöoikeudella. Vuodesta
  [lisätään tämän muutoksen voimaantuloa seuraava vuosi]
  alkaen lineaarinen vähennyskerroin on 4,2 prosenttia. Komissio julkaisee koko unionin päästöoikeuksien määrän kolmen kuukauden kuluessa [lisätään päivämäärä, jona muutos tulee voimaan].

(määritellään sen mukaan, mikä on voimaantulopäivä)]

Samana vuonna

79

[lisätään tämän muutoksen voimaantuloa seuraava vuosi]

[Tämän muutoksen voimaantuloa seuraavana vuonna] koko unionin päästöoikeuksien määrää vähennetään
  70
  miljoonalla päästöoikeudella
  . Vuonna 2026 koko unionin päästöoikeuksien määrää vähennetään 50 miljoonalla päästöoikeudella
  .
  Vuonna [lisätään tämän muutoksen voimaantuloa seuraava vuosi]
  koko unionin meriliikenteen päästöoikeuksien määrää kasvatetaan
  [päästöoikeuksien määrä, joka vastaa 3 g artiklassa säädettyä EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamista meriliikennetoimintaan]
  miljoonalla päästöoikeudella. Vuodesta
  2024 alkaen lineaarinen vähennyskerroin on 4,4  prosenttia vuoden 2025 loppuun saakka. Vuodesta 2026 alkaen lineaarinen vähennyskerroin on 4,5  prosenttia. Vuodesta 2029 alkaen lineaarinen vähennyskerroin on 4,6
   prosenttia. Komissio julkaisee koko unionin päästöoikeuksien määrän kolmen kuukauden kuluessa [lisätään päivämäärä, jona muutos tulee voimaan].

70

. Vuonna 2026 koko unionin päästöoikeuksien määrää vähennetään 50 miljoonalla päästöoikeudella

Vuonna [lisätään tämän muutoksen voimaantuloa seuraava vuosi]

[päästöoikeuksien määrä, joka vastaa 3 g artiklassa säädettyä EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamista meriliikennetoimintaan]

2024 alkaen lineaarinen vähennyskerroin on 4,4  prosenttia vuoden 2025 loppuun saakka. Vuodesta 2026 alkaen lineaarinen vähennyskerroin on 4,5  prosenttia. Vuodesta 2029 alkaen lineaarinen vähennyskerroin on 4,6

Tarkistus 508

Tarkistus 508

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

9 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Tammikuun 1 päivästä 2026 koko unionin päästöoikeuksien määrää lisätään, jotta voidaan ottaa huomioon yhdyskuntajätteen polttolaitosten sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään. Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan koko unionin päästöoikeuksien määrän lisäys, jotta voidaan ottaa huomioon yhdyskuntajätteen polttolaitosten sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tammikuun 1 päivästä 2026 koko unionin päästöoikeuksien määrää lisätään, jotta voidaan ottaa huomioon yhdyskuntajätteen polttolaitosten sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään. Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan koko unionin päästöoikeuksien määrän lisäys, jotta voidaan ottaa huomioon yhdyskuntajätteen polttolaitosten sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tammikuun 1 päivästä 2026 koko unionin päästöoikeuksien määrää lisätään, jotta voidaan ottaa huomioon yhdyskuntajätteen polttolaitosten sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään. Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan koko unionin päästöoikeuksien määrän lisäys, jotta voidaan ottaa huomioon yhdyskuntajätteen polttolaitosten sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 509

Tarkistus 509

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lisäksi modernisaatiorahastoa varten huutokaupataan 2,5 prosenttia päästöoikeuksien kokonaismäärästä vuosien
  [direktiivin voimaantuloa seuraava vuosi]
  ja 2030 välisenä aikana. Tämän päästöoikeuksien määrän edunsaajajäsenvaltioita ovat ne jäsenvaltiot, joiden BKT asukasta kohden markkinahintoina oli alle 65 prosenttia unionin keskiarvosta vuosina 2016–2018. Tätä päästöoikeuksien määrää vastaavat varat jaetaan liitteessä II b olevan B osan mukaisesti.” | Lisäksi modernisaatiorahastoa varten huutokaupataan 2,5 prosenttia päästöoikeuksien kokonaismäärästä vuosien
  2024
  ja 2030 välisenä aikana. Tämän päästöoikeuksien määrän edunsaajajäsenvaltioita ovat ne jäsenvaltiot, joiden BKT asukasta kohden markkinahintoina oli alle 65 prosenttia unionin keskiarvosta vuosina 2016–2018. Tätä päästöoikeuksien määrää vastaavat varat jaetaan liitteessä II b olevan B osan mukaisesti.
  Tässä alakohdassa tarkoitettu päästöoikeuksien lisämäärä on tarvittaessa käytettävä myös rahoittamaan edunsaajajäsenvaltioiden ja niitä ympäröivien alhaisen kasvun raja-alueiden välisiä rajatylittäviä hankkeita. |
| | Lisäksi 10 a artiklan 8 kohdan nojalla perustetun ilmastoinvestointirahaston käyttöön asetetaan 0,5  prosenttia päästöoikeuksien kokonaismäärästä vuosien ... [tämän muutosdirektiivin voimaantuloa seuraava vuosi] ja 2030 välisenä aikana.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lisäksi modernisaatiorahastoa varten huutokaupataan 2,5 prosenttia päästöoikeuksien kokonaismäärästä vuosien
  [direktiivin voimaantuloa seuraava vuosi]
  ja 2030 välisenä aikana. Tämän päästöoikeuksien määrän edunsaajajäsenvaltioita ovat ne jäsenvaltiot, joiden BKT asukasta kohden markkinahintoina oli alle 65 prosenttia unionin keskiarvosta vuosina 2016–2018. Tätä päästöoikeuksien määrää vastaavat varat jaetaan liitteessä II b olevan B osan mukaisesti.”

[direktiivin voimaantuloa seuraava vuosi]

Lisäksi modernisaatiorahastoa varten huutokaupataan 2,5 prosenttia päästöoikeuksien kokonaismäärästä vuosien
  2024
  ja 2030 välisenä aikana. Tämän päästöoikeuksien määrän edunsaajajäsenvaltioita ovat ne jäsenvaltiot, joiden BKT asukasta kohden markkinahintoina oli alle 65 prosenttia unionin keskiarvosta vuosina 2016–2018. Tätä päästöoikeuksien määrää vastaavat varat jaetaan liitteessä II b olevan B osan mukaisesti.
  Tässä alakohdassa tarkoitettu päästöoikeuksien lisämäärä on tarvittaessa käytettävä myös rahoittamaan edunsaajajäsenvaltioiden ja niitä ympäröivien alhaisen kasvun raja-alueiden välisiä rajatylittäviä hankkeita.

2024

Tässä alakohdassa tarkoitettu päästöoikeuksien lisämäärä on tarvittaessa käytettävä myös rahoittamaan edunsaajajäsenvaltioiden ja niitä ympäröivien alhaisen kasvun raja-alueiden välisiä rajatylittäviä hankkeita.

Lisäksi 10 a artiklan 8 kohdan nojalla perustetun ilmastoinvestointirahaston käyttöön asetetaan 0,5  prosenttia päästöoikeuksien kokonaismäärästä vuosien ... [tämän muutosdirektiivin voimaantuloa seuraava vuosi] ja 2030 välisenä aikana.”

Lisäksi 10 a artiklan 8 kohdan nojalla perustetun ilmastoinvestointirahaston käyttöön asetetaan 0,5  prosenttia päästöoikeuksien kokonaismäärästä vuosien ... [tämän muutosdirektiivin voimaantuloa seuraava vuosi] ja 2030 välisenä aikana.”

Tarkistus 510

Tarkistus 510

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”3.   Jäsenvaltioiden on määritettävä päästöoikeuksien huutokaupasta saatujen tulojen käyttö, lukuun ottamatta tuloja, jotka on todettu SEUT-sopimuksen 311 artiklan 3 kohdan mukaisiksi omiksi varoiksi ja otettu unionin talousarvioon. Jäsenvaltioiden on käytettävä 2 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saadut tulot, lukuun ottamatta tuloja, jotka käytetään 10 a artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen välillisten hiilidioksidikustannusten korvaamiseen, yhteen tai useampaan seuraavista tarkoituksista:” | ”3.   Jäsenvaltioiden on määritettävä päästöoikeuksien huutokaupasta saatujen tulojen käyttö, lukuun ottamatta tuloja, jotka on todettu SEUT-sopimuksen 311 artiklan 3 kohdan mukaisiksi omiksi varoiksi ja otettu unionin talousarvioon
  yleisinä tuloina. Unionin talousarvioon kertyvien tulojen on oltava yleiskatteisuuden periaatteen mukaisia neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053

   (*3)

  7 artiklan mukaisesti
  . Jäsenvaltioiden on käytettävä 2 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saadut tulot [, lukuun ottamatta tuloja, jotka käytetään 10 a artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen välillisten hiilidioksidikustannusten korvaamiseen,] yhteen tai useampaan seuraavista tarkoituksista: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”3.   Jäsenvaltioiden on määritettävä päästöoikeuksien huutokaupasta saatujen tulojen käyttö, lukuun ottamatta tuloja, jotka on todettu SEUT-sopimuksen 311 artiklan 3 kohdan mukaisiksi omiksi varoiksi ja otettu unionin talousarvioon. Jäsenvaltioiden on käytettävä 2 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saadut tulot, lukuun ottamatta tuloja, jotka käytetään 10 a artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen välillisten hiilidioksidikustannusten korvaamiseen, yhteen tai useampaan seuraavista tarkoituksista:”

”3.   Jäsenvaltioiden on määritettävä päästöoikeuksien huutokaupasta saatujen tulojen käyttö, lukuun ottamatta tuloja, jotka on todettu SEUT-sopimuksen 311 artiklan 3 kohdan mukaisiksi omiksi varoiksi ja otettu unionin talousarvioon
  yleisinä tuloina. Unionin talousarvioon kertyvien tulojen on oltava yleiskatteisuuden periaatteen mukaisia neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053

   (*3)

  7 artiklan mukaisesti
  . Jäsenvaltioiden on käytettävä 2 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saadut tulot [, lukuun ottamatta tuloja, jotka käytetään 10 a artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen välillisten hiilidioksidikustannusten korvaamiseen,] yhteen tai useampaan seuraavista tarkoituksista:

Tarkistus 511

Tarkistus 511

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – b a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b–f alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | Korvataan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b–f alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

Korvataan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b–f alakohta seuraavasti:

Korvataan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b–f alakohta seuraavasti:

| b) | uusiutuvien energiamuotojen kehittäminen, jotta voidaan täyttää uusiutuvista lähteistä tuotettua energiaa koskeva unionin sitoumus, ja muiden turvalliseen ja kestävään vähähiiliseen talouteen siirtymistä edistävien teknologioiden kehittäminen sekä energiatehokkuuden tehostamista asiaan kuuluvissa säädöksissä sovituilla tasoilla koskevan unionin sitoumuksen täyttämisen edistäminen; |
| --- | --- |

b)

uusiutuvien energiamuotojen kehittäminen, jotta voidaan täyttää uusiutuvista lähteistä tuotettua energiaa koskeva unionin sitoumus, ja muiden turvalliseen ja kestävään vähähiiliseen talouteen siirtymistä edistävien teknologioiden kehittäminen sekä energiatehokkuuden tehostamista asiaan kuuluvissa säädöksissä sovituilla tasoilla koskevan unionin sitoumuksen täyttämisen edistäminen;

| ”b) | uusiutuvien energiamuotojen
  ja sähkönsiirtoverkkojen
  kehittäminen, jotta voidaan täyttää uusiutuvista lähteistä tuotettua energiaa koskeva unionin sitoumus
  ja yhteenliitettävyyttä koskevat unionin tavoitteet
  , ja muiden turvalliseen ja kestävään vähähiiliseen talouteen siirtymistä edistävien teknologioiden kehittäminen sekä energiatehokkuuden tehostamista asiaan kuuluvissa säädöksissä sovituilla tasoilla koskevan unionin sitoumuksen täyttämisen edistäminen
  , mukaan lukien itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien ja uusiutuvan energian yhteisöjen sähköntuotanto
  ; |
| --- | --- |

”b)

uusiutuvien energiamuotojen
  ja sähkönsiirtoverkkojen
  kehittäminen, jotta voidaan täyttää uusiutuvista lähteistä tuotettua energiaa koskeva unionin sitoumus
  ja yhteenliitettävyyttä koskevat unionin tavoitteet
  , ja muiden turvalliseen ja kestävään vähähiiliseen talouteen siirtymistä edistävien teknologioiden kehittäminen sekä energiatehokkuuden tehostamista asiaan kuuluvissa säädöksissä sovituilla tasoilla koskevan unionin sitoumuksen täyttämisen edistäminen
  , mukaan lukien itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien ja uusiutuvan energian yhteisöjen sähköntuotanto
  ;

ja sähkönsiirtoverkkojen

ja yhteenliitettävyyttä koskevat unionin tavoitteet

, mukaan lukien itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien ja uusiutuvan energian yhteisöjen sähköntuotanto

| b a) | rakennusten pitkälle menevän ja vaiheittaisen pitkälle menevän perusparannuksen tukeminen direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu rakennusten energiatehokkuusdirektiivi] 2 artiklan 19 ja 20 alakohdan mukaisesti alkaen energiatehokkuudeltaan heikoimpien rakennusten perusparannuksesta; |
| --- | --- |

b a)

b a)

rakennusten pitkälle menevän ja vaiheittaisen pitkälle menevän perusparannuksen tukeminen direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu rakennusten energiatehokkuusdirektiivi] 2 artiklan 19 ja 20 alakohdan mukaisesti alkaen energiatehokkuudeltaan heikoimpien rakennusten perusparannuksesta;

rakennusten pitkälle menevän ja vaiheittaisen pitkälle menevän perusparannuksen tukeminen direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu rakennusten energiatehokkuusdirektiivi] 2 artiklan 19 ja 20 alakohdan mukaisesti alkaen energiatehokkuudeltaan heikoimpien rakennusten perusparannuksesta;

| c) | toimenpiteet, joilla pyritään välttämään metsien häviäminen sekä lisäämään metsitystä ja metsien uudelleenistutusta kehitysmaissa, jotka ovat ratifioineet kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen, siirtämään teknologiaa ja helpottamaan ilmastonmuutoksen kielteisiin vaikutuksiin sopeutumista näissä maissa; |
| --- | --- |

c)

toimenpiteet, joilla pyritään välttämään metsien häviäminen sekä lisäämään metsitystä ja metsien uudelleenistutusta kehitysmaissa, jotka ovat ratifioineet kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen, siirtämään teknologiaa ja helpottamaan ilmastonmuutoksen kielteisiin vaikutuksiin sopeutumista näissä maissa;

| c) | toimenpiteet, joilla pyritään välttämään metsien häviäminen
  ja tukemaan turvemaiden, metsien ja muiden maa- tai meriekosysteemien suojelua ja ennallistamista,
  sekä lisäämään
  luonnon monimuotoisuutta edistävää
  metsitystä ja metsien uudelleenistutusta kehitysmaissa, jotka ovat ratifioineet kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen, siirtämään teknologiaa ja helpottamaan ilmastonmuutoksen kielteisiin vaikutuksiin sopeutumista näissä maissa; |
| --- | --- |

c)

toimenpiteet, joilla pyritään välttämään metsien häviäminen
  ja tukemaan turvemaiden, metsien ja muiden maa- tai meriekosysteemien suojelua ja ennallistamista,
  sekä lisäämään
  luonnon monimuotoisuutta edistävää
  metsitystä ja metsien uudelleenistutusta kehitysmaissa, jotka ovat ratifioineet kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen, siirtämään teknologiaa ja helpottamaan ilmastonmuutoksen kielteisiin vaikutuksiin sopeutumista näissä maissa;

ja tukemaan turvemaiden, metsien ja muiden maa- tai meriekosysteemien suojelua ja ennallistamista,

luonnon monimuotoisuutta edistävää

| d) | hiilidioksidin sitominen metsätoiminnan avulla unionissa; |
| --- | --- |

d)

hiilidioksidin sitominen metsätoiminnan avulla unionissa;

| d) | hiilidioksidin sitominen metsätoiminnan
  ja maaperän
  avulla unionissa; |
| --- | --- |

d)

hiilidioksidin sitominen metsätoiminnan
  ja maaperän
  avulla unionissa;

ja maaperän

| d a) | ilmastonmuutokseen sopeutuminen unionissa; |
| --- | --- |

d a)

d a)

ilmastonmuutokseen sopeutuminen unionissa;

ilmastonmuutokseen sopeutuminen unionissa;

| e) | erityisesti kiinteitä fossiilisia polttoaineita käyttävistä voimaloista ja usealta teollisuuden toimialalta ja toimialan osalta peräisin olevan hiilidioksidin ympäristön kannalta turvallinen talteenotto ja geologinen varastointi, myös kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

e)

erityisesti kiinteitä fossiilisia polttoaineita käyttävistä voimaloista ja usealta teollisuuden toimialalta ja toimialan osalta peräisin olevan hiilidioksidin ympäristön kannalta turvallinen talteenotto ja geologinen varastointi, myös kolmansissa maissa;

| e) | erityisesti kiinteitä fossiilisia polttoaineita käyttävistä voimaloista ja usealta teollisuuden toimialalta ja toimialan osalta peräisin olevan hiilidioksidin ympäristön kannalta turvallinen talteenotto ja geologinen varastointi, myös kolmansissa maissa
  , ja innovatiiviset hiilen teknologiset poistomenetelmät, kuten hiilidioksidin talteenotto suoraan ilmasta ja sen varastointi
  ; |
| --- | --- |

e)

erityisesti kiinteitä fossiilisia polttoaineita käyttävistä voimaloista ja usealta teollisuuden toimialalta ja toimialan osalta peräisin olevan hiilidioksidin ympäristön kannalta turvallinen talteenotto ja geologinen varastointi, myös kolmansissa maissa
  , ja innovatiiviset hiilen teknologiset poistomenetelmät, kuten hiilidioksidin talteenotto suoraan ilmasta ja sen varastointi
  ;

, ja innovatiiviset hiilen teknologiset poistomenetelmät, kuten hiilidioksidin talteenotto suoraan ilmasta ja sen varastointi

| f) | vähäpäästöisiin
  ja
  julkisiin
  liikennemuotoihin
  siirtymiseen rohkaiseminen
  ; |
| --- | --- |

f)

vähäpäästöisiin
  ja
  julkisiin
  liikennemuotoihin
  siirtymiseen rohkaiseminen
  ;

vähäpäästöisiin

julkisiin

siirtymiseen rohkaiseminen

| f) | sellaisiin
  liikennemuotoihin
  investointi ja niihin siirtymisen nopeuttaminen, jotka edistävät merkittävästi alan hiilestä irtautumista, mukaan lukien ilmastoystävällisten rautateiden matkustaja- ja rahtiliikenteen sekä linja-autoliikenteen palvelujen ja teknologioiden kehittäminen, sekä sellaisten toimenpiteiden rahoittaminen, joilla tuetaan lentoasemien hiilestä irtautumista asetuksen (EU) .../... [vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotto]
  ja
  asetuksen (EU) .../... [tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen kestävälle lentoliikenteelle] mukaisesti
  ;” |
| --- | --- |

f)

sellaisiin
  liikennemuotoihin
  investointi ja niihin siirtymisen nopeuttaminen, jotka edistävät merkittävästi alan hiilestä irtautumista, mukaan lukien ilmastoystävällisten rautateiden matkustaja- ja rahtiliikenteen sekä linja-autoliikenteen palvelujen ja teknologioiden kehittäminen, sekä sellaisten toimenpiteiden rahoittaminen, joilla tuetaan lentoasemien hiilestä irtautumista asetuksen (EU) .../... [vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotto]
  ja
  asetuksen (EU) .../... [tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen kestävälle lentoliikenteelle] mukaisesti
  ;”

sellaisiin

investointi ja niihin siirtymisen nopeuttaminen, jotka edistävät merkittävästi alan hiilestä irtautumista, mukaan lukien ilmastoystävällisten rautateiden matkustaja- ja rahtiliikenteen sekä linja-autoliikenteen palvelujen ja teknologioiden kehittäminen, sekä sellaisten toimenpiteiden rahoittaminen, joilla tuetaan lentoasemien hiilestä irtautumista asetuksen (EU) .../... [vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotto]

asetuksen (EU) .../... [tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen kestävälle lentoliikenteelle] mukaisesti

Tarkistus 512

Tarkistus 512

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – c alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”h) | energiatehokkuuden, kaukolämpöjärjestelmien ja lämpöeristyksen parantamiseen tähtäävät tai rahoitustukea tarjoavat toimenpiteet, joilla vastataan pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin liittyviin yhteiskunnallisiin näkökohtiin, mukaan lukien
  vääristävän
  verotuksen vähentäminen;” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”h)

energiatehokkuuden, kaukolämpöjärjestelmien ja lämpöeristyksen parantamiseen tähtäävät tai rahoitustukea tarjoavat toimenpiteet, joilla vastataan pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin liittyviin yhteiskunnallisiin näkökohtiin, mukaan lukien
  vääristävän
  verotuksen vähentäminen;”

vääristävän

| ”h) | energiatehokkuuden, kaukolämpöjärjestelmien ja lämpöeristyksen parantamiseen tähtäävät
  , tehokkaisiin ja uusiutuvaan energiaan perustuviin lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmiin kohdistuvat
  tai rahoitustukea tarjoavat toimenpiteet, joilla vastataan pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin liittyviin yhteiskunnallisiin näkökohtiin, mukaan lukien
  etenkin uusiutuvan sähkön
  verotuksen
  ja siitä perittävien tullien ja maksujen
  vähentäminen;” |
| --- | --- |

”h)

energiatehokkuuden, kaukolämpöjärjestelmien ja lämpöeristyksen parantamiseen tähtäävät
  , tehokkaisiin ja uusiutuvaan energiaan perustuviin lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmiin kohdistuvat
  tai rahoitustukea tarjoavat toimenpiteet, joilla vastataan pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin liittyviin yhteiskunnallisiin näkökohtiin, mukaan lukien
  etenkin uusiutuvan sähkön
  verotuksen
  ja siitä perittävien tullien ja maksujen
  vähentäminen;”

, tehokkaisiin ja uusiutuvaan energiaan perustuviin lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmiin kohdistuvat

etenkin uusiutuvan sähkön

ja siitä perittävien tullien ja maksujen

Tarkistus 513

Tarkistus 513

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – c a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – c a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – h a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | Lisätään 3 kohdan ensimmäiseen alakohtaan alakohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

Lisätään 3 kohdan ensimmäiseen alakohtaan alakohta seuraavasti:

Lisätään 3 kohdan ensimmäiseen alakohtaan alakohta seuraavasti:

| ”h a) | sellaisten kansallisten ilmasto-osinkojärjestelmien rahoittaminen, joilla on todistetusti myönteinen ympäristövaikutus, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999

   (*4)

  19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa vuosikertomuksessa on esitetty; |
| --- | --- |

”h a)

sellaisten kansallisten ilmasto-osinkojärjestelmien rahoittaminen, joilla on todistetusti myönteinen ympäristövaikutus, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999

   (*4)

  19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa vuosikertomuksessa on esitetty;

Tarkistus 514

Tarkistus 514

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – c b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – c b alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – k alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c b) | Korvataan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan k alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

c b)

c b)

Korvataan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan k alakohta seuraavasti:

Korvataan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan k alakohta seuraavasti:

| k) | taitojen kehittäminen ja työvoiman uudelleenkohdentaminen, jotta voidaan edistää oikeudenmukaista siirtymää
  vähähiiliseen
  talouteen erityisesti alueilla, joihin työpaikkojen siirtyminen on vaikuttanut eniten, tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. |
| --- | --- |

k)

taitojen kehittäminen ja työvoiman uudelleenkohdentaminen, jotta voidaan edistää oikeudenmukaista siirtymää
  vähähiiliseen
  talouteen erityisesti alueilla, joihin työpaikkojen siirtyminen on vaikuttanut eniten, tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa.

vähähiiliseen

| ”k) | taitojen kehittäminen ja työvoiman uudelleenkohdentaminen, jotta voidaan edistää oikeudenmukaista siirtymää
  ilmastoneutraaliin
  talouteen erityisesti alueilla, joihin työpaikkojen siirtyminen on vaikuttanut eniten, tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa
  , ja investoiminen sellaisten työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutukseen, joihin siirtymä mahdollisesti vaikuttaa.” |
| --- | --- |

”k)

taitojen kehittäminen ja työvoiman uudelleenkohdentaminen, jotta voidaan edistää oikeudenmukaista siirtymää
  ilmastoneutraaliin
  talouteen erityisesti alueilla, joihin työpaikkojen siirtyminen on vaikuttanut eniten, tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa
  , ja investoiminen sellaisten työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutukseen, joihin siirtymä mahdollisesti vaikuttaa.”

Tarkistus 515

Tarkistus 515

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – c c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – c c alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 artikla – 3 kohta – 1 a ja 1 b alakohdat (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c c) | Lisätään 3 kohdan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohdat seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c c)

c c)

Lisätään 3 kohdan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohdat seuraavasti:

Lisätään 3 kohdan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohdat seuraavasti:

”Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on käytettävä vähintään kymmenen prosenttia päästöoikeuksien huutokaupasta saaduista tuloista julkisen liikenteen, erityisesti ilmastoystävällisten rautateiden matkustaja- ja rahtiliikenteen sekä linja-autoliikenteen palvelujen ja teknologioiden, kehittämiseen mainitun alakohdan f alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on käytettävä vähintään kymmenen prosenttia päästöoikeuksien huutokaupasta saaduista tuloista täydentävien ilmastotoimien rahoitukseen haavoittuvassa asemassa olevissa kolmansissa maissa mainitun alakohdan j alakohdassa tarkoitetulla tavalla.”

Tarkistus 516

Tarkistus 516

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – c d alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – c d alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c d) | Korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

c d)

c d)

Korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

Korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

Jäsenvaltioiden katsotaan täyttäneen tämän kohdan säännökset, jos ne ovat hyväksyneet ja panevat täytäntöön, erityisesti myös kehitysmaissa, verotuksellisia tai rahoitustukipolitiikkoja tai rahoitustukea tarjoavia kansallisia sääntelypolitiikkoja, jotka on laadittu ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja tarkoituksia varten ja joiden arvo vastaa
  50:tä
  prosenttia 2 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista, kaikki 2 kohdan b ja c alakohdassa mainituista huutokaupoista saatavat tulot mukaan luettuina. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tulojen käytöstä ja tämän kohdan nojalla toteutetuista toimista päätöksen N:o 280/2004/EY mukaisesti toimittamissa raporteissaan.

50:tä

”Jäsenvaltioiden katsotaan täyttäneen tämän kohdan säännökset, jos ne ovat hyväksyneet ja panevat täytäntöön, erityisesti myös kehitysmaissa, verotuksellisia tai rahoitustukipolitiikkoja tai rahoitustukea tarjoavia kansallisia sääntelypolitiikkoja, jotka on laadittu ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja tarkoituksia varten ja joiden arvo vastaa
  100:aa
  prosenttia 2 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista, kaikki 2 kohdan b ja c alakohdassa mainituista huutokaupoista saatavat tulot mukaan luettuina. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tulojen käytöstä ja tämän kohdan nojalla toteutetuista toimista päätöksen N:o 280/2004/EY mukaisesti toimittamissa raporteissaan.”

Tarkistus 517

Tarkistus 517

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – c e alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – c e alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 artikla – 3 a kohta (uusi) ja 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c e) | Lisätään kohdat seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c e)

c e)

Lisätään kohdat seuraavasti:

Lisätään kohdat seuraavasti:

”3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tulojen käyttöä koskeva suunnitelma yhdessä asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman kunkin päivityksen kanssa. Jäsenvaltioiden on mainitun asetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti myös raportoitava komissiolle vuosittain tulojen käytöstä ja tämän artiklan 3 kohdan nojalla toteutetuista toimista. Jäsenvaltioiden on toimitettava täydelliset, laadukkaat ja johdonmukaiset tiedot. Niiden on erityisesti määriteltävä raporteissaan, mitä tarkoitetaan ’sidotuilla’ ja ’käytetyillä’ määrillä, ja toimitettava tarkat taloudelliset tiedot. Jäsenvaltioiden on korvamerkittävä tulot kansallisissa talousarvioissaan, jos se on tarpeen näiden raportointivelvoitteiden noudattamisen varmistamiseksi.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että EU:n päästökauppajärjestelmän tulot käytetään tavalla, joka on johdonmukainen 3 kohdassa säädettyjen velvoitteiden kanssa, ja huolehdittava niiden jäljitettävyydestä sekä varmistettava, että ne täydentävät kansallisia ilmastomenoja. Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että jäsenvaltiot noudattavat tämän kohdan mukaisia raportointivelvoitteitaan.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että EU:n päästökauppajärjestelmän tulot käytetään tavalla, joka on johdonmukainen 3 kohdassa säädettyjen velvoitteiden kanssa, ja huolehdittava niiden jäljitettävyydestä sekä varmistettava, että ne täydentävät kansallisia ilmastomenoja. Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että jäsenvaltiot noudattavat tämän kohdan mukaisia raportointivelvoitteitaan.

3 b.
     
  Jäsenvaltioiden on käytettävä tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päästöoikeuksien huutokaupasta saadut tulot, joita ei käytetä omina varoina, seuraavien mukaisesti:

| a) | asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa vahvistettu ’ei merkittävää haittaa’ -periaate; |
| --- | --- |

a)

a)

asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa vahvistettu ’ei merkittävää haittaa’ -periaate;

asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa vahvistettu ’ei merkittävää haittaa’ -periaate;

| b) | asetuksen (EU) 2020/852 18 artiklassa tarkoitetut vähimmäistason suojatoimet; sekä |
| --- | --- |

b)

b)

asetuksen (EU) 2020/852 18 artiklassa tarkoitetut vähimmäistason suojatoimet; sekä

asetuksen (EU) 2020/852 18 artiklassa tarkoitetut vähimmäistason suojatoimet; sekä

| c) | asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimitettu jäsenvaltion yhdennetty kansallinen energia- ja ilmastosuunnitelma ja tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056

   (*5)

  11 artiklan mukainen alueellinen oikeudenmukaista siirtymää koskeva suunnitelma. |
| --- | --- |

c)

c)

asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimitettu jäsenvaltion yhdennetty kansallinen energia- ja ilmastosuunnitelma ja tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056

   (*5)

  11 artiklan mukainen alueellinen oikeudenmukaista siirtymää koskeva suunnitelma.

asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimitettu jäsenvaltion yhdennetty kansallinen energia- ja ilmastosuunnitelma ja tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056

*5

11 artiklan mukainen alueellinen oikeudenmukaista siirtymää koskeva suunnitelma.

Tarkistus 518

Tarkistus 518

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – d a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – d a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 artikla – 5 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | korvataan 5 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

korvataan 5 kohta seuraavasti:

5.   Komissio seuraa Euroopan päästöoikeusmarkkinoiden toimintaa. Se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle päästöoikeusmarkkinoiden toiminnasta ja muista asiaankuuluvista ilmasto- ja energiapolitiikoista vuosittain kertomuksen, mukaan lukien huutokauppojen toiminta, likviditeetti ja kaupatut määrät, sekä yhteenvedon 10 a artiklan 6 kohdassa tarkoitettuja taloudellisia toimenpiteitä koskevista jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa varmistettava, että asiaa koskevat tiedot toimitetaan komissiolle vähintään kaksi kuukautta ennen kuin komissio hyväksyy kertomuksen.

”5)   Komissio seuraa Euroopan päästöoikeusmarkkinoiden toimintaa. Se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle päästöoikeusmarkkinoiden toiminnasta ja muista asiaankuuluvista ilmasto- ja energiapolitiikoista vuosittain kertomuksen, mukaan lukien huutokauppojen toiminta,
  markkinoilla toimivien sijoittajien kaltaisten päästöoikeusmarkkinoiden ulkopuolisten toiminnanharjoittajien rooli ja vaikutus,
  likviditeetti ja kaupatut määrät, sekä yhteenvedon 10 a artiklan 6 kohdassa tarkoitettuja taloudellisia toimenpiteitä koskevista jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa varmistettava, että asiaa koskevat tiedot toimitetaan komissiolle vähintään kaksi kuukautta ennen kuin komissio hyväksyy kertomuksen.”

Tarkistus 519

Tarkistus 519

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – d b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – d b alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d b) | Lisätään kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d b)

d b)

Lisätään kohta seuraavasti:

Lisätään kohta seuraavasti:

”5 a.
     
  Komissio esittää Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) päästöoikeuksista ja niihin liittyvistä johdannaisista 28 päivänä maaliskuuta 2022 antaman loppuraportin perusteella tapauksen mukaan viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kuuden kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] lainsäädäntöehdotuksen mainitun raportin suositusten johdosta, jotta voidaan parantaa unionin päästöoikeusmarkkinoita ja niihin liittyviä johdannaismarkkinoita koskevan avoimuuden, seurannan ja raportoinnin astetta, ottaen huomioon kyseisten markkinoiden unionin laajuinen luonne.”

Tarkistus 520

Tarkistus 520

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – d c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta – d c alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 artikla – 5 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d c) | Lisätään kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d c)

d c)

Lisätään kohta seuraavasti:

Lisätään kohta seuraavasti:

”5 b.
     
  ESMA seuraa säännöllisesti unionin päästöoikeusmarkkinoiden ja niihin liittyvien johdannaismarkkinoiden eheyttä ja avoimuutta. Se julkaisee säännöllisesti raportin kyseisten markkinoiden eheydestä ja avoimuudesta hyödyntäen tarpeen mukaan unionin rekisterin tietoja sekä toimivaltaisille viranomaisille raportoituja tai niiden saataville asetettuja tietoja. ESMA tarkastelee tässä raportissa erityisesti markkinoiden toimintaa mahdollisen markkinoiden epävakauden ja hintakehityksen valossa, huutokauppojen toimintaa ja kaupankäyntitoimia markkinoilla, likviditeettiä ja kaupattuja määriä sekä markkinaosapuolten luokkia ja kaupankäyntikäyttäytymistä. Raporttiin on tapauksen mukaan sisällytettävä suosituksia markkinoiden eheyden lisäämiseksi ja markkinoiden avoimuuden parantamiseksi. Näissä suosituksissa on erityisesti tarkasteltava toimenpiteitä, joilla lisätään markkinaosapuolten ja suuren yleisön saatavilla olevia tietoja päästöoikeusmarkkinoiden ja niihin liittyvien johdannaismarkkinoiden toiminnasta, parannetaan sääntelyyn perustuvaa raportointia ja markkinaseurantaa päästöoikeusmarkkinoilla ja niihin liittyvillä johdannaismarkkinoilla, edistetään markkinoiden väärinkäytön ehkäisemistä ja havaitsemista sekä autetaan ylläpitämään päästöoikeuksien ja niihin liittyvien johdannaisten toimivia markkinoita.

Komissio arvioi tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut suositukset seuraavassa ESMAn raportin julkaisemisen jälkeen 5 kohdan nojalla toimitettavassa kertomuksessa. Komissio liittää tapauksen mukaan tähän kertomukseen lainsäädäntöehdotuksen, jotta voidaan parantaa päästöoikeusmarkkinoiden ja niihin liittyvien johdannaismarkkinoiden avoimuutta ja eheyttä, ottaen huomioon kyseisten markkinoiden unionin laajuinen luonne.”

Komissio arvioi tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut suositukset seuraavassa ESMAn raportin julkaisemisen jälkeen 5 kohdan nojalla toimitettavassa kertomuksessa. Komissio liittää tapauksen mukaan tähän kertomukseen lainsäädäntöehdotuksen, jotta voidaan parantaa päästöoikeusmarkkinoiden ja niihin liittyvien johdannaismarkkinoiden avoimuutta ja eheyttä, ottaen huomioon kyseisten markkinoiden unionin laajuinen luonne.”

Tarkistus 521

Tarkistus 521

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – a alakohta – -i alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – a alakohta – -i alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -i) | korvataan toinen alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

-i)

-i)

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on siinä määrin kuin se on toteutettavissa määriteltävä unionin laajuiset ennakolta asetetut vertailuarvot sen varmistamiseksi, että oikeudet jaetaan tavalla, joka tarjoaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen ja energiatehokkaisiin tekniikkoihin liittyviä kannustimia, ja siten, että otetaan huomioon tehokkaimmat tekniikat, korvaavat ratkaisut, vaihtoehtoiset tuotantomenetelmät, tehokas yhteistuotanto, prosessikaasujen energian tehokas talteenotto, biomassan käyttö sekä hiilidioksidin talteenotto ja varastointi, jos tällaisia laitoksia on käytettävissä, ja ettei jaolla kannusteta päästöjen lisäämiseen. Maksuttomia päästöoikeuksia ei saa
  jakaa
  sähköntuotannolle
  lukuun ottamatta tapauksia, jotka kuuluvat 10 c artiklan soveltamisalaan, ja prosessikaasuista tuotettua sähköä
  .

jakaa

lukuun ottamatta tapauksia, jotka kuuluvat 10 c artiklan soveltamisalaan, ja prosessikaasuista tuotettua sähköä

”Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on siinä määrin kuin se on toteutettavissa määriteltävä unionin laajuiset ennakolta asetetut vertailuarvot sen varmistamiseksi, että oikeudet jaetaan tavalla, joka tarjoaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen ja energiatehokkaisiin tekniikkoihin liittyviä kannustimia, ja siten, että otetaan huomioon tehokkaimmat tekniikat, korvaavat ratkaisut, vaihtoehtoiset tuotantomenetelmät, tehokas yhteistuotanto, prosessikaasujen energian tehokas talteenotto, biomassan käyttö sekä hiilidioksidin talteenotto ja varastointi, jos tällaisia laitoksia on käytettävissä, ja ettei jaolla kannusteta päästöjen lisäämiseen. Maksuttomia päästöoikeuksia ei saa
  osoittaa
  sähköntuotannolle.”

Tarkistus 522

Tarkistus 522

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – a alakohta – i alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – a alakohta – i alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 1 kohta – 2 a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Niiden laitosten osalta, joita koskee Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (*) 8 artiklan 4 kohdan mukainen energiakatselmuksen suorittamista koskeva velvoite [artikla saatetaan ajan tasalle tarkistetun direktiivin kanssa], päästöoikeuksia jaetaan maksutta täysimääräisesti ainoastaan siinä tapauksessa, että katselmusta koskevan kertomuksen suositukset pannaan täytäntöön, jos kyseisten investointien takaisinmaksuaika on enintään
  viisi
  vuotta ja kyseisten investointien kustannukset ovat oikeasuhteisia. Muussa tapauksessa maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää vähennetään
  25 prosenttia
  . Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää ei saa vähentää, jos toiminnanharjoittaja osoittaa toteuttaneensa muita toimenpiteitä, jotka johtavat katselmusta koskevassa kertomuksessa suositeltuja toimenpiteitä vastaaviin kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiin. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä on mukautettava vastaavasti. | ”Niiden laitosten osalta, joita koskee Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (*) 8 artiklan 4 kohdan mukainen energiakatselmuksen suorittamista
  tai sertifioidun energianhallintajärjestelmän käyttöönottoa
  koskeva velvoite [artikla saatetaan ajan tasalle tarkistetun direktiivin kanssa], päästöoikeuksia jaetaan maksutta täysimääräisesti ainoastaan siinä tapauksessa, että katselmusta koskevan kertomuksen
  tai sertifioidun energianhallintajärjestelmän
  suositukset pannaan täytäntöön, jos kyseisten investointien takaisinmaksuaika on enintään
  kahdeksan
  vuotta ja kyseisten investointien kustannukset ovat oikeasuhteisia. Muussa tapauksessa maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää vähennetään
  tämän kohdan yhdeksännen ja kymmenennen alakohdan mukaisesti
  . Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää ei saa vähentää, jos toiminnanharjoittaja osoittaa toteuttaneensa muita toimenpiteitä, jotka johtavat katselmusta koskevassa kertomuksessa suositeltuja toimenpiteitä vastaaviin kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiin
  kyseisen laitoksen osalta
  .
  Tämän kohdan
  ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä on mukautettava vastaavasti. |
| | Tämän kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi toiminnanharjoittajien on maksutta jaettaviin päästöoikeuksiin 10 a ja 10 b artiklan nojalla oikeutetuilla toimialoilla tai toimialan osilla laadittava 1 päivään heinäkuuta 2025 mennessä hiilestä irtautumista koskeva suunnitelma kullekin niiden laitoksista sen tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien toimintojen osalta. Suunnitelman on oltava johdonmukainen asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen ja mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti laadittujen asiaankuuluvien alakohtaisten etenemissuunnitelmien kanssa, ja siinä on esitettävä |
| | a) | toimenpiteet ja niihin liittyvät rahoitus- ja investointisuunnitelmat, joiden avulla kukin laitos voi saavuttaa tarvittavat, asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen ja mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti laadittujen asiaankuuluvien alakohtaisten etenemissuunnitelmien kanssa johdonmukaiset päästövähennykset laitostasolla, lukuun ottamatta päästöhyvitysten käyttöä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Niiden laitosten osalta, joita koskee Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (*) 8 artiklan 4 kohdan mukainen energiakatselmuksen suorittamista koskeva velvoite [artikla saatetaan ajan tasalle tarkistetun direktiivin kanssa], päästöoikeuksia jaetaan maksutta täysimääräisesti ainoastaan siinä tapauksessa, että katselmusta koskevan kertomuksen suositukset pannaan täytäntöön, jos kyseisten investointien takaisinmaksuaika on enintään
  viisi
  vuotta ja kyseisten investointien kustannukset ovat oikeasuhteisia. Muussa tapauksessa maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää vähennetään
  25 prosenttia
  . Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää ei saa vähentää, jos toiminnanharjoittaja osoittaa toteuttaneensa muita toimenpiteitä, jotka johtavat katselmusta koskevassa kertomuksessa suositeltuja toimenpiteitä vastaaviin kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiin. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä on mukautettava vastaavasti.

*

viisi

25 prosenttia

”Niiden laitosten osalta, joita koskee Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (*) 8 artiklan 4 kohdan mukainen energiakatselmuksen suorittamista
  tai sertifioidun energianhallintajärjestelmän käyttöönottoa
  koskeva velvoite [artikla saatetaan ajan tasalle tarkistetun direktiivin kanssa], päästöoikeuksia jaetaan maksutta täysimääräisesti ainoastaan siinä tapauksessa, että katselmusta koskevan kertomuksen
  tai sertifioidun energianhallintajärjestelmän
  suositukset pannaan täytäntöön, jos kyseisten investointien takaisinmaksuaika on enintään
  kahdeksan
  vuotta ja kyseisten investointien kustannukset ovat oikeasuhteisia. Muussa tapauksessa maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää vähennetään
  tämän kohdan yhdeksännen ja kymmenennen alakohdan mukaisesti
  . Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää ei saa vähentää, jos toiminnanharjoittaja osoittaa toteuttaneensa muita toimenpiteitä, jotka johtavat katselmusta koskevassa kertomuksessa suositeltuja toimenpiteitä vastaaviin kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiin
  kyseisen laitoksen osalta
  .
  Tämän kohdan
  ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä on mukautettava vastaavasti.

*

tai sertifioidun energianhallintajärjestelmän käyttöönottoa

tai sertifioidun energianhallintajärjestelmän

kahdeksan

tämän kohdan yhdeksännen ja kymmenennen alakohdan mukaisesti

kyseisen laitoksen osalta

Tämän kohdan

Tämän kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi toiminnanharjoittajien on maksutta jaettaviin päästöoikeuksiin 10 a ja 10 b artiklan nojalla oikeutetuilla toimialoilla tai toimialan osilla laadittava 1 päivään heinäkuuta 2025 mennessä hiilestä irtautumista koskeva suunnitelma kullekin niiden laitoksista sen tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien toimintojen osalta. Suunnitelman on oltava johdonmukainen asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen ja mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti laadittujen asiaankuuluvien alakohtaisten etenemissuunnitelmien kanssa, ja siinä on esitettävä

Tämän kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi toiminnanharjoittajien on maksutta jaettaviin päästöoikeuksiin 10 a ja 10 b artiklan nojalla oikeutetuilla toimialoilla tai toimialan osilla laadittava 1 päivään heinäkuuta 2025 mennessä hiilestä irtautumista koskeva suunnitelma kullekin niiden laitoksista sen tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien toimintojen osalta. Suunnitelman on oltava johdonmukainen asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen ja mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti laadittujen asiaankuuluvien alakohtaisten etenemissuunnitelmien kanssa, ja siinä on esitettävä

a)

a)

toimenpiteet ja niihin liittyvät rahoitus- ja investointisuunnitelmat, joiden avulla kukin laitos voi saavuttaa tarvittavat, asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen ja mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti laadittujen asiaankuuluvien alakohtaisten etenemissuunnitelmien kanssa johdonmukaiset päästövähennykset laitostasolla, lukuun ottamatta päästöhyvitysten käyttöä;

toimenpiteet ja niihin liittyvät rahoitus- ja investointisuunnitelmat, joiden avulla kukin laitos voi saavuttaa tarvittavat, asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen ja mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti laadittujen asiaankuuluvien alakohtaisten etenemissuunnitelmien kanssa johdonmukaiset päästövähennykset laitostasolla, lukuun ottamatta päästöhyvitysten käyttöä;

| b) | tavoitteet ja välitavoitteet, joilla mitataan 31 päivään joulukuuta 2025 ja kunkin seuraavan vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä vuoteen 2050 saakka edistymistä ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa a alakohdassa säädetyllä tavalla; |
| --- | --- |

b)

b)

tavoitteet ja välitavoitteet, joilla mitataan 31 päivään joulukuuta 2025 ja kunkin seuraavan vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä vuoteen 2050 saakka edistymistä ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa a alakohdassa säädetyllä tavalla;

tavoitteet ja välitavoitteet, joilla mitataan 31 päivään joulukuuta 2025 ja kunkin seuraavan vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä vuoteen 2050 saakka edistymistä ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa a alakohdassa säädetyllä tavalla;

| c) | arvio kunkin a alakohdassa tarkoitetun toimenpiteen ja siihen liittyvän rahoitus- ja investointisuunnitelman vaikutuksesta kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen sekä b alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin ja välitavoitteisiin; |
| --- | --- |

c)

c)

arvio kunkin a alakohdassa tarkoitetun toimenpiteen ja siihen liittyvän rahoitus- ja investointisuunnitelman vaikutuksesta kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen sekä b alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin ja välitavoitteisiin;

arvio kunkin a alakohdassa tarkoitetun toimenpiteen ja siihen liittyvän rahoitus- ja investointisuunnitelman vaikutuksesta kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen sekä b alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin ja välitavoitteisiin;

| d) | toimenpiteet, joilla käsitellään vaikutuksia työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutuksen kannalta, myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kautta, kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen siirtymä. |
| --- | --- |

d)

d)

toimenpiteet, joilla käsitellään vaikutuksia työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutuksen kannalta, myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kautta, kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen siirtymä.

toimenpiteet, joilla käsitellään vaikutuksia työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutuksen kannalta, myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kautta, kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen siirtymä.

Jäsenvaltiot voivat antaa toiminnanharjoittajille rahoitustukea niiden neljännessä alakohdassa tarkoitettujen hiilestä irtautumista koskevien suunnitelmien täytäntöönpanoon. Tällaista tukea ei katsota laittomaksi valtiontueksi.

Jäsenvaltiot voivat antaa toiminnanharjoittajille rahoitustukea niiden neljännessä alakohdassa tarkoitettujen hiilestä irtautumista koskevien suunnitelmien täytäntöönpanoon. Tällaista tukea ei katsota laittomaksi valtiontueksi.

Neljännen alakohdan b alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden ja välitavoitteiden saavuttaminen on todennettava 31 päivään joulukuuta 2025 ja kunkin seuraavan vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä vuoteen 2050 saakka 15 artiklassa säädettyjä todentamis- ja akkreditointimenettelyjä noudattaen.

Neljännen alakohdan b alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden ja välitavoitteiden saavuttaminen on todennettava 31 päivään joulukuuta 2025 ja kunkin seuraavan vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä vuoteen 2050 saakka 15 artiklassa säädettyjä todentamis- ja akkreditointimenettelyjä noudattaen.

Jos hiilestä irtautumista koskevaa suunnitelmaa ei ole laadittu neljännen alakohdan mukaisesti tai jos mainitun suunnitelman tavoitteita ja välitavoitteita ei ole saavutettu, maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää vähennetään yhdeksännen ja kymmenennen alakohdan mukaisesti.

Jos hiilestä irtautumista koskevaa suunnitelmaa ei ole laadittu neljännen alakohdan mukaisesti tai jos mainitun suunnitelman tavoitteita ja välitavoitteita ei ole saavutettu, maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää vähennetään yhdeksännen ja kymmenennen alakohdan mukaisesti.

Siirretään komissiolle, jota tukee ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta, valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi vahvistamalla tämän kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitettujen hiilestä irtautumista koskevien suunnitelmien vähimmäissisältö ja muoto, erityisesti mainitun alakohdan b alakohdassa tarkoitettuja tavoitteita ja välitavoitteita koskevien vertailuarvojen osalta. Delegoitujen säädösten laatimiseen ja antamiseen on otettava mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät.

Siirretään komissiolle, jota tukee ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta, valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi vahvistamalla tämän kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitettujen hiilestä irtautumista koskevien suunnitelmien vähimmäissisältö ja muoto, erityisesti mainitun alakohdan b alakohdassa tarkoitettuja tavoitteita ja välitavoitteita koskevien vertailuarvojen osalta. Delegoitujen säädösten laatimiseen ja antamiseen on otettava mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät.

Jos joko kolmannen tai neljännen alakohdan vaatimuksia ei ole täytetty, maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää vähennetään

Jos joko kolmannen tai neljännen alakohdan vaatimuksia ei ole täytetty, maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää vähennetään

| a) | 50 prosenttia laitoksissa, joiden kasvihuonekaasupäästöjen tasot ylittävät tehottomimpien 10 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon jollakin toimialalla tai toimialan osalla unionissa asiaankuuluvien tuotteiden vertailuarvojen osalta; |
| --- | --- |

a)

a)

50 prosenttia laitoksissa, joiden kasvihuonekaasupäästöjen tasot ylittävät tehottomimpien 10 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon jollakin toimialalla tai toimialan osalla unionissa asiaankuuluvien tuotteiden vertailuarvojen osalta;

50 prosenttia laitoksissa, joiden kasvihuonekaasupäästöjen tasot ylittävät tehottomimpien 10 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon jollakin toimialalla tai toimialan osalla unionissa asiaankuuluvien tuotteiden vertailuarvojen osalta;

| b) | 30 prosenttia laitoksissa, joiden kasvihuonekaasupäästöjen tasot alittavat tehottomimpien 10 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon jollakin toimialalla tai toimialan osalla unionissa asiaankuuluvien tuotteiden vertailuarvojen osalta ja ylittävät tehokkaimpien 50 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon kyseisellä toimialalla tai toimialan osalla; |
| --- | --- |

b)

b)

30 prosenttia laitoksissa, joiden kasvihuonekaasupäästöjen tasot alittavat tehottomimpien 10 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon jollakin toimialalla tai toimialan osalla unionissa asiaankuuluvien tuotteiden vertailuarvojen osalta ja ylittävät tehokkaimpien 50 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon kyseisellä toimialalla tai toimialan osalla;

30 prosenttia laitoksissa, joiden kasvihuonekaasupäästöjen tasot alittavat tehottomimpien 10 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon jollakin toimialalla tai toimialan osalla unionissa asiaankuuluvien tuotteiden vertailuarvojen osalta ja ylittävät tehokkaimpien 50 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon kyseisellä toimialalla tai toimialan osalla;

| c) | 25 prosenttia laitoksissa, joiden kasvihuonekaasupäästöjen tasot ylittävät tehokkaimpien 10 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon jollakin toimialalla tai toimialan osalla unionissa asiaankuuluvien tuotteiden vertailuarvojen osalta ja alittavat tehokkaimpien 50 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon kyseisellä toimialalla tai toimialan osalla. |
| --- | --- |

c)

c)

25 prosenttia laitoksissa, joiden kasvihuonekaasupäästöjen tasot ylittävät tehokkaimpien 10 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon jollakin toimialalla tai toimialan osalla unionissa asiaankuuluvien tuotteiden vertailuarvojen osalta ja alittavat tehokkaimpien 50 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon kyseisellä toimialalla tai toimialan osalla.

25 prosenttia laitoksissa, joiden kasvihuonekaasupäästöjen tasot ylittävät tehokkaimpien 10 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon jollakin toimialalla tai toimialan osalla unionissa asiaankuuluvien tuotteiden vertailuarvojen osalta ja alittavat tehokkaimpien 50 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon kyseisellä toimialalla tai toimialan osalla.

Jos sekä kolmannen että neljännen alakohdan vaatimuksia ei ole täytetty, yhdeksännen alakohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut prosenttiosuudet kaksinkertaistetaan.

Jos sekä kolmannen että neljännen alakohdan vaatimuksia ei ole täytetty, yhdeksännen alakohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut prosenttiosuudet kaksinkertaistetaan.

Laitoksille, joiden kasvihuonekaasupäästöjen tasot alittavat tehokkaimpien 10 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon jollakin toimialalla tai toimialan osalla unionissa asiaankuuluvien tuotteiden vertailuarvojen osalta, myönnetään maksutta jaettavia päästöoikeuksia lisämäärä, joka on 10 prosenttia sovellettavasta vertailuarvosta, edellyttäen, että päästöoikeuksia on saatavilla kahdennentoista alakohdan mukaisesti.

Laitoksille, joiden kasvihuonekaasupäästöjen tasot alittavat tehokkaimpien 10 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon jollakin toimialalla tai toimialan osalla unionissa asiaankuuluvien tuotteiden vertailuarvojen osalta, myönnetään maksutta jaettavia päästöoikeuksia lisämäärä, joka on 10 prosenttia sovellettavasta vertailuarvosta, edellyttäen, että päästöoikeuksia on saatavilla kahdennentoista alakohdan mukaisesti.

Myönnettäessä yhdennessätoista alakohdassa tarkoitettu lisämäärä maksutta jaettavia päästöoikeuksia on käytettävä mahdolliset päästöoikeudet, joita ei ole jaettu yhdeksännen ja kymmenennen alakohdan mukaisen maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähentämisen takia.

Myönnettäessä yhdennessätoista alakohdassa tarkoitettu lisämäärä maksutta jaettavia päästöoikeuksia on käytettävä mahdolliset päästöoikeudet, joita ei ole jaettu yhdeksännen ja kymmenennen alakohdan mukaisen maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähentämisen takia.

Tarkistus 523

Tarkistus 523

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – a alakohta – ii alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – a alakohta – ii alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 1 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Jotta voidaan tarjota lisäkannustimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi, määritettyjä unionin laajuisia ennakolta asetettuja vertailuarvoja on tarkistettava
  ennen kautta 2026–2030
  , jotta olemassa olevien tuotteiden vertailuarvojen määritelmiä ja järjestelmän rajoja voidaan mahdollisesti muuttaa.” | ”Jotta voidaan tarjota lisäkannustimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi, määritettyjä unionin laajuisia ennakolta asetettuja vertailuarvoja on tarkistettava
  mahdollisimman pian ja viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kuuden kuukauden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulopäivästä]
  , jotta olemassa olevien tuotteiden vertailuarvojen määritelmiä
  , soveltamisalaa
  ja järjestelmän rajoja voidaan mahdollisesti muuttaa
  ja uusia vertailuarvoja mahdollisesti ottaa käyttöön, varmistaen, että päästöoikeuksien jakaminen maksutta jonkin tuotteen tuotantoon on raaka-aineesta tai tuotantoprosessin tyypistä riippumatonta, jos tuotantoprosesseilla on sama tarkoitus, siinä otetaan huomioon materiaalien kiertokäyttömahdollisuudet tai vältetään se, että laitokset, joiden prosessit ovat osittain tai täysin hiilivapaita ja jotka tuottavat ominaisuuksiltaan samankaltaisia tai vastaavia tuotteita kuin vertailuarvon tavanomaiset laitokset, jäävät vertailuarvojärjestelmän ulkopuolelle tai eivät voi osallistua siihen
  .
  Tarkistamisen tuloksena saadut vertailuarvot on julkaistava niin pian kuin tarvittavat tiedot ovat saatavilla, jotta näitä vertailuarvoja voidaan soveltaa vuodesta 2026.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Jotta voidaan tarjota lisäkannustimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi, määritettyjä unionin laajuisia ennakolta asetettuja vertailuarvoja on tarkistettava
  ennen kautta 2026–2030
  , jotta olemassa olevien tuotteiden vertailuarvojen määritelmiä ja järjestelmän rajoja voidaan mahdollisesti muuttaa.”

ennen kautta 2026–2030

”Jotta voidaan tarjota lisäkannustimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi, määritettyjä unionin laajuisia ennakolta asetettuja vertailuarvoja on tarkistettava
  mahdollisimman pian ja viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kuuden kuukauden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulopäivästä]
  , jotta olemassa olevien tuotteiden vertailuarvojen määritelmiä
  , soveltamisalaa
  ja järjestelmän rajoja voidaan mahdollisesti muuttaa
  ja uusia vertailuarvoja mahdollisesti ottaa käyttöön, varmistaen, että päästöoikeuksien jakaminen maksutta jonkin tuotteen tuotantoon on raaka-aineesta tai tuotantoprosessin tyypistä riippumatonta, jos tuotantoprosesseilla on sama tarkoitus, siinä otetaan huomioon materiaalien kiertokäyttömahdollisuudet tai vältetään se, että laitokset, joiden prosessit ovat osittain tai täysin hiilivapaita ja jotka tuottavat ominaisuuksiltaan samankaltaisia tai vastaavia tuotteita kuin vertailuarvon tavanomaiset laitokset, jäävät vertailuarvojärjestelmän ulkopuolelle tai eivät voi osallistua siihen
  .
  Tarkistamisen tuloksena saadut vertailuarvot on julkaistava niin pian kuin tarvittavat tiedot ovat saatavilla, jotta näitä vertailuarvoja voidaan soveltaa vuodesta 2026.”

mahdollisimman pian ja viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kuuden kuukauden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulopäivästä]

, soveltamisalaa

ja uusia vertailuarvoja mahdollisesti ottaa käyttöön, varmistaen, että päästöoikeuksien jakaminen maksutta jonkin tuotteen tuotantoon on raaka-aineesta tai tuotantoprosessin tyypistä riippumatonta, jos tuotantoprosesseilla on sama tarkoitus, siinä otetaan huomioon materiaalien kiertokäyttömahdollisuudet tai vältetään se, että laitokset, joiden prosessit ovat osittain tai täysin hiilivapaita ja jotka tuottavat ominaisuuksiltaan samankaltaisia tai vastaavia tuotteita kuin vertailuarvon tavanomaiset laitokset, jäävät vertailuarvojärjestelmän ulkopuolelle tai eivät voi osallistua siihen

Tarkistamisen tuloksena saadut vertailuarvot on julkaistava niin pian kuin tarvittavat tiedot ovat saatavilla, jotta näitä vertailuarvoja voidaan soveltaa vuodesta 2026.”

Tarkistus 678

Tarkistus 678

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 1 a kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Poiketen siitä, mitä
  edellisessä
  alakohdassa säädetään,
  näiden
  tuotteiden tuotantoon sovelletaan
  asetuksen [CBAM]
  ensimmäisinä toimintavuosina maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähennettyinä määrinä. Näiden tuotteiden tuotantoon on sovellettava maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähentävää kerrointa (
  CMAM-kerroin
  ).
  CMAM-kerroin
  on 100 prosenttia [CBAM-asetuksen
  ] voimaantulosta
  vuoden
  2025
  loppuun ja
  90
  prosenttia vuonna
  2026
  ,
  ja se laskee 10 prosenttiyksikköä vuodessa
  ,
  joten kymmenentenä
  vuonna
  se on
  0 prosenttia. | Poiketen siitä, mitä
  ensimmäisessä
  alakohdassa säädetään,
  asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen
  tuotteiden tuotantoon sovelletaan
  mainitun asetuksen
  ensimmäisinä toimintavuosina maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähennettyinä määrinä. Näiden tuotteiden tuotantoon on sovellettava maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähentävää kerrointa
  (CBAM-kerroin
  ).
  CBAM-kerroin
  on 100 prosenttia
  ... päivästä ...kuuta ... [
  CBAM-asetuksen
  voimaantulopäivä]
  vuoden
  2026
  loppuun, ja
  se on asetuksen (EU) .../... [CBAM-asetus] 36 artiklan 3 kohdan d alakohdan soveltamisen mukaan 93
  prosenttia vuonna
  2027
  ,
  84 prosenttia vuonna 2028, 69 prosenttia vuonna 2029
  ,
  50 prosenttia
  vuonna
  2030, 25 prosenttia vuonna 2031 ja
  0 prosenttia
  vuonna 2032
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Poiketen siitä, mitä
  edellisessä
  alakohdassa säädetään,
  näiden
  tuotteiden tuotantoon sovelletaan
  asetuksen [CBAM]
  ensimmäisinä toimintavuosina maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähennettyinä määrinä. Näiden tuotteiden tuotantoon on sovellettava maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähentävää kerrointa (
  CMAM-kerroin
  ).
  CMAM-kerroin
  on 100 prosenttia [CBAM-asetuksen
  ] voimaantulosta
  vuoden
  2025
  loppuun ja
  90
  prosenttia vuonna
  2026
  ,
  ja se laskee 10 prosenttiyksikköä vuodessa
  ,
  joten kymmenentenä
  vuonna
  se on
  0 prosenttia.

edellisessä

näiden

asetuksen [CBAM]

CMAM-kerroin

CMAM-kerroin

] voimaantulosta

2025

90

2026

ja se laskee 10 prosenttiyksikköä vuodessa

joten kymmenentenä

se on

Poiketen siitä, mitä
  ensimmäisessä
  alakohdassa säädetään,
  asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen
  tuotteiden tuotantoon sovelletaan
  mainitun asetuksen
  ensimmäisinä toimintavuosina maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähennettyinä määrinä. Näiden tuotteiden tuotantoon on sovellettava maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähentävää kerrointa
  (CBAM-kerroin
  ).
  CBAM-kerroin
  on 100 prosenttia
  ... päivästä ...kuuta ... [
  CBAM-asetuksen
  voimaantulopäivä]
  vuoden
  2026
  loppuun, ja
  se on asetuksen (EU) .../... [CBAM-asetus] 36 artiklan 3 kohdan d alakohdan soveltamisen mukaan 93
  prosenttia vuonna
  2027
  ,
  84 prosenttia vuonna 2028, 69 prosenttia vuonna 2029
  ,
  50 prosenttia
  vuonna
  2030, 25 prosenttia vuonna 2031 ja
  0 prosenttia
  vuonna 2032
  .

ensimmäisessä

asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen

mainitun asetuksen

(CBAM-kerroin

CBAM-kerroin

... päivästä ...kuuta ... [

voimaantulopäivä]

2026

se on asetuksen (EU) .../... [CBAM-asetus] 36 artiklan 3 kohdan d alakohdan soveltamisen mukaan 93

2027

84 prosenttia vuonna 2028, 69 prosenttia vuonna 2029

50 prosenttia

2030, 25 prosenttia vuonna 2031 ja

vuonna 2032

Tarkistus 679

Tarkistus 679

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 1 a kohta – 2 a alakohta (uusi) ja 2 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi poiketen siitä, mitä ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetään, asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotannolle unionissa myönnetään edelleen ilmaisia päästöoikeuksia edellyttäen, että kyseiset tuotteet on tuotettu vietäviksi kolmansiin maihin, joissa ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän kaltaisia hiilen hinnoittelumekanismeja. |
| | Komissio antaa ... päivään ...kuuta ... [yksi vuosi ennen asetuksessa [CBAM] säädetyn siirtymäkauden päättymistä] mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se esittää yksityiskohtaisen arvion EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilirajamekanismin vaikutuksista kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa ja maailmanlaajuisten päästöjen kehitykseen sekä arvion edellisessä alakohdassa vahvistetun poikkeuksen yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa, ja se arvioi etenkin mahdollisia vienninmukautusmekanismeja laitoksille, jotka kuuluvat tehokkaimpaan 10 prosenttiin kuuluviin laitoksiin tämän artiklan mukaisesti ottaen huomioon WTO:n sääntöjen ja kaikkien muiden komission asianmukaisiksi katsomien ehdotusten noudattamisen. Komissio liittää kertomukseen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen hiilivuodon riskiltä suojautumiseksi, että tasataan hiilidioksidikustannukset, jotka liittyvät sellaisiin kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa joissa ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän kaltaisia hiilen hinnoittelumekanismeja, WTO:n sääntöjen kanssa yhdenmukaisella tavalla [CBAM-asetuksessa vahvistetun siirtymäkauden loppuun mennessä]. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi poiketen siitä, mitä ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetään, asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotannolle unionissa myönnetään edelleen ilmaisia päästöoikeuksia edellyttäen, että kyseiset tuotteet on tuotettu vietäviksi kolmansiin maihin, joissa ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän kaltaisia hiilen hinnoittelumekanismeja.

Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi poiketen siitä, mitä ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetään, asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotannolle unionissa myönnetään edelleen ilmaisia päästöoikeuksia edellyttäen, että kyseiset tuotteet on tuotettu vietäviksi kolmansiin maihin, joissa ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän kaltaisia hiilen hinnoittelumekanismeja.

Komissio antaa ... päivään ...kuuta ... [yksi vuosi ennen asetuksessa [CBAM] säädetyn siirtymäkauden päättymistä] mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se esittää yksityiskohtaisen arvion EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilirajamekanismin vaikutuksista kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa ja maailmanlaajuisten päästöjen kehitykseen sekä arvion edellisessä alakohdassa vahvistetun poikkeuksen yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa, ja se arvioi etenkin mahdollisia vienninmukautusmekanismeja laitoksille, jotka kuuluvat tehokkaimpaan 10 prosenttiin kuuluviin laitoksiin tämän artiklan mukaisesti ottaen huomioon WTO:n sääntöjen ja kaikkien muiden komission asianmukaisiksi katsomien ehdotusten noudattamisen. Komissio liittää kertomukseen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen hiilivuodon riskiltä suojautumiseksi, että tasataan hiilidioksidikustannukset, jotka liittyvät sellaisiin kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa joissa ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän kaltaisia hiilen hinnoittelumekanismeja, WTO:n sääntöjen kanssa yhdenmukaisella tavalla [CBAM-asetuksessa vahvistetun siirtymäkauden loppuun mennessä].

Komissio antaa ... päivään ...kuuta ... [yksi vuosi ennen asetuksessa [CBAM] säädetyn siirtymäkauden päättymistä] mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se esittää yksityiskohtaisen arvion EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilirajamekanismin vaikutuksista kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa ja maailmanlaajuisten päästöjen kehitykseen sekä arvion edellisessä alakohdassa vahvistetun poikkeuksen yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa, ja se arvioi etenkin mahdollisia vienninmukautusmekanismeja laitoksille, jotka kuuluvat tehokkaimpaan 10 prosenttiin kuuluviin laitoksiin tämän artiklan mukaisesti ottaen huomioon WTO:n sääntöjen ja kaikkien muiden komission asianmukaisiksi katsomien ehdotusten noudattamisen. Komissio liittää kertomukseen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen hiilivuodon riskiltä suojautumiseksi, että tasataan hiilidioksidikustannukset, jotka liittyvät sellaisiin kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, asetuksen [CBAM] liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa joissa ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän kaltaisia hiilen hinnoittelumekanismeja, WTO:n sääntöjen kanssa yhdenmukaisella tavalla [CBAM-asetuksessa vahvistetun siirtymäkauden loppuun mennessä].

Tarkistus 529

Tarkistus 529

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 1 a kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähentämisestä johtuvat päästöoikeudet
  asetetaan saataville innovaatioiden tukemiseksi
  10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti.” | Maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähentämisestä johtuvat päästöoikeudet
  osoitetaan ilmastoinvestointirahastolle
  10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähentämisestä johtuvat päästöoikeudet
  asetetaan saataville innovaatioiden tukemiseksi
  10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti.”

asetetaan saataville innovaatioiden tukemiseksi

Maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähentämisestä johtuvat päästöoikeudet
  osoitetaan ilmastoinvestointirahastolle
  10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti.”

osoitetaan ilmastoinvestointirahastolle

Tarkistus 530

Tarkistus 530

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – b a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 1 a a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | lisätään kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

lisätään kohta seuraavasti:

lisätään kohta seuraavasti:

”1 a a.
     
  Komissio arvioi vuosittain vuodesta 2025 alkaen osana Euroopan parlamentille ja neuvostolle 10 artiklan 5 kohdan nojalla toimittamaansa vuosikertomusta hiilirajamekanismin, jäljempänä ’CBAM’, vaikuttavuuden puututtaessa hiilivuotoriskiin sellaisten unionissa tuotettujen tavaroiden osalta, jotka viedään kolmansiin maihin, joissa ei sovelleta EU:n päästökauppajärjestelmää tai vastaavaa hiilen hinnoittelumekanismia. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti unionin viennin kehitystä CBAM:ään kuuluvilla toimialoilla ja kauppavirtojen sekä näiden tavaroiden sitoutuneiden päästöjen kehitystä maailmanmarkkinoilla. Jos kertomuksessa todetaan, että unionissa tuotettuihin tavaroihin, jotka viedään sellaisiin kolmansiin maihin, joissa ei sovelleta EU:n päästökauppajärjestelmää tai vastaavaa hiilen hinnoittelumekanismia, liittyy hiilivuotoriski, komissio esittää tapauksen mukaan lainsäädäntöehdotuksen, jolla puututaan mainittuun hiilivuotoriskiin tavalla, joka on WTO:n sääntöjen mukainen ja jossa otetaan huomioon laitosten hiilestä irtautuminen unionissa.”

Tarkistus 531

Tarkistus 531

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – c alakohta – i alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – c alakohta – i alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 2 kohta – 3 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | vertailuarvot määritetään kaudeksi 2026–2030 samalla tavoin kuin a ja d alakohdassa säädetään, ja perusteena käytetään vuosien 2021 ja 2022 osalta 11 artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja vuotuisen vähennyksen soveltamista kunkin vuoden osalta vuosien 2008 ja 2028 välillä.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

vertailuarvot määritetään kaudeksi 2026–2030 samalla tavoin kuin a ja d alakohdassa säädetään, ja perusteena käytetään vuosien 2021 ja 2022 osalta 11 artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja vuotuisen vähennyksen soveltamista kunkin vuoden osalta vuosien 2008 ja 2028 välillä.”

| c) | vertailuarvot määritetään kaudeksi 2026–2030 samalla tavoin kuin a ja d alakohdassa säädetään, ja perusteena käytetään vuosien 2021 ja 2022 osalta 11 artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja
  siten, että määrityksen ulkopuolelle jätetään vertailuarvot kolmesta vähiten päästöintensiivisestä laitoksesta, jotka ovat joko aloittaneet toimintansa vuoden 2017 jälkeen tai saaneet päästöoikeuksia maksutta toisen vertailuarvon perusteella,
  ja vuotuisen vähennyksen soveltamista kunkin vuoden osalta vuosien 2008 ja 2028 välillä.” |
| --- | --- |

c)

vertailuarvot määritetään kaudeksi 2026–2030 samalla tavoin kuin a ja d alakohdassa säädetään, ja perusteena käytetään vuosien 2021 ja 2022 osalta 11 artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja
  siten, että määrityksen ulkopuolelle jätetään vertailuarvot kolmesta vähiten päästöintensiivisestä laitoksesta, jotka ovat joko aloittaneet toimintansa vuoden 2017 jälkeen tai saaneet päästöoikeuksia maksutta toisen vertailuarvon perusteella,
  ja vuotuisen vähennyksen soveltamista kunkin vuoden osalta vuosien 2008 ja 2028 välillä.”

siten, että määrityksen ulkopuolelle jätetään vertailuarvot kolmesta vähiten päästöintensiivisestä laitoksesta, jotka ovat joko aloittaneet toimintansa vuoden 2017 jälkeen tai saaneet päästöoikeuksia maksutta toisen vertailuarvon perusteella,

Tarkistus 532

Tarkistus 532

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – c alakohta – ii alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – c alakohta – ii alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 2 kohta – 3 alakohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | jos vuotuinen vähennys on yli 2,5 prosenttia tai alle
  0,2
  prosenttia, vertailuarvot kaudeksi 2026–2030 ovat kautena 2013–2020 sovellettavat vertailuarvot vähennettynä toisella näistä kahdesta prosenttiosuudesta sen mukaan, kumpi on merkityksellinen kunkin vuoden osalta vuosien 2008 ja 2028 välillä.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

jos vuotuinen vähennys on yli 2,5 prosenttia tai alle
  0,2
  prosenttia, vertailuarvot kaudeksi 2026–2030 ovat kautena 2013–2020 sovellettavat vertailuarvot vähennettynä toisella näistä kahdesta prosenttiosuudesta sen mukaan, kumpi on merkityksellinen kunkin vuoden osalta vuosien 2008 ja 2028 välillä.”

0,2

| d) | jos vuotuinen vähennys on yli 2,5 prosenttia tai alle
  0,4
  prosenttia, vertailuarvot kaudeksi 2026–2030 ovat kautena 2013–2020 sovellettavat vertailuarvot vähennettynä toisella näistä kahdesta prosenttiosuudesta sen mukaan, kumpi on merkityksellinen kunkin vuoden osalta vuosien 2008 ja 2028 välillä.” |
| --- | --- |

d)

jos vuotuinen vähennys on yli 2,5 prosenttia tai alle
  0,4
  prosenttia, vertailuarvot kaudeksi 2026–2030 ovat kautena 2013–2020 sovellettavat vertailuarvot vähennettynä toisella näistä kahdesta prosenttiosuudesta sen mukaan, kumpi on merkityksellinen kunkin vuoden osalta vuosien 2008 ja 2028 välillä.”

0,4

Tarkistus 533

Tarkistus 533

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – d a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – d a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | korvataan 5 kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d a)

(d a)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

korvataan 5 kohta seuraavasti:

5.   Jotta noudatetaan 10 artiklassa määritettyä huutokaupattavien päästöoikeuksien osuutta, kunakin vuonna, jona maksutta jaettavien päästöoikeuksien yhteenlaskettu määrä ei saavuta huutokaupattavaa osuutta noudattavaa enimmäismäärää, jäljellä olevat päästöoikeudet kyseiseen määrään saakka on käytettävä estämään tai rajoittamaan maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähennystä, jotta noudatetaan huutokaupattavaa osuutta myöhempinä vuosina. Jos kuitenkin saavutetaan enimmäismäärä, maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää on mukautettava vastaavasti. Kaikki tällaiset mukautukset on tehtävä yhdenmukaisella tavalla.

”5.   Jotta noudatetaan 10 artiklassa määritettyä huutokaupattavien päästöoikeuksien osuutta, kunakin vuonna, jona maksutta jaettavien päästöoikeuksien yhteenlaskettu määrä ei saavuta huutokaupattavaa osuutta noudattavaa enimmäismäärää, jäljellä olevat päästöoikeudet kyseiseen määrään saakka on käytettävä estämään tai rajoittamaan maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähennystä, jotta noudatetaan huutokaupattavaa osuutta myöhempinä vuosina. Jos kuitenkin saavutetaan enimmäismäärä, maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrää on mukautettava vastaavasti. Kaikki tällaiset mukautukset on tehtävä yhdenmukaisella tavalla. 
  Mukautuksesta vapautetaan kuitenkin laitokset, joiden kasvihuonekaasupäästöjen tasot alittavat tehokkaimpien 10 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskiarvon jollakin toimialalla tai toimialan osalla unionissa asiaankuuluvien tuotteiden vertailuarvojen osalta mukautuksen soveltamisvuonna.”

Tarkistus 534

Tarkistus 534

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 8 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 365
  miljoonaa päästöoikeutta määrästä, joka voitaisiin muutoin jakaa maksutta tämän artiklan nojalla, ja
  85
   miljoonaa päästöoikeutta määrästä, joka voitaisiin muutoin huutokaupata 10 artiklan nojalla, sekä 10 a artiklan 1 a kohdassa tarkoitetusta maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähennyksestä johtuvat päästöoikeudet on osoitettava
  rahastolle, jonka
  tarkoituksena on tukea innovointia
  vähähiilisiin teknologioihin
  ja
  prosesseihin
  sekä edistää
  saasteettomuustavoitteita
  ,
  jäljempänä ”innovaatiorahasto”
  . Päästöoikeuksia, joita ei myönnetä ilma-alusten käyttäjille niiden toiminnan päättymisen vuoksi ja joita ei tarvita kattamaan kyseisten toiminnanharjoittajien palautusten vajetta, on käytettävä myös ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun innovaatiotukeen. | 390
  miljoonaa päästöoikeutta määrästä, joka voitaisiin muutoin jakaa maksutta tämän artiklan nojalla, ja
  110
   miljoonaa päästöoikeutta määrästä, joka voitaisiin muutoin huutokaupata 10 artiklan nojalla, sekä
  10 artiklan 1 kohdan viidennessä alakohdassa tarkoitetut päästöoikeudet on osoitettava rahastolle, jäljempänä ”ilmastoinvestointirahasto”. Lisäksi mahdolliset
  10 a artiklan 1 a kohdassa tarkoitetusta maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähennyksestä johtuvat päästöoikeudet on
  myös
  osoitettava
  ilmastoinvestointirahastolle. Ilmastoinvestointirahaston
  tarkoituksena on tukea innovointia
  tekniikoihin, prosesseihin
  ja
  teknologioihin, jotka edistävät merkittävästi tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien toimialojen hiilestä irtautumista,
  sekä edistää
  saasteettomuus- ja kiertoajattelutavoitteita samoin kuin sellaisten tekniikoiden, prosessien ja teknologioiden käytön laajentamista
  ,
  joita ei välttämättä enää pidetä innovatiivisina mutta joihin silti liittyy merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämismahdollisuuksia ja jotka edistävät energian- ja resurssisäästöjä vuoteen 2030 ulottuvien unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden mukaisesti
  .
  Jotta voidaan mahdollisimman pian edistää innovointia läpimurtoteknologioihin, komissio varmistaa, että osa ilmastoinvestointirahaston kautta saataville asetettavasta rahoituksesta toteutetaan etupainotteisesti ... alkavalla ja ... päättyvällä kaudella [tämän muutosdirektiivin viisi ensimmäistä täytäntöönpanovuotta].
  Päästöoikeuksia, joita ei myönnetä ilma-alusten käyttäjille niiden toiminnan päättymisen vuoksi ja joita ei tarvita kattamaan kyseisten toiminnanharjoittajien palautusten vajetta, on käytettävä myös ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun innovaatiotukeen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

365
  miljoonaa päästöoikeutta määrästä, joka voitaisiin muutoin jakaa maksutta tämän artiklan nojalla, ja
  85
   miljoonaa päästöoikeutta määrästä, joka voitaisiin muutoin huutokaupata 10 artiklan nojalla, sekä 10 a artiklan 1 a kohdassa tarkoitetusta maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähennyksestä johtuvat päästöoikeudet on osoitettava
  rahastolle, jonka
  tarkoituksena on tukea innovointia
  vähähiilisiin teknologioihin
  ja
  prosesseihin
  sekä edistää
  saasteettomuustavoitteita
  ,
  jäljempänä ”innovaatiorahasto”
  . Päästöoikeuksia, joita ei myönnetä ilma-alusten käyttäjille niiden toiminnan päättymisen vuoksi ja joita ei tarvita kattamaan kyseisten toiminnanharjoittajien palautusten vajetta, on käytettävä myös ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun innovaatiotukeen.

365

85

rahastolle, jonka

vähähiilisiin teknologioihin

prosesseihin

saasteettomuustavoitteita

jäljempänä ”innovaatiorahasto”

390
  miljoonaa päästöoikeutta määrästä, joka voitaisiin muutoin jakaa maksutta tämän artiklan nojalla, ja
  110
   miljoonaa päästöoikeutta määrästä, joka voitaisiin muutoin huutokaupata 10 artiklan nojalla, sekä
  10 artiklan 1 kohdan viidennessä alakohdassa tarkoitetut päästöoikeudet on osoitettava rahastolle, jäljempänä ”ilmastoinvestointirahasto”. Lisäksi mahdolliset
  10 a artiklan 1 a kohdassa tarkoitetusta maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähennyksestä johtuvat päästöoikeudet on
  myös
  osoitettava
  ilmastoinvestointirahastolle. Ilmastoinvestointirahaston
  tarkoituksena on tukea innovointia
  tekniikoihin, prosesseihin
  ja
  teknologioihin, jotka edistävät merkittävästi tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien toimialojen hiilestä irtautumista,
  sekä edistää
  saasteettomuus- ja kiertoajattelutavoitteita samoin kuin sellaisten tekniikoiden, prosessien ja teknologioiden käytön laajentamista
  ,
  joita ei välttämättä enää pidetä innovatiivisina mutta joihin silti liittyy merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämismahdollisuuksia ja jotka edistävät energian- ja resurssisäästöjä vuoteen 2030 ulottuvien unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden mukaisesti
  .
  Jotta voidaan mahdollisimman pian edistää innovointia läpimurtoteknologioihin, komissio varmistaa, että osa ilmastoinvestointirahaston kautta saataville asetettavasta rahoituksesta toteutetaan etupainotteisesti ... alkavalla ja ... päättyvällä kaudella [tämän muutosdirektiivin viisi ensimmäistä täytäntöönpanovuotta].
  Päästöoikeuksia, joita ei myönnetä ilma-alusten käyttäjille niiden toiminnan päättymisen vuoksi ja joita ei tarvita kattamaan kyseisten toiminnanharjoittajien palautusten vajetta, on käytettävä myös ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun innovaatiotukeen.

390

110

10 artiklan 1 kohdan viidennessä alakohdassa tarkoitetut päästöoikeudet on osoitettava rahastolle, jäljempänä ”ilmastoinvestointirahasto”. Lisäksi mahdolliset

myös

ilmastoinvestointirahastolle. Ilmastoinvestointirahaston

tekniikoihin, prosesseihin

teknologioihin, jotka edistävät merkittävästi tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien toimialojen hiilestä irtautumista,

saasteettomuus- ja kiertoajattelutavoitteita samoin kuin sellaisten tekniikoiden, prosessien ja teknologioiden käytön laajentamista

joita ei välttämättä enää pidetä innovatiivisina mutta joihin silti liittyy merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämismahdollisuuksia ja jotka edistävät energian- ja resurssisäästöjä vuoteen 2030 ulottuvien unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden mukaisesti

Jotta voidaan mahdollisimman pian edistää innovointia läpimurtoteknologioihin, komissio varmistaa, että osa ilmastoinvestointirahaston kautta saataville asetettavasta rahoituksesta toteutetaan etupainotteisesti ... alkavalla ja ... päättyvällä kaudella [tämän muutosdirektiivin viisi ensimmäistä täytäntöönpanovuotta].

Tarkistus 535

Tarkistus 535

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 8 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lisäksi markkinavakausvarannosta peräisin olevalla 50 miljoonalla jakamattomalla päästöoikeudella täydennetään jäljellä olevia, 300 miljoonasta päästöoikeudesta saatavia tuloja, jotka ovat käytettävissä kaudella 2013–2020 komission päätöksen 2010/670/EU (*) mukaisesti, ja niitä käytetään oikea-aikaisesti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun innovaatiotukeen. Lisäksi asetuksen (EU)
  [FuelEU Maritime] 21
  artiklan
  2
  kohdassa tarkoitetut ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot osoitetaan
  innovaatiorahastoon
  , ja niitä hallinnoidaan tämän kohdan mukaisesti. | Lisäksi markkinavakausvarannosta peräisin olevalla 50 miljoonalla jakamattomalla päästöoikeudella täydennetään jäljellä olevia, 300 miljoonasta päästöoikeudesta saatavia tuloja, jotka ovat käytettävissä kaudella 2013–2020 komission päätöksen 2010/670/EU (*) mukaisesti, ja niitä käytetään oikea-aikaisesti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun innovaatiotukeen
  ja hiilestä irtautumista koskevaan tukeen
  . Lisäksi
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen (EU)
  2018/842

   (**)

  5
  artiklan
  6
  kohdassa tarkoitetut ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot osoitetaan
  3 ga b artiklalla perustettuun valtamerirahastoon
  , ja niitä hallinnoidaan tämän kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lisäksi markkinavakausvarannosta peräisin olevalla 50 miljoonalla jakamattomalla päästöoikeudella täydennetään jäljellä olevia, 300 miljoonasta päästöoikeudesta saatavia tuloja, jotka ovat käytettävissä kaudella 2013–2020 komission päätöksen 2010/670/EU (*) mukaisesti, ja niitä käytetään oikea-aikaisesti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun innovaatiotukeen. Lisäksi asetuksen (EU)
  [FuelEU Maritime] 21
  artiklan
  2
  kohdassa tarkoitetut ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot osoitetaan
  innovaatiorahastoon
  , ja niitä hallinnoidaan tämän kohdan mukaisesti.

*

[FuelEU Maritime] 21

2

innovaatiorahastoon

Lisäksi markkinavakausvarannosta peräisin olevalla 50 miljoonalla jakamattomalla päästöoikeudella täydennetään jäljellä olevia, 300 miljoonasta päästöoikeudesta saatavia tuloja, jotka ovat käytettävissä kaudella 2013–2020 komission päätöksen 2010/670/EU (*) mukaisesti, ja niitä käytetään oikea-aikaisesti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun innovaatiotukeen
  ja hiilestä irtautumista koskevaan tukeen
  . Lisäksi
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen (EU)
  2018/842

   (**)

  5
  artiklan
  6
  kohdassa tarkoitetut ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot osoitetaan
  3 ga b artiklalla perustettuun valtamerirahastoon
  , ja niitä hallinnoidaan tämän kohdan mukaisesti.

*

ja hiilestä irtautumista koskevaan tukeen

Euroopan parlamentin ja neuvoston

2018/842

**

5

6

3 ga b artiklalla perustettuun valtamerirahastoon

Tarkistus 536

Tarkistus 536

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 8 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Innovaatiorahasto
  kattaa liitteessä I ja liitteessä III luetellut alat,
  mukaan lukien ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto
  ja
  hyödyntäminen, joka vaikuttaa merkittävästi ilmastonmuutoksen hillitsemiseen,
  ja
  hiili-intensiivisten tuotteiden
  korvaaminen liitteessä I luetelluilla aloilla tuotetuilla tuotteilla, minkä lisäksi
  innovaatiorahasto
  osaltaan edistää ympäristön kannalta
  turvalliseen
  hiilidioksidin
  talteenottoon
  ja
  geologiseen varastointiin tähtäävien hankkeiden rakentamista
  ja
  toimintaa
  sekä
  innovatiivisia uusiutuvien energialähteiden
  ja
  energian
  varastoinnin
  teknologioita maantieteellisesti tasapainoisesti jakautuneissa paikoissa
  .
  Innovaatiorahastosta voidaan
  myös
  tukea
  läpimurtoteknologioita ja -infrastruktuureja
  meriliikenteen
  hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi
  sekä vähähiilisten ja hiilettömien polttoaineiden tuottamiseksi ilmailu-
  ,
  rautatie-
  ja
  tieliikenteen käyttöön
  . Erityistä huomiota on kiinnitettävä [CBAM-asetuksen] soveltamisalaan kuuluvilla aloilla toteutettaviin hankkeisiin, joilla tuetaan
  vähähiilisiä
  teknologioita, hiilidioksidin talteenottoa ja hyödyntämistä, hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia, uusiutuvaa energiaa sekä energian varastointia koskevaa innovointia tavalla, joka edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä. | Ilmastoinvestointirahasto
  kattaa liitteessä I ja liitteessä III luetellut alat,
  kuten innovatiiviset uusiutuvan energian
  ja
  energian varastoinnin teknologiat sekä hiili-intensiivisten tuotteiden
  ja
  prosessien
  korvaaminen liitteessä I luetelluilla aloilla tuotetuilla tuotteilla
  ja prosesseilla
  , minkä lisäksi
  ilmastoinvestointirahasto
  osaltaan edistää
  sellaisten innovatiivisten hankkeiden rakentamista ja toimintaa, joiden tavoitteena on
  ympäristön kannalta
  turvallinen
  hiilidioksidin
  talteenotto
  ja
  hyödyntäminen, joka edistää merkittävästi ilmastonmuutoksen hillitsemistä, erityisesti muiden kuin vältettävissä olevien teollisuusprosessien päästöjen osalta, ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto, kuljetus
  ja
  pysyvä geologinen varastointi muiden kuin vältettävissä olevien teollisuusprosessien päästöjen osalta
  sekä
  hiilidioksidin talteenotto suoraan ilmakehästä turvallisen, kestävän
  ja
  pysyvän
  varastoinnin
  avulla. Tapauksen mukaan voidaan myös kannustaa uusiutuvaa vetyä koskeviin teknologioihin tehtäviin investointeihin
  .
  Ilmastoinvestointirahastosta tuetaan
  myös
  innovatiivisia
  läpimurtoteknologioita ja -infrastruktuureja
  rautatie- ja tieliikenteen
  hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi
  , mukaan lukien joukkoliikenteen muodot, kuten julkinen liikenne ja satunnaiset bussimatkapalvelut
  ,
  pyrkien samalla löytämään synergioita Horisontti Eurooppa -puiteohjelman
  ja
  erityisesti eurooppalaisten kumppanuuksien sekä tapauksen mukaan muiden unionin ohjelmien kanssa
  . Erityistä huomiota on kiinnitettävä [CBAM-asetuksen] soveltamisalaan kuuluvilla aloilla
  , myös viennin yhteydessä,
  toteutettaviin hankkeisiin, joilla tuetaan
  mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluvien alojen hiilestä irtautumista merkittävästi edistäviä tekniikoita, prosesseja ja
  teknologioita, hiilidioksidin talteenottoa ja hyödyntämistä, hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia,
  hiilidioksidin kuljetusta,
  uusiutuvaa energiaa sekä energian varastointia koskevaa innovointia
  sekä niiden käyttöönottoa
  tavalla, joka edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä
  asetuksessa (EU) 2021/1119 vuosiksi 2030 ja 2050 vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti sekä oikeudenmukaista siirtymää ja joka tuottaa eniten rajahyötyä päästövähennyksinä suhteessa annettuun tukeen. Ilmastoinvestointirahastosta voidaan tukea myös innovatiivisia läpimurtoteknologioita, joiden tavoitteena on päästöjen vähentäminen jätealalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Innovaatiorahasto
  kattaa liitteessä I ja liitteessä III luetellut alat,
  mukaan lukien ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto
  ja
  hyödyntäminen, joka vaikuttaa merkittävästi ilmastonmuutoksen hillitsemiseen,
  ja
  hiili-intensiivisten tuotteiden
  korvaaminen liitteessä I luetelluilla aloilla tuotetuilla tuotteilla, minkä lisäksi
  innovaatiorahasto
  osaltaan edistää ympäristön kannalta
  turvalliseen
  hiilidioksidin
  talteenottoon
  ja
  geologiseen varastointiin tähtäävien hankkeiden rakentamista
  ja
  toimintaa
  sekä
  innovatiivisia uusiutuvien energialähteiden
  ja
  energian
  varastoinnin
  teknologioita maantieteellisesti tasapainoisesti jakautuneissa paikoissa
  .
  Innovaatiorahastosta voidaan
  myös
  tukea
  läpimurtoteknologioita ja -infrastruktuureja
  meriliikenteen
  hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi
  sekä vähähiilisten ja hiilettömien polttoaineiden tuottamiseksi ilmailu-
  ,
  rautatie-
  ja
  tieliikenteen käyttöön
  . Erityistä huomiota on kiinnitettävä [CBAM-asetuksen] soveltamisalaan kuuluvilla aloilla toteutettaviin hankkeisiin, joilla tuetaan
  vähähiilisiä
  teknologioita, hiilidioksidin talteenottoa ja hyödyntämistä, hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia, uusiutuvaa energiaa sekä energian varastointia koskevaa innovointia tavalla, joka edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä.

Innovaatiorahasto

mukaan lukien ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto

hyödyntäminen, joka vaikuttaa merkittävästi ilmastonmuutoksen hillitsemiseen,

hiili-intensiivisten tuotteiden

innovaatiorahasto

turvalliseen

talteenottoon

geologiseen varastointiin tähtäävien hankkeiden rakentamista

toimintaa

innovatiivisia uusiutuvien energialähteiden

energian

teknologioita maantieteellisesti tasapainoisesti jakautuneissa paikoissa

Innovaatiorahastosta voidaan

tukea

meriliikenteen

sekä vähähiilisten ja hiilettömien polttoaineiden tuottamiseksi ilmailu-

rautatie-

tieliikenteen käyttöön

vähähiilisiä

Ilmastoinvestointirahasto
  kattaa liitteessä I ja liitteessä III luetellut alat,
  kuten innovatiiviset uusiutuvan energian
  ja
  energian varastoinnin teknologiat sekä hiili-intensiivisten tuotteiden
  ja
  prosessien
  korvaaminen liitteessä I luetelluilla aloilla tuotetuilla tuotteilla
  ja prosesseilla
  , minkä lisäksi
  ilmastoinvestointirahasto
  osaltaan edistää
  sellaisten innovatiivisten hankkeiden rakentamista ja toimintaa, joiden tavoitteena on
  ympäristön kannalta
  turvallinen
  hiilidioksidin
  talteenotto
  ja
  hyödyntäminen, joka edistää merkittävästi ilmastonmuutoksen hillitsemistä, erityisesti muiden kuin vältettävissä olevien teollisuusprosessien päästöjen osalta, ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto, kuljetus
  ja
  pysyvä geologinen varastointi muiden kuin vältettävissä olevien teollisuusprosessien päästöjen osalta
  sekä
  hiilidioksidin talteenotto suoraan ilmakehästä turvallisen, kestävän
  ja
  pysyvän
  varastoinnin
  avulla. Tapauksen mukaan voidaan myös kannustaa uusiutuvaa vetyä koskeviin teknologioihin tehtäviin investointeihin
  .
  Ilmastoinvestointirahastosta tuetaan
  myös
  innovatiivisia
  läpimurtoteknologioita ja -infrastruktuureja
  rautatie- ja tieliikenteen
  hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi
  , mukaan lukien joukkoliikenteen muodot, kuten julkinen liikenne ja satunnaiset bussimatkapalvelut
  ,
  pyrkien samalla löytämään synergioita Horisontti Eurooppa -puiteohjelman
  ja
  erityisesti eurooppalaisten kumppanuuksien sekä tapauksen mukaan muiden unionin ohjelmien kanssa
  . Erityistä huomiota on kiinnitettävä [CBAM-asetuksen] soveltamisalaan kuuluvilla aloilla
  , myös viennin yhteydessä,
  toteutettaviin hankkeisiin, joilla tuetaan
  mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluvien alojen hiilestä irtautumista merkittävästi edistäviä tekniikoita, prosesseja ja
  teknologioita, hiilidioksidin talteenottoa ja hyödyntämistä, hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia,
  hiilidioksidin kuljetusta,
  uusiutuvaa energiaa sekä energian varastointia koskevaa innovointia
  sekä niiden käyttöönottoa
  tavalla, joka edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä
  asetuksessa (EU) 2021/1119 vuosiksi 2030 ja 2050 vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti sekä oikeudenmukaista siirtymää ja joka tuottaa eniten rajahyötyä päästövähennyksinä suhteessa annettuun tukeen. Ilmastoinvestointirahastosta voidaan tukea myös innovatiivisia läpimurtoteknologioita, joiden tavoitteena on päästöjen vähentäminen jätealalla.

Ilmastoinvestointirahasto

kuten innovatiiviset uusiutuvan energian

energian varastoinnin teknologiat sekä hiili-intensiivisten tuotteiden

prosessien

ja prosesseilla

ilmastoinvestointirahasto

sellaisten innovatiivisten hankkeiden rakentamista ja toimintaa, joiden tavoitteena on

turvallinen

talteenotto

hyödyntäminen, joka edistää merkittävästi ilmastonmuutoksen hillitsemistä, erityisesti muiden kuin vältettävissä olevien teollisuusprosessien päästöjen osalta, ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto, kuljetus

pysyvä geologinen varastointi muiden kuin vältettävissä olevien teollisuusprosessien päästöjen osalta

hiilidioksidin talteenotto suoraan ilmakehästä turvallisen, kestävän

pysyvän

avulla. Tapauksen mukaan voidaan myös kannustaa uusiutuvaa vetyä koskeviin teknologioihin tehtäviin investointeihin

Ilmastoinvestointirahastosta tuetaan

innovatiivisia

rautatie- ja tieliikenteen

, mukaan lukien joukkoliikenteen muodot, kuten julkinen liikenne ja satunnaiset bussimatkapalvelut

pyrkien samalla löytämään synergioita Horisontti Eurooppa -puiteohjelman

erityisesti eurooppalaisten kumppanuuksien sekä tapauksen mukaan muiden unionin ohjelmien kanssa

, myös viennin yhteydessä,

mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluvien alojen hiilestä irtautumista merkittävästi edistäviä tekniikoita, prosesseja ja

hiilidioksidin kuljetusta,

sekä niiden käyttöönottoa

asetuksessa (EU) 2021/1119 vuosiksi 2030 ja 2050 vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti sekä oikeudenmukaista siirtymää ja joka tuottaa eniten rajahyötyä päästövähennyksinä suhteessa annettuun tukeen. Ilmastoinvestointirahastosta voidaan tukea myös innovatiivisia läpimurtoteknologioita, joiden tavoitteena on päästöjen vähentäminen jätealalla.

Tarkistus 537

Tarkistus 537

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 8 kohta – 3 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Vähintään 12 prosenttia ilmastoinvestointirahastolle osoitetuista päästöoikeuksista on käytettävä uusiutuvien energialähteiden edelleen kehittämiseen ja käyttöönottoon unionissa direktiivin (EU) .../... [tarkistettu RED-direktiivi] mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Vähintään 12 prosenttia ilmastoinvestointirahastolle osoitetuista päästöoikeuksista on käytettävä uusiutuvien energialähteiden edelleen kehittämiseen ja käyttöönottoon unionissa direktiivin (EU) .../... [tarkistettu RED-direktiivi] mukaisesti.

Vähintään 12 prosenttia ilmastoinvestointirahastolle osoitetuista päästöoikeuksista on käytettävä uusiutuvien energialähteiden edelleen kehittämiseen ja käyttöönottoon unionissa direktiivin (EU) .../... [tarkistettu RED-direktiivi] mukaisesti.

Tarkistus 538

Tarkistus 538

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 8 kohta – 3 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Ilmastoinvestointirahastosta voidaan tukea myös hiilen hinnanerosopimuksia sellaisten hiilestä irtautumisen teknologioiden tukemiseksi, joissa hiilen hinta ei välttämättä ole riittävä kannustin. Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi hiilen hinnanerosopimusten toimintaa koskevien sääntöjen osalta. |
| | Ilmastoinvestointirahastosta annettavan rahoitustuen on oltava oikeassa suhteessa tässä artiklassa vahvistettuihin toimintapoliittisiin tavoitteisiin, eikä se saa johtaa aiheettomiin vääristymiin sisämarkkinoilla. Tätä varten varoja on myönnettävä ainoastaan kattamaan lisäkustannuksia tai investointiriskejä, joita sijoittajat eivät pysty kantamaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Vastaavasti ilmastoinvestointirahastosta annettava tuki ei saa johtaa kilpailevien tuontituotteiden epäreiluun syrjintään, kuten WTO:n säännöissä edellytetään. |
| | Jos EU:n päästökauppajärjestelmän mukainen hinta on korkeampi kuin toteutushinta, jonka perusteella hanke on hyväksytty, edunsaajan on maksettava erotus takaisin ilmastoinvestointirahastoon. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ilmastoinvestointirahastosta voidaan tukea myös hiilen hinnanerosopimuksia sellaisten hiilestä irtautumisen teknologioiden tukemiseksi, joissa hiilen hinta ei välttämättä ole riittävä kannustin. Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi hiilen hinnanerosopimusten toimintaa koskevien sääntöjen osalta.

Ilmastoinvestointirahastosta voidaan tukea myös hiilen hinnanerosopimuksia sellaisten hiilestä irtautumisen teknologioiden tukemiseksi, joissa hiilen hinta ei välttämättä ole riittävä kannustin. Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi hiilen hinnanerosopimusten toimintaa koskevien sääntöjen osalta.

Ilmastoinvestointirahastosta annettavan rahoitustuen on oltava oikeassa suhteessa tässä artiklassa vahvistettuihin toimintapoliittisiin tavoitteisiin, eikä se saa johtaa aiheettomiin vääristymiin sisämarkkinoilla. Tätä varten varoja on myönnettävä ainoastaan kattamaan lisäkustannuksia tai investointiriskejä, joita sijoittajat eivät pysty kantamaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Vastaavasti ilmastoinvestointirahastosta annettava tuki ei saa johtaa kilpailevien tuontituotteiden epäreiluun syrjintään, kuten WTO:n säännöissä edellytetään.

Ilmastoinvestointirahastosta annettavan rahoitustuen on oltava oikeassa suhteessa tässä artiklassa vahvistettuihin toimintapoliittisiin tavoitteisiin, eikä se saa johtaa aiheettomiin vääristymiin sisämarkkinoilla. Tätä varten varoja on myönnettävä ainoastaan kattamaan lisäkustannuksia tai investointiriskejä, joita sijoittajat eivät pysty kantamaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Vastaavasti ilmastoinvestointirahastosta annettava tuki ei saa johtaa kilpailevien tuontituotteiden epäreiluun syrjintään, kuten WTO:n säännöissä edellytetään.

Jos EU:n päästökauppajärjestelmän mukainen hinta on korkeampi kuin toteutushinta, jonka perusteella hanke on hyväksytty, edunsaajan on maksettava erotus takaisin ilmastoinvestointirahastoon.

Jos EU:n päästökauppajärjestelmän mukainen hinta on korkeampi kuin toteutushinta, jonka perusteella hanke on hyväksytty, edunsaajan on maksettava erotus takaisin ilmastoinvestointirahastoon.

Tarkistus 539

Tarkistus 539

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 8 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kaikkien jäsenvaltioiden alueilla toteutettavat hankkeet, myös pienimuotoiset hankkeet, ovat tukikelpoisia. Tukea saavien teknologioiden on oltava innovatiivisia ja niiden ei tule olla kaupallisesti toteuttamiskelpoisia samassa mittakaavassa ilman tukea, mutta niiden on edustettava läpimurtoratkaisuja tai oltava riittävän kypsiä soveltamista varten
  esikaupallisessa
  mittakaavassa. | Kaikkien jäsenvaltioiden alueilla toteutettavat hankkeet, myös
  keskisuuret ja
  pienimuotoiset hankkeet, ovat tukikelpoisia. Tukea saavien teknologioiden on oltava innovatiivisia
  , niissä on osoitettava potentiaali laajamittaiseen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen,
  ja niiden ei tule olla kaupallisesti toteuttamiskelpoisia samassa mittakaavassa ilman tukea, mutta niiden on edustettava läpimurtoratkaisuja tai
  ratkaisuja, jotka eivät vielä ole kaupallisesti toteutettavissa, tai
  oltava
  teknologian suhteen
  riittävän kypsiä soveltamista varten
  (esi)kaupallisessa mittakaavassa, tai niiden on edistettävä merkittävästi ilmastoneutraaliuden tavoitetta eikä niiden tule olla otettavissa käyttöön laajassa
  mittakaavassa
  ilman tukea
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kaikkien jäsenvaltioiden alueilla toteutettavat hankkeet, myös pienimuotoiset hankkeet, ovat tukikelpoisia. Tukea saavien teknologioiden on oltava innovatiivisia ja niiden ei tule olla kaupallisesti toteuttamiskelpoisia samassa mittakaavassa ilman tukea, mutta niiden on edustettava läpimurtoratkaisuja tai oltava riittävän kypsiä soveltamista varten
  esikaupallisessa
  mittakaavassa.

esikaupallisessa

Kaikkien jäsenvaltioiden alueilla toteutettavat hankkeet, myös
  keskisuuret ja
  pienimuotoiset hankkeet, ovat tukikelpoisia. Tukea saavien teknologioiden on oltava innovatiivisia
  , niissä on osoitettava potentiaali laajamittaiseen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen,
  ja niiden ei tule olla kaupallisesti toteuttamiskelpoisia samassa mittakaavassa ilman tukea, mutta niiden on edustettava läpimurtoratkaisuja tai
  ratkaisuja, jotka eivät vielä ole kaupallisesti toteutettavissa, tai
  oltava
  teknologian suhteen
  riittävän kypsiä soveltamista varten
  (esi)kaupallisessa mittakaavassa, tai niiden on edistettävä merkittävästi ilmastoneutraaliuden tavoitetta eikä niiden tule olla otettavissa käyttöön laajassa
  mittakaavassa
  ilman tukea
  .

keskisuuret ja

, niissä on osoitettava potentiaali laajamittaiseen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen,

ratkaisuja, jotka eivät vielä ole kaupallisesti toteutettavissa, tai

teknologian suhteen

(esi)kaupallisessa mittakaavassa, tai niiden on edistettävä merkittävästi ilmastoneutraaliuden tavoitetta eikä niiden tule olla otettavissa käyttöön laajassa

ilman tukea

Tarkistus 540

Tarkistus 540

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 8 kohta – 5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio varmistaa, että
  innovaatiorahastoon
  tarkoitetut päästöoikeudet huutokaupataan 10 artiklan 4 kohdassa säädettyjen periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti. Huutokaupan tuotot katsotaan varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuiksi ulkoisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiksi eriksi. | Komissio varmistaa, että
  ilmastoinvestointirahastoon
  tarkoitetut päästöoikeudet huutokaupataan 10 artiklan 4 kohdassa säädettyjen periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti. Huutokaupan tuotot katsotaan varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuiksi ulkoisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiksi eriksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio varmistaa, että
  innovaatiorahastoon
  tarkoitetut päästöoikeudet huutokaupataan 10 artiklan 4 kohdassa säädettyjen periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti. Huutokaupan tuotot katsotaan varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuiksi ulkoisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiksi eriksi.

innovaatiorahastoon

Komissio varmistaa, että
  ilmastoinvestointirahastoon
  tarkoitetut päästöoikeudet huutokaupataan 10 artiklan 4 kohdassa säädettyjen periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti. Huutokaupan tuotot katsotaan varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuiksi ulkoisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiksi eriksi.

ilmastoinvestointirahastoon

Tarkistus 541

Tarkistus 541

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 8 kohta – 6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Hankkeet on valittava objektiivisten ja avointen perusteiden mukaisesti ottaen tarvittaessa
  huomioon
  , missä määrin hankkeilla edistetään päästövähennysten saavuttamista, jotka ovat selvästi alle 2 kohdassa tarkoitettujen vertailuarvojen. Hankkeilla on oltava potentiaalia laajaan soveltamiseen tai
  vähähiiliseen
  talouteen siirtymisestä aiheutuvien kustannusten merkittävään vähentämiseen asiaankuuluvilla toimialoilla. Hiilidioksidin talteenottoon ja hyödyntämiseen liittyvien hankkeiden on johdettava päästöjen nettovähennykseen ja varmistettava hiilidioksidipäästöjen välttäminen tai pysyvä varastointi. Ehdotuspyyntöjen kautta myönnettyjen avustusten tapauksessa enintään 60:a prosenttia hankkeiden asiaankuuluvista kustannuksista voidaan tukea, ja näistä kustannuksista enintään 40:n prosentin ei tarvitse olla riippuvainen kasvihuonekaasupäästöjen todennetusta välttämisestä, sillä edellytyksellä, että ennalta määritetyt välitavoitteet saavutetaan käytetyllä teknologialla. Tarjouskilpailumenettelyn kautta myönnetyn tuen sekä teknisen avun tapauksessa enintään 100:aa prosenttia hankkeiden asiaankuuluvista kustannuksista voidaan tukea. | Hankkeet on valittava
  avoimella valintamenettelyllä, teknologianeutraalisti tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistettujen ilmastoinvestointirahaston tavoitteiden mukaisesti sekä
  objektiivisten ja avointen perusteiden mukaisesti ottaen
  huomioon sen, missä määrin hankkeilla edistetään merkittävästi unionin ilmasto- ja energiatavoitteita sekä edistetään saasteettomuus- ja kiertoajattelutavoitteita tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, samoin kuin tarpeen varmistaa hankkeiden tasapuolinen maantieteellinen jakautuminen tämän kohdan 6 a alakohdan mukaisesti sekä
  tarvittaessa
  sen
  , missä määrin hankkeilla edistetään päästövähennysten saavuttamista, jotka ovat selvästi alle 2 kohdassa tarkoitettujen vertailuarvojen. Hankkeilla on oltava potentiaalia laajaan soveltamiseen tai
  ilmastoneutraaliin
  talouteen siirtymisestä aiheutuvien kustannusten merkittävään vähentämiseen asiaankuuluvilla toimialoilla
  . Etusijalle on asetettava teknologiat ja prosessit, joilla puututaan moniin ympäristövaikutuksiin
  . Hiilidioksidin talteenottoon ja hyödyntämiseen liittyvien hankkeiden on johdettava päästöjen nettovähennykseen ja varmistettava hiilidioksidipäästöjen välttäminen tai pysyvä varastointi. Ehdotuspyyntöjen kautta myönnettyjen avustusten tapauksessa enintään 60:a prosenttia hankkeiden asiaankuuluvista kustannuksista voidaan tukea, ja näistä kustannuksista enintään 40:n prosentin ei tarvitse olla riippuvainen kasvihuonekaasupäästöjen todennetusta välttämisestä, sillä edellytyksellä, että ennalta määritetyt välitavoitteet saavutetaan käytetyllä teknologialla. Tarjouskilpailumenettelyn kautta myönnetyn tuen sekä teknisen avun tapauksessa enintään 100:aa prosenttia hankkeiden asiaankuuluvista kustannuksista voidaan tukea.
  Hankkeiden valinnassa käytettävissä perusteissa on suosittava hankkeita, joiden päästövähennykset hyödyttävät muiden toimijoiden hiilestä irtautumista lähialueilla. |
| | Ilmastoinvestointirahastosta rahoitettavilta hankkeilta on edellytettävä tietämyksen jakamista muiden asiaan liittyvien hankkeiden sekä sellaisten unioniin sijoittautuneiden tutkijoiden kanssa, joilla on asiassa oikeutettu etu. Komissio määrittelee tietämyksen jakamisen ehdot ehdotuspyynnöissä. |
| | Ehdotuspyyntöjen on oltava avoimia ja läpinäkyviä, ja niissä on selkeästi määritettävä, minkälaisia teknologioita voidaan tukea. Komissio varmistaa ehdotuspyyntöjä valmistellessaan, että kaikki toimialat ovat asianmukaisesti edustettuina. Komissio toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että ehdotuspyynnöistä tiedotetaan mahdollisimman laajasti ja erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Hankkeet on valittava objektiivisten ja avointen perusteiden mukaisesti ottaen tarvittaessa
  huomioon
  , missä määrin hankkeilla edistetään päästövähennysten saavuttamista, jotka ovat selvästi alle 2 kohdassa tarkoitettujen vertailuarvojen. Hankkeilla on oltava potentiaalia laajaan soveltamiseen tai
  vähähiiliseen
  talouteen siirtymisestä aiheutuvien kustannusten merkittävään vähentämiseen asiaankuuluvilla toimialoilla. Hiilidioksidin talteenottoon ja hyödyntämiseen liittyvien hankkeiden on johdettava päästöjen nettovähennykseen ja varmistettava hiilidioksidipäästöjen välttäminen tai pysyvä varastointi. Ehdotuspyyntöjen kautta myönnettyjen avustusten tapauksessa enintään 60:a prosenttia hankkeiden asiaankuuluvista kustannuksista voidaan tukea, ja näistä kustannuksista enintään 40:n prosentin ei tarvitse olla riippuvainen kasvihuonekaasupäästöjen todennetusta välttämisestä, sillä edellytyksellä, että ennalta määritetyt välitavoitteet saavutetaan käytetyllä teknologialla. Tarjouskilpailumenettelyn kautta myönnetyn tuen sekä teknisen avun tapauksessa enintään 100:aa prosenttia hankkeiden asiaankuuluvista kustannuksista voidaan tukea.

huomioon

vähähiiliseen

Hankkeet on valittava
  avoimella valintamenettelyllä, teknologianeutraalisti tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistettujen ilmastoinvestointirahaston tavoitteiden mukaisesti sekä
  objektiivisten ja avointen perusteiden mukaisesti ottaen
  huomioon sen, missä määrin hankkeilla edistetään merkittävästi unionin ilmasto- ja energiatavoitteita sekä edistetään saasteettomuus- ja kiertoajattelutavoitteita tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, samoin kuin tarpeen varmistaa hankkeiden tasapuolinen maantieteellinen jakautuminen tämän kohdan 6 a alakohdan mukaisesti sekä
  tarvittaessa
  sen
  , missä määrin hankkeilla edistetään päästövähennysten saavuttamista, jotka ovat selvästi alle 2 kohdassa tarkoitettujen vertailuarvojen. Hankkeilla on oltava potentiaalia laajaan soveltamiseen tai
  ilmastoneutraaliin
  talouteen siirtymisestä aiheutuvien kustannusten merkittävään vähentämiseen asiaankuuluvilla toimialoilla
  . Etusijalle on asetettava teknologiat ja prosessit, joilla puututaan moniin ympäristövaikutuksiin
  . Hiilidioksidin talteenottoon ja hyödyntämiseen liittyvien hankkeiden on johdettava päästöjen nettovähennykseen ja varmistettava hiilidioksidipäästöjen välttäminen tai pysyvä varastointi. Ehdotuspyyntöjen kautta myönnettyjen avustusten tapauksessa enintään 60:a prosenttia hankkeiden asiaankuuluvista kustannuksista voidaan tukea, ja näistä kustannuksista enintään 40:n prosentin ei tarvitse olla riippuvainen kasvihuonekaasupäästöjen todennetusta välttämisestä, sillä edellytyksellä, että ennalta määritetyt välitavoitteet saavutetaan käytetyllä teknologialla. Tarjouskilpailumenettelyn kautta myönnetyn tuen sekä teknisen avun tapauksessa enintään 100:aa prosenttia hankkeiden asiaankuuluvista kustannuksista voidaan tukea.
  Hankkeiden valinnassa käytettävissä perusteissa on suosittava hankkeita, joiden päästövähennykset hyödyttävät muiden toimijoiden hiilestä irtautumista lähialueilla.

avoimella valintamenettelyllä, teknologianeutraalisti tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistettujen ilmastoinvestointirahaston tavoitteiden mukaisesti sekä

huomioon sen, missä määrin hankkeilla edistetään merkittävästi unionin ilmasto- ja energiatavoitteita sekä edistetään saasteettomuus- ja kiertoajattelutavoitteita tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, samoin kuin tarpeen varmistaa hankkeiden tasapuolinen maantieteellinen jakautuminen tämän kohdan 6 a alakohdan mukaisesti sekä

sen

ilmastoneutraaliin

. Etusijalle on asetettava teknologiat ja prosessit, joilla puututaan moniin ympäristövaikutuksiin

Hankkeiden valinnassa käytettävissä perusteissa on suosittava hankkeita, joiden päästövähennykset hyödyttävät muiden toimijoiden hiilestä irtautumista lähialueilla.

Ilmastoinvestointirahastosta rahoitettavilta hankkeilta on edellytettävä tietämyksen jakamista muiden asiaan liittyvien hankkeiden sekä sellaisten unioniin sijoittautuneiden tutkijoiden kanssa, joilla on asiassa oikeutettu etu. Komissio määrittelee tietämyksen jakamisen ehdot ehdotuspyynnöissä.

Ilmastoinvestointirahastosta rahoitettavilta hankkeilta on edellytettävä tietämyksen jakamista muiden asiaan liittyvien hankkeiden sekä sellaisten unioniin sijoittautuneiden tutkijoiden kanssa, joilla on asiassa oikeutettu etu. Komissio määrittelee tietämyksen jakamisen ehdot ehdotuspyynnöissä.

Ehdotuspyyntöjen on oltava avoimia ja läpinäkyviä, ja niissä on selkeästi määritettävä, minkälaisia teknologioita voidaan tukea. Komissio varmistaa ehdotuspyyntöjä valmistellessaan, että kaikki toimialat ovat asianmukaisesti edustettuina. Komissio toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että ehdotuspyynnöistä tiedotetaan mahdollisimman laajasti ja erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille).

Ehdotuspyyntöjen on oltava avoimia ja läpinäkyviä, ja niissä on selkeästi määritettävä, minkälaisia teknologioita voidaan tukea. Komissio varmistaa ehdotuspyyntöjä valmistellessaan, että kaikki toimialat ovat asianmukaisesti edustettuina. Komissio toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että ehdotuspyynnöistä tiedotetaan mahdollisimman laajasti ja erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille).

Tarkistus 542

Tarkistus 542

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 8 kohta – 6 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Ilmastoinvestointirahastossa on pyrittävä maantieteellisesti tasapainoiseen tukeen, kun on kyse hiilen hinnanerosopimusten muodossa annetusta tuesta sekä käytön laajentamiseen liittyvistä hankkeista, ja varmistamaan samalla hankkeiden mahdollisimman korkea laatu ja pitämään kiinni tämän kohdan kuudennessa alakohdassa tarkoitetuista valintaperusteista, ottaen huomioon erityiset alakohtaiset olosuhteet ja investointitarpeet, erityisesti 3 g artiklan ja luvun IV a soveltamisalaan kuuluvilla toimialoilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ilmastoinvestointirahastossa on pyrittävä maantieteellisesti tasapainoiseen tukeen, kun on kyse hiilen hinnanerosopimusten muodossa annetusta tuesta sekä käytön laajentamiseen liittyvistä hankkeista, ja varmistamaan samalla hankkeiden mahdollisimman korkea laatu ja pitämään kiinni tämän kohdan kuudennessa alakohdassa tarkoitetuista valintaperusteista, ottaen huomioon erityiset alakohtaiset olosuhteet ja investointitarpeet, erityisesti 3 g artiklan ja luvun IV a soveltamisalaan kuuluvilla toimialoilla.

Ilmastoinvestointirahastossa on pyrittävä maantieteellisesti tasapainoiseen tukeen, kun on kyse hiilen hinnanerosopimusten muodossa annetusta tuesta sekä käytön laajentamiseen liittyvistä hankkeista, ja varmistamaan samalla hankkeiden mahdollisimman korkea laatu ja pitämään kiinni tämän kohdan kuudennessa alakohdassa tarkoitetuista valintaperusteista, ottaen huomioon erityiset alakohtaiset olosuhteet ja investointitarpeet, erityisesti 3 g artiklan ja luvun IV a soveltamisalaan kuuluvilla toimialoilla.

Tarkistus 543

Tarkistus 543

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 8 kohta – 7 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 23 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi koskien innovaatiorahaston toiminnan sääntöjä, mukaan lukien valintamenettelyt ja -perusteet, sekä tukikelpoisia aloja ja tuen eri tyyppejä koskevia teknisiä vaatimuksia. | Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 23 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi koskien ilmastoinvestointirahaston toiminnan sääntöjä, mukaan lukien valintamenettelyt ja -perusteet ja pk-yritysten osallistuminen, sekä tukikelpoisia aloja ja tuen eri tyyppejä koskevia teknisiä vaatimuksia.
  Komissio pyrkii noudattamaan aikataulua, jossa osa ilmastoinvestointirahastosta myönnettävästä tuesta toteutetaan etupainotteisesti kauden alussa. Komissio toteuttaa ilmastoinvestointirahastoa täytäntöön pannessaan kaikki aiheelliset toimenpiteet asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisesti varmistaakseen varojen suojelun ilmastoinvestointirahastosta tuettujen toimenpiteiden ja investointien osalta, jos jäsenvaltioissa ei noudateta oikeusvaltioperiaatetta. Komissio tarjoaa tätä varten vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan järjestelmän ja pyrkii perimään takaisin aiheettomasti maksetut tai virheellisesti käytetyt määrät. |
| | Reilun ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi valintaperusteissa on otettava huomioon ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset takeet. Kaikki ilmastoinvestointirahaston määrärahat on käytettävä seuraavien mukaisesti: |
| | (a) | asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa vahvistettu ”ei merkittävää haittaa” -periaate; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 23 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi koskien innovaatiorahaston toiminnan sääntöjä, mukaan lukien valintamenettelyt ja -perusteet, sekä tukikelpoisia aloja ja tuen eri tyyppejä koskevia teknisiä vaatimuksia.

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 23 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi koskien ilmastoinvestointirahaston toiminnan sääntöjä, mukaan lukien valintamenettelyt ja -perusteet ja pk-yritysten osallistuminen, sekä tukikelpoisia aloja ja tuen eri tyyppejä koskevia teknisiä vaatimuksia.
  Komissio pyrkii noudattamaan aikataulua, jossa osa ilmastoinvestointirahastosta myönnettävästä tuesta toteutetaan etupainotteisesti kauden alussa. Komissio toteuttaa ilmastoinvestointirahastoa täytäntöön pannessaan kaikki aiheelliset toimenpiteet asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisesti varmistaakseen varojen suojelun ilmastoinvestointirahastosta tuettujen toimenpiteiden ja investointien osalta, jos jäsenvaltioissa ei noudateta oikeusvaltioperiaatetta. Komissio tarjoaa tätä varten vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan järjestelmän ja pyrkii perimään takaisin aiheettomasti maksetut tai virheellisesti käytetyt määrät.

Komissio pyrkii noudattamaan aikataulua, jossa osa ilmastoinvestointirahastosta myönnettävästä tuesta toteutetaan etupainotteisesti kauden alussa. Komissio toteuttaa ilmastoinvestointirahastoa täytäntöön pannessaan kaikki aiheelliset toimenpiteet asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisesti varmistaakseen varojen suojelun ilmastoinvestointirahastosta tuettujen toimenpiteiden ja investointien osalta, jos jäsenvaltioissa ei noudateta oikeusvaltioperiaatetta. Komissio tarjoaa tätä varten vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan järjestelmän ja pyrkii perimään takaisin aiheettomasti maksetut tai virheellisesti käytetyt määrät.

Reilun ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi valintaperusteissa on otettava huomioon ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset takeet. Kaikki ilmastoinvestointirahaston määrärahat on käytettävä seuraavien mukaisesti:

Reilun ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi valintaperusteissa on otettava huomioon ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset takeet. Kaikki ilmastoinvestointirahaston määrärahat on käytettävä seuraavien mukaisesti:

(a)

(a)

asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa vahvistettu ”ei merkittävää haittaa” -periaate;

asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa vahvistettu ”ei merkittävää haittaa” -periaate;

| (b) | asetuksen (EU) 2020/852 18 artiklassa säädetyt vähimmäistason suojatoimet. |
| --- | --- |

(b)

(b)

asetuksen (EU) 2020/852 18 artiklassa säädetyt vähimmäistason suojatoimet.

asetuksen (EU) 2020/852 18 artiklassa säädetyt vähimmäistason suojatoimet.

Kun tukea annetaan hiilen hinnanerosopimusten kautta, kyseisillä delegoiduilla säädöksillä on mahdollistettava teknologianeutraalit, hintakilpailuun perustuvat tarjouskilpailut ensimmäisessä alakohdassa vahvistettujen ilmastoinvestointirahaston tavoitteiden mukaisesti.

Kun tukea annetaan hiilen hinnanerosopimusten kautta, kyseisillä delegoiduilla säädöksillä on mahdollistettava teknologianeutraalit, hintakilpailuun perustuvat tarjouskilpailut ensimmäisessä alakohdassa vahvistettujen ilmastoinvestointirahaston tavoitteiden mukaisesti.

Tarkistus 544

Tarkistus 544

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta – g alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 a artikla – 8 kohta – 7 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio esittää joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa tarkastellaan ilmastoinvestointirahaston kautta rahoitettujen hankkeiden johdonmukaisuutta ja asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistettua ilmastoneutraaliuden tavoitetta sekä edistymistä teollisuuden hiilestä irtautumista koskevissa suunnitelmissa kuvattujen investointien käyttöönotossa ja esitetään komission toimintasuunnitelma seuraavalle kaksivuotiskaudelle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio esittää joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa tarkastellaan ilmastoinvestointirahaston kautta rahoitettujen hankkeiden johdonmukaisuutta ja asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistettua ilmastoneutraaliuden tavoitetta sekä edistymistä teollisuuden hiilestä irtautumista koskevissa suunnitelmissa kuvattujen investointien käyttöönotossa ja esitetään komission toimintasuunnitelma seuraavalle kaksivuotiskaudelle.

Komissio esittää joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa tarkastellaan ilmastoinvestointirahaston kautta rahoitettujen hankkeiden johdonmukaisuutta ja asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistettua ilmastoneutraaliuden tavoitetta sekä edistymistä teollisuuden hiilestä irtautumista koskevissa suunnitelmissa kuvattujen investointien käyttöönotossa ja esitetään komission toimintasuunnitelma seuraavalle kaksivuotiskaudelle.

Tarkistus 545

Tarkistus 545

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 c artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Korvataan
  10 c
  artiklan 7 kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(13)

Korvataan
  10 c
  artiklan 7 kohta seuraavasti:

Korvataan

artiklan 7 kohta seuraavasti:

| (13) | Kumotaan
  10 c
  artikla. |
| --- | --- |

(13)

Kumotaan
  10 c
  artikla.

Kumotaan

artikla.

”Jäsenvaltioiden on vaadittava edun saavia sähköä tuottavia laitoksia ja verkonhaltijoita raportoimaan viimeistään kunkin vuoden 28 päivänä helmikuuta niiden valittujen investointien täytäntöönpanosta, mukaan lukien maksutta jaettujen päästöoikeuksien ja investoinneista aiheutuneiden kulujen tasapaino ja tuettujen investointien tyypit. Jäsenvaltioiden on raportoitava tästä komissiolle, ja komissio julkistaa nämä raportit.”

Tarkistus 546

Tarkistus 546

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 13 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 13 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 c a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(13 a)

(13 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”10 c a artikla

Siirtymäajan maksutta jaettavat päästöoikeudet energiantuotantoalan nykyaikaistamiseksi

Kaikki energia-alan nykyaikaistamiseksi siirtymäajan maksutta jaettavat päästöoikeudet, joita ei ole jaettu toiminnanharjoittajille asianomaisissa jäsenvaltioissa 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä, lisätään niiden päästöoikeuksien kokonaismäärään, jotka asianomainen jäsenvaltio saa huutokaupattavaksi 10 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin käyttää nämä päästöoikeudet tai osan näistä päästöoikeuksista 10 d artiklan mukaisesti modernisaatiorahaston puitteissa tehtävien investointien tukemiseksi.”

Tarkistus 547

Tarkistus 547

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 d artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi) ja 1 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Modernisaatiorahastosta annetaan tukea ainoastaan sellaisille jäsenvaltioille, jotka ovat hyväksyneet oikeudellisesti sitovia tavoitteita ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä toimenpiteitä kaikista fossiilisista polttoaineista asteittain luopumiseksi aikataulussa, joka vastaa asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettuja tavoitteita. |
| | Modernisaatiorahaston mukaista tukea ei myöskään anneta sellaisen edunsaajajäsenvaltion ehdottamien investointien tukemiseksi, jonka osalta on käynnissä asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklassa säädetty menettely tai jonka osalta neuvosto on hyväksynyt täytäntöönpanopäätöksen asianmukaisista toimenpiteistä mainitun artiklan nojalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Modernisaatiorahastosta annetaan tukea ainoastaan sellaisille jäsenvaltioille, jotka ovat hyväksyneet oikeudellisesti sitovia tavoitteita ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä toimenpiteitä kaikista fossiilisista polttoaineista asteittain luopumiseksi aikataulussa, joka vastaa asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettuja tavoitteita.

Modernisaatiorahastosta annetaan tukea ainoastaan sellaisille jäsenvaltioille, jotka ovat hyväksyneet oikeudellisesti sitovia tavoitteita ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä sekä toimenpiteitä kaikista fossiilisista polttoaineista asteittain luopumiseksi aikataulussa, joka vastaa asetuksessa (EU) 2021/1119 asetettuja tavoitteita.

Modernisaatiorahaston mukaista tukea ei myöskään anneta sellaisen edunsaajajäsenvaltion ehdottamien investointien tukemiseksi, jonka osalta on käynnissä asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklassa säädetty menettely tai jonka osalta neuvosto on hyväksynyt täytäntöönpanopäätöksen asianmukaisista toimenpiteistä mainitun artiklan nojalla.

Modernisaatiorahaston mukaista tukea ei myöskään anneta sellaisen edunsaajajäsenvaltion ehdottamien investointien tukemiseksi, jonka osalta on käynnissä asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklassa säädetty menettely tai jonka osalta neuvosto on hyväksynyt täytäntöönpanopäätöksen asianmukaisista toimenpiteistä mainitun artiklan nojalla.

Tarkistus 548

Tarkistus 548

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 d artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tuettujen investointien on oltava tämän direktiivin tavoitteiden sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon (*) ja
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen (EU) 2021/1119 (**) sekä Pariisin sopimuksessa esitettyjen pitkän aikavälin tavoitteiden mukaisia. Modernisaatiorahastosta ei anneta tukea fossiilisia polttoaineita
  käyttäville energiantuotantolaitoksille
  .” | Tuettujen investointien on oltava tämän direktiivin tavoitteiden sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon (*) ja asetuksen (EU) 2021/1119 sekä Pariisin sopimuksessa esitettyjen pitkän aikavälin tavoitteiden mukaisia. Modernisaatiorahastosta ei anneta tukea fossiilisia polttoaineita
  käyttäviin energiaan liittyviin tarkoituksiin
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tuettujen investointien on oltava tämän direktiivin tavoitteiden sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon (*) ja
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen (EU) 2021/1119 (**) sekä Pariisin sopimuksessa esitettyjen pitkän aikavälin tavoitteiden mukaisia. Modernisaatiorahastosta ei anneta tukea fossiilisia polttoaineita
  käyttäville energiantuotantolaitoksille
  .”

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston

**

käyttäville energiantuotantolaitoksille

Tuettujen investointien on oltava tämän direktiivin tavoitteiden sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon (*) ja asetuksen (EU) 2021/1119 sekä Pariisin sopimuksessa esitettyjen pitkän aikavälin tavoitteiden mukaisia. Modernisaatiorahastosta ei anneta tukea fossiilisia polttoaineita
  käyttäviin energiaan liittyviin tarkoituksiin
  .

*

käyttäviin energiaan liittyviin tarkoituksiin

Tarkistus 549

Tarkistus 549

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 d artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Vähintään 80
  prosenttia modernisaatiorahastosta saatavista varoista on käytettävä tukemaan investointeja seuraaviin: | 2.   
  100
  prosenttia modernisaatiorahastosta saatavista varoista on käytettävä tukemaan investointeja seuraaviin: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Vähintään 80
  prosenttia modernisaatiorahastosta saatavista varoista on käytettävä tukemaan investointeja seuraaviin:

2.   
  100
  prosenttia modernisaatiorahastosta saatavista varoista on käytettävä tukemaan investointeja seuraaviin:

Tarkistus 550

Tarkistus 550

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 d artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | energian tuotanto vetygeneraattoreilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

energian tuotanto vetygeneraattoreilla;

energian tuotanto vetygeneraattoreilla;

Tarkistus 551

Tarkistus 551

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 d artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | kysyntäpuolen
  energiatehokkuuden
  parantaminen
  , mukaan lukien liikenne, rakennukset, maatalous ja jätehuolto; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

kysyntäpuolen
  energiatehokkuuden
  parantaminen
  , mukaan lukien liikenne, rakennukset, maatalous ja jätehuolto;

kysyntäpuolen

parantaminen

| c) | kokonaisenergiankulutuksen vähentäminen kysyntäpuolen hallinnan ja
  energiatehokkuuden
  avulla
  , mukaan lukien liikenne, rakennukset, maatalous ja jätehuolto
  , ottaen samalla huomioon ilmastosiirtymään liittyvä sähköistämistarve ja siihen liittyvä uusiutuvan sähkön kasvava kysyntä
  ; |
| --- | --- |

c)

kokonaisenergiankulutuksen vähentäminen kysyntäpuolen hallinnan ja
  energiatehokkuuden
  avulla
  , mukaan lukien liikenne, rakennukset, maatalous ja jätehuolto
  , ottaen samalla huomioon ilmastosiirtymään liittyvä sähköistämistarve ja siihen liittyvä uusiutuvan sähkön kasvava kysyntä
  ;

kokonaisenergiankulutuksen vähentäminen kysyntäpuolen hallinnan ja

avulla

, ottaen samalla huomioon ilmastosiirtymään liittyvä sähköistämistarve ja siihen liittyvä uusiutuvan sähkön kasvava kysyntä

Tarkistus 552

Tarkistus 552

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 d artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | pienituloisten kotitalouksien tukeminen, myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla, energiaköyhyyteen puuttumiseksi ja
  lämmitysjärjestelmien
  nykyaikaistamiseksi;
  sekä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

pienituloisten kotitalouksien tukeminen, myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla, energiaköyhyyteen puuttumiseksi ja
  lämmitysjärjestelmien
  nykyaikaistamiseksi;
  sekä

lämmitysjärjestelmien

sekä

| e) | pienituloisten kotitalouksien tukeminen, myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla, energiaköyhyyteen puuttumiseksi ja
  lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien
  nykyaikaistamiseksi
  samoin kuin energiatehokkuustoimet sekä asumiskäyttöön että kaupalliseen käyttöön tarkoitetuissa rakennuksissa
  ; |
| --- | --- |

e)

pienituloisten kotitalouksien tukeminen, myös maaseudulla ja syrjäisillä alueilla, energiaköyhyyteen puuttumiseksi ja
  lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien
  nykyaikaistamiseksi
  samoin kuin energiatehokkuustoimet sekä asumiskäyttöön että kaupalliseen käyttöön tarkoitetuissa rakennuksissa
  ;

lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien

samoin kuin energiatehokkuustoimet sekä asumiskäyttöön että kaupalliseen käyttöön tarkoitetuissa rakennuksissa

Tarkistus 553

Tarkistus 553

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 d artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | oikeudenmukainen siirtymä edunsaajajäsenvaltioissa hiilestä riippuvaisilla alueilla niin, että tuetaan työntekijöiden uudelleensijoittamista, uudelleenkoulutusta ja ammattitaidon parantamista, koulutusta, työnhakualoitteita ja startup-yrityksiä käyden vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten kanssa.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

oikeudenmukainen siirtymä edunsaajajäsenvaltioissa hiilestä riippuvaisilla alueilla niin, että tuetaan työntekijöiden uudelleensijoittamista, uudelleenkoulutusta ja ammattitaidon parantamista, koulutusta, työnhakualoitteita ja startup-yrityksiä käyden vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten kanssa.”

| f) | oikeudenmukainen siirtymä edunsaajajäsenvaltioissa hiilestä riippuvaisilla alueilla niin, että tuetaan työntekijöiden uudelleensijoittamista, uudelleenkoulutusta ja ammattitaidon parantamista, koulutusta, työnhakualoitteita ja startup-yrityksiä käyden vuoropuhelua
  kansalaisyhteiskunnan ja
  työmarkkinaosapuolten kanssa
  , jäsenvaltioiden alueellisiin oikeudenmukaista siirtymää koskeviin suunnitelmiinsa asetuksen (EU) 2021/1056 8 artiklan 2 kohdan k alakohdan mukaisesti sisällyttämien asiaan liittyvien toimien mukaisesti ja niitä edistäen; sekä |
| --- | --- |

f)

oikeudenmukainen siirtymä edunsaajajäsenvaltioissa hiilestä riippuvaisilla alueilla niin, että tuetaan työntekijöiden uudelleensijoittamista, uudelleenkoulutusta ja ammattitaidon parantamista, koulutusta, työnhakualoitteita ja startup-yrityksiä käyden vuoropuhelua
  kansalaisyhteiskunnan ja
  työmarkkinaosapuolten kanssa
  , jäsenvaltioiden alueellisiin oikeudenmukaista siirtymää koskeviin suunnitelmiinsa asetuksen (EU) 2021/1056 8 artiklan 2 kohdan k alakohdan mukaisesti sisällyttämien asiaan liittyvien toimien mukaisesti ja niitä edistäen; sekä

kansalaisyhteiskunnan ja

, jäsenvaltioiden alueellisiin oikeudenmukaista siirtymää koskeviin suunnitelmiinsa asetuksen (EU) 2021/1056 8 artiklan 2 kohdan k alakohdan mukaisesti sisällyttämien asiaan liittyvien toimien mukaisesti ja niitä edistäen; sekä

Tarkistus 554

Tarkistus 554

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

10 d artikla – 2 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f a) | investoinnit vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoon. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f a)

f a)

investoinnit vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoon.

investoinnit vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoon.

Tarkistus 555

Tarkistus 555

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 d artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | Lisätään kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

Lisätään kohta seuraavasti:

Lisätään kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Kaikki modernisaatiorahaston määrärahat on käytettävä seuraavien mukaisesti:

| a) | asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa vahvistettu ’ei merkittävää haittaa’ -periaate; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa vahvistettu ’ei merkittävää haittaa’ -periaate;

| b) | asetuksen (EU) 2020/852 18 artiklassa tarkoitetut vähimmäistason suojatoimet.” |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) 2020/852 18 artiklassa tarkoitetut vähimmäistason suojatoimet.”

Tarkistus 556

Tarkistus 556

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b b alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 d artikla – 5 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b b) | lisätään 5 kohtaan alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

b b)

b b)

lisätään 5 kohtaan alakohta seuraavasti:

lisätään 5 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Investointikomitea pyytää ilmastonmuutosta käsittelevältä eurooppalaiselta tieteelliseltä neuvottelukunnalta neuvoja sen varmistamiseksi, että investointipäätökset ovat tässä artiklassa säädettyjen kriteerien mukaisia ja niillä tuetaan asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista.”

Tarkistus 557

Tarkistus 557

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b c alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 d artikla – 6 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b c) | korvataan 6 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

b c)

b c)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

korvataan 6 kohta seuraavasti:

6.   Ennen kuin edunsaajajäsenvaltio päättää rahoittaa investoinnin osuudestaan modernisaatiorahastossa, sen on esitettävä investointihanke investointikomitealle ja EIP:lle.
  Kun EIP vahvistaa investoinnin kuuluvan 2 kohdassa lueteltuihin aloihin, jäsenvaltio voi rahoittaa investointihankkeen osuudestaan.

”6.
     Ennen kuin edunsaajajäsenvaltio päättää rahoittaa investoinnin osuudestaan modernisaatiorahastossa, sen on esitettävä investointihanke investointikomitealle ja EIP:lle.

Jos rahastosta rahoitettavaksi ehdotettu investointi energiajärjestelmien nykyaikaistamiseksi ei kuulu 2 kohdassa lueteltuihin aloihin,
  investointikomitea arvioi kyseisen investoinnin teknisen toteutettavuuden ja taloudellisen elinkelpoisuuden, mukaan lukien sen saavuttamat päästövähennykset, ja antaa suosituksen investoinnin rahoittamisesta modernisaatiorahastosta. Investointikomitea varmistaa, että kaikki kaukolämpöön liittyvät investoinnit saavuttavat huomattavan parannuksen energiatehokkuudessa ja päästövähennyksissä.

Jos rahastosta rahoitettavaksi ehdotettu investointi energiajärjestelmien nykyaikaistamiseksi ei kuulu 2 kohdassa lueteltuihin aloihin,

Investointikomitea arvioi kyseisen investoinnin teknisen toteutettavuuden ja taloudellisen elinkelpoisuuden, mukaan lukien sen saavuttamat päästövähennykset, ja antaa suosituksen investoinnin rahoittamisesta modernisaatiorahastosta. Investointikomitea varmistaa, että kaikki kaukolämpöön liittyvät investoinnit saavuttavat huomattavan parannuksen energiatehokkuudessa ja päästövähennyksissä.

Kyseiseen suositukseen voi sisältyä ehdotuksia sopivista rahoitusvälineistä.
  Modernisaatiorahastosta saatavilla varoilla voidaan tukea enintään 70:ää prosenttia sellaisen investoinnin kustannuksista, joka ei kuulu 2 kohdassa lueteltuihin aloihin, edellyttäen, että jäljellä olevat kustannukset ovat yksityisten oikeushenkilöiden rahoittamia.

Modernisaatiorahastosta saatavilla varoilla voidaan tukea enintään 70:ää prosenttia sellaisen investoinnin kustannuksista, joka ei kuulu 2 kohdassa lueteltuihin aloihin, edellyttäen, että jäljellä olevat kustannukset ovat yksityisten oikeushenkilöiden rahoittamia.

Kyseiseen suositukseen voi sisältyä ehdotuksia sopivista rahoitusvälineistä.”

Tarkistus 558

Tarkistus 558

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b d alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – b d alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

10 d artikla – 11 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b d) | korvataan 11 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

b d)

b d)

korvataan 11 kohta seuraavasti:

korvataan 11 kohta seuraavasti:

11.   Investointikomitea raportoi komissiolle vuosittain investointien arvioinnista saaduista kokemuksista. Komissio tarkistaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 investointikomitean havainnot huomioon ottaen 2 kohdassa tarkoitetut hankkeiden alat ja perusteet, joihin investointikomitean suositukset pohjautuvat.

”11.
     Investointikomitea raportoi komissiolle
  , neuvostolle ja Euroopan parlamentille
  vuosittain investointien arvioinnista saaduista kokemuksista.
  Raportti on julkistettava.
  Komissio tarkistaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 investointikomitean havainnot huomioon ottaen 2 kohdassa tarkoitetut hankkeiden alat ja perusteet, joihin investointikomitean suositukset pohjautuvat.”

Tarkistus 559

Tarkistus 559

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – -a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – -a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

12 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -a) | korvataan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

-a)

-a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että päästöoikeuksia voidaan siirtää:

”1.
     Jäsenvaltioiden on varmistettava, että päästöoikeuksia voidaan siirtää:

| a) | henkilöiden
  välillä unionissa; |
| --- | --- |

a)

henkilöiden
  välillä unionissa;

henkilöiden

| a) | säänneltyjen yhteisöjen
  välillä unionissa; |
| --- | --- |

a)

säänneltyjen yhteisöjen
  välillä unionissa;

säänneltyjen yhteisöjen

| b) | unionissa olevien
  henkilöiden
  ja kolmansissa maissa olevien henkilöiden välillä, jos kyseinen päästöoikeus on tunnustettu 25 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, ilman muita kuin tähän direktiiviin sisältyviä tai tämän direktiivin nojalla asetettavia rajoituksia. |
| --- | --- |

b)

unionissa olevien
  henkilöiden
  ja kolmansissa maissa olevien henkilöiden välillä, jos kyseinen päästöoikeus on tunnustettu 25 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, ilman muita kuin tähän direktiiviin sisältyviä tai tämän direktiivin nojalla asetettavia rajoituksia.

henkilöiden

| b) | unionissa olevien
  säänneltyjen yhteisöjen
  ja kolmansissa maissa olevien henkilöiden välillä, jos kyseinen päästöoikeus on tunnustettu 25 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, ilman muita kuin tähän direktiiviin sisältyviä tai tämän direktiivin nojalla asetettavia rajoituksia. |
| --- | --- |

b)

unionissa olevien
  säänneltyjen yhteisöjen
  ja kolmansissa maissa olevien henkilöiden välillä, jos kyseinen päästöoikeus on tunnustettu 25 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, ilman muita kuin tähän direktiiviin sisältyviä tai tämän direktiivin nojalla asetettavia rajoituksia.

säänneltyjen yhteisöjen

Säännellyt yhteisöt voivat valtuuttaa luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön käyttämään säännellylle yhteisölle kuuluvia rekisteritilejä ja suorittamaan säännellyn yhteisön puolesta kaiken tyyppisiä toimia, joihin kyseisellä tilillä on oikeus. Vastuu vaatimusten noudattamisesta kuuluu säännellylle yhteisölle. Säännellyn yhteisön on luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön valtuuttaessaan varmistettava, ettei valtuutetun henkilön tai yhteisön ja toimivaltaisten viranomaisten, kansallisten valvojien, todentajien tai muiden tämän direktiivin alaisten elinten välillä ole eturistiriitoja.”

Säännellyt yhteisöt voivat valtuuttaa luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön käyttämään säännellylle yhteisölle kuuluvia rekisteritilejä ja suorittamaan säännellyn yhteisön puolesta kaiken tyyppisiä toimia, joihin kyseisellä tilillä on oikeus. Vastuu vaatimusten noudattamisesta kuuluu säännellylle yhteisölle. Säännellyn yhteisön on luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön valtuuttaessaan varmistettava, ettei valtuutetun henkilön tai yhteisön ja toimivaltaisten viranomaisten, kansallisten valvojien, todentajien tai muiden tämän direktiivin alaisten elinten välillä ole eturistiriitoja.”

Tarkistus 560

Tarkistus 560

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – -a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – -a a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

12 artikla – 1 a a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -a a) | lisätään kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

-a a)

-a a)

lisätään kohta seuraavasti:

”1 a a.
     
  Komissio esittää 1 päivään heinäkuuta 2023 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se arvioi, miten unionin hiilidioksidipäästöjen päästöoikeusmarkkinoille pääsyn rajoittaminen koskemaan säänneltyjä yhteisöjä ja niiden puolesta toimivia rahoituksen välittäjiä vaikuttaisi hiilidioksidipäästöjen päästöoikeusmarkkinoiden eheyteen ja tehokkaaseen toimintaan sekä vuoteen 2030 ja 2050 ulottuvien unionin energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiseen. Jos arvio on kielteinen, komissio esittää tapauksen mukaan lainsäädäntöehdotuksen 12 artiklan 1 kohdan ja 19 artiklan 2 kohdan asiaan liittyvien säännösten mukauttamiseksi.”

Tarkistus 561

Tarkistus 561

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – c alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

12 artikla – 3 kohta – 1 a – 1 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Poiketen siitä, mitä ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetään, laivayhtiöt voivat 31 päivään joulukuuta 2029 saakka palauttaa vähemmän päästöoikeuksia alustensa jääluokan tai niiden jääolosuhteissa tapahtuvan navigoinnin taikka molempien perusteella liitteen V a mukaisesti. |
| | Poiketen siitä, mitä ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetään, laivayhtiöt voivat 31 päivään joulukuuta 2029 saakka palauttaa 55 prosenttia vähemmän päästöoikeuksia sellaisten päästöjen osalta, jotka syntyvät vuoteen 2030 saakka jäsenvaltion syrjäisimmällä alueella sijaitsevan sataman ja samassa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välisistä matkoista, mukaan luettuina matkat saman jäsenvaltion eri syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien kahden eri sataman välillä. Komissio arvioi 31 päivään joulukuuta 2027 mennessä tämän meriliikennettä syrjäisimmille alueille ja syrjäisimmiltä alueilta koskevan poikkeuksen lopettamisen vaikutuksen ja esittää siitä kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Poiketen siitä, mitä ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetään, laivayhtiöt voivat 31 päivään joulukuuta 2029 saakka palauttaa vähemmän päästöoikeuksia alustensa jääluokan tai niiden jääolosuhteissa tapahtuvan navigoinnin taikka molempien perusteella liitteen V a mukaisesti.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetään, laivayhtiöt voivat 31 päivään joulukuuta 2029 saakka palauttaa vähemmän päästöoikeuksia alustensa jääluokan tai niiden jääolosuhteissa tapahtuvan navigoinnin taikka molempien perusteella liitteen V a mukaisesti.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetään, laivayhtiöt voivat 31 päivään joulukuuta 2029 saakka palauttaa 55 prosenttia vähemmän päästöoikeuksia sellaisten päästöjen osalta, jotka syntyvät vuoteen 2030 saakka jäsenvaltion syrjäisimmällä alueella sijaitsevan sataman ja samassa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välisistä matkoista, mukaan luettuina matkat saman jäsenvaltion eri syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien kahden eri sataman välillä. Komissio arvioi 31 päivään joulukuuta 2027 mennessä tämän meriliikennettä syrjäisimmille alueille ja syrjäisimmiltä alueilta koskevan poikkeuksen lopettamisen vaikutuksen ja esittää siitä kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetään, laivayhtiöt voivat 31 päivään joulukuuta 2029 saakka palauttaa 55 prosenttia vähemmän päästöoikeuksia sellaisten päästöjen osalta, jotka syntyvät vuoteen 2030 saakka jäsenvaltion syrjäisimmällä alueella sijaitsevan sataman ja samassa jäsenvaltiossa sijaitsevan sataman välisistä matkoista, mukaan luettuina matkat saman jäsenvaltion eri syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien kahden eri sataman välillä. Komissio arvioi 31 päivään joulukuuta 2027 mennessä tämän meriliikennettä syrjäisimmille alueille ja syrjäisimmiltä alueilta koskevan poikkeuksen lopettamisen vaikutuksen ja esittää siitä kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Tarkistus 562

Tarkistus 562

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e alakohta

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

12 artikla – 3 b kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Velvoitetta palauttaa päästöoikeuksia ei synny sellaisista kasvihuonekaasupäästöistä, jotka katsotaan talteen otetuiksi ja hyödynnetyiksi siten, että ne ovat pysyvästi sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä. | Velvoitetta palauttaa päästöoikeuksia ei synny sellaisista kasvihuonekaasupäästöistä, jotka katsotaan talteen otetuiksi ja hyödynnetyiksi siten, että ne ovat pysyvästi sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä
  ja loppukäsittelyssä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Velvoitetta palauttaa päästöoikeuksia ei synny sellaisista kasvihuonekaasupäästöistä, jotka katsotaan talteen otetuiksi ja hyödynnetyiksi siten, että ne ovat pysyvästi sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä.

Velvoitetta palauttaa päästöoikeuksia ei synny sellaisista kasvihuonekaasupäästöistä, jotka katsotaan talteen otetuiksi ja hyödynnetyiksi siten, että ne ovat pysyvästi sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä
  ja loppukäsittelyssä
  .

ja loppukäsittelyssä

Tarkistus 563

Tarkistus 563

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e alakohta

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

12 artikla – 3 b kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komission on määrä hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat vaatimuksia
  katsoa, että kasvihuonekaasut ovat pysyvästi sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä. | Komissio antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi vahvistamalla vaatimukset
  katsoa, että kasvihuonekaasut ovat pysyvästi sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä
  ja loppukäsittelyssä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla tavalla
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komission on määrä hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat vaatimuksia
  katsoa, että kasvihuonekaasut ovat pysyvästi sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä.

Komission on määrä hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat vaatimuksia

Komissio antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi vahvistamalla vaatimukset
  katsoa, että kasvihuonekaasut ovat pysyvästi sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen siten, että ne eivät joudu ilmakehään tavanomaisessa käytössä
  ja loppukäsittelyssä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla tavalla
  .

Komissio antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi vahvistamalla vaatimukset

ja loppukäsittelyssä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla tavalla

Tarkistus 564

Tarkistus 564

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e alakohta

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

12 artikla – 3 b kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 565

Tarkistus 565

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

12 artikla – 3 b a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | lisätään kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e a)

e a)

lisätään kohta seuraavasti:

lisätään kohta seuraavasti:

”3 b a.
     
  Komissio esittää 1 päivään tammikuuta 2025 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se tarkastelee, miten ilmakehästä poistettavien ja turvallisesti ja pysyvästi varastoitavien kasvihuonekaasujen aikaansaamat negatiiviset päästöt on otettava huomioon ja miten nämä negatiiviset päästöt voidaan kattaa päästökaupalla, ja jossa se ehdottaa selkeää soveltamisalaa sekä tiukkoja kriteerejä ja takeita sen varmistamiseksi, että tällaisilla poistumilla ei korvata asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden mukaisia välttämättömiä päästövähennyksiä. Kertomukseen on tapauksen mukaan liitettävä lainsäädäntöehdotus negatiivisten päästöjen kattamiseksi.”

Tarkistus 566

Tarkistus 566

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e b alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

12 artikla – 3 b b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e b) | Lisätään kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e b)

(e b)

Lisätään kohta seuraavasti:

Lisätään kohta seuraavasti:

”3 b b.
     
  Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2029 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se tarkastelee, onko kaikki tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvista eri toiminnoista aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt otettu tehokkaasti huomioon, missä prosessin vaiheissa kyseiset kasvihuonekaasupäästöt otetaan huomioon ja onko kaksinkertainen laskenta vältetty, erityisesti ottamalla huomioon ketjun loppupään vaiheet, mukaan lukien loppukäsittely ja jätteenpoltto, sekä viennin, ja arvioi kunkin toiminnan päästöjen huomioon ottamisen vertailukelpoiset ilmastohyödyt ja taloudelliset hyödyt prosessin eri vaiheissa. Komissio voi tapauksen mukaan liittää tähän kertomukseen lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin muuttamiseksi, jotta voidaan varmistaa, että kaikki päästöt otetaan huomioon tehokkaimmassa vaiheessa ja vältetään kaksinkertainen laskenta.”

Tarkistus 567

Tarkistus 567

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e c alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

12 artikla – 3 b c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e c) | Lisätään kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e c)

(e c)

Lisätään kohta seuraavasti:

Lisätään kohta seuraavasti:

”3 b c.
     
  Komissio esittää 1 päivään tammikuuta 2025 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se tarkastelee avointa, vertailukelpoista ja luotettavaa menetelmää sellaisten kasvihuonekaasupäästöjen huomioon ottamiseksi, jotka katsotaan talteen otetuiksi ja hyödynnetyiksi siten, että ne ovat pysyvästi sitoutuneet kemiallisesti tuotteeseen, muulla kuin 3 b kohdassa tarkoitetulla tavalla tuotteen elinkaariarvioinnin perusteella. Tuotteen elinkaariarvioinnin menetelmässä on otettava huomioon kasvihuonekaasupäästöjen kaksinkertainen rooli päästöinä ja raaka-aineina, mukaan lukien tuotteen valmistuksessa talteen otetut päästöt, osana talteenotto- ja hyödyntämisprosessia tuotetut päästöt, tuotteen valmistuksessa käytetyt päästöt sekä niiden vuosien lukumäärä, joiden ajan päästöistä talteen otettu hiilidioksidi on ollut sitoutunut tuotteeseen. Komissio liittää tapauksen mukaan tähän kertomukseen lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin muuttamiseksi, jotta siihen voidaan sisällyttää tällainen elinkaariarviointia koskeva lähestymistapa.”

Tarkistus 568/rev

Tarkistus 568/rev

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e d alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – e d alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

12 artikla – 4 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e d) | Korvataan 4 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

e d)

e d)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

4.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että päästöoikeudet mitätöidään milloin tahansa sen henkilön pyynnöstä, jonka hallussa ne ovat. Jos sähköntuotantokapasiteettia suljetaan jäsenvaltioiden alueella kansallisten lisätoimenpiteiden vuoksi,
  jäsenvaltiot voivat mitätöidä
  päästöoikeuksia 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta huutokaupattavasta kokonaismäärästään enintään
  määrän
  , joka vastaa asianomaisen laitoksen todennettuja keskimääräisiä päästöjä viiden vuoden aikana ennen sulkemista. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle tällaisesta suunnitellusta mitätöinnistä 10 artiklan 4 kohdan nojalla hyväksyttyjen delegoitujen säädösten mukaisesti.

”4.
     Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että päästöoikeudet mitätöidään milloin tahansa sen henkilön pyynnöstä, jonka hallussa ne ovat. Jos sähköntuotantokapasiteettia suljetaan jäsenvaltioiden alueella kansallisten lisätoimenpiteiden vuoksi,
  jäsenvaltioiden on mitätöitävä
  päästöoikeuksia 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta huutokaupattavasta kokonaismäärästään enintään
  määrä
  , joka vastaa asianomaisen laitoksen todennettuja keskimääräisiä päästöjä viiden vuoden aikana ennen sulkemista. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle tällaisesta suunnitellusta mitätöinnistä 10 artiklan 4 kohdan nojalla hyväksyttyjen delegoitujen säädösten mukaisesti.”

Tarkistus 569

Tarkistus 569

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

14 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Lisätään
  14 artiklan 1
  kohdan ensimmäiseen alakohtaan virkkeet
  seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(16)

Lisätään
  14 artiklan 1
  kohdan ensimmäiseen alakohtaan virkkeet
  seuraavasti:

Lisätään

kohdan ensimmäiseen alakohtaan virkkeet

| (16) | Korvataan
  14 artiklan 1
  kohta
  seuraavasti: |
| --- | --- |

(16)

Korvataan
  14 artiklan 1
  kohta
  seuraavasti:

Korvataan

kohta

”1.   Komissio antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  yksityiskohtaisista järjestelyistä, jotka koskevat päästöjen sekä tarvittaessa liitteessä I lueteltuja toimia koskevien tietojen tarkkailua ja raportointia sekä sellaista tonnikilometritietojen tarkkailua ja raportointia 3 e tai 3 f artiklan soveltamista varten, joka perustuu liitteessä IV vahvistettuihin tarkkailua ja raportointia koskeviin periaatteisiin ja tämän artiklan 2 kohdassa vahvistettuihin vaatimuksiin. Näissä
  täytäntöönpanosäädöksissä
  on täsmennettävä myös kunkin kasvihuonekaasun ilmastoa lämmittävä potentiaali kyseisen kaasun tarkkailu- ja raportointivaatimuksissa. Näissä
  täytäntöönpanosäädöksissä
  on säädettävä, että jotta biomassan päästökerroin voidaan katsoa nollaksi, on sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (*) vahvistettuja biomassan käyttöä koskevia kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästövähennyskriteerejä, joihin on tehty tarvittavat mukautukset tämän direktiivin soveltamiseksi. Niiden on täsmennettävä, miten otetaan huomioon sellaisten päästöjen varastointi, jotka ovat peräisin lähteiden, joiden päästökerroin on nolla, ja muiden lähteiden seoksesta. Niissä on myös täsmennettävä, miten otetaan huomioon muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden päästöt, ja varmistettava, että nämä päästöt otetaan huomioon ja vältetään kaksinkertainen laskenta.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

”1.
     Komissio antaa
  tämän direktiivin täydentämiseksi 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  yksityiskohtaisista järjestelyistä, jotka koskevat päästöjen sekä tarvittaessa liitteessä I lueteltuja toimia koskevien tietojen tarkkailua ja raportointia sekä sellaista tonnikilometritietojen tarkkailua ja raportointia 3 e tai 3 f artiklan soveltamista varten, joka perustuu liitteessä IV vahvistettuihin tarkkailua ja raportointia koskeviin periaatteisiin ja tämän artiklan 2 kohdassa vahvistettuihin vaatimuksiin. Näissä
  delegoiduissa säädöksissä
  on täsmennettävä myös kunkin kasvihuonekaasun ilmastoa lämmittävä potentiaali kyseisen kaasun tarkkailu- ja raportointivaatimuksissa
  , ja niihin on liitettävä yksityiskohtainen vaikutustenarviointi, jossa otetaan huomioon uusin saatavilla oleva tieteellinen tieto
  . Näissä
  delegoiduissa säädöksissä
  on säädettävä, että jotta biomassan päästökerroin voidaan katsoa nollaksi, on sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (*) vahvistettuja biomassan käyttöä koskevia kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästövähennyskriteerejä, joihin on tehty tarvittavat mukautukset tämän direktiivin soveltamiseksi. Niiden on täsmennettävä, miten otetaan huomioon sellaisten päästöjen varastointi, jotka ovat peräisin lähteiden, joiden päästökerroin on nolla, ja muiden lähteiden seoksesta. Niissä on myös täsmennettävä, miten otetaan huomioon muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden päästöt, ja varmistettava, että nämä päästöt otetaan huomioon ja vältetään kaksinkertainen laskenta.

Tarkistus 570

Tarkistus 570

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 19 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 19 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

19 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 a) | Korvataan 19 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(19 a)

(19 a)

Korvataan 19 artiklan 2 kohta seuraavasti:

2.   
  Kuka tahansa henkilö voi
  pitää hallussaan päästöoikeuksia. Rekisterin on oltava yleisön käytettävissä, ja rekisterissä kirjataan erillisille tileille kunkin sellaisen
  henkilön
  päästöoikeudet, jolle päästöoikeuksia myönnetään ja jolle tai jolta niitä siirretään.

”2.   
  Keskushallinnon ja kansallisen hallinnon tilien ohella vain säännellyt yhteisöt, joilla on aiempia, nykyisiä tai ennustettavissa olevia tulevia EU:n päästökauppajärjestelmän vaatimusten noudattamisvelvoitteita, voivat
  pitää hallussaan päästöoikeuksia
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan 1 a a kohdan soveltamista
  . Rekisterin on oltava yleisön käytettävissä, ja rekisterissä kirjataan erillisille tileille kunkin sellaisen
  säännellyn yhteisön
  päästöoikeudet, jolle päästöoikeuksia myönnetään ja jolle tai jolta niitä siirretään.”

Tarkistus 571

Tarkistus 571

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 19 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 19 b alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

23 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 b) | Korvataan 23 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(19 b)

(19 b)

Korvataan 23 artiklan 2 kohta seuraavasti:

2.   Siirretään komissiolle 8 päivästä huhtikuuta 2018 määräämättömäksi ajaksi 3 d artiklan 3 kohdassa,
  10
  artiklan
  4
  kohdassa, 10 a artiklan 1 ja 8 kohdassa, 10 b artiklan 5 kohdassa, 19 artiklan 3 kohdassa, 22 artiklassa, 24 artiklan 3 kohdassa, 24 a artiklan 1 kohdassa, 25 a artiklan 1 kohdassa ja
  28 c artiklassa
  tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

”2.
     Siirretään komissiolle 8 päivästä huhtikuuta 2018 määräämättömäksi ajaksi 3 d artiklan 3 kohdassa,
  3 ga a
  artiklan
  2 kohdassa, 3 ga b artiklan 7
  kohdassa,
  3 ge a artiklan toisessa kohdassa,
   10 
  artiklan 4 kohdassa, 10
   a artiklan 1 ja 8 kohdassa, 10 b artiklan 5 kohdassa,
  12 artiklan 3 b kohdassa, 14 artiklan 1 kohdassa,
   19 artiklan 3 kohdassa, 22 artiklassa, 24 artiklan 3 kohdassa, 24 a artiklan 1 kohdassa, 25 a artiklan 1 kohdassa
  , 28 c artiklassa, 30 c artiklan 2 a kohdassa
  ja
  30 f artiklan 4 a kohdassa
  tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.”

Tarkistus 572

Tarkistus 572

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 19 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 19 c alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

29 a artikla

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 c) | Korvataan 29 a artikla seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(19 c)

(19 c)

Korvataan 29 a artikla seuraavasti:

29 a artikla

”29 a artikla

Liiallisten hinnanvaihtelujen johdosta toteutettavat toimenpiteet

Liiallisten hinnanvaihtelujen johdosta toteutettavat toimenpiteet

1.   Jos päästöoikeuksien hinta on yli kuutena peräkkäisenä kuukautena yli
  kolminkertainen
  verrattuna päästöoikeuksien keskimääräiseen hintaan kahtena edeltävänä vuonna unionin hiilimarkkinoilla, komissio kutsuu välittömästi koolle päätöksen N:o 280/2004/EY 9 artiklalla perustetun komitean.

1.   Jos päästöoikeuksien
  keskimääräinen
  hinta on yli kuutena peräkkäisenä kuukautena yli
  kaksinkertainen
  verrattuna päästöoikeuksien keskimääräiseen hintaan kahtena edeltävänä vuonna unionin hiilimarkkinoilla, komissio kutsuu välittömästi
  ja viimeistään seitsemän päivän kuluttua kyseisestä ajankohdasta
  koolle päätöksen N:o 280/2004/EY 9 artiklalla perustetun komitean
  , jotta voidaan arvioida, vastaako tässä kohdassa tarkoitettu hintojen kehitys markkinoiden perustekijöiden muutoksia
  .

2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettu hintojen kehitys ei vastaa markkinoiden perustekijöiden muutoksia,
  voidaan
  hintakehityksen voimakkuus huomioon ottaen
  hyväksyä jokin
  seuraavista toimenpiteistä:

2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettu hintojen kehitys ei vastaa markkinoiden perustekijöiden muutoksia,
  on
  hintakehityksen voimakkuus huomioon ottaen
  hyväksyttävä pikaisesti mikä tahansa
  seuraavista toimenpiteistä:

| -a) | 100 miljoonan tämän luvun soveltamisalaan kuuluvan päästöoikeuden vapauttaminen markkinavakausvarannosta päätöksen (EU) 2015/1814 1 artiklan 7 kohdan mukaisesti jaettaviksi tasaisesti huutokaupoissa kuuden kuukauden ajanjaksolla; |
| --- | --- |

-a)

-a)

100 miljoonan tämän luvun soveltamisalaan kuuluvan päästöoikeuden vapauttaminen markkinavakausvarannosta päätöksen (EU) 2015/1814 1 artiklan 7 kohdan mukaisesti jaettaviksi tasaisesti huutokaupoissa kuuden kuukauden ajanjaksolla;

| a) | toimenpide, jonka avulla jäsenvaltiot voivat aikaistaa huutokaupattavan määrän osan huutokauppaamista; |
| --- | --- |

a)

toimenpide, jonka avulla jäsenvaltiot voivat aikaistaa huutokaupattavan määrän osan huutokauppaamista;

| a) | toimenpide, jonka avulla jäsenvaltiot voivat aikaistaa huutokaupattavan määrän osan huutokauppaamista
  jonakin myöhempänä kalenterivuotena
  ; |
| --- | --- |

a)

toimenpide, jonka avulla jäsenvaltiot voivat aikaistaa huutokaupattavan määrän osan huutokauppaamista
  jonakin myöhempänä kalenterivuotena
  ;

jonakin myöhempänä kalenterivuotena

| b) | toimenpide, jonka avulla jäsenvaltiot voivat huutokaupata enintään 25 prosenttia uusien osallistujien varauksessa jäljellä olevista päästöoikeuksista. |
| --- | --- |

b)

toimenpide, jonka avulla jäsenvaltiot voivat huutokaupata enintään 25 prosenttia uusien osallistujien varauksessa jäljellä olevista päästöoikeuksista.

| b) | toimenpide, jonka avulla jäsenvaltiot voivat huutokaupata enintään 25 prosenttia uusien osallistujien varauksessa jäljellä olevista päästöoikeuksista. |
| --- | --- |

b)

toimenpide, jonka avulla jäsenvaltiot voivat huutokaupata enintään 25 prosenttia uusien osallistujien varauksessa jäljellä olevista päästöoikeuksista.

Nämä toimenpiteet hyväksytään 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen.

Nämä toimenpiteet hyväksytään 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen.

3.   Toimenpiteissä otetaan mahdollisimman tarkasti huomioon komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle 29 artiklan mukaisesti antamat kertomukset sekä jäsenvaltioiden mahdollisesti toimittamat muut asiaankuuluvat tiedot.

3.   Toimenpiteissä otetaan mahdollisimman tarkasti huomioon komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle 29 artiklan mukaisesti antamat kertomukset sekä jäsenvaltioiden mahdollisesti toimittamat muut asiaankuuluvat tiedot.

4.   Näiden säännösten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä.

4.   Näiden säännösten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä.”

Tarkistus 573

Tarkistus 573

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 19 d alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 19 d alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

29 a a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 d) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(19 d)

(19 d)

Lisätään artikla seuraavasti:

”29 aa artikla

”29 aa artikla

1.
     
  Pääsy EU:n päästökauppajärjestelmän markkinoille rajoitetaan yhteisöihin, jotka ovat laitoksia taikka ilma- tai meriliikenteen toiminnanharjoittajia, joilla on EU:n päästökauppajärjestelmän vaatimusten noudattamisvelvoitteita.

2.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, rahoituksen välittäjillä, jotka ostavat päästöoikeuksia laitoksen lukuun eivätkä omaan lukuunsa, on pääsy EU:n päästökauppajärjestelmän markkinoille.

3.
     
  Komissio arvioi, onko asetuksen (EU) N:o 1031/2010

   (1 a)

  6 artiklan 5 kohta yhteensopiva tämän artiklan säännösten kanssa, ja esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen mainitun asetuksen muuttamiseksi.

Tarkistus 574

Tarkistus 574

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 19 e alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 19 e alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

30 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 e) | Korvataan 30 artiklan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(19 e)

(19 e)

Korvataan 30 artiklan 1 kohta seuraavasti:

1.   Tätä direktiiviä tarkastellaan säännöllisesti uudelleen ottaen huomioon kansainvälinen kehitys ja pyrkimykset Pariisin sopimuksen pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi.

”1.
     Tätä direktiiviä tarkastellaan säännöllisesti uudelleen ottaen huomioon kansainvälinen kehitys ja pyrkimykset Pariisin sopimuksen pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi
  , mukaan lukien ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 26
  . 
  konferenssissa (COP26) annettu sitoumus rajoittaa lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen suhteessa esiteolliseen aikaan.”

Tarkistus 575

Tarkistus 575

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 20 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 20 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

30 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 a) | Korvataan 30 artiklan 3 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(20 a)

(20 a)

Korvataan 30 artiklan 3 kohta seuraavasti:

3.   
  Komissio
  raportoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle aina Pariisin sopimuksen mukaisesti tehtävän maailmanlaajuisen tilannekatsauksen jälkeen, tarkastellen erityisesti unionin lisäpolitiikkojen ja -toimenpiteiden tarvetta ottaen huomioon unionin ja sen jäsenvaltioiden kasvihuonekaasupäästöjen tarpeelliset vähennykset, myös suhteessa 9 artiklassa tarkoitettuun lineaarisen määrään. Komissio voi tehdä Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarvittaessa ehdotuksia tämän direktiivin muuttamisesta.

”3.
     
  Komissio, pyydettyään ilmastonmuutosta käsittelevältä eurooppalaiselta tieteelliseltä neuvottelukunnalta neuvoja,
  raportoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle aina Pariisin sopimuksen mukaisesti tehtävän maailmanlaajuisen tilannekatsauksen jälkeen, tarkastellen erityisesti unionin lisäpolitiikkojen ja -toimenpiteiden tarvetta ottaen huomioon unionin ja sen jäsenvaltioiden kasvihuonekaasupäästöjen tarpeelliset vähennykset, myös suhteessa 9 artiklassa tarkoitettuun lineaarisen määrään. Komissio voi tehdä Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarvittaessa ehdotuksia tämän direktiivin muuttamisesta.
  Komissio varmistaa, että sen ehdotuksissa noudatetaan asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdassa vahvistettua ilmastoneutraaliustavoitetta, mainitun asetuksen 4 artiklassa vahvistettuja unionin ilmastotavoitteita ja mainitun asetuksen 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua ohjeellista unionin kasvihuonekaasubudjettia kaudeksi 2030–2050. Ehdotuksissa on edettävä ajan mittaan, ja niiden on vastattava sen korkeinta mahdollista tavoitetasoa Pariisin sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti.”

Tarkistus 576

Tarkistus 576

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 20 b kohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 20 b kohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

30 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 b) | Lisätään 30 artiklaan kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(20 b)

(20 b)

Lisätään 30 artiklaan kohta seuraavasti:

”4 a.
     
  Tarkastellessaan tätä direktiiviä uudelleen tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti komissio analysoi, miten voidaan luoda yhteyksiä EU:n päästökauppajärjestelmän ja muiden hiilimarkkinoiden välille estämättä ilmastoneutraaliustavoitteen ja asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden saavuttamista.”

Tarkistus 577

Tarkistus 577

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

IV a luku – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| RAKENNUSTEN
  JA
  TIELIIKENTEEN PÄÄSTÖKAUPPAJÄRJESTELMÄ | RAKENNUSTEN, TIELIIKENTEEN
  JA MUIDEN POLTTOAINEIDEN
  PÄÄSTÖKAUPPAJÄRJESTELMÄ |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

RAKENNUSTEN
  JA
  TIELIIKENTEEN PÄÄSTÖKAUPPAJÄRJESTELMÄ

JA

RAKENNUSTEN, TIELIIKENTEEN
  JA MUIDEN POLTTOAINEIDEN
  PÄÄSTÖKAUPPAJÄRJESTELMÄ

JA MUIDEN POLTTOAINEIDEN

Tarkistus 578

Tarkistus 578

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 a artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Tämän luvun säännöksiä sovelletaan polttoon yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettävien polttoaineiden luovuttamiseen kulutukseen vasta 1 päivästä tammikuuta 2029, jollei 1 b kohdassa säädetystä arvioinnista muuta johdu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Tämän luvun säännöksiä sovelletaan polttoon yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettävien polttoaineiden luovuttamiseen kulutukseen vasta 1 päivästä tammikuuta 2029, jollei 1 b kohdassa säädetystä arvioinnista muuta johdu.

Tarkistus 579

Tarkistus 579

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 a artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Jos olosuhteet ovat oikeat, komissio pyrkii laajentamaan tämän luvun soveltamisalaa yksityisen tieliikenteen sekä asuinrakennusten yksityisen lämmityksen ja jäähdytyksen päästöihin 1 päivästä tammikuuta 2029. |
| | Komissio esittää 1 päivään tammikuuta 2026 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se arvioi tämän luvun soveltamisalan laajentamista yksityisen tieliikenteen sekä asuinrakennusten yksityisen lämmityksen ja jäähdytyksen päästöihin 1 päivästä tammikuuta 2029 niin, että ketään ei jätetä jälkeen. Kertomukseen on sisällytettävä erityisesti |
| | a) | yksityiskohtainen arvio energia- ja liikenneköyhyyden kehityksestä unionissa ja kussakin jäsenvaltiossa, sellaisena kuin siitä on ilmoitettu asetuksen (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b.
     
  Jos olosuhteet ovat oikeat, komissio pyrkii laajentamaan tämän luvun soveltamisalaa yksityisen tieliikenteen sekä asuinrakennusten yksityisen lämmityksen ja jäähdytyksen päästöihin 1 päivästä tammikuuta 2029.

Komissio esittää 1 päivään tammikuuta 2026 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se arvioi tämän luvun soveltamisalan laajentamista yksityisen tieliikenteen sekä asuinrakennusten yksityisen lämmityksen ja jäähdytyksen päästöihin 1 päivästä tammikuuta 2029 niin, että ketään ei jätetä jälkeen. Kertomukseen on sisällytettävä erityisesti

Komissio esittää 1 päivään tammikuuta 2026 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se arvioi tämän luvun soveltamisalan laajentamista yksityisen tieliikenteen sekä asuinrakennusten yksityisen lämmityksen ja jäähdytyksen päästöihin 1 päivästä tammikuuta 2029 niin, että ketään ei jätetä jälkeen. Kertomukseen on sisällytettävä erityisesti

a)

a)

yksityiskohtainen arvio energia- ja liikenneköyhyyden kehityksestä unionissa ja kussakin jäsenvaltiossa, sellaisena kuin siitä on ilmoitettu asetuksen (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

yksityiskohtainen arvio energia- ja liikenneköyhyyden kehityksestä unionissa ja kussakin jäsenvaltiossa, sellaisena kuin siitä on ilmoitettu asetuksen (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| b) | yksityiskohtainen arvio tuloksista, joita on saatu jäsenvaltioiden ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiin sisältyvistä toimenpiteistä ja investoinneista, erityisesti kun on kyse niiden ihmisten lukumäärästä, jotka on nostettu pois energia- ja liikenneköyhyydestä näiden toimenpiteiden ja investointien tuloksena, sekä muista unionin rahastoista peräisin olevista investoinneista; |
| --- | --- |

b)

b)

yksityiskohtainen arvio tuloksista, joita on saatu jäsenvaltioiden ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiin sisältyvistä toimenpiteistä ja investoinneista, erityisesti kun on kyse niiden ihmisten lukumäärästä, jotka on nostettu pois energia- ja liikenneköyhyydestä näiden toimenpiteiden ja investointien tuloksena, sekä muista unionin rahastoista peräisin olevista investoinneista;

yksityiskohtainen arvio tuloksista, joita on saatu jäsenvaltioiden ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiin sisältyvistä toimenpiteistä ja investoinneista, erityisesti kun on kyse niiden ihmisten lukumäärästä, jotka on nostettu pois energia- ja liikenneköyhyydestä näiden toimenpiteiden ja investointien tuloksena, sekä muista unionin rahastoista peräisin olevista investoinneista;

| c) | yksityiskohtainen analyysi ja kvantifiointi kasvihuonekaasupäästöjen lisävähennyksistä, jotka tällä laajentamisella voitaisiin saada aikaan, sekä jäsenvaltioiden edistymisestä asetuksessa (EU) 2018/842 vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

c)

c)

yksityiskohtainen analyysi ja kvantifiointi kasvihuonekaasupäästöjen lisävähennyksistä, jotka tällä laajentamisella voitaisiin saada aikaan, sekä jäsenvaltioiden edistymisestä asetuksessa (EU) 2018/842 vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisessa;

yksityiskohtainen analyysi ja kvantifiointi kasvihuonekaasupäästöjen lisävähennyksistä, jotka tällä laajentamisella voitaisiin saada aikaan, sekä jäsenvaltioiden edistymisestä asetuksessa (EU) 2018/842 vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisessa;

| d) | arvio 30 f artiklan 2 a kohdassa säädetyn kustannusten siirtämistä koskevan ilmoitus- ja rajoitusmekanismin toteutettavuudesta ja yksityiskohtaisista säännöistä. |
| --- | --- |

d)

d)

arvio 30 f artiklan 2 a kohdassa säädetyn kustannusten siirtämistä koskevan ilmoitus- ja rajoitusmekanismin toteutettavuudesta ja yksityiskohtaisista säännöistä.

arvio 30 f artiklan 2 a kohdassa säädetyn kustannusten siirtämistä koskevan ilmoitus- ja rajoitusmekanismin toteutettavuudesta ja yksityiskohtaisista säännöistä.

Komissio esittää tämän kertomuksen tulosten perusteella tapauksen mukaan tämän direktiivin ja asetuksen (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] kohdennetun uudelleentarkastelun tämän luvun soveltamisalan laajentamiseksi yksityisen tieliikenteen sekä asuinrakennusten yksityisen lämmityksen ja jäähdytyksen päästöihin 1 päivästä tammikuuta 2029.

Komissio esittää tämän kertomuksen tulosten perusteella tapauksen mukaan tämän direktiivin ja asetuksen (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] kohdennetun uudelleentarkastelun tämän luvun soveltamisalan laajentamiseksi yksityisen tieliikenteen sekä asuinrakennusten yksityisen lämmityksen ja jäähdytyksen päästöihin 1 päivästä tammikuuta 2029.

Tarkistus 580

Tarkistus 580

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 a artikla – 1 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 c.
     
  Jäsenvaltio voi päättää, että sen alueella ei sovelleta 1 a kohdassa tarkoitettua poikkeusta polttoon yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettäville polttoaineille, edellyttäen, että sillä on käytössä riittävästi ohjelmia pienituloisten kotitalouksien tukemiseksi ja energia- ja liikenneköyhyyteen puuttumiseksi ja että komissio antaa tähän hyväksyntänsä. Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle, jos se aikoo tehdä tällaisen päätöksen. Komissio arvioi, onko jäsenvaltiolla käytössä riittävästi ohjelmia näitä tarkoituksia varten, ja ilmoittaa jäsenvaltiolle päätöksestään. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 c.
     
  Jäsenvaltio voi päättää, että sen alueella ei sovelleta 1 a kohdassa tarkoitettua poikkeusta polttoon yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettäville polttoaineille, edellyttäen, että sillä on käytössä riittävästi ohjelmia pienituloisten kotitalouksien tukemiseksi ja energia- ja liikenneköyhyyteen puuttumiseksi ja että komissio antaa tähän hyväksyntänsä. Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle, jos se aikoo tehdä tällaisen päätöksen. Komissio arvioi, onko jäsenvaltiolla käytössä riittävästi ohjelmia näitä tarkoituksia varten, ja ilmoittaa jäsenvaltiolle päätöksestään.

Tarkistus 581

Tarkistus 581

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 aa artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 30 aa artikla





  1.
     
  Jos 30 a artiklan 1 a kohdan mukaisten polttoon yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettävien polttoaineiden päästöoikeuksien huutokaupan aloittamisvuotta edeltävinä kuutena peräkkäisenä kuukautena tämän luvun soveltamisalaan kuuluvilla toimialoilla kulutukseen luovutettujen polttoaineiden keskimääräinen hinta on suurempi kuin tällaisten polttoaineiden keskimääräinen hinta maaliskuussa 2022, 30 d artiklan 1 kohdassa tarkoitettua määräaikaa päästöoikeuksien palauttamiselle polttoon yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettävien polttoaineiden osalta jatketaan siihen saakka, että hinta laskee kyseisen kynnysarvon alapuolelle.




  Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos asetuksella (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] perustettu sosiaalinen ilmastorahasto ei ole aloittanut toimintaansa tai on toiminut alle kolmen vuoden ajan, tämän luvun soveltamisalaan kuuluvaa päästöoikeuksien huutokauppaa lykätään siihen saakka, että sosiaalinen ilmastorahasto on ollut toiminnassa vähintään kolmen vuoden ajan.






  2.
     
  Komissio julkaisee soveltuvin osin tiedon siitä, että 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, ennen tämän luvun mukaisten huutokauppojen aloittamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

30 aa artikla

1.
     
  Jos 30 a artiklan 1 a kohdan mukaisten polttoon yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettävien polttoaineiden päästöoikeuksien huutokaupan aloittamisvuotta edeltävinä kuutena peräkkäisenä kuukautena tämän luvun soveltamisalaan kuuluvilla toimialoilla kulutukseen luovutettujen polttoaineiden keskimääräinen hinta on suurempi kuin tällaisten polttoaineiden keskimääräinen hinta maaliskuussa 2022, 30 d artiklan 1 kohdassa tarkoitettua määräaikaa päästöoikeuksien palauttamiselle polttoon yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettävien polttoaineiden osalta jatketaan siihen saakka, että hinta laskee kyseisen kynnysarvon alapuolelle.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos asetuksella (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] perustettu sosiaalinen ilmastorahasto ei ole aloittanut toimintaansa tai on toiminut alle kolmen vuoden ajan, tämän luvun soveltamisalaan kuuluvaa päästöoikeuksien huutokauppaa lykätään siihen saakka, että sosiaalinen ilmastorahasto on ollut toiminnassa vähintään kolmen vuoden ajan.

2.
     
  Komissio julkaisee soveltuvin osin tiedon siitä, että 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, ennen tämän luvun mukaisten huutokauppojen aloittamista.

Tarkistus 582

Tarkistus 582

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 b artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivästä tammikuuta
  2025
  alkaen mikään säännelty yhteisö ei harjoita liitteessä III tarkoitettua toimintaa, ellei kyseisellä säännellyllä yhteisöllä ole toimivaltaisen viranomaisen 2 ja 3 kohdan mukaisesti myöntämää lupaa. | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivästä tammikuuta
  2024
  alkaen mikään säännelty yhteisö ei harjoita liitteessä III tarkoitettua toimintaa, ellei kyseisellä säännellyllä yhteisöllä ole toimivaltaisen viranomaisen 2 ja 3 kohdan mukaisesti myöntämää lupaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivästä tammikuuta
  2025
  alkaen mikään säännelty yhteisö ei harjoita liitteessä III tarkoitettua toimintaa, ellei kyseisellä säännellyllä yhteisöllä ole toimivaltaisen viranomaisen 2 ja 3 kohdan mukaisesti myöntämää lupaa.

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivästä tammikuuta
  2024
  alkaen mikään säännelty yhteisö ei harjoita liitteessä III tarkoitettua toimintaa, ellei kyseisellä säännellyllä yhteisöllä ole toimivaltaisen viranomaisen 2 ja 3 kohdan mukaisesti myöntämää lupaa.

Tarkistus 583

Tarkistus 583

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 c artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän luvun mukaisesti kunakin vuonna vuodesta
  2026
  alkaen myönnettävien päästöoikeuksien määrää koko unionissa vähennetään lineaarisesti vuodesta 2024 alkaen. Vuoden 2024 arvo määritellään vuoden 2024 päästörajoiksi, jotka lasketaan
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen (EU) 2018/842 (*) 4 artiklan 2 kohdan mukaisten vertailupäästöjen perusteella tämän luvun soveltamisalaan kuuluvilla aloilla soveltaen lineaarista vähentämisen kehityspolkua kaikkiin kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluviin päästöihin. Määrää vähennetään vuoden 2024 jälkeen vuosittain 5,15 prosentin lineaarisella vähennyskertoimella. Komissio julkaisee 1 päivään tammikuuta 2024 mennessä koko unionin päästöoikeuksien määrän vuodeksi
  2026
  . | 1.   Tämän luvun mukaisesti kunakin vuonna vuodesta
  2025
  alkaen myönnettävien päästöoikeuksien määrää koko unionissa vähennetään lineaarisesti vuodesta 2024 alkaen. Vuoden 2024 arvo määritellään vuoden 2024 päästörajoiksi, jotka lasketaan asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 2 kohdan mukaisten vertailupäästöjen perusteella tämän luvun soveltamisalaan kuuluvilla aloilla soveltaen lineaarista vähentämisen kehityspolkua kaikkiin kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluviin päästöihin. Määrää vähennetään vuoden 2024 jälkeen vuosittain 5,15 prosentin lineaarisella vähennyskertoimella. Komissio julkaisee 1 päivään tammikuuta 2024 mennessä koko unionin päästöoikeuksien määrän vuodeksi
  2025
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Tämän luvun mukaisesti kunakin vuonna vuodesta
  2026
  alkaen myönnettävien päästöoikeuksien määrää koko unionissa vähennetään lineaarisesti vuodesta 2024 alkaen. Vuoden 2024 arvo määritellään vuoden 2024 päästörajoiksi, jotka lasketaan
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen (EU) 2018/842 (*) 4 artiklan 2 kohdan mukaisten vertailupäästöjen perusteella tämän luvun soveltamisalaan kuuluvilla aloilla soveltaen lineaarista vähentämisen kehityspolkua kaikkiin kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluviin päästöihin. Määrää vähennetään vuoden 2024 jälkeen vuosittain 5,15 prosentin lineaarisella vähennyskertoimella. Komissio julkaisee 1 päivään tammikuuta 2024 mennessä koko unionin päästöoikeuksien määrän vuodeksi
  2026
  .

1.   Tämän luvun mukaisesti kunakin vuonna vuodesta
  2025
  alkaen myönnettävien päästöoikeuksien määrää koko unionissa vähennetään lineaarisesti vuodesta 2024 alkaen. Vuoden 2024 arvo määritellään vuoden 2024 päästörajoiksi, jotka lasketaan asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 2 kohdan mukaisten vertailupäästöjen perusteella tämän luvun soveltamisalaan kuuluvilla aloilla soveltaen lineaarista vähentämisen kehityspolkua kaikkiin kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluviin päästöihin. Määrää vähennetään vuoden 2024 jälkeen vuosittain 5,15 prosentin lineaarisella vähennyskertoimella. Komissio julkaisee 1 päivään tammikuuta 2024 mennessä koko unionin päästöoikeuksien määrän vuodeksi
  2025
  .

Tarkistus 584

Tarkistus 584

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 c artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi vahvistamalla kullekin vuodelle vuodesta 2025 alkaen myönnettävien päästöoikeuksien lisämäärä palautettujen päästöoikeuksien korvaamiseksi tapauksissa, joissa päästöt on laskettu kahteen kertaan, sen estämättä, mitä 30 f artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä tällaisen kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi säädetään. Komission vahvistaman päästöoikeuksien lisämäärän on vastattava kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärää, joka on korvattu kyseisenä raportointivuotena 30 f artiklan 4 a kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten nojalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi vahvistamalla kullekin vuodelle vuodesta 2025 alkaen myönnettävien päästöoikeuksien lisämäärä palautettujen päästöoikeuksien korvaamiseksi tapauksissa, joissa päästöt on laskettu kahteen kertaan, sen estämättä, mitä 30 f artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä tällaisen kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi säädetään. Komission vahvistaman päästöoikeuksien lisämäärän on vastattava kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärää, joka on korvattu kyseisenä raportointivuotena 30 f artiklan 4 a kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten nojalla.

Tarkistus 585

Tarkistus 585

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 d artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöoikeudet huutokaupataan vuodesta
  2026
  alkaen, paitsi jos ne siirretään päätöksellä (EU) 2015/1814 perustettuun markkinavakausvarantoon. Tämän luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöoikeudet huutokaupataan erillään II, II a ja III luvun soveltamisalaan kuuluvista päästöoikeuksista. | 1.   Tämän luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöoikeudet huutokaupataan vuodesta
  2025
  alkaen, paitsi jos ne siirretään päätöksellä (EU) 2015/1814 perustettuun markkinavakausvarantoon. Tämän luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöoikeudet huutokaupataan erillään II, II a ja III luvun soveltamisalaan kuuluvista päästöoikeuksista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Tämän luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöoikeudet huutokaupataan vuodesta
  2026
  alkaen, paitsi jos ne siirretään päätöksellä (EU) 2015/1814 perustettuun markkinavakausvarantoon. Tämän luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöoikeudet huutokaupataan erillään II, II a ja III luvun soveltamisalaan kuuluvista päästöoikeuksista.

1.   Tämän luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöoikeudet huutokaupataan vuodesta
  2025
  alkaen, paitsi jos ne siirretään päätöksellä (EU) 2015/1814 perustettuun markkinavakausvarantoon. Tämän luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöoikeudet huutokaupataan erillään II, II a ja III luvun soveltamisalaan kuuluvista päästöoikeuksista.

Tarkistus 586

Tarkistus 586

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 d artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämän luvun mukainen päästöoikeuksien huutokauppa aloitetaan vuonna
  2026
  määrällä, joka vastaa 130:tä prosenttia vuonna
  2026
  huutokaupattavien päästöoikeuksien määrästä ja joka määritetään kyseisen vuoden koko unionin päästöoikeuksien määrän ja vastaavien huutokauppaosuuksien ja -määrien perusteella 3, 5 ja 6 kohdan mukaisesti. Huutokaupattavia lisämääriä on käytettävä ainoastaan päästöoikeuksien palauttamiseen 30 e artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja ne on vähennettävä kaudella 2028–2030 huutokaupattavista määristä. Näitä varhaisia huutokauppoja koskevat ehdot vahvistetaan 7 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti. | Tämän luvun mukainen päästöoikeuksien huutokauppa aloitetaan vuonna
  2025
  määrällä, joka vastaa 130:tä prosenttia vuonna
  2025
  huutokaupattavien päästöoikeuksien määrästä ja joka määritetään kyseisen vuoden koko unionin päästöoikeuksien määrän ja vastaavien huutokauppaosuuksien ja -määrien perusteella 3, 5 ja 6 kohdan mukaisesti. Huutokaupattavia lisämääriä on käytettävä ainoastaan päästöoikeuksien palauttamiseen 30 e artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja ne on vähennettävä kaudella 2028–2030 huutokaupattavista määristä. Näitä varhaisia huutokauppoja koskevat ehdot vahvistetaan 7 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tämän luvun mukainen päästöoikeuksien huutokauppa aloitetaan vuonna
  2026
  määrällä, joka vastaa 130:tä prosenttia vuonna
  2026
  huutokaupattavien päästöoikeuksien määrästä ja joka määritetään kyseisen vuoden koko unionin päästöoikeuksien määrän ja vastaavien huutokauppaosuuksien ja -määrien perusteella 3, 5 ja 6 kohdan mukaisesti. Huutokaupattavia lisämääriä on käytettävä ainoastaan päästöoikeuksien palauttamiseen 30 e artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja ne on vähennettävä kaudella 2028–2030 huutokaupattavista määristä. Näitä varhaisia huutokauppoja koskevat ehdot vahvistetaan 7 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2026

2026

Tämän luvun mukainen päästöoikeuksien huutokauppa aloitetaan vuonna
  2025
  määrällä, joka vastaa 130:tä prosenttia vuonna
  2025
  huutokaupattavien päästöoikeuksien määrästä ja joka määritetään kyseisen vuoden koko unionin päästöoikeuksien määrän ja vastaavien huutokauppaosuuksien ja -määrien perusteella 3, 5 ja 6 kohdan mukaisesti. Huutokaupattavia lisämääriä on käytettävä ainoastaan päästöoikeuksien palauttamiseen 30 e artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja ne on vähennettävä kaudella 2028–2030 huutokaupattavista määristä. Näitä varhaisia huutokauppoja koskevat ehdot vahvistetaan 7 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2025

2025

Tarkistus 587

Tarkistus 587

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 d artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Vuonna
  2026
  luodaan 600 miljoonaa tämän luvun soveltamisalaan kuuluvaa päästöoikeutta markkinavakausvarantoon päätöksen (EU) 2015/1814 1 a artiklan 3 kohdan mukaisesti. | Vuonna
  2025
  luodaan 600 miljoonaa tämän luvun soveltamisalaan kuuluvaa päästöoikeutta markkinavakausvarantoon päätöksen (EU) 2015/1814 1 a artiklan 3 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Vuonna
  2026
  luodaan 600 miljoonaa tämän luvun soveltamisalaan kuuluvaa päästöoikeutta markkinavakausvarantoon päätöksen (EU) 2015/1814 1 a artiklan 3 kohdan mukaisesti.

2026

Vuonna
  2025
  luodaan 600 miljoonaa tämän luvun soveltamisalaan kuuluvaa päästöoikeutta markkinavakausvarantoon päätöksen (EU) 2015/1814 1 a artiklan 3 kohdan mukaisesti.

2025

Tarkistus 588

Tarkistus 588

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 d artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Tämän luvun mukaisesti myönnetyt 150 miljoonaa päästöoikeutta huutokaupataan ja kaikki näistä huutokaupoista saatavat tulot asetetaan
  10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti
  perustetun
  innovaatiorahaston
  käyttöön
  . Tässä kohdassa tarkoitettuihin päästöoikeuksiin sovelletaan 10 a
  artiklan
  8 kohtaa
  . | 3.   Tämän luvun mukaisesti myönnetyt 150 miljoonaa päästöoikeutta huutokaupataan ja kaikki näistä huutokaupoista saatavat tulot asetetaan
  asetuksella (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus]
  perustetun
  sosiaalisen ilmastorahaston
  käyttöön
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046

   (*)

  21
  artiklan
  5 kohdan mukaisina ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina, ja ne käytetään sosiaaliseen ilmastorahastoon sovellettavien sääntöjen mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Tämän luvun mukaisesti myönnetyt 150 miljoonaa päästöoikeutta huutokaupataan ja kaikki näistä huutokaupoista saatavat tulot asetetaan
  10 a artiklan 8 kohdan mukaisesti
  perustetun
  innovaatiorahaston
  käyttöön
  . Tässä kohdassa tarkoitettuihin päästöoikeuksiin sovelletaan 10 a
  artiklan
  8 kohtaa
  .

3.   Tämän luvun mukaisesti myönnetyt 150 miljoonaa päästöoikeutta huutokaupataan ja kaikki näistä huutokaupoista saatavat tulot asetetaan
  asetuksella (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus]
  perustetun
  sosiaalisen ilmastorahaston
  käyttöön
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046

   (*)

  21
  artiklan
  5 kohdan mukaisina ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina, ja ne käytetään sosiaaliseen ilmastorahastoon sovellettavien sääntöjen mukaisesti
  .

Tarkistus 589

Tarkistus 589

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 d artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jotta voidaan varmistaa, että unionin talousarviossa sosiaaliseen ilmastorahastoon käytettävissä olevat määrärahat voivat kehittyä seuraten tarkasti hiilen hintaa ja siten heikossa asemassa oleville kotitalouksille ja liikenteen käyttäjille aiheutuvaa taakkaa, hiilen hinnan vaihtelua koskevalla mukautusmekanismilla on mahdollistettava vuotuiset lisäykset. Yksityiskohtaiset säännökset on määrä antaa monivuotista rahoituskehystä koskevassa asetuksessa, jolla varmistetaan SEUT-sopimuksen 312 artiklan mukaisesti, että asianomaisia menojen enimmäismääriä mukautetaan automaattisesti kunakin vuonna hiilen hinnan muutostahdin perusteella rakennusten, tieliikenteen ja muiden polttoaineiden EU:n päästökauppajärjestelmässä. Vuotuisen mukautuksen talousarviovaikutus on otettava huomioon talousarviossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Jotta voidaan varmistaa, että unionin talousarviossa sosiaaliseen ilmastorahastoon käytettävissä olevat määrärahat voivat kehittyä seuraten tarkasti hiilen hintaa ja siten heikossa asemassa oleville kotitalouksille ja liikenteen käyttäjille aiheutuvaa taakkaa, hiilen hinnan vaihtelua koskevalla mukautusmekanismilla on mahdollistettava vuotuiset lisäykset. Yksityiskohtaiset säännökset on määrä antaa monivuotista rahoituskehystä koskevassa asetuksessa, jolla varmistetaan SEUT-sopimuksen 312 artiklan mukaisesti, että asianomaisia menojen enimmäismääriä mukautetaan automaattisesti kunakin vuonna hiilen hinnan muutostahdin perusteella rakennusten, tieliikenteen ja muiden polttoaineiden EU:n päästökauppajärjestelmässä. Vuotuisen mukautuksen talousarviovaikutus on otettava huomioon talousarviossa.

Tarkistus 590

Tarkistus 590

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 d artikla – 5 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Jäsenvaltioiden on määritettävä 4 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatujen tulojen käyttö, lukuun ottamatta tuloja, jotka on todettu SEUT-sopimuksen 311 artiklan 3 kohdan mukaisiksi omiksi varoiksi ja otettu unionin talousarvioon. Jäsenvaltioiden on käytettävä tulonsa
  yhteen tai useampaan 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun toimintaan tai yhteen tai useampaan seuraavista
  : | 5.   Jäsenvaltioiden on määritettävä 4 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatujen tulojen käyttö, lukuun ottamatta tuloja, jotka on todettu SEUT-sopimuksen 311 artiklan 3 kohdan mukaisiksi omiksi varoiksi ja otettu unionin talousarvioon
  yleisinä tuloina
  . Jäsenvaltioiden on käytettävä tulonsa
  ensin ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiensa kansalliseen yhteisrahoitukseen ja mahdollisten jäljellä olevien tulojen osalta sosiaalisiin ilmastotoimiin ja investointeihin asetuksen (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] 6 artiklan mukaisesti
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Jäsenvaltioiden on määritettävä 4 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatujen tulojen käyttö, lukuun ottamatta tuloja, jotka on todettu SEUT-sopimuksen 311 artiklan 3 kohdan mukaisiksi omiksi varoiksi ja otettu unionin talousarvioon. Jäsenvaltioiden on käytettävä tulonsa
  yhteen tai useampaan 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun toimintaan tai yhteen tai useampaan seuraavista
  :

5.   Jäsenvaltioiden on määritettävä 4 kohdassa tarkoitetusta päästöoikeuksien huutokaupasta saatujen tulojen käyttö, lukuun ottamatta tuloja, jotka on todettu SEUT-sopimuksen 311 artiklan 3 kohdan mukaisiksi omiksi varoiksi ja otettu unionin talousarvioon
  yleisinä tuloina
  . Jäsenvaltioiden on käytettävä tulonsa
  ensin ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiensa kansalliseen yhteisrahoitukseen ja mahdollisten jäljellä olevien tulojen osalta sosiaalisiin ilmastotoimiin ja investointeihin asetuksen (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] 6 artiklan mukaisesti
  :

Tarkistus 591

Tarkistus 591

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 d artikla – 5 kohta – 1 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | toimenpiteet, joiden tarkoituksena on
  vähentää
  rakennusten lämmityksen ja jäähdytyksen
  hiilidioksidipäästöjä
  tai rakennusten
  energiatarpeita, mukaan lukien uusiutuvien energialähteiden integrointi ja niihin liittyvät direktiivin 2012
  /
  27/EU [viittaus päivitettävä: tarkistettu direktiivi] 7 artiklan 11 kohdan, 12
  artiklan
  ja 20 artiklan mukaiset toimenpiteet, sekä toimenpiteet taloudellisen tuen antamiseksi pienituloisille kotitalouksille heikoimmin suoriutuvissa rakennuksissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

toimenpiteet, joiden tarkoituksena on
  vähentää
  rakennusten lämmityksen ja jäähdytyksen
  hiilidioksidipäästöjä
  tai rakennusten
  energiatarpeita, mukaan lukien uusiutuvien energialähteiden integrointi ja niihin liittyvät direktiivin 2012
  /
  27/EU [viittaus päivitettävä: tarkistettu direktiivi] 7 artiklan 11 kohdan, 12
  artiklan
  ja 20 artiklan mukaiset toimenpiteet, sekä toimenpiteet taloudellisen tuen antamiseksi pienituloisille kotitalouksille heikoimmin suoriutuvissa rakennuksissa;

vähentää

hiilidioksidipäästöjä

energiatarpeita, mukaan lukien uusiutuvien energialähteiden integrointi ja niihin liittyvät direktiivin 2012

27/EU [viittaus päivitettävä: tarkistettu direktiivi] 7 artiklan 11 kohdan, 12

ja 20 artiklan mukaiset toimenpiteet, sekä toimenpiteet taloudellisen tuen antamiseksi pienituloisille kotitalouksille heikoimmin suoriutuvissa rakennuksissa;

| a) | toimenpiteet, joiden tarkoituksena on
  edistää
  rakennusten lämmityksen ja jäähdytyksen
  ilmastoneutraaliutta
  tai rakennusten
  energiatarpeiden vähentämistä asetuksen (EU) ...
  /
  ... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] 6
  artiklan
  mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

toimenpiteet, joiden tarkoituksena on
  edistää
  rakennusten lämmityksen ja jäähdytyksen
  ilmastoneutraaliutta
  tai rakennusten
  energiatarpeiden vähentämistä asetuksen (EU) ...
  /
  ... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] 6
  artiklan
  mukaisesti;

edistää

ilmastoneutraaliutta

energiatarpeiden vähentämistä asetuksen (EU) ...

... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] 6

mukaisesti;

Tarkistus 592

Tarkistus 592

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 d artikla – 5 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | toimenpiteet, joiden tarkoituksena on päästöttömien ajoneuvojen käyttöönoton nopeuttaminen tai taloudellisen tuen antaminen vähäpäästöisten ajoneuvojen täysin yhteentoimivan tankkaus- ja latausinfrastruktuurin käyttöönottoon tai toimenpiteet, joilla kannustetaan siirtymistä julkisiin liikennemuotoihin ja parannetaan multimodaalisuutta,
  tai taloudellisen tuen antaminen pieni- ja keskituloisiin liikenteen käyttäjiin liittyviin yhteiskunnallisiin näkökohtiin vastaamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

toimenpiteet, joiden tarkoituksena on päästöttömien ajoneuvojen käyttöönoton nopeuttaminen tai taloudellisen tuen antaminen vähäpäästöisten ajoneuvojen täysin yhteentoimivan tankkaus- ja latausinfrastruktuurin käyttöönottoon tai toimenpiteet, joilla kannustetaan siirtymistä julkisiin liikennemuotoihin ja parannetaan multimodaalisuutta,
  tai taloudellisen tuen antaminen pieni- ja keskituloisiin liikenteen käyttäjiin liittyviin yhteiskunnallisiin näkökohtiin vastaamiseksi.

tai taloudellisen tuen antaminen pieni- ja keskituloisiin liikenteen käyttäjiin liittyviin yhteiskunnallisiin näkökohtiin vastaamiseksi.

| b) | toimenpiteet, joiden tarkoituksena on päästöttömien ajoneuvojen käyttöönoton nopeuttaminen tai taloudellisen tuen antaminen vähäpäästöisten ajoneuvojen täysin yhteentoimivan tankkaus- ja latausinfrastruktuurin käyttöönottoon tai toimenpiteet, joilla kannustetaan siirtymistä julkisiin liikennemuotoihin ja parannetaan multimodaalisuutta,
  asetuksen (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

toimenpiteet, joiden tarkoituksena on päästöttömien ajoneuvojen käyttöönoton nopeuttaminen tai taloudellisen tuen antaminen vähäpäästöisten ajoneuvojen täysin yhteentoimivan tankkaus- ja latausinfrastruktuurin käyttöönottoon tai toimenpiteet, joilla kannustetaan siirtymistä julkisiin liikennemuotoihin ja parannetaan multimodaalisuutta,
  asetuksen (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] 6 artiklan mukaisesti.

asetuksen (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] 6 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 593

Tarkistus 593

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 e artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava 1 päivästä tammikuuta
  2027
  alkaen, että säännelty yhteisö palauttaa joka vuosi 30 päivään huhtikuuta mennessä 15 ja 30 f artiklan mukaisesti todennettuja edellisen vuoden kokonaispäästöjä vastaavan määrän, joka vastaa liitteen III mukaisesti kulutukseen luovutettuja polttoainemääriä, tämän luvun soveltamisalaan kuuluvia päästöoikeuksia, ja että nämä päästöoikeudet mitätöidään sen jälkeen. | 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava 1 päivästä tammikuuta
  2026
  alkaen, että säännelty yhteisö palauttaa joka vuosi 30 päivään huhtikuuta mennessä 15 ja 30 f artiklan mukaisesti todennettuja edellisen vuoden kokonaispäästöjä vastaavan määrän, joka vastaa liitteen III mukaisesti kulutukseen luovutettuja polttoainemääriä, tämän luvun soveltamisalaan kuuluvia päästöoikeuksia, ja että nämä päästöoikeudet mitätöidään sen jälkeen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava 1 päivästä tammikuuta
  2027
  alkaen, että säännelty yhteisö palauttaa joka vuosi 30 päivään huhtikuuta mennessä 15 ja 30 f artiklan mukaisesti todennettuja edellisen vuoden kokonaispäästöjä vastaavan määrän, joka vastaa liitteen III mukaisesti kulutukseen luovutettuja polttoainemääriä, tämän luvun soveltamisalaan kuuluvia päästöoikeuksia, ja että nämä päästöoikeudet mitätöidään sen jälkeen.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava 1 päivästä tammikuuta
  2026
  alkaen, että säännelty yhteisö palauttaa joka vuosi 30 päivään huhtikuuta mennessä 15 ja 30 f artiklan mukaisesti todennettuja edellisen vuoden kokonaispäästöjä vastaavan määrän, joka vastaa liitteen III mukaisesti kulutukseen luovutettuja polttoainemääriä, tämän luvun soveltamisalaan kuuluvia päästöoikeuksia, ja että nämä päästöoikeudet mitätöidään sen jälkeen.

Tarkistus 594

Tarkistus 594

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 f artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kukin säännelty yhteisö tarkkailee kunakin kalenterivuonna vuodesta
  2025
  alkaen päästöjä, jotka vastaavat liitteen III mukaisesti kulutukseen luovutettuja polttoainemääriä. Niiden on myös varmistettava, että kukin säännelty yhteisö raportoi näistä päästöistä toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavana vuonna vuodesta
  2026
  alkaen 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen säädösten mukaisesti. | 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kukin säännelty yhteisö tarkkailee kunakin kalenterivuonna vuodesta
  2024
  alkaen päästöjä, jotka vastaavat liitteen III mukaisesti kulutukseen luovutettuja polttoainemääriä. Niiden on myös varmistettava, että kukin säännelty yhteisö raportoi näistä päästöistä toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavana vuonna vuodesta
  2025
  alkaen 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen säädösten mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kukin säännelty yhteisö tarkkailee kunakin kalenterivuonna vuodesta
  2025
  alkaen päästöjä, jotka vastaavat liitteen III mukaisesti kulutukseen luovutettuja polttoainemääriä. Niiden on myös varmistettava, että kukin säännelty yhteisö raportoi näistä päästöistä toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavana vuonna vuodesta
  2026
  alkaen 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen säädösten mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kukin säännelty yhteisö tarkkailee kunakin kalenterivuonna vuodesta
  2024
  alkaen päästöjä, jotka vastaavat liitteen III mukaisesti kulutukseen luovutettuja polttoainemääriä. Niiden on myös varmistettava, että kukin säännelty yhteisö raportoi näistä päästöistä toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavana vuonna vuodesta
  2025
  alkaen 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen säädösten mukaisesti.

Tarkistus 595

Tarkistus 595

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 f artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Säänneltyjen yhteisöjen on ... päivästä ...kuuta ... [yhtä vuotta ennen tämän luvun soveltamispäivää polttoon yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettävien polttoaineiden osalta] ja sen jälkeen kuukausittain raportoitava komissiolle erittely liitteen III nojalla kulutukseen luovutettujen polttoaineiden vähittäishintaan sisällytettävistä kustannuksista, mukaan lukien erityisesti kansallisten verojen ja maksujen osuus sekä päästöoikeuksien palauttamiseen liittyvät kustannukset vähittäishinnassa samoin kuin niiden päästöoikeuksien palauttamiseen liittyvien kustannusten prosenttiosuus, jotka on siirretty loppukuluttajalle, jollei 30 a artiklan 1 b kohdan toisen alakohdan d alakohdan mukaisesta arvioinnista muuta johdu. Jos tämä prosenttiosuus muuttuu yli 5 prosenttiyksikköä edelliseen raportointikauteen verrattuna, tästä on annettava selitys. |
| | Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [tämän luvun voimaantulopäivä] täytäntöönpanosäädöksen, jossa vahvistetaan tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisen raportoinnin luokat ja raportoinnissa käytettävä muoto. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| | Säännellyt yhteisöt eivät ... päivästä ...kuuta ... [tämän luvun soveltamispäivä polttoon yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettävien polttoaineiden osalta] tai, jos jäsenvaltio on 30 a artiklan 1 c kohdan mukaisesti päättänyt, että mainitun artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua poikkeusta ei sovelleta, ... päivästä ...kuuta ... [tämän luvun voimaantulopäivä] saa siirtää loppukuluttajalle enempää kuin 50 prosenttia päästöoikeuksien palauttamiseen liittyvistä kustannuksista liitteen III nojalla kulutukseen luovutettujen polttoaineiden osalta. |
| | Jos komissio toteaa, että säännelty yhteisö on siirtänyt kustannuksista 50:tä prosenttia suuremman osan, mainitun yhteisön on maksettava sakko tämän direktiivin 16 artiklan mukaisesti. Sakon määrä lasketaan tämän kohdan mukaista ylimenevää siirrettyä määrää vastaavan päästöoikeuksien määrän perusteella kerrottuna tämän luvun mukaisten päästöoikeuksien korkeimmalla kirjatulla ensi- tai jälkimarkkinoiden selvityshinnalla edeltävänä vuonna. Komissio ilmoittaa vuosittain 28 päivään helmikuuta mennessä ylimenevän siirretyn määrän mukaisen sakon hinnan. Tässä alakohdassa tarkoitetuista sakoista saadut tulot on osoitettava asetuksessa (EU) ... /... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] tarkoitettuun sosiaaliseen ilmastorahastoon. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Säänneltyjen yhteisöjen on ... päivästä ...kuuta ... [yhtä vuotta ennen tämän luvun soveltamispäivää polttoon yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettävien polttoaineiden osalta] ja sen jälkeen kuukausittain raportoitava komissiolle erittely liitteen III nojalla kulutukseen luovutettujen polttoaineiden vähittäishintaan sisällytettävistä kustannuksista, mukaan lukien erityisesti kansallisten verojen ja maksujen osuus sekä päästöoikeuksien palauttamiseen liittyvät kustannukset vähittäishinnassa samoin kuin niiden päästöoikeuksien palauttamiseen liittyvien kustannusten prosenttiosuus, jotka on siirretty loppukuluttajalle, jollei 30 a artiklan 1 b kohdan toisen alakohdan d alakohdan mukaisesta arvioinnista muuta johdu. Jos tämä prosenttiosuus muuttuu yli 5 prosenttiyksikköä edelliseen raportointikauteen verrattuna, tästä on annettava selitys.

Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [tämän luvun voimaantulopäivä] täytäntöönpanosäädöksen, jossa vahvistetaan tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisen raportoinnin luokat ja raportoinnissa käytettävä muoto. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [tämän luvun voimaantulopäivä] täytäntöönpanosäädöksen, jossa vahvistetaan tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisen raportoinnin luokat ja raportoinnissa käytettävä muoto. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Säännellyt yhteisöt eivät ... päivästä ...kuuta ... [tämän luvun soveltamispäivä polttoon yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettävien polttoaineiden osalta] tai, jos jäsenvaltio on 30 a artiklan 1 c kohdan mukaisesti päättänyt, että mainitun artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua poikkeusta ei sovelleta, ... päivästä ...kuuta ... [tämän luvun voimaantulopäivä] saa siirtää loppukuluttajalle enempää kuin 50 prosenttia päästöoikeuksien palauttamiseen liittyvistä kustannuksista liitteen III nojalla kulutukseen luovutettujen polttoaineiden osalta.

Säännellyt yhteisöt eivät ... päivästä ...kuuta ... [tämän luvun soveltamispäivä polttoon yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettävien polttoaineiden osalta] tai, jos jäsenvaltio on 30 a artiklan 1 c kohdan mukaisesti päättänyt, että mainitun artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua poikkeusta ei sovelleta, ... päivästä ...kuuta ... [tämän luvun voimaantulopäivä] saa siirtää loppukuluttajalle enempää kuin 50 prosenttia päästöoikeuksien palauttamiseen liittyvistä kustannuksista liitteen III nojalla kulutukseen luovutettujen polttoaineiden osalta.

Jos komissio toteaa, että säännelty yhteisö on siirtänyt kustannuksista 50:tä prosenttia suuremman osan, mainitun yhteisön on maksettava sakko tämän direktiivin 16 artiklan mukaisesti. Sakon määrä lasketaan tämän kohdan mukaista ylimenevää siirrettyä määrää vastaavan päästöoikeuksien määrän perusteella kerrottuna tämän luvun mukaisten päästöoikeuksien korkeimmalla kirjatulla ensi- tai jälkimarkkinoiden selvityshinnalla edeltävänä vuonna. Komissio ilmoittaa vuosittain 28 päivään helmikuuta mennessä ylimenevän siirretyn määrän mukaisen sakon hinnan. Tässä alakohdassa tarkoitetuista sakoista saadut tulot on osoitettava asetuksessa (EU) ... /... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] tarkoitettuun sosiaaliseen ilmastorahastoon.

Jos komissio toteaa, että säännelty yhteisö on siirtänyt kustannuksista 50:tä prosenttia suuremman osan, mainitun yhteisön on maksettava sakko tämän direktiivin 16 artiklan mukaisesti. Sakon määrä lasketaan tämän kohdan mukaista ylimenevää siirrettyä määrää vastaavan päästöoikeuksien määrän perusteella kerrottuna tämän luvun mukaisten päästöoikeuksien korkeimmalla kirjatulla ensi- tai jälkimarkkinoiden selvityshinnalla edeltävänä vuonna. Komissio ilmoittaa vuosittain 28 päivään helmikuuta mennessä ylimenevän siirretyn määrän mukaisen sakon hinnan. Tässä alakohdassa tarkoitetuista sakoista saadut tulot on osoitettava asetuksessa (EU) ... /... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] tarkoitettuun sosiaaliseen ilmastorahastoon.

Tarkistus 596

Tarkistus 596

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 f artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säännellyt yritykset pystyvät yksilöimään ja dokumentoimaan luotettavasti ja täsmällisesti polttoainetyypeittäin kulutukseen luovutetun polttoaineen täsmälliset määrät
  , joita käytetään polttoon rakennusten ja tieliikenteen aloilla, kuten liitteessä
  III
  yksilöidään,
  sekä säänneltyjen yritysten kulutukseen luovuttamien polttoaineiden loppukäytön. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet välttääkseen riskin, että tämän luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöt ja II, II a ja III luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöt lasketaan kahteen kertaan. Yksityiskohtaiset säännöt kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi annetaan 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti. | 4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säännellyt yritykset pystyvät yksilöimään ja dokumentoimaan luotettavasti ja täsmällisesti polttoainetyypeittäin kulutukseen luovutetun polttoaineen täsmälliset määrät
  liitteen
  III
  nojalla
  sekä säänneltyjen yritysten kulutukseen luovuttamien polttoaineiden loppukäytön. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet välttääkseen riskin, että tämän luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöt ja II, II a ja III luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöt lasketaan kahteen kertaan. Yksityiskohtaiset
  ja yhdenmukaistetut
  säännöt kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi annetaan 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| | (Vastaava muutos, joka koskee sellaisia kulutukseen luovutettuja polttoaineita, joita käytetään polttoon rakennusten ja tieliikenteen aloilla, kuten liitteessä III yksilöidään, tehdään kaikkialle tekstiin. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.) |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säännellyt yritykset pystyvät yksilöimään ja dokumentoimaan luotettavasti ja täsmällisesti polttoainetyypeittäin kulutukseen luovutetun polttoaineen täsmälliset määrät
  , joita käytetään polttoon rakennusten ja tieliikenteen aloilla, kuten liitteessä
  III
  yksilöidään,
  sekä säänneltyjen yritysten kulutukseen luovuttamien polttoaineiden loppukäytön. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet välttääkseen riskin, että tämän luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöt ja II, II a ja III luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöt lasketaan kahteen kertaan. Yksityiskohtaiset säännöt kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi annetaan 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säännellyt yritykset pystyvät yksilöimään ja dokumentoimaan luotettavasti ja täsmällisesti polttoainetyypeittäin kulutukseen luovutetun polttoaineen täsmälliset määrät
  liitteen
  III
  nojalla
  sekä säänneltyjen yritysten kulutukseen luovuttamien polttoaineiden loppukäytön. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet välttääkseen riskin, että tämän luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöt ja II, II a ja III luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöt lasketaan kahteen kertaan. Yksityiskohtaiset
  ja yhdenmukaistetut
  säännöt kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi annetaan 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

(Vastaava muutos, joka koskee sellaisia kulutukseen luovutettuja polttoaineita, joita käytetään polttoon rakennusten ja tieliikenteen aloilla, kuten liitteessä III yksilöidään, tehdään kaikkialle tekstiin. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.)

(Vastaava muutos, joka koskee sellaisia kulutukseen luovutettuja polttoaineita, joita käytetään polttoon rakennusten ja tieliikenteen aloilla, kuten liitteessä III yksilöidään, tehdään kaikkialle tekstiin. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.)

Tarkistus 597

Tarkistus 597

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 f artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi vahvistamalla unionin laajuiset ja täysin yhdenmukaistetut säännöt niiden laitosten toiminnanharjoittajille 3 e artiklan nojalla kaksinkertaisesta laskennasta aiheutuvien kustannusten korvaamisesta, joita aiheutuu polttoaineiden hintoihin siirretyistä, polttoaineiden poltosta syntyvien päästöjen kustannuksista, edellyttäen, että toiminnanharjoittaja raportoi näistä päästöistä 14 artiklan nojalla ja säännelty yhteisö tämän artiklan nojalla ja että kaksinkertaista laskentaa ei voida välttää tämän artiklan 4 kohdan nojalla. Korvauksen määrän laskennan on perustuttava 30 d artiklan 4 kohdan nojalla huutokaupattujen päästöoikeuksien keskimääräiseen hintaan kyseisenä tämän artiklan mukaisena raportointivuotena. Tämän luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokaupasta saadut tulot on käytettävä korvauksen määrää varten, siinä määrin kuin on tarpeen ja enintään tämän artiklan mukaisen raportointivuoden kaksinkertaista laskentaa vastaavaan tasoon saakka. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän direktiivin täydentämiseksi vahvistamalla unionin laajuiset ja täysin yhdenmukaistetut säännöt niiden laitosten toiminnanharjoittajille 3 e artiklan nojalla kaksinkertaisesta laskennasta aiheutuvien kustannusten korvaamisesta, joita aiheutuu polttoaineiden hintoihin siirretyistä, polttoaineiden poltosta syntyvien päästöjen kustannuksista, edellyttäen, että toiminnanharjoittaja raportoi näistä päästöistä 14 artiklan nojalla ja säännelty yhteisö tämän artiklan nojalla ja että kaksinkertaista laskentaa ei voida välttää tämän artiklan 4 kohdan nojalla. Korvauksen määrän laskennan on perustuttava 30 d artiklan 4 kohdan nojalla huutokaupattujen päästöoikeuksien keskimääräiseen hintaan kyseisenä tämän artiklan mukaisena raportointivuotena. Tämän luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokaupasta saadut tulot on käytettävä korvauksen määrää varten, siinä määrin kuin on tarpeen ja enintään tämän artiklan mukaisen raportointivuoden kaksinkertaista laskentaa vastaavaan tasoon saakka.

Tarkistus 598

Tarkistus 598

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 h artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Joka kerta kun tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu päästöoikeuksien keskimääräinen hinta ennen 1 päivää tammikuuta 2030 ylittää 50 euron hintakaton, komissio tekee pikaisesti päätöksen 10 miljoonan tämän luvun soveltamisalaan kuuluvan päästöoikeuden vapauttamisesta markkinavakausvarannosta päätöksen (EU) 2015/1814 1 a artiklan 7 kohdan mukaisesti. |
| | Jos 1 kohdassa tarkoitettu päästöoikeuksien keskimääräinen hinta ennen 1 päivää tammikuuta 2030 ylittää 45 euroa, komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat pikaisesti muita toimenpiteitä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi, jotta vältetään tämän kohdan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun hintakaton saavuttaminen. |
| | Jos sovelletaan 1 tai 2 kohtaa, tämän kohdan soveltaminen keskeytetään kyseiseksi ajaksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Joka kerta kun tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu päästöoikeuksien keskimääräinen hinta ennen 1 päivää tammikuuta 2030 ylittää 50 euron hintakaton, komissio tekee pikaisesti päätöksen 10 miljoonan tämän luvun soveltamisalaan kuuluvan päästöoikeuden vapauttamisesta markkinavakausvarannosta päätöksen (EU) 2015/1814 1 a artiklan 7 kohdan mukaisesti.

Jos 1 kohdassa tarkoitettu päästöoikeuksien keskimääräinen hinta ennen 1 päivää tammikuuta 2030 ylittää 45 euroa, komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat pikaisesti muita toimenpiteitä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi, jotta vältetään tämän kohdan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun hintakaton saavuttaminen.

Jos 1 kohdassa tarkoitettu päästöoikeuksien keskimääräinen hinta ennen 1 päivää tammikuuta 2030 ylittää 45 euroa, komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat pikaisesti muita toimenpiteitä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi, jotta vältetään tämän kohdan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun hintakaton saavuttaminen.

Jos sovelletaan 1 tai 2 kohtaa, tämän kohdan soveltaminen keskeytetään kyseiseksi ajaksi.

Jos sovelletaan 1 tai 2 kohtaa, tämän kohdan soveltaminen keskeytetään kyseiseksi ajaksi.

Tarkistus 599

Tarkistus 599

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 i artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio antaa 1 päivään tammikuuta 2028 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän luvun säännösten täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse niiden tehokkuudesta, hallinnoinnista ja käytännön soveltamisesta, mukaan lukien päätöksen (EU) 2015/1814 mukaisten sääntöjen soveltaminen ja tämän luvun mukaisten päästöoikeuksien käyttö niiden tahojen velvoitteiden täyttämiseksi, joita II, II a ja III luvun vaatimusten noudattamisvelvoite koskee. Komissio voi tarvittaessa antaa kertomuksen yhteydessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen tämän luvun muuttamisesta. Komission olisi arvioitava 31 päivään lokakuuta 2031 mennessä, onko mahdollista sisällyttää liitteen III kattamat alat päästökauppajärjestelmään, joka kattaa direktiivin 2003/87/EY liitteessä 1 luetellut alat.” | Komissio antaa 1 päivään tammikuuta 2028 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän luvun säännösten täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse niiden tehokkuudesta, hallinnoinnista ja käytännön soveltamisesta, mukaan lukien päätöksen (EU) 2015/1814 mukaisten sääntöjen soveltaminen ja tämän luvun mukaisten päästöoikeuksien käyttö niiden tahojen velvoitteiden täyttämiseksi, joita II, II a ja III luvun vaatimusten noudattamisvelvoite koskee. Komissio voi tarvittaessa antaa kertomuksen yhteydessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen tämän luvun muuttamisesta.
  Komissio esittää 1 päivään tammikuuta 2029 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se arvioi, onko 30 h artiklan 2 a kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu hintakatto ollut tehokas ja olisiko sen soveltamista jatkettava. Komissio liittää tapauksen mukaan tähän kertomukseen lainsäädäntöehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän direktiivin muuttamiseksi, jotta mainittua hintakattoa voidaan mukauttaa hyvissä ajoin niin, että sitä voidaan soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2030.
  Komission olisi arvioitava 31 päivään lokakuuta 2031 mennessä, onko mahdollista sisällyttää liitteen III kattamat alat päästökauppajärjestelmään, joka kattaa direktiivin 2003/87/EY liitteessä 1 luetellut alat.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio antaa 1 päivään tammikuuta 2028 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän luvun säännösten täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse niiden tehokkuudesta, hallinnoinnista ja käytännön soveltamisesta, mukaan lukien päätöksen (EU) 2015/1814 mukaisten sääntöjen soveltaminen ja tämän luvun mukaisten päästöoikeuksien käyttö niiden tahojen velvoitteiden täyttämiseksi, joita II, II a ja III luvun vaatimusten noudattamisvelvoite koskee. Komissio voi tarvittaessa antaa kertomuksen yhteydessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen tämän luvun muuttamisesta. Komission olisi arvioitava 31 päivään lokakuuta 2031 mennessä, onko mahdollista sisällyttää liitteen III kattamat alat päästökauppajärjestelmään, joka kattaa direktiivin 2003/87/EY liitteessä 1 luetellut alat.”

Komissio antaa 1 päivään tammikuuta 2028 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän luvun säännösten täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse niiden tehokkuudesta, hallinnoinnista ja käytännön soveltamisesta, mukaan lukien päätöksen (EU) 2015/1814 mukaisten sääntöjen soveltaminen ja tämän luvun mukaisten päästöoikeuksien käyttö niiden tahojen velvoitteiden täyttämiseksi, joita II, II a ja III luvun vaatimusten noudattamisvelvoite koskee. Komissio voi tarvittaessa antaa kertomuksen yhteydessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen tämän luvun muuttamisesta.
  Komissio esittää 1 päivään tammikuuta 2029 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se arvioi, onko 30 h artiklan 2 a kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu hintakatto ollut tehokas ja olisiko sen soveltamista jatkettava. Komissio liittää tapauksen mukaan tähän kertomukseen lainsäädäntöehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän direktiivin muuttamiseksi, jotta mainittua hintakattoa voidaan mukauttaa hyvissä ajoin niin, että sitä voidaan soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2030.
  Komission olisi arvioitava 31 päivään lokakuuta 2031 mennessä, onko mahdollista sisällyttää liitteen III kattamat alat päästökauppajärjestelmään, joka kattaa direktiivin 2003/87/EY liitteessä 1 luetellut alat.”

Komissio esittää 1 päivään tammikuuta 2029 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se arvioi, onko 30 h artiklan 2 a kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu hintakatto ollut tehokas ja olisiko sen soveltamista jatkettava. Komissio liittää tapauksen mukaan tähän kertomukseen lainsäädäntöehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän direktiivin muuttamiseksi, jotta mainittua hintakattoa voidaan mukauttaa hyvissä ajoin niin, että sitä voidaan soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2030.

Tarkistus 600

Tarkistus 600

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

30 i artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio harkitsee mahdollisia muutoksia tähän direktiiviin sääntelyn yksinkertaistamiseksi. Komissio ja toimivaltaiset viranomaiset mukautuvat jatkuvasti parhaisiin käytäntöihin perustuviin hallinnollisiin menettelyihin ja toteuttavat kaikki toimenpiteet tämän direktiivin täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi niin, että hallinnolliset rasitteet pidetään mahdollisimman vähäisinä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio harkitsee mahdollisia muutoksia tähän direktiiviin sääntelyn yksinkertaistamiseksi. Komissio ja toimivaltaiset viranomaiset mukautuvat jatkuvasti parhaisiin käytäntöihin perustuviin hallinnollisiin menettelyihin ja toteuttavat kaikki toimenpiteet tämän direktiivin täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi niin, että hallinnolliset rasitteet pidetään mahdollisimman vähäisinä.

Komissio harkitsee mahdollisia muutoksia tähän direktiiviin sääntelyn yksinkertaistamiseksi. Komissio ja toimivaltaiset viranomaiset mukautuvat jatkuvasti parhaisiin käytäntöihin perustuviin hallinnollisiin menettelyihin ja toteuttavat kaikki toimenpiteet tämän direktiivin täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi niin, että hallinnolliset rasitteet pidetään mahdollisimman vähäisinä.

Tarkistus 601

Tarkistus 601

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 21 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

30 i a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 a) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(21 a)

(21 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”30 i a artikla

”30 i a artikla

Alakohtaiset etenemissuunnitelmat

Alakohtaiset etenemissuunnitelmat

1.
     
  Komissio, jota tukee ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta, julkaisee 1 päivään tammikuuta 2025 mennessä suuntaa-antavia etenemissuunnitelmia tämän direktiivin liitteen I soveltamisalaan kuuluvia toimintoja varten unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja sen jälkeen negatiivisten päästöjen saavuttamiseksi asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohdassa säädetyllä tavalla.

2.
     
  Komissio pitää tiiviisti yhteyttä sidosryhmiin, mukaan lukien yksityishenkilöt, kansalaisyhteiskunta, työmarkkinaosapuolet, tiedeyhteisö, päättäjät sekä toimialat ja toimialojen osat, joihin tämä direktiivi vaikuttaa, laatiessaan 1 kohdassa säädetyt etenemissuunnitelmat.

3.
     
  Joka neljäs vuosi 1 kohdassa säädettyjen etenemissuunnitelmien julkaisemisen jälkeen komissio päivittää nämä etenemissuunnitelmat uusimman tieteellisen tiedon mukaisesti pitäen tiiviisti yhteyttä 2 kohdassa tarkoitettuihin sidosryhmiin.

4.
     
  Kaikki tiedot, joita käytetään 1 kohdassa säädettyjen alakohtaisten etenemissuunnitelmien laatimiseen ja niiden 3 kohdan nojalla tehtäviin päivityksiin, on asetettava yleisön saataville helposti saatavilla olevassa muodossa.”

Tarkistus 602

Tarkistus 602

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 21 b alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

30 i b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 b) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(21 b)

(21 b)

Lisätään artikla seuraavasti:

”30 i b artikla

EU:n päästökauppajärjestelmän aloja koskeva tieteellinen neuvonta

Ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta voi omasta aloitteestaan antaa tieteellistä neuvontaa ja laatia raportteja tästä direktiivistä ja sen johdonmukaisuudesta asetuksen (EU) 2021/1119 ja Pariisin sopimuksen ilmastotavoitteiden kanssa, jotta voidaan erityisesti toteuttaa oikeudenmukainen siirtymä ja saada tietoa tämän direktiivin mahdollista myöhempää tarkistamista varten. Kaikki ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan tämän artiklan nojalla antamat neuvot on julkistettava helposti saatavilla olevassa muodossa. Komissio ottaa ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan lausunnot asianmukaisesti huomioon ja perustelee julkisesti syyt, joiden vuoksi niitä ei ole otettu huomioon.”

Tarkistus 603

Tarkistus 603

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 21 c alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

IV a a luku – 30 i c artikla (uusi) ja 30 i d artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 c) | Lisätään 30 i b artiklan jälkeen luku seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(21 c)

(21 c)

Lisätään 30 i b artiklan jälkeen luku seuraavasti:

”IV a a LUKU

”IV a a LUKU

EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista saatavan rahoitustuen näkyvyys

EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista saatavan rahoitustuen näkyvyys

30 i c artikla

30 i c artikla

EU:n päästökauppajärjestelmän kansallisista tuloista saadun rahoitustuen näkyvyys

EU:n päästökauppajärjestelmän kansallisista tuloista saadun rahoitustuen näkyvyys

1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista saadun rahoituksen näkyvyys kaikissa 10 artiklan 3 kohdassa, 10 a artiklan 6 kohdassa ja 30 d artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa toimissa.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava rahoitustuen näkyvyys lopullisille edunsaajille ja yleisölle

| a) | esittämällä asianmukainen merkintä, jossa lukee ’rahoittajana Euroopan unioni (EU:n päästökauppajärjestelmä)’, sekä unionin tunnus ja rahoituksen määrä lopullisille edunsaajille tai yleisölle tarkoitetuissa toimen täytäntöönpanoa koskevissa asiakirjoissa ja viestintämateriaaleissa sekä sellaisten toimien yhteydessä, joihin liittyy fyysinen investointi tai väline, selvästi näkyvillä ja kestävillä tauluilla tai ilmoitustauluilla; |
| --- | --- |

a)

a)

esittämällä asianmukainen merkintä, jossa lukee ’rahoittajana Euroopan unioni (EU:n päästökauppajärjestelmä)’, sekä unionin tunnus ja rahoituksen määrä lopullisille edunsaajille tai yleisölle tarkoitetuissa toimen täytäntöönpanoa koskevissa asiakirjoissa ja viestintämateriaaleissa sekä sellaisten toimien yhteydessä, joihin liittyy fyysinen investointi tai väline, selvästi näkyvillä ja kestävillä tauluilla tai ilmoitustauluilla;

esittämällä asianmukainen merkintä, jossa lukee ’rahoittajana Euroopan unioni (EU:n päästökauppajärjestelmä)’, sekä unionin tunnus ja rahoituksen määrä lopullisille edunsaajille tai yleisölle tarkoitetuissa toimen täytäntöönpanoa koskevissa asiakirjoissa ja viestintämateriaaleissa sekä sellaisten toimien yhteydessä, joihin liittyy fyysinen investointi tai väline, selvästi näkyvillä ja kestävillä tauluilla tai ilmoitustauluilla;

| b) | esittämällä virallisella verkkosivustollaan ja sosiaalisen median sivustoillaan, jos tällaisia sivustoja on olemassa, lyhyt kuvaus toimesta, mukaan lukien sen päämäärät ja tulokset, ja korostamalla EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista saatua rahoitustukea. |
| --- | --- |

b)

b)

esittämällä virallisella verkkosivustollaan ja sosiaalisen median sivustoillaan, jos tällaisia sivustoja on olemassa, lyhyt kuvaus toimesta, mukaan lukien sen päämäärät ja tulokset, ja korostamalla EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista saatua rahoitustukea.

esittämällä virallisella verkkosivustollaan ja sosiaalisen median sivustoillaan, jos tällaisia sivustoja on olemassa, lyhyt kuvaus toimesta, mukaan lukien sen päämäärät ja tulokset, ja korostamalla EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista saatua rahoitustukea.

3.
     
  Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 1 ja 2 kohdan mukaiset säännöt pannaan täytäntöön. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

30 i d artikla

30 i d artikla

EU:n päästökauppajärjestelmän unionin tuloista saadun rahoitustuen näkyvyys

EU:n päästökauppajärjestelmän unionin tuloista saadun rahoitustuen näkyvyys

1.
     
  Komissio varmistaa EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista saadun rahoituksen näkyvyyden kaikissa tämän direktiivin 10 a artiklan 8 kohdassa (ilmastoinvestointirahasto), 10 d artiklassa (modernisaatiorahasto) ja 3 ga b artiklassa (valtamerirahasto) sekä asetuksessa (EU) .../... [sosiaalisesta ilmastorahastosta annettu asetus] tarkoitetuissa toimissa.

2.
     
  Edunsaajien on mainittava 1 kohdassa tarkoitetuista rahastoista saatu rahoitustuki ja näiden varojen alkuperä

| a) | esittämällä asianmukainen merkintä, jossa lukee ’rahoittajana Euroopan unioni (EU:n päästökauppajärjestelmä – [asiaan liittyvä rahasto])’, sekä unionin tunnus ja rahoituksen määrä lopullisille edunsaajille tai yleisölle tarkoitetuissa toimen täytäntöönpanoa koskevissa asiakirjoissa ja viestintämateriaaleissa sekä sellaisten toimien yhteydessä, joihin liittyy fyysinen investointi tai väline, selvästi näkyvillä ja kestävillä tauluilla tai ilmoitustauluilla; |
| --- | --- |

a)

a)

esittämällä asianmukainen merkintä, jossa lukee ’rahoittajana Euroopan unioni (EU:n päästökauppajärjestelmä – [asiaan liittyvä rahasto])’, sekä unionin tunnus ja rahoituksen määrä lopullisille edunsaajille tai yleisölle tarkoitetuissa toimen täytäntöönpanoa koskevissa asiakirjoissa ja viestintämateriaaleissa sekä sellaisten toimien yhteydessä, joihin liittyy fyysinen investointi tai väline, selvästi näkyvillä ja kestävillä tauluilla tai ilmoitustauluilla;

esittämällä asianmukainen merkintä, jossa lukee ’rahoittajana Euroopan unioni (EU:n päästökauppajärjestelmä – [asiaan liittyvä rahasto])’, sekä unionin tunnus ja rahoituksen määrä lopullisille edunsaajille tai yleisölle tarkoitetuissa toimen täytäntöönpanoa koskevissa asiakirjoissa ja viestintämateriaaleissa sekä sellaisten toimien yhteydessä, joihin liittyy fyysinen investointi tai väline, selvästi näkyvillä ja kestävillä tauluilla tai ilmoitustauluilla;

| b) | esittämällä virallisella verkkosivustollaan ja sosiaalisen median sivustoillaan, jos tällaisia sivustoja on olemassa, lyhyt kuvaus toimesta, mukaan lukien sen päämäärät ja tulokset, ja korostamalla asiaan liittyvästä rahastosta ja EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista saatua rahoitustukea. |
| --- | --- |

b)

b)

esittämällä virallisella verkkosivustollaan ja sosiaalisen median sivustoillaan, jos tällaisia sivustoja on olemassa, lyhyt kuvaus toimesta, mukaan lukien sen päämäärät ja tulokset, ja korostamalla asiaan liittyvästä rahastosta ja EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista saatua rahoitustukea.

esittämällä virallisella verkkosivustollaan ja sosiaalisen median sivustoillaan, jos tällaisia sivustoja on olemassa, lyhyt kuvaus toimesta, mukaan lukien sen päämäärät ja tulokset, ja korostamalla asiaan liittyvästä rahastosta ja EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista saatua rahoitustukea.

3.
     
  Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 1 ja 2 kohdan mukaiset säännöt pannaan täytäntöön. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.”

Tarkistus 604

Tarkistus 604

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 d alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 21 d alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

30 i e artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 d) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(21 d)

(21 d)

Lisätään artikla seuraavasti:

”30 i e artikla

”30 i e artikla

Kertomus kehitysmaiden hiilestä irtautumista koskevista tarpeista

Kertomus kehitysmaiden hiilestä irtautumista koskevista tarpeista

Komissio toimittaa 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen kehitysmaiden hiilestä irtautumista koskevista tarpeista. Kertomukseen on sisällytettävä

Komissio toimittaa 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen kehitysmaiden hiilestä irtautumista koskevista tarpeista. Kertomukseen on sisällytettävä

| a) | arvio kehitysmaiden kasvihuonekaasupäästöistä maittain; |
| --- | --- |

a)

a)

arvio kehitysmaiden kasvihuonekaasupäästöistä maittain;

arvio kehitysmaiden kasvihuonekaasupäästöistä maittain;

| b) | tiedot merkittävimmistä päästölähteistä maittain ja mahdollisuuksien mukaan EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien ja sen ulkopuolisten alojen osuus päästöistä; |
| --- | --- |

b)

b)

tiedot merkittävimmistä päästölähteistä maittain ja mahdollisuuksien mukaan EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien ja sen ulkopuolisten alojen osuus päästöistä;

tiedot merkittävimmistä päästölähteistä maittain ja mahdollisuuksien mukaan EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien ja sen ulkopuolisten alojen osuus päästöistä;

| c) | tiedot kunkin maan mahdollisista keinoista irtautua hiilestä; |
| --- | --- |

c)

c)

tiedot kunkin maan mahdollisista keinoista irtautua hiilestä;

tiedot kunkin maan mahdollisista keinoista irtautua hiilestä;

| d) | kunkin maan Pariisin sopimuksen mukaiset kansallisesti määritellyt panokset.” |
| --- | --- |

d)

d)

kunkin maan Pariisin sopimuksen mukaiset kansallisesti määritellyt panokset.”

kunkin maan Pariisin sopimuksen mukaiset kansallisesti määritellyt panokset.”

Tarkistus 605

Tarkistus 605

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta

Päätös (EU) 2015/1814

1 artikla – 5 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä on jonakin vuonna
  833
  –
  1 096
  miljoonaa, direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien määrästä vähennetään päästöoikeuksia määrä, joka vastaa kierrossa olevien päästöoikeuksien määrän, sellaisena kuin se on vahvistettu uusimmassa tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa julkaisussa, ja
  833
   miljoonan erotusta, ja mainittu määrä lisätään varantoon 12 kuukauden jaksoksi, joka alkaa kyseisen vuoden syyskuun 1 päivästä. Jos kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä on yli
  1 096
  miljoonaa, direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien määrästä vähennetään päästöoikeuksia määrä, joka vastaa 12:ta prosenttia kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärästä, ja mainittu määrä lisätään varantoon 12 kuukauden jaksoksi, joka alkaa kyseisen vuoden syyskuun 1 päivästä. Poiketen siitä, mitä edellisessä virkkeessä säädetään, prosenttiosuus kaksinkertaistetaan 31 päivään joulukuuta 2030 saakka. | Jos kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä on jonakin vuonna
  700
  –
  921
  miljoonaa, direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien määrästä vähennetään päästöoikeuksia määrä, joka vastaa kierrossa olevien päästöoikeuksien määrän, sellaisena kuin se on vahvistettu uusimmassa tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa julkaisussa, ja
  700
   miljoonan erotusta, ja mainittu määrä lisätään varantoon 12 kuukauden jaksoksi, joka alkaa kyseisen vuoden syyskuun 1 päivästä. Jos kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä on yli
  921
  miljoonaa, direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien määrästä vähennetään päästöoikeuksia määrä, joka vastaa 12:ta prosenttia kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärästä, ja mainittu määrä lisätään varantoon 12 kuukauden jaksoksi, joka alkaa kyseisen vuoden syyskuun 1 päivästä. Poiketen siitä, mitä edellisessä virkkeessä säädetään, prosenttiosuus kaksinkertaistetaan 31 päivään joulukuuta 2030 saakka.
  Vuodesta 2025 alkaen tässä alakohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja alennetaan suhteessa direktiivin 2003/87/EY 9 artiklassa tarkoitetun päästöoikeuksien koko unionin lukumäärän vähennykseen samana vuonna. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä on jonakin vuonna
  833
  –
  1 096
  miljoonaa, direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien määrästä vähennetään päästöoikeuksia määrä, joka vastaa kierrossa olevien päästöoikeuksien määrän, sellaisena kuin se on vahvistettu uusimmassa tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa julkaisussa, ja
  833
   miljoonan erotusta, ja mainittu määrä lisätään varantoon 12 kuukauden jaksoksi, joka alkaa kyseisen vuoden syyskuun 1 päivästä. Jos kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä on yli
  1 096
  miljoonaa, direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien määrästä vähennetään päästöoikeuksia määrä, joka vastaa 12:ta prosenttia kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärästä, ja mainittu määrä lisätään varantoon 12 kuukauden jaksoksi, joka alkaa kyseisen vuoden syyskuun 1 päivästä. Poiketen siitä, mitä edellisessä virkkeessä säädetään, prosenttiosuus kaksinkertaistetaan 31 päivään joulukuuta 2030 saakka.

833

1 096

833

1 096

Jos kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä on jonakin vuonna
  700
  –
  921
  miljoonaa, direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien määrästä vähennetään päästöoikeuksia määrä, joka vastaa kierrossa olevien päästöoikeuksien määrän, sellaisena kuin se on vahvistettu uusimmassa tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa julkaisussa, ja
  700
   miljoonan erotusta, ja mainittu määrä lisätään varantoon 12 kuukauden jaksoksi, joka alkaa kyseisen vuoden syyskuun 1 päivästä. Jos kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä on yli
  921
  miljoonaa, direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien määrästä vähennetään päästöoikeuksia määrä, joka vastaa 12:ta prosenttia kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärästä, ja mainittu määrä lisätään varantoon 12 kuukauden jaksoksi, joka alkaa kyseisen vuoden syyskuun 1 päivästä. Poiketen siitä, mitä edellisessä virkkeessä säädetään, prosenttiosuus kaksinkertaistetaan 31 päivään joulukuuta 2030 saakka.
  Vuodesta 2025 alkaen tässä alakohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja alennetaan suhteessa direktiivin 2003/87/EY 9 artiklassa tarkoitetun päästöoikeuksien koko unionin lukumäärän vähennykseen samana vuonna.

700

921

700

921

Vuodesta 2025 alkaen tässä alakohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja alennetaan suhteessa direktiivin 2003/87/EY 9 artiklassa tarkoitetun päästöoikeuksien koko unionin lukumäärän vähennykseen samana vuonna.

Tarkistus 606

Tarkistus 606

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Päätös (EU) 2015/1814

3 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2 a)

(2 a)

Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:

Komissio seuraa varannon toimintaa direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 5 kohdassa säädetyssä kertomuksessa. Kertomuksessa olisi otettava huomioon asian kannalta merkitykselliset vaikutukset kilpailukykyyn, erityisesti teollisuuden alalla, mukaan lukien suhteessa BKT:hen sekä työllisyyttä ja investointeja kuvaavat indikaattorit. Kolmen vuoden kuluessa varannon toiminnan alkamisesta ja tämän jälkeen viiden vuoden välein komissio tarkastelee varantoa unionin hiilimarkkinoiden sujuvaa toimintaa koskevan analyysin perusteella ja tekee tarvittaessa ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kussakin uudelleentarkastelussa kiinnitetään erityistä huomiota prosenttimäärään, jota käytetään määrittämään varantoon tämän päätöksen 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti lisättävien päästöoikeuksien määrä, sekä liikkeeseen laskettujen päästöoikeuksien kokonaismäärään liittyvän kynnysarvon numeeriseen arvoon ja tämän päätöksen 1 artiklan 6 tai 7 kohdan mukaisesti varannosta vapautettavien päästöoikeuksien määrään. Uudelleentarkastelunsa yhteydessä komissio tarkastelee myös varannon vaikutusta kasvuun, työllisyyteen, unionin teollisuuden kilpailukykyyn sekä hiilivuotoriskiin.

”Komissio
  , jota tukee asetuksen (EU) 2021/1119 3 artiklassa tarkoitettu ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta,
  seuraa varannon toimintaa direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 5 kohdassa säädetyssä kertomuksessa. Kertomuksessa olisi otettava huomioon asian kannalta merkitykselliset vaikutukset
  ilmastoneutraaliustavoitteen ja asetuksessa (EU) 2021/1119 vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden saavuttamiseen sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden Pariisin sopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttämiseen,
  kilpailukykyyn, erityisesti teollisuuden alalla, mukaan lukien suhteessa BKT:hen
  , työllisyyteen, investointeja kuvaaviin indikaattoreihin ja tavoitteeseen saada aikaan oikeudenmukainen siirtymä niin, että ketään ei jätetä jälkeen
  . Kolmen vuoden kuluessa varannon toiminnan alkamisesta ja tämän jälkeen viiden vuoden välein komissio tarkastelee varantoa unionin hiilimarkkinoiden sujuvaa toimintaa koskevan analyysin perusteella ja tekee tarvittaessa ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kussakin uudelleentarkastelussa kiinnitetään erityistä huomiota prosenttimäärään, jota käytetään määrittämään varantoon tämän päätöksen 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti lisättävien päästöoikeuksien määrä, sekä kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärään liittyvän kynnysarvon numeeriseen arvoon, tämän päätöksen 1 artiklan 6 tai 7 kohdan mukaisesti varannosta vapautettavien päästöoikeuksien määrään
  ja muihin markkinavakausvarannon kannalta merkityksellisiin kehitysvaihtoehtoihin
  . Uudelleentarkastelunsa yhteydessä komissio
  ja ilmastonmuutosta käsittelevä eurooppalainen tieteellinen neuvottelukunta tarkastelevat
  myös varannon vaikutusta kasvuun, työllisyyteen, unionin teollisuuden kilpailukykyyn sekä hiilivuotoriskiin.”

Tarkistus 607

Tarkistus 607

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – - 1 alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – - 1 alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2015/757

Otsikko

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1) | Korvataan otsikko seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(-1)

(-1)

Korvataan otsikko seuraavasti:

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/757, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, meriliikenteen
  hiilidioksidipäästöjen
  tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta

hiilidioksidipäästöjen

”Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/757, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, meriliikenteen
  kasvihuonekaasupäästöjen
  tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta”

Tarkistus 608

Tarkistus 608

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – - 1 a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – - 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 a) | Korvataan koko asetuksessa sana ”hiilidioksidi” sanalla ”kasvihuonekaasu”, lukuun ottamatta tämän asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa ja liitteessä I tarkoitettuja tapauksia, ja tehdään tarvittavat kieliopilliset muutokset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(-1 a)

(-1 a)

Korvataan koko asetuksessa sana ”hiilidioksidi” sanalla ”kasvihuonekaasu”, lukuun ottamatta tämän asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa ja liitteessä I tarkoitettuja tapauksia, ja tehdään tarvittavat kieliopilliset muutokset.

Tarkistus 609

Tarkistus 609

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – - 1 b alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – - 1 b alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2015/757

1 artikla

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 b) | Korvataan asetuksen 1 artikla seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(-1 b)

(-1 b)

Korvataan asetuksen 1 artikla seuraavasti:

1 artikla

”1 artikla

Kohde

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuvista, tällaisissa satamissa olevista tai tällaisista satamista lähtevistä aluksista peräisin olevien
  hiilidioksidipäästöjen
  ja muiden merkittävien tietojen täsmällistä tarkkailua, raportointia ja todentamista, jotta meriliikenteen
  hiilidioksidipäästöjä
  voidaan vähentää kustannustehokkaalla tavalla.

hiilidioksidipäästöjen

hiilidioksidipäästöjä

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuvista, tällaisissa satamissa olevista tai tällaisista satamista lähtevistä aluksista peräisin olevien
  kasvihuonekaasupäästöjen
  ja muiden merkittävien tietojen täsmällistä tarkkailua, raportointia ja todentamista, jotta
  tällaisia
  meriliikenteen
  päästöjä
  voidaan vähentää kustannustehokkaalla tavalla.”

kasvihuonekaasupäästöjen

tällaisia

päästöjä

(Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.)

(Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.)

Tarkistus 610

Tarkistus 610

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – - 1 c alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – - 1 c alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2015/757

2 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 c) | Korvataan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(-1 c)

(-1 c)

Korvataan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti:

1.   Tätä asetusta sovelletaan vetoisuudeltaan
  yli
  5 000 bruttotonnin aluksiin niiden
  hiilidioksidipäästöjen
  osalta, jotka ovat vapautuneet alusten tekemillä matkoilla viimeisimmästä käyntisatamasta jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan käyntisatamaan ja jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta seuraavaan käyntisatamaan sekä jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvissa käyntisatamissa olon aikana.

”1.   Tätä asetusta sovelletaan vetoisuudeltaan
  vähintään
  5 000 bruttotonnin aluksiin niiden
  kasvihuonekaasupäästöjen
  osalta, jotka ovat vapautuneet alusten tekemillä matkoilla viimeisimmästä käyntisatamasta jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan käyntisatamaan ja jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta seuraavaan käyntisatamaan sekä jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvissa käyntisatamissa olon aikana.

1 a.
     
  Tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2024 vetoisuudeltaan vähintään 400 bruttotonnin aluksiin niiden kasvihuonekaasupäästöjen osalta, jotka ovat vapautuneet alusten tekemillä matkoilla viimeisimmästä käyntisatamasta jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan käyntisatamaan ja jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta seuraavaan käyntisatamaan sekä jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvissa käyntisatamissa olon aikana. Vetoisuudeltaan vähintään 400 bruttotonnin mutta alle 5 000  bruttotonnin alukset ovat kuitenkin velvollisia raportoimaan ainoastaan tiedot, jotka ovat olennaisia tällaisten alusten sisällyttämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan 1 päivästä tammikuuta 2027.”

Tarkistus 611

Tarkistus 611

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – - 1 d alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – - 1 d alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2015/757

2 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 d) | Korvataan 2 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(-1 d)

(-1 d)

Korvataan 2 artiklan 2 kohta seuraavasti:

2.   Tätä asetusta ei sovelleta sota-aluksiin, laivaston apualuksiin, kalastus- ja kalankäsittelyaluksiin, rakenteeltaan alkeellisiin puisiin aluksiin, aluksiin, jotka eivät kulje konevoimalla, tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin käytettäviin julkisen vallan aluksiin.

”2.   Tätä asetusta ei sovelleta sota-aluksiin, laivaston apualuksiin, kalastus- ja kalankäsittelyaluksiin, rakenteeltaan alkeellisiin puisiin aluksiin, aluksiin, jotka eivät kulje konevoimalla, muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin käytettäviin julkisen vallan aluksiin
  tai pelastuspalvelu- sekä etsintä- ja pelastustarkoituksiin käytettäviin aluksiin
  .”

Tarkistus 612

Tarkistus 612

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – - 1 e alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – - 1 e alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2015/757

3 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 e) | Korvataan 3 artiklan a alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(-1 e)

(-1 e)

Korvataan 3 artiklan a alakohta seuraavasti:

| a) | ”
  hiilidioksidipäästöillä
  ” hiilidioksidin vapautumista ilmakehään
  aluksista
  ; |
| --- | --- |

a)

”
  hiilidioksidipäästöillä
  ” hiilidioksidin vapautumista ilmakehään
  aluksista
  ;

hiilidioksidipäästöillä

aluksista

| ”a) | ’
  kasvihuonekaasupäästöillä
  ’ hiilidioksidin (
  CO2), metaanin (CH4) ja typpioksiduulin (N2O)
  vapautumista ilmakehään;” |
| --- | --- |

”a)

’
  kasvihuonekaasupäästöillä
  ’ hiilidioksidin (
  CO2), metaanin (CH4) ja typpioksiduulin (N2O)
  vapautumista ilmakehään;”

kasvihuonekaasupäästöillä

CO2

4

2

Tarkistus 613

Tarkistus 613

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – - 1 f alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – - 1 f alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2015/757

3 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 f) | Korvataan 3 artiklan b alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(-1 f)

(-1 f)

Korvataan 3 artiklan b alakohta seuraavasti:

| b) | ”käyntisatamalla” satamaa, johon alus pysähtyy lastaamaan tai purkamaan lastia taikka päästämään matkustajat alukseen tai aluksesta;
  näin ollen
  lukuun ei oteta pysähdyksiä
  , joiden yksinomaisena tarkoituksena on täydentää polttoaine- tai muonavarastoja, vaihtaa miehistö, siirtyä kuivatelakalle tai korjata alusta ja/tai sen laitteita,
  pysähdyksiä
  satamaan sen vuoksi, että alus tarvitsee apua tai on merihädässä, satamien ulkopuolella
  tapahtuvia siirtoja
  aluksesta toiseen
  eikä pysähdyksiä
  , joiden yksinomaisena tarkoituksena on suojautua huonolta säältä tai jotka ovat välttämättömiä etsintä- tai pelastustoimien vuoksi, |
| --- | --- |

b)

b)

”käyntisatamalla” satamaa, johon alus pysähtyy lastaamaan tai purkamaan lastia taikka päästämään matkustajat alukseen tai aluksesta;
  näin ollen
  lukuun ei oteta pysähdyksiä
  , joiden yksinomaisena tarkoituksena on täydentää polttoaine- tai muonavarastoja, vaihtaa miehistö, siirtyä kuivatelakalle tai korjata alusta ja/tai sen laitteita,
  pysähdyksiä
  satamaan sen vuoksi, että alus tarvitsee apua tai on merihädässä, satamien ulkopuolella
  tapahtuvia siirtoja
  aluksesta toiseen
  eikä pysähdyksiä
  , joiden yksinomaisena tarkoituksena on suojautua huonolta säältä tai jotka ovat välttämättömiä etsintä- tai pelastustoimien vuoksi,

”käyntisatamalla” satamaa, johon alus pysähtyy lastaamaan tai purkamaan lastia taikka päästämään matkustajat alukseen tai aluksesta;

lukuun ei oteta pysähdyksiä

pysähdyksiä

tapahtuvia siirtoja

eikä pysähdyksiä

| ”b) | ’käyntisatamalla’ satamaa, johon alus pysähtyy lastaamaan tai purkamaan lastia taikka päästämään matkustajat alukseen tai aluksesta; näin ollen
  määritelmän piiriin eivät kuulu pysähdykset
  , joiden yksinomaisena tarkoituksena on täydentää polttoaine- tai muonavarastoja, vaihtaa miehistö, siirtyä kuivatelakalle tai korjata alusta ja/tai sen laitteita,
  pysähdykset
  satamaan sen vuoksi, että alus tarvitsee apua tai on merihädässä, satamien ulkopuolella
  tapahtuvat siirrot
  aluksesta toiseen
  , pysähdykset EU:n ulkopuolisissa jälleenlaivaussatamissa eivätkä pysähdykset
  , joiden yksinomaisena tarkoituksena on suojautua huonolta säältä tai jotka ovat välttämättömiä etsintä- tai pelastustoimien vuoksi;” |
| --- | --- |

”b)

’käyntisatamalla’ satamaa, johon alus pysähtyy lastaamaan tai purkamaan lastia taikka päästämään matkustajat alukseen tai aluksesta; näin ollen
  määritelmän piiriin eivät kuulu pysähdykset
  , joiden yksinomaisena tarkoituksena on täydentää polttoaine- tai muonavarastoja, vaihtaa miehistö, siirtyä kuivatelakalle tai korjata alusta ja/tai sen laitteita,
  pysähdykset
  satamaan sen vuoksi, että alus tarvitsee apua tai on merihädässä, satamien ulkopuolella
  tapahtuvat siirrot
  aluksesta toiseen
  , pysähdykset EU:n ulkopuolisissa jälleenlaivaussatamissa eivätkä pysähdykset
  , joiden yksinomaisena tarkoituksena on suojautua huonolta säältä tai jotka ovat välttämättömiä etsintä- tai pelastustoimien vuoksi;”

määritelmän piiriin eivät kuulu pysähdykset

pysähdykset

tapahtuvat siirrot

, pysähdykset EU:n ulkopuolisissa jälleenlaivaussatamissa eivätkä pysähdykset

Tarkistus 614

Tarkistus 614

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – - 1 g alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – - 1 g alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2015/757

3 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 g) | Korvataan 3 artiklan c alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(-1 g)

(-1 g)

Korvataan 3 artiklan c alakohta seuraavasti:

| c) | ”matkalla” kaikkia aluksen liikkeitä, jotka alkavat käyntisatamasta tai päättyvät käyntisatamaan ja joiden tarkoituksena on matkustajien tai lastin kaupallinen kuljettaminen; |
| --- | --- |

c)

”matkalla” kaikkia aluksen liikkeitä, jotka alkavat käyntisatamasta tai päättyvät käyntisatamaan ja joiden tarkoituksena on matkustajien tai lastin kaupallinen kuljettaminen;

| ”c) | ’matkalla’ kaikkia aluksen liikkeitä, jotka alkavat käyntisatamasta
  tai jäsenvaltion mannerjalustalla sijaitsevasta rakenteesta, kuten offshore-huoltopalveluista,
  tai päättyvät käyntisatamaan
  tai tällaiseen rakenteeseen
  ja joiden tarkoituksena on matkustajien tai lastin kaupallinen kuljettaminen
  tai huoltotoimintojen toteuttaminen offshore-laitoksille
  ;” |
| --- | --- |

”c)

’matkalla’ kaikkia aluksen liikkeitä, jotka alkavat käyntisatamasta
  tai jäsenvaltion mannerjalustalla sijaitsevasta rakenteesta, kuten offshore-huoltopalveluista,
  tai päättyvät käyntisatamaan
  tai tällaiseen rakenteeseen
  ja joiden tarkoituksena on matkustajien tai lastin kaupallinen kuljettaminen
  tai huoltotoimintojen toteuttaminen offshore-laitoksille
  ;”

tai jäsenvaltion mannerjalustalla sijaitsevasta rakenteesta, kuten offshore-huoltopalveluista,

tai tällaiseen rakenteeseen

tai huoltotoimintojen toteuttaminen offshore-laitoksille

Tarkistus 615

Tarkistus 615

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2015/757

5 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3 a)

(3 a)

Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Komissio antaa 1 päivään heinäkuuta 2023 mennessä 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi täsmentämällä menetelmät muiden kasvihuonekaasupäästöjen kuin hiilidioksidin määrittämistä ja raportointia varten. Tällaisten menetelmien on perustuttava samoihin periaatteisiin kuin liitteessä I esitetyt menetelmät hiilidioksidipäästöjen tarkkailemiseksi, asiaan liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen luonteen vuoksi tarvittavin mukautuksin.”

Tarkistus 616

Tarkistus 616

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – 4 alakohta – -a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 4 alakohta – -a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2015/757

6 artikla – 4 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -a) | Korvataan 4 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

-a)

-a)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

4.   
  Tarkkailusuunnitelmaan voidaan sisällyttää
  myös tietoja, jotka koskevat aluksen jääluokkaa ja/tai menettelyjä, vastuita, kaavoja ja tietolähteitä, joiden avulla määritetään ja dokumentoidaan kuljetun matkan pituus ja merellä vietetty aika navigoitaessa jääolosuhteissa.

”4.
     
  Niiden laivayhtiöiden osalta, jotka haluavat palauttaa vähemmän päästöoikeuksia alustensa jääluokan tai jääolosuhteissa tapahtuvan navigoinnin taikka molempien perusteella direktiivin 2003/87/EY nojalla, tarkkailusuunnitelmaan on sisällytettävä
  myös tietoja, jotka koskevat aluksen jääluokkaa ja/tai menettelyjä, vastuita, kaavoja ja tietolähteitä, joiden avulla määritetään ja dokumentoidaan kuljetun matkan pituus ja merellä vietetty aika navigoitaessa jääolosuhteissa.”

Tarkistus 617

Tarkistus 617

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2015/757

9 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Korvataan 9 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(5 a)

(5 a)

Korvataan 9 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

Yhtiöt voivat tarkkailla tarvittaessa myös aluksen jääluokkaa ja jääolosuhteissa navigointia koskevia tietoja.

”Yhtiöt voivat tarkkailla tarvittaessa myös aluksen jääluokkaa ja jääolosuhteissa
  tapahtuvaa
  navigointia koskevia tietoja.
  Niiden laivayhtiöiden osalta, jotka haluavat palauttaa vähemmän päästöoikeuksia alustensa jääluokan tai jääolosuhteissa tapahtuvan navigoinnin taikka molempien perusteella direktiivin 2003/87/EY nojalla, tarkkailuun on sisällytettävä tietoja siitä, liittyikö matkaan navigointia jääolosuhteissa, mukaan lukien tiedot jääolosuhteissa tapahtuneen navigoinnin päivämäärästä, kellonajasta ja paikasta, polttoöljyn kulutuksen mittaamiseen käytetystä menetelmästä, polttoainekulutuksesta ja polttoaineen päästökertoimesta kunkin polttoainetyypin osalta navigoitaessa jääolosuhteissa sekä jääolosuhteissa navigoitaessa kuljetun matkan pituudesta. Lisäksi on annettava tietoja siitä, tapahtuuko matka jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välillä, lähteekö se jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvasta satamasta vai saapuuko se jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvaan satamaan.”

Tarkistus 618

Tarkistus 618

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2015/757

10 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Korvataan 10 artiklan toinen kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(6 a)

(6 a)

Korvataan 10 artiklan toinen kohta seuraavasti:

Yhtiöt voivat tarkkailla tarvittaessa aluksen jääluokkaa ja jääolosuhteissa tapahtuvaa navigointia koskevia tietoja.

”Yhtiöt voivat tarkkailla tarvittaessa aluksen jääluokkaa ja jääolosuhteissa tapahtuvaa navigointia koskevia tietoja.
  Niiden laivayhtiöiden osalta, jotka haluavat palauttaa vähemmän päästöoikeuksia alustensa jääluokan tai jääolosuhteissa tapahtuvan navigoinnin taikka molempien perusteella direktiivin 2003/87/EY nojalla, tarkkailuun on sisällytettävä yhteenlasketut hiilidioksidipäästöt kaikista matkoista, joihin liittyi navigointia jääolosuhteissa, ja kuljetun matkan kokonaispituus sellaisten matkojen aikana, joihin liittyi navigointia jääolosuhteissa.”

Tarkistus 619

Tarkistus 619

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – a alakohta

3 artikla – 1 kohta – 14 alakohta – a alakohta

Asetus (EU) 2015/757

23 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Siirretään komissiolle [tarkistetun tarkkailu-, raportointi- ja todentamisasetuksen] voimaantulosta
  määräämättömäksi
  ajaksi 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat EU:n päästökauppajärjestelmän toiminnan varmistamista, sekä 6 artiklan 8 kohdassa, 7 artiklan 5 kohdassa, 11 a artiklan 4 kohdassa, 13 artiklan 6 kohdassa ja 15 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.” | ”Siirretään komissiolle [tarkistetun tarkkailu-, raportointi- ja todentamisasetuksen] voimaantulosta
  viiden vuoden
  ajaksi 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat EU:n päästökauppajärjestelmän toiminnan varmistamista, sekä 6 artiklan 8 kohdassa, 7 artiklan 5 kohdassa, 11 a artiklan 4 kohdassa, 13 artiklan 6 kohdassa ja 15 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  . Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  .” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Siirretään komissiolle [tarkistetun tarkkailu-, raportointi- ja todentamisasetuksen] voimaantulosta
  määräämättömäksi
  ajaksi 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat EU:n päästökauppajärjestelmän toiminnan varmistamista, sekä 6 artiklan 8 kohdassa, 7 artiklan 5 kohdassa, 11 a artiklan 4 kohdassa, 13 artiklan 6 kohdassa ja 15 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.”

määräämättömäksi

”Siirretään komissiolle [tarkistetun tarkkailu-, raportointi- ja todentamisasetuksen] voimaantulosta
  viiden vuoden
  ajaksi 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat EU:n päästökauppajärjestelmän toiminnan varmistamista, sekä 6 artiklan 8 kohdassa, 7 artiklan 5 kohdassa, 11 a artiklan 4 kohdassa, 13 artiklan 6 kohdassa ja 15 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  . Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä
  .”

viiden vuoden

. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä

Tarkistus 620

Tarkistus 620

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin 1 artiklan 15 alakohdan -a alakohdan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2025. Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin 1 artiklan 15 alakohdan -a alakohdan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2025. Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle.

Tarkistus 621

Tarkistus 621

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite I – 1 kohta – a alakohta

Liite I – 1 kohta – a alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

Liite I – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1. | Tämä direktiivi ei koske laitoksia tai laitosten osia, joita käytetään uusien tuotteiden ja menetelmien tutkimiseen, kehittämiseen tai testaamiseen, eikä
  laitoksia, joissa 14 artiklan mukaisesti vahvistettujen kriteerien mukaisesta biomassan poltosta aiheutuvat päästöt muodostavat yli 95 prosenttia kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.

Tämä direktiivi ei koske laitoksia tai laitosten osia, joita käytetään uusien tuotteiden ja menetelmien tutkimiseen, kehittämiseen tai testaamiseen, eikä
  laitoksia, joissa 14 artiklan mukaisesti vahvistettujen kriteerien mukaisesta biomassan poltosta aiheutuvat päästöt muodostavat yli 95 prosenttia kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä
  .

laitoksia, joissa 14 artiklan mukaisesti vahvistettujen kriteerien mukaisesta biomassan poltosta aiheutuvat päästöt muodostavat yli 95 prosenttia kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä

| 1. | Tämä direktiivi ei koske laitoksia tai laitosten osia, joita käytetään uusien tuotteiden ja menetelmien tutkimiseen, kehittämiseen tai testaamiseen, eikä
  yksinomaan biomassaa käyttäviä laitoksia
  . |
| --- | --- |

1.

Tämä direktiivi ei koske laitoksia tai laitosten osia, joita käytetään uusien tuotteiden ja menetelmien tutkimiseen, kehittämiseen tai testaamiseen, eikä
  yksinomaan biomassaa käyttäviä laitoksia
  .

yksinomaan biomassaa käyttäviä laitoksia

Tarkistus 622

Tarkistus 622

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite I – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

Liite I – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

Liite I – 5 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | Korvataan 5 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

| 5. | Jos minkä tahansa tässä liitteessä olevan toiminnon kapasiteettina ilmaistun kynnysarvon todetaan ylittyvän jossakin laitoksessa, kasvihuonekaasujen päästölupaan sisällytetään kaikki yksiköt, joissa poltetaan polttoaineita, paitsi ne yksiköt, joissa poltetaan ongelmajätteitä
  ja yhdyskuntajätteitä
  . |
| --- | --- |

5.

Jos minkä tahansa tässä liitteessä olevan toiminnon kapasiteettina ilmaistun kynnysarvon todetaan ylittyvän jossakin laitoksessa, kasvihuonekaasujen päästölupaan sisällytetään kaikki yksiköt, joissa poltetaan polttoaineita, paitsi ne yksiköt, joissa poltetaan ongelmajätteitä
  ja yhdyskuntajätteitä
  .

ja yhdyskuntajätteitä

| ”5. | Jos minkä tahansa tässä liitteessä olevan toiminnon kapasiteettina ilmaistun kynnysarvon todetaan ylittyvän jossakin laitoksessa, kasvihuonekaasujen päästölupaan sisällytetään kaikki yksiköt, joissa poltetaan polttoaineita, paitsi ne yksiköt, joissa poltetaan ongelmajätteitä.” |
| --- | --- |

”5.

Jos minkä tahansa tässä liitteessä olevan toiminnon kapasiteettina ilmaistun kynnysarvon todetaan ylittyvän jossakin laitoksessa, kasvihuonekaasujen päästölupaan sisällytetään kaikki yksiköt, joissa poltetaan polttoaineita, paitsi ne yksiköt, joissa poltetaan ongelmajätteitä.”

Tarkistus 623

Tarkistus 623

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite I – 1 kohta – b alakohta – -i alakohta (uusi)

Liite I – 1 kohta – b alakohta – -i alakohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

Liite I – taulukko – rivi 1

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

| Polttoaineiden poltto laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on yli 20 MW (lukuun ottamatta ongelmajätteen
  ja yhdyskuntajätteen
  polttolaitoksia) | Hiilidioksidi |
| --- | --- |

Polttoaineiden poltto laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on yli 20 MW (lukuun ottamatta ongelmajätteen
  ja yhdyskuntajätteen
  polttolaitoksia)

ja yhdyskuntajätteen

Hiilidioksidi

Tarkistus

Tarkistus

| -i) | Korvataan ensimmäinen rivi seuraavasti: |
| --- | --- |

-i)

-i)

Korvataan ensimmäinen rivi seuraavasti:

| Polttoaineiden poltto laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on yli 20 MW (lukuun ottamatta ongelmajätteen polttolaitoksia)
  , mukaan lukien 1 päivästä tammikuuta 2026 polttoaineiden poltto yhdyskuntajätteen polttolaitoksissa | Hiilidioksidi |
| --- | --- |

Polttoaineiden poltto laitoksissa, joiden nimellinen kokonaislämpöteho on yli 20 MW (lukuun ottamatta ongelmajätteen polttolaitoksia)
  , mukaan lukien 1 päivästä tammikuuta 2026 polttoaineiden poltto yhdyskuntajätteen polttolaitoksissa

, mukaan lukien 1 päivästä tammikuuta 2026 polttoaineiden poltto yhdyskuntajätteen polttolaitoksissa

Hiilidioksidi

Tarkistus 624

Tarkistus 624

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite I – 1 kohta – c alakohta – v alakohta

Liite I – 1 kohta – c alakohta – v alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

Liite I – taulukko – rivi 24 – sarake 1

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Vetykaasun (H2) ja synteesikaasun tuotanto, jonka tuotantokapasiteetti ylittää 25 tonnia päivässä | ”Vetykaasun (H2) ja synteesikaasun tuotanto, jonka tuotantokapasiteetti ylittää 25 tonnia päivässä
  , ja vetykaasun (H2) ja synteesikaasun tuotanto, jossa energiasisältö on peräisin uusiutuvista energialähteistä ja jonka tuotantokapasiteetti ylittää 5 tonnia päivässä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Vetykaasun (H2) ja synteesikaasun tuotanto, jonka tuotantokapasiteetti ylittää 25 tonnia päivässä

2

”Vetykaasun (H2) ja synteesikaasun tuotanto, jonka tuotantokapasiteetti ylittää 25 tonnia päivässä
  , ja vetykaasun (H2) ja synteesikaasun tuotanto, jossa energiasisältö on peräisin uusiutuvista energialähteistä ja jonka tuotantokapasiteetti ylittää 5 tonnia päivässä

2

, ja vetykaasun (H2

Tarkistus 625

Tarkistus 625

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite I – 1 kohta – c alakohta – vii alakohta

Liite I – 1 kohta – c alakohta – vii alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

Liite I – taulukko – rivi 30

Komission teksti

Komission teksti

| ”Meriliikenne | Asetuksen (EU) 2015/757 soveltamisalaan kuuluvat kasvihuonekaasut”; |
| --- | --- |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 soveltamisalaan kuuluvien sellaisten alusten meriliikennetoiminta, jotka tekevät matkoja, joiden tarkoituksena on matkustajien tai rahdin kuljettaminen kaupallisissa tarkoituksissa | |

”Meriliikenne

Asetuksen (EU) 2015/757 soveltamisalaan kuuluvat kasvihuonekaasut”;

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 soveltamisalaan kuuluvien sellaisten alusten meriliikennetoiminta, jotka tekevät matkoja, joiden tarkoituksena on matkustajien tai rahdin kuljettaminen kaupallisissa tarkoituksissa

Tarkistus

Tarkistus

| ”Meriliikenne | Hiilidioksidi (CO2), typpioksiduuli (N2O) ja metaani (CH4)
  asetuksen (EU) 2015/757
  mukaisesti
  ” |
| --- | --- |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 soveltamisalaan kuuluvien sellaisten alusten meriliikennetoiminta, jotka tekevät matkoja, joiden tarkoituksena on matkustajien tai rahdin kuljettaminen kaupallisissa tarkoituksissa
  tai vuodesta 2024 alkaen huoltotoimintojen toteuttaminen offshore-laitoksille | |
| Tähän toimintaan eivät sisälly: | |
| a) | matkat, jotka tehdään julkisesta palvelusta tehdyn sopimuksen yhteydessä tai joihin sovelletaan julkisen palvelun velvoitteita neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92 mukaisesti; |

”Meriliikenne

Hiilidioksidi (CO2), typpioksiduuli (N2O) ja metaani (CH4)
  asetuksen (EU) 2015/757
  mukaisesti
  ”

Hiilidioksidi (CO2

2

4

mukaisesti

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/757 soveltamisalaan kuuluvien sellaisten alusten meriliikennetoiminta, jotka tekevät matkoja, joiden tarkoituksena on matkustajien tai rahdin kuljettaminen kaupallisissa tarkoituksissa
  tai vuodesta 2024 alkaen huoltotoimintojen toteuttaminen offshore-laitoksille

tai vuodesta 2024 alkaen huoltotoimintojen toteuttaminen offshore-laitoksille

Tähän toimintaan eivät sisälly:

Tähän toimintaan eivät sisälly:

a)

a)

matkat, jotka tehdään julkisesta palvelusta tehdyn sopimuksen yhteydessä tai joihin sovelletaan julkisen palvelun velvoitteita neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92 mukaisesti;

matkat, jotka tehdään julkisesta palvelusta tehdyn sopimuksen yhteydessä tai joihin sovelletaan julkisen palvelun velvoitteita neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92 mukaisesti;

| b) | humanitaariset matkat; |
| --- | --- |

b)

b)

humanitaariset matkat;

humanitaariset matkat;

| c) | etsintä- ja pelastusmatkat tai tavanomaisten matkojen osat aluksilla, joiden oli suoritettava etsintä- ja pelastustoimia; |
| --- | --- |

c)

c)

etsintä- ja pelastusmatkat tai tavanomaisten matkojen osat aluksilla, joiden oli suoritettava etsintä- ja pelastustoimia;

etsintä- ja pelastusmatkat tai tavanomaisten matkojen osat aluksilla, joiden oli suoritettava etsintä- ja pelastustoimia;

| d) | ylivoimainen este koko matkan tai sen osan osalta. |
| --- | --- |

d)

d)

ylivoimainen este koko matkan tai sen osan osalta.

ylivoimainen este koko matkan tai sen osan osalta.

Tarkistus 626

Tarkistus 626

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite I – 1 kohta – 2 alakohta

Liite I – 1 kohta – 2 alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

Liite III – taulukko

Komission teksti

Komission teksti

| Toiminta: | Kasvihuonekaasut |
| --- | --- |
| 1. | Rakennusten ja tieliikenteen aloilla polttoon käytettävien polttoaineiden luovutus kulutukseen. |

Toiminta:

Kasvihuonekaasut

1.

1.

Rakennusten ja tieliikenteen aloilla polttoon käytettävien polttoaineiden luovutus kulutukseen.

Hiilidioksidi (CO2)

2

Tähän toimintaan eivät sisälly:

| a) | tämän direktiivin liitteessä I luetelluissa toiminnoissa käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen, paitsi jos niitä käytetään polttoon kuljetettaessa kasvihuonekaasuja geologista varastointia varten (toimintojen kahdeskymmenesseitsemäs rivi); |
| --- | --- |

a)

tämän direktiivin liitteessä I luetelluissa toiminnoissa käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen, paitsi jos niitä käytetään polttoon kuljetettaessa kasvihuonekaasuja geologista varastointia varten (toimintojen kahdeskymmenesseitsemäs rivi);

| b) | sellaisten polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen, joiden päästökerroin on nolla. |
| --- | --- |

b)

sellaisten polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen, joiden päästökerroin on nolla.

| 2. | Rakennusten ja tieliikenteen alojen on vastattava seuraavia päästölähteitä, jotka on määritelty IPCC:n vuonna 2006 antamissa kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita koskevissa ohjeissa, ja näihin määritelmiin on tehtävä tarvittavat muutokset seuraavasti: |
| --- | --- |

2.

2.

Rakennusten ja tieliikenteen alojen on vastattava seuraavia päästölähteitä, jotka on määritelty IPCC:n vuonna 2006 antamissa kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita koskevissa ohjeissa, ja näihin määritelmiin on tehtävä tarvittavat muutokset seuraavasti:

| a) | lämmön ja sähkön yhteistuotanto (päästölähdeluokan koodi 1A1a ii) ja lämpölaitokset (päästölähdeluokan koodi 1A1a iii), sikäli kuin ne tuottavat lämpöä tämän kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettuja toimintoja varten joko suoraan tai kaukolämpöverkkojen kautta; |
| --- | --- |

a)

a)

lämmön ja sähkön yhteistuotanto (päästölähdeluokan koodi 1A1a ii) ja lämpölaitokset (päästölähdeluokan koodi 1A1a iii), sikäli kuin ne tuottavat lämpöä tämän kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettuja toimintoja varten joko suoraan tai kaukolämpöverkkojen kautta;

lämmön ja sähkön yhteistuotanto (päästölähdeluokan koodi 1A1a ii) ja lämpölaitokset (päästölähdeluokan koodi 1A1a iii), sikäli kuin ne tuottavat lämpöä tämän kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettuja toimintoja varten joko suoraan tai kaukolämpöverkkojen kautta;

| b) | tieliikenne (päästölähdeluokan koodi 1A3b), lukuun ottamatta maatalousajoneuvojen käyttöä päällystetyillä teillä; |
| --- | --- |

b)

b)

tieliikenne (päästölähdeluokan koodi 1A3b), lukuun ottamatta maatalousajoneuvojen käyttöä päällystetyillä teillä;

tieliikenne (päästölähdeluokan koodi 1A3b), lukuun ottamatta maatalousajoneuvojen käyttöä päällystetyillä teillä;

| c) | kaupallinen / julkinen (päästölähdeluokan koodi 1A4a); |
| --- | --- |

c)

c)

kaupallinen / julkinen (päästölähdeluokan koodi 1A4a);

kaupallinen / julkinen (päästölähdeluokan koodi 1A4a);

| d) | asuinrakennukset (päästölähdeluokan koodi 1A4b). |
| --- | --- |

d)

d)

asuinrakennukset (päästölähdeluokan koodi 1A4b).

asuinrakennukset (päästölähdeluokan koodi 1A4b).

Tarkistus

Tarkistus

| Toiminta: | Kasvihuonekaasut |
| --- | --- |
| Rakennusten ja tieliikenteen aloilla polttoon käytettävien polttoaineiden luovutus kulutukseen. | Hiilidioksidi (CO2) |
| Tähän toimintaan eivät sisälly: | |
| a) | tämän direktiivin liitteessä I luetelluissa toiminnoissa käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen, paitsi jos niitä käytetään polttoon kuljetettaessa kasvihuonekaasuja geologista varastointia varten (toimintojen kahdeskymmenesseitsemäs rivi); |

Toiminta:

Kasvihuonekaasut

Rakennusten ja tieliikenteen aloilla polttoon käytettävien polttoaineiden luovutus kulutukseen.

Hiilidioksidi (CO2)

2

Tähän toimintaan eivät sisälly:

a)

tämän direktiivin liitteessä I luetelluissa toiminnoissa käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen, paitsi jos niitä käytetään polttoon kuljetettaessa kasvihuonekaasuja geologista varastointia varten (toimintojen kahdeskymmenesseitsemäs rivi);

| b) | sellaisten polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen, joiden päästökerroin on nolla. |
| --- | --- |

b)

sellaisten polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen, joiden päästökerroin on nolla.

| c) | maataloudessa käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen; |
| --- | --- |

c)

c)

maataloudessa käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen;

maataloudessa käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen;

| d) | asetuksen (EU) 2015/757 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa aluksissa tai toiminnoissa käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen; |
| --- | --- |

d)

d)

asetuksen (EU) 2015/757 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa aluksissa tai toiminnoissa käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen;

asetuksen (EU) 2015/757 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa aluksissa tai toiminnoissa käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen;

| e) | liitteessä I tarkoitetussa toiminnassa ”Ilmailu” käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen; |
| --- | --- |

e)

e)

liitteessä I tarkoitetussa toiminnassa ”Ilmailu” käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen;

liitteessä I tarkoitetussa toiminnassa ”Ilmailu” käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen;

| f) | yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen 1 päivään tammikuuta 2029 saakka, jollei 30 a artiklan 1 b kohdassa säädetystä arvioinnista muuta johdu. |
| --- | --- |

f)

f)

yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen 1 päivään tammikuuta 2029 saakka, jollei 30 a artiklan 1 b kohdassa säädetystä arvioinnista muuta johdu.

yksityisessä tieliikenteessä sekä asuinrakennusten yksityisessä lämmityksessä ja jäähdytyksessä käytettyjen polttoaineiden luovuttaminen kulutukseen 1 päivään tammikuuta 2029 saakka, jollei 30 a artiklan 1 b kohdassa säädetystä arvioinnista muuta johdu.

Tarkistus 627

Tarkistus 627

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite I – 3 kohta – a alakohta – i alakohta

Liite I – 3 kohta – a alakohta – i alakohta

Direktiivi 2003/87/EY

Liite IV – A osa – A osa – jakso ”Laskenta” – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Biomassan, joka täyttää direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetut biomassan käyttöä koskevat kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästövähennyskriteerit, joihin on tehty tämän direktiivin soveltamiseksi tarvittavat mukautukset, jotka vahvistetaan 14 artiklassa tarkoitetuissa
  täytäntöönpanosäädöksissä
  , päästökerroin on nolla.” | ”Biomassan, joka täyttää direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetut biomassan käyttöä koskevat kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästövähennyskriteerit, joihin on tehty tämän direktiivin soveltamiseksi tarvittavat mukautukset, jotka vahvistetaan 14 artiklassa tarkoitetuissa
  delegoiduissa säädöksissä
  , päästökerroin on nolla.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Biomassan, joka täyttää direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetut biomassan käyttöä koskevat kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästövähennyskriteerit, joihin on tehty tämän direktiivin soveltamiseksi tarvittavat mukautukset, jotka vahvistetaan 14 artiklassa tarkoitetuissa
  täytäntöönpanosäädöksissä
  , päästökerroin on nolla.”

täytäntöönpanosäädöksissä

”Biomassan, joka täyttää direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetut biomassan käyttöä koskevat kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästövähennyskriteerit, joihin on tehty tämän direktiivin soveltamiseksi tarvittavat mukautukset, jotka vahvistetaan 14 artiklassa tarkoitetuissa
  delegoiduissa säädöksissä
  , päästökerroin on nolla.”

delegoiduissa säädöksissä

Tarkistus 628

Tarkistus 628

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite I – 4 a kohta (uusi)

Liite I – 4 a kohta (uusi)

Direktiivi 2003/87/EY

Liite V a (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a) | Lisätään direktiiviin 2003/87/EY liite V a seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a)

4 a)

Lisätään direktiiviin 2003/87/EY liite V a seuraavasti:

”Liite V a

”Liite V a

Mahdollisuus palauttaa jääluokiteltujen alusten osalta mukautettu määrä päästöoikeuksia

Mahdollisuus palauttaa jääluokiteltujen alusten osalta mukautettu määrä päästöoikeuksia

Jääluokiteltujen alusten osalta palautettavan päästöoikeuksien mukautetun määrän on vastattava päästöjen mukautettua määrää, joka lasketaan tässä liitteessä esitetyn kaavan mukaan. Päästöjen mukautetussa määrässä on otettava huomioon tekniset ominaisuudet, jotka lisäävät suomalais-ruotsalaiseen jääluokkaan IA tai IA Super taikka vastaavaan jääluokkaan kuuluvien alusten päästöjä navigoinnin aikana kaikkina aikoina, ja navigoinnista jääolosuhteissa johtuva lisäys päästöissä.

Jääluokiteltujen alusten osalta palautettavan päästöoikeuksien mukautetun määrän on vastattava päästöjen mukautettua määrää, joka lasketaan tässä liitteessä esitetyn kaavan mukaan. Päästöjen mukautetussa määrässä on otettava huomioon tekniset ominaisuudet, jotka lisäävät suomalais-ruotsalaiseen jääluokkaan IA tai IA Super taikka vastaavaan jääluokkaan kuuluvien alusten päästöjä navigoinnin aikana kaikkina aikoina, ja navigoinnista jääolosuhteissa johtuva lisäys päästöissä.

Vuosittain palautettavalla päästöoikeuksien mukautetulla määrällä tarkoitetaan vuosittaisten päästöjen mukautettua määrää CO2 R.

Vuosittain palautettavalla päästöoikeuksien mukautetulla määrällä tarkoitetaan vuosittaisten päästöjen mukautettua määrää CO2 R

Vuosittaiset kokonaispäästöt CO2 T EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalalla lasketaan asetuksen (EU) 2015/757 mukaisen raportoinnin perusteella seuraavasti:

Vuosittaiset kokonaispäästöt CO2 T

CO2 T



  = CO2 T voyages between MS + CO2 B + 0,5 ×(CO2 voyages from MS +CO2 voyages to MS) (1),

CO2 T

= CO2 T voyages between MS

2 B

2 voyages from MS

2 voyages to MS

jossa CO2 T voyages between MS ilmaisee yhteenlaskettuja hiilidioksidipäästöjä kaikista matkoista jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välillä, CO2 B päästöjä, jotka ovat aiheutuneet jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvissa satamissa kiinnityspaikoissa, CO2 voyages from MS yhteenlaskettuja hiilidioksidipäästöjä kaikista matkoista, jotka ovat lähteneet jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista, ja CO2 voyages to MS yhteenlaskettuja hiilidioksidipäästöjä kaikista matkoista, jotka ovat saapuneet jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin.

jossa CO2 T voyages between MS

2 B

2 voyages from MS

2 voyages to MS

Vastaavasti jääluokitellun aluksen vuosittaiset kokonaispäästöt jääolosuhteissa tapahtuvassa navigoinnissa EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalalla CO2 eI lasketaan asetuksen (EU) 2015/757 mukaisen raportoinnin perusteella seuraavasti:

Vastaavasti jääluokitellun aluksen vuosittaiset kokonaispäästöt jääolosuhteissa tapahtuvassa navigoinnissa EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalalla CO2 eI

CO2 eI



  = CO2 eq I voyages between MS + 0,5 ×(CO2 eq I voyages from MS +CO2 eq I voyages to MS) (2),

CO2 eI

= CO2 eq I voyages between MS

2 eq I voyages from MS

2 eq I voyages to MS

jossa CO2 eq I voyages between MS ilmaisee jääluokitellun aluksen yhteenlaskettuja hiilidioksidipäästöjä jääolosuhteissa tapahtuvassa navigoinnissa jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välillä, CO2 eq I voyages from MS jääluokitellun aluksen päästöjä jääolosuhteissa tapahtuvassa navigoinnissa kaikista matkoista, jotka ovat lähteneet jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista, ja CO2 eq I voyages to MS jääluokitellun aluksen päästöjä jääolosuhteissa tapahtuvassa navigoinnissa kaikista matkoista, jotka ovat saapuneet jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin.

jossa CO2 eq I voyages between MS

2 eq I voyages from MS

2 eq I voyages to MS

Vuosittainen kuljetun matkan kokonaispituus EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalalla lasketaan seuraavasti:

Vuosittainen kuljetun matkan kokonaispituus EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalalla lasketaan seuraavasti:

DT



  = DT voyages between MS + 0,5 ×(DT voyages from MS +DT voyages to MS) (3),

DT

= DT voyages between MS

T voyages from MS

T voyages to MS

jossa DT voyages between MS ilmaisee kaikkien jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välillä kuljettujen matkojen yhteenlaskettua pituutta, DT voyages from MS kaikkien jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista lähteneiden matkojen yhteenlaskettua pituutta ja DT voyages to MS kaikkien jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuneiden matkojen yhteenlaskettua pituutta.

jossa DT voyages between MS

T voyages from MS

T voyages to MS

Yhteenlaskettu kuljetun matkan pituus jääolosuhteissa tapahtuvassa navigoinnissa EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalalla lasketaan seuraavasti:

Yhteenlaskettu kuljetun matkan pituus jääolosuhteissa tapahtuvassa navigoinnissa EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalalla lasketaan seuraavasti:

DI= DI voyages between MS + 0,5 ×(DI voyages from MS +DI voyages to MS) (4),

DI

I voyages between MS

I voyages from MS

I voyages to MS

jossa DI voyages between MS ilmaisee kaikkien jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välillä jääolosuhteissa kuljettujen matkojen yhteenlaskettua pituutta, DI voyages from MS kaikkien jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista lähteneiden, jääolosuhteissa kuljettujen matkojen yhteenlaskettua pituutta ja DI voyages to MS kaikkien jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuneiden, jääolosuhteissa kuljettujen matkojen yhteenlaskettua pituutta.

jossa DI voyages between MS

I voyages from MS

I voyages to MS

Vuosittaisten päästöjen mukautettu määrä CO2 eq R lasketaan seuraavasti:

Vuosittaisten päästöjen mukautettu määrä CO2 eq R

CO2 R



  = CO2 T – CO2 TF -



  CO2 NI



  (5),

CO2 R

= CO2 T

2 TF -

CO2 NI

(5),

jossa CO2 TF ilmaisee teknisistä ominaisuuksista johtuvaa lisäystä suomalais-ruotsalaiseen jääluokkaan IA tai IA Super taikka vastaavaan jääluokkaan kuuluvan aluksen vuosittaisissa päästöissä ja CO2 NI navigoinnista jääolosuhteissa johtuvaa lisäystä jääluokitellun aluksen vuosittaisissa päästöissä.

jossa CO2 TF

2 NI

Teknisistä ominaisuuksista johtuva lisäys suomalais-ruotsalaiseen jääluokkaan IA tai IA Super taikka vastaavaan jääluokkaan kuuluvien alusten vuosittaisissa päästöissä CO2 TF lasketaan seuraavasti:

Teknisistä ominaisuuksista johtuva lisäys suomalais-ruotsalaiseen jääluokkaan IA tai IA Super taikka vastaavaan jääluokkaan kuuluvien alusten vuosittaisissa päästöissä CO2 TF

CO2 TF



  = 0,05 ×(CO2 T – CO2 B

   –
  CO2 NI



  ) (6) Navigoinnista jääolosuhteissa johtuva lisäys vuosittaisissa päästöissä lasketaan seuraavasti:

CO2 TF

= 0,05 ×(CO2 T

2 B

CO2 NI

) (6) Navigoinnista jääolosuhteissa johtuva lisäys vuosittaisissa päästöissä lasketaan seuraavasti:

CO2 NI



  = CO2 I – CO2 RI



  (7),

CO2 NI

= CO2 I

2 RI

(7),

jossa mukautetut vuosittaiset päästöt navigoinnista jääolosuhteissa CO2 RI ovat

jossa mukautetut vuosittaiset päästöt navigoinnista jääolosuhteissa CO2 RI

CO2 RI



  = DI



  × (CO2eq/D)open water



  (8),

CO2 RI

= DI

× (CO2eq

open water

(8),

jossa (CO2eq/D)ow ilmaisee matkojen päästöjä avovedessä kuljetun matkan pituutta kohden. Viimeksi mainittu määritellään seuraavasti:

jossa (CO2eq

ow

(CO2eq/D)ow



  = (CO2 T – CO2 B – CO2 I)/(DT – DI) (9)

(CO2eq

ow

= (CO2 T

2 B

2 I

T

I

Luettelo kaikista symboleista:

Luettelo kaikista symboleista:

CO2 T vuosittaiset kokonaispäästöt EU:n päästökauppajärjestelmän maantieteellisellä soveltamisalalla

CO2 T

CO2 T voyages between MS yhteenlasketut hiilidioksidipäästöt kaikista matkoista jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välillä

CO2 T voyages between MS

CO2 B päästöt, jotka ovat aiheutuneet jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvissa satamissa kiinnityspaikoissa

CO2 B

CO2 eq voyages from MS yhteenlasketut hiilidioksidipäästöt kaikista matkoista, jotka ovat lähteneet jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista

CO2 eq voyages from MS

CO2 voyages to MS yhteenlasketut hiilidioksidipäästöt kaikista matkoista, jotka ovat saapuneet jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin

CO2 voyages to MS

DT vuosittainen kuljetun matkan kokonaispituus EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalalla

DT

DT voyages between MS kaikkien jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välillä kuljettujen matkojen yhteenlaskettu pituus

DT voyages between MS

DT voyages from MS kaikkien jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista lähteneiden matkojen yhteenlaskettu pituus

DT voyages from MS

DT voyages to MS kaikkien jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuneiden matkojen yhteenlaskettu pituus

DT voyages to MS

DI yhteenlaskettu kuljetun matkan pituus jääolosuhteissa tapahtuvassa navigoinnissa EU:n päästökauppajärjestelmän maantieteellisellä soveltamisalalla

DI

DI voyages between MS kaikkien jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien satamien välillä jääolosuhteissa kuljettujen matkojen yhteenlaskettu pituus

DI voyages between MS

DI voyages from MS kaikkien jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvista satamista lähteneiden, jääolosuhteissa kuljettujen matkojen yhteenlaskettu pituus

DI voyages from MS

DI voyages to MS kaikkien jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluviin satamiin saapuneiden, jääolosuhteissa kuljettujen matkojen yhteenlaskettu pituus

DI voyages to MS

CO2 I jääluokitellun aluksen vuosittaiset päästöt jääolosuhteissa tapahtuvassa navigoinnissa

CO2 I

CO2 NI navigoinnista jääolosuhteissa johtuva lisäys jääluokitellun aluksen vuosittaisissa päästöissä

CO2 NI

CO2 R mukautetut vuosittaiset päästöt

CO2 R

CO2 RI mukautetut vuosittaiset päästöt navigoinnista jääolosuhteissa

CO2 RI

CO2 TF teknisistä ominaisuuksista johtuvat suomalais-ruotsalaiseen jääluokkaan IA tai IA Super taikka vastaavaan jääluokkaan kuuluvan aluksen vuosittaiset päästöt keskimäärin verrattuna aluksiin, jotka on suunniteltu kulkemaan vain avovedessä

CO2 TF

(CO2eq/D)ow päästöjen vuosittainen keskiarvo vain avovedessä kuljetun matkan pituutta kohden.

(CO2eq

ow

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0162/2022).

1

(3)  Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4).

3

(3)  Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4).

3

(1 a)  

  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

1 a

EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

(4)  COM(2019)0640.

4

(4)  COM(2019)0640.

4

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

(5)  Ilmastonmuutosta koskeva erityiseurobarometri 513, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_fi).

5

(5)  Ilmastonmuutosta koskeva erityiseurobarometri 513, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_fi).

5

(7)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

7

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

(8)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

8

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/31/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivin 85/337/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY, 2006/12/EY ja 2008/1/EY ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 114).

13

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/31/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivin 85/337/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY, 2006/12/EY ja 2008/1/EY ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 114).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/757, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 55).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/410, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2018, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi sekä päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta (EUVL L 76, 19.3.2018, s. 3).

15

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/757, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 55).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/410, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2018, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi sekä päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta (EUVL L 76, 19.3.2018, s. 3).

15

(16)  Pariisin sopimus, 4 artiklan 4 kohta.

16

(16)  Pariisin sopimus, 4 artiklan 4 kohta.

16

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

(1 a)  

  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

1 a

EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(1 a)  
  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1).

1 a

Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1).

(51)  [lisätään EUVL-viite]

51

(51)  [lisätään EUVL-viite]

51

(19)  
  [lisätään viittaus FuelEU Maritime -asetukseen].

19

[lisätään viittaus FuelEU Maritime -asetukseen].

(21)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/2066, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista sekä komission asetuksen (EU) N:o 601/2012 muuttamisesta (EUVL L 334, 31.12.2018, s. 1).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

22

(21)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/2066, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista sekä komission asetuksen (EU) N:o 601/2012 muuttamisesta (EUVL L 334, 31.12.2018, s. 1).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

22

(23)  
  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/331, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, päästöoikeuksien yhdenmukaistettua maksutta tapahtuvaa jakoa koskevien unionin laajuisten siirtymäsäännösten määrittämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan mukaisesti (EUVL L 59, 27.2.2019, s. 8).

23

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/331, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, päästöoikeuksien yhdenmukaistettua maksutta tapahtuvaa jakoa koskevien unionin laajuisten siirtymäsäännösten määrittämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan mukaisesti (EUVL L 59, 27.2.2019, s. 8).

(25)  Neuvoston direktiivi (EU) 2020/262, annettu 19 päivänä joulukuuta 2019, valmisteveroja koskevasta yleisestä järjestelmästä (EUVL L 58, 27.2.2020, s. 4).

25

(25)  Neuvoston direktiivi (EU) 2020/262, annettu 19 päivänä joulukuuta 2019, valmisteveroja koskevasta yleisestä järjestelmästä (EUVL L 58, 27.2.2020, s. 4).

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

26

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

26

(27)  Tiedot vuodelta 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).”

28

(29)  [Lisätään viittaus asetukseen, jolla perustetaan sosiaalinen ilmastorahasto].

29

(27)  Tiedot vuodelta 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

28

(29)  [Lisätään viittaus asetukseen, jolla perustetaan sosiaalinen ilmastorahasto].

29

(*1)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).”

*1

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).”

(*2)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/757, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 55).

*2

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/757, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 55).

(*)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

(**)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2092, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

**

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2092, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

(*3)  
  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1).
  ”

*3

Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1).

(*4)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).”

*4

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).”

(*5)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1056, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1).”

*5

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1056, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1).”

(*)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).”

*

(*)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).”

*

(*)  Komission päätös 2010/670/EU, annettu 3 päivänä marraskuuta 2010, sellaisten kaupallisten demonstrointihankkeiden, joiden tavoitteena on ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto ja geologinen varastointi, ja innovatiivisia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä teknologioita käsittelevien demonstrointihankkeiden rahoittamista koskevista perusteista ja toimenpiteistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY perustetun yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän yhteydessä (EUVL L 290, 6.11.2010, s. 39).

*

(*)  Komission päätös 2010/670/EU, annettu 3 päivänä marraskuuta 2010, sellaisten kaupallisten demonstrointihankkeiden, joiden tavoitteena on ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto ja geologinen varastointi, ja innovatiivisia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä teknologioita käsittelevien demonstrointihankkeiden rahoittamista koskevista perusteista ja toimenpiteistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY perustetun yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän yhteydessä (EUVL L 290, 6.11.2010, s. 39).

*

(**)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

**

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

(*)  COM(2019)0640.

*

(**)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).”

**

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).”

(*)  COM(2019)0640.”

*

(*)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).”

*

(*)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).”

*

(1 a)  
  Komission asetus (EU) N:o 1031/2010, annettu 12 päivänä marraskuuta 2010, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY mukaisen kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien huutokaupan ajoituksesta, hallinnoinnista ja muista näkökohdista (EUVL L 302, 18.11.2010, s. 1).”

1 a

Komission asetus (EU) N:o 1031/2010, annettu 12 päivänä marraskuuta 2010, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY mukaisen kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien huutokaupan ajoituksesta, hallinnoinnista ja muista näkökohdista (EUVL L 302, 18.11.2010, s. 1).”

(*)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

(*)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/250 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/250

---

P9_TA(2022)0247

Sosiaalinen ilmastorahasto ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 22. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 32/12)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat osapuolia Pariisin sopimuksessa, joka allekirjoitettiin joulukuussa 2015 ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”Pariisin sopimus” (28), nojalla ja joka tuli voimaan marraskuussa 2016. Kyseisen sopimuksen mukaan osapuolet sitoutuvat rajoittamaan maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle kahteen celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja jatkamaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat osapuolia Pariisin sopimuksessa, joka allekirjoitettiin joulukuussa 2015 ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”Pariisin sopimus” (28), nojalla ja joka tuli voimaan marraskuussa 2016. Kyseisen sopimuksen mukaan osapuolet sitoutuvat rajoittamaan maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle kahteen celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja jatkamaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna.

| (1) | Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat osapuolia Pariisin sopimuksessa, joka allekirjoitettiin joulukuussa 2015 ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”Pariisin sopimus” (28), nojalla ja joka tuli voimaan marraskuussa 2016. Kyseisen sopimuksen mukaan osapuolet sitoutuvat rajoittamaan maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle kahteen celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja jatkamaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna.
  Hyväksymällä Glasgow’n ilmastosopimuksen Pariisin sopimuksen osapuolet tunnustivat hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) havaintojen mukaisesti, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin verrattuna vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat tiukentamaan vuoden 2030 tavoitteitaan vuoden 2022 loppuun mennessä puutteellisen tavoitetason korjaamiseksi. Tämä olisi tehtävä tasapuolisesti ja noudattaen yhteisen mutta eriytyneen vastuun periaatetta ja ottaen huomioon erilaisista kansallisista olosuhteista johtuvat erilaiset valmiudet. |
| --- | --- |

(1)

Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat osapuolia Pariisin sopimuksessa, joka allekirjoitettiin joulukuussa 2015 ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”Pariisin sopimus” (28), nojalla ja joka tuli voimaan marraskuussa 2016. Kyseisen sopimuksen mukaan osapuolet sitoutuvat rajoittamaan maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle kahteen celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja jatkamaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna.
  Hyväksymällä Glasgow’n ilmastosopimuksen Pariisin sopimuksen osapuolet tunnustivat hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) havaintojen mukaisesti, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin verrattuna vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat tiukentamaan vuoden 2030 tavoitteitaan vuoden 2022 loppuun mennessä puutteellisen tavoitetason korjaamiseksi. Tämä olisi tehtävä tasapuolisesti ja noudattaen yhteisen mutta eriytyneen vastuun periaatetta ja ottaen huomioon erilaisista kansallisista olosuhteista johtuvat erilaiset valmiudet.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Komission tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (29) esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on muuttaa unioni kestäväksi, oikeudenmukaisemmaksi ja vauraammaksi yhteiskunnaksi, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöjä ei enää synny vuonna 2050
  ja jossa talouskasvu irrotetaan resurssien käytöstä
  . Komissio ehdottaa myös unionin luonnonpääoman suojelua, säilyttämistä ja parantamista sekä kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin suojelemista ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Lopuksi komissio katsoo, että siirtymän olisi oltava oikeudenmukainen ja osallistava siten, että ketään ei jätetä jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Komission tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (29) esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on muuttaa unioni kestäväksi, oikeudenmukaisemmaksi ja vauraammaksi yhteiskunnaksi, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöjä ei enää synny vuonna 2050
  ja jossa talouskasvu irrotetaan resurssien käytöstä
  . Komissio ehdottaa myös unionin luonnonpääoman suojelua, säilyttämistä ja parantamista sekä kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin suojelemista ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Lopuksi komissio katsoo, että siirtymän olisi oltava oikeudenmukainen ja osallistava siten, että ketään ei jätetä jälkeen.

| (2) | Komission tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (29) esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on muuttaa unioni kestäväksi,
  tasapuoliseksi,
  oikeudenmukaisemmaksi ja vauraammaksi yhteiskunnaksi, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen
  ja
  jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöjä ei enää synny
  viimeistään
  vuonna 2050. Komissio ehdottaa myös unionin luonnonpääoman
  ennallistamista,
  suojelua, säilyttämistä ja parantamista sekä kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin suojelemista ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Lopuksi komissio katsoo, että siirtymän olisi oltava oikeudenmukainen ja osallistava siten, että ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

(2)

Komission tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (29) esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on muuttaa unioni kestäväksi,
  tasapuoliseksi,
  oikeudenmukaisemmaksi ja vauraammaksi yhteiskunnaksi, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen
  ja
  jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöjä ei enää synny
  viimeistään
  vuonna 2050. Komissio ehdottaa myös unionin luonnonpääoman
  ennallistamista,
  suojelua, säilyttämistä ja parantamista sekä kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin suojelemista ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Lopuksi komissio katsoo, että siirtymän olisi oltava oikeudenmukainen ja osallistava siten, että ketään ei jätetä jälkeen.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (30) vahvistetaan koko talouden ilmastoneutraaliustavoite vuoteen 2050 mennessä. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan unionin sitova sitoumus päästöjen vähentämiseen. Unionin olisi vuoteen 2030 mennessä vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään siten, että vähennys on kasvihuonekaasujen poistumien vähentämisen jälkeen vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Kaikkien talouden alojen olisi osallistuttava tämän tavoitteen saavuttamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (30) vahvistetaan koko talouden ilmastoneutraaliustavoite vuoteen 2050 mennessä. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan unionin sitova sitoumus päästöjen vähentämiseen. Unionin olisi vuoteen 2030 mennessä vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään siten, että vähennys on kasvihuonekaasujen poistumien vähentämisen jälkeen vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Kaikkien talouden alojen olisi osallistuttava tämän tavoitteen saavuttamiseen.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (30) vahvistetaan koko talouden ilmastoneutraaliustavoite
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan unionin sitova sitoumus päästöjen vähentämiseen. Unionin olisi vuoteen 2030 mennessä vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään siten, että vähennys on kasvihuonekaasujen poistumien vähentämisen jälkeen vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Kaikkien talouden alojen olisi osallistuttava tämän tavoitteen saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (30) vahvistetaan koko talouden ilmastoneutraaliustavoite
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan unionin sitova sitoumus päästöjen vähentämiseen. Unionin olisi vuoteen 2030 mennessä vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään siten, että vähennys on kasvihuonekaasujen poistumien vähentämisen jälkeen vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Kaikkien talouden alojen olisi osallistuttava tämän tavoitteen saavuttamiseen.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | 8 päivänä toukokuun 2021 annetussa Porton julistuksessa vahvistettiin Eurooppa-neuvoston aikomus päättäväisesti edelleen syventää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa EU:n tasolla ja kansallisesti ottaen asianmukaisesti huomioon kunkin tahon toimivaltuudet sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

8 päivänä toukokuun 2021 annetussa Porton julistuksessa vahvistettiin Eurooppa-neuvoston aikomus päättäväisesti edelleen syventää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa EU:n tasolla ja kansallisesti ottaen asianmukaisesti huomioon kunkin tahon toimivaltuudet sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet.

| (6) | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmassa

   (1 a)

  korostetaan, että sosiaalisia oikeuksia ja Euroopan sosiaalista ulottuvuutta on vahvistettava kaikissa unionin politiikoissa, jotka on vahvistettu perussopimuksissa ja erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artiklassa.
  8 päivänä toukokuun 2021 annetussa Porton julistuksessa vahvistettiin Eurooppa-neuvoston
  lupaus pyrkiä kohti sosiaalisempaa Eurooppaa ja varmistaa siten oikeudenmukainen siirtymä sekä
  aikomus päättäväisesti edelleen syventää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin
  käytännön
  täytäntöönpanoa EU:n tasolla ja kansallisesti ottaen asianmukaisesti huomioon kunkin tahon toimivaltuudet sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmassa

   (1 a)

  korostetaan, että sosiaalisia oikeuksia ja Euroopan sosiaalista ulottuvuutta on vahvistettava kaikissa unionin politiikoissa, jotka on vahvistettu perussopimuksissa ja erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artiklassa.
  8 päivänä toukokuun 2021 annetussa Porton julistuksessa vahvistettiin Eurooppa-neuvoston
  lupaus pyrkiä kohti sosiaalisempaa Eurooppaa ja varmistaa siten oikeudenmukainen siirtymä sekä
  aikomus päättäväisesti edelleen syventää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin
  käytännön
  täytäntöönpanoa EU:n tasolla ja kansallisesti ottaen asianmukaisesti huomioon kunkin tahon toimivaltuudet sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Rahastosta olisi tuettava ainoastaan sellaisia toimia, joissa noudatetaan sosiaalisia ja työntekijöiden oikeuksia, kuten palkkoja ja työoloja ja -ehtoja, koskevaa sovellettavaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä, työehtosopimukset mukaan luettuina, ja edistetään kestäviä ja laadukkaita työpaikkoja, sekä näin toimivia edunsaajia. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Rahastosta olisi tuettava ainoastaan sellaisia toimia, joissa noudatetaan sosiaalisia ja työntekijöiden oikeuksia, kuten palkkoja ja työoloja ja -ehtoja, koskevaa sovellettavaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä, työehtosopimukset mukaan luettuina, ja edistetään kestäviä ja laadukkaita työpaikkoja, sekä näin toimivia edunsaajia.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Ilmastoneutraaliutta koskevien sitoumusten täytäntöönpanemiseksi unionin ilmasto- ja energialainsäädäntöä on tarkistettu ja muutettu kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen nopeuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Ilmastoneutraaliutta koskevien sitoumusten täytäntöönpanemiseksi unionin ilmasto- ja energialainsäädäntöä on tarkistettu ja muutettu kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen nopeuttamiseksi.

| (7) | Ilmastoneutraaliutta koskevien sitoumusten täytäntöönpanemiseksi unionin ilmasto- ja energialainsäädäntöä on tarkistettu ja muutettu kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen nopeuttamiseksi.
  YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettu oikeudenmukaisen siirtymän periaate merkitsee energia- ja liikenneköyhyyden poistamista kaikkialla unionissa. Tämän edistämiseksi uuden sosiaalisen ilmastorahaston avulla olisi edistettävä kaikkein haavoittuvimpien kotitalouksien suojelua ja vaikutusmahdollisuuksien parantamista. Erityistä huomiota on kiinnitettävä sen varmistamiseen, että kyseiset kotitaloudet todella hyötyvät erilaisten rahoitusvälineiden, etenkin jäsenvaltioiden käytettävissä olevien rahoitusvälineiden, kuten koheesiorahaston, elpymis- ja palautumistukivälineen, täytäntöönpanosta sekä EU:n päästökauppajärjestelmästä tällä hetkellä saatavista tuloista. Jäsenvaltioiden käytettävissä olevia varoja olisi käytettävä siihen, että investoidaan rakennusten perusparantamiseen, laadukkaiden ja turvallisten vihreiden työpaikkojen luomiseen, vihreään ja digitaaliseen siirtymään soveltuvan osaamisen kehittämiseen, liikennealan hiilestä irtautumiseen sekä julkisen jaetun pehmeän liikkuvuuden saatavuuden parantamiseen. |
| --- | --- |

(7)

Ilmastoneutraaliutta koskevien sitoumusten täytäntöönpanemiseksi unionin ilmasto- ja energialainsäädäntöä on tarkistettu ja muutettu kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen nopeuttamiseksi.
  YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettu oikeudenmukaisen siirtymän periaate merkitsee energia- ja liikenneköyhyyden poistamista kaikkialla unionissa. Tämän edistämiseksi uuden sosiaalisen ilmastorahaston avulla olisi edistettävä kaikkein haavoittuvimpien kotitalouksien suojelua ja vaikutusmahdollisuuksien parantamista. Erityistä huomiota on kiinnitettävä sen varmistamiseen, että kyseiset kotitaloudet todella hyötyvät erilaisten rahoitusvälineiden, etenkin jäsenvaltioiden käytettävissä olevien rahoitusvälineiden, kuten koheesiorahaston, elpymis- ja palautumistukivälineen, täytäntöönpanosta sekä EU:n päästökauppajärjestelmästä tällä hetkellä saatavista tuloista. Jäsenvaltioiden käytettävissä olevia varoja olisi käytettävä siihen, että investoidaan rakennusten perusparantamiseen, laadukkaiden ja turvallisten vihreiden työpaikkojen luomiseen, vihreään ja digitaaliseen siirtymään soveltuvan osaamisen kehittämiseen, liikennealan hiilestä irtautumiseen sekä julkisen jaetun pehmeän liikkuvuuden saatavuuden parantamiseen.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Näillä muutoksilla on erilaisia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia talouden eri aloihin, kansalaisiin ja jäsenvaltioihin. Erityisesti
  rakennusten ja tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen sisällyttämällä
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (31)

  soveltamisalaan
  olisi annettava taloudellinen lisäkannustin investoida fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentämiseen ja siten nopeuttaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä. Yhdessä muiden toimenpiteiden kanssa tämän pitäisi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä
  vähentää rakennusten
  ja
  tieliikenteen kustannuksia
  ja tarjota uusia mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen ja investointeihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Näillä muutoksilla on erilaisia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia talouden eri aloihin, kansalaisiin ja jäsenvaltioihin. Erityisesti
  rakennusten ja tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen sisällyttämällä
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (31)

  soveltamisalaan
  olisi annettava taloudellinen lisäkannustin investoida fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentämiseen ja siten nopeuttaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä. Yhdessä muiden toimenpiteiden kanssa tämän pitäisi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä
  vähentää rakennusten
  ja
  tieliikenteen kustannuksia
  ja tarjota uusia mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen ja investointeihin.

| (8) | Näillä muutoksilla on erilaisia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia talouden eri aloihin, kansalaisiin ja jäsenvaltioihin. Erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (31)

  soveltamisalan mahdollisella laajentamisella
  olisi annettava taloudellinen lisäkannustin investoida fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentämiseen ja siten nopeuttaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä. Yhdessä muiden toimenpiteiden kanssa tämän pitäisi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä
  edesauttaa energia-
  ja
  liikenneköyhyyden poistamista
  ja tarjota uusia mahdollisuuksia
  laadukkaiden
  työpaikkojen luomiseen ja
  kestäviin
  investointeihin
  , jotka ovat täysin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisia. Komission olisi kerättävä tietoja liitännäistoimenpiteiden sosiaalisista vaikutuksista ja siitä, kuinka nämä toimenpiteet vaikuttavat eri jäsenvaltioihin, alueisiin ja haavoittuviin ryhmiin, jotta varmistetaan ennaltaehkäisevä lähestymistapa ja voidaan siten vähentää eriarvoisuutta kestävän ja kohtuuhintaisen energian ja liikkuvuuden saatavuudessa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin sekä kotitalouksiin, jotka elävät liikenne- tai energiaköyhyydessä, jotta ne hyötyvät kyseisten rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta ja jotta ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

(8)

Näillä muutoksilla on erilaisia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia talouden eri aloihin, kansalaisiin ja jäsenvaltioihin. Erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (31)

  soveltamisalan mahdollisella laajentamisella
  olisi annettava taloudellinen lisäkannustin investoida fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentämiseen ja siten nopeuttaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä. Yhdessä muiden toimenpiteiden kanssa tämän pitäisi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä
  edesauttaa energia-
  ja
  liikenneköyhyyden poistamista
  ja tarjota uusia mahdollisuuksia
  laadukkaiden
  työpaikkojen luomiseen ja
  kestäviin
  investointeihin
  , jotka ovat täysin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisia. Komission olisi kerättävä tietoja liitännäistoimenpiteiden sosiaalisista vaikutuksista ja siitä, kuinka nämä toimenpiteet vaikuttavat eri jäsenvaltioihin, alueisiin ja haavoittuviin ryhmiin, jotta varmistetaan ennaltaehkäisevä lähestymistapa ja voidaan siten vähentää eriarvoisuutta kestävän ja kohtuuhintaisen energian ja liikkuvuuden saatavuudessa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin sekä kotitalouksiin, jotka elävät liikenne- tai energiaköyhyydessä, jotta ne hyötyvät kyseisten rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta ja jotta ketään ei jätetä jälkeen.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Näiden
  investointien rahoittamiseen tarvitaan kuitenkin resursseja. Ennen niiden toteuttamista kotitalouksien ja liikenteen käyttäjien maksamat lämmitys-, jäähdytys- ja ruoanlaittokustannukset sekä tieliikenteestä aiheutuvat kustannukset todennäköisesti kasvavat
  , kun polttoaineiden toimittajat, joille on asetettu rakennusten ja tieliikenteen alan päästökauppavelvoitteita, siirtävät hiilidioksidikustannukset kuluttajille
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Näiden
  investointien rahoittamiseen tarvitaan kuitenkin resursseja. Ennen niiden toteuttamista kotitalouksien ja liikenteen käyttäjien maksamat lämmitys-, jäähdytys- ja ruoanlaittokustannukset sekä tieliikenteestä aiheutuvat kustannukset todennäköisesti kasvavat
  , kun polttoaineiden toimittajat, joille on asetettu rakennusten ja tieliikenteen alan päästökauppavelvoitteita, siirtävät hiilidioksidikustannukset kuluttajille
  .

| (9) | Riittävien, vakaiden ja tasapuolisten
  investointien rahoittamiseen tarvitaan kuitenkin resursseja. Ennen niiden toteuttamista kotitalouksien ja liikenteen käyttäjien maksamat lämmitys-, jäähdytys- ja ruoanlaittokustannukset sekä tieliikenteestä aiheutuvat kustannukset todennäköisesti kasvavat
  myös Venäjän hyökkäyssodan vuoksi, kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista
  . |
| --- | --- |

(9)

Riittävien, vakaiden ja tasapuolisten
  investointien rahoittamiseen tarvitaan kuitenkin resursseja. Ennen niiden toteuttamista kotitalouksien ja liikenteen käyttäjien maksamat lämmitys-, jäähdytys- ja ruoanlaittokustannukset sekä tieliikenteestä aiheutuvat kustannukset todennäköisesti kasvavat
  myös Venäjän hyökkäyssodan vuoksi, kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista
  .

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Fossiilisen kaasun korkeat hinnat johtivat eräissä jäsenvaltioissa lämmityskaudella 2021/2022 äärimmäisiin hintapiikkeihin, joita pahensivat tuontiriippuvuus ja geopoliittiset jännitteet, ja ne paljastivat jälleen kerran, että unionin teollisuus ja kotitaloudet ovat riippuvaisia fossiilisen kaasun tuonnista ja että siitä kärsivät eniten köyhimmät kotitaloudet. Investoinnit energiatehokkuustoimenpiteisiin ja uusiutuvaan energiaan perustuviin lämmitysjärjestelmiin, mukaan lukien sähkölämpöpumput, kaukolämpö ja -jäähdytys sekä osallistuminen uusiutuvan energian yhteisöihin, ovat näin ollen kustannustehokkain menetelmä vähentää tuontiriippuvuutta ja päästöjä ja parantaa samalla unionin häiriönsietokykyä. Kolmansien osapuolten rahoitusjärjestelmät ovat tarpeen erityisesti köyhimmille kotitalouksille, jotta varmistetaan näiden periaatteiden noudattaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Fossiilisen kaasun korkeat hinnat johtivat eräissä jäsenvaltioissa lämmityskaudella 2021/2022 äärimmäisiin hintapiikkeihin, joita pahensivat tuontiriippuvuus ja geopoliittiset jännitteet, ja ne paljastivat jälleen kerran, että unionin teollisuus ja kotitaloudet ovat riippuvaisia fossiilisen kaasun tuonnista ja että siitä kärsivät eniten köyhimmät kotitaloudet. Investoinnit energiatehokkuustoimenpiteisiin ja uusiutuvaan energiaan perustuviin lämmitysjärjestelmiin, mukaan lukien sähkölämpöpumput, kaukolämpö ja -jäähdytys sekä osallistuminen uusiutuvan energian yhteisöihin, ovat näin ollen kustannustehokkain menetelmä vähentää tuontiriippuvuutta ja päästöjä ja parantaa samalla unionin häiriönsietokykyä. Kolmansien osapuolten rahoitusjärjestelmät ovat tarpeen erityisesti köyhimmille kotitalouksille, jotta varmistetaan näiden periaatteiden noudattaminen.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 b) | Koska siirtymisellä puhtaampaan Eurooppaan on taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, joita on vaikea arvioida etukäteen, voidaan tarvita lisäinvestointeja ja näin ollen taloudellisia resursseja, jotta voidaan saavuttaa ilmastoneutraaliuden tavoite ja samalla säilyttää taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 b)

Koska siirtymisellä puhtaampaan Eurooppaan on taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, joita on vaikea arvioida etukäteen, voidaan tarvita lisäinvestointeja ja näin ollen taloudellisia resursseja, jotta voidaan saavuttaa ilmastoneutraaliuden tavoite ja samalla säilyttää taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 c) | Polttoainetoimittajien loppukuluttajille siirtämät kustannukset voivat vaihdella yrityksen, alueen tai jäsenvaltion mukaan. Komission olisi sen vuoksi kerättävä tietoja polttoainetoimittajien kattamien kustannusten osuudesta ja loppukuluttajille siirrettyjen kustannusten osuudesta ja raportoitava havainnoistaan vuosittain Euroopan parlamentille. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 c)

Polttoainetoimittajien loppukuluttajille siirtämät kustannukset voivat vaihdella yrityksen, alueen tai jäsenvaltion mukaan. Komission olisi sen vuoksi kerättävä tietoja polttoainetoimittajien kattamien kustannusten osuudesta ja loppukuluttajille siirrettyjen kustannusten osuudesta ja raportoitava havainnoistaan vuosittain Euroopan parlamentille.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 d) | Rakennusalalla rakentamisen kokonaisvaltainen uudistus vähentäisi energiantarvetta, ja näin otettaisiin tehokkaammin huomioon syrjäytymisvaarassa olevat ihmiset eli ne, jotka kärsivät eniten energiaköyhyydestä unionissa. Näin myös käännettäisiin suuntaus, jossa perheet liikkuvat maaseutualueiden, kaupunkien kehysalueiden, kaupunkien ja harvaan asuttujen alueiden välillä, ja vältettäisiin asumiskustannusten mahdollinen kohoaminen ja estettäisiin yksilöliikenteen käytön lisääntymisestä aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 d)

Rakennusalalla rakentamisen kokonaisvaltainen uudistus vähentäisi energiantarvetta, ja näin otettaisiin tehokkaammin huomioon syrjäytymisvaarassa olevat ihmiset eli ne, jotka kärsivät eniten energiaköyhyydestä unionissa. Näin myös käännettäisiin suuntaus, jossa perheet liikkuvat maaseutualueiden, kaupunkien kehysalueiden, kaupunkien ja harvaan asuttujen alueiden välillä, ja vältettäisiin asumiskustannusten mahdollinen kohoaminen ja estettäisiin yksilöliikenteen käytön lisääntymisestä aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Fossiilisten polttoaineiden hinnannousu voi vaikuttaa
  suhteettomasti haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin, jotka käyttävät muita suuremman osan tuloistaan energiaan ja liikenteeseen, joilla ei ole tietyillä alueilla mahdollisuutta käyttää vaihtoehtoisia, kohtuuhintaisia liikkuvuus- ja liikenneratkaisuja ja joilla ei ehkä ole taloudellisia valmiuksia investoida fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentämiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Fossiilisten polttoaineiden hinnannousu voi vaikuttaa
  suhteettomasti haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin, jotka käyttävät muita suuremman osan tuloistaan energiaan ja liikenteeseen, joilla ei ole tietyillä alueilla mahdollisuutta käyttää vaihtoehtoisia, kohtuuhintaisia liikkuvuus- ja liikenneratkaisuja ja joilla ei ehkä ole taloudellisia valmiuksia investoida fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentämiseen.

| (10) | Ilmastoneutraaliuteen siirtymisen, myös hiilen hinnoittelun avulla, odotetaan vaikuttavan
  suhteettomasti haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin, jotka käyttävät muita suuremman osan tuloistaan energiaan ja liikenteeseen, joilla ei ole tietyillä alueilla
  , mukaan lukien maaseutualueilla, saaristo- ja vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla tai vähemmän kehittyneillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla,
  mahdollisuutta käyttää vaihtoehtoisia, kohtuuhintaisia liikkuvuus- ja liikenneratkaisuja ja joilla ei ehkä ole taloudellisia valmiuksia investoida fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentämiseen. |
| --- | --- |

(10)

Ilmastoneutraaliuteen siirtymisen, myös hiilen hinnoittelun avulla, odotetaan vaikuttavan
  suhteettomasti haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin, jotka käyttävät muita suuremman osan tuloistaan energiaan ja liikenteeseen, joilla ei ole tietyillä alueilla
  , mukaan lukien maaseutualueilla, saaristo- ja vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla tai vähemmän kehittyneillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla,
  mahdollisuutta käyttää vaihtoehtoisia, kohtuuhintaisia liikkuvuus- ja liikenneratkaisuja ja joilla ei ehkä ole taloudellisia valmiuksia investoida fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentämiseen.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Sen vuoksi osa tuloista, jotka saadaan rakennusten ja tieliikenteen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan, olisi käytettävä kyseisestä sisällyttämisestä
  aiheutuvien sosiaalisten vaikutusten käsittelyyn
  , jotta siirtymä olisi oikeudenmukainen ja osallistava ja
  että
  ketään ei jätetä jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Sen vuoksi osa tuloista, jotka saadaan rakennusten ja tieliikenteen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan, olisi käytettävä kyseisestä sisällyttämisestä
  aiheutuvien sosiaalisten vaikutusten käsittelyyn
  , jotta siirtymä olisi oikeudenmukainen ja osallistava ja
  että
  ketään ei jätetä jälkeen.

| (11) | Sen vuoksi osa tuloista, jotka saadaan rakennusten ja tieliikenteen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan, olisi käytettävä
  omina varoina unionin talousarvion rahoittamiseen yleisinä tuloina 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn oikeudellisesti sitovan toimielinten välisen sopimuksen

   (1 a)

  mukaisesti, jossa vahvistetaan etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, sillä näin unionin talousarvioon osoitettaisiin varoja, joilla voitaisiin osaltaan käsitellä
  kyseisestä sisällyttämisestä
  aiheutuvia sosiaalisia vaikutuksia
  , jotta siirtymä olisi oikeudenmukainen ja osallistava ja
  jotta
  ketään ei jätetä jälkeen.
  Toimielinten välisen sopimuksen mukaan uusien omien varojen kori on tarkoitus ottaa käyttöön 1 päivään tammikuuta 2023 mennessä. Vihreät omat varat ovat keino mukauttaa unionin talousarvio unionin poliittisiin painopisteisiin ja luoda siten unionin tason lisäarvoa, ja niillä olisi edistettävä ilmastotoimien valtavirtaistamistavoitteita, Next Generation EU -elpymisvälineen velkojen takaisinmaksua ja unionin talousarvion häiriönsietokykyä sen toimiessa investointien ja takausten välineenä. |
| --- | --- |

(11)

Sen vuoksi osa tuloista, jotka saadaan rakennusten ja tieliikenteen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan, olisi käytettävä
  omina varoina unionin talousarvion rahoittamiseen yleisinä tuloina 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn oikeudellisesti sitovan toimielinten välisen sopimuksen

   (1 a)

  mukaisesti, jossa vahvistetaan etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, sillä näin unionin talousarvioon osoitettaisiin varoja, joilla voitaisiin osaltaan käsitellä
  kyseisestä sisällyttämisestä
  aiheutuvia sosiaalisia vaikutuksia
  , jotta siirtymä olisi oikeudenmukainen ja osallistava ja
  jotta
  ketään ei jätetä jälkeen.
  Toimielinten välisen sopimuksen mukaan uusien omien varojen kori on tarkoitus ottaa käyttöön 1 päivään tammikuuta 2023 mennessä. Vihreät omat varat ovat keino mukauttaa unionin talousarvio unionin poliittisiin painopisteisiin ja luoda siten unionin tason lisäarvoa, ja niillä olisi edistettävä ilmastotoimien valtavirtaistamistavoitteita, Next Generation EU -elpymisvälineen velkojen takaisinmaksua ja unionin talousarvion häiriönsietokykyä sen toimiessa investointien ja takausten välineenä.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten, haavoittuvien pienyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien tukemiseksi saatetaan tarvita myös muita verotus- tai elvytystoimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten, haavoittuvien pienyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien tukemiseksi saatetaan tarvita myös muita verotus- tai elvytystoimenpiteitä.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Tämä on vieläkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon nykyiset energiaköyhyyden tasot. Energiaköyhyys on tilanne, jossa kotitalouksilla ei ole
  mahdollisuutta hankkia keskeisiä
  energiapalveluja,
  kuten jäähdytystä
  , kun
  lämpötilat nousevat
  , ja
  lämmitystä
  . Vuonna 2019 EU:n laajuisessa tutkimuksessa noin 34 miljoonaa eurooppalaista ilmoitti, että he eivät voineet pitää kotiaan riittävän lämpimänä vuonna 2018, ja 6,9 prosenttia unionin väestöstä totesi, ettei heillä ole varaa lämmittää kotiaan riittävästi (32). Energiaköyhyyden seurantakeskus arvioi, että yli 50 miljoonaa Euroopan unionin kotitaloutta kärsii energiaköyhyydestä. Energiaköyhyys on näin ollen suuri haaste unionille. Vaikka sosiaalisella hinnoittelulla tai suoralla tulotuella voidaan tarjota välitöntä apua energiaköyhyydestä kärsiville kotitalouksille, vain kohdennetuilla rakenteellisilla toimenpiteillä, erityisesti energiaparannuksilla, voidaan tarjota kestäviä ratkaisuja. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Tämä on vieläkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon nykyiset energiaköyhyyden tasot. Energiaköyhyys on tilanne, jossa kotitalouksilla ei ole
  mahdollisuutta hankkia keskeisiä
  energiapalveluja,
  kuten jäähdytystä
  , kun
  lämpötilat nousevat
  , ja
  lämmitystä
  . Vuonna 2019 EU:n laajuisessa tutkimuksessa noin 34 miljoonaa eurooppalaista ilmoitti, että he eivät voineet pitää kotiaan riittävän lämpimänä vuonna 2018, ja 6,9 prosenttia unionin väestöstä totesi, ettei heillä ole varaa lämmittää kotiaan riittävästi (32). Energiaköyhyyden seurantakeskus arvioi, että yli 50 miljoonaa Euroopan unionin kotitaloutta kärsii energiaköyhyydestä. Energiaköyhyys on näin ollen suuri haaste unionille. Vaikka sosiaalisella hinnoittelulla tai suoralla tulotuella voidaan tarjota välitöntä apua energiaköyhyydestä kärsiville kotitalouksille, vain kohdennetuilla rakenteellisilla toimenpiteillä, erityisesti energiaparannuksilla, voidaan tarjota kestäviä ratkaisuja.

| (12) | Tämä on vieläkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon nykyiset energiaköyhyyden tasot. Energiaköyhyys on tilanne, jossa kotitalouksilla ei ole
  saatavillaan olennaisia
  energiapalveluja,
  jotka tukevat kohtuullista elintasoa ja terveyttä, mukaan lukien riittävä lämmitys, jäähdytys, valaistus ja sähkölaitteiden energia
  , kun
  otetaan huomioon asiaa koskeva nykyinen sosiaalipolitiikka ja muut asiaa koskevat politiikat
  , ja
  se johtuu usein siitä, että kotitalouksien käytettävissä olevista tuloista suuri osa kuluu energiamenoihin useista syistä, joita ovat muun muassa alhaiset tulot, energian korkeat hinnat sekä asuntokannan huono laatu ja heikko energiatehokkuus
  . Vuonna 2019 EU:n laajuisessa tutkimuksessa noin 34 miljoonaa eurooppalaista ilmoitti, että he eivät voineet pitää kotiaan riittävän lämpimänä vuonna 2018, ja 6,9 prosenttia unionin väestöstä totesi, ettei heillä ole varaa lämmittää kotiaan riittävästi (32). Energiaköyhyyden seurantakeskus arvioi, että yli 50 miljoonaa Euroopan unionin kotitaloutta kärsii energiaköyhyydestä. Energiaköyhyys on näin ollen suuri haaste unionille.
  Vaikka tämän haasteen merkitys on tunnustettu unionin tasolla yli vuosikymmenen ajan erilaisissa aloitteissa, säädöksissä ja suuntaviivoissa, unionin tasolla ei vieläkään ole vakiomuotoista energiaköyhyyden määritelmää ja vain kolmannes jäsenvaltioista on ottanut käyttöön kansallisen energiaköyhyyden määritelmän. Tämän seurauksena unionissa ei ole saatavilla avoimia ja vertailukelpoisia tietoja energiaköyhyydestä, mikä vaikeuttaa mahdollisuutta seurata ja arvioida energiaköyhyyden tasoa tehokkaasti. Olisi siis laadittava unionin tason määritelmä, jotta voidaan puuttua tehokkaasti energiaköyhyyteen ja mitata edistymistä jäsenvaltioissa.
  Vaikka sosiaalisella hinnoittelulla tai suoralla tulotuella voidaan tarjota välitöntä apua energiaköyhyydestä kärsiville kotitalouksille, vain kohdennetuilla rakenteellisilla toimenpiteillä,
  energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltamisella, uusien uusiutuvien energialähteiden käyttöönotolla, myös yhteisöjohtoisilla hankkeilla, sekä kotitalouksille suunnatuilla tiedotus- ja valistustoimenpiteillä,
  erityisesti energiaparannuksilla, joilla
  edistetään osaltaan rakennusten energiatehokkuudesta annetussa direktiivissä 2010/31/EU (uudelleenlaadittu) vahvistettua peruskorjausvaatimusta,
  voidaan tarjota kestäviä ratkaisuja
  ja auttaa tehokkaasti torjumaan energiaköyhyyttä
  . |
| --- | --- |

(12)

Tämä on vieläkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon nykyiset energiaköyhyyden tasot. Energiaköyhyys on tilanne, jossa kotitalouksilla ei ole
  saatavillaan olennaisia
  energiapalveluja,
  jotka tukevat kohtuullista elintasoa ja terveyttä, mukaan lukien riittävä lämmitys, jäähdytys, valaistus ja sähkölaitteiden energia
  , kun
  otetaan huomioon asiaa koskeva nykyinen sosiaalipolitiikka ja muut asiaa koskevat politiikat
  , ja
  se johtuu usein siitä, että kotitalouksien käytettävissä olevista tuloista suuri osa kuluu energiamenoihin useista syistä, joita ovat muun muassa alhaiset tulot, energian korkeat hinnat sekä asuntokannan huono laatu ja heikko energiatehokkuus
  . Vuonna 2019 EU:n laajuisessa tutkimuksessa noin 34 miljoonaa eurooppalaista ilmoitti, että he eivät voineet pitää kotiaan riittävän lämpimänä vuonna 2018, ja 6,9 prosenttia unionin väestöstä totesi, ettei heillä ole varaa lämmittää kotiaan riittävästi (32). Energiaköyhyyden seurantakeskus arvioi, että yli 50 miljoonaa Euroopan unionin kotitaloutta kärsii energiaköyhyydestä. Energiaköyhyys on näin ollen suuri haaste unionille.
  Vaikka tämän haasteen merkitys on tunnustettu unionin tasolla yli vuosikymmenen ajan erilaisissa aloitteissa, säädöksissä ja suuntaviivoissa, unionin tasolla ei vieläkään ole vakiomuotoista energiaköyhyyden määritelmää ja vain kolmannes jäsenvaltioista on ottanut käyttöön kansallisen energiaköyhyyden määritelmän. Tämän seurauksena unionissa ei ole saatavilla avoimia ja vertailukelpoisia tietoja energiaköyhyydestä, mikä vaikeuttaa mahdollisuutta seurata ja arvioida energiaköyhyyden tasoa tehokkaasti. Olisi siis laadittava unionin tason määritelmä, jotta voidaan puuttua tehokkaasti energiaköyhyyteen ja mitata edistymistä jäsenvaltioissa.
  Vaikka sosiaalisella hinnoittelulla tai suoralla tulotuella voidaan tarjota välitöntä apua energiaköyhyydestä kärsiville kotitalouksille, vain kohdennetuilla rakenteellisilla toimenpiteillä,
  energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltamisella, uusien uusiutuvien energialähteiden käyttöönotolla, myös yhteisöjohtoisilla hankkeilla, sekä kotitalouksille suunnatuilla tiedotus- ja valistustoimenpiteillä,
  erityisesti energiaparannuksilla, joilla
  edistetään osaltaan rakennusten energiatehokkuudesta annetussa direktiivissä 2010/31/EU (uudelleenlaadittu) vahvistettua peruskorjausvaatimusta,
  voidaan tarjota kestäviä ratkaisuja
  ja auttaa tehokkaasti torjumaan energiaköyhyyttä
  .

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 a) | Rakennusalalla rakennusten kokonaisvaltainen perusparannus, joka perustuu toimiin, joilla pyritään parantamaan energiatehokkuutta keskittymällä kaikkiin rakennuksen osiin, vähentäisi kunkin kotitalouden energiankulutusta ja näkyisi rahallisina säästöinä ja tarjoaisi näin ollen yhden keinon torjua energiaköyhyyttä. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU tulevalla tarkistamisella luotaisiin perusta näille tavoitteille, ja se olisi siksi otettava huomioon rahaston täytäntöönpanossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 a)

Rakennusalalla rakennusten kokonaisvaltainen perusparannus, joka perustuu toimiin, joilla pyritään parantamaan energiatehokkuutta keskittymällä kaikkiin rakennuksen osiin, vähentäisi kunkin kotitalouden energiankulutusta ja näkyisi rahallisina säästöinä ja tarjoaisi näin ollen yhden keinon torjua energiaköyhyyttä. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU tulevalla tarkistamisella luotaisiin perusta näille tavoitteille, ja se olisi siksi otettava huomioon rahaston täytäntöönpanossa.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 b) | Erityistä huomiota on kiinnitettävä vuokralaisiin yksityisillä vuokramarkkinoilla. Näihin vuokralaisiin kuuluu energiaköyhyydessä eläviä haavoittuvia kotitalouksia tai kotitalouksia, joilla on energiaköyhyyden riski, mukaan lukien alemman keskitulotason kotitaloudet, joihin kasvaneiden lämmityskustannusten hintavaikutukset tai perusparannusten jälkeiset vuokrankorotukset vaikuttavat merkittävästi, mutta joilla ei ole varaa kunnostaa käyttämäänsä rakennusta. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi osana ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiaan kehitettävä vuokranantajia, yksityistä sektoria, asiaankuuluvia paikallisviranomaisia ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjä kuullen energiatehokasta ja ympäristön huomioon ottavaa sosiaalista asuntotuotantoa ja erityisiä toimenpiteitä ja investointeja haavoittuvien vuokralaisten tukemiseksi yksityisillä vuokramarkkinoilla, esimerkiksi harkitsemalla yksityisen vuokrasektorin vuokralaisille tarkoitettuja kansallisia järjestelmiä tai palvelusetelijärjestelmiä perusparannustoimenpiteiden toteuttamiseksi ja unionin ilmastotavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi. Osana joka toinen vuosi toteutettavaa raportointia ja arviointia, joka koskee jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä ja investointeja, komission olisi arvioitava niiden vaikutusta ja tehokkuutta haavoittuvien vuokralaisten tukemisessa yksityisillä vuokramarkkinoilla. Myönteisten tulosten puuttuessa arviointiin olisi liitettävä tarvittaessa yhteistyössä jäsenvaltioiden, yksityisten vuokramarkkinoiden edustajien, asiaankuuluvien paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa komission aloite haavoittuvien vuokralaisten tilanteeseen puuttumiseksi yksityisillä vuokramarkkinoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 b)

Erityistä huomiota on kiinnitettävä vuokralaisiin yksityisillä vuokramarkkinoilla. Näihin vuokralaisiin kuuluu energiaköyhyydessä eläviä haavoittuvia kotitalouksia tai kotitalouksia, joilla on energiaköyhyyden riski, mukaan lukien alemman keskitulotason kotitaloudet, joihin kasvaneiden lämmityskustannusten hintavaikutukset tai perusparannusten jälkeiset vuokrankorotukset vaikuttavat merkittävästi, mutta joilla ei ole varaa kunnostaa käyttämäänsä rakennusta. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi osana ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiaan kehitettävä vuokranantajia, yksityistä sektoria, asiaankuuluvia paikallisviranomaisia ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjä kuullen energiatehokasta ja ympäristön huomioon ottavaa sosiaalista asuntotuotantoa ja erityisiä toimenpiteitä ja investointeja haavoittuvien vuokralaisten tukemiseksi yksityisillä vuokramarkkinoilla, esimerkiksi harkitsemalla yksityisen vuokrasektorin vuokralaisille tarkoitettuja kansallisia järjestelmiä tai palvelusetelijärjestelmiä perusparannustoimenpiteiden toteuttamiseksi ja unionin ilmastotavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi. Osana joka toinen vuosi toteutettavaa raportointia ja arviointia, joka koskee jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä ja investointeja, komission olisi arvioitava niiden vaikutusta ja tehokkuutta haavoittuvien vuokralaisten tukemisessa yksityisillä vuokramarkkinoilla. Myönteisten tulosten puuttuessa arviointiin olisi liitettävä tarvittaessa yhteistyössä jäsenvaltioiden, yksityisten vuokramarkkinoiden edustajien, asiaankuuluvien paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa komission aloite haavoittuvien vuokralaisten tilanteeseen puuttumiseksi yksityisillä vuokramarkkinoilla.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 c) | Liikenneköyhyys on jäänyt vähälle huomiolle, eikä unionin tai kansallisella tasolla ole saatavilla sitä koskevia selkeitä määritelmiä. Ongelmaan on kuitenkin puututtava yhä kiireellisemmin, kun otetaan huomioon polttomoottoriajoneuvojen käytöstä poistamista koskevat lisääntyvät vaatimukset, polttoaineiden korkeat hinnat, huomattava riippuvuus liikennepalvelujen saatavuudesta ja saavutettavuudesta sekä työmatkakustannukset ja päivittäisten liikkuvuustarpeiden kustannukset maaseutualueilla, saaristoalueilla, syrjäseutualueilla, vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla, ja syrjäisimmillä alueilla asuville. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 c)

Liikenneköyhyys on jäänyt vähälle huomiolle, eikä unionin tai kansallisella tasolla ole saatavilla sitä koskevia selkeitä määritelmiä. Ongelmaan on kuitenkin puututtava yhä kiireellisemmin, kun otetaan huomioon polttomoottoriajoneuvojen käytöstä poistamista koskevat lisääntyvät vaatimukset, polttoaineiden korkeat hinnat, huomattava riippuvuus liikennepalvelujen saatavuudesta ja saavutettavuudesta sekä työmatkakustannukset ja päivittäisten liikkuvuustarpeiden kustannukset maaseutualueilla, saaristoalueilla, syrjäseutualueilla, vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla, ja syrjäisimmillä alueilla asuville.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Sen vuoksi olisi perustettava sosiaalinen ilmastorahasto, jäljempänä ”rahasto”, josta myönnetään varoja jäsenvaltioille niiden politiikkojen tukemiseksi, joilla puututaan
  rakennusten ja tieliikenteen päästökaupan
  sosiaalisiin vaikutuksiin haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin. Tähän olisi päästävä erityisesti tilapäisellä tulotuella sekä toimenpiteillä ja investoinneilla, joiden tarkoituksena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista parantamalla rakennusten energiatehokkuutta, siirtymällä rakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä muihin kuin hiiliperäisiin energialähteisiin, mihin kuuluu myös uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointi, sekä parantamalla päästöttömän ja vähäpäästöisen liikkuvuuden ja liikenteen saatavuutta haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien hyväksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Sen vuoksi olisi perustettava sosiaalinen ilmastorahasto, jäljempänä ”rahasto”, josta myönnetään varoja jäsenvaltioille niiden politiikkojen tukemiseksi, joilla puututaan
  rakennusten ja tieliikenteen päästökaupan
  sosiaalisiin vaikutuksiin haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin. Tähän olisi päästävä erityisesti tilapäisellä tulotuella sekä toimenpiteillä ja investoinneilla, joiden tarkoituksena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista parantamalla rakennusten energiatehokkuutta, siirtymällä rakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä muihin kuin hiiliperäisiin energialähteisiin, mihin kuuluu myös uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointi, sekä parantamalla päästöttömän ja vähäpäästöisen liikkuvuuden ja liikenteen saatavuutta haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien hyväksi.

| (13) | Sen vuoksi olisi perustettava sosiaalinen ilmastorahasto, jäljempänä ”rahasto”, josta myönnetään varoja jäsenvaltioille niiden politiikkojen tukemiseksi, joilla puututaan
  ilmastoneutraaliuteen siirtymisen, myös hiilen hinnoittelun avulla,
  sosiaalisiin vaikutuksiin haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin. Tähän olisi päästävä erityisesti tilapäisellä tulotuella sekä toimenpiteillä ja investoinneilla, joiden tarkoituksena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista parantamalla rakennusten energiatehokkuutta, siirtymällä rakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä muihin kuin hiiliperäisiin energialähteisiin, mihin kuuluu myös uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointi, sekä parantamalla
  kohtuuhintaisen ja tehokkaan
  päästöttömän ja vähäpäästöisen liikkuvuuden ja liikenteen saatavuutta haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien hyväksi. |
| --- | --- |

(13)

Sen vuoksi olisi perustettava sosiaalinen ilmastorahasto, jäljempänä ”rahasto”, josta myönnetään varoja jäsenvaltioille niiden politiikkojen tukemiseksi, joilla puututaan
  ilmastoneutraaliuteen siirtymisen, myös hiilen hinnoittelun avulla,
  sosiaalisiin vaikutuksiin haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin. Tähän olisi päästävä erityisesti tilapäisellä tulotuella sekä toimenpiteillä ja investoinneilla, joiden tarkoituksena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista parantamalla rakennusten energiatehokkuutta, siirtymällä rakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä muihin kuin hiiliperäisiin energialähteisiin, mihin kuuluu myös uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointi, sekä parantamalla
  kohtuuhintaisen ja tehokkaan
  päästöttömän ja vähäpäästöisen liikkuvuuden ja liikenteen saatavuutta haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien hyväksi.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Koska haavoittuvat kotitaloudet, haavoittuvat mikroyritykset ja haavoittuvat liikenteen käyttäjät tarvitsevat lisätukea vihreän siirtymän yhteydessä, kaikille jäsenvaltioille olisi myönnettävä riittävästi ja oikeasuhteisesti rahoitustukea. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Koska haavoittuvat kotitaloudet, haavoittuvat mikroyritykset ja haavoittuvat liikenteen käyttäjät tarvitsevat lisätukea vihreän siirtymän yhteydessä, kaikille jäsenvaltioille olisi myönnettävä riittävästi ja oikeasuhteisesti rahoitustukea.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Tätä varten kunkin jäsenvaltion olisi toimitettava komissiolle ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelma, jäljempänä ”suunnitelma”. Näillä suunnitelmilla olisi pyrittävä kahteen tavoitteeseen. Ensinnäkin niiden olisi
  tarjottava haavoittuville kotitalouksille
  ,
  haavoittuville mikroyrityksille
  ja
  haavoittuville
  liikenteen
  käyttäjille
  tarvittavat resurssit rahoittaa ja toteuttaa investoinnit energiatehokkuuteen, muihin kuin hiiliperäisiin energialähteisiin siirtymiseen lämmityksessä ja jäähdytyksessä, päästöttömiin ja vähäpäästöisiin ajoneuvoihin ja liikkuvuuteen. Toiseksi niiden olisi lievennettävä fossiilisten polttoaineiden hinnannousun vaikutuksia kaikkein haavoittuvimpiin ja siten estettävä energia- ja liikenneköyhyys siirtymäkaudella, kunnes tällaiset investoinnit on toteutettu. Suunnitelmiin olisi sisällytettävä omana osuutenaan investoinnit, joilla edistetään pitkän aikavälin ratkaisuna
  vähentämistä riippuvuutta
  fossiilisista polttoaineista
  . Niissä voitaisiin myös harkita muita toimenpiteitä, kuten väliaikaista suoraa tulotukea
  kielteisten tulovaikutusten lieventämiseksi lyhyemmällä aikavälillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Tätä varten kunkin jäsenvaltion olisi toimitettava komissiolle ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelma, jäljempänä ”suunnitelma”. Näillä suunnitelmilla olisi pyrittävä kahteen tavoitteeseen. Ensinnäkin niiden olisi
  tarjottava haavoittuville kotitalouksille
  ,
  haavoittuville mikroyrityksille
  ja
  haavoittuville
  liikenteen
  käyttäjille
  tarvittavat resurssit rahoittaa ja toteuttaa investoinnit energiatehokkuuteen, muihin kuin hiiliperäisiin energialähteisiin siirtymiseen lämmityksessä ja jäähdytyksessä, päästöttömiin ja vähäpäästöisiin ajoneuvoihin ja liikkuvuuteen. Toiseksi niiden olisi lievennettävä fossiilisten polttoaineiden hinnannousun vaikutuksia kaikkein haavoittuvimpiin ja siten estettävä energia- ja liikenneköyhyys siirtymäkaudella, kunnes tällaiset investoinnit on toteutettu. Suunnitelmiin olisi sisällytettävä omana osuutenaan investoinnit, joilla edistetään pitkän aikavälin ratkaisuna
  vähentämistä riippuvuutta
  fossiilisista polttoaineista
  . Niissä voitaisiin myös harkita muita toimenpiteitä, kuten väliaikaista suoraa tulotukea
  kielteisten tulovaikutusten lieventämiseksi lyhyemmällä aikavälillä.

| (14) | Tätä varten kunkin jäsenvaltion olisi toimitettava komissiolle ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelma, jäljempänä ”suunnitelma”. Näillä suunnitelmilla olisi
  edistettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista varmistaen samalla, ettei ketään jätetä jälkeen, sekä
  pyrittävä kahteen tavoitteeseen. Ensinnäkin niiden
  avulla
  olisi
  yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa määritettävä ja kartoitettava energia- tai liikenneköyhyydessä elävät haavoittuvat kotitaloudet
  ,
  haavoittuvat mikroyritykset
  ja
  haavoittuvat
  liikenteen
  käyttäjät, jotka sisällytetään edunsaajiksi myönnettäessä
  tarvittavat resurssit rahoittaa ja toteuttaa investoinnit energiatehokkuuteen, muihin kuin hiiliperäisiin energialähteisiin siirtymiseen lämmityksessä ja jäähdytyksessä, päästöttömiin ja vähäpäästöisiin ajoneuvoihin ja liikkuvuuteen.
  Jäsenvaltioiden olisi toimitettava yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa laadittu yksityiskohtainen analyysi energia- ja liikenneköyhyyden pääasiallisista syistä omilla alueillaan. Suunnitelmissa olisi myös asetettava välitavoitteita ja tavoitteita energia- tai liikenneköyhyydestä kärsivien ihmisten määrän, haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien määrän vähentämiseksi.
  Toiseksi niiden olisi lievennettävä fossiilisten polttoaineiden hinnannousun vaikutuksia kaikkein haavoittuvimpiin ja siten estettävä energia- ja liikenneköyhyys siirtymäkaudella, kunnes tällaiset investoinnit on toteutettu. Suunnitelmiin olisi sisällytettävä omana osuutenaan investoinnit, joilla edistetään pitkän aikavälin ratkaisuna
  , että riippuvuus
  fossiilisista polttoaineista
  poistetaan vähitellen, ja joita täydennetään tilapäisellä suoralla tulotuella
  kielteisten tulovaikutusten lieventämiseksi lyhyemmällä aikavälillä.
  Näillä suunnitelmilla olisi myös varmistettava, että kansallisella tasolla jo toteutetut toimet otetaan huomioon. |
| --- | --- |

(14)

Tätä varten kunkin jäsenvaltion olisi toimitettava komissiolle ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelma, jäljempänä ”suunnitelma”. Näillä suunnitelmilla olisi
  edistettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista varmistaen samalla, ettei ketään jätetä jälkeen, sekä
  pyrittävä kahteen tavoitteeseen. Ensinnäkin niiden
  avulla
  olisi
  yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa määritettävä ja kartoitettava energia- tai liikenneköyhyydessä elävät haavoittuvat kotitaloudet
  ,
  haavoittuvat mikroyritykset
  ja
  haavoittuvat
  liikenteen
  käyttäjät, jotka sisällytetään edunsaajiksi myönnettäessä
  tarvittavat resurssit rahoittaa ja toteuttaa investoinnit energiatehokkuuteen, muihin kuin hiiliperäisiin energialähteisiin siirtymiseen lämmityksessä ja jäähdytyksessä, päästöttömiin ja vähäpäästöisiin ajoneuvoihin ja liikkuvuuteen.
  Jäsenvaltioiden olisi toimitettava yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa laadittu yksityiskohtainen analyysi energia- ja liikenneköyhyyden pääasiallisista syistä omilla alueillaan. Suunnitelmissa olisi myös asetettava välitavoitteita ja tavoitteita energia- tai liikenneköyhyydestä kärsivien ihmisten määrän, haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien määrän vähentämiseksi.
  Toiseksi niiden olisi lievennettävä fossiilisten polttoaineiden hinnannousun vaikutuksia kaikkein haavoittuvimpiin ja siten estettävä energia- ja liikenneköyhyys siirtymäkaudella, kunnes tällaiset investoinnit on toteutettu. Suunnitelmiin olisi sisällytettävä omana osuutenaan investoinnit, joilla edistetään pitkän aikavälin ratkaisuna
  , että riippuvuus
  fossiilisista polttoaineista
  poistetaan vähitellen, ja joita täydennetään tilapäisellä suoralla tulotuella
  kielteisten tulovaikutusten lieventämiseksi lyhyemmällä aikavälillä.
  Näillä suunnitelmilla olisi myös varmistettava, että kansallisella tasolla jo toteutetut toimet otetaan huomioon.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 a) | Erityisesti rakennus- ja perusparannusalan työntekijöillä on erityinen riski altistua asbestille. Siksi ennen perusparannustöiden aloittamista tarvitaan vaatimukset asbestin ja muiden vaarallisten aineiden pakollista kartoitusta, rekisteröintiä ja poistamista varten. Energiaparannukset olisi nähtävä mahdollisuutena poistaa asbestia rakennuksista turvallisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 a)

Erityisesti rakennus- ja perusparannusalan työntekijöillä on erityinen riski altistua asbestille. Siksi ennen perusparannustöiden aloittamista tarvitaan vaatimukset asbestin ja muiden vaarallisten aineiden pakollista kartoitusta, rekisteröintiä ja poistamista varten. Energiaparannukset olisi nähtävä mahdollisuutena poistaa asbestia rakennuksista turvallisesti.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 b) | Jäsenvaltioiden toimittamiin suunnitelmiin olisi sisällyttävä toimenpiteitä, joilla tarjotaan tiedotustukea, valmiuksien kehittämistä ja koulutusta sellaisten investointien ja toimenpiteiden toteuttamiseksi, joilla pyritään vähentämään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista parantamalla rakennusten energiatehokkuutta ja parantamalla uusiutuvan energian saatavuutta rakennusten lämmitystä ja jäähdytystä varten sekä parantamaan kestävien liikkuvuus- ja liikennepalvelujen saatavuutta, mukaan lukien tarvittava infrastruktuuri ja sähköajoneuvojen latausasemien käyttöönotto. Suunnitelmissa olisi myös käsiteltävä puutetta työvoimasta, jota tarvitaan vihreän siirtymän kaikissa vaiheissa, erityisesti työpaikoissa, jotka liittyvät rakennusten perusparantamiseen ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointiin, sekä vertais- ja yhteisötason työssä energia- ja liikenneköyhyyden torjumiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 b)

Jäsenvaltioiden toimittamiin suunnitelmiin olisi sisällyttävä toimenpiteitä, joilla tarjotaan tiedotustukea, valmiuksien kehittämistä ja koulutusta sellaisten investointien ja toimenpiteiden toteuttamiseksi, joilla pyritään vähentämään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista parantamalla rakennusten energiatehokkuutta ja parantamalla uusiutuvan energian saatavuutta rakennusten lämmitystä ja jäähdytystä varten sekä parantamaan kestävien liikkuvuus- ja liikennepalvelujen saatavuutta, mukaan lukien tarvittava infrastruktuuri ja sähköajoneuvojen latausasemien käyttöönotto. Suunnitelmissa olisi myös käsiteltävä puutetta työvoimasta, jota tarvitaan vihreän siirtymän kaikissa vaiheissa, erityisesti työpaikoissa, jotka liittyvät rakennusten perusparantamiseen ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointiin, sekä vertais- ja yhteisötason työssä energia- ja liikenneköyhyyden torjumiseksi.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Jäsenvaltioilla on
  yhteistyössä
  alue- ja paikallisviranomaisten
  kanssa
  parhaat edellytykset suunnitella ja toteuttaa suunnitelmia, jotka on mukautettu ja kohdennettu niiden paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin olosuhteisiin, kuten asianomaisilla aloilla noudatettaviin politiikkoihin ja muiden asiaankuuluvien EU:n varojen suunniteltuun käyttöön. Näin voidaan parhaiten kunnioittaa tilanteiden laajaa moninaisuutta, paikallis- ja aluehallinnon erityistietämystä, tutkimusta ja innovointia, työmarkkinasuhteita ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun rakenteita sekä kansallisia perinteitä ja edistää haavoittuvassa asemassa oleville annettavan yleisen tuen vaikuttavuutta ja tehokkuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Jäsenvaltioilla on
  yhteistyössä
  alue- ja paikallisviranomaisten
  kanssa
  parhaat edellytykset suunnitella ja toteuttaa suunnitelmia, jotka on mukautettu ja kohdennettu niiden paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin olosuhteisiin, kuten asianomaisilla aloilla noudatettaviin politiikkoihin ja muiden asiaankuuluvien EU:n varojen suunniteltuun käyttöön. Näin voidaan parhaiten kunnioittaa tilanteiden laajaa moninaisuutta, paikallis- ja aluehallinnon erityistietämystä, tutkimusta ja innovointia, työmarkkinasuhteita ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun rakenteita sekä kansallisia perinteitä ja edistää haavoittuvassa asemassa oleville annettavan yleisen tuen vaikuttavuutta ja tehokkuutta.

| (15) | Jäsenvaltioilla on alue- ja paikallisviranomaisten
  , talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten sekä asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tarkoituksenmukaisen kuulemisen kautta
  parhaat edellytykset suunnitella ja toteuttaa suunnitelmia, jotka on mukautettu ja kohdennettu niiden paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin olosuhteisiin, kuten asianomaisilla aloilla noudatettaviin politiikkoihin ja muiden asiaankuuluvien EU:n varojen suunniteltuun käyttöön. Näin voidaan parhaiten kunnioittaa tilanteiden laajaa moninaisuutta, paikallis- ja aluehallinnon
  , talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten sekä asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen
  erityistietämystä, tutkimusta ja innovointia, työmarkkinasuhteita ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun rakenteita sekä kansallisia perinteitä ja edistää haavoittuvassa asemassa oleville annettavan yleisen tuen vaikuttavuutta ja tehokkuutta
  sekä laajentaa paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja sosioekonomisten toimijoiden kehittämiä hankkeita
  . |
| --- | --- |

(15)

Jäsenvaltioilla on alue- ja paikallisviranomaisten
  , talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten sekä asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tarkoituksenmukaisen kuulemisen kautta
  parhaat edellytykset suunnitella ja toteuttaa suunnitelmia, jotka on mukautettu ja kohdennettu niiden paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin olosuhteisiin, kuten asianomaisilla aloilla noudatettaviin politiikkoihin ja muiden asiaankuuluvien EU:n varojen suunniteltuun käyttöön. Näin voidaan parhaiten kunnioittaa tilanteiden laajaa moninaisuutta, paikallis- ja aluehallinnon
  , talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten sekä asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen
  erityistietämystä, tutkimusta ja innovointia, työmarkkinasuhteita ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun rakenteita sekä kansallisia perinteitä ja edistää haavoittuvassa asemassa oleville annettavan yleisen tuen vaikuttavuutta ja tehokkuutta
  sekä laajentaa paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja sosioekonomisten toimijoiden kehittämiä hankkeita
  .

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 a) | Suunnitelmat olisi laadittava kattavasti, ja samalla olisi vältettävä liiallisia hallinnollisia rasitteita. Jäsenvaltioilta olisikin edellytettävä kattavuutta ja turhan monimutkaisuuden välttämistä niiden laatiessa ja toteuttaessa suunnitelmia kuvatulla tavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 a)

Suunnitelmat olisi laadittava kattavasti, ja samalla olisi vältettävä liiallisia hallinnollisia rasitteita. Jäsenvaltioilta olisikin edellytettävä kattavuutta ja turhan monimutkaisuuden välttämistä niiden laatiessa ja toteuttaessa suunnitelmia kuvatulla tavalla.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Oikeudenmukaisen ilmastoneutraaliuteen siirtymisen kannalta keskeistä on varmistaa, että toimenpiteet ja investoinnit kohdennetaan erityisesti energiaköyhiin tai haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä edistävillä tukitoimenpiteillä olisi autettava jäsenvaltioita puuttumaan
  rakennusten ja tieliikenteen alojen päästökaupasta
  aiheutuviin sosiaalisiin vaikutuksiin . |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Oikeudenmukaisen ilmastoneutraaliuteen siirtymisen kannalta keskeistä on varmistaa, että toimenpiteet ja investoinnit kohdennetaan erityisesti energiaköyhiin tai haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä edistävillä tukitoimenpiteillä olisi autettava jäsenvaltioita puuttumaan
  rakennusten ja tieliikenteen alojen päästökaupasta
  aiheutuviin sosiaalisiin vaikutuksiin .

| (16) | Oikeudenmukaisen ilmastoneutraaliuteen siirtymisen kannalta keskeistä on varmistaa, että toimenpiteet ja investoinnit kohdennetaan erityisesti energiaköyhiin tai haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä edistävillä tukitoimenpiteillä olisi autettava jäsenvaltioita puuttumaan
  ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä
  aiheutuviin sosiaalisiin vaikutuksiin
  , mukaan lukien hiilen hinnoittelun sosiaaliset vaikutukset
  . |
| --- | --- |

(16)

Oikeudenmukaisen ilmastoneutraaliuteen siirtymisen kannalta keskeistä on varmistaa, että toimenpiteet ja investoinnit kohdennetaan erityisesti energiaköyhiin tai haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä edistävillä tukitoimenpiteillä olisi autettava jäsenvaltioita puuttumaan
  ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä
  aiheutuviin sosiaalisiin vaikutuksiin
  , mukaan lukien hiilen hinnoittelun sosiaaliset vaikutukset
  .

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Koska näillä investoinneilla on vaikutusta kustannusten ja päästöjen vähentämiseen, hyvin kohdennettu suora tulotuki
  kaikkein haavoittuvimmille
  auttaisi oikeudenmukaista siirtymää. Tällainen tuki olisi katsottava väliaikaiseksi toimenpiteeksi, jolla tuetaan hiilestä irtautumista asunto- ja liikennealoilla. Se ei olisi pysyvää, koska siinä ei puututa energia- ja liikenneköyhyyden perimmäisiin syihin.
  Tällaisen tuen olisi koskettava ainoastaan välittömiä vaikutuksia, joita aiheutuu rakennusten ja tieliikenteen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan, ei sähkö- tai lämmityskustannuksia, jotka liittyvät sähkön ja lämmön tuotannon sisällyttämiseen kyseisen direktiivin soveltamisalaan. Tällaisen suoran tulotuen saamisen
  olisi
  oltava ajallisesti rajoitettua
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Koska näillä investoinneilla on vaikutusta kustannusten ja päästöjen vähentämiseen, hyvin kohdennettu suora tulotuki
  kaikkein haavoittuvimmille
  auttaisi oikeudenmukaista siirtymää. Tällainen tuki olisi katsottava väliaikaiseksi toimenpiteeksi, jolla tuetaan hiilestä irtautumista asunto- ja liikennealoilla. Se ei olisi pysyvää, koska siinä ei puututa energia- ja liikenneköyhyyden perimmäisiin syihin.
  Tällaisen tuen olisi koskettava ainoastaan välittömiä vaikutuksia, joita aiheutuu rakennusten ja tieliikenteen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan, ei sähkö- tai lämmityskustannuksia, jotka liittyvät sähkön ja lämmön tuotannon sisällyttämiseen kyseisen direktiivin soveltamisalaan. Tällaisen suoran tulotuen saamisen
  olisi
  oltava ajallisesti rajoitettua
  .

| (17) | Suora tulotuki yhdistettynä pitkän aikavälin rakenteellisiin investointitoimenpiteisiin, jotka kohdennetaan samoihin edunsaajiin, edistää rahaston tavoitteiden saavuttamista.
  Koska näillä investoinneilla on vaikutusta kustannusten ja päästöjen vähentämiseen, hyvin kohdennettu suora tulotuki
  energia- tai liikenneköyhyydessä eläville haavoittuville kotitalouksille
  auttaisi
  vähentämään energia- ja liikkumiskustannuksia ja tukisi
  oikeudenmukaista siirtymää
  odotettaessa lisää rakenteellisia investointeja
  . Tällainen tuki olisi katsottava väliaikaiseksi toimenpiteeksi, jolla tuetaan hiilestä irtautumista asunto- ja liikennealoilla. Se ei olisi pysyvää, koska siinä ei puututa energia- ja liikenneköyhyyden perimmäisiin syihin.
  Tällainen suora tulotuki
  olisi
  rajoitettava enintään 40 prosenttiin kunkin suunnitelman arvioiduista kokonaiskustannuksista vuosina 2024–2027
  ,
  ja se olisi vahvistettava vuosiksi 2028–2032 noudattaen komission maakohtaista arviota suoran tulotuen tehokkuudesta
  ,
  lisäarvosta, jatkuvasta merkityksellisyydestä
  ja
  vaadittavasta tasosta ottaen huomioon rakenteellisten investointien ja toimenpiteiden toteuttamisen etenemisen ja vaikutuksen, ja tavoitteena on poistaa tällainen tuki asteittain vuoden 2032 loppuun mennessä
  . |
| --- | --- |

(17)

Suora tulotuki yhdistettynä pitkän aikavälin rakenteellisiin investointitoimenpiteisiin, jotka kohdennetaan samoihin edunsaajiin, edistää rahaston tavoitteiden saavuttamista.
  Koska näillä investoinneilla on vaikutusta kustannusten ja päästöjen vähentämiseen, hyvin kohdennettu suora tulotuki
  energia- tai liikenneköyhyydessä eläville haavoittuville kotitalouksille
  auttaisi
  vähentämään energia- ja liikkumiskustannuksia ja tukisi
  oikeudenmukaista siirtymää
  odotettaessa lisää rakenteellisia investointeja
  . Tällainen tuki olisi katsottava väliaikaiseksi toimenpiteeksi, jolla tuetaan hiilestä irtautumista asunto- ja liikennealoilla. Se ei olisi pysyvää, koska siinä ei puututa energia- ja liikenneköyhyyden perimmäisiin syihin.
  Tällainen suora tulotuki
  olisi
  rajoitettava enintään 40 prosenttiin kunkin suunnitelman arvioiduista kokonaiskustannuksista vuosina 2024–2027
  ,
  ja se olisi vahvistettava vuosiksi 2028–2032 noudattaen komission maakohtaista arviota suoran tulotuen tehokkuudesta
  ,
  lisäarvosta, jatkuvasta merkityksellisyydestä
  ja
  vaadittavasta tasosta ottaen huomioon rakenteellisten investointien ja toimenpiteiden toteuttamisen etenemisen ja vaikutuksen, ja tavoitteena on poistaa tällainen tuki asteittain vuoden 2032 loppuun mennessä
  .

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Haavoittuville kotitalouksille, haavoittuville liikenteen käyttäjille ja haavoittuville mikroyrityksille olisi tiedotettava rahaston olemassaolosta sekä keinoista hyötyä sen tuesta. Sen vuoksi olisi annettava kohdennettua, helposti saatavilla olevaa ja kohtuuhintaista tietoa, koulutusta, valistusta ja neuvontaa kustannustehokkaista toimenpiteistä ja investoinneista sekä saatavilla olevasta tuesta. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

Haavoittuville kotitalouksille, haavoittuville liikenteen käyttäjille ja haavoittuville mikroyrityksille olisi tiedotettava rahaston olemassaolosta sekä keinoista hyötyä sen tuesta. Sen vuoksi olisi annettava kohdennettua, helposti saatavilla olevaa ja kohtuuhintaista tietoa, koulutusta, valistusta ja neuvontaa kustannustehokkaista toimenpiteistä ja investoinneista sekä saatavilla olevasta tuesta.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 b) | Rahaston olisi oltava johdonmukainen vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisen unionin velvoitteen kanssa, eikä siitä saisi tukea toimenpiteitä tai investointeja, jotka edistävät erottelua tai sosiaalista syrjäytymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 b)

Rahaston olisi oltava johdonmukainen vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisen unionin velvoitteen kanssa, eikä siitä saisi tukea toimenpiteitä tai investointeja, jotka edistävät erottelua tai sosiaalista syrjäytymistä.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen sitoumusten mukaisesti
  ja
  sitoutuminen Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin, tämän asetuksen mukaisilla toimilla olisi edistettävä sen tavoitteen saavuttamista, että 30 prosenttia
  kaikista
  vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen menoista olisi käytettävä ilmastotavoitteiden valtavirtaistamiseen, ja niillä olisi edistettävä tavoitetta osoittaa 10 prosenttia vuotuisista menoista luonnon monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin vuosina 2026 ja 2027 ottaen samalla huomioon ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteiden päällekkäisyydet. Tätä varten olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (33) liitteessä II esitettyä menetelmää rahaston menojen merkitsemiseksi. Rahastosta olisi tuettava toimia, jotka
  noudattavat täysimääräisesti unionin ilmasto- ja ympäristönormeja ja -painopisteitä ja ovat
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (34)

  17 artiklassa tarkoitetun ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen
  mukaisia. Suunnitelmiin olisi sisällytettävä ainoastaan tällaiset toimenpiteet ja investoinnit. Suorilla tulotukitoimenpiteillä olisi pääsääntöisesti katsottava olevan merkityksetön ennakoitavissa oleva vaikutus ympäristötavoitteisiin, joten niiden olisi katsottava olevan ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen
  periaatteen
  mukaisia. Komissio
  aikoo antaa jäsenvaltioille teknisiä ohjeita hyvissä ajoin ennen suunnitelmien laatimista. Ohjeissa selitetään, miten toimenpiteiden ja investointien on oltava asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetun merkittävän haitan välttämisen periaatteen mukaisia. Komissio aikoo esittää vuonna 2021
  ehdotuksen neuvoston suositukseksi siitä, miten vihreän siirtymän sosiaalisia näkökohtia olisi käsiteltävä. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen sitoumusten mukaisesti
  ja
  sitoutuminen Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin, tämän asetuksen mukaisilla toimilla olisi edistettävä sen tavoitteen saavuttamista, että 30 prosenttia
  kaikista
  vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen menoista olisi käytettävä ilmastotavoitteiden valtavirtaistamiseen, ja niillä olisi edistettävä tavoitetta osoittaa 10 prosenttia vuotuisista menoista luonnon monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin vuosina 2026 ja 2027 ottaen samalla huomioon ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteiden päällekkäisyydet. Tätä varten olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (33) liitteessä II esitettyä menetelmää rahaston menojen merkitsemiseksi. Rahastosta olisi tuettava toimia, jotka
  noudattavat täysimääräisesti unionin ilmasto- ja ympäristönormeja ja -painopisteitä ja ovat
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (34)

  17 artiklassa tarkoitetun ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen
  mukaisia. Suunnitelmiin olisi sisällytettävä ainoastaan tällaiset toimenpiteet ja investoinnit. Suorilla tulotukitoimenpiteillä olisi pääsääntöisesti katsottava olevan merkityksetön ennakoitavissa oleva vaikutus ympäristötavoitteisiin, joten niiden olisi katsottava olevan ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen
  periaatteen
  mukaisia. Komissio
  aikoo antaa jäsenvaltioille teknisiä ohjeita hyvissä ajoin ennen suunnitelmien laatimista. Ohjeissa selitetään, miten toimenpiteiden ja investointien on oltava asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetun merkittävän haitan välttämisen periaatteen mukaisia. Komissio aikoo esittää vuonna 2021
  ehdotuksen neuvoston suositukseksi siitä, miten vihreän siirtymän sosiaalisia näkökohtia olisi käsiteltävä.

| (18) | Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen sitoumusten mukaisesti
  sekä
  sitoutuminen
  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja
  Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin, tämän asetuksen mukaisilla toimilla olisi edistettävä sen tavoitteen saavuttamista, että
  vähintään
  30 prosenttia
  unionin talousarvion kokonaismäärästä
  vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen
  aikana ja Euroopan unionin elpymisvälineen
  menoista olisi käytettävä ilmastotavoitteiden valtavirtaistamiseen, ja niillä olisi edistettävä tavoitetta osoittaa
  7,5 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisista menoista luonnon monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin vuonna 2024 ja
  10 prosenttia vuotuisista menoista luonnon monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin vuosina 2026 ja 2027 ottaen samalla huomioon ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteiden päällekkäisyydet. Tätä varten olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (33) liitteessä II esitettyä menetelmää rahaston menojen merkitsemiseksi. Rahastosta olisi tuettava toimia, jotka
  ovat kaikilta osin komission
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (34)

  10 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistamien teknisten arviointikriteerien
  mukaisia. Suunnitelmiin olisi sisällytettävä ainoastaan tällaiset toimenpiteet ja investoinnit. Suorilla tulotukitoimenpiteillä olisi pääsääntöisesti katsottava olevan merkityksetön ennakoitavissa oleva vaikutus ympäristötavoitteisiin, joten niiden olisi katsottava olevan ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia. Komissio on
  esittänyt
  ehdotuksen neuvoston suositukseksi siitä, miten vihreän siirtymän sosiaalisia näkökohtia olisi käsiteltävä. |
| --- | --- |

(18)

Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen sitoumusten mukaisesti
  sekä
  sitoutuminen
  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja
  Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin, tämän asetuksen mukaisilla toimilla olisi edistettävä sen tavoitteen saavuttamista, että
  vähintään
  30 prosenttia
  unionin talousarvion kokonaismäärästä
  vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen
  aikana ja Euroopan unionin elpymisvälineen
  menoista olisi käytettävä ilmastotavoitteiden valtavirtaistamiseen, ja niillä olisi edistettävä tavoitetta osoittaa
  7,5 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisista menoista luonnon monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin vuonna 2024 ja
  10 prosenttia vuotuisista menoista luonnon monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin vuosina 2026 ja 2027 ottaen samalla huomioon ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteiden päällekkäisyydet. Tätä varten olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (33) liitteessä II esitettyä menetelmää rahaston menojen merkitsemiseksi. Rahastosta olisi tuettava toimia, jotka
  ovat kaikilta osin komission
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (34)

  10 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistamien teknisten arviointikriteerien
  mukaisia. Suunnitelmiin olisi sisällytettävä ainoastaan tällaiset toimenpiteet ja investoinnit. Suorilla tulotukitoimenpiteillä olisi pääsääntöisesti katsottava olevan merkityksetön ennakoitavissa oleva vaikutus ympäristötavoitteisiin, joten niiden olisi katsottava olevan ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia. Komissio on
  esittänyt
  ehdotuksen neuvoston suositukseksi siitä, miten vihreän siirtymän sosiaalisia näkökohtia olisi käsiteltävä.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Hiilen hinnoittelu
  vaikuttaa
  erityisesti
  naisiin,
  sillä heidän osuutensa
  yksinhuoltajaperheistä on 85 prosenttia. Yksinhuoltajaperheillä on erityisen suuri lasten köyhyysriski. Sukupuolten tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille, näiden tavoitteiden valtavirtaistaminen sekä vammaisten henkilöiden esteettömyyttä
  koskevat kysymykset
  olisi
  otettava huomioon
  ja
  niitä olisi
  edistettävä suunnitelmien valmistelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa sen varmistamiseksi, että ketään ei jätetä jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Hiilen hinnoittelu
  vaikuttaa
  erityisesti
  naisiin,
  sillä heidän osuutensa
  yksinhuoltajaperheistä on 85 prosenttia. Yksinhuoltajaperheillä on erityisen suuri lasten köyhyysriski. Sukupuolten tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille, näiden tavoitteiden valtavirtaistaminen sekä vammaisten henkilöiden esteettömyyttä
  koskevat kysymykset
  olisi
  otettava huomioon
  ja
  niitä olisi
  edistettävä suunnitelmien valmistelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa sen varmistamiseksi, että ketään ei jätetä jälkeen.

| (19) | Energia- ja liikenneköyhyys
  vaikuttaa
  suhteettomasti
  naisiin,
  erityisesti yksinhuoltajaäiteihin, joiden osuus
  yksinhuoltajaperheistä on 85 prosenttia
  , sekä yksin eläviin naisiin, vammaisiin naisiin ja yksin asuviin ikääntyneisiin naisiin. Lisäksi naisten liikkumismallit ovat erilaiset ja monimutkaisemmat
  . Yksinhuoltajaperheillä
  , joilla on huollettavia lapsia,
  on erityisen suuri lasten köyhyysriski. Sukupuolten tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille, näiden tavoitteiden valtavirtaistaminen sekä vammaisten henkilöiden esteettömyyttä
  koskevia oikeuksia
  olisi
  kunnioitettava
  ja edistettävä suunnitelmien valmistelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa sen varmistamiseksi, että ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

(19)

Energia- ja liikenneköyhyys
  vaikuttaa
  suhteettomasti
  naisiin,
  erityisesti yksinhuoltajaäiteihin, joiden osuus
  yksinhuoltajaperheistä on 85 prosenttia
  , sekä yksin eläviin naisiin, vammaisiin naisiin ja yksin asuviin ikääntyneisiin naisiin. Lisäksi naisten liikkumismallit ovat erilaiset ja monimutkaisemmat
  . Yksinhuoltajaperheillä
  , joilla on huollettavia lapsia,
  on erityisen suuri lasten köyhyysriski. Sukupuolten tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille, näiden tavoitteiden valtavirtaistaminen sekä vammaisten henkilöiden esteettömyyttä
  koskevia oikeuksia
  olisi
  kunnioitettava
  ja edistettävä suunnitelmien valmistelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa sen varmistamiseksi, että ketään ei jätetä jälkeen.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 a) | Uusiutuvan energian yhteisöt ja kansalaisten energiayhteisöt voivat auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan tämän asetuksen tavoitteet kansalaislähtöisellä alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla, sillä nämä yhteisöt voimaannuttavat ja osallistavat kuluttajia ja antavat tietyille kotitalousasiakkaiden ryhmille niin kaupungeissa kuin maaseudulla, saaristoalueilla, vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla tai vähemmän kehittyneillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla, mahdollisuuden osallistua energiatehokkuushankkeisiin, tukevat uusiutuvan energian käyttöä kotitalouksissa ja samalla edistävät energiaköyhyyden torjuntaa. Jäsenvaltioiden olisi siksi edistettävä uusiutuvan energian yhteisöjen ja kansalaisten energiayhteisöjen asemaa ja pidettävä niitä tukikelpoisina rahaston edunsaajina. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 a)

Uusiutuvan energian yhteisöt ja kansalaisten energiayhteisöt voivat auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan tämän asetuksen tavoitteet kansalaislähtöisellä alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla, sillä nämä yhteisöt voimaannuttavat ja osallistavat kuluttajia ja antavat tietyille kotitalousasiakkaiden ryhmille niin kaupungeissa kuin maaseudulla, saaristoalueilla, vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla tai vähemmän kehittyneillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla, mahdollisuuden osallistua energiatehokkuushankkeisiin, tukevat uusiutuvan energian käyttöä kotitalouksissa ja samalla edistävät energiaköyhyyden torjuntaa. Jäsenvaltioiden olisi siksi edistettävä uusiutuvan energian yhteisöjen ja kansalaisten energiayhteisöjen asemaa ja pidettävä niitä tukikelpoisina rahaston edunsaajina.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Jäsenvaltioiden olisi toimitettava suunnitelmansa sekä yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa päivitys Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (35) 14 artiklan mukaisesti. Suunnitelmiin olisi sisällyttävä rahoitettavat toimenpiteet, niiden arvioidut kustannukset ja kansallinen rahoitusosuus. Niihin olisi sisällytettävä myös keskeiset välitavoitteet ja tavoitteet toimenpiteiden tosiasiallisen toteuttamisen arvioimiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Jäsenvaltioiden olisi toimitettava suunnitelmansa sekä yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa päivitys Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (35) 14 artiklan mukaisesti. Suunnitelmiin olisi sisällyttävä rahoitettavat toimenpiteet, niiden arvioidut kustannukset ja kansallinen rahoitusosuus. Niihin olisi sisällytettävä myös keskeiset välitavoitteet ja tavoitteet toimenpiteiden tosiasiallisen toteuttamisen arvioimiseksi.

| (20) | Jäsenvaltioiden olisi toimitettava suunnitelmansa sekä yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa päivitys Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (35) 14 artiklan
  ja asetuksessa (EU) N:o 240/2014

   (35 a)

  vahvistettujen kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen
  mukaisesti. Suunnitelmiin olisi sisällyttävä rahoitettavat toimenpiteet, niiden arvioidut kustannukset ja kansallinen rahoitusosuus. Niihin olisi sisällytettävä myös keskeiset välitavoitteet ja taavoitteet toimenpiteiden tosiasiallisen toteuttamisen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(20)

Jäsenvaltioiden olisi toimitettava suunnitelmansa sekä yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa päivitys Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (35) 14 artiklan
  ja asetuksessa (EU) N:o 240/2014

   (35 a)

  vahvistettujen kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen
  mukaisesti. Suunnitelmiin olisi sisällyttävä rahoitettavat toimenpiteet, niiden arvioidut kustannukset ja kansallinen rahoitusosuus. Niihin olisi sisällytettävä myös keskeiset välitavoitteet ja taavoitteet toimenpiteiden tosiasiallisen toteuttamisen arvioimiseksi.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 a) | Suunnitelmiin sisältyvien toimenpiteiden toteuttaminen riippuu riittävästä työvoimasta, mukaan lukien käsityöläiset, korkean osaamistason vihreän teknologian asiantuntijat, soveltavat tutkijat ja innovoijat. Siksi jäsenvaltioiden olisi täydennettävä suunnitelmia käyttämällä muita asiaankuuluvia unionin toimia ja ohjelmia, jotta työntekijöille voidaan tarjota uudelleenkoulutusta ja osaamisen kehittämistä parempien mahdollisuuksien luomiseksi erikoistuneille käsityöläisille ja korkean osaamistason asiantuntijoille erityisesti töissä, jotka liittyvät rakennusten perusparantamiseen, eristämiseen ja lämpöpumppujen asentamiseen sekä vaihtoehtoisen polttoaineen infrastruktuurin käyttöönottoon, esimerkiksi sähköajoneuvojen latausasemien käyttöönottoon. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 a)

Suunnitelmiin sisältyvien toimenpiteiden toteuttaminen riippuu riittävästä työvoimasta, mukaan lukien käsityöläiset, korkean osaamistason vihreän teknologian asiantuntijat, soveltavat tutkijat ja innovoijat. Siksi jäsenvaltioiden olisi täydennettävä suunnitelmia käyttämällä muita asiaankuuluvia unionin toimia ja ohjelmia, jotta työntekijöille voidaan tarjota uudelleenkoulutusta ja osaamisen kehittämistä parempien mahdollisuuksien luomiseksi erikoistuneille käsityöläisille ja korkean osaamistason asiantuntijoille erityisesti töissä, jotka liittyvät rakennusten perusparantamiseen, eristämiseen ja lämpöpumppujen asentamiseen sekä vaihtoehtoisen polttoaineen infrastruktuurin käyttöönottoon, esimerkiksi sähköajoneuvojen latausasemien käyttöönottoon.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Rahaston ja suunnitelmien olisi oltava johdonmukaisia suhteessa niihin uudistuksiin ja sitoumuksiin, joita jäsenvaltiot ovat suunnitelleet ja jotka ne ovat tehneet asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisissa päivitetyissä yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan, Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivissä
  [yyyy/nnn] [Ehdotus energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU uudelleenlaadinnaksi] (36) mukaisesti, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria
  koskevassa toimintasuunnitelmassa

   (37), Euroopan
  parlamentin ja neuvoston asetuksessa
  (EU) 2021/
  1057 Euroopan sosiaalirahasto plussan
  (
  ESR+
  )
  perustamisesta

   (38)

  , Euroopan parlamentin
  ja
  neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1056 oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta

   (39) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU (40)

  mukaisissa
  jäsenvaltioiden pitkän aikavälin
  peruskorjausstrategioissa
  . Hallinnollisen tehokkuuden varmistamiseksi suunnitelmiin sisällytettävien tietojen olisi soveltuvin osin oltava yhdenmukaisia edellä lueteltujen säädösten ja suunnitelmien kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Rahaston ja suunnitelmien olisi oltava johdonmukaisia suhteessa niihin uudistuksiin ja sitoumuksiin, joita jäsenvaltiot ovat suunnitelleet ja jotka ne ovat tehneet asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisissa päivitetyissä yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan, Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivissä
  [yyyy/nnn] [Ehdotus energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU uudelleenlaadinnaksi] (36) mukaisesti, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria
  koskevassa toimintasuunnitelmassa

   (37), Euroopan
  parlamentin ja neuvoston asetuksessa
  (EU) 2021/
  1057 Euroopan sosiaalirahasto plussan
  (
  ESR+
  )
  perustamisesta

   (38)

  , Euroopan parlamentin
  ja
  neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1056 oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta

   (39) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU (40)

  mukaisissa
  jäsenvaltioiden pitkän aikavälin
  peruskorjausstrategioissa
  . Hallinnollisen tehokkuuden varmistamiseksi suunnitelmiin sisällytettävien tietojen olisi soveltuvin osin oltava yhdenmukaisia edellä lueteltujen säädösten ja suunnitelmien kanssa.

| (21) | Rahaston ja suunnitelmien olisi oltava johdonmukaisia suhteessa niihin uudistuksiin ja sitoumuksiin, joita jäsenvaltiot ovat suunnitelleet ja jotka ne ovat tehneet asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisissa päivitetyissä yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan, Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin
  [yyyy/nnn] [Ehdotus energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU uudelleenlaadinnaksi] (36) mukaisesti, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria
  koskevan toimintasuunnitelman

   (37), Euroopan
  sosiaalirahasto plussan (ESR+)

   (38)

  , modernisaatiorahaston, asetuksen
  (EU) 2021/
  1058 mukaisten koheesiopolitiikan toimintaohjelmien, asetuksen
  (
  EU
  )
  2021/241 mukaisten elpymis-
  ja
  palautumissuunnitelmien, oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien

   (39) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU (40)

  mukaisten
  jäsenvaltioiden pitkän aikavälin
  peruskorjausstrategioiden mukaisesti
  . Hallinnollisen tehokkuuden varmistamiseksi suunnitelmiin sisällytettävien tietojen olisi soveltuvin osin oltava yhdenmukaisia edellä lueteltujen säädösten ja suunnitelmien kanssa. |
| --- | --- |

(21)

Rahaston ja suunnitelmien olisi oltava johdonmukaisia suhteessa niihin uudistuksiin ja sitoumuksiin, joita jäsenvaltiot ovat suunnitelleet ja jotka ne ovat tehneet asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisissa päivitetyissä yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan, Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin
  [yyyy/nnn] [Ehdotus energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU uudelleenlaadinnaksi] (36) mukaisesti, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria
  koskevan toimintasuunnitelman

   (37), Euroopan
  sosiaalirahasto plussan (ESR+)

   (38)

  , modernisaatiorahaston, asetuksen
  (EU) 2021/
  1058 mukaisten koheesiopolitiikan toimintaohjelmien, asetuksen
  (
  EU
  )
  2021/241 mukaisten elpymis-
  ja
  palautumissuunnitelmien, oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien

   (39) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU (40)

  mukaisten
  jäsenvaltioiden pitkän aikavälin
  peruskorjausstrategioiden mukaisesti
  . Hallinnollisen tehokkuuden varmistamiseksi suunnitelmiin sisällytettävien tietojen olisi soveltuvin osin oltava yhdenmukaisia edellä lueteltujen säädösten ja suunnitelmien kanssa.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 a) | On ratkaisevan tärkeää varmistaa, että rahasto on johdonmukainen sekä kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien että koheesiopolitiikan ohjelmien kanssa, joissa on samanlaiset painopisteet, jotta voidaan estää toimien toisto tai päällekkäisyydet. Lisäksi jäsenvaltioissa tarvitaan tehokasta koordinointia ja strategista ohjelmasuunnittelua rahaston, vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ja muiden unionin rahastojen, erityisesti oikeudenmukaisen siirtymän rahaston ja Euroopan sosiaalirahasto plussan välillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 a)

On ratkaisevan tärkeää varmistaa, että rahasto on johdonmukainen sekä kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien että koheesiopolitiikan ohjelmien kanssa, joissa on samanlaiset painopisteet, jotta voidaan estää toimien toisto tai päällekkäisyydet. Lisäksi jäsenvaltioissa tarvitaan tehokasta koordinointia ja strategista ohjelmasuunnittelua rahaston, vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ja muiden unionin rahastojen, erityisesti oikeudenmukaisen siirtymän rahaston ja Euroopan sosiaalirahasto plussan välillä.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Unionin olisi tuettava jäsenvaltioita taloudellisin keinoin, jotta ne voivat panna suunnitelmansa täytäntöön sosiaalisen ilmastorahaston avulla. Sosiaalisen ilmastorahaston maksujen ehdoksi olisi asetettava suunnitelmiin sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen. Näin voitaisiin ottaa tehokkaasti huomioon kansalliset olosuhteet ja prioriteetit ja samalla yksinkertaistaa rahoitusta ja helpottaa sen integrointia muihin kansallisiin rahoitusohjelmiin ja samalla taata EU:n menojen vaikuttavuus ja eheys. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Unionin olisi tuettava jäsenvaltioita taloudellisin keinoin, jotta ne voivat panna suunnitelmansa täytäntöön sosiaalisen ilmastorahaston avulla. Sosiaalisen ilmastorahaston maksujen ehdoksi olisi asetettava suunnitelmiin sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen. Näin voitaisiin ottaa tehokkaasti huomioon kansalliset olosuhteet ja prioriteetit ja samalla yksinkertaistaa rahoitusta ja helpottaa sen integrointia muihin kansallisiin rahoitusohjelmiin ja samalla taata EU:n menojen vaikuttavuus ja eheys.

| (22) | Unionin olisi tuettava jäsenvaltioita
  riittävin
  taloudellisin keinoin,
  jotka ovat jäsenvaltioille oikeasuhteisia ottaen huomioon niiden maantieteelliset ja demografiset realiteetit, ja teknisellä tuella,
  jotta ne voivat panna suunnitelmansa täytäntöön sosiaalisen ilmastorahaston avulla.
  Erityistä yksilöllistä huomiota olisi kiinnitettävä maaseutualueiden, saaristoalueiden, syrjäseutualueiden, vuoristoalueiden, syrjäisten ja vaikeapääsyisten alueiden ainutlaatuisiin ja erityisiin haasteisiin, sillä ilmastosiirtymän sosioekonomiset vaikutukset kohdistuvat niihin muita voimakkaammin. Jotta voidaan varmistaa, että toimenpiteet ja investoinnit ovat näiden alueiden kannalta tehokkaita, soveltuvia alueita varten olisi vahvistettava erityiset vähimmäismäärärahat. Unionin varojen mahdollisimman tehokkaan käytön varmistamiseksi
  sosiaalisen ilmastorahaston maksujen ehdoksi olisi asetettava suunnitelmiin sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen
  , niiden olisi vastattava kyseisten välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen ilmoitettuja kustannuksia ja olisi varmistettava, että ne eivät pitkitä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja että vältetään hiililukkiutuma
  . Näin voitaisiin ottaa tehokkaasti huomioon kansalliset olosuhteet ja prioriteetit ja samalla yksinkertaistaa rahoitusta ja helpottaa sen integrointia muihin kansallisiin rahoitusohjelmiin ja samalla taata EU:n menojen vaikuttavuus ja eheys. |
| --- | --- |

(22)

Unionin olisi tuettava jäsenvaltioita
  riittävin
  taloudellisin keinoin,
  jotka ovat jäsenvaltioille oikeasuhteisia ottaen huomioon niiden maantieteelliset ja demografiset realiteetit, ja teknisellä tuella,
  jotta ne voivat panna suunnitelmansa täytäntöön sosiaalisen ilmastorahaston avulla.
  Erityistä yksilöllistä huomiota olisi kiinnitettävä maaseutualueiden, saaristoalueiden, syrjäseutualueiden, vuoristoalueiden, syrjäisten ja vaikeapääsyisten alueiden ainutlaatuisiin ja erityisiin haasteisiin, sillä ilmastosiirtymän sosioekonomiset vaikutukset kohdistuvat niihin muita voimakkaammin. Jotta voidaan varmistaa, että toimenpiteet ja investoinnit ovat näiden alueiden kannalta tehokkaita, soveltuvia alueita varten olisi vahvistettava erityiset vähimmäismäärärahat. Unionin varojen mahdollisimman tehokkaan käytön varmistamiseksi
  sosiaalisen ilmastorahaston maksujen ehdoksi olisi asetettava suunnitelmiin sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen
  , niiden olisi vastattava kyseisten välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen ilmoitettuja kustannuksia ja olisi varmistettava, että ne eivät pitkitä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja että vältetään hiililukkiutuma
  . Näin voitaisiin ottaa tehokkaasti huomioon kansalliset olosuhteet ja prioriteetit ja samalla yksinkertaistaa rahoitusta ja helpottaa sen integrointia muihin kansallisiin rahoitusohjelmiin ja samalla taata EU:n menojen vaikuttavuus ja eheys.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (22 a) | Talousarvion yhtenäisyyden periaate, jonka mukaan kaikki unionin tulo- ja menoerät on esitettävä talousarviossa, on SEUT 310 artiklan 1 kohdan mukainen vaatimus. Rahasto on sen vuoksi sisällytettävä täysimääräisesti unionin talousarvioon, jotta voidaan muun muassa noudattaa yhteisömenetelmää, ottaa huomioon parlamentin demokraattinen vastuuvelvollisuus ja valvonta, varmistaa rahoituksen ja monivuotisen ohjelmasuunnittelun ennustettavuus ja turvata unionin tasolla tehtävien talousarviopäätösten avoimuus. |

Komission teksti

Tarkistus

(22 a)

Talousarvion yhtenäisyyden periaate, jonka mukaan kaikki unionin tulo- ja menoerät on esitettävä talousarviossa, on SEUT 310 artiklan 1 kohdan mukainen vaatimus. Rahasto on sen vuoksi sisällytettävä täysimääräisesti unionin talousarvioon, jotta voidaan muun muassa noudattaa yhteisömenetelmää, ottaa huomioon parlamentin demokraattinen vastuuvelvollisuus ja valvonta, varmistaa rahoituksen ja monivuotisen ohjelmasuunnittelun ennustettavuus ja turvata unionin tasolla tehtävien talousarviopäätösten avoimuus.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Rahaston
  määrärahojen olisi periaatteessa oltava oikeassa suhteessa määriin
  ,
  jotka vastaavat
  25
  :tä
  prosenttia odotetuista tuloista, jotka
  aiheutuvat
  rakennusten ja tieliikenteen
  sisällyttämisestä
  direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan
  kaudella 2026–
  2032. Neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (41) mukaan jäsenvaltioiden olisi asetettava nämä tulot unionin talousarvion käyttöön omina varoina. Jäsenvaltioiden on rahoitettava 50 prosenttia
  suunnitelmansa kokonaiskustannuksista
  . Tätä tarkoitusta sekä investointeja ja toimenpiteitä varten, joilla nopeutetaan ja lievennetään vaadittua siirtymää niiden kansalaisten osalta, joihin vaikutukset kohdistuvat kielteisesti, jäsenvaltioiden olisi
  muun muassa
  käytettävä tähän tarkoitukseen direktiivin 2003/87/EY mukaisesta rakennusten ja tieliikenteen päästökaupasta odotetut tulonsa. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Rahaston
  määrärahojen olisi periaatteessa oltava oikeassa suhteessa määriin
  ,
  jotka vastaavat
  25
  :tä
  prosenttia odotetuista tuloista, jotka
  aiheutuvat
  rakennusten ja tieliikenteen
  sisällyttämisestä
  direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan
  kaudella 2026–
  2032. Neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (41) mukaan jäsenvaltioiden olisi asetettava nämä tulot unionin talousarvion käyttöön omina varoina. Jäsenvaltioiden on rahoitettava 50 prosenttia
  suunnitelmansa kokonaiskustannuksista
  . Tätä tarkoitusta sekä investointeja ja toimenpiteitä varten, joilla nopeutetaan ja lievennetään vaadittua siirtymää niiden kansalaisten osalta, joihin vaikutukset kohdistuvat kielteisesti, jäsenvaltioiden olisi
  muun muassa
  käytettävä tähän tarkoitukseen direktiivin 2003/87/EY mukaisesta rakennusten ja tieliikenteen päästökaupasta odotetut tulonsa.

| (23) | Rahaston
  määrärahat vahvistetaan tekemällä arvio arvioidusta määrästä
  ,
  joka saadaan kohdentamalla unionin talousarvioon
  25 prosenttia odotetuista tuloista, jotka
  liittyvät kaupallisen tieliikenteen ja kaupallisessa käytössä olevien rakennusten polttoaineisiin ja muiden [päästökauppadirektiivin] IV a luvun piiriin kuuluviin polttoaineisiin ensimmäisellä kaudella. Tätä määrää olisi täydennettävä direktiivin 2003/87/EY 30 d artiklan 3 kohdan mukaisesti huutokaupatuista 150 miljoonasta päästöoikeudesta saatavilla tuloilla. Olettaen, että hiilen hinta on 35 euroa tonnilta, kolmen vuoden aikana käyttöön saataisiin vielä 5,25 miljardia euroa. Yhdessä määrärahojen kanssa tämä määrä olisi 16,39 miljardia euroa kyseisellä kaudella. Sosiaalisen ilmastorahaston määrän vahvistamiseksi toiselle kaudelle 2028–2032 olisi annettava komission ehdotus, kun otetaan huomioon seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävät neuvottelut ja yksityisten
  rakennusten ja
  yksityisen
  tieliikenteen
  alojen mahdollinen sisällyttäminen
  direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan
  1 päivään tammikuuta 2029 mennessä direktiivin 2003/87/EY [XX] artiklan mukaisesti. Näin ollen rahaston varojen määrä voisi nousta 72 miljardiin koko ajanjaksolla [voimaantulopäivä]–
  2032. Neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (41) mukaan jäsenvaltioiden olisi asetettava nämä tulot unionin talousarvion käyttöön omina varoina. Jäsenvaltioiden on rahoitettava
  suunnitelmiensa kokonaiskustannuksista merkittävä osa, joka on vähintään 60 prosenttia tilapäisen suoran tulotuen osalta ja vähintään
  50 prosenttia
  kohdennettujen rakenteellisten toimenpiteiden ja investointien osalta. Tästä poiketen kohdennettujen rakenteellisten toimenpiteiden ja investointien kansallinen yhteisrahoitusosuus olisi voitava rajoittaa 40 prosenttiin niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat oikeutettuja lisätukeen modernisaatiorahastosta
  . Tätä tarkoitusta sekä investointeja ja toimenpiteitä varten, joilla nopeutetaan ja lievennetään vaadittua siirtymää niiden kansalaisten osalta, joihin vaikutukset kohdistuvat kielteisesti, jäsenvaltioiden olisi
  ensin
  käytettävä tähän tarkoitukseen direktiivin 2003/87/EY mukaisesta rakennusten ja tieliikenteen päästökaupasta odotetut tulonsa.
  Rahastoa ei saisi rahoittaa muiden unionin ohjelmien ja toimintapolitiikkojen kustannuksella. |
| --- | --- |

(23)

Rahaston
  määrärahat vahvistetaan tekemällä arvio arvioidusta määrästä
  ,
  joka saadaan kohdentamalla unionin talousarvioon
  25 prosenttia odotetuista tuloista, jotka
  liittyvät kaupallisen tieliikenteen ja kaupallisessa käytössä olevien rakennusten polttoaineisiin ja muiden [päästökauppadirektiivin] IV a luvun piiriin kuuluviin polttoaineisiin ensimmäisellä kaudella. Tätä määrää olisi täydennettävä direktiivin 2003/87/EY 30 d artiklan 3 kohdan mukaisesti huutokaupatuista 150 miljoonasta päästöoikeudesta saatavilla tuloilla. Olettaen, että hiilen hinta on 35 euroa tonnilta, kolmen vuoden aikana käyttöön saataisiin vielä 5,25 miljardia euroa. Yhdessä määrärahojen kanssa tämä määrä olisi 16,39 miljardia euroa kyseisellä kaudella. Sosiaalisen ilmastorahaston määrän vahvistamiseksi toiselle kaudelle 2028–2032 olisi annettava komission ehdotus, kun otetaan huomioon seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävät neuvottelut ja yksityisten
  rakennusten ja
  yksityisen
  tieliikenteen
  alojen mahdollinen sisällyttäminen
  direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan
  1 päivään tammikuuta 2029 mennessä direktiivin 2003/87/EY [XX] artiklan mukaisesti. Näin ollen rahaston varojen määrä voisi nousta 72 miljardiin koko ajanjaksolla [voimaantulopäivä]–
  2032. Neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (41) mukaan jäsenvaltioiden olisi asetettava nämä tulot unionin talousarvion käyttöön omina varoina. Jäsenvaltioiden on rahoitettava
  suunnitelmiensa kokonaiskustannuksista merkittävä osa, joka on vähintään 60 prosenttia tilapäisen suoran tulotuen osalta ja vähintään
  50 prosenttia
  kohdennettujen rakenteellisten toimenpiteiden ja investointien osalta. Tästä poiketen kohdennettujen rakenteellisten toimenpiteiden ja investointien kansallinen yhteisrahoitusosuus olisi voitava rajoittaa 40 prosenttiin niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat oikeutettuja lisätukeen modernisaatiorahastosta
  . Tätä tarkoitusta sekä investointeja ja toimenpiteitä varten, joilla nopeutetaan ja lievennetään vaadittua siirtymää niiden kansalaisten osalta, joihin vaikutukset kohdistuvat kielteisesti, jäsenvaltioiden olisi
  ensin
  käytettävä tähän tarkoitukseen direktiivin 2003/87/EY mukaisesta rakennusten ja tieliikenteen päästökaupasta odotetut tulonsa.
  Rahastoa ei saisi rahoittaa muiden unionin ohjelmien ja toimintapolitiikkojen kustannuksella.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 a) | Jos hiilen hinta nousee, rahastolle olisi osoitettava lisämäärärahoja sen varmistamiseksi, että sosiaalista ilmastorahastoa varten unionin talousarviossa käytettävissä olevia määrärahoja lisätään hiilen hinnan mukaisesti, jotta voidaan edelleen tukea haavoittuvia kotitalouksia ja liikenteen käyttäjiä siirryttäessä ilmastoneutraaliuteen. Tällaiset vuotuiset lisäykset olisi otettava huomioon monivuotisessa rahoituskehyksessä otsakkeen 3 enimmäismäärään ja maksumäärärahojen enimmäismäärään tehtävällä automaattisella hiilen hinnan vaihteluun perustuvalla mukautuksella, jonka mekanismista säädetään neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2093 SEUT 312 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 a)

Jos hiilen hinta nousee, rahastolle olisi osoitettava lisämäärärahoja sen varmistamiseksi, että sosiaalista ilmastorahastoa varten unionin talousarviossa käytettävissä olevia määrärahoja lisätään hiilen hinnan mukaisesti, jotta voidaan edelleen tukea haavoittuvia kotitalouksia ja liikenteen käyttäjiä siirryttäessä ilmastoneutraaliuteen. Tällaiset vuotuiset lisäykset olisi otettava huomioon monivuotisessa rahoituskehyksessä otsakkeen 3 enimmäismäärään ja maksumäärärahojen enimmäismäärään tehtävällä automaattisella hiilen hinnan vaihteluun perustuvalla mukautuksella, jonka mekanismista säädetään neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2093 SEUT 312 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Rahastosta olisi tuettava toimenpiteitä, joissa noudatetaan unionin rahoituksen täydentävyyden periaatetta. Rahastosta ei saisi korvata toistuvia kansallisia menoja
  , paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Rahastosta olisi tuettava toimenpiteitä, joissa noudatetaan unionin rahoituksen täydentävyyden periaatetta. Rahastosta ei saisi korvata toistuvia kansallisia menoja
  , paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa
  .

| (24) | Rahastosta olisi tuettava toimenpiteitä, joissa noudatetaan unionin rahoituksen täydentävyyden periaatetta. Rahastosta ei saisi korvata toistuvia kansallisia menoja. |
| --- | --- |

(24)

Rahastosta olisi tuettava toimenpiteitä, joissa noudatetaan unionin rahoituksen täydentävyyden periaatetta. Rahastosta ei saisi korvata toistuvia kansallisia menoja.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Jotta voidaan varmistaa varojen tehokas ja johdonmukainen kohdentaminen ja noudattaa moitteettoman varainhoidon periaatetta, tämän asetuksen mukaisten toimien olisi oltava yhdenmukaisia käynnissä olevien unionin ohjelmien kanssa ja täydennettävä niitä
  siten
  , että
  vältetään päällekkäisen
  rahoituksen
  myöntäminen rahastosta ja
  muista unionin ohjelmista samoihin menoihin. Komission ja jäsenvaltioiden olisi etenkin varmistettava prosessin kaikissa vaiheissa tehokas koordinointi, jotta turvataan rahoituslähteiden välinen johdonmukaisuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja synergiaedut. Tätä varten jäsenvaltioilta olisi edellytettävä asiaankuuluvien tietojen esittämistä jo myönnetystä tai suunnitellusta unionin rahoituksesta, kun ne toimittavat suunnitelmansa komissiolle. Rahastosta myönnettävän rahoitustuen olisi täydennettävä muista unionin ohjelmista ja välineistä myönnettävää tukea. Rahastosta rahoitettaviin toimenpiteisiin ja investointeihin olisi voitava saada rahoitusta muista unionin ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällainen tuki ei kata samoja kustannuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Jotta voidaan varmistaa varojen tehokas ja johdonmukainen kohdentaminen ja noudattaa moitteettoman varainhoidon periaatetta, tämän asetuksen mukaisten toimien olisi oltava yhdenmukaisia käynnissä olevien unionin ohjelmien kanssa ja täydennettävä niitä
  siten
  , että
  vältetään päällekkäisen
  rahoituksen
  myöntäminen rahastosta ja
  muista unionin ohjelmista samoihin menoihin. Komission ja jäsenvaltioiden olisi etenkin varmistettava prosessin kaikissa vaiheissa tehokas koordinointi, jotta turvataan rahoituslähteiden välinen johdonmukaisuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja synergiaedut. Tätä varten jäsenvaltioilta olisi edellytettävä asiaankuuluvien tietojen esittämistä jo myönnetystä tai suunnitellusta unionin rahoituksesta, kun ne toimittavat suunnitelmansa komissiolle. Rahastosta myönnettävän rahoitustuen olisi täydennettävä muista unionin ohjelmista ja välineistä myönnettävää tukea. Rahastosta rahoitettaviin toimenpiteisiin ja investointeihin olisi voitava saada rahoitusta muista unionin ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällainen tuki ei kata samoja kustannuksia.

| (25) | Jotta voidaan varmistaa varojen tehokas
  , avoin
  ja johdonmukainen kohdentaminen ja noudattaa moitteettoman varainhoidon periaatetta, tämän asetuksen mukaisten toimien olisi oltava yhdenmukaisia käynnissä olevien unionin
  , kansallisten ja tapauksen mukaan alueellisten
  ohjelmien
  , välineiden ja rahastojen
  kanssa ja täydennettävä niitä
  , ja samalla olisi vältettävä se
  , että
  rahasto korvaa
  rahoituksen
  myöntämisen
  muista unionin ohjelmista
  , investoinneista ja rahastoista
  samoihin menoihin. Komission ja jäsenvaltioiden olisi etenkin varmistettava prosessin kaikissa vaiheissa tehokas koordinointi, jotta turvataan rahoituslähteiden välinen johdonmukaisuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja synergiaedut
  ja edistetään näyttöön perustuvaa päätöksentekoa ja sosiaalista innovointia yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja julkisten ja yksityisten elinten kanssa
  . Tätä varten jäsenvaltioilta olisi edellytettävä asiaankuuluvien tietojen esittämistä jo myönnetystä tai suunnitellusta unionin rahoituksesta, kun ne toimittavat suunnitelmansa komissiolle. Rahastosta myönnettävän rahoitustuen olisi täydennettävä muista unionin ohjelmista ja välineistä myönnettävää tukea. Rahastosta rahoitettaviin toimenpiteisiin ja investointeihin olisi voitava saada rahoitusta muista unionin ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällainen tuki ei kata samoja kustannuksia. |
| --- | --- |

(25)

Jotta voidaan varmistaa varojen tehokas
  , avoin
  ja johdonmukainen kohdentaminen ja noudattaa moitteettoman varainhoidon periaatetta, tämän asetuksen mukaisten toimien olisi oltava yhdenmukaisia käynnissä olevien unionin
  , kansallisten ja tapauksen mukaan alueellisten
  ohjelmien
  , välineiden ja rahastojen
  kanssa ja täydennettävä niitä
  , ja samalla olisi vältettävä se
  , että
  rahasto korvaa
  rahoituksen
  myöntämisen
  muista unionin ohjelmista
  , investoinneista ja rahastoista
  samoihin menoihin. Komission ja jäsenvaltioiden olisi etenkin varmistettava prosessin kaikissa vaiheissa tehokas koordinointi, jotta turvataan rahoituslähteiden välinen johdonmukaisuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja synergiaedut
  ja edistetään näyttöön perustuvaa päätöksentekoa ja sosiaalista innovointia yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja julkisten ja yksityisten elinten kanssa
  . Tätä varten jäsenvaltioilta olisi edellytettävä asiaankuuluvien tietojen esittämistä jo myönnetystä tai suunnitellusta unionin rahoituksesta, kun ne toimittavat suunnitelmansa komissiolle. Rahastosta myönnettävän rahoitustuen olisi täydennettävä muista unionin ohjelmista ja välineistä myönnettävää tukea. Rahastosta rahoitettaviin toimenpiteisiin ja investointeihin olisi voitava saada rahoitusta muista unionin ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällainen tuki ei kata samoja kustannuksia.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (25 a) | Sen varmistamiseksi, että suunnitelmien mukainen tuki voidaan panna tehokkaasti täytäntöön ensimmäisinä vuosina alkaen ... päivästä ...kuuta ... [sosiaalisen ilmastorahaston voimaantulopäivä], komission olisi voitava maksaa ennakkorahoituksena enintään 13 prosenttia jäsenvaltioiden rahoitusosuudesta jäsenvaltion yhdessä ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelman kanssa toimittaman pyynnön perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(25 a)

Sen varmistamiseksi, että suunnitelmien mukainen tuki voidaan panna tehokkaasti täytäntöön ensimmäisinä vuosina alkaen ... päivästä ...kuuta ... [sosiaalisen ilmastorahaston voimaantulopäivä], komission olisi voitava maksaa ennakkorahoituksena enintään 13 prosenttia jäsenvaltioiden rahoitusosuudesta jäsenvaltion yhdessä ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelman kanssa toimittaman pyynnön perusteella.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Jotta voidaan varmistaa seurantaa ja arviointia koskevat avoimet säännöt, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat yhteisten indikaattorien vahvistamista edistymistä koskevaa raportointia sekä suunnitelmien täytäntöönpanon seurantaa ja arviointia varten. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan
  paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa
  vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Jotta voidaan varmistaa seurantaa ja arviointia koskevat avoimet säännöt, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat yhteisten indikaattorien vahvistamista edistymistä koskevaa raportointia sekä suunnitelmien täytäntöönpanon seurantaa ja arviointia varten. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan
  paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa
  vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (27) | Jotta voidaan
  helpottaa ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmien laadintaa ja
  varmistaa seurantaa ja arviointia koskevat avoimet säännöt, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  sellaisen mallin vahvistamista, jonka perusteella jäsenvaltioiden on laadittava ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmansa, sekä
  yhteisten indikaattorien vahvistamista edistymistä koskevaa raportointia sekä suunnitelmien täytäntöönpanon seurantaa ja arviointia varten. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan
  kumppanuutta koskevissa eurooppalaisissa käytännesäännöissä
  vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(27)

Jotta voidaan
  helpottaa ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmien laadintaa ja
  varmistaa seurantaa ja arviointia koskevat avoimet säännöt, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  sellaisen mallin vahvistamista, jonka perusteella jäsenvaltioiden on laadittava ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmansa, sekä
  yhteisten indikaattorien vahvistamista edistymistä koskevaa raportointia sekä suunnitelmien täytäntöönpanon seurantaa ja arviointia varten. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan
  kumppanuutta koskevissa eurooppalaisissa käytännesäännöissä
  vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Rahaston täytäntöönpanon olisi tapahduttava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, mihin kuuluu petosten, veropetosten, veronkierron, lahjonnan ja eturistiriitojen tehokas ehkäiseminen ja niistä syytteeseen asettaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Rahaston täytäntöönpanon olisi tapahduttava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, mihin kuuluu petosten, veropetosten, veronkierron, lahjonnan ja eturistiriitojen tehokas ehkäiseminen ja niistä syytteeseen asettaminen.

| (28) | Rahaston täytäntöönpanon olisi tapahduttava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, mihin kuuluu
  unionin talousarvion suojaaminen oikeusvaltioperiaatteen rikkomistapauksissa,
  petosten, veropetosten, veronkierron, lahjonnan ja eturistiriitojen tehokas ehkäiseminen ja niistä syytteeseen asettaminen. |
| --- | --- |

(28)

Rahaston täytäntöönpanon olisi tapahduttava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, mihin kuuluu
  unionin talousarvion suojaaminen oikeusvaltioperiaatteen rikkomistapauksissa,
  petosten, veropetosten, veronkierron, lahjonnan ja eturistiriitojen tehokas ehkäiseminen ja niistä syytteeseen asettaminen.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 a) | Rahaston sisällyttäminen unionin talousarvioon mahdollistaa rahaston täytäntöönpanoa koskevat vahvat takeet, sillä sitä suojataan unionin rahoituslainsäädännöllä ja sovellettavilla alakohtaisilla säännöillä ja varainhoitosäännöillä, jos hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä on vakavia sääntöjenvastaisuuksia tai puutteita, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092

   (1 a)

  mukaisesti vahvistetuilla toimenpiteillä unionin talousarvion suojaamiseksi, jos oikeusvaltioperiaatteita rikotaan jäsenvaltioissa. Tätä varten komission olisi huolehdittava vaikuttavasta ja tehokkaasta sisäisestä valvontajärjestelmästä ja aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen määrien takaisinperinnästä ja ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin, joihin voi kuuluu muun muassa maksujen keskeyttäminen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046

   (1 b)

  tarkoitettu oikeudellisen sitoumuksen purkaminen, kielto tehdä tällaisia oikeudellisia sitoumuksia tai maksujen suorittamisen keskeyttäminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 a)

Rahaston sisällyttäminen unionin talousarvioon mahdollistaa rahaston täytäntöönpanoa koskevat vahvat takeet, sillä sitä suojataan unionin rahoituslainsäädännöllä ja sovellettavilla alakohtaisilla säännöillä ja varainhoitosäännöillä, jos hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä on vakavia sääntöjenvastaisuuksia tai puutteita, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092

   (1 a)

  mukaisesti vahvistetuilla toimenpiteillä unionin talousarvion suojaamiseksi, jos oikeusvaltioperiaatteita rikotaan jäsenvaltioissa. Tätä varten komission olisi huolehdittava vaikuttavasta ja tehokkaasta sisäisestä valvontajärjestelmästä ja aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen määrien takaisinperinnästä ja ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin, joihin voi kuuluu muun muassa maksujen keskeyttäminen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046

   (1 b)

  tarkoitettu oikeudellisen sitoumuksen purkaminen, kielto tehdä tällaisia oikeudellisia sitoumuksia tai maksujen suorittamisen keskeyttäminen.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi ja rahaston tuloksellisuuteen perustuvan luonteen mukaisesti olisi vahvistettava erityiset säännöt talousarviositoumuksia, maksuja, rahoituksen keskeyttämistä ja takaisinperintää sekä rahoitustukea koskevien sopimusten irtisanomista varten. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin liittyvä varojen käyttö on sovellettavan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaista. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaista tukea myönnetään tarvittaessa EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesti. Niiden olisi erityisesti varmistettava, että petokset, lahjonta ja eturistiriidat ehkäistään, havaitaan ja korjataan ja että vältetään päällekkäistä rahoitusta rahastosta ja muista unionin ohjelmista. Rahoitus olisi voitava keskeyttää, tukimäärärahoja koskevat sopimukset olisi voitava irtisanoa ja rahoitusta olisi voitava vähentää ja periä takaisin, jos asianomainen jäsenvaltio ei ole pannut suunnitelmaa täytäntöön tyydyttävällä tavalla tai jos kyseessä ovat rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin liittyvät vakavat sääntöjenvastaisuudet eli petokset, lahjonta ja eturistiriidat taikka rahoitustukea koskevien sopimusten mukaisten velvoitteiden vakava rikkominen. Olisi otettava käyttöön tarkoituksenmukaiset kuulemismenettelyt sen varmistamiseksi, että rahoituksen keskeyttämistä ja maksettujen määrien takaisinperintää sekä rahoitustukea koskevien sopimusten irtisanomista koskevassa komission päätöksessä kunnioitetaan jäsenvaltioiden oikeutta esittää huomautuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi ja rahaston tuloksellisuuteen perustuvan luonteen mukaisesti olisi vahvistettava erityiset säännöt talousarviositoumuksia, maksuja, rahoituksen keskeyttämistä ja takaisinperintää sekä rahoitustukea koskevien sopimusten irtisanomista varten. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin liittyvä varojen käyttö on sovellettavan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaista. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaista tukea myönnetään tarvittaessa EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesti. Niiden olisi erityisesti varmistettava, että petokset, lahjonta ja eturistiriidat ehkäistään, havaitaan ja korjataan ja että vältetään päällekkäistä rahoitusta rahastosta ja muista unionin ohjelmista. Rahoitus olisi voitava keskeyttää, tukimäärärahoja koskevat sopimukset olisi voitava irtisanoa ja rahoitusta olisi voitava vähentää ja periä takaisin, jos asianomainen jäsenvaltio ei ole pannut suunnitelmaa täytäntöön tyydyttävällä tavalla tai jos kyseessä ovat rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin liittyvät vakavat sääntöjenvastaisuudet eli petokset, lahjonta ja eturistiriidat taikka rahoitustukea koskevien sopimusten mukaisten velvoitteiden vakava rikkominen. Olisi otettava käyttöön tarkoituksenmukaiset kuulemismenettelyt sen varmistamiseksi, että rahoituksen keskeyttämistä ja maksettujen määrien takaisinperintää sekä rahoitustukea koskevien sopimusten irtisanomista koskevassa komission päätöksessä kunnioitetaan jäsenvaltioiden oikeutta esittää huomautuksia.

| (29) | Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi ja rahaston tuloksellisuuteen perustuvan luonteen mukaisesti olisi vahvistettava erityiset säännöt talousarviositoumuksia, maksuja, rahoituksen keskeyttämistä ja takaisinperintää sekä rahoitustukea koskevien sopimusten irtisanomista varten. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin liittyvä varojen käyttö on sovellettavan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaista. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaista tukea myönnetään tarvittaessa EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesti. Niiden olisi erityisesti varmistettava, että petokset, lahjonta ja eturistiriidat ehkäistään, havaitaan ja korjataan ja että vältetään päällekkäistä rahoitusta rahastosta ja muista unionin ohjelmista. Rahoitus olisi voitava keskeyttää, tukimäärärahoja koskevat sopimukset olisi voitava irtisanoa ja rahoitusta olisi voitava vähentää ja periä takaisin, jos asianomainen jäsenvaltio ei ole pannut suunnitelmaa täytäntöön tyydyttävällä tavalla tai jos kyseessä ovat rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin liittyvät vakavat sääntöjenvastaisuudet eli petokset, lahjonta ja eturistiriidat taikka rahoitustukea koskevien sopimusten mukaisten velvoitteiden vakava rikkominen.
  Jos rahoitustukea koskeva sopimus sanotaan irti tai määrärahoja vähennetään ja peritään takaisin, nämä määrät olisi jaettava oikeassa suhteessa muille jäsenvaltioille.
  Olisi otettava käyttöön tarkoituksenmukaiset kuulemismenettelyt sen varmistamiseksi, että rahoituksen keskeyttämistä ja maksettujen määrien takaisinperintää sekä rahoitustukea koskevien sopimusten irtisanomista koskevassa komission päätöksessä kunnioitetaan jäsenvaltioiden oikeutta esittää huomautuksia. |
| --- | --- |

(29)

Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi ja rahaston tuloksellisuuteen perustuvan luonteen mukaisesti olisi vahvistettava erityiset säännöt talousarviositoumuksia, maksuja, rahoituksen keskeyttämistä ja takaisinperintää sekä rahoitustukea koskevien sopimusten irtisanomista varten. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin liittyvä varojen käyttö on sovellettavan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaista. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaista tukea myönnetään tarvittaessa EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesti. Niiden olisi erityisesti varmistettava, että petokset, lahjonta ja eturistiriidat ehkäistään, havaitaan ja korjataan ja että vältetään päällekkäistä rahoitusta rahastosta ja muista unionin ohjelmista. Rahoitus olisi voitava keskeyttää, tukimäärärahoja koskevat sopimukset olisi voitava irtisanoa ja rahoitusta olisi voitava vähentää ja periä takaisin, jos asianomainen jäsenvaltio ei ole pannut suunnitelmaa täytäntöön tyydyttävällä tavalla tai jos kyseessä ovat rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin liittyvät vakavat sääntöjenvastaisuudet eli petokset, lahjonta ja eturistiriidat taikka rahoitustukea koskevien sopimusten mukaisten velvoitteiden vakava rikkominen.
  Jos rahoitustukea koskeva sopimus sanotaan irti tai määrärahoja vähennetään ja peritään takaisin, nämä määrät olisi jaettava oikeassa suhteessa muille jäsenvaltioille.
  Olisi otettava käyttöön tarkoituksenmukaiset kuulemismenettelyt sen varmistamiseksi, että rahoituksen keskeyttämistä ja maksettujen määrien takaisinperintää sekä rahoitustukea koskevien sopimusten irtisanomista koskevassa komission päätöksessä kunnioitetaan jäsenvaltioiden oikeutta esittää huomautuksia.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (29 a) | Kaikilla sosiaalisen ilmastorahaston varoista hyötyvillä jäsenvaltioilla on velvollisuus kunnioittaa SEU 2 artiklassa vahvistettuja perusarvoja. Oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen on keskeinen ennakkoedellytys SEUT 317 artiklassa vahvistettujen moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattamiselle. Komission olisi varmistettava unionin talousarvion suojaamista koskevien horisontaalisten sääntöjen tehokas täytäntöönpano, jos jäsenvaltioissa ilmenee Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092

   (1 a)

  tarkoitettuja oikeusvaltioperiaatteen rikkomisia. Jos todetaan, että oikeusvaltioperiaatteen rikkomiset jäsenvaltiossa vaikuttavat tai uhkaavat vakavasti vaikuttaa sosiaalisen ilmastorahaston moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suoraan, komission olisi toteutettava tarpeelliset toimenpiteet, joihin voi kuulua muun muassa maksujen keskeyttäminen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046

   (1 b)

  tarkoitettu oikeudellisen sitoumuksen purkaminen, kielto tehdä tällaisia oikeudellisia sitoumuksia tai maksujen suorittamisen keskeyttäminen. Tällaisissa tapauksissa komission olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahaston aiotut edunsaajat eivät kärsi ja että niillä on tarvittaessa edelleen mahdollisuus saada unionin tukea, ja varmistettava, että maksut suoritetaan alue- ja paikallisviranomaisten, kansalaisjärjestöjen tai muiden sellaisten tahojen kautta, joilla on todistetusti valmiudet varmistaa rahaston moitteeton varainhoito. |

Komission teksti

Tarkistus

(29 a)

Kaikilla sosiaalisen ilmastorahaston varoista hyötyvillä jäsenvaltioilla on velvollisuus kunnioittaa SEU 2 artiklassa vahvistettuja perusarvoja. Oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen on keskeinen ennakkoedellytys SEUT 317 artiklassa vahvistettujen moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattamiselle. Komission olisi varmistettava unionin talousarvion suojaamista koskevien horisontaalisten sääntöjen tehokas täytäntöönpano, jos jäsenvaltioissa ilmenee Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092

   (1 a)

  tarkoitettuja oikeusvaltioperiaatteen rikkomisia. Jos todetaan, että oikeusvaltioperiaatteen rikkomiset jäsenvaltiossa vaikuttavat tai uhkaavat vakavasti vaikuttaa sosiaalisen ilmastorahaston moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suoraan, komission olisi toteutettava tarpeelliset toimenpiteet, joihin voi kuulua muun muassa maksujen keskeyttäminen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046

   (1 b)

  tarkoitettu oikeudellisen sitoumuksen purkaminen, kielto tehdä tällaisia oikeudellisia sitoumuksia tai maksujen suorittamisen keskeyttäminen. Tällaisissa tapauksissa komission olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahaston aiotut edunsaajat eivät kärsi ja että niillä on tarvittaessa edelleen mahdollisuus saada unionin tukea, ja varmistettava, että maksut suoritetaan alue- ja paikallisviranomaisten, kansalaisjärjestöjen tai muiden sellaisten tahojen kautta, joilla on todistetusti valmiudet varmistaa rahaston moitteeton varainhoito.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (30 a) | Perusoikeuksien kunnioittaminen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan noudattaminen olisi varmistettava rahaston piiriin kuuluvien tukikelpoisten hankkeiden valmistelun, arvioinnin, täytäntöönpanon ja valvonnan kaikissa vaiheissa. Rahaston olisi edistettävä eriarvoisuuden poistamista, sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuolinäkökulman huomioon ottamista sekä sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumista SEU 2 artiklan, -sopimuksen 10 artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(30 a)

Perusoikeuksien kunnioittaminen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan noudattaminen olisi varmistettava rahaston piiriin kuuluvien tukikelpoisten hankkeiden valmistelun, arvioinnin, täytäntöönpanon ja valvonnan kaikissa vaiheissa. Rahaston olisi edistettävä eriarvoisuuden poistamista, sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuolinäkökulman huomioon ottamista sekä sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumista SEU 2 artiklan, -sopimuksen 10 artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Rahastosta tuetuilla toimenpiteillä ja investoinneilla tuotetaan hyötyjä kotitalouksille, mikroyrityksille ja liikenteen käyttäjille, jotka ovat haavoittuvassa asemassa ja joihin
  rakennusten ja tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen sisällyttäminen direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan
  erityisesti
  vaikuttaa
  , erityisesti energiaköyhyydestä
  kärsiviä kotitalouksia
  ja
  kansalaisia
  ,
  joiden käytettävissä ei ole julkista liikennettä vaihtoehtona henkilöautoille (syrjäisillä
  alueilla ja
  maaseudulla)
  . | Rahastosta tuetuilla toimenpiteillä ja investoinneilla tuotetaan hyötyjä kotitalouksille, mikroyrityksille ja liikenteen käyttäjille, jotka ovat haavoittuvassa asemassa ja joihin
  ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä, myös hiilen hinnoittelun avulla, aiheutuvat vaikutukset
  erityisesti
  kohdistuvat
  , erityisesti energiaköyhyydestä
  kärsiville kotitalouksille
  ja
  liikenneköyhyydestä kärsiville kansalaisille kiinnittäen erityistä huomiota ihmisiin, jotka asuvat maaseutualueilla, saaristoalueilla, syrjäseutualueilla
  ,
  vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla tai vähemmän kehittyneillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla, syrjäisimmillä
  alueilla ja
  hiili-intensiivisillä alueilla, joilla on korkea työttömyys
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Rahastosta tuetuilla toimenpiteillä ja investoinneilla tuotetaan hyötyjä kotitalouksille, mikroyrityksille ja liikenteen käyttäjille, jotka ovat haavoittuvassa asemassa ja joihin
  rakennusten ja tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen sisällyttäminen direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan
  erityisesti
  vaikuttaa
  , erityisesti energiaköyhyydestä
  kärsiviä kotitalouksia
  ja
  kansalaisia
  ,
  joiden käytettävissä ei ole julkista liikennettä vaihtoehtona henkilöautoille (syrjäisillä
  alueilla ja
  maaseudulla)
  .

Rahastosta tuetuilla toimenpiteillä ja investoinneilla tuotetaan hyötyjä kotitalouksille, mikroyrityksille ja liikenteen käyttäjille, jotka ovat haavoittuvassa asemassa ja joihin
  ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä, myös hiilen hinnoittelun avulla, aiheutuvat vaikutukset
  erityisesti
  kohdistuvat
  , erityisesti energiaköyhyydestä
  kärsiville kotitalouksille
  ja
  liikenneköyhyydestä kärsiville kansalaisille kiinnittäen erityistä huomiota ihmisiin, jotka asuvat maaseutualueilla, saaristoalueilla, syrjäseutualueilla
  ,
  vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla tai vähemmän kehittyneillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla, syrjäisimmillä
  alueilla ja
  hiili-intensiivisillä alueilla, joilla on korkea työttömyys
  .

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Rahaston yleisenä tavoitteena on edistää siirtymistä ilmastoneutraaliuteen puuttumalla sosiaalisiin vaikutuksiin, joita aiheutuu rakennusten ja tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan. Rahaston erityistavoitteena on tukea haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä ja haavoittuvia liikenteen käyttäjiä väliaikaisella suoralla tulotuella sekä toimenpiteillä ja investoinneilla, joilla on tarkoitus lisätä rakennusten energiatehokkuutta ja auttaa siirtymään rakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä muihin kuin hiiliperäisiin energialähteisiin, mihin kuuluu myös uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointi, sekä parantamalla
  päästöttömän
  ja
  vähäpäästöisen
  liikkuvuuden ja liikenteen saatavuutta. | Rahaston yleisenä tavoitteena on edistää
  sosiaalisesti oikeudenmukaista
  siirtymistä ilmastoneutraaliuteen
  , jossa ketään ei jätetä jälkeen, erityisesti
  puuttumalla sosiaalisiin vaikutuksiin, joita aiheutuu rakennusten ja tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan. Rahaston erityistavoitteena on tukea haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä ja haavoittuvia liikenteen käyttäjiä
  , erityisesti niitä, jotka kärsivät energia- tai liikenneköyhyydestä,
  väliaikaisella suoralla tulotuella sekä toimenpiteillä ja investoinneilla, joilla on tarkoitus lisätä rakennusten energiatehokkuutta ja auttaa siirtymään rakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä muihin kuin hiiliperäisiin energialähteisiin, mihin kuuluu myös uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointi
  ja varastointi
  , sekä parantamalla
  tehokkaan
  ja
  kohtuuhintaisen
  liikkuvuuden ja liikenteen saatavuutta
  6 artiklan mukaisesti siten, että tavoitteena on päästä asteittain eroon riippuvuudesta fossiilisista polttoaineista pitkittämättä sitä ja välttää hiililukkiutuma
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Rahaston yleisenä tavoitteena on edistää siirtymistä ilmastoneutraaliuteen puuttumalla sosiaalisiin vaikutuksiin, joita aiheutuu rakennusten ja tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan. Rahaston erityistavoitteena on tukea haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä ja haavoittuvia liikenteen käyttäjiä väliaikaisella suoralla tulotuella sekä toimenpiteillä ja investoinneilla, joilla on tarkoitus lisätä rakennusten energiatehokkuutta ja auttaa siirtymään rakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä muihin kuin hiiliperäisiin energialähteisiin, mihin kuuluu myös uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointi, sekä parantamalla
  päästöttömän
  ja
  vähäpäästöisen
  liikkuvuuden ja liikenteen saatavuutta.

Rahaston yleisenä tavoitteena on edistää
  sosiaalisesti oikeudenmukaista
  siirtymistä ilmastoneutraaliuteen
  , jossa ketään ei jätetä jälkeen, erityisesti
  puuttumalla sosiaalisiin vaikutuksiin, joita aiheutuu rakennusten ja tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan. Rahaston erityistavoitteena on tukea haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä ja haavoittuvia liikenteen käyttäjiä
  , erityisesti niitä, jotka kärsivät energia- tai liikenneköyhyydestä,
  väliaikaisella suoralla tulotuella sekä toimenpiteillä ja investoinneilla, joilla on tarkoitus lisätä rakennusten energiatehokkuutta ja auttaa siirtymään rakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä muihin kuin hiiliperäisiin energialähteisiin, mihin kuuluu myös uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointi
  ja varastointi
  , sekä parantamalla
  tehokkaan
  ja
  kohtuuhintaisen
  liikkuvuuden ja liikenteen saatavuutta
  6 artiklan mukaisesti siten, että tavoitteena on päästä asteittain eroon riippuvuudesta fossiilisista polttoaineista pitkittämättä sitä ja välttää hiililukkiutuma
  .

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | ”rakennuksen perusparantamisella”
  kaikenlaista
  rakennusten energiaan liittyvää perusparantamista, mukaan lukien rakennuksen vaipan eli seinien, katon ja lattian eristys, ikkunoiden uusiminen, lämmitys-, jäähdytys- ja keittolaitteiden uusiminen sekä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian paikan päällä tapahtuvassa tuotannossa käytettävien laitteiden asentaminen; |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

”rakennuksen perusparantamisella”
  kaikenlaista
  rakennusten energiaan liittyvää perusparantamista, mukaan lukien rakennuksen vaipan eli seinien, katon ja lattian eristys, ikkunoiden uusiminen, lämmitys-, jäähdytys- ja keittolaitteiden uusiminen sekä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian paikan päällä tapahtuvassa tuotannossa käytettävien laitteiden asentaminen;

| (1) | ”rakennuksen perusparantamisella”
  mitä tahansa
  rakennusten energiaan liittyvää perusparantamista
  ja siihen liittyviä turvallisuustoimenpiteitä, myös edistämällä [rakennusten energiatehokkuudesta annetussa direktiivissä .../... (uudelleenlaadittu) [2021/0426(COD)]] vahvistettuja perusparannusvaatimuksia, joiden tarkoituksena on vähentää rakennuksen energiankulutusta
  , mukaan lukien rakennuksen vaipan, eli seinien, katon ja lattian eristys, ikkunoiden uusiminen,
  painovoimainen ilmanvaihto, lämpöpumppujen ja jäähdytysjärjestelmien asentaminen,
  lämmitys-, jäähdytys- ja keittolaitteiden
  uusiminen, sähköasennusten
  uusiminen sekä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian paikan päällä tapahtuvassa tuotannossa käytettävien laitteiden
  ja lämmön talteenottojärjestelmien
  asentaminen
  tai rakennuksen liittäminen lähellä oleviin järjestelmiin, joissa käytetään tai varastoidaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa
  ; |
| --- | --- |

(1)

”rakennuksen perusparantamisella”
  mitä tahansa
  rakennusten energiaan liittyvää perusparantamista
  ja siihen liittyviä turvallisuustoimenpiteitä, myös edistämällä [rakennusten energiatehokkuudesta annetussa direktiivissä .../... (uudelleenlaadittu) [2021/0426(COD)]] vahvistettuja perusparannusvaatimuksia, joiden tarkoituksena on vähentää rakennuksen energiankulutusta
  , mukaan lukien rakennuksen vaipan, eli seinien, katon ja lattian eristys, ikkunoiden uusiminen,
  painovoimainen ilmanvaihto, lämpöpumppujen ja jäähdytysjärjestelmien asentaminen,
  lämmitys-, jäähdytys- ja keittolaitteiden
  uusiminen, sähköasennusten
  uusiminen sekä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian paikan päällä tapahtuvassa tuotannossa käytettävien laitteiden
  ja lämmön talteenottojärjestelmien
  asentaminen
  tai rakennuksen liittäminen lähellä oleviin järjestelmiin, joissa käytetään tai varastoidaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa
  ;

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | ”energiaköyhyydellä”
  Euroopan parlamentin
  ja
  neuvoston direktiivin (EU) (50) [yyyy/nnnn] 2 artiklan [49] alakohdassa määriteltyä energiaköyhyyttä
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

”energiaköyhyydellä”
  Euroopan parlamentin
  ja
  neuvoston direktiivin (EU) (50) [yyyy/nnnn] 2 artiklan [49] alakohdassa määriteltyä energiaköyhyyttä
  ;

| (2) | ”energiaköyhyydellä”
  sellaisten alimpiin tulodesiileihin kuuluvien kotitalouksien, keskitulotason kotitaloudet mukaan luettuina, köyhyyttä, joilla energiakustannusten osuus käytettävissä olevista tuloista on huomattava, mihin ovat syynä muun muassa asumisen huono laatu, taloudellisten vaikeuksien vuoksi maksamattomat kaasu-, sähkö- ja vesilaskut tai sellaisten keskeisten ja kohtuuhintaisten energiapalvelujen rajallinen saatavuus, jotka tukevat kohtuullista elintasoa
  ja
  terveyttä, kuten riittävä lämmitys, jäähdytys, valaistus ja laitteisiin tarvittava energia
  ; |
| --- | --- |

(2)

”energiaköyhyydellä”
  sellaisten alimpiin tulodesiileihin kuuluvien kotitalouksien, keskitulotason kotitaloudet mukaan luettuina, köyhyyttä, joilla energiakustannusten osuus käytettävissä olevista tuloista on huomattava, mihin ovat syynä muun muassa asumisen huono laatu, taloudellisten vaikeuksien vuoksi maksamattomat kaasu-, sähkö- ja vesilaskut tai sellaisten keskeisten ja kohtuuhintaisten energiapalvelujen rajallinen saatavuus, jotka tukevat kohtuullista elintasoa
  ja
  terveyttä, kuten riittävä lämmitys, jäähdytys, valaistus ja laitteisiin tarvittava energia
  ;

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | ”liikenneköyhyydellä” sellaisten alimpiin tulodesiileihin kuuluvien kotitalouksien, keskitulotason kotitaloudet mukaan luettuina, köyhyyttä, joilla liikkuvuusmenojen osuus käytettävissä olevista tuloista on suuri tai mahdollisuudet käyttää olennaisten sosioekonomisten tarpeiden täyttämiseksi tarvittavia kohtuuhintaisia julkisia tai vaihtoehtoisia liikennemuotoja on rajallinen, keskittyen erityisesti kotitalouksiin maaseutualueilla, saaristoalueilla, syrjäseutualueilla, vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla tai vähemmän kehittyneillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla, ja syrjäisimmillä alueilla, ja se johtuu yhdestä tai useammasta seuraavasta tekijästä, jotka riippuvat kansallisista erityispiirteistä: alhaiset tulot, korkeat polttoainekustannukset, polttomoottoriautojen käytöstä poistaminen, kohtuuhintaisten tai käytettävissä olevien julkisten tai vaihtoehtoisten liikennemuotojen korkeat kustannukset tai puute; |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | ”haavoittuvilla kotitalouksilla” energiaköyhyydestä kärsiviä kotitalouksia tai kotitalouksia, mukaan lukien alemman keskitulotason kotitaloudet, joihin
  kohdistuu merkittävästi rakennusten sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan aiheutuvia hintavaikutuksia
  ja joilla ei ole varaa kunnostaa käytössään olevia rakennuksia; |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

”haavoittuvilla kotitalouksilla” energiaköyhyydestä kärsiviä kotitalouksia tai kotitalouksia, mukaan lukien alemman keskitulotason kotitaloudet, joihin
  kohdistuu merkittävästi rakennusten sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan aiheutuvia hintavaikutuksia
  ja joilla ei ole varaa kunnostaa käytössään olevia rakennuksia;

| (11) | ”haavoittuvilla kotitalouksilla” energiaköyhyydestä kärsiviä
  tai sen vaarassa olevia alimpien tulodesiilien
  kotitalouksia tai kotitalouksia, mukaan lukien alemman keskitulotason kotitaloudet, joihin
  ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä, myös hiilen hinnoittelun avulla, aiheutuvat kustannukset vaikuttavat merkittävästi
  ja joilla ei ole varaa kunnostaa käytössään olevia rakennuksia; |
| --- | --- |

(11)

”haavoittuvilla kotitalouksilla” energiaköyhyydestä kärsiviä
  tai sen vaarassa olevia alimpien tulodesiilien
  kotitalouksia tai kotitalouksia, mukaan lukien alemman keskitulotason kotitaloudet, joihin
  ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä, myös hiilen hinnoittelun avulla, aiheutuvat kustannukset vaikuttavat merkittävästi
  ja joilla ei ole varaa kunnostaa käytössään olevia rakennuksia;

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | ”haavoittuvilla mikroyrityksillä” mikroyrityksiä, joihin kohdistuu merkittävästi rakennusten sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan
  aiheutuvia hintavaikutuksia
  ja joilla ei ole varaa kunnostaa omistamaansa rakennusta; |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

”haavoittuvilla mikroyrityksillä” mikroyrityksiä, joihin kohdistuu merkittävästi rakennusten sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan
  aiheutuvia hintavaikutuksia
  ja joilla ei ole varaa kunnostaa omistamaansa rakennusta;

| (12) | ”haavoittuvilla mikroyrityksillä” mikroyrityksiä, joihin kohdistuu merkittävästi
  hintavaikutuksia
  rakennusten
  ja tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen
  sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan
  osana oikeudenmukaista siirtymää ilmastoneutraaliuteen, jossa ketään jätetä jälkeen,
  ja joilla ei ole varaa kunnostaa omistamaansa rakennusta
  tai päivittää liiketoiminnassaan käyttämiään ajoneuvoja
  ; |
| --- | --- |

(12)

”haavoittuvilla mikroyrityksillä” mikroyrityksiä, joihin kohdistuu merkittävästi
  hintavaikutuksia
  rakennusten
  ja tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen
  sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan
  osana oikeudenmukaista siirtymää ilmastoneutraaliuteen, jossa ketään jätetä jälkeen,
  ja joilla ei ole varaa kunnostaa omistamaansa rakennusta
  tai päivittää liiketoiminnassaan käyttämiään ajoneuvoja
  ;

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | ”haavoittuvilla liikenteen käyttäjillä” liikenteen käyttäjiä, myös alemman keskitulotason kotitalouksiin kuuluvia,
  joihin kohdistuu merkittävästi tieliikenteen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan aiheutuvia hintavaikutuksia ja
  joilla
  ei ole varaa ostaa päästöttömiä
  ja
  vähäpäästöisiä ajoneuvoja tai mahdollisuutta siirtyä vaihtoehtoisiin kestäviin liikennemuotoihin
  ,
  julkinen liikenne mukaan luettuna
  ,
  erityisesti maaseudulla ja syrjäisillä alueilla
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

”haavoittuvilla liikenteen käyttäjillä” liikenteen käyttäjiä, myös alemman keskitulotason kotitalouksiin kuuluvia,
  joihin kohdistuu merkittävästi tieliikenteen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan aiheutuvia hintavaikutuksia ja
  joilla
  ei ole varaa ostaa päästöttömiä
  ja
  vähäpäästöisiä ajoneuvoja tai mahdollisuutta siirtyä vaihtoehtoisiin kestäviin liikennemuotoihin
  ,
  julkinen liikenne mukaan luettuna
  ,
  erityisesti maaseudulla ja syrjäisillä alueilla
  .

| (13) | ”haavoittuvilla liikenteen käyttäjillä”
  alimpiin tulodesiileihin kuuluvia
  liikenteen käyttäjiä, myös alemman keskitulotason kotitalouksiin kuuluvia, joilla
  on liikenneköyhyyden riski
  ja
  joihin ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä
  ,
  myös hiilen hinnoittelun avulla
  ,
  aiheutuvat vaikutukset kohdistuvat merkittävästi
  . |
| --- | --- |

(13)

”haavoittuvilla liikenteen käyttäjillä”
  alimpiin tulodesiileihin kuuluvia
  liikenteen käyttäjiä, myös alemman keskitulotason kotitalouksiin kuuluvia, joilla
  on liikenneköyhyyden riski
  ja
  joihin ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä
  ,
  myös hiilen hinnoittelun avulla
  ,
  aiheutuvat vaikutukset kohdistuvat merkittävästi
  .

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelma, jäljempänä ”suunnitelma”, sekä asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman päivitys kyseisessä artiklassa säädetyn menettelyn ja aikataulun mukaisesti. Suunnitelman on sisällettävä johdonmukainen joukko toimenpiteitä ja investointeja, joilla puututaan hiilen hinnoittelun vaikutuksiin haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin, jotta voidaan varmistaa kohtuuhintainen lämmitys, jäähdytys ja liikkuminen siten, että samalla tuetaan ja nopeutetaan unionin ilmastotavoitteiden saavuttamiseen tarvittavia toimenpiteitä. | 1.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelma, jäljempänä ”suunnitelma”, sekä asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman päivitys kyseisessä artiklassa säädetyn menettelyn ja aikataulun mukaisesti
  ja paikallis- ja aluetason viranomaisten, talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen tarkoituksenmukaisten kuulemisten jälkeen
  . Suunnitelman on sisällettävä johdonmukainen joukko toimenpiteitä ja investointeja, joilla puututaan
  energia- ja liikenneköyhyyteen, erityisesti ilmastoneutraaliuteen siirtymisen vaikutuksiin, kuten
  hiilen hinnoittelun vaikutuksiin haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin, jotta voidaan varmistaa kohtuuhintainen
  ja kestävä
  lämmitys, jäähdytys ja liikkuminen siten, että samalla tuetaan ja nopeutetaan unionin ilmastotavoitteiden saavuttamiseen tarvittavia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelma, jäljempänä ”suunnitelma”, sekä asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman päivitys kyseisessä artiklassa säädetyn menettelyn ja aikataulun mukaisesti. Suunnitelman on sisällettävä johdonmukainen joukko toimenpiteitä ja investointeja, joilla puututaan hiilen hinnoittelun vaikutuksiin haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin, jotta voidaan varmistaa kohtuuhintainen lämmitys, jäähdytys ja liikkuminen siten, että samalla tuetaan ja nopeutetaan unionin ilmastotavoitteiden saavuttamiseen tarvittavia toimenpiteitä.

1.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelma, jäljempänä ”suunnitelma”, sekä asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman päivitys kyseisessä artiklassa säädetyn menettelyn ja aikataulun mukaisesti
  ja paikallis- ja aluetason viranomaisten, talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen tarkoituksenmukaisten kuulemisten jälkeen
  . Suunnitelman on sisällettävä johdonmukainen joukko toimenpiteitä ja investointeja, joilla puututaan
  energia- ja liikenneköyhyyteen, erityisesti ilmastoneutraaliuteen siirtymisen vaikutuksiin, kuten
  hiilen hinnoittelun vaikutuksiin haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin, jotta voidaan varmistaa kohtuuhintainen
  ja kestävä
  lämmitys, jäähdytys ja liikkuminen siten, että samalla tuetaan ja nopeutetaan unionin ilmastotavoitteiden saavuttamiseen tarvittavia toimenpiteitä.

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta

3 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Suunnitelmaan voi sisältyä kansallisia toimenpiteitä, joilla tarjotaan tilapäistä suoraa tulotukea haavoittuville kotitalouksille ja kotitalouksille, jotka ovat haavoittuvia liikenteen käyttäjiä, jotta voidaan vähentää
  rakennusten ja tieliikenteen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan
  johtuvan fossiilisten polttoaineiden hinnannousun vaikutusta. | 2.   Suunnitelmaan voi sisältyä kansallisia
  tai tapauksen mukaan alueellisia
  toimenpiteitä, joilla tarjotaan tilapäistä suoraa tulotukea haavoittuville kotitalouksille ja kotitalouksille, jotka ovat haavoittuvia liikenteen käyttäjiä, jotta voidaan vähentää
  ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä, myös hiilen hinnoittelun avulla,
  johtuvan fossiilisten polttoaineiden hinnannousun vaikutusta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Suunnitelmaan voi sisältyä kansallisia toimenpiteitä, joilla tarjotaan tilapäistä suoraa tulotukea haavoittuville kotitalouksille ja kotitalouksille, jotka ovat haavoittuvia liikenteen käyttäjiä, jotta voidaan vähentää
  rakennusten ja tieliikenteen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan
  johtuvan fossiilisten polttoaineiden hinnannousun vaikutusta.

2.   Suunnitelmaan voi sisältyä kansallisia
  tai tapauksen mukaan alueellisia
  toimenpiteitä, joilla tarjotaan tilapäistä suoraa tulotukea haavoittuville kotitalouksille ja kotitalouksille, jotka ovat haavoittuvia liikenteen käyttäjiä, jotta voidaan vähentää
  ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä, myös hiilen hinnoittelun avulla,
  johtuvan fossiilisten polttoaineiden hinnannousun vaikutusta.

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta – johdantokappale

3 artikla – 3 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Suunnitelmaan on sisällyttävä kansallisia hankkeita, joilla | 3.   Suunnitelmaan on sisällyttävä kansallisia
  , alueellisia tai paikallisia
  hankkeita, joilla |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Suunnitelmaan on sisällyttävä kansallisia hankkeita, joilla

3.   Suunnitelmaan on sisällyttävä kansallisia
  , alueellisia tai paikallisia
  hankkeita, joilla

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta – a alakohta

3 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | rahoitetaan toimenpiteitä ja investointeja, joilla lisätään rakennusten energiatehokkuutta, toteutetaan energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä, suoritetaan rakennusten perusparannuksia ja vähennetään rakennusten lämmityksen ja jäähdytyksen hiilipäästöjä, uusiutuvista
  energialähteistä
  tuotetun energian integrointi mukaan lukien; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

rahoitetaan toimenpiteitä ja investointeja, joilla lisätään rakennusten energiatehokkuutta, toteutetaan energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä, suoritetaan rakennusten perusparannuksia ja vähennetään rakennusten lämmityksen ja jäähdytyksen hiilipäästöjä, uusiutuvista
  energialähteistä
  tuotetun energian integrointi mukaan lukien;

energialähteistä

| (a) | rahoitetaan toimenpiteitä ja investointeja, joilla lisätään rakennusten energiatehokkuutta, toteutetaan energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä, suoritetaan rakennusten perusparannuksia ja
  niihin liittyviä turvatoimia tarvittaessa yhdessä paloturvallisuusstandardien ja seismisten turvallisuusstandardien vahvistamisen kanssa, ja
  vähennetään rakennusten lämmityksen ja jäähdytyksen hiilipäästöjä, uusiutuvista
  lähteistä
  tuotetun energian integrointi
  ja varastointi 6 artiklan mukaisesti
  mukaan lukien; |
| --- | --- |

(a)

rahoitetaan toimenpiteitä ja investointeja, joilla lisätään rakennusten energiatehokkuutta, toteutetaan energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä, suoritetaan rakennusten perusparannuksia ja
  niihin liittyviä turvatoimia tarvittaessa yhdessä paloturvallisuusstandardien ja seismisten turvallisuusstandardien vahvistamisen kanssa, ja
  vähennetään rakennusten lämmityksen ja jäähdytyksen hiilipäästöjä, uusiutuvista
  lähteistä
  tuotetun energian integrointi
  ja varastointi 6 artiklan mukaisesti
  mukaan lukien;

niihin liittyviä turvatoimia tarvittaessa yhdessä paloturvallisuusstandardien ja seismisten turvallisuusstandardien vahvistamisen kanssa, ja

lähteistä

ja varastointi 6 artiklan mukaisesti

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta – b alakohta

3 artikla – 3 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | rahoitetaan toimenpiteitä ja investointeja, joilla lisätään
  päästöttömän
  ja
  vähäpäästöisen
  liikkumisen ja liikenteen osuutta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

rahoitetaan toimenpiteitä ja investointeja, joilla lisätään
  päästöttömän
  ja
  vähäpäästöisen
  liikkumisen ja liikenteen osuutta.

päästöttömän

vähäpäästöisen

| (b) | rahoitetaan toimenpiteitä ja investointeja, joilla lisätään liikkumisen ja liikenteen osuutta
  mukaan lukien ohjaamalla toimenpiteitä
  ja
  investointeja liikennemuotosiirtymään yksityisestä julkiseen, jaettuun
  ja
  aktiiviseen liikkumiseen 6 artiklan mukaisesti
  . |
| --- | --- |

(b)

rahoitetaan toimenpiteitä ja investointeja, joilla lisätään liikkumisen ja liikenteen osuutta
  mukaan lukien ohjaamalla toimenpiteitä
  ja
  investointeja liikennemuotosiirtymään yksityisestä julkiseen, jaettuun
  ja
  aktiiviseen liikkumiseen 6 artiklan mukaisesti
  .

mukaan lukien ohjaamalla toimenpiteitä

investointeja liikennemuotosiirtymään yksityisestä julkiseen, jaettuun

aktiiviseen liikkumiseen 6 artiklan mukaisesti

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – -a alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – -a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-a) | yksityiskohtaiset määrälliset tiedot energia- ja liikenneköyhyydestä seuraavien osalta:









  i) | kansallisella tasolla sovellettavan energia- ja liikenneköyhyyden tarkka määritelmä 2 artiklassa esitettyjen määritelmien perusteella; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(-a)

(-a)

yksityiskohtaiset määrälliset tiedot energia- ja liikenneköyhyydestä seuraavien osalta:

i)

i)

kansallisella tasolla sovellettavan energia- ja liikenneköyhyyden tarkka määritelmä 2 artiklassa esitettyjen määritelmien perusteella;

kansallisella tasolla sovellettavan energia- ja liikenneköyhyyden tarkka määritelmä 2 artiklassa esitettyjen määritelmien perusteella;

| ii) | suunnitelman alussa yksilöityjen haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien lukumäärän kartoitus 2 artiklan määritelmien perusteella, jotta voidaan määrittää suunnitelman mahdolliset edunsaajat; |
| --- | --- |

ii)

ii)

suunnitelman alussa yksilöityjen haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien lukumäärän kartoitus 2 artiklan määritelmien perusteella, jotta voidaan määrittää suunnitelman mahdolliset edunsaajat;

suunnitelman alussa yksilöityjen haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien lukumäärän kartoitus 2 artiklan määritelmien perusteella, jotta voidaan määrittää suunnitelman mahdolliset edunsaajat;

| iii) | kansalliset välitavoitteet ja tavoitteet haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien määrän vähentämiseksi suunnitelman voimassaoloaikana; |
| --- | --- |

iii)

iii)

kansalliset välitavoitteet ja tavoitteet haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien määrän vähentämiseksi suunnitelman voimassaoloaikana;

kansalliset välitavoitteet ja tavoitteet haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien määrän vähentämiseksi suunnitelman voimassaoloaikana;

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – a alakohta

4 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | 3 artiklan mukaiset konkreettiset toimenpiteet ja investoinnit tämän kohdan c alakohdassa tarkoitettujen vaikutusten
  vähentämiseksi
  sekä selvitys siitä, miten ne aidosti edistäisivät 1 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista jäsenvaltion asiaa koskevien politiikkojen yleisissä puitteissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

3 artiklan mukaiset konkreettiset toimenpiteet ja investoinnit tämän kohdan c alakohdassa tarkoitettujen vaikutusten
  vähentämiseksi
  sekä selvitys siitä, miten ne aidosti edistäisivät 1 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista jäsenvaltion asiaa koskevien politiikkojen yleisissä puitteissa;

vähentämiseksi

| (a) | 3
  –6
  artiklan mukaiset konkreettiset toimenpiteet ja investoinnit tämän kohdan c alakohdassa tarkoitettujen vaikutusten
  käsittelemiseksi
  sekä selvitys siitä, miten ne aidosti edistäisivät 1 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista jäsenvaltion asiaa koskevien politiikkojen yleisissä puitteissa; |
| --- | --- |

(a)

3
  –6
  artiklan mukaiset konkreettiset toimenpiteet ja investoinnit tämän kohdan c alakohdassa tarkoitettujen vaikutusten
  käsittelemiseksi
  sekä selvitys siitä, miten ne aidosti edistäisivät 1 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista jäsenvaltion asiaa koskevien politiikkojen yleisissä puitteissa;

–6

käsittelemiseksi

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | c alakohdassa tarkoitettujen vaikutusten vähentämiseen tarvittavien liitännäistoimenpiteiden johdonmukaisuus ja keskinäinen vahvistaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

c alakohdassa tarkoitettujen vaikutusten vähentämiseen tarvittavien liitännäistoimenpiteiden johdonmukaisuus ja keskinäinen vahvistaminen;

c alakohdassa tarkoitettujen vaikutusten vähentämiseen tarvittavien liitännäistoimenpiteiden johdonmukaisuus ja keskinäinen vahvistaminen;

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – c alakohta

4 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | arvio
  hintojen nousun
  todennäköisistä vaikutuksista
  kotitalouksiin
  ja
  erityisesti energiaköyhyyden esiintyvyyteen
  , mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin
  , sekä erityisesti haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä
  ja
  haavoittuvia
  liikenteen
  käyttäjiä koskeva arvio ja määritys
  . Näitä vaikutuksia on analysoitava riittävällä alueellisella jaottelutasolla ottaen huomioon sellaiset tekijät kuin julkisen liikenteen ja peruspalvelujen saatavuus ja niiden alueiden yksilöiminen, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, erityisesti syrjäiset alueet ja
  maaseutualueet
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

arvio
  hintojen nousun
  todennäköisistä vaikutuksista
  kotitalouksiin
  ja
  erityisesti energiaköyhyyden esiintyvyyteen
  , mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin
  , sekä erityisesti haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä
  ja
  haavoittuvia
  liikenteen
  käyttäjiä koskeva arvio ja määritys
  . Näitä vaikutuksia on analysoitava riittävällä alueellisella jaottelutasolla ottaen huomioon sellaiset tekijät kuin julkisen liikenteen ja peruspalvelujen saatavuus ja niiden alueiden yksilöiminen, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, erityisesti syrjäiset alueet ja
  maaseutualueet
  ;

hintojen nousun

kotitalouksiin

erityisesti energiaköyhyyden esiintyvyyteen

, sekä erityisesti haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä

haavoittuvia

käyttäjiä koskeva arvio ja määritys

maaseutualueet

| (c) | arvio
  hinnannousun
  todennäköisistä vaikutuksista
  energia-
  ja
  liikenneköyhyyteen
  ,
  haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin
  mikroyrityksiin ja
  haavoittuviin
  liikenteen käyttäjiin. Näitä vaikutuksia on analysoitava riittävällä alueellisella jaottelutasolla ottaen huomioon
  kansalliset erityispiirteet ja
  sellaiset tekijät kuin julkisen liikenteen ja peruspalvelujen saatavuus ja niiden alueiden yksilöiminen, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, erityisesti
  maaseutualueet, saaristoalueet, syrjäseutualueet, vuoristoalueet,
  syrjäiset
  ja vaikeapääsyiset
  alueet
  tai vähemmän kehittyneet alueet, myös vähemmän kehittyneet kaupunkien kehysalueet, ja syrjäisimmät alueet, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota
  ja
  joille on osoitettava erityistä tukea ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä
  ; |
| --- | --- |

(c)

arvio
  hinnannousun
  todennäköisistä vaikutuksista
  energia-
  ja
  liikenneköyhyyteen
  ,
  haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin
  mikroyrityksiin ja
  haavoittuviin
  liikenteen käyttäjiin. Näitä vaikutuksia on analysoitava riittävällä alueellisella jaottelutasolla ottaen huomioon
  kansalliset erityispiirteet ja
  sellaiset tekijät kuin julkisen liikenteen ja peruspalvelujen saatavuus ja niiden alueiden yksilöiminen, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, erityisesti
  maaseutualueet, saaristoalueet, syrjäseutualueet, vuoristoalueet,
  syrjäiset
  ja vaikeapääsyiset
  alueet
  tai vähemmän kehittyneet alueet, myös vähemmän kehittyneet kaupunkien kehysalueet, ja syrjäisimmät alueet, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota
  ja
  joille on osoitettava erityistä tukea ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä
  ;

hinnannousun

energia-

liikenneköyhyyteen

haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin

haavoittuviin

kansalliset erityispiirteet ja

maaseutualueet, saaristoalueet, syrjäseutualueet, vuoristoalueet,

ja vaikeapääsyiset

tai vähemmän kehittyneet alueet, myös vähemmän kehittyneet kaupunkien kehysalueet, ja syrjäisimmät alueet, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota

joille on osoitettava erityistä tukea ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – d alakohta

4 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | jos suunnitelma sisältää 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä, perusteet tukikelpoisten lopullisten tuensaajien määrittämiseksi, kyseisten toimenpiteiden suunniteltu määräaika ja perustelut, jotka pohjautuvat määrälliseen arvioon ja laadulliseen selvitykseen siitä, miten suunnitelman toimenpiteiden odotetaan vähentävän energia- ja liikenneköyhyyttä ja kotitalouksien, mikroyritysten ja liikenteen käyttäjien haavoittuvuutta maantieliikenteen ja lämmityspolttoaineiden hintojen nousun suhteen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

jos suunnitelma sisältää 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä, perusteet tukikelpoisten lopullisten tuensaajien määrittämiseksi, kyseisten toimenpiteiden suunniteltu määräaika ja perustelut, jotka pohjautuvat määrälliseen arvioon ja laadulliseen selvitykseen siitä, miten suunnitelman toimenpiteiden odotetaan vähentävän energia- ja liikenneköyhyyttä ja kotitalouksien, mikroyritysten ja liikenteen käyttäjien haavoittuvuutta maantieliikenteen ja lämmityspolttoaineiden hintojen nousun suhteen;

| (d) | jos suunnitelma sisältää 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä, perusteet tukikelpoisten lopullisten tuensaajien määrittämiseksi, kyseisten toimenpiteiden suunniteltu määräaika ja perustelut, jotka pohjautuvat määrälliseen arvioon ja laadulliseen selvitykseen siitä, miten suunnitelman toimenpiteiden odotetaan vähentävän energia- ja liikenneköyhyyttä ja kotitalouksien, mikroyritysten ja liikenteen käyttäjien haavoittuvuutta maantieliikenteen ja lämmityspolttoaineiden hintojen nousun suhteen
  , sekä perustelut sille, kuinka nämä toimenpiteet täydentävät jäsenvaltioiden tätä koskevaa nykyistä toimintaa; |
| --- | --- |

(d)

jos suunnitelma sisältää 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä, perusteet tukikelpoisten lopullisten tuensaajien määrittämiseksi, kyseisten toimenpiteiden suunniteltu määräaika ja perustelut, jotka pohjautuvat määrälliseen arvioon ja laadulliseen selvitykseen siitä, miten suunnitelman toimenpiteiden odotetaan vähentävän energia- ja liikenneköyhyyttä ja kotitalouksien, mikroyritysten ja liikenteen käyttäjien haavoittuvuutta maantieliikenteen ja lämmityspolttoaineiden hintojen nousun suhteen
  , sekä perustelut sille, kuinka nämä toimenpiteet täydentävät jäsenvaltioiden tätä koskevaa nykyistä toimintaa;

, sekä perustelut sille, kuinka nämä toimenpiteet täydentävät jäsenvaltioiden tätä koskevaa nykyistä toimintaa;

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – e alakohta

4 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | toimenpiteiden ja investointien suunnitellut välitavoitteet, tavoitteet ja alustava toteutusaikataulu siten, että ne on saatettava päätökseen 31 päivään heinäkuuta 2032 mennessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

toimenpiteiden ja investointien suunnitellut välitavoitteet, tavoitteet ja alustava toteutusaikataulu siten, että ne on saatettava päätökseen 31 päivään heinäkuuta 2032 mennessä;

| (e) | toimenpiteiden ja investointien suunnitellut välitavoitteet, tavoitteet ja alustava toteutusaikataulu siten, että ne on saatettava
  kunkin yhdennetyn kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa koskevan kaksivuotisen, 23 artiklan mukaisen edistymisraportin osalta
  päätökseen 31 päivään heinäkuuta 2032 mennessä; |
| --- | --- |

(e)

toimenpiteiden ja investointien suunnitellut välitavoitteet, tavoitteet ja alustava toteutusaikataulu siten, että ne on saatettava
  kunkin yhdennetyn kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa koskevan kaksivuotisen, 23 artiklan mukaisen edistymisraportin osalta
  päätökseen 31 päivään heinäkuuta 2032 mennessä;

kunkin yhdennetyn kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa koskevan kaksivuotisen, 23 artiklan mukaisen edistymisraportin osalta

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – e a alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e a) | tapauksen mukaan 6 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisen ajoneuvoihin liittyvän tuen alustava aikataulu; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e a)

(e a)

tapauksen mukaan 6 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisen ajoneuvoihin liittyvän tuen alustava aikataulu;

tapauksen mukaan 6 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisen ajoneuvoihin liittyvän tuen alustava aikataulu;

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – e b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – e b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e b) | se, kuinka toimenpiteillä ja investoinneilla tapauksen mukaan edistetään kestäviä ja laadukkaita työpaikkoja; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e b)

(e b)

se, kuinka toimenpiteillä ja investoinneilla tapauksen mukaan edistetään kestäviä ja laadukkaita työpaikkoja;

se, kuinka toimenpiteillä ja investoinneilla tapauksen mukaan edistetään kestäviä ja laadukkaita työpaikkoja;

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – i alakohta

4 artikla – 1 kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (i) | järjestelyt suunnitelman tehokasta seurantaa ja toteutusta varten kyseisessä jäsenvaltiossa, erityisesti ehdotettujen välitavoitteiden ja tavoitteiden osalta, mukaan lukien toimenpiteiden ja investointien toteuttamista koskevat indikaattorit, jotka ovat tarvittaessa saatavilla Euroopan unionin tilastotoimistosta ja Euroopan energiaköyhyyden seurantakeskuksesta energiaköyhyydestä annetun komission suosituksen (EU) 2020/1563 (54) mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(i)

järjestelyt suunnitelman tehokasta seurantaa ja toteutusta varten kyseisessä jäsenvaltiossa, erityisesti ehdotettujen välitavoitteiden ja tavoitteiden osalta, mukaan lukien toimenpiteiden ja investointien toteuttamista koskevat indikaattorit, jotka ovat tarvittaessa saatavilla Euroopan unionin tilastotoimistosta ja Euroopan energiaköyhyyden seurantakeskuksesta energiaköyhyydestä annetun komission suosituksen (EU) 2020/1563 (54) mukaisesti;

54

| (i) | järjestelyt suunnitelman tehokasta seurantaa ja toteutusta varten kyseisessä jäsenvaltiossa
  toteutettuna tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja paikallis- ja aluetason viranomaisten
  ,
  talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten ja asiaan liittyvien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti
  erityisesti ehdotettujen välitavoitteiden ja tavoitteiden osalta, mukaan lukien toimenpiteiden ja investointien toteuttamista koskevat indikaattorit, jotka ovat tarvittaessa saatavilla Euroopan unionin tilastotoimistosta ja Euroopan energiaköyhyyden seurantakeskuksesta energiaköyhyydestä annetun komission suosituksen (EU) 2020/1563 (54) mukaisesti; |
| --- | --- |

(i)

järjestelyt suunnitelman tehokasta seurantaa ja toteutusta varten kyseisessä jäsenvaltiossa
  toteutettuna tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja paikallis- ja aluetason viranomaisten
  ,
  talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten ja asiaan liittyvien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti
  erityisesti ehdotettujen välitavoitteiden ja tavoitteiden osalta, mukaan lukien toimenpiteiden ja investointien toteuttamista koskevat indikaattorit, jotka ovat tarvittaessa saatavilla Euroopan unionin tilastotoimistosta ja Euroopan energiaköyhyyden seurantakeskuksesta energiaköyhyydestä annetun komission suosituksen (EU) 2020/1563 (54) mukaisesti;

toteutettuna tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja paikallis- ja aluetason viranomaisten

talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten ja asiaan liittyvien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti

54

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – j alakohta

4 artikla – 1 kohta – j alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (j) | suunnitelman valmistelua
  varten
  ja, jos saatavilla, tiivistelmä paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen, nuorisojärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien asetuksen (EU) 2018/1999 10 artiklan mukaisesti ja kansallisen oikeudellisen kehyksen mukaisesti toteutetusta kuulemismenettelystä ja siitä, miten sidosryhmien panos otetaan huomioon suunnitelmassa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(j)

suunnitelman valmistelua
  varten
  ja, jos saatavilla, tiivistelmä paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen, nuorisojärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien asetuksen (EU) 2018/1999 10 artiklan mukaisesti ja kansallisen oikeudellisen kehyksen mukaisesti toteutetusta kuulemismenettelystä ja siitä, miten sidosryhmien panos otetaan huomioon suunnitelmassa;

varten

| (j) | suunnitelman valmistelua ja, jos saatavilla,
  sen täytäntöönpanoa varten
  tiivistelmä paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen, nuorisojärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien asetuksen (EU) 2018/1999 10 artiklan
  ja asetuksen (EU) 2021/1060 8 artiklan
  mukaisesti ja kansallisen oikeudellisen kehyksen mukaisesti toteutetusta kuulemismenettelystä ja siitä, miten sidosryhmien panos otetaan huomioon suunnitelmassa
  , sekä niiden erityisestä roolista suunnitelman laadinnassa, täytäntöönpanossa ja seurannassa
  ; |
| --- | --- |

(j)

suunnitelman valmistelua ja, jos saatavilla,
  sen täytäntöönpanoa varten
  tiivistelmä paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen, nuorisojärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien asetuksen (EU) 2018/1999 10 artiklan
  ja asetuksen (EU) 2021/1060 8 artiklan
  mukaisesti ja kansallisen oikeudellisen kehyksen mukaisesti toteutetusta kuulemismenettelystä ja siitä, miten sidosryhmien panos otetaan huomioon suunnitelmassa
  , sekä niiden erityisestä roolista suunnitelman laadinnassa, täytäntöönpanossa ja seurannassa
  ;

sen täytäntöönpanoa varten

ja asetuksen (EU) 2021/1060 8 artiklan

, sekä niiden erityisestä roolista suunnitelman laadinnassa, täytäntöönpanossa ja seurannassa

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – k a alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – k a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (k a) | yhteisölähtöisiin paikallisiin ilmastosiirtymähankkeisiin varattu rahaston osuus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(k a)

(k a)

yhteisölähtöisiin paikallisiin ilmastosiirtymähankkeisiin varattu rahaston osuus.

yhteisölähtöisiin paikallisiin ilmastosiirtymähankkeisiin varattu rahaston osuus.

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 a kohta (uusi)

4 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa ... päivään ...kuuta ... [lisätään päivämäärä, joka on kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaan tulopäivästä] mennessä 25 artiklan mukaisesti delegoitu säädös, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla malli, jonka perusteella jäsenvaltioiden on laadittava sosiaalinen suunnitelmansa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa ... päivään ...kuuta ... [lisätään päivämäärä, joka on kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaan tulopäivästä] mennessä 25 artiklan mukaisesti delegoitu säädös, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla malli, jonka perusteella jäsenvaltioiden on laadittava sosiaalinen suunnitelmansa.

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – johdantokappale

5 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Tuen maksamisen ehtona on, että
  suunnitelmissa
  vahvistetut
  toimenpiteitä ja investointeja
  koskevat välitavoitteet
  ja
  tavoitteet saavutetaan
  . Näiden välitavoitteiden ja tavoitteiden on oltava yhteensopivia unionin ilmastotavoitteiden kanssa, ja niiden on katettava erityisesti seuraavat: | 2.   
  Tuki maksetaan
  suunnitelmissa
  vahvistettuja
  toimenpiteitä ja investointeja
  koskevien välitavoitteiden
  ja
  tavoitteiden saavuttamiseksi 6 artiklan mukaisesti ilmoitettujen kustannusten mukaisesti
  . Näiden välitavoitteiden ja tavoitteiden on oltava yhteensopivia unionin ilmastotavoitteiden kanssa
  ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisia
  , ja niiden on katettava erityisesti seuraavat: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Tuen maksamisen ehtona on, että
  suunnitelmissa
  vahvistetut
  toimenpiteitä ja investointeja
  koskevat välitavoitteet
  ja
  tavoitteet saavutetaan
  . Näiden välitavoitteiden ja tavoitteiden on oltava yhteensopivia unionin ilmastotavoitteiden kanssa, ja niiden on katettava erityisesti seuraavat:

2.   
  Tuki maksetaan
  suunnitelmissa
  vahvistettuja
  toimenpiteitä ja investointeja
  koskevien välitavoitteiden
  ja
  tavoitteiden saavuttamiseksi 6 artiklan mukaisesti ilmoitettujen kustannusten mukaisesti
  . Näiden välitavoitteiden ja tavoitteiden on oltava yhteensopivia unionin ilmastotavoitteiden kanssa
  ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisia
  , ja niiden on katettava erityisesti seuraavat:

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – b alakohta

5 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | rakennusten perusparannukset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

rakennusten perusparannukset;

| (b) | rakennusten perusparannukset
  , myös edistämällä [rakennusten energiatehokkuudesta annetussa direktiivissä .../... (uudelleenlaadittu) [2021/0426(COD)] vahvistettujen peruskorjausvaatimusten täyttämistä
  ; |
| --- | --- |

(b)

rakennusten perusparannukset
  , myös edistämällä [rakennusten energiatehokkuudesta annetussa direktiivissä .../... (uudelleenlaadittu) [2021/0426(COD)] vahvistettujen peruskorjausvaatimusten täyttämistä
  ;

, myös edistämällä [rakennusten energiatehokkuudesta annetussa direktiivissä .../... (uudelleenlaadittu) [2021/0426(COD)] vahvistettujen peruskorjausvaatimusten täyttämistä

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – c alakohta

5 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | päästötön ja vähäpäästöinen
  liikkuminen ja liikenne; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

päästötön ja vähäpäästöinen
  liikkuminen ja liikenne;

päästötön ja vähäpäästöinen

| (c) | 6 artiklan mukainen
  liikkuminen ja liikenne; |
| --- | --- |

(c)

6 artiklan mukainen
  liikkuminen ja liikenne;

6 artiklan mukainen

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – d alakohta

5 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen;

| (d) | kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen
  tavoitteena olla pidentämättä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja päästä siitä asteittain eroon sekä välttää hiililukkiutuma 6 artiklan mukaisten toimenpiteiden ja investointien yhteydessä
  ; |
| --- | --- |

(d)

kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen
  tavoitteena olla pidentämättä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja päästä siitä asteittain eroon sekä välttää hiililukkiutuma 6 artiklan mukaisten toimenpiteiden ja investointien yhteydessä
  ;

tavoitteena olla pidentämättä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja päästä siitä asteittain eroon sekä välttää hiililukkiutuma 6 artiklan mukaisten toimenpiteiden ja investointien yhteydessä

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – e alakohta

5 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | haavoittuvien kotitalouksien,
  erityisesti
  energiaköyhyydestä kärsivien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien määrän vähentäminen, myös
  maaseudulla
  ja
  syrjäisillä
  alueilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

haavoittuvien kotitalouksien,
  erityisesti
  energiaköyhyydestä kärsivien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien määrän vähentäminen, myös
  maaseudulla
  ja
  syrjäisillä
  alueilla.

erityisesti

maaseudulla

syrjäisillä

| (e) | haavoittuvien kotitalouksien,
  eli
  energiaköyhyydestä kärsivien
  tai sen vaarassa olevien
  kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien määrän vähentäminen, myös
  maaseutualueilla, saaristoalueilla, syrjäseutualueilla, vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla tai vähemmän kehittyneillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla
  , ja
  syrjäisimmillä
  alueilla
  , joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota ja joille on osoitettava erityistä tukea ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä; |
| --- | --- |

(e)

haavoittuvien kotitalouksien,
  eli
  energiaköyhyydestä kärsivien
  tai sen vaarassa olevien
  kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien määrän vähentäminen, myös
  maaseutualueilla, saaristoalueilla, syrjäseutualueilla, vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla tai vähemmän kehittyneillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla
  , ja
  syrjäisimmillä
  alueilla
  , joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota ja joille on osoitettava erityistä tukea ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä;

eli

tai sen vaarassa olevien

maaseutualueilla, saaristoalueilla, syrjäseutualueilla, vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla tai vähemmän kehittyneillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla

syrjäisimmillä

, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota ja joille on osoitettava erityistä tukea ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä;

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

5 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e a) | tapauksen mukaan kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen edistäminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e a)

(e a)

tapauksen mukaan kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen edistäminen.

tapauksen mukaan kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen edistäminen.

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 kohta

5 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Rahastosta tuetaan ainoastaan toimenpiteitä ja investointeja,
  joissa noudatetaan
  asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta. | 3.   Rahastosta tuetaan ainoastaan toimenpiteitä ja investointeja,
  jotka ovat
  asetuksen (EU) 2020/852
  puitteissa vahvistettujen teknisten perusteiden mukaisia ja joissa noudatetaan kyseisen asetuksen
  17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta. |
| | Rahaston edunsaajien on noudatettava sovellettavaa sosiaalisia oikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Rahastosta tuetaan ainoastaan toimenpiteitä ja investointeja,
  joissa noudatetaan
  asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta.

3.   Rahastosta tuetaan ainoastaan toimenpiteitä ja investointeja,
  jotka ovat
  asetuksen (EU) 2020/852
  puitteissa vahvistettujen teknisten perusteiden mukaisia ja joissa noudatetaan kyseisen asetuksen
  17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta.

Rahaston edunsaajien on noudatettava sovellettavaa sosiaalisia oikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä.

Rahaston edunsaajien on noudatettava sovellettavaa sosiaalisia oikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä.

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta

6 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltiot voivat sisällyttää sellaisten toimenpiteiden kustannukset, joilla tarjotaan tilapäistä suoraa tulotukea tieliikenteen ja lämmityspolttoaineiden hintojen noususta selviämiseen haavoittuville kotitalouksille ja
  sellaisille
  haavoittuville
  kotitalouksille
  , jotka
  ovat liikenteen käyttäjiä
  .
  Tällaista
  tukea on vähennettävä ajan mittaan,
  ja sen
  on
  rajoituttava rakennusten
  ja
  tieliikenteen päästökaupan välittömiin vaikutuksiin. Oikeus tällaiseen suoraan tulotukeen lakkaa 4
  artiklan
  1
  kohdan
  d alakohdassa vahvistetussa määräajassa
  . | 1.   Jäsenvaltiot voivat sisällyttää sellaisten toimenpiteiden kustannukset, joilla tarjotaan tilapäistä suoraa tulotukea
  , tilapäisinä toimenpiteinä toteutettavat sähkön verojen ja maksujen alennukset mukaan luettuina,
  tieliikenteen ja lämmityspolttoaineiden hintojen noususta selviämiseen haavoittuville kotitalouksille ja haavoittuville
  liikenteen käyttäjille
  , jotka
  kärsivät energia- tai liikenneköyhyydestä
  .
  Tällaisen tuen on oltava välivaiheen
  tukea
  kyseisille haavoittuville kotitalouksille, ja sitä
  on vähennettävä ajan mittaan
  edellyttäen
  ,
  että toteutetaan rakenteellisia toimenpiteitä tai investointeja, joilla
  on
  pitkäaikaisia vaikutuksia, jotta kyseiset edunsaajat saadaan tosiasiallisesti nostettua energia-
  ja
  liikenneköyhyydestä. Tällainen tuki on rajoitettava enintään 40 prosenttiin kunkin suunnitelman arvioiduista kokonaiskustannuksista vuosina 2024–2027, ja se on vahvistettava vuosiksi 2028–2032 noudattaen komission 24
  artiklan
  3
  kohdan
  mukaisesti tekemää arviota, jotta tällainen tuki voidaan poistaa asteittain vuoden 2032 loppuun mennessä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltiot voivat sisällyttää sellaisten toimenpiteiden kustannukset, joilla tarjotaan tilapäistä suoraa tulotukea tieliikenteen ja lämmityspolttoaineiden hintojen noususta selviämiseen haavoittuville kotitalouksille ja
  sellaisille
  haavoittuville
  kotitalouksille
  , jotka
  ovat liikenteen käyttäjiä
  .
  Tällaista
  tukea on vähennettävä ajan mittaan,
  ja sen
  on
  rajoituttava rakennusten
  ja
  tieliikenteen päästökaupan välittömiin vaikutuksiin. Oikeus tällaiseen suoraan tulotukeen lakkaa 4
  artiklan
  1
  kohdan
  d alakohdassa vahvistetussa määräajassa
  .

1.   Jäsenvaltiot voivat sisällyttää sellaisten toimenpiteiden kustannukset, joilla tarjotaan tilapäistä suoraa tulotukea
  , tilapäisinä toimenpiteinä toteutettavat sähkön verojen ja maksujen alennukset mukaan luettuina,
  tieliikenteen ja lämmityspolttoaineiden hintojen noususta selviämiseen haavoittuville kotitalouksille ja haavoittuville
  liikenteen käyttäjille
  , jotka
  kärsivät energia- tai liikenneköyhyydestä
  .
  Tällaisen tuen on oltava välivaiheen
  tukea
  kyseisille haavoittuville kotitalouksille, ja sitä
  on vähennettävä ajan mittaan
  edellyttäen
  ,
  että toteutetaan rakenteellisia toimenpiteitä tai investointeja, joilla
  on
  pitkäaikaisia vaikutuksia, jotta kyseiset edunsaajat saadaan tosiasiallisesti nostettua energia-
  ja
  liikenneköyhyydestä. Tällainen tuki on rajoitettava enintään 40 prosenttiin kunkin suunnitelman arvioiduista kokonaiskustannuksista vuosina 2024–2027, ja se on vahvistettava vuosiksi 2028–2032 noudattaen komission 24
  artiklan
  3
  kohdan
  mukaisesti tekemää arviota, jotta tällainen tuki voidaan poistaa asteittain vuoden 2032 loppuun mennessä
  .

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta – johdantokappale

6 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltiot voivat sisällyttää seuraavien toimenpiteiden ja investointien kustannukset suunnitelmien arvioituihin kokonaiskustannuksiin edellyttäen, että tällaiset toimenpiteet tai investoinnit hyödyttävät ensisijaisesti haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä tai haavoittuvia liikenteen käyttäjiä ja niillä on määrä | 2.   Jäsenvaltiot voivat sisällyttää seuraavien toimenpiteiden ja investointien
  , joilla on pysyviä vaikutuksia,
  kustannukset suunnitelmien arvioituihin kokonaiskustannuksiin edellyttäen, että tällaiset toimenpiteet tai investoinnit hyödyttävät ensisijaisesti haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä tai haavoittuvia liikenteen käyttäjiä ja niillä on määrä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jäsenvaltiot voivat sisällyttää seuraavien toimenpiteiden ja investointien kustannukset suunnitelmien arvioituihin kokonaiskustannuksiin edellyttäen, että tällaiset toimenpiteet tai investoinnit hyödyttävät ensisijaisesti haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä tai haavoittuvia liikenteen käyttäjiä ja niillä on määrä

2.   Jäsenvaltiot voivat sisällyttää seuraavien toimenpiteiden ja investointien
  , joilla on pysyviä vaikutuksia,
  kustannukset suunnitelmien arvioituihin kokonaiskustannuksiin edellyttäen, että tällaiset toimenpiteet tai investoinnit hyödyttävät ensisijaisesti haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä tai haavoittuvia liikenteen käyttäjiä ja niillä on määrä

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta – a alakohta

6 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | tukea rakennusten perusparantamista erityisesti
  niiden osalta
  , joiden käytössä on energiatehokkuudeltaan kaikkein heikoimpia rakennuksia, muun muassa tarjoamalla taloudellista tukea tai verokannustimia, kuten mahdollisuutta vähentää perusparannuskustannuksia vuokrasta, riippumatta siitä, kuka asianomaiset rakennukset omistaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

tukea rakennusten perusparantamista erityisesti
  niiden osalta
  , joiden käytössä on energiatehokkuudeltaan kaikkein heikoimpia rakennuksia, muun muassa tarjoamalla taloudellista tukea tai verokannustimia, kuten mahdollisuutta vähentää perusparannuskustannuksia vuokrasta, riippumatta siitä, kuka asianomaiset rakennukset omistaa;

niiden osalta

| (a) | tukea rakennusten
  laadukasta ja kustannus- ja energiatehokasta
  perusparantamista
  , jotta voidaan
  erityisesti
  edistää [rakennusten energiatehokkuudesta annetussa direktiivissä .../... (uudelleenlaadittu) [2021/0426(COD)]] vahvistettujen peruskorjausvaatimusten saavuttamista ja auttaa niitä
  , joiden käytössä on energiatehokkuudeltaan kaikkein heikoimpia rakennuksia,
  kiinnittäen erityistä huomiota vuokralaisiin ja sosiaaliseen asuntotuotantoon,
  muun muassa tarjoamalla taloudellista tukea tai verokannustimia, kuten mahdollisuutta vähentää perusparannuskustannuksia vuokrasta,
  tai erityistukea sosiaalisen asuntotuotannon asuntojen perusparantamiseen, jotta voidaan helpottaa kohtuuhintaisten energiatehokkaiden asuntojen saatavuutta,
  riippumatta siitä, kuka asianomaiset rakennukset omistaa; |
| --- | --- |

(a)

tukea rakennusten
  laadukasta ja kustannus- ja energiatehokasta
  perusparantamista
  , jotta voidaan
  erityisesti
  edistää [rakennusten energiatehokkuudesta annetussa direktiivissä .../... (uudelleenlaadittu) [2021/0426(COD)]] vahvistettujen peruskorjausvaatimusten saavuttamista ja auttaa niitä
  , joiden käytössä on energiatehokkuudeltaan kaikkein heikoimpia rakennuksia,
  kiinnittäen erityistä huomiota vuokralaisiin ja sosiaaliseen asuntotuotantoon,
  muun muassa tarjoamalla taloudellista tukea tai verokannustimia, kuten mahdollisuutta vähentää perusparannuskustannuksia vuokrasta,
  tai erityistukea sosiaalisen asuntotuotannon asuntojen perusparantamiseen, jotta voidaan helpottaa kohtuuhintaisten energiatehokkaiden asuntojen saatavuutta,
  riippumatta siitä, kuka asianomaiset rakennukset omistaa;

laadukasta ja kustannus- ja energiatehokasta

, jotta voidaan

edistää [rakennusten energiatehokkuudesta annetussa direktiivissä .../... (uudelleenlaadittu) [2021/0426(COD)]] vahvistettujen peruskorjausvaatimusten saavuttamista ja auttaa niitä

kiinnittäen erityistä huomiota vuokralaisiin ja sosiaaliseen asuntotuotantoon,

tai erityistukea sosiaalisen asuntotuotannon asuntojen perusparantamiseen, jotta voidaan helpottaa kohtuuhintaisten energiatehokkaiden asuntojen saatavuutta,

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

6 artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a a) | varmistaa kohtuuhintaisten energiatehokkaiden asuntojen saatavuus muun muassa huolehtimalla riittävästä energiatehokkaasta ja kohtuuhintaisesta asuntokannasta, sosiaalinen asuntotuotanto mukaan luettuna; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a a)

(a a)

varmistaa kohtuuhintaisten energiatehokkaiden asuntojen saatavuus muun muassa huolehtimalla riittävästä energiatehokkaasta ja kohtuuhintaisesta asuntokannasta, sosiaalinen asuntotuotanto mukaan luettuna;

varmistaa kohtuuhintaisten energiatehokkaiden asuntojen saatavuus muun muassa huolehtimalla riittävästä energiatehokkaasta ja kohtuuhintaisesta asuntokannasta, sosiaalinen asuntotuotanto mukaan luettuna;

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta – b alakohta

6 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | edistää rakennusten lämmityksen ja jäähdytyksen sekä ruoanlaiton irrottamista hiilestä, myös sähköistämisen avulla, ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointia,
  jolla
  edistetään energiansäästöjen saavuttamista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

edistää rakennusten lämmityksen ja jäähdytyksen sekä ruoanlaiton irrottamista hiilestä, myös sähköistämisen avulla, ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointia,
  jolla
  edistetään energiansäästöjen saavuttamista;

jolla

| b) | edistää rakennusten lämmityksen ja jäähdytyksen sekä ruoanlaiton
  kustannustehokasta
  irrottamista hiilestä, myös sähköistämisen avulla
  varmistamalla kohtuuhintaisten ja energiatehokkaiden järjestelmien saatavuus
  , ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointia
  ja varastointia
  ,
  mukaan lukien kansalaisten energiayhteisöjen ja energian vertaisjakamisen kautta, mahdollisen jäännöskysynnän kattamiseksi, älykkäiden sisäisten sähkölaitteistojen käyttövoimaksi tai älykkäisiin verkkoihin liittämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, ja kaikkia muita toimenpiteitä, joilla
  edistetään
  yksiselitteisesti
  energiansäästöjen saavuttamista
  sekä liittämistä kaukolämpöverkkoihin ja joita ovat muun muassa arvosetelit, tuet tai nollakorkoiset lainat, joiden avulla voidaan investoida tuotteisiin ja palveluihin rakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi tai uusiutuvien energialähteiden integroimiseksi rakennuksiin
  ; |
| --- | --- |

b)

edistää rakennusten lämmityksen ja jäähdytyksen sekä ruoanlaiton
  kustannustehokasta
  irrottamista hiilestä, myös sähköistämisen avulla
  varmistamalla kohtuuhintaisten ja energiatehokkaiden järjestelmien saatavuus
  , ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integrointia
  ja varastointia
  ,
  mukaan lukien kansalaisten energiayhteisöjen ja energian vertaisjakamisen kautta, mahdollisen jäännöskysynnän kattamiseksi, älykkäiden sisäisten sähkölaitteistojen käyttövoimaksi tai älykkäisiin verkkoihin liittämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, ja kaikkia muita toimenpiteitä, joilla
  edistetään
  yksiselitteisesti
  energiansäästöjen saavuttamista
  sekä liittämistä kaukolämpöverkkoihin ja joita ovat muun muassa arvosetelit, tuet tai nollakorkoiset lainat, joiden avulla voidaan investoida tuotteisiin ja palveluihin rakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi tai uusiutuvien energialähteiden integroimiseksi rakennuksiin
  ;

kustannustehokasta

varmistamalla kohtuuhintaisten ja energiatehokkaiden järjestelmien saatavuus

ja varastointia

mukaan lukien kansalaisten energiayhteisöjen ja energian vertaisjakamisen kautta, mahdollisen jäännöskysynnän kattamiseksi, älykkäiden sisäisten sähkölaitteistojen käyttövoimaksi tai älykkäisiin verkkoihin liittämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, ja kaikkia muita toimenpiteitä, joilla

yksiselitteisesti

sekä liittämistä kaukolämpöverkkoihin ja joita ovat muun muassa arvosetelit, tuet tai nollakorkoiset lainat, joiden avulla voidaan investoida tuotteisiin ja palveluihin rakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi tai uusiutuvien energialähteiden integroimiseksi rakennuksiin

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

6 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | tarjota kohdennettua, helposti saatavilla olevaa ja kohtuuhintaista tietoa, koulutusta, tietämystä ja neuvontaa kustannustehokkaista toimenpiteistä ja investoinneista sekä saatavilla olevasta tuesta rakennusten perusparannuksiin ja energiatehokkuuteen, sekä kestävistä ja kohtuuhintaisista liikkumis- ja liikennevaihtoehdoista, myös rakennusten energiakatselmusten, kohdennettujen energiakuulemisten tai räätälöityjen liikenteenhallintapalvelujen avulla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

tarjota kohdennettua, helposti saatavilla olevaa ja kohtuuhintaista tietoa, koulutusta, tietämystä ja neuvontaa kustannustehokkaista toimenpiteistä ja investoinneista sekä saatavilla olevasta tuesta rakennusten perusparannuksiin ja energiatehokkuuteen, sekä kestävistä ja kohtuuhintaisista liikkumis- ja liikennevaihtoehdoista, myös rakennusten energiakatselmusten, kohdennettujen energiakuulemisten tai räätälöityjen liikenteenhallintapalvelujen avulla;

tarjota kohdennettua, helposti saatavilla olevaa ja kohtuuhintaista tietoa, koulutusta, tietämystä ja neuvontaa kustannustehokkaista toimenpiteistä ja investoinneista sekä saatavilla olevasta tuesta rakennusten perusparannuksiin ja energiatehokkuuteen, sekä kestävistä ja kohtuuhintaisista liikkumis- ja liikennevaihtoehdoista, myös rakennusten energiakatselmusten, kohdennettujen energiakuulemisten tai räätälöityjen liikenteenhallintapalvelujen avulla;

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta – c alakohta

6 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | tukea julkisia ja yksityisiä tahoja sellaisten kohtuuhintaisten energiatehokkuutta parantavien perusparannusratkaisujen ja asianmukaisten rahoitusvälineiden kehittämisessä ja tarjoamisessa, jotka ovat rahaston sosiaalisten tavoitteiden mukaisia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

tukea julkisia ja yksityisiä tahoja sellaisten kohtuuhintaisten energiatehokkuutta parantavien perusparannusratkaisujen ja asianmukaisten rahoitusvälineiden kehittämisessä ja tarjoamisessa, jotka ovat rahaston sosiaalisten tavoitteiden mukaisia;

| (c) | tukea julkisia ja yksityisiä tahoja
  , kuten sosiaalisen asuntotuotannon tarjoajia, erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä,
  sellaisten
  turvallisten ja
  kohtuuhintaisten energiatehokkuutta parantavien perusparannusratkaisujen ja asianmukaisten rahoitusvälineiden kehittämisessä ja tarjoamisessa, jotka ovat rahaston sosiaalisten tavoitteiden mukaisia
  , älyverkkoratkaisut mukaan luettuina
  ; |
| --- | --- |

(c)

tukea julkisia ja yksityisiä tahoja
  , kuten sosiaalisen asuntotuotannon tarjoajia, erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä,
  sellaisten
  turvallisten ja
  kohtuuhintaisten energiatehokkuutta parantavien perusparannusratkaisujen ja asianmukaisten rahoitusvälineiden kehittämisessä ja tarjoamisessa, jotka ovat rahaston sosiaalisten tavoitteiden mukaisia
  , älyverkkoratkaisut mukaan luettuina
  ;

, kuten sosiaalisen asuntotuotannon tarjoajia, erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä,

turvallisten ja

, älyverkkoratkaisut mukaan luettuina

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta – d alakohta

6 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | tarjota
  saataville päästöttömiä
  ja
  vähäpäästöisiä ajoneuvoja
  ja
  polkupyöriä
  sekä taloudellista tukea tai verokannustimia niiden ostamiseen
  sekä
  asianmukaiseen julkiseen ja yksityiseen infrastruktuuriin, mukaan lukien lataus ja tankkaus;
  vähäpäästöisiin ajoneuvoihin liittyvän tuen asteittaiselle vähentämiselle
  on esitettävä aikataulu; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

tarjota
  saataville päästöttömiä
  ja
  vähäpäästöisiä ajoneuvoja
  ja
  polkupyöriä
  sekä taloudellista tukea tai verokannustimia niiden ostamiseen
  sekä
  asianmukaiseen julkiseen ja yksityiseen infrastruktuuriin, mukaan lukien lataus ja tankkaus;
  vähäpäästöisiin ajoneuvoihin liittyvän tuen asteittaiselle vähentämiselle
  on esitettävä aikataulu;

saataville päästöttömiä

vähäpäästöisiä ajoneuvoja

polkupyöriä

sekä

vähäpäästöisiin ajoneuvoihin liittyvän tuen asteittaiselle vähentämiselle

| (d) | tarjota
  taloudellista tukea tai verokannustimia, joilla parannetaan päästöttömien ajoneuvojen saatavuutta siten, että säilytetään teknologianeutraalius,
  ja
  polkupyörien saatavuutta, mukaan lukien kannustaminen käytettyjen päästöttömien ajoneuvojen markkinoiden kehittämiseen edelleen ja niille pääsyyn,
  sekä taloudellista tukea tai verokannustimia niiden ostamiseen, asianmukaiseen julkiseen ja yksityiseen infrastruktuuriin, mukaan lukien lataus ja tankkaus
  , ja tukea päästöttömien ajoneuvojen hankintaan
  ;
  tuki on rajoitettava koskemaan ajoneuvoja, jotka ovat saatavilla jäsenvaltiossa tiettynä vuonna kyseisten ajoneuvojen keskimääräisellä markkinahinnalla tai sitä edullisemmin; toimenpiteitä vähäpäästöisten ajoneuvojen tukemiseksi on harkittava ensisijaisesti ainoastaan silloin, kun päästöttömän liikkuvuuden saatavuus ei ole vielä mahdollista, erityisesti maaseutualueilla, syrjäisillä alueilla ja vaikeapääsyisillä alueilla. Jäsenvaltioiden
  on esitettävä aikataulu
  tuen asteittaiselle vähentämiselle komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 mukaisesti vahvistamien teknisten perusteiden mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

(d)

tarjota
  taloudellista tukea tai verokannustimia, joilla parannetaan päästöttömien ajoneuvojen saatavuutta siten, että säilytetään teknologianeutraalius,
  ja
  polkupyörien saatavuutta, mukaan lukien kannustaminen käytettyjen päästöttömien ajoneuvojen markkinoiden kehittämiseen edelleen ja niille pääsyyn,
  sekä taloudellista tukea tai verokannustimia niiden ostamiseen, asianmukaiseen julkiseen ja yksityiseen infrastruktuuriin, mukaan lukien lataus ja tankkaus
  , ja tukea päästöttömien ajoneuvojen hankintaan
  ;
  tuki on rajoitettava koskemaan ajoneuvoja, jotka ovat saatavilla jäsenvaltiossa tiettynä vuonna kyseisten ajoneuvojen keskimääräisellä markkinahinnalla tai sitä edullisemmin; toimenpiteitä vähäpäästöisten ajoneuvojen tukemiseksi on harkittava ensisijaisesti ainoastaan silloin, kun päästöttömän liikkuvuuden saatavuus ei ole vielä mahdollista, erityisesti maaseutualueilla, syrjäisillä alueilla ja vaikeapääsyisillä alueilla. Jäsenvaltioiden
  on esitettävä aikataulu
  tuen asteittaiselle vähentämiselle komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 mukaisesti vahvistamien teknisten perusteiden mukaisesti
  ;

taloudellista tukea tai verokannustimia, joilla parannetaan päästöttömien ajoneuvojen saatavuutta siten, että säilytetään teknologianeutraalius,

polkupyörien saatavuutta, mukaan lukien kannustaminen käytettyjen päästöttömien ajoneuvojen markkinoiden kehittämiseen edelleen ja niille pääsyyn,

, ja tukea päästöttömien ajoneuvojen hankintaan

tuki on rajoitettava koskemaan ajoneuvoja, jotka ovat saatavilla jäsenvaltiossa tiettynä vuonna kyseisten ajoneuvojen keskimääräisellä markkinahinnalla tai sitä edullisemmin; toimenpiteitä vähäpäästöisten ajoneuvojen tukemiseksi on harkittava ensisijaisesti ainoastaan silloin, kun päästöttömän liikkuvuuden saatavuus ei ole vielä mahdollista, erityisesti maaseutualueilla, syrjäisillä alueilla ja vaikeapääsyisillä alueilla. Jäsenvaltioiden

tuen asteittaiselle vähentämiselle komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 mukaisesti vahvistamien teknisten perusteiden mukaisesti

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta – e alakohta

6 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | myöntää ilmainen pääsy julkiseen liikenteeseen tai mukauttaa
  julkisen liikenteen
  maksuja
  sekä
  edistää
  kestävää kysyntään perustuvaa liikkumista ja jaettuja liikkumispalveluja; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

myöntää ilmainen pääsy julkiseen liikenteeseen tai mukauttaa
  julkisen liikenteen
  maksuja
  sekä
  edistää
  kestävää kysyntään perustuvaa liikkumista ja jaettuja liikkumispalveluja;

myöntää ilmainen pääsy julkiseen liikenteeseen tai mukauttaa

maksuja

edistää

| (e) | kannustaa kohtuuhintaisen, helposti saatavilla olevan päästöttömän ja vähäpäästöisen
  julkisen liikenteen
  käyttöön
  sekä
  tukea yksityisiä ja julkisia tahoja, myös osuuskuntia, kehitettäessä ja tarjottaessa
  kestävää kysyntään perustuvaa liikkumista ja jaettuja liikkumispalveluja
  sekä houkuttelevia aktiivisia liikkuvuusvaihtoehtoja etenkin maaseutualueilla, saaristoalueilla, vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla ja vähemmän kehittyneillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla, ja syrjäisimmillä alueilla
  ; |
| --- | --- |

(e)

kannustaa kohtuuhintaisen, helposti saatavilla olevan päästöttömän ja vähäpäästöisen
  julkisen liikenteen
  käyttöön
  sekä
  tukea yksityisiä ja julkisia tahoja, myös osuuskuntia, kehitettäessä ja tarjottaessa
  kestävää kysyntään perustuvaa liikkumista ja jaettuja liikkumispalveluja
  sekä houkuttelevia aktiivisia liikkuvuusvaihtoehtoja etenkin maaseutualueilla, saaristoalueilla, vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla ja vähemmän kehittyneillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla, ja syrjäisimmillä alueilla
  ;

kannustaa kohtuuhintaisen, helposti saatavilla olevan päästöttömän ja vähäpäästöisen

käyttöön

tukea yksityisiä ja julkisia tahoja, myös osuuskuntia, kehitettäessä ja tarjottaessa

sekä houkuttelevia aktiivisia liikkuvuusvaihtoehtoja etenkin maaseutualueilla, saaristoalueilla, vuoristoalueilla, syrjäisillä ja vaikeapääsyisillä alueilla ja vähemmän kehittyneillä alueilla, myös vähemmän kehittyneillä kaupunkien kehysalueilla, ja syrjäisimmillä alueilla

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 a kohta (uusi)

6 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on tarvittaessa edistettävä kestäviä ja laadukkaita työpaikkoja toteuttaessaan 2 kohdan mukaisia toimenpiteitä ja investointeja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on tarvittaessa edistettävä kestäviä ja laadukkaita työpaikkoja toteuttaessaan 2 kohdan mukaisia toimenpiteitä ja investointeja.

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 b kohta (uusi)

6 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Komissio antaa viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2023 ohjeita kustannustehokkaista toimenpiteistä ja investoinneista 2 kohdan yhteydessä. Komissio arvioi viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2026 ja sen jälkeen joka toinen vuosi jäsenvaltioiden osana suunnitelmiaan toteuttamien toimenpiteiden ja investointien kustannustehokkuutta 23 artiklassa tarkoitettujen joka toinen vuosi annettavien yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskevien edistymiskertomusten perusteella. Komissio raportoi parhaista käytännöistä ja mukauttaa ohjeita vastaavasti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Komissio antaa viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2023 ohjeita kustannustehokkaista toimenpiteistä ja investoinneista 2 kohdan yhteydessä. Komissio arvioi viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2026 ja sen jälkeen joka toinen vuosi jäsenvaltioiden osana suunnitelmiaan toteuttamien toimenpiteiden ja investointien kustannustehokkuutta 23 artiklassa tarkoitettujen joka toinen vuosi annettavien yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskevien edistymiskertomusten perusteella. Komissio raportoi parhaista käytännöistä ja mukauttaa ohjeita vastaavasti.

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – johdantokappale

7 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Rahastosta
  ei
  tueta eikä suunnitelmien arvioituihin kokonaiskustannuksiin sisällytetä
  tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisen suoran tulotuen muodossa toteutettavia toimenpiteitä kotitalouksille, jotka jo hyötyvät | 1.   
  Rahasto
  ei
  korvaa
  tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisen suoran tulotuen muodossa toteutettavia toimenpiteitä
  siltä osin kuin ne ovat lisäisiä ja täydentävät sellaisille
  kotitalouksille
  annettavaa tukea
  , jotka jo hyötyvät |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Rahastosta
  ei
  tueta eikä suunnitelmien arvioituihin kokonaiskustannuksiin sisällytetä
  tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisen suoran tulotuen muodossa toteutettavia toimenpiteitä kotitalouksille, jotka jo hyötyvät

1.   
  Rahasto
  ei
  korvaa
  tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisen suoran tulotuen muodossa toteutettavia toimenpiteitä
  siltä osin kuin ne ovat lisäisiä ja täydentävät sellaisille
  kotitalouksille
  annettavaa tukea
  , jotka jo hyötyvät

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – a alakohta

7 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | direktiivin 2003/87/EY IV a luvun soveltamisalaan kuuluvien
  polttoaineiden hintatasoon liittyvistä julkisista toimista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

direktiivin 2003/87/EY IV a luvun soveltamisalaan kuuluvien
  polttoaineiden hintatasoon liittyvistä julkisista toimista;

direktiivin 2003/87/EY IV a luvun soveltamisalaan kuuluvien

| (a) | rakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä tai tieliikenteessä polttoon käytettävien
  polttoaineiden hintatasoon liittyvistä julkisista toimista; |
| --- | --- |

(a)

rakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä tai tieliikenteessä polttoon käytettävien
  polttoaineiden hintatasoon liittyvistä julkisista toimista;

rakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä tai tieliikenteessä polttoon käytettävien

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta

7 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos asianomainen jäsenvaltio osoittaa suunnitelmassaan, että 1 kohdassa tarkoitetuilla julkisilla toimilla ei täysin kompensoida hinnankorotusta,
  joka johtuu rakennusten ja tieliikenteen alojen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan,
  suoraa tulotukea voidaan sisällyttää arvioituihin kokonaiskustannuksiin sellaisen hinnankorotuksen rajoissa, jota ei korvata täysimääräisesti. | 2.   Jos asianomainen jäsenvaltio osoittaa suunnitelmassaan, että 1 kohdassa tarkoitetuilla julkisilla toimilla ei täysin kompensoida hinnankorotusta, suoraa tulotukea voidaan sisällyttää arvioituihin kokonaiskustannuksiin sellaisen hinnankorotuksen rajoissa, jota ei korvata täysimääräisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jos asianomainen jäsenvaltio osoittaa suunnitelmassaan, että 1 kohdassa tarkoitetuilla julkisilla toimilla ei täysin kompensoida hinnankorotusta,
  joka johtuu rakennusten ja tieliikenteen alojen sisällyttämisestä direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan,
  suoraa tulotukea voidaan sisällyttää arvioituihin kokonaiskustannuksiin sellaisen hinnankorotuksen rajoissa, jota ei korvata täysimääräisesti.

2.   Jos asianomainen jäsenvaltio osoittaa suunnitelmassaan, että 1 kohdassa tarkoitetuilla julkisilla toimilla ei täysin kompensoida hinnankorotusta, suoraa tulotukea voidaan sisällyttää arvioituihin kokonaiskustannuksiin sellaisen hinnankorotuksen rajoissa, jota ei korvata täysimääräisesti.

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta

8 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat sisällyttää arvioituihin kokonaiskustannuksiin rahoitustukea muille julkisille tai yksityisille yhteisöille kuin haavoittuville kotitalouksille, haavoittuville mikroyrityksille ja haavoittuville liikenteen käyttäjille, jos kyseiset yhteisöt toteuttavat toimenpiteitä ja investointeja, jotka viime kädessä hyödyttävät haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä ja haavoittuvia liikenteen käyttäjiä. | Jäsenvaltiot voivat sisällyttää arvioituihin kokonaiskustannuksiin rahoitustukea muille julkisille tai yksityisille yhteisöille kuin haavoittuville kotitalouksille, haavoittuville mikroyrityksille ja haavoittuville liikenteen käyttäjille,
  jotka kärsivät energia- tai liikenneköyhyydestä,
  jos kyseiset yhteisöt toteuttavat
  niiden puolesta
  toimenpiteitä ja investointeja, jotka viime kädessä hyödyttävät
  suoraan kyseisiä
  haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä ja haavoittuvia liikenteen käyttäjiä
  , edellyttäen, että nämä yhteisöt noudattavat 5 artiklassa esitettyjä sosiaalisia ja ympäristöä koskevia suojatoimia, mutta niiden on ehdottomasti suljettava rahoituksen välittäjät tuen ulkopuolelle
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltiot voivat sisällyttää arvioituihin kokonaiskustannuksiin rahoitustukea muille julkisille tai yksityisille yhteisöille kuin haavoittuville kotitalouksille, haavoittuville mikroyrityksille ja haavoittuville liikenteen käyttäjille, jos kyseiset yhteisöt toteuttavat toimenpiteitä ja investointeja, jotka viime kädessä hyödyttävät haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä ja haavoittuvia liikenteen käyttäjiä.

Jäsenvaltiot voivat sisällyttää arvioituihin kokonaiskustannuksiin rahoitustukea muille julkisille tai yksityisille yhteisöille kuin haavoittuville kotitalouksille, haavoittuville mikroyrityksille ja haavoittuville liikenteen käyttäjille,
  jotka kärsivät energia- tai liikenneköyhyydestä,
  jos kyseiset yhteisöt toteuttavat
  niiden puolesta
  toimenpiteitä ja investointeja, jotka viime kädessä hyödyttävät
  suoraan kyseisiä
  haavoittuvia kotitalouksia, haavoittuvia mikroyrityksiä ja haavoittuvia liikenteen käyttäjiä
  , edellyttäen, että nämä yhteisöt noudattavat 5 artiklassa esitettyjä sosiaalisia ja ympäristöä koskevia suojatoimia, mutta niiden on ehdottomasti suljettava rahoituksen välittäjät tuen ulkopuolelle
  .

jotka kärsivät energia- tai liikenneköyhyydestä,

niiden puolesta

suoraan kyseisiä

, edellyttäen, että nämä yhteisöt noudattavat 5 artiklassa esitettyjä sosiaalisia ja ympäristöä koskevia suojatoimia, mutta niiden on ehdottomasti suljettava rahoituksen välittäjät tuen ulkopuolelle

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 kohta

8 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on vahvistettava tarvittavat lakisääteiset ja sopimusperusteiset suojatoimet sen varmistamiseksi, että hyöty siirretään kokonaisuudessaan kotitalouksille, mikroyrityksille ja liikenteen käyttäjille. | Jäsenvaltioiden on vahvistettava tarvittavat lakisääteiset ja sopimusperusteiset suojatoimet sen varmistamiseksi, että hyöty siirretään kokonaisuudessaan kotitalouksille, mikroyrityksille ja liikenteen käyttäjille.
  Tällaisten yhteisöjen on noudatettava 22 a artiklassa säädettyjä näkyvyyttä koskevia vaatimuksia. |
| | Komissio antaa ohjeita vähimmäisperiaatteista ja suojatoimista ja edistää parhaita käytäntöjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on vahvistettava tarvittavat lakisääteiset ja sopimusperusteiset suojatoimet sen varmistamiseksi, että hyöty siirretään kokonaisuudessaan kotitalouksille, mikroyrityksille ja liikenteen käyttäjille.

Jäsenvaltioiden on vahvistettava tarvittavat lakisääteiset ja sopimusperusteiset suojatoimet sen varmistamiseksi, että hyöty siirretään kokonaisuudessaan kotitalouksille, mikroyrityksille ja liikenteen käyttäjille.
  Tällaisten yhteisöjen on noudatettava 22 a artiklassa säädettyjä näkyvyyttä koskevia vaatimuksia.

Tällaisten yhteisöjen on noudatettava 22 a artiklassa säädettyjä näkyvyyttä koskevia vaatimuksia.

Komissio antaa ohjeita vähimmäisperiaatteista ja suojatoimista ja edistää parhaita käytäntöjä.

Komissio antaa ohjeita vähimmäisperiaatteista ja suojatoimista ja edistää parhaita käytäntöjä.

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta

9 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Rahaston toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi
  2025
  –2027 ovat
  23 700 000 000
  euroa käypinä hintoina. | 1.   Rahaston toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi
  [voimaantulopäivä]
  –2027 ovat
  vähintään 11 140 000 000
  euroa käypinä hintoina.
  Rahastoa täydennetään tuloilla, jotka saadaan 150 miljoonan päästöoikeuden huutokaupasta [päästökauppadirektiivin] 30 d artiklan 3 kohdan mukaisesti ja joiden [ohjeellinen määrä on 5 250 000 000 euroa] kyseiselle kaudelle. Rahoitus on käytettävä tämän asetuksen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Rahaston toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi
  2025
  –2027 ovat
  23 700 000 000
  euroa käypinä hintoina.

1.   Rahaston toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi
  [voimaantulopäivä]
  –2027 ovat
  vähintään 11 140 000 000
  euroa käypinä hintoina.
  Rahastoa täydennetään tuloilla, jotka saadaan 150 miljoonan päästöoikeuden huutokaupasta [päästökauppadirektiivin] 30 d artiklan 3 kohdan mukaisesti ja joiden [ohjeellinen määrä on 5 250 000 000 euroa] kyseiselle kaudelle. Rahoitus on käytettävä tämän asetuksen mukaisesti.

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta

9 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Rahaston toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2028–2032
  ovat 48 500 000 000 euroa käypinä hintoina
  edellyttäen, että SEUT-sopimuksen 312 artiklassa tarkoitettujen sovellettavan monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisten enimmäismäärien mukaiset määrät ovat käytettävissä. | 2.   Rahaston toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2028–2032
  vahvistetaan tämän asetuksen tarkistamisen jälkeen
  edellyttäen, että SEUT 312 artiklassa tarkoitettujen sovellettavan monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisten enimmäismäärien mukaiset määrät ovat käytettävissä
  , ja arvioinnin ja tarvittaessa edellytysten täyttyessä direktiivin 2003/87/EY [30 a artiklan 1 a kohdan] mukaisen kohdennetun uudelleentarkastelun jälkeen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Rahaston toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2028–2032
  ovat 48 500 000 000 euroa käypinä hintoina
  edellyttäen, että SEUT-sopimuksen 312 artiklassa tarkoitettujen sovellettavan monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisten enimmäismäärien mukaiset määrät ovat käytettävissä.

2.   Rahaston toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2028–2032
  vahvistetaan tämän asetuksen tarkistamisen jälkeen
  edellyttäen, että SEUT 312 artiklassa tarkoitettujen sovellettavan monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisten enimmäismäärien mukaiset määrät ovat käytettävissä
  , ja arvioinnin ja tarvittaessa edellytysten täyttyessä direktiivin 2003/87/EY [30 a artiklan 1 a kohdan] mukaisen kohdennetun uudelleentarkastelun jälkeen
  .

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 a kohta (uusi)

9 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Lisämäärärahoja asetetaan saataville, ellei ... [neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093

   (1 a)

  sellaisena kuin se on muutettuna] 4 b artiklassa säädetystä hiilen hintojen vaihteluun perustuvasta erityisestä teknisestä mukautuksesta muuta johdu, jotta varmistetaan, että unionin talousarviossa rahaston käytettävissä olevia määrärahoja lisätään hiilen hinnan mukaisesti. Hiilen hintojen vaihteluun perustuvan erityisen teknisen mukautuksen jatkamista voidaan käsitellä noudatettavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien neuvottelujen yhteydessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Lisämäärärahoja asetetaan saataville, ellei ... [neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093

   (1 a)

  sellaisena kuin se on muutettuna] 4 b artiklassa säädetystä hiilen hintojen vaihteluun perustuvasta erityisestä teknisestä mukautuksesta muuta johdu, jotta varmistetaan, että unionin talousarviossa rahaston käytettävissä olevia määrärahoja lisätään hiilen hinnan mukaisesti. Hiilen hintojen vaihteluun perustuvan erityisen teknisen mukautuksen jatkamista voidaan käsitellä noudatettavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien neuvottelujen yhteydessä.

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 b kohta (uusi)

9 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on direktiivin 2003/87/EY [30 d artiklan 5 kohdan] mukaisesti käytettävä direktiivin 2003/87/EY IV a luvun mukaisesti huutokaupatuista päästöoikeuksista saatavat tulot ensin suunnitelmiensa kansalliseen yhteisrahoitukseen ja mahdolliset jäljelle jäävät tulot tämän asetuksen 6 artiklan mukaisiin sosiaalisiin ilmastotoimenpiteisiin ja investointeihin lukuun ottamatta tuloja, jotka on vahvistettu omiksi varoiksi SEUT 311 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja otettu unionin talousarvioon yleisinä tuloina. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on direktiivin 2003/87/EY [30 d artiklan 5 kohdan] mukaisesti käytettävä direktiivin 2003/87/EY IV a luvun mukaisesti huutokaupatuista päästöoikeuksista saatavat tulot ensin suunnitelmiensa kansalliseen yhteisrahoitukseen ja mahdolliset jäljelle jäävät tulot tämän asetuksen 6 artiklan mukaisiin sosiaalisiin ilmastotoimenpiteisiin ja investointeihin lukuun ottamatta tuloja, jotka on vahvistettu omiksi varoiksi SEUT 311 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja otettu unionin talousarvioon yleisinä tuloina.

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 a artikla (uusi)

10 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 10 a artikla




  Saarijäsenvaltioiden, saarten ja syrjäisimpien alueiden erityiset haasteet




  Laatiessaan ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiaan 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on otettava erityisesti huomioon saarijäsenvaltioiden, saarten ja syrjäisimpien alueiden tilanne. Saarijäsenvaltioilla, saarilla ja syrjäisimmillä alueilla on vakavia sosioekonomisia haasteita, jotka johtuvat vihreästä siirtymästä ilmastoneutraaliuteen ja nollanettopäästöihin, kun otetaan huomioon niiden erityistarpeet ja sosiaaliset vaikutukset. Näille alueille on kohdennettava riittävä vähimmäismäärä varoja samoin perustein ottaen huomioon näiden alueiden erityiset haasteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

10 a artikla

Saarijäsenvaltioiden, saarten ja syrjäisimpien alueiden erityiset haasteet

Laatiessaan ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelmiaan 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on otettava erityisesti huomioon saarijäsenvaltioiden, saarten ja syrjäisimpien alueiden tilanne. Saarijäsenvaltioilla, saarilla ja syrjäisimmillä alueilla on vakavia sosioekonomisia haasteita, jotka johtuvat vihreästä siirtymästä ilmastoneutraaliuteen ja nollanettopäästöihin, kun otetaan huomioon niiden erityistarpeet ja sosiaaliset vaikutukset. Näille alueille on kohdennettava riittävä vähimmäismäärä varoja samoin perustein ottaen huomioon näiden alueiden erityiset haasteet.

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta

12 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Rahastosta myönnettävä tuki täydentää muista unionin rahastoista, ohjelmista ja välineistä myönnettävää tukea. Rahastosta tuettavat toimenpiteet ja investoinnit voivat saada tukea muista unionin rahastoista, ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällainen tuki ei kata samoja kustannuksia. | 1.   Rahastosta myönnettävä tuki täydentää muista unionin
  ja kansallisista ja tapauksen mukaan alueellisista
  rahastoista, ohjelmista ja välineistä myönnettävää tukea
  , ja sitä käytetään synergiassa, täydentävästi, johdonmukaisesti ja yhtenäisesti niiden kanssa, erityisesti nykyaikaistamisrahaston, InvestEU-ohjelman, teknisen tuen välineen, elpymis- ja palautumistukivälineen ja asetuksen (EU) 2021/1060 kattamien rahastojen kanssa
  . Rahastosta tuettavat toimenpiteet ja investoinnit voivat saada tukea muista unionin rahastoista, ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällainen tuki ei kata samoja kustannuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Rahastosta myönnettävä tuki täydentää muista unionin rahastoista, ohjelmista ja välineistä myönnettävää tukea. Rahastosta tuettavat toimenpiteet ja investoinnit voivat saada tukea muista unionin rahastoista, ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällainen tuki ei kata samoja kustannuksia.

1.   Rahastosta myönnettävä tuki täydentää muista unionin
  ja kansallisista ja tapauksen mukaan alueellisista
  rahastoista, ohjelmista ja välineistä myönnettävää tukea
  , ja sitä käytetään synergiassa, täydentävästi, johdonmukaisesti ja yhtenäisesti niiden kanssa, erityisesti nykyaikaistamisrahaston, InvestEU-ohjelman, teknisen tuen välineen, elpymis- ja palautumistukivälineen ja asetuksen (EU) 2021/1060 kattamien rahastojen kanssa
  . Rahastosta tuettavat toimenpiteet ja investoinnit voivat saada tukea muista unionin rahastoista, ohjelmista ja välineistä edellyttäen, että tällainen tuki ei kata samoja kustannuksia.

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta

13 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tukimäärärahojen enimmäismäärät lasketaan kullekin jäsenvaltiolle liitteiden I ja II mukaisesti. | 1.   
  Rajoittamatta 9 artiklan 1 a kohdan soveltamista
  tukimäärärahojen enimmäismäärät lasketaan kullekin jäsenvaltiolle liitteiden I ja II mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Tukimäärärahojen enimmäismäärät lasketaan kullekin jäsenvaltiolle liitteiden I ja II mukaisesti.

1.   
  Rajoittamatta 9 artiklan 1 a kohdan soveltamista
  tukimäärärahojen enimmäismäärät lasketaan kullekin jäsenvaltiolle liitteiden I ja II mukaisesti.

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 2 a kohta (uusi)

13 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Kukin jäsenvaltio voi esittää pyynnön, jonka määrä on enintään sen suunnitelman toteuttamiseksi tarvittava tukimäärärahojen enimmäismäärä ja enintään sen osuus lisämäärärahoista, jotka asetetaan saataville 9 artiklan 1 a kohdan mukaisesti liitteessä II täsmennetyllä tavalla ja liitteessä I tarkoitetun laskentamenetelmän perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Kukin jäsenvaltio voi esittää pyynnön, jonka määrä on enintään sen suunnitelman toteuttamiseksi tarvittava tukimäärärahojen enimmäismäärä ja enintään sen osuus lisämäärärahoista, jotka asetetaan saataville 9 artiklan 1 a kohdan mukaisesti liitteessä II täsmennetyllä tavalla ja liitteessä I tarkoitetun laskentamenetelmän perusteella.

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 a artikla (uusi)

13 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 13 a artikla




  Ennakkorahoitus





  1.
     
  Jos jäsenvaltio pyytää ennakkorahoitusta suunnitelman toimittamisen yhteydessä, komissio suorittaa ennakkomaksun, joka on enintään 13 prosenttia tämän asetuksen [] artiklassa tarkoitetusta rahoitusosuudesta edellyttäen, että komissio hyväksyy tämän asetuksen 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 116 artiklan 1 kohdassa säädetään, komissio suorittaa maksun mahdollisuuksien mukaan kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on tehnyt tämän asetuksen 18 artiklassa tarkoitetun yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen.






  2.
     
  Kun on kyse tämän artiklan 1 kohdan mukaisesta ennakkorahoituksesta, [] artiklassa tarkoitettuja maksuosuuksia mukautetaan samassa suhteessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 a artikla

Ennakkorahoitus

1.
     
  Jos jäsenvaltio pyytää ennakkorahoitusta suunnitelman toimittamisen yhteydessä, komissio suorittaa ennakkomaksun, joka on enintään 13 prosenttia tämän asetuksen [] artiklassa tarkoitetusta rahoitusosuudesta edellyttäen, että komissio hyväksyy tämän asetuksen 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 116 artiklan 1 kohdassa säädetään, komissio suorittaa maksun mahdollisuuksien mukaan kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on tehnyt tämän asetuksen 18 artiklassa tarkoitetun yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen.

2.
     
  Kun on kyse tämän artiklan 1 kohdan mukaisesta ennakkorahoituksesta, [] artiklassa tarkoitettuja maksuosuuksia mukautetaan samassa suhteessa.

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

14 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on maksettava vähintään 60 prosenttia suunnitelmiinsa sisältyvien 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden ja investointien arvioiduista kokonaiskustannuksista. Jäsenvaltioiden, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden markkinahintoina oli alle 65 prosenttia unionin keskiarvosta vuosina 2016–2018, rahoitusosuus rajoitetaan poikkeuksellisesti enintään 40 prosenttiin niiden suunnitelmiin sisältyvien 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden ja investointien arvioiduista kokonaiskustannuksista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on maksettava vähintään 60 prosenttia suunnitelmiinsa sisältyvien 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden ja investointien arvioiduista kokonaiskustannuksista. Jäsenvaltioiden, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden markkinahintoina oli alle 65 prosenttia unionin keskiarvosta vuosina 2016–2018, rahoitusosuus rajoitetaan poikkeuksellisesti enintään 40 prosenttiin niiden suunnitelmiin sisältyvien 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden ja investointien arvioiduista kokonaiskustannuksista.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on maksettava vähintään 60 prosenttia suunnitelmiinsa sisältyvien 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden ja investointien arvioiduista kokonaiskustannuksista. Jäsenvaltioiden, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden markkinahintoina oli alle 65 prosenttia unionin keskiarvosta vuosina 2016–2018, rahoitusosuus rajoitetaan poikkeuksellisesti enintään 40 prosenttiin niiden suunnitelmiin sisältyvien 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden ja investointien arvioiduista kokonaiskustannuksista.

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 2 kohta

14 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on
  muun muassa
  käytettävä direktiivin 2003/87/EY IV a luvun mukaisesta päästöoikeuksiensa huutokaupasta saatuja tuloja kansalliseen osuuteensa suunnitelmiensa arvioiduista kokonaiskustannuksista. | 2.   Jäsenvaltioiden on
  ensin
  käytettävä direktiivin 2003/87/EY IV a luvun mukaisesta päästöoikeuksiensa huutokaupasta
  mahdollisesti
  saatuja tuloja kansalliseen osuuteensa suunnitelmiensa arvioiduista kokonaiskustannuksista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jäsenvaltioiden on
  muun muassa
  käytettävä direktiivin 2003/87/EY IV a luvun mukaisesta päästöoikeuksiensa huutokaupasta saatuja tuloja kansalliseen osuuteensa suunnitelmiensa arvioiduista kokonaiskustannuksista.

2.   Jäsenvaltioiden on
  ensin
  käytettävä direktiivin 2003/87/EY IV a luvun mukaisesta päästöoikeuksiensa huutokaupasta
  mahdollisesti
  saatuja tuloja kansalliseen osuuteensa suunnitelmiensa arvioiduista kokonaiskustannuksista.

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta – a alakohta – i alakohta

15 artikla – 2 kohta – a alakohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | pystytäänkö suunnitelmalla reagoimaan yhteiskunnallisiin vaikutuksiin ja haasteisiin, joita haavoittuville kotitalouksille, haavoittuville mikroyrityksille ja haavoittuville liikenteen käyttäjille
  aiheutuu asianomaisessa jäsenvaltiossa direktiivin 2003/87/EY IV a luvun nojalla perustetun rakennusten
  ja
  tieliikenteen päästökauppajärjestelmän perustamisesta
  ,
  erityisesti energiaköyhyydestä kärsivien kotitalouksien osalta,
  ottaen asianmukaisesti huomioon haasteet, jotka on yksilöity komission arvioinneissa, jotka koskevat kyseisen jäsenvaltion yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman päivittämistä, ja sen edistymistä komission asetuksen (EU) 2018/1999 9 artiklan 3 kohdan, 13 artiklan ja 29 artiklan mukaisesti, sekä asetuksen (EU) 2018/1999 34 artiklan mukaisesti jäsenvaltioille annetuissa komission suosituksissa, kun otetaan huomioon pitkän aikavälin tavoite, jonka mukaan unioni on vuoteen 2050 mennessä ilmaston kannalta neutraali. Tässä on otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion erityishaasteet ja tukimäärärahat; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

pystytäänkö suunnitelmalla reagoimaan yhteiskunnallisiin vaikutuksiin ja haasteisiin, joita haavoittuville kotitalouksille, haavoittuville mikroyrityksille ja haavoittuville liikenteen käyttäjille
  aiheutuu asianomaisessa jäsenvaltiossa direktiivin 2003/87/EY IV a luvun nojalla perustetun rakennusten
  ja
  tieliikenteen päästökauppajärjestelmän perustamisesta
  ,
  erityisesti energiaköyhyydestä kärsivien kotitalouksien osalta,
  ottaen asianmukaisesti huomioon haasteet, jotka on yksilöity komission arvioinneissa, jotka koskevat kyseisen jäsenvaltion yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman päivittämistä, ja sen edistymistä komission asetuksen (EU) 2018/1999 9 artiklan 3 kohdan, 13 artiklan ja 29 artiklan mukaisesti, sekä asetuksen (EU) 2018/1999 34 artiklan mukaisesti jäsenvaltioille annetuissa komission suosituksissa, kun otetaan huomioon pitkän aikavälin tavoite, jonka mukaan unioni on vuoteen 2050 mennessä ilmaston kannalta neutraali. Tässä on otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion erityishaasteet ja tukimäärärahat;

aiheutuu asianomaisessa jäsenvaltiossa direktiivin 2003/87/EY IV a luvun nojalla perustetun rakennusten

tieliikenteen päästökauppajärjestelmän perustamisesta

erityisesti energiaköyhyydestä kärsivien kotitalouksien osalta,

| i) | pystytäänkö suunnitelmalla reagoimaan
  riittävällä ja tehokkaalla tavalla
  yhteiskunnallisiin vaikutuksiin ja haasteisiin, joita
  siirtyminen ilmastoneutraaliuteen, myös hiilen hinnoittelun avulla, aiheuttaa
  haavoittuville kotitalouksille, haavoittuville mikroyrityksille ja haavoittuville liikenteen käyttäjille
  , erityisesti energia-
  ja
  liikenneköyhyydestä kärsiville kotitalouksille
  ,
  asianomaisessa jäsenvaltiossa
  ottaen asianmukaisesti huomioon haasteet, jotka on yksilöity komission arvioinneissa, jotka koskevat kyseisen jäsenvaltion yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman päivittämistä, ja sen edistymistä komission asetuksen (EU) 2018/1999 9 artiklan 3 kohdan, 13 artiklan ja 29 artiklan mukaisesti, sekä asetuksen (EU) 2018/1999 34 artiklan mukaisesti jäsenvaltioille annetuissa komission suosituksissa, kun otetaan huomioon
  vuoteen 2030 ulottuvat unionin ilmastoa ja energiaa koskevat välitavoitteet ja tavoitteet sekä
  pitkän aikavälin tavoite, jonka mukaan unioni on vuoteen 2050 mennessä ilmaston kannalta neutraali. Tässä on otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion erityishaasteet ja tukimäärärahat; |
| --- | --- |

i)

pystytäänkö suunnitelmalla reagoimaan
  riittävällä ja tehokkaalla tavalla
  yhteiskunnallisiin vaikutuksiin ja haasteisiin, joita
  siirtyminen ilmastoneutraaliuteen, myös hiilen hinnoittelun avulla, aiheuttaa
  haavoittuville kotitalouksille, haavoittuville mikroyrityksille ja haavoittuville liikenteen käyttäjille
  , erityisesti energia-
  ja
  liikenneköyhyydestä kärsiville kotitalouksille
  ,
  asianomaisessa jäsenvaltiossa
  ottaen asianmukaisesti huomioon haasteet, jotka on yksilöity komission arvioinneissa, jotka koskevat kyseisen jäsenvaltion yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman päivittämistä, ja sen edistymistä komission asetuksen (EU) 2018/1999 9 artiklan 3 kohdan, 13 artiklan ja 29 artiklan mukaisesti, sekä asetuksen (EU) 2018/1999 34 artiklan mukaisesti jäsenvaltioille annetuissa komission suosituksissa, kun otetaan huomioon
  vuoteen 2030 ulottuvat unionin ilmastoa ja energiaa koskevat välitavoitteet ja tavoitteet sekä
  pitkän aikavälin tavoite, jonka mukaan unioni on vuoteen 2050 mennessä ilmaston kannalta neutraali. Tässä on otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion erityishaasteet ja tukimäärärahat;

riittävällä ja tehokkaalla tavalla

siirtyminen ilmastoneutraaliuteen, myös hiilen hinnoittelun avulla, aiheuttaa

, erityisesti energia-

liikenneköyhyydestä kärsiville kotitalouksille

asianomaisessa jäsenvaltiossa

vuoteen 2030 ulottuvat unionin ilmastoa ja energiaa koskevat välitavoitteet ja tavoitteet sekä

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta – a alakohta – i a alakohta (uusi)

15 artikla – 2 kohta – a alakohta – i a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | i a) | onko suunnitelma laadittu siten, että on kuultu tarkoituksenmukaisesti paikallis- ja aluetason viranomaisia, talouselämän osapuolia ja työmarkkinaosapuolia ja asiaankuuluvia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 240/2014 vahvistettujen kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i a)

i a)

onko suunnitelma laadittu siten, että on kuultu tarkoituksenmukaisesti paikallis- ja aluetason viranomaisia, talouselämän osapuolia ja työmarkkinaosapuolia ja asiaankuuluvia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 240/2014 vahvistettujen kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti;

onko suunnitelma laadittu siten, että on kuultu tarkoituksenmukaisesti paikallis- ja aluetason viranomaisia, talouselämän osapuolia ja työmarkkinaosapuolia ja asiaankuuluvia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 240/2014 vahvistettujen kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti;

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii alakohta

15 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | voidaanko olettaa, että suunnitelmalla varmistetaan, että
  mikään
  suunnitelmaan
  sisältyvä toimenpide
  tai
  investointi ei
  aiheuta merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

voidaanko olettaa, että suunnitelmalla varmistetaan, että
  mikään
  suunnitelmaan
  sisältyvä toimenpide
  tai
  investointi ei
  aiheuta merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille;

mikään

sisältyvä toimenpide

investointi ei

| ii) | voidaanko olettaa, että suunnitelmalla varmistetaan, että suunnitelmaan
  sisältyvät toimenpiteet
  tai
  investoinnit eivät
  aiheuta merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille; |
| --- | --- |

ii)

voidaanko olettaa, että suunnitelmalla varmistetaan, että suunnitelmaan
  sisältyvät toimenpiteet
  tai
  investoinnit eivät
  aiheuta merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille;

sisältyvät toimenpiteet

investoinnit eivät

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii a alakohta (uusi)

15 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ii a) | noudattavatko rahaston edunsaajat sovellettavaa sosiaalisia oikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii a)

ii a)

noudattavatko rahaston edunsaajat sovellettavaa sosiaalisia oikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä;

noudattavatko rahaston edunsaajat sovellettavaa sosiaalisia oikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä;

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta – a alakohta – iii alakohta

15 artikla – 2 kohta – a alakohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | sisältääkö suunnitelma toimenpiteitä ja investointeja, joilla edistetään vihreää siirtymää, mukaan lukien siitä aiheutuviin haasteisiin vastaaminen ja erityisesti unionin
  vuoteen
  2030 ulottuvien ilmasto- ja energiatavoitteiden ja liikkuvuusstrategian vuodelle 2030 asetettujen välitavoitteiden saavuttaminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii)

sisältääkö suunnitelma toimenpiteitä ja investointeja, joilla edistetään vihreää siirtymää, mukaan lukien siitä aiheutuviin haasteisiin vastaaminen ja erityisesti unionin
  vuoteen
  2030 ulottuvien ilmasto- ja energiatavoitteiden ja liikkuvuusstrategian vuodelle 2030 asetettujen välitavoitteiden saavuttaminen.

vuoteen

| iii) | sisältääkö suunnitelma
  innovatiivisia ja nykyisiä
  toimenpiteitä ja
  tehokkaita
  investointeja
  ratkaisuihin
  , joilla edistetään vihreää siirtymää, mukaan lukien siitä aiheutuviin haasteisiin
  ja sosiaalisiin vaikutuksiin
  vastaaminen ja erityisesti unionin
  vuosiin
  2030
  ja 2050
  ulottuvien ilmasto- ja energiatavoitteiden ja liikkuvuusstrategian vuodelle 2030 asetettujen välitavoitteiden saavuttaminen. |
| --- | --- |

iii)

sisältääkö suunnitelma
  innovatiivisia ja nykyisiä
  toimenpiteitä ja
  tehokkaita
  investointeja
  ratkaisuihin
  , joilla edistetään vihreää siirtymää, mukaan lukien siitä aiheutuviin haasteisiin
  ja sosiaalisiin vaikutuksiin
  vastaaminen ja erityisesti unionin
  vuosiin
  2030
  ja 2050
  ulottuvien ilmasto- ja energiatavoitteiden ja liikkuvuusstrategian vuodelle 2030 asetettujen välitavoitteiden saavuttaminen.

innovatiivisia ja nykyisiä

tehokkaita

ratkaisuihin

ja sosiaalisiin vaikutuksiin

vuosiin

ja 2050

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta – b alakohta – i alakohta

15 artikla – 2 kohta – b alakohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | odotetaanko suunnitelman vaikuttavan pysyvästi suunnitelmassa käsiteltyihin haasteisiin ja erityisesti haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin, erityisesti
  energiaköyhyydestä
  kärsiviin kotitalouksiin, asianomaisessa jäsenvaltiossa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

odotetaanko suunnitelman vaikuttavan pysyvästi suunnitelmassa käsiteltyihin haasteisiin ja erityisesti haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin, erityisesti
  energiaköyhyydestä
  kärsiviin kotitalouksiin, asianomaisessa jäsenvaltiossa;

energiaköyhyydestä

| i) | odotetaanko suunnitelman vaikuttavan pysyvästi
  unionin vuoden 2030 tavoitteeseen, ilmastoneutraaliuteen ja
  suunnitelmassa käsiteltyihin haasteisiin ja erityisesti haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin, erityisesti
  energia- ja liikenneköyhyydestä
  kärsiviin kotitalouksiin, asianomaisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

i)

odotetaanko suunnitelman vaikuttavan pysyvästi
  unionin vuoden 2030 tavoitteeseen, ilmastoneutraaliuteen ja
  suunnitelmassa käsiteltyihin haasteisiin ja erityisesti haavoittuviin kotitalouksiin, haavoittuviin mikroyrityksiin ja haavoittuviin liikenteen käyttäjiin, erityisesti
  energia- ja liikenneköyhyydestä
  kärsiviin kotitalouksiin, asianomaisessa jäsenvaltiossa;

unionin vuoden 2030 tavoitteeseen, ilmastoneutraaliuteen ja

energia- ja liikenneköyhyydestä

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta – b alakohta – iii a alakohta (uusi)

15 artikla – 2 kohta – b alakohta – iii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii a) | ovatko asianomaisen jäsenvaltion ehdottamat toimenpiteet ja investoinnit sisäisesti johdonmukaisia ja edistävätkö ne täydentävyyttä, synergiaa, johdonmukaisuutta ja yhtenäisyyttä muiden unionin välineiden ja ohjelmien kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii a)

iii a)

ovatko asianomaisen jäsenvaltion ehdottamat toimenpiteet ja investoinnit sisäisesti johdonmukaisia ja edistävätkö ne täydentävyyttä, synergiaa, johdonmukaisuutta ja yhtenäisyyttä muiden unionin välineiden ja ohjelmien kanssa;

ovatko asianomaisen jäsenvaltion ehdottamat toimenpiteet ja investoinnit sisäisesti johdonmukaisia ja edistävätkö ne täydentävyyttä, synergiaa, johdonmukaisuutta ja yhtenäisyyttä muiden unionin välineiden ja ohjelmien kanssa;

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta – b alakohta – iii b alakohta (uusi)

15 artikla – 2 kohta – b alakohta – iii b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii b) | edistääkö suunnitelma tapauksen mukaan kestäviä ja laadukkaita työpaikkoja; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii b)

iii b)

edistääkö suunnitelma tapauksen mukaan kestäviä ja laadukkaita työpaikkoja;

edistääkö suunnitelma tapauksen mukaan kestäviä ja laadukkaita työpaikkoja;

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta – c alakohta – i alakohta

15 artikla – 2 kohta – c alakohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | ovatko jäsenvaltion toimittamat perustelut suunnitelman arvioiduille kokonaiskustannuksille mielekkäät, uskottavat, kustannustehokkuusperiaatteen mukaiset ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin ympäristö- ja sosiaalisiin vaikutuksiin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

ovatko jäsenvaltion toimittamat perustelut suunnitelman arvioiduille kokonaiskustannuksille mielekkäät, uskottavat, kustannustehokkuusperiaatteen mukaiset ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin ympäristö- ja sosiaalisiin vaikutuksiin;

| i) | ovatko jäsenvaltion toimittamat perustelut suunnitelman arvioiduille kokonaiskustannuksille mielekkäät, uskottavat, kustannustehokkuusperiaatteen mukaiset ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin ympäristö- ja sosiaalisiin vaikutuksiin
  ja otetaanko niissä myös huomioon kansalliset erityispiirteet, jotka voivat vaikuttaa suunnitelmassa esitettyihin kustannuksiin
  ; |
| --- | --- |

i)

ovatko jäsenvaltion toimittamat perustelut suunnitelman arvioiduille kokonaiskustannuksille mielekkäät, uskottavat, kustannustehokkuusperiaatteen mukaiset ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin ympäristö- ja sosiaalisiin vaikutuksiin
  ja otetaanko niissä myös huomioon kansalliset erityispiirteet, jotka voivat vaikuttaa suunnitelmassa esitettyihin kustannuksiin
  ;

ja otetaanko niissä myös huomioon kansalliset erityispiirteet, jotka voivat vaikuttaa suunnitelmassa esitettyihin kustannuksiin

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

16 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio tekee 15 artiklan mukaisen arvioinnin perusteella päätöksen jäsenvaltion suunnitelmasta täytäntöönpanosäädöksellä
  kuuden
  kuukauden kuluessa päivästä, jona suunnitelma on toimitettu tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. | Komissio tekee 15 artiklan mukaisen arvioinnin perusteella päätöksen jäsenvaltion suunnitelmasta täytäntöönpanosäädöksellä
  kolmen
  kuukauden kuluessa päivästä, jona suunnitelma on toimitettu tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio tekee 15 artiklan mukaisen arvioinnin perusteella päätöksen jäsenvaltion suunnitelmasta täytäntöönpanosäädöksellä
  kuuden
  kuukauden kuluessa päivästä, jona suunnitelma on toimitettu tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

kuuden

Komissio tekee 15 artiklan mukaisen arvioinnin perusteella päätöksen jäsenvaltion suunnitelmasta täytäntöönpanosäädöksellä
  kolmen
  kuukauden kuluessa päivästä, jona suunnitelma on toimitettu tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

kolmen

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

16 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | tämän asetuksen 13 artiklan mukaisesti myönnetyt unionin tukimäärärahat, jotka maksetaan erissä sen jälkeen, kun jäsenvaltio on tyydyttävällä tavalla saavuttanut suunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä yksilöidyt välitavoitteet ja tavoitteet, joihin sovelletaan kaudella 2028—2032 tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja määriä SEUT-sopimuksen 312 artiklassa tarkoitettujen monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisten enimmäismäärien mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

tämän asetuksen 13 artiklan mukaisesti myönnetyt unionin tukimäärärahat, jotka maksetaan erissä sen jälkeen, kun jäsenvaltio on tyydyttävällä tavalla saavuttanut suunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä yksilöidyt välitavoitteet ja tavoitteet, joihin sovelletaan kaudella 2028—2032 tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja määriä SEUT-sopimuksen 312 artiklassa tarkoitettujen monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisten enimmäismäärien mukaisesti;

| (b) | tämän asetuksen 13
  ja 13 a
  artiklan mukaisesti myönnetyt unionin tukimäärärahat, jotka maksetaan
  ennakkomaksuna ja
  erissä sen jälkeen, kun jäsenvaltio on tyydyttävällä tavalla saavuttanut suunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä yksilöidyt välitavoitteet ja tavoitteet, joihin sovelletaan kaudella 2028—2032 tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja määriä SEUT 312 artiklassa tarkoitettujen monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisten enimmäismäärien mukaisesti; |
| --- | --- |

(b)

tämän asetuksen 13
  ja 13 a
  artiklan mukaisesti myönnetyt unionin tukimäärärahat, jotka maksetaan
  ennakkomaksuna ja
  erissä sen jälkeen, kun jäsenvaltio on tyydyttävällä tavalla saavuttanut suunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä yksilöidyt välitavoitteet ja tavoitteet, joihin sovelletaan kaudella 2028—2032 tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja määriä SEUT 312 artiklassa tarkoitettujen monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisten enimmäismäärien mukaisesti;

ja 13 a

ennakkomaksuna ja

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 a kohta (uusi)

16 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jäsenvaltio voi aloittaa suunnitelmassaan vahvistettujen toimenpiteiden ja investointien toteuttamisen ... päivästä ...kuuta ... [lisätään tämän asetuksen soveltamispäivä] alkaen, ennen kuin komissio tekee myönteisen päätöksen 1 kohdan mukaisesti. Tämä ei vaikuta komission 15 artiklan mukaisesti tekemän arvioinnin tulokseen eikä sen valtuuksiin hyväksyä tai hylätä suunnitelma. Tällaisiin käynnissä oleviin toimenpiteisiin ja investointeihin myönnettävän unionin rahoituksen ehtona on edelleen se, että suunnitelma hyväksytään komission päätöksellä ja että kyseinen jäsenvaltio saavuttaa asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Jos komissio antaa suunnitelmasta myönteisen arvion, sen 1 kohdassa tarkoitettu päätös sisältää tarvittaessa myös tällaiset käynnissä olevat toimenpiteet ja investoinnit ja siinä otetaan huomioon, että niitä toteutetaan jo. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Jäsenvaltio voi aloittaa suunnitelmassaan vahvistettujen toimenpiteiden ja investointien toteuttamisen ... päivästä ...kuuta ... [lisätään tämän asetuksen soveltamispäivä] alkaen, ennen kuin komissio tekee myönteisen päätöksen 1 kohdan mukaisesti. Tämä ei vaikuta komission 15 artiklan mukaisesti tekemän arvioinnin tulokseen eikä sen valtuuksiin hyväksyä tai hylätä suunnitelma. Tällaisiin käynnissä oleviin toimenpiteisiin ja investointeihin myönnettävän unionin rahoituksen ehtona on edelleen se, että suunnitelma hyväksytään komission päätöksellä ja että kyseinen jäsenvaltio saavuttaa asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Jos komissio antaa suunnitelmasta myönteisen arvion, sen 1 kohdassa tarkoitettu päätös sisältää tarvittaessa myös tällaiset käynnissä olevat toimenpiteet ja investoinnit ja siinä otetaan huomioon, että niitä toteutetaan jo.

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 kohta

17 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jos jäsenvaltion ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelma asiaankuuluvine välitavoitteineen ja tavoitteineen ei enää ole joko kokonaan tai osittain toteutettavissa objektiivisten olosuhteiden
  – erityisesti direktiivin 2003/87/EY IV a luvun nojalla perustetun rakennusten ja tieliikenteen päästökauppajärjestelmän todellisten välittömien vaikutusten – vuoksi, asianomainen jäsenvaltio voi
  toimittaa komissiolle suunnitelmansa muutoksen, joka sisältää tarvittavat ja asianmukaisesti perustellut muutokset. Jäsenvaltiot voivat pyytää teknistä tukea tällaisen pyynnön laatimiseen. | 1.   Jos jäsenvaltion ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelma asiaankuuluvine välitavoitteineen ja tavoitteineen ei enää ole joko kokonaan tai osittain toteutettavissa objektiivisten olosuhteiden
  vuoksi, asianomainen jäsenvaltio voi kuultuaan tarkoituksenmukaisesti asiaankuuluvia sidosryhmiä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 240/2014 vahvistettujen kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti
  toimittaa komissiolle suunnitelmansa muutoksen, joka sisältää tarvittavat ja asianmukaisesti perustellut muutokset. Jäsenvaltiot voivat pyytää teknistä tukea tällaisen pyynnön laatimiseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jos jäsenvaltion ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelma asiaankuuluvine välitavoitteineen ja tavoitteineen ei enää ole joko kokonaan tai osittain toteutettavissa objektiivisten olosuhteiden
  – erityisesti direktiivin 2003/87/EY IV a luvun nojalla perustetun rakennusten ja tieliikenteen päästökauppajärjestelmän todellisten välittömien vaikutusten – vuoksi, asianomainen jäsenvaltio voi
  toimittaa komissiolle suunnitelmansa muutoksen, joka sisältää tarvittavat ja asianmukaisesti perustellut muutokset. Jäsenvaltiot voivat pyytää teknistä tukea tällaisen pyynnön laatimiseen.

1.   Jos jäsenvaltion ilmastotoimien sosiaalisen tuen suunnitelma asiaankuuluvine välitavoitteineen ja tavoitteineen ei enää ole joko kokonaan tai osittain toteutettavissa objektiivisten olosuhteiden
  vuoksi, asianomainen jäsenvaltio voi kuultuaan tarkoituksenmukaisesti asiaankuuluvia sidosryhmiä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 240/2014 vahvistettujen kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti
  toimittaa komissiolle suunnitelmansa muutoksen, joka sisältää tarvittavat ja asianmukaisesti perustellut muutokset. Jäsenvaltiot voivat pyytää teknistä tukea tällaisen pyynnön laatimiseen.

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 a kohta (uusi)

17 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jos lisämäärärahoja asetetaan saataville 9 artiklan 1 a kohdan mukaisesti, asianomainen jäsenvaltio voi toimittaa komissiolle suunnitelmansa kohdennetun muutoksen, jolla |
| | (a) | lisätään tässä suunnitelmassa vahvistetun toimenpiteen tai investoinnin edunsaajien tai kustannusten määrää; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Jos lisämäärärahoja asetetaan saataville 9 artiklan 1 a kohdan mukaisesti, asianomainen jäsenvaltio voi toimittaa komissiolle suunnitelmansa kohdennetun muutoksen, jolla

(a)

(a)

lisätään tässä suunnitelmassa vahvistetun toimenpiteen tai investoinnin edunsaajien tai kustannusten määrää;

lisätään tässä suunnitelmassa vahvistetun toimenpiteen tai investoinnin edunsaajien tai kustannusten määrää;

| (b) | lisätään 6 artiklan mukaisia toimenpiteitä tai investointeja. |
| --- | --- |

(b)

(b)

lisätään 6 artiklan mukaisia toimenpiteitä tai investointeja.

lisätään 6 artiklan mukaisia toimenpiteitä tai investointeja.

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 3 kohta

17 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos komissio antaa muutetusta suunnitelmasta myönteisen arvion, se hyväksyy 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti täytäntöönpanosäädöksellä myönteisen arvion syyt sisältävän päätöksen kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on virallisesti toimittanut muutetun suunnitelman. | 3.   Jos komissio antaa muutetusta suunnitelmasta myönteisen arvion, se hyväksyy 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti täytäntöönpanosäädöksellä myönteisen arvion syyt sisältävän päätöksen kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on virallisesti toimittanut muutetun suunnitelman.
  Jos suunnitelmaa muutetaan 1 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kyseinen määräaika lyhennetään kuuteen viikkoon. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jos komissio antaa muutetusta suunnitelmasta myönteisen arvion, se hyväksyy 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti täytäntöönpanosäädöksellä myönteisen arvion syyt sisältävän päätöksen kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on virallisesti toimittanut muutetun suunnitelman.

3.   Jos komissio antaa muutetusta suunnitelmasta myönteisen arvion, se hyväksyy 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti täytäntöönpanosäädöksellä myönteisen arvion syyt sisältävän päätöksen kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on virallisesti toimittanut muutetun suunnitelman.
  Jos suunnitelmaa muutetaan 1 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kyseinen määräaika lyhennetään kuuteen viikkoon.

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 5 kohta

17 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on viimeistään 15 päivänä maaliskuuta 2027 arvioitava suunnitelmansa asianmukaisuutta suhteessa
  direktiivin 2003/087/EY IV a luvun mukaisesti perustetun rakennusten ja tieliikenteen päästökauppajärjestelmän
  todellisiin välittömiin vaikutuksiin. Tällaiset arvioinnit on toimitettava komissiolle osana asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaista kaksivuotista edistymiskertomusta. | 5.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on viimeistään 15 päivänä maaliskuuta 2027 arvioitava suunnitelmansa asianmukaisuutta suhteessa
  ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä, myös hiilen hinnoittelun avulla, aiheutuviin
  todellisiin välittömiin vaikutuksiin. Tällaiset arvioinnit on toimitettava komissiolle osana asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaista kaksivuotista edistymiskertomusta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on viimeistään 15 päivänä maaliskuuta 2027 arvioitava suunnitelmansa asianmukaisuutta suhteessa
  direktiivin 2003/087/EY IV a luvun mukaisesti perustetun rakennusten ja tieliikenteen päästökauppajärjestelmän
  todellisiin välittömiin vaikutuksiin. Tällaiset arvioinnit on toimitettava komissiolle osana asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaista kaksivuotista edistymiskertomusta.

5.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on viimeistään 15 päivänä maaliskuuta 2027 arvioitava suunnitelmansa asianmukaisuutta suhteessa
  ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä, myös hiilen hinnoittelun avulla, aiheutuviin
  todellisiin välittömiin vaikutuksiin. Tällaiset arvioinnit on toimitettava komissiolle osana asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaista kaksivuotista edistymiskertomusta.

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 1 kohta

18 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kun komissio on antanut 16 artiklassa tarkoitetun päätöksen, se tekee hyvissä ajoin asianomaisen jäsenvaltion kanssa sopimuksen, joka muodostaa asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 tarkoitetun yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen, joka kattaa vuodet
  2025–2027. Kyseinen sopimus voidaan tehdä aikaisintaan vuotta ennen direktiivin 2003/87/EY IV a luvun mukaisten huutokauppojen aloitusvuotta. | 1.   Kun komissio on antanut 16 artiklassa tarkoitetun päätöksen, se tekee hyvissä ajoin asianomaisen jäsenvaltion kanssa sopimuksen, joka muodostaa asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 tarkoitetun yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen, joka kattaa vuodet
  [tämän asetuksen voimaantulopäivä]–2027
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kun komissio on antanut 16 artiklassa tarkoitetun päätöksen, se tekee hyvissä ajoin asianomaisen jäsenvaltion kanssa sopimuksen, joka muodostaa asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 tarkoitetun yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen, joka kattaa vuodet
  2025–2027. Kyseinen sopimus voidaan tehdä aikaisintaan vuotta ennen direktiivin 2003/87/EY IV a luvun mukaisten huutokauppojen aloitusvuotta.

1.   Kun komissio on antanut 16 artiklassa tarkoitetun päätöksen, se tekee hyvissä ajoin asianomaisen jäsenvaltion kanssa sopimuksen, joka muodostaa asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 tarkoitetun yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen, joka kattaa vuodet
  [tämän asetuksen voimaantulopäivä]–2027
  .

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

19 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos komissio
  3
   kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella toteaa, että 16 artiklassa tarkoitetussa komission päätöksessä asetettuja välitavoitteita ja tavoitteita ei ole saavutettu tyydyttävästi, tukimäärärahojen maksaminen keskeytetään kokonaan tai osittain. Asianomainen jäsenvaltio voi esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa komission arvioinnin tiedoksiantamisesta. | Jos komissio
  2
   kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella toteaa, että 16 artiklassa tarkoitetussa komission päätöksessä asetettuja välitavoitteita ja tavoitteita ei ole saavutettu tyydyttävästi, tukimäärärahojen maksaminen keskeytetään kokonaan tai osittain
  . Keskeytettyjen määrärahojen määrän on vastattava niiden toimenpiteiden kuluja, joiden välitavoitteita ja tavoitteita ei ole saavutettu tyydyttävästi
  . Asianomainen jäsenvaltio voi esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa komission arvioinnin tiedoksiantamisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos komissio
  3
   kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella toteaa, että 16 artiklassa tarkoitetussa komission päätöksessä asetettuja välitavoitteita ja tavoitteita ei ole saavutettu tyydyttävästi, tukimäärärahojen maksaminen keskeytetään kokonaan tai osittain. Asianomainen jäsenvaltio voi esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa komission arvioinnin tiedoksiantamisesta.

3

Jos komissio
  2
   kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella toteaa, että 16 artiklassa tarkoitetussa komission päätöksessä asetettuja välitavoitteita ja tavoitteita ei ole saavutettu tyydyttävästi, tukimäärärahojen maksaminen keskeytetään kokonaan tai osittain
  . Keskeytettyjen määrärahojen määrän on vastattava niiden toimenpiteiden kuluja, joiden välitavoitteita ja tavoitteita ei ole saavutettu tyydyttävästi
  . Asianomainen jäsenvaltio voi esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa komission arvioinnin tiedoksiantamisesta.

2

. Keskeytettyjen määrärahojen määrän on vastattava niiden toimenpiteiden kuluja, joiden välitavoitteita ja tavoitteita ei ole saavutettu tyydyttävästi

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 4 a kohta (uusi)

19 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Jos komissio toteaa, ettei kyseinen jäsenvaltio ole tämän artiklan mukaisesti saattanut voimaan lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, joita direktiivin .../.../EY IV a luvun muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) [yyyy/nnn] [(COD)2021/0211] noudattaminen edellyttää, määrärahojen maksaminen keskeytetään. Keskeytys kumotaan vasta sitten, kun asianomainen jäsenvaltio on saattanut kyseiset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Jos komissio toteaa, ettei kyseinen jäsenvaltio ole tämän artiklan mukaisesti saattanut voimaan lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, joita direktiivin .../.../EY IV a luvun muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) [yyyy/nnn] [(COD)2021/0211] noudattaminen edellyttää, määrärahojen maksaminen keskeytetään. Keskeytys kumotaan vasta sitten, kun asianomainen jäsenvaltio on saattanut kyseiset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan.

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 7 kohta

19 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Jos asianomainen jäsenvaltio ei ole 12 kuukauden kuluessa päivästä, jona 18 artiklassa tarkoitetut sopimukset on tehty, edistynyt konkreettisesti minkään asiaankuuluvan välitavoitteen ja tavoitteen osalta, komissio irtisanoo asiaankuuluvat 18 artiklassa tarkoitetut sopimukset ja vapauttaa tukimäärärahojen määrän. Komissio tekee päätöksen 18 artiklassa tarkoitettujen sopimusten irtisanomisesta annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle mahdollisuuden esittää huomautuksensa kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on ilmoittanut arvionsa siitä, onko konkreettista edistystä tapahtunut. | 7.   Jos asianomainen jäsenvaltio ei ole 12 kuukauden kuluessa päivästä, jona 18 artiklassa tarkoitetut sopimukset on tehty, edistynyt konkreettisesti minkään asiaankuuluvan välitavoitteen ja tavoitteen osalta, komissio irtisanoo asiaankuuluvat 18 artiklassa tarkoitetut sopimukset ja vapauttaa tukimäärärahojen määrän.
  Mahdollinen [13 a] artiklan mukainen ennakkorahoitus peritään takaisin kokonaisuudessaan.
  Komissio tekee päätöksen 18 artiklassa tarkoitettujen sopimusten irtisanomisesta annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle mahdollisuuden esittää huomautuksensa kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on ilmoittanut arvionsa siitä, onko konkreettista edistystä tapahtunut.
  Vapautetut määrät jaetaan oikeassa suhteessa muille jäsenvaltioille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Jos asianomainen jäsenvaltio ei ole 12 kuukauden kuluessa päivästä, jona 18 artiklassa tarkoitetut sopimukset on tehty, edistynyt konkreettisesti minkään asiaankuuluvan välitavoitteen ja tavoitteen osalta, komissio irtisanoo asiaankuuluvat 18 artiklassa tarkoitetut sopimukset ja vapauttaa tukimäärärahojen määrän. Komissio tekee päätöksen 18 artiklassa tarkoitettujen sopimusten irtisanomisesta annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle mahdollisuuden esittää huomautuksensa kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on ilmoittanut arvionsa siitä, onko konkreettista edistystä tapahtunut.

7.   Jos asianomainen jäsenvaltio ei ole 12 kuukauden kuluessa päivästä, jona 18 artiklassa tarkoitetut sopimukset on tehty, edistynyt konkreettisesti minkään asiaankuuluvan välitavoitteen ja tavoitteen osalta, komissio irtisanoo asiaankuuluvat 18 artiklassa tarkoitetut sopimukset ja vapauttaa tukimäärärahojen määrän.
  Mahdollinen [13 a] artiklan mukainen ennakkorahoitus peritään takaisin kokonaisuudessaan.
  Komissio tekee päätöksen 18 artiklassa tarkoitettujen sopimusten irtisanomisesta annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle mahdollisuuden esittää huomautuksensa kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on ilmoittanut arvionsa siitä, onko konkreettista edistystä tapahtunut.
  Vapautetut määrät jaetaan oikeassa suhteessa muille jäsenvaltioille.

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta

20 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Pannessaan rahastoa täytäntöön jäsenvaltioiden on rahaston varojen edunsaajina toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja sen varmistamiseksi, että rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin ja investointeihin liittyvien varojen käytössä noudatetaan sovellettavaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä, erityisesti petosten, lahjonnan ja eturistiriitojen ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen osalta. Tätä varten jäsenvaltioiden on otettava käyttöön liitteessä III tarkemmin esitetty vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä sekä aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen määrien takaisinperintä. Jäsenvaltiot voivat käyttää tavanomaisia kansallisia talousarviohallinnon järjestelmiään. | 1.   Pannessaan rahastoa täytäntöön jäsenvaltioiden on rahaston varojen edunsaajina
  noudatettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja perusarvoja, mukaan lukien oikeusvaltio. Niiden on
  toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja sen varmistamiseksi, että rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin ja investointeihin liittyvien varojen käytössä noudatetaan sovellettavaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä, erityisesti
  unionin talousarvion suojaamisen osalta tapauksissa, joissa on rikottu oikeusvaltion periaatetta, sekä
  petosten, lahjonnan ja eturistiriitojen ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen osalta. Tätä varten jäsenvaltioiden on otettava käyttöön liitteessä III tarkemmin esitetty vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä sekä aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen määrien takaisinperintä. Jäsenvaltiot voivat käyttää tavanomaisia kansallisia talousarviohallinnon järjestelmiään. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Pannessaan rahastoa täytäntöön jäsenvaltioiden on rahaston varojen edunsaajina toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja sen varmistamiseksi, että rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin ja investointeihin liittyvien varojen käytössä noudatetaan sovellettavaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä, erityisesti petosten, lahjonnan ja eturistiriitojen ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen osalta. Tätä varten jäsenvaltioiden on otettava käyttöön liitteessä III tarkemmin esitetty vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä sekä aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen määrien takaisinperintä. Jäsenvaltiot voivat käyttää tavanomaisia kansallisia talousarviohallinnon järjestelmiään.

1.   Pannessaan rahastoa täytäntöön jäsenvaltioiden on rahaston varojen edunsaajina
  noudatettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja perusarvoja, mukaan lukien oikeusvaltio. Niiden on
  toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja sen varmistamiseksi, että rahastosta tuettuihin toimenpiteisiin ja investointeihin liittyvien varojen käytössä noudatetaan sovellettavaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä, erityisesti
  unionin talousarvion suojaamisen osalta tapauksissa, joissa on rikottu oikeusvaltion periaatetta, sekä
  petosten, lahjonnan ja eturistiriitojen ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen osalta. Tätä varten jäsenvaltioiden on otettava käyttöön liitteessä III tarkemmin esitetty vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä sekä aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen määrien takaisinperintä. Jäsenvaltiot voivat käyttää tavanomaisia kansallisia talousarviohallinnon järjestelmiään.

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 a kohta (uusi)

20 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Komissio toteuttaa rahastoa täytäntöön pannessaan kaikki asianmukaiset toimenpiteet asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisesti varmistaakseen varojen suojelun rahastosta tuettavien toimenpiteiden ja investointien osalta, jos oikeusvaltioperiaatetta rikotaan jäsenvaltioissa. Komissio esittää tätä varten vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan järjestelmän ja huolehtii aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen määrien takaisinperinnästä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Komissio toteuttaa rahastoa täytäntöön pannessaan kaikki asianmukaiset toimenpiteet asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisesti varmistaakseen varojen suojelun rahastosta tuettavien toimenpiteiden ja investointien osalta, jos oikeusvaltioperiaatetta rikotaan jäsenvaltioissa. Komissio esittää tätä varten vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan järjestelmän ja huolehtii aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen määrien takaisinperinnästä.

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 5 a kohta (uusi)

20 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Jos todetaan, että oikeusvaltioperiaatteen rikkomiset jäsenvaltiossa vaikuttavat tai uhkaavat vakavasti vaikuttaa rahaston moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen, komissio toteuttaa asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisesti asianmukaiset toimenpiteet, joihin voi kuulua muun muassa maksujen keskeyttäminen kyseessä oleville kansallisille viranomaisille. Tällaisissa tapauksissa komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahaston aiotuilla lopullisilla edunsaajilla on edelleen mahdollisuus saada unionin tukea, ja varmistaa, että maksut suoritetaan paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisjärjestöjen tai muiden sellaisten yhteisöjen kautta, joilla on todistetusti valmiudet varmistaa rahaston moitteeton varainhoito. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Jos todetaan, että oikeusvaltioperiaatteen rikkomiset jäsenvaltiossa vaikuttavat tai uhkaavat vakavasti vaikuttaa rahaston moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen, komissio toteuttaa asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisesti asianmukaiset toimenpiteet, joihin voi kuulua muun muassa maksujen keskeyttäminen kyseessä oleville kansallisille viranomaisille. Tällaisissa tapauksissa komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahaston aiotuilla lopullisilla edunsaajilla on edelleen mahdollisuus saada unionin tukea, ja varmistaa, että maksut suoritetaan paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisjärjestöjen tai muiden sellaisten yhteisöjen kautta, joilla on todistetusti valmiudet varmistaa rahaston moitteeton varainhoito.

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 kohta – johdantokappale

21 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot edistävät vastuualueidensa mukaisesti synergioita ja varmistavat toimivan koordinoinnin rahaston ja muiden unionin ohjelmien ja välineiden välillä, mukaan lukien InvestEU-ohjelma, teknisen tuen väline, elpymis- ja palautumistukiväline ja asetuksen (EU) 2021/1060 soveltamisalaan kuuluvat rahastot. Tätä varten ne | Komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot edistävät vastuualueidensa mukaisesti synergioita ja varmistavat toimivan koordinoinnin rahaston ja muiden unionin ohjelmien ja välineiden välillä, mukaan lukien
  modernisaatiorahasto,
  InvestEU-ohjelma, teknisen tuen väline, elpymis- ja palautumistukiväline ja asetuksen (EU) 2021/1060 soveltamisalaan kuuluvat rahastot. Tätä varten ne |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot edistävät vastuualueidensa mukaisesti synergioita ja varmistavat toimivan koordinoinnin rahaston ja muiden unionin ohjelmien ja välineiden välillä, mukaan lukien InvestEU-ohjelma, teknisen tuen väline, elpymis- ja palautumistukiväline ja asetuksen (EU) 2021/1060 soveltamisalaan kuuluvat rahastot. Tätä varten ne

Komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot edistävät vastuualueidensa mukaisesti synergioita ja varmistavat toimivan koordinoinnin rahaston ja muiden unionin ohjelmien ja välineiden välillä, mukaan lukien
  modernisaatiorahasto,
  InvestEU-ohjelma, teknisen tuen väline, elpymis- ja palautumistukiväline ja asetuksen (EU) 2021/1060 soveltamisalaan kuuluvat rahastot. Tätä varten ne

modernisaatiorahasto,

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 kohta – a alakohta

21 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | varmistavat eri välineiden täydentävyyden, synergian, johdonmukaisuuden ja yhtenäisyyden unionin, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tasolla sekä suunnitteluvaiheessa että täytäntöönpanon aikana; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

varmistavat eri välineiden täydentävyyden, synergian, johdonmukaisuuden ja yhtenäisyyden unionin, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tasolla sekä suunnitteluvaiheessa että täytäntöönpanon aikana;

| (a) | varmistavat eri välineiden täydentävyyden, synergian, johdonmukaisuuden ja yhtenäisyyden unionin, kansallisella ja tarvittaessa
  paikallisella ja
  alueellisella tasolla sekä suunnitteluvaiheessa että täytäntöönpanon aikana; |
| --- | --- |

(a)

varmistavat eri välineiden täydentävyyden, synergian, johdonmukaisuuden ja yhtenäisyyden unionin, kansallisella ja tarvittaessa
  paikallisella ja
  alueellisella tasolla sekä suunnitteluvaiheessa että täytäntöönpanon aikana;

paikallisella ja

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 kohta – c alakohta

21 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | varmistavat täytäntöönpanosta ja valvonnasta vastaavien tahojen tiiviin yhteistyön unionin, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tasolla rahaston tavoitteiden saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

varmistavat täytäntöönpanosta ja valvonnasta vastaavien tahojen tiiviin yhteistyön unionin, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tasolla rahaston tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (c) | varmistavat täytäntöönpanosta ja valvonnasta vastaavien tahojen tiiviin yhteistyön unionin, kansallisella ja tarvittaessa
  paikallisella ja
  alueellisella tasolla
  , mukaan lukien asiaankuuluvat sidosryhmät komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 240/2014 vahvistettujen kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti,
  rahaston tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(c)

varmistavat täytäntöönpanosta ja valvonnasta vastaavien tahojen tiiviin yhteistyön unionin, kansallisella ja tarvittaessa
  paikallisella ja
  alueellisella tasolla
  , mukaan lukien asiaankuuluvat sidosryhmät komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 240/2014 vahvistettujen kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti,
  rahaston tavoitteiden saavuttamiseksi.

paikallisella ja

, mukaan lukien asiaankuuluvat sidosryhmät komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 240/2014 vahvistettujen kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti,

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 2 kohta

22 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava kyseisen rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys, erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia, tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa useille kohderyhmille, mukaan lukien tiedotusvälineet ja suuri yleisö. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.
     
  Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava kyseisen rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys, erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia, tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa useille kohderyhmille, mukaan lukien tiedotusvälineet ja suuri yleisö.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 a artikla (uusi)

22 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 22 a artikla |
| | Unionin rahoituksen näkyvyys |
| | 1.
     
  Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että |
| | (a) | unionin tuki on näkyvää sitä välittäville yhteisöille ja sen lopullisille edunsaajille kaikissa toimissa, jotka liittyvät rahastosta tuettuihin toimiin, esimerkiksi käyttämällä unionin tunnusta; ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

22 a artikla

22 a artikla

Unionin rahoituksen näkyvyys

Unionin rahoituksen näkyvyys

1.
     
  Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että

(a)

(a)

unionin tuki on näkyvää sitä välittäville yhteisöille ja sen lopullisille edunsaajille kaikissa toimissa, jotka liittyvät rahastosta tuettuihin toimiin, esimerkiksi käyttämällä unionin tunnusta; ja

unionin tuki on näkyvää sitä välittäville yhteisöille ja sen lopullisille edunsaajille kaikissa toimissa, jotka liittyvät rahastosta tuettuihin toimiin, esimerkiksi käyttämällä unionin tunnusta; ja

| (b) | unionin kansalaisille viestitään rahaston tehtävästä ja saavutuksista yhdellä keskitetyllä verkkoportaalilla, josta pääsee kaikkiin ohjelmiin, joihin kyseinen jäsenvaltio osallistuu. |
| --- | --- |

(b)

(b)

unionin kansalaisille viestitään rahaston tehtävästä ja saavutuksista yhdellä keskitetyllä verkkoportaalilla, josta pääsee kaikkiin ohjelmiin, joihin kyseinen jäsenvaltio osallistuu.

unionin kansalaisille viestitään rahaston tehtävästä ja saavutuksista yhdellä keskitetyllä verkkoportaalilla, josta pääsee kaikkiin ohjelmiin, joihin kyseinen jäsenvaltio osallistuu.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava ja tarvittaessa varmistettava, että välittäjäyhteisöt ilmoittavat rahastosta myönnetyn tuen ja kyseisen rahoituksen alkuperän

| (a) | varmistamalla unionin rahoituksen näkyvyyden lopullisille edunsaajille ja yleisölle muun muassa esittämällä unionin tunnuksen ja asianmukaisen rahoitusilmoituksen, jossa on teksti ”Euroopan unionin rahoittama – sosiaalinen ilmastorahasto”, lopullisille edunsaajille tai yleisölle tarkoitetuissa toimen täytäntöönpanoa koskevissa asiakirjoissa ja viestintäaineistossa; |
| --- | --- |

(a)

(a)

varmistamalla unionin rahoituksen näkyvyyden lopullisille edunsaajille ja yleisölle muun muassa esittämällä unionin tunnuksen ja asianmukaisen rahoitusilmoituksen, jossa on teksti ”Euroopan unionin rahoittama – sosiaalinen ilmastorahasto”, lopullisille edunsaajille tai yleisölle tarkoitetuissa toimen täytäntöönpanoa koskevissa asiakirjoissa ja viestintäaineistossa;

varmistamalla unionin rahoituksen näkyvyyden lopullisille edunsaajille ja yleisölle muun muassa esittämällä unionin tunnuksen ja asianmukaisen rahoitusilmoituksen, jossa on teksti ”Euroopan unionin rahoittama – sosiaalinen ilmastorahasto”, lopullisille edunsaajille tai yleisölle tarkoitetuissa toimen täytäntöönpanoa koskevissa asiakirjoissa ja viestintäaineistossa;

| (b) | esittämällä virallisella verkkosivustollaan, jos sellainen on olemassa, ja sosiaalisen median tileillään lyhyen, tuen määrään suhteutetun kuvauksen toimesta, sen tavoitteista ja tuloksista ja tuomalla esiin unionilta saatavan rahoitustuen; ja |
| --- | --- |

(b)

(b)

esittämällä virallisella verkkosivustollaan, jos sellainen on olemassa, ja sosiaalisen median tileillään lyhyen, tuen määrään suhteutetun kuvauksen toimesta, sen tavoitteista ja tuloksista ja tuomalla esiin unionilta saatavan rahoitustuen; ja

esittämällä virallisella verkkosivustollaan, jos sellainen on olemassa, ja sosiaalisen median tileillään lyhyen, tuen määrään suhteutetun kuvauksen toimesta, sen tavoitteista ja tuloksista ja tuomalla esiin unionilta saatavan rahoitustuen; ja

| (c) | ilmoittamalla rahoitusvälineisiin liittyvien toimien, myös 6 artiklan 1 kohdan mukaisen tilapäisen suoran tulotuen yhteydessä, rahastosta lopullisille edunsaajille myönnettävän tuen määrän. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ilmoittamalla rahoitusvälineisiin liittyvien toimien, myös 6 artiklan 1 kohdan mukaisen tilapäisen suoran tulotuen yhteydessä, rahastosta lopullisille edunsaajille myönnettävän tuen määrän.

ilmoittamalla rahoitusvälineisiin liittyvien toimien, myös 6 artiklan 1 kohdan mukaisen tilapäisen suoran tulotuen yhteydessä, rahastosta lopullisille edunsaajille myönnettävän tuen määrän.

3.
     
  Jos jäsenvaltio ei noudata 1 ja 2 kohdan mukaisia velvoitteita ja jos korjaavia toimia ei ole toteutettu, komissio soveltaa suhteellisuusperiaatteen huomioon ottaen toimenpiteitä, joilla peruutetaan enintään viisi prosenttia rahastosta kyseiselle jäsenvaltiolle vuosittain myönnettävästä tuesta.

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta – johdantokappale

23 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on raportoitava komissiolle joka toinen vuosi suunnitelmansa täytäntöönpanosta osana asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan ja 28 artiklan mukaista yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa koskevaa edistymiskertomustaan. Asianomaisten jäsenvaltioiden on sisällytettävä edistymiskertomukseensa | 1.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on raportoitava komissiolle joka toinen vuosi suunnitelmansa täytäntöönpanosta osana asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan ja 28 artiklan mukaista yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa koskevaa edistymiskertomustaan
  ja kuullen tarkoituksenmukaisesti asiaankuuluvia sidosryhmiä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 240/2014 vahvistettujen kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti
  . Asianomaisten jäsenvaltioiden on sisällytettävä edistymiskertomukseensa |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on raportoitava komissiolle joka toinen vuosi suunnitelmansa täytäntöönpanosta osana asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan ja 28 artiklan mukaista yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa koskevaa edistymiskertomustaan. Asianomaisten jäsenvaltioiden on sisällytettävä edistymiskertomukseensa

1.   Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on raportoitava komissiolle joka toinen vuosi suunnitelmansa täytäntöönpanosta osana asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan ja 28 artiklan mukaista yhdennettyä kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa koskevaa edistymiskertomustaan
  ja kuullen tarkoituksenmukaisesti asiaankuuluvia sidosryhmiä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 240/2014 vahvistettujen kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti
  . Asianomaisten jäsenvaltioiden on sisällytettävä edistymiskertomukseensa

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta – a alakohta

23 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | yksityiskohtaiset määrälliset tiedot
  energiaköyhyydestä
  kärsivien kotitalouksien määrästä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

yksityiskohtaiset määrälliset tiedot
  energiaköyhyydestä
  kärsivien kotitalouksien määrästä;

energiaköyhyydestä

| (a) | yksityiskohtaiset määrälliset tiedot
  energia- ja liikenneköyhyydestä
  kärsivien kotitalouksien määrästä
  , erityisesti haavoittuvista kotitalouksista, haavoittuvista mikroyrityksistä ja haavoittuvista liikenteen käyttäjistä
  ; |
| --- | --- |

(a)

yksityiskohtaiset määrälliset tiedot
  energia- ja liikenneköyhyydestä
  kärsivien kotitalouksien määrästä
  , erityisesti haavoittuvista kotitalouksista, haavoittuvista mikroyrityksistä ja haavoittuvista liikenteen käyttäjistä
  ;

energia- ja liikenneköyhyydestä

, erityisesti haavoittuvista kotitalouksista, haavoittuvista mikroyrityksistä ja haavoittuvista liikenteen käyttäjistä

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

23 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a a) | yksityiskohtaiset tiedot 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun energiaköyhyyden ja 2 artiklan 2 a kohdassa tarkoitetun liikenneköyhyyden määritelmien soveltamisesta konkreettisten ja mitattavissa olevien kriteerien perusteella; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a a)

(a a)

yksityiskohtaiset tiedot 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun energiaköyhyyden ja 2 artiklan 2 a kohdassa tarkoitetun liikenneköyhyyden määritelmien soveltamisesta konkreettisten ja mitattavissa olevien kriteerien perusteella;

yksityiskohtaiset tiedot 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun energiaköyhyyden ja 2 artiklan 2 a kohdassa tarkoitetun liikenneköyhyyden määritelmien soveltamisesta konkreettisten ja mitattavissa olevien kriteerien perusteella;

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta – b alakohta

23 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | soveltuvin osin
  yksityiskohtaiset tiedot edistymisestä
  energiaköyhyydessä
  olevien kotitalouksien määrän vähentämistä
  koskevan kansallisen ohjeellisen tavoitteen
  saavuttamisessa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

soveltuvin osin
  yksityiskohtaiset tiedot edistymisestä
  energiaköyhyydessä
  olevien kotitalouksien määrän vähentämistä
  koskevan kansallisen ohjeellisen tavoitteen
  saavuttamisessa;

soveltuvin osin

energiaköyhyydessä

koskevan kansallisen ohjeellisen tavoitteen

| (b) | yksityiskohtaiset tiedot edistymisestä
  energia- ja liikenneköyhyydessä
  olevien kotitalouksien määrän
  , erityisesti haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien määrän,
  vähentämistä
  koskevien kansallisten ohjeellisten välitavoitteiden ja tavoitteiden
  saavuttamisessa; |
| --- | --- |

(b)

yksityiskohtaiset tiedot edistymisestä
  energia- ja liikenneköyhyydessä
  olevien kotitalouksien määrän
  , erityisesti haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien määrän,
  vähentämistä
  koskevien kansallisten ohjeellisten välitavoitteiden ja tavoitteiden
  saavuttamisessa;

energia- ja liikenneköyhyydessä

, erityisesti haavoittuvien kotitalouksien, haavoittuvien mikroyritysten ja haavoittuvien liikenteen käyttäjien määrän,

koskevien kansallisten ohjeellisten välitavoitteiden ja tavoitteiden

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta – c alakohta

23 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | yksityiskohtaiset tiedot
  suunnitelmaan sisältyvien
  toimenpiteiden ja investointien tuloksista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

yksityiskohtaiset tiedot
  suunnitelmaan sisältyvien
  toimenpiteiden ja investointien tuloksista;

suunnitelmaan sisältyvien

| (c) | yksityiskohtaiset tiedot toimenpiteiden ja investointien tuloksista
  , erityisesti saavutetuista päästövähennyksistä ja suunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä hyötyvien henkilöiden määrästä
  ; |
| --- | --- |

(c)

yksityiskohtaiset tiedot toimenpiteiden ja investointien tuloksista
  , erityisesti saavutetuista päästövähennyksistä ja suunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä hyötyvien henkilöiden määrästä
  ;

, erityisesti saavutetuista päästövähennyksistä ja suunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä hyötyvien henkilöiden määrästä

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

23 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c a) | selvitys siitä, kuinka suunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden odotetaan edistävän sukupuolten tasa-arvoa ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia sekä kyseisten tavoitteiden valtavirtaistamista Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden 2 ja 3 sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 5 ja tapauksen mukaan sukupuolten tasa-arvoa koskevan kansallisen strategian mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c a)

(c a)

selvitys siitä, kuinka suunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden odotetaan edistävän sukupuolten tasa-arvoa ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia sekä kyseisten tavoitteiden valtavirtaistamista Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden 2 ja 3 sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 5 ja tapauksen mukaan sukupuolten tasa-arvoa koskevan kansallisen strategian mukaisesti;

selvitys siitä, kuinka suunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden odotetaan edistävän sukupuolten tasa-arvoa ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia sekä kyseisten tavoitteiden valtavirtaistamista Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden 2 ja 3 sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 5 ja tapauksen mukaan sukupuolten tasa-arvoa koskevan kansallisen strategian mukaisesti;

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta – c b alakohta (uusi)

23 artikla – 1 kohta – c b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c b) | yksityiskohtaiset tiedot sen suunnitelmaan sisältyvän suoran tulotuen osuudesta ja kohdentamisesta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c b)

(c b)

yksityiskohtaiset tiedot sen suunnitelmaan sisältyvän suoran tulotuen osuudesta ja kohdentamisesta;

yksityiskohtaiset tiedot sen suunnitelmaan sisältyvän suoran tulotuen osuudesta ja kohdentamisesta;

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta – f alakohta

23 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | vuonna 2027 arvio 17 artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta suunnitelmasta ottaen huomioon direktiivin
  2003/87/EY IV a luvun
  mukaisesti perustetun
  rakennusten ja tieliikenteen
  päästökauppajärjestelmän todelliset välittömät vaikutukset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

vuonna 2027 arvio 17 artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta suunnitelmasta ottaen huomioon direktiivin
  2003/87/EY IV a luvun
  mukaisesti perustetun
  rakennusten ja tieliikenteen
  päästökauppajärjestelmän todelliset välittömät vaikutukset;

2003/87/EY IV a luvun

rakennusten ja tieliikenteen

| (f) | vuonna 2027 arvio 17 artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta suunnitelmasta ottaen huomioon direktiivin
  2003/87/EY
  mukaisesti perustetun päästökauppajärjestelmän todelliset välittömät vaikutukset; |
| --- | --- |

(f)

vuonna 2027 arvio 17 artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta suunnitelmasta ottaen huomioon direktiivin
  2003/87/EY
  mukaisesti perustetun päästökauppajärjestelmän todelliset välittömät vaikutukset;

2003/87/EY

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 a kohta (uusi)

23 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komissio seuraa, minkä osuuden kustannuksista, jotka liittyvät direktiivin .../.../EY [(COD)2021/0211] IV a luvun mukaiseen päästöoikeuksien palauttamiseen, polttoaineiden toimittajat kattavat itse ja minkä osuuden ne siirtävät loppukuluttajille. Komissio raportoi havainnoistaan vuosittain Euroopan parlamentille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Komissio seuraa, minkä osuuden kustannuksista, jotka liittyvät direktiivin .../.../EY [(COD)2021/0211] IV a luvun mukaiseen päästöoikeuksien palauttamiseen, polttoaineiden toimittajat kattavat itse ja minkä osuuden ne siirtävät loppukuluttajille. Komissio raportoi havainnoistaan vuosittain Euroopan parlamentille.

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 4 kohta

23 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Siirretään komissiolle valta antaa 25 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi vahvistamalla yhteiset indikaattorit, joiden avulla raportoidaan edistymisestä ja seurataan ja arvioidaan rahaston 1 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. | 4.   Siirretään komissiolle valta antaa 25 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi vahvistamalla yhteiset indikaattorit, joiden avulla raportoidaan edistymisestä ja seurataan ja arvioidaan rahaston 1 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista
  , mukaan lukien malli, jonka perusteella jäsenvaltioiden on raportoitava. Komissio hyväksyy nämä delegoidut säädökset viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä]
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 25 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi vahvistamalla yhteiset indikaattorit, joiden avulla raportoidaan edistymisestä ja seurataan ja arvioidaan rahaston 1 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 25 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi vahvistamalla yhteiset indikaattorit, joiden avulla raportoidaan edistymisestä ja seurataan ja arvioidaan rahaston 1 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista
  , mukaan lukien malli, jonka perusteella jäsenvaltioiden on raportoitava. Komissio hyväksyy nämä delegoidut säädökset viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä]
  .

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 a artikla (uusi)

23 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 23 a artikla |
| | Avoimuus |
| | 1.
     
  Komissio toimittaa jäsenvaltioiden toimittamat suunnitelmat ja komission julkistamat päätökset samanaikaisesti ja yhtäläisin ehdoin Euroopan parlamentille ja neuvostolle ilman aiheetonta viivytystä. |
| | 2.
     
  Komission neuvostolle tai sen valmisteluelimille tämän asetuksen tai sen täytäntöönpanon yhteydessä toimittamat tiedot on asetettava yhtäaikaisesti Euroopan parlamentin saataville tarvittaessa luottamuksellisuusjärjestelyjä soveltaen. |
| | 3.
     
  Komissio toimittaa Euroopan parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille yleiskatsauksen alustavista havainnoistaan, jotka koskevat jäsenvaltioiden toimittamiin suunnitelmiin sisältyvien asiaankuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden tyydyttävää saavuttamista. |
| | 4.
     
  Euroopan parlamentin asiasta vastaavat valiokunnat voivat pyytää komissiota antamaan tietoja komission suunnitelmille tekemän arvioinnin tilanteesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

23 a artikla

23 a artikla

Avoimuus

Avoimuus

1.
     
  Komissio toimittaa jäsenvaltioiden toimittamat suunnitelmat ja komission julkistamat päätökset samanaikaisesti ja yhtäläisin ehdoin Euroopan parlamentille ja neuvostolle ilman aiheetonta viivytystä.

2.
     
  Komission neuvostolle tai sen valmisteluelimille tämän asetuksen tai sen täytäntöönpanon yhteydessä toimittamat tiedot on asetettava yhtäaikaisesti Euroopan parlamentin saataville tarvittaessa luottamuksellisuusjärjestelyjä soveltaen.

3.
     
  Komissio toimittaa Euroopan parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille yleiskatsauksen alustavista havainnoistaan, jotka koskevat jäsenvaltioiden toimittamiin suunnitelmiin sisältyvien asiaankuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden tyydyttävää saavuttamista.

4.
     
  Euroopan parlamentin asiasta vastaavat valiokunnat voivat pyytää komissiota antamaan tietoja komission suunnitelmille tekemän arvioinnin tilanteesta.

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 b artikla (uusi)

23 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 23 b artikla |
| | Ilmastotoimien sosiaalista tukea koskeva vuoropuhelu |
| | 1.
     
  Unionin toimielinten ja erityisesti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen vuoropuhelun tehostamiseksi sekä suuremman avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi Euroopan parlamentin asiasta vastaavat valiokunnat voivat kutsua komission keskustelemaan kahdesti vuodessa seuraavista seikoista: |
| | (a) | jäsenvaltioiden toimittamat suunnitelmat; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

23 b artikla

23 b artikla

Ilmastotoimien sosiaalista tukea koskeva vuoropuhelu

Ilmastotoimien sosiaalista tukea koskeva vuoropuhelu

1.
     
  Unionin toimielinten ja erityisesti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen vuoropuhelun tehostamiseksi sekä suuremman avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi Euroopan parlamentin asiasta vastaavat valiokunnat voivat kutsua komission keskustelemaan kahdesti vuodessa seuraavista seikoista:

(a)

(a)

jäsenvaltioiden toimittamat suunnitelmat;

jäsenvaltioiden toimittamat suunnitelmat;

| (b) | komission jäsenvaltioiden toimittamille suunnitelmille tekemä arviointi; |
| --- | --- |

(b)

(b)

komission jäsenvaltioiden toimittamille suunnitelmille tekemä arviointi;

komission jäsenvaltioiden toimittamille suunnitelmille tekemä arviointi;

| (c) | jäsenvaltioiden toimittamien suunnitelmien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen tilanne; |
| --- | --- |

(c)

(c)

jäsenvaltioiden toimittamien suunnitelmien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen tilanne;

jäsenvaltioiden toimittamien suunnitelmien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen tilanne;

| (d) | maksu-, keskeyttämis- ja irtisanomismenettelyt, mukaan lukien jäsenvaltioiden esittämät huomautukset ja niiden toteuttamat korjaavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan tyydyttävästi; |
| --- | --- |

(d)

(d)

maksu-, keskeyttämis- ja irtisanomismenettelyt, mukaan lukien jäsenvaltioiden esittämät huomautukset ja niiden toteuttamat korjaavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan tyydyttävästi;

maksu-, keskeyttämis- ja irtisanomismenettelyt, mukaan lukien jäsenvaltioiden esittämät huomautukset ja niiden toteuttamat korjaavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan tyydyttävästi;

| (e) | muut rahaston täytäntöönpanoon liittyvät asiaankuuluvat tiedot ja asiakirjat, jotka komissio on toimittanut Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle. |
| --- | --- |

(e)

(e)

muut rahaston täytäntöönpanoon liittyvät asiaankuuluvat tiedot ja asiakirjat, jotka komissio on toimittanut Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle.

muut rahaston täytäntöönpanoon liittyvät asiaankuuluvat tiedot ja asiakirjat, jotka komissio on toimittanut Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle.

2.
     
  Euroopan parlamentti voi tuoda päätöslauselmissa esiin näkemyksensä 1 kohdassa tarkoitetuista seikoista.

3.
     
  Komissio ottaa huomioon ilmastotoimien sosiaalista tukea koskevassa vuoropuhelussa esiin tulleet seikat, myös Euroopan parlamentin päätöslauselmat, jos niitä annetaan.

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 1 kohta

24 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio toimittaa viimeistään 1 päivänä heinäkuuta
  2028
  Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle arviointikertomuksen rahaston täytäntöönpanosta ja toiminnasta. | 1.   Komissio toimittaa viimeistään 1 päivänä heinäkuuta
  2026
  Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle arviointikertomuksen rahaston täytäntöönpanosta ja toiminnasta
  kyseiseen päivään mennessä ja ottaa huomioon erityisesti jäsenvaltioiden 23 artiklan mukaisesti toimittamien ensimmäisten kertomusten tulokset
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio toimittaa viimeistään 1 päivänä heinäkuuta
  2028
  Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle arviointikertomuksen rahaston täytäntöönpanosta ja toiminnasta.

1.   Komissio toimittaa viimeistään 1 päivänä heinäkuuta
  2026
  Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle arviointikertomuksen rahaston täytäntöönpanosta ja toiminnasta
  kyseiseen päivään mennessä ja ottaa huomioon erityisesti jäsenvaltioiden 23 artiklan mukaisesti toimittamien ensimmäisten kertomusten tulokset
  .

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 a kohta (uusi)

24 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komissio toimittaa jokaiselta vuodelta, jolloin rahasto on aktiivinen, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen hiilidioksidipäästöjen vähennyksistä, jotka johtuvat investoinneista rakennusten energiatehokkuuteen, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integroinnista ja päästöttömän ja vähäpäästöisen liikkuvuuden ja liikenteen saatavuuden parantamisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Komissio toimittaa jokaiselta vuodelta, jolloin rahasto on aktiivinen, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen hiilidioksidipäästöjen vähennyksistä, jotka johtuvat investoinneista rakennusten energiatehokkuuteen, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integroinnista ja päästöttömän ja vähäpäästöisen liikkuvuuden ja liikenteen saatavuuden parantamisesta.

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 3 kohta

24 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Arviointikertomuksessa arvioidaan erityisesti sitä, missä määrin 1 artiklassa säädetyt rahaston tavoitteet on saavutettu, sekä varojen käytön tehokkuutta ja unionin tason lisäarvoa. Siinä on tarkasteltava kaikkien 6 artiklassa säädettyjen tavoitteiden ja toimien merkitystä ottaen huomioon direktiivin 2003/87/EY
  IV a luvun
  mukaisen
  rakennusten ja tieliikenteen
  päästökauppajärjestelmän kasvihuonekaasupäästöihin kohdistuvat vaikutukset sekä jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (63) perusteella toteuttamat kansalliset toimenpiteetsitovien vuotuisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten saavuttamiseksi. Raportissa on käsiteltävä myös sitä, ovatko rahaston määrärahat edelleen tarkoituksenmukaisia direktiivin 2003/87/EY
  IV a luvun
  mukaisessa
  rakennusten ja tieliikenteen
  päästökauppajärjestelmässä tapahtuvan päästöoikeuksien huutokaupan mahdollisten muutosten ja muiden asiaan liittyvien näkökohtien kannalta. | 3.   
  Edellä
  1 
  kohdassa tarkoitetussa
  arviointikertomuksessa arvioidaan erityisesti |
| | (a) | sitä, missä määrin 1 artiklassa säädetyt rahaston tavoitteet on saavutettu, sekä varojen käytön tehokkuutta ja unionin tason lisäarvoa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Arviointikertomuksessa arvioidaan erityisesti sitä, missä määrin 1 artiklassa säädetyt rahaston tavoitteet on saavutettu, sekä varojen käytön tehokkuutta ja unionin tason lisäarvoa. Siinä on tarkasteltava kaikkien 6 artiklassa säädettyjen tavoitteiden ja toimien merkitystä ottaen huomioon direktiivin 2003/87/EY
  IV a luvun
  mukaisen
  rakennusten ja tieliikenteen
  päästökauppajärjestelmän kasvihuonekaasupäästöihin kohdistuvat vaikutukset sekä jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (63) perusteella toteuttamat kansalliset toimenpiteetsitovien vuotuisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten saavuttamiseksi. Raportissa on käsiteltävä myös sitä, ovatko rahaston määrärahat edelleen tarkoituksenmukaisia direktiivin 2003/87/EY
  IV a luvun
  mukaisessa
  rakennusten ja tieliikenteen
  päästökauppajärjestelmässä tapahtuvan päästöoikeuksien huutokaupan mahdollisten muutosten ja muiden asiaan liittyvien näkökohtien kannalta.

3.   
  Edellä
  1 
  kohdassa tarkoitetussa
  arviointikertomuksessa arvioidaan erityisesti

(a)

(a)

sitä, missä määrin 1 artiklassa säädetyt rahaston tavoitteet on saavutettu, sekä varojen käytön tehokkuutta ja unionin tason lisäarvoa;

| (b) | kunkin jäsenvaltion osalta rakenteellisten investointien ja toimenpiteiden toteuttamisen edistymistä ja vaikutusta ja suoran tulotuen käyttöä ottaen huomioon suunnitelmien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen sekä suoran tulotuen tarvetta ja vaadittavaa tasoa tässä yhteydessä 6 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti kaudella 2028–2032; |
| --- | --- |

(b)

(b)

kunkin jäsenvaltion osalta rakenteellisten investointien ja toimenpiteiden toteuttamisen edistymistä ja vaikutusta ja suoran tulotuen käyttöä ottaen huomioon suunnitelmien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen sekä suoran tulotuen tarvetta ja vaadittavaa tasoa tässä yhteydessä 6 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti kaudella 2028–2032;

kunkin jäsenvaltion osalta rakenteellisten investointien ja toimenpiteiden toteuttamisen edistymistä ja vaikutusta ja suoran tulotuen käyttöä ottaen huomioon suunnitelmien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen sekä suoran tulotuen tarvetta ja vaadittavaa tasoa tässä yhteydessä 6 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti kaudella 2028–2032;

| (c) | energia- ja liikenneköyhyyden määritelmien soveltamista jäsenvaltioiden 23 artiklan 1 kohdan aa alakohdan mukaisen raportoinnin perusteella ja sitä, tarvitaanko tulevaisuudessa yksityiskohtaisempaa lähestymistapaa, ja tapauksen mukaan sitä, onko Euroopan parlamentille ja neuvostolle esitettävä ehdotus; |
| --- | --- |

(c)

(c)

energia- ja liikenneköyhyyden määritelmien soveltamista jäsenvaltioiden 23 artiklan 1 kohdan aa alakohdan mukaisen raportoinnin perusteella ja sitä, tarvitaanko tulevaisuudessa yksityiskohtaisempaa lähestymistapaa, ja tapauksen mukaan sitä, onko Euroopan parlamentille ja neuvostolle esitettävä ehdotus;

energia- ja liikenneköyhyyden määritelmien soveltamista jäsenvaltioiden 23 artiklan 1 kohdan aa alakohdan mukaisen raportoinnin perusteella ja sitä, tarvitaanko tulevaisuudessa yksityiskohtaisempaa lähestymistapaa, ja tapauksen mukaan sitä, onko Euroopan parlamentille ja neuvostolle esitettävä ehdotus;

Siinä on tarkasteltava kaikkien 6 artiklassa säädettyjen tavoitteiden ja toimien merkitystä ottaen huomioon direktiivin 2003/87/EY mukaisen päästökauppajärjestelmän kasvihuonekaasupäästöihin kohdistuvat vaikutukset sekä jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (63) perusteella toteuttamat kansalliset toimenpiteet sitovien vuotuisten kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten saavuttamiseksi. Raportissa on käsiteltävä myös sitä, ovatko rahaston määrärahat edelleen tarkoituksenmukaisia direktiivin 2003/87/EY mukaisessa päästökauppajärjestelmässä tapahtuvan päästöoikeuksien huutokaupan mahdollisten muutosten ja muiden asiaan liittyvien näkökohtien kannalta.
  Osana 1 kohdassa tarkoitettua arviointikertomusta komissio harkitsee myös 9 artiklassa tarkoitettuun hiilen hintojen vaihteluun perustuvan erityisen teknisen mukautuksen jatkamista noudatettavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien neuvottelujen yhteydessä.

63

Osana 1 kohdassa tarkoitettua arviointikertomusta komissio harkitsee myös 9 artiklassa tarkoitettuun hiilen hintojen vaihteluun perustuvan erityisen teknisen mukautuksen jatkamista noudatettavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien neuvottelujen yhteydessä.

Tarkistus 153

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 2 kohta

25 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. | 2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi
  4 artiklan 2 a kohdassa ja
  23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi
  4 artiklan 2 a kohdassa ja
  23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 154

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 3 kohta

25 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. | 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa
  4 artiklan 2 a kohdassa ja
  23 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa
  4 artiklan 2 a kohdassa ja
  23 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

Tarkistus 155

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 2 kohta

26 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sitä sovelletaan päivästä, johon mennessä jäsenvaltioiden on saatettava voimaan direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta direktiivin 2003/87/EY IV a luvun osalta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU)

   (64)

  [yyyy/nnnn] noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Sitä sovelletaan päivästä, johon mennessä jäsenvaltioiden on saatettava voimaan direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta direktiivin 2003/87/EY IV a luvun osalta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU)

   (64)

  [yyyy/nnnn] noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset.

Sitä sovelletaan päivästä, johon mennessä jäsenvaltioiden on saatettava voimaan direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta direktiivin 2003/87/EY IV a luvun osalta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU)

64

[yyyy/nnnn] noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 156

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 9 kohta

Liite I – 9 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Niille jäsenvaltioille, joiden bruttokansantulo asukasta kohti on pienempi kuin 90 prosentilla EU27-jäsenvaltioista, ei voi olla alhaisempi kuin asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 2 kohdan mukainen vertailupäästöjen osuus [direktiivin 2003/87/EY IV luvussa] mainituilla aloilla vuosien 2016–2018 keskiarvon mukaan. mukautetaan suhteellisesti niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa bruttokansantulo asukasta kohti on EU27-arvon yläpuolella, jotta
  kaikkien summa on
  yhtä kuin 100 prosenttia. | Kaikkien jäsenvaltioiden osalta αi ei voi olla pienempi kuin 0,07  prosenttia 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen määrärahojen summasta.
  Niille jäsenvaltioille, joiden bruttokansantulo asukasta kohti on pienempi kuin 90 prosentilla EU27-jäsenvaltioista,
  αi

  ei voi olla alhaisempi kuin asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 2 kohdan mukainen vertailupäästöjen osuus [direktiivin 2003/87/EY IV luvussa] mainituilla aloilla vuosien 2016–2018 keskiarvon mukaan. Mukautetaan suhteellisesti
  αi

  niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa bruttokansantulo asukasta kohti on EU27-arvon yläpuolella, jotta
  kaikki αi:t yhteenlaskettuna ovat
  yhtä kuin 100 prosenttia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Niille jäsenvaltioille, joiden bruttokansantulo asukasta kohti on pienempi kuin 90 prosentilla EU27-jäsenvaltioista, ei voi olla alhaisempi kuin asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 2 kohdan mukainen vertailupäästöjen osuus [direktiivin 2003/87/EY IV luvussa] mainituilla aloilla vuosien 2016–2018 keskiarvon mukaan. mukautetaan suhteellisesti niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa bruttokansantulo asukasta kohti on EU27-arvon yläpuolella, jotta
  kaikkien summa on
  yhtä kuin 100 prosenttia.

kaikkien summa on

Kaikkien jäsenvaltioiden osalta αi ei voi olla pienempi kuin 0,07  prosenttia 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen määrärahojen summasta.
  Niille jäsenvaltioille, joiden bruttokansantulo asukasta kohti on pienempi kuin 90 prosentilla EU27-jäsenvaltioista,
  αi

  ei voi olla alhaisempi kuin asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 2 kohdan mukainen vertailupäästöjen osuus [direktiivin 2003/87/EY IV luvussa] mainituilla aloilla vuosien 2016–2018 keskiarvon mukaan. Mukautetaan suhteellisesti
  αi

  niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa bruttokansantulo asukasta kohti on EU27-arvon yläpuolella, jotta
  kaikki αi:t yhteenlaskettuna ovat
  yhtä kuin 100 prosenttia.

Kaikkien jäsenvaltioiden osalta αi

αi

αi

kaikki αi

Tarkistus 157

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 1 a kohta (uusi)

Liite II – 1 a kohta (uusi)

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Asetuksen 9 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettuja lisämäärärahoja osoitetaan jäsenvaltioille seuraavan osuuden perusteella.

Asetuksen 9 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettuja lisämäärärahoja osoitetaan jäsenvaltioille seuraavan osuuden perusteella.

EU-jäsenvaltiokohtaiset tukimäärärahojen enimmäismäärät

EU-jäsenvaltiokohtaiset tukimäärärahojen enimmäismäärät

| Jäsenvaltio | % kokonais-määrästä | YHTEENSÄ




  [voimaantulo-päivä]–2032




  (euroa, käypinä hintoina) | Määrä vuosiksi




  [voimaantulo-päivä]–2027




  (euroa, käypinä hintoina) | Määrä vuosiksi




  2028–2032




  (euroa, käypinä hintoina) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 2,56 | [1 844 737 639 ] | [605 544 073 ] | [1 239 193 566 ] |
| Bulgaria | 3,85 | [2 778 104 958 ] | [911 926 420 ] | [1 866 178 538 ] |
| Tšekki | 2,40 | [1 735 707 679 ] | [569 754 460 ] | [1 165 953 219 ] |
| Tanska | 0,50 | [361 244 536 ] | [118 580 270 ] | [242 664 266 ] |
| Saksa | 8,19 | [5 910 983 488 ] | [1 940 308 984 ] | [3 970 674 504 ] |
| Viro | 0,29 | [207 004 992 ] | [67 950 392 ] | [139 054 600 ] |
| Irlanti | 1,02 | [737 392 966 ] | [242 052 816 ] | [495 340 150 ] |
| Kreikka | 5,52 | [3 986 664 037 ] | [1 308 641 796 ] | [2 678 022 241 ] |
| Espanja | 10,53 | [7 599 982 898 ] | [2 494 731 228 ] | [5 105 251 670 ] |
| Ranska | 11,20 | [8 087 962 701 ] | [2 654 912 964 ] | [5 433 049 737 ] |
| Kroatia | 1,94 | [1 403 864 753 ] | [460 825 411 ] | [943 039 343 ] |
| Italia | 10,81 | [7 806 923 117 ] | [2 562 660 358 ] | [5 244 262 759 ] |
| Kypros | 0,20 | [145 738 994 ] | [47 839 531 ] | [97 899 463 ] |
| Latvia | 0,71 | [515 361 901 ] | [169 170 042 ] | [346 191 859 ] |
| Liettua | 1,02 | [738 205 618 ] | [242 319 573 ] | [495 886 046 ] |
| Luxemburg | 0,10 | [73 476 421 ] | [24 118 991 ] | [49 357 430 ] |
| Unkari | 4,33 | [3 129 860 199 ] | [1 027 391 783 ] | [2 102 468 416 ] |
| Malta | 0,01 | [5 112 942 ] | [1 678 348 ] | [3 434 594 ] |
| Alankomaat | 1,11 | [800 832 270 ] | [262 877 075 ] | [537 955 195 ] |
| Itävalta | 0,89 | [643 517 259 ] | [211 237 660 ] | [432 279 599 ] |
| Puola | 17,61 | [12 714 118 688 ] | [4 173 471 093 ] | [8 540 647 595 ] |
| Portugali | 1,88 | [1 359 497 281 ] | [446 261 573 ] | [913 235 708 ] |
| Romania | 9,26 | [6 682 901 998 ] | [2 193 694 977 ] | [4 489 207 021 ] |
| Slovenia | 0,55 | [397 623 987 ] | [130 522 001 ] | [267 101 985 ] |
| Slovakia | 2,36 | [1 701 161 680 ] | [558 414 568 ] | [1 142 747 112 ] |
| Suomi | 0,54 | [386 966 933 ] | [127 023 772 ] | [259 943 161 ] |
| Ruotsi | 0,62 | [445 050 067 ] | [146 089 842 ] | [298 960 225 ] |
| EU27 | 100 % | [72 200 000 000 ] | [23 700 000 000 ] | [48 500 000 000 ] |

Jäsenvaltio

Jäsenvaltio

% kokonais-määrästä

% kokonais-määrästä

YHTEENSÄ

YHTEENSÄ

[voimaantulo-päivä]–2032

[voimaantulo-päivä]–2032

(euroa, käypinä hintoina)

(euroa, käypinä hintoina)

Määrä vuosiksi

Määrä vuosiksi

[voimaantulo-päivä]–2027

[voimaantulo-päivä]–2027

(euroa, käypinä hintoina)

(euroa, käypinä hintoina)

Määrä vuosiksi

Määrä vuosiksi

2028–2032

2028–2032

(euroa, käypinä hintoina)

(euroa, käypinä hintoina)

Belgia

Belgia

2,56

2,56

[1 844 737 639 ]

[1 844 737 639 ]

[605 544 073 ]

[605 544 073 ]

[1 239 193 566 ]

[1 239 193 566 ]

Bulgaria

Bulgaria

3,85

3,85

[2 778 104 958 ]

[2 778 104 958 ]

[911 926 420 ]

[911 926 420 ]

[1 866 178 538 ]

[1 866 178 538 ]

Tšekki

Tšekki

2,40

2,40

[1 735 707 679 ]

[1 735 707 679 ]

[569 754 460 ]

[569 754 460 ]

[1 165 953 219 ]

[1 165 953 219 ]

Tanska

Tanska

0,50

0,50

[361 244 536 ]

[361 244 536 ]

[118 580 270 ]

[118 580 270 ]

[242 664 266 ]

[242 664 266 ]

Saksa

Saksa

8,19

8,19

[5 910 983 488 ]

[5 910 983 488 ]

[1 940 308 984 ]

[1 940 308 984 ]

[3 970 674 504 ]

[3 970 674 504 ]

Viro

Viro

0,29

0,29

[207 004 992 ]

[207 004 992 ]

[67 950 392 ]

[67 950 392 ]

[139 054 600 ]

[139 054 600 ]

Irlanti

Irlanti

1,02

1,02

[737 392 966 ]

[737 392 966 ]

[242 052 816 ]

[242 052 816 ]

[495 340 150 ]

[495 340 150 ]

Kreikka

Kreikka

5,52

5,52

[3 986 664 037 ]

[3 986 664 037 ]

[1 308 641 796 ]

[1 308 641 796 ]

[2 678 022 241 ]

[2 678 022 241 ]

Espanja

Espanja

10,53

10,53

[7 599 982 898 ]

[7 599 982 898 ]

[2 494 731 228 ]

[2 494 731 228 ]

[5 105 251 670 ]

[5 105 251 670 ]

Ranska

Ranska

11,20

11,20

[8 087 962 701 ]

[8 087 962 701 ]

[2 654 912 964 ]

[2 654 912 964 ]

[5 433 049 737 ]

[5 433 049 737 ]

Kroatia

Kroatia

1,94

1,94

[1 403 864 753 ]

[1 403 864 753 ]

[460 825 411 ]

[460 825 411 ]

[943 039 343 ]

[943 039 343 ]

Italia

Italia

10,81

10,81

[7 806 923 117 ]

[7 806 923 117 ]

[2 562 660 358 ]

[2 562 660 358 ]

[5 244 262 759 ]

[5 244 262 759 ]

Kypros

Kypros

0,20

0,20

[145 738 994 ]

[145 738 994 ]

[47 839 531 ]

[47 839 531 ]

[97 899 463 ]

[97 899 463 ]

Latvia

Latvia

0,71

0,71

[515 361 901 ]

[515 361 901 ]

[169 170 042 ]

[169 170 042 ]

[346 191 859 ]

[346 191 859 ]

Liettua

Liettua

1,02

1,02

[738 205 618 ]

[738 205 618 ]

[242 319 573 ]

[242 319 573 ]

[495 886 046 ]

[495 886 046 ]

Luxemburg

Luxemburg

0,10

0,10

[73 476 421 ]

[73 476 421 ]

[24 118 991 ]

[24 118 991 ]

[49 357 430 ]

[49 357 430 ]

Unkari

Unkari

4,33

4,33

[3 129 860 199 ]

[3 129 860 199 ]

[1 027 391 783 ]

[1 027 391 783 ]

[2 102 468 416 ]

[2 102 468 416 ]

Malta

Malta

0,01

0,01

[5 112 942 ]

[5 112 942 ]

[1 678 348 ]

[1 678 348 ]

[3 434 594 ]

[3 434 594 ]

Alankomaat

Alankomaat

1,11

1,11

[800 832 270 ]

[800 832 270 ]

[262 877 075 ]

[262 877 075 ]

[537 955 195 ]

[537 955 195 ]

Itävalta

Itävalta

0,89

0,89

[643 517 259 ]

[643 517 259 ]

[211 237 660 ]

[211 237 660 ]

[432 279 599 ]

[432 279 599 ]

Puola

Puola

17,61

17,61

[12 714 118 688 ]

[12 714 118 688 ]

[4 173 471 093 ]

[4 173 471 093 ]

[8 540 647 595 ]

[8 540 647 595 ]

Portugali

Portugali

1,88

1,88

[1 359 497 281 ]

[1 359 497 281 ]

[446 261 573 ]

[446 261 573 ]

[913 235 708 ]

[913 235 708 ]

Romania

Romania

9,26

9,26

[6 682 901 998 ]

[6 682 901 998 ]

[2 193 694 977 ]

[2 193 694 977 ]

[4 489 207 021 ]

[4 489 207 021 ]

Slovenia

Slovenia

0,55

0,55

[397 623 987 ]

[397 623 987 ]

[130 522 001 ]

[130 522 001 ]

[267 101 985 ]

[267 101 985 ]

Slovakia

Slovakia

2,36

2,36

[1 701 161 680 ]

[1 701 161 680 ]

[558 414 568 ]

[558 414 568 ]

[1 142 747 112 ]

[1 142 747 112 ]

Suomi

Suomi

0,54

0,54

[386 966 933 ]

[386 966 933 ]

[127 023 772 ]

[127 023 772 ]

[259 943 161 ]

[259 943 161 ]

Ruotsi

Ruotsi

0,62

0,62

[445 050 067 ]

[445 050 067 ]

[146 089 842 ]

[146 089 842 ]

[298 960 225 ]

[298 960 225 ]

EU27

EU27

100 %

100 %

[72 200 000 000 ]

[72 200 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaaviin valiokuntiin toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0157/2022).

1

(28)  Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4).

28

(28)  Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4).

28

(29)  COM(2019)0640.

29

(29)  COM(2019)0640.

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021 puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (”eurooppalainen ilmastolaki”) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

30

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021 puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (”eurooppalainen ilmastolaki”) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

30

(1 a)  
  Eurooppa-neuvosto hyväksynyt 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 2021.

1 a

Eurooppa-neuvosto hyväksynyt 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 2021.

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

31

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

31

(1 a)  
  Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus, tehty 16 päivänä joulukuuta 2020, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28).

1 a

Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus, tehty 16 päivänä joulukuuta 2020, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28).

(32)  Vuoden 2018 tiedot. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

32

(32)  Vuoden 2018 tiedot. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

33

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

34

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

33

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

34

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

35

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

35

(35 a)  
  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 240/2014, annettu 7 päivänä tammikuuta 2014, Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevista eurooppalaisista käytännesäännöistä (EUVL L 74, 14.3.2014, s. 1).

35 a

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 240/2014, annettu 7 päivänä tammikuuta 2014, Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevista eurooppalaisista käytännesäännöistä (EUVL L 74, 14.3.2014, s. 1).

(36)  [lisätään viite]

36

(37)  Eurooppa-neuvosto hyväksynyt 24 ja
  ja
  25 päivänä kesäkuuta 2021.

37

ja

(38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

38

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1056, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1).

39

(40)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

40

(36)  [lisätään viite]

36

(37)  Eurooppa-neuvosto hyväksynyt 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 2021.

37

(38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

38

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1056, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1).

39

(40)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

40

(41)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1).

41

(41)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1).

41

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2092, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2092, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

(1 b)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

1 b

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2092, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2092, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

(1 b)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

1 b

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(50)  
  [Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) yyyy/nnnn] (EUVL C [...], [...], s. [...]).] [Ehdotus energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU uudelleenlaatimiseksi]

50

[Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) yyyy/nnnn] (EUVL C [...], [...], s. [...]).] [Ehdotus energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU uudelleenlaatimiseksi]

(54)  EUVL L 357, 27.10.2020, s. 35.

54

(54)  EUVL L 357, 27.10.2020, s. 35.

54

(1 a)  
  Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

1 a

Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

(63)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

63

(63)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

63

(64)  
  [Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) yyyy/nnnn... (EUVL .....).] [Direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta]

64

[Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) yyyy/nnnn... (EUVL .....).] [Direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta]

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/320 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/320

---

P9_TA(2022)0248

Hiilirajamekanismi ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 22. kesäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hiilirajamekanismin perustamisesta (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 32/13)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Komissio esitteli tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (31) uuden kasvustrategian, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä ja kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Tämän muutoksen on oltava oikeudenmukainen ja osallistava niin, että ketään ei jätetä jälkeen. Komissio ilmoitti myös EU:n toimintasuunnitelmassaan ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta” (32) edistävänsä merkityksellisiä välineitä ja kannustimia, joilla voidaan parantaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT”, 191 artiklan 2 kohdassa vahvistetun saastuttaja maksaa -periaatteen täytäntöönpanoa ja siten lopettaa ”maksuton saastuttaminen” kokonaan hiilen käytöstä luopumisen ja saasteettomuustavoitteen välisten synergiavaikutusten maksimoimiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Komissio esitteli tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (31) uuden kasvustrategian, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä ja kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Tämän muutoksen on oltava oikeudenmukainen ja osallistava niin, että ketään ei jätetä jälkeen. Komissio ilmoitti myös EU:n toimintasuunnitelmassaan ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta” (32) edistävänsä merkityksellisiä välineitä ja kannustimia, joilla voidaan parantaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT”, 191 artiklan 2 kohdassa vahvistetun saastuttaja maksaa -periaatteen täytäntöönpanoa ja siten lopettaa ”maksuton saastuttaminen” kokonaan hiilen käytöstä luopumisen ja saasteettomuustavoitteen välisten synergiavaikutusten maksimoimiseksi.

| (1) | Komissio esitteli tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (31) uuden kasvustrategian, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) pyritään eroon
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä ja kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Tämän muutoksen on oltava oikeudenmukainen ja osallistava niin, että ketään ei jätetä jälkeen. Komissio ilmoitti myös EU:n toimintasuunnitelmassaan ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta” (32) edistävänsä merkityksellisiä välineitä ja kannustimia, joilla voidaan parantaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT”, 191 artiklan 2 kohdassa vahvistetun saastuttaja maksaa -periaatteen täytäntöönpanoa ja siten lopettaa ”maksuton saastuttaminen” kokonaan hiilen käytöstä luopumisen ja saasteettomuustavoitteen välisten synergiavaikutusten maksimoimiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Komissio esitteli tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (31) uuden kasvustrategian, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) pyritään eroon
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä ja kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Tämän muutoksen on oltava oikeudenmukainen ja osallistava niin, että ketään ei jätetä jälkeen. Komissio ilmoitti myös EU:n toimintasuunnitelmassaan ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta” (32) edistävänsä merkityksellisiä välineitä ja kannustimia, joilla voidaan parantaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT”, 191 artiklan 2 kohdassa vahvistetun saastuttaja maksaa -periaatteen täytäntöönpanoa ja siten lopettaa ”maksuton saastuttaminen” kokonaan hiilen käytöstä luopumisen ja saasteettomuustavoitteen välisten synergiavaikutusten maksimoimiseksi.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”UNFCCC”, nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus (33) tuli voimaan marraskuussa 2016. Pariisin sopimuksen osapuolet sopivat sopimuksen 2 artiklassa pitävänsä maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja jatkavansa toimia nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”UNFCCC”, nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus (33) tuli voimaan marraskuussa 2016. Pariisin sopimuksen osapuolet sopivat sopimuksen 2 artiklassa pitävänsä maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja jatkavansa toimia nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna.

| (2) | Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”UNFCCC”, nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus (33) tuli voimaan marraskuussa 2016. Pariisin sopimuksen osapuolet sopivat sopimuksen 2 artiklassa pitävänsä maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja jatkavansa toimia nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna.
  Osapuolet myös tunnustivat 13 päivänä marraskuuta 2021 hyväksytyssä Glasgow’n ilmastosopimuksessa, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat tiukentamaan vuodeksi 2030 asettamiaan tavoitteita vuoden 2022 loppuun mennessä kunnianhimon puutteen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”UNFCCC”, nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus (33) tuli voimaan marraskuussa 2016. Pariisin sopimuksen osapuolet sopivat sopimuksen 2 artiklassa pitävänsä maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja jatkavansa toimia nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna.
  Osapuolet myös tunnustivat 13 päivänä marraskuuta 2021 hyväksytyssä Glasgow’n ilmastosopimuksessa, että maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen 1,5  celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen riskejä ja vaikutuksia, ja sitoutuivat tiukentamaan vuodeksi 2030 asettamiaan tavoitteita vuoden 2022 loppuun mennessä kunnianhimon puutteen korjaamiseksi.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (35) vahvistetaan lainsäädännöllinen tavoite saavuttaa koko talouden ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä. Mainitussa asetuksessa vahvistetaan myös unionin sitova sitoumus vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (35) vahvistetaan lainsäädännöllinen tavoite saavuttaa koko talouden ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä. Mainitussa asetuksessa vahvistetaan myös unionin sitova sitoumus vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna.

| (5) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (35) vahvistetaan lainsäädännöllinen tavoite saavuttaa koko talouden ilmastoneutraalius
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä. Mainitussa asetuksessa vahvistetaan myös unionin sitova sitoumus vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (35) vahvistetaan lainsäädännöllinen tavoite saavuttaa koko talouden ilmastoneutraalius
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä. Mainitussa asetuksessa vahvistetaan myös unionin sitova sitoumus vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportti vaikutuksista, joita aiheutuu maapallon lämpötilan noususta 1,5 celsiusasteella esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna, ja niihin liittyvistä maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöjen kehityspoluista (36) tarjoaa vahvan tieteellisen perustan ilmastonmuutoksen torjumiselle ja osoittaa, että ilmastotoimia on tehostettava. Raportissa vahvistetaan, että äärimmäisten sääilmiöiden todennäköisyyden vähentämiseksi kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä kiireellisesti
  ja että ilmastonmuutosta on rajoitettava niin, että maapallon lämpötilan nousu pidetään alle 1,5 celsiusasteessa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportti vaikutuksista, joita aiheutuu maapallon lämpötilan noususta 1,5 celsiusasteella esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna, ja niihin liittyvistä maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöjen kehityspoluista (36) tarjoaa vahvan tieteellisen perustan ilmastonmuutoksen torjumiselle ja osoittaa, että ilmastotoimia on tehostettava. Raportissa vahvistetaan, että äärimmäisten sääilmiöiden todennäköisyyden vähentämiseksi kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä kiireellisesti
  ja että ilmastonmuutosta on rajoitettava niin, että maapallon lämpötilan nousu pidetään alle 1,5 celsiusasteessa
  .

| (6) | Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportti vaikutuksista, joita aiheutuu maapallon lämpötilan noususta 1,5 celsiusasteella esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna, ja niihin liittyvistä maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöjen kehityspoluista (36) tarjoaa vahvan tieteellisen perustan ilmastonmuutoksen torjumiselle ja osoittaa, että ilmastotoimia on tehostettava. Raportissa vahvistetaan, että
  ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset ja sopeutumistoimenpiteiden tarve ovat huomattavasti suurempia, jos maapallon keskilämpötila nousee yli 1,5  celsiusastetta, ja että
  äärimmäisten sääilmiöiden todennäköisyyden vähentämiseksi kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä kiireellisesti. |
| --- | --- |

(6)

Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportti vaikutuksista, joita aiheutuu maapallon lämpötilan noususta 1,5 celsiusasteella esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna, ja niihin liittyvistä maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöjen kehityspoluista (36) tarjoaa vahvan tieteellisen perustan ilmastonmuutoksen torjumiselle ja osoittaa, että ilmastotoimia on tehostettava. Raportissa vahvistetaan, että
  ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset ja sopeutumistoimenpiteiden tarve ovat huomattavasti suurempia, jos maapallon keskilämpötila nousee yli 1,5  celsiusastetta, ja että
  äärimmäisten sääilmiöiden todennäköisyyden vähentämiseksi kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä kiireellisesti.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Tällä hetkellä noin 27 prosenttia polttoaineen polttamisesta syntyvistä maailman hiilidioksidipäästöistä liittyy kansainväliseen tavarakauppaan, ja vaikka unioni on vähentänyt omia kasvihuonekaasupäästöjään huomattavasti, unioniin suuntautuvaan tuontiin sitoutuneet kasvihuonekaasujen päästöt ovat kasvaneet jatkuvasti ja tämä on horjuttanut unionin pyrkimyksiä pienentää globaalia kasvihuonekaasujalanjälkeään. Unionin vastuulla on johtaa jatkossakin maailmanlaajuisia ilmastotoimia yhteistyössä kaikkien muiden maailman talouksien kanssa, sillä Pariisin sopimuksessa asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos kaikki osapuolet osallistuvat toimiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Niin kauan kuin
  huomattavalla määrällä
  unionin kansainvälisiä kumppaneita
  on sellaisia poliittisia lähestymistapoja, joiden ilmastotavoitteet eivät ole yhtä kunnianhimoisia
  , hiilivuodon riski
  on
  olemassa. Hiilivuotoa esiintyy, jos ilmastopolitiikkaan liittyvien kustannusten vuoksi tietyillä teollisuudenaloilla tai toimialojen osilla toimivat yritykset siirtävät tuotantoa muihin maihin tai jos kyseisistä maista tuotavilla tuotteilla korvataan vastaavat mutta vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavat tuotteet. Tämä voi johtaa niiden kokonaispäästöjen lisääntymiseen maailmanlaajuisesti ja vaarantaa siten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen, jota tarvitaan kiireellisesti, jos maailma haluaa pitää maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Niin kauan kuin
  huomattavalla määrällä
  unionin kansainvälisiä kumppaneita
  on sellaisia poliittisia lähestymistapoja, joiden ilmastotavoitteet eivät ole yhtä kunnianhimoisia
  , hiilivuodon riski
  on
  olemassa. Hiilivuotoa esiintyy, jos ilmastopolitiikkaan liittyvien kustannusten vuoksi tietyillä teollisuudenaloilla tai toimialojen osilla toimivat yritykset siirtävät tuotantoa muihin maihin tai jos kyseisistä maista tuotavilla tuotteilla korvataan vastaavat mutta vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavat tuotteet. Tämä voi johtaa niiden kokonaispäästöjen lisääntymiseen maailmanlaajuisesti ja vaarantaa siten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen, jota tarvitaan kiireellisesti, jos maailma haluaa pitää maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna.

| (8) | Niin kauan kuin
  huomattava määrä
  unionin kansainvälisiä kumppaneita
  ei yllä yhtä kunnianhimoisiin ilmastotavoitteisiin ja sitä mukaa kun unioni korottaa ilmastotavoitteidensa tasoa
  , hiilivuodon riski
  voi olla
  olemassa. Hiilivuotoa esiintyy, jos ilmastopolitiikkaan liittyvien kustannusten vuoksi tietyillä teollisuudenaloilla tai toimialojen osilla toimivat yritykset siirtävät tuotantoa muihin maihin tai jos kyseisistä maista tuotavilla tuotteilla korvataan vastaavat mutta vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavat tuotteet. Tämä voi johtaa niiden kokonaispäästöjen lisääntymiseen maailmanlaajuisesti
  ja horjuttaa samalla unionin päästövähennyspolitiikan tehokkuutta
  ja vaarantaa siten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen, jota tarvitaan kiireellisesti, jos maailma haluaa pitää maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna. |
| --- | --- |

(8)

Niin kauan kuin
  huomattava määrä
  unionin kansainvälisiä kumppaneita
  ei yllä yhtä kunnianhimoisiin ilmastotavoitteisiin ja sitä mukaa kun unioni korottaa ilmastotavoitteidensa tasoa
  , hiilivuodon riski
  voi olla
  olemassa. Hiilivuotoa esiintyy, jos ilmastopolitiikkaan liittyvien kustannusten vuoksi tietyillä teollisuudenaloilla tai toimialojen osilla toimivat yritykset siirtävät tuotantoa muihin maihin tai jos kyseisistä maista tuotavilla tuotteilla korvataan vastaavat mutta vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavat tuotteet. Tämä voi johtaa niiden kokonaispäästöjen lisääntymiseen maailmanlaajuisesti
  ja horjuttaa samalla unionin päästövähennyspolitiikan tehokkuutta
  ja vaarantaa siten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen, jota tarvitaan kiireellisesti, jos maailma haluaa pitää maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Hiilirajamekanismia koskeva aloite, jäljempänä ”CBAM”, on osa 55-valmiuspakettia (”Fit for 55 Package”). Tämä mekanismi on olennainen osa EU:n välineistöä, jolla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalia unionia koskeva tavoite vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen mukaisesti
  puuttumalla hiilivuodon riskeihin
  ,
  jotka johtuvat
  unionin kunnianhimoisemmista ilmastotavoitteista. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Hiilirajamekanismia koskeva aloite, jäljempänä ”CBAM”, on osa 55-valmiuspakettia (”Fit for 55 Package”). Tämä mekanismi on olennainen osa EU:n välineistöä, jolla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalia unionia koskeva tavoite vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen mukaisesti
  puuttumalla hiilivuodon riskeihin
  ,
  jotka johtuvat
  unionin kunnianhimoisemmista ilmastotavoitteista.

| (9) | Hiilirajamekanismia koskeva aloite, jäljempänä ”CBAM”, on osa 55-valmiuspakettia (”Fit for 55 Package”). Tämä mekanismi on olennainen osa EU:n välineistöä, jolla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalia unionia koskeva tavoite
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen mukaisesti
  estämällä hiilivuotoa
  ,
  joka johtuu
  unionin kunnianhimoisemmista ilmastotavoitteista.
  Se voi myös auttaa tasapuolistamaan toimintaedellytyksiä hiilestä irtautumisen kustannusten osalta, lisäämään vähähiilisten tuotteiden ja prosessien kysyntää sekä välttämään kilpailun vääristymistä ja edistämään reilua kauppaa. |
| --- | --- |

(9)

Hiilirajamekanismia koskeva aloite, jäljempänä ”CBAM”, on osa 55-valmiuspakettia (”Fit for 55 Package”). Tämä mekanismi on olennainen osa EU:n välineistöä, jolla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalia unionia koskeva tavoite
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen mukaisesti
  estämällä hiilivuotoa
  ,
  joka johtuu
  unionin kunnianhimoisemmista ilmastotavoitteista.
  Se voi myös auttaa tasapuolistamaan toimintaedellytyksiä hiilestä irtautumisen kustannusten osalta, lisäämään vähähiilisten tuotteiden ja prosessien kysyntää sekä välttämään kilpailun vääristymistä ja edistämään reilua kauppaa.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Hiilivuoden
  riskille alttiilla toimialoilla tai toimialojen osilla kyseisen riskin torjumiseen nykyisin käytettäviä mekanismeja ovat direktiivin 2003/87/EY 10 b artiklassa säädetty EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien jakaminen maksutta siirtymäkauden aikana sekä mainitun direktiivin 10 a artiklan 6 kohdassa säädetyt taloudelliset toimenpiteet, joilla korvataan sähkön hintoihin siirretyistä kasvihuonekaasupäästöihin liittyvistä kustannuksista aiheutuvat epäsuorien päästöjen kustannukset. Täysimääräiseen huutokauppaan verrattuna EU:n päästökauppajärjestelmässä tapahtuva maksuton jakaminen
  heikentää
  kuitenkin hintasignaalia maksuttomia päästöoikeuksia saavien laitosten osalta, ja
  vaikuttaa
  siten
  kannustimiin
  investoida päästöjen vähentämiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Hiilivuoden
  riskille alttiilla toimialoilla tai toimialojen osilla kyseisen riskin torjumiseen nykyisin käytettäviä mekanismeja ovat direktiivin 2003/87/EY 10 b artiklassa säädetty EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien jakaminen maksutta siirtymäkauden aikana sekä mainitun direktiivin 10 a artiklan 6 kohdassa säädetyt taloudelliset toimenpiteet, joilla korvataan sähkön hintoihin siirretyistä kasvihuonekaasupäästöihin liittyvistä kustannuksista aiheutuvat epäsuorien päästöjen kustannukset. Täysimääräiseen huutokauppaan verrattuna EU:n päästökauppajärjestelmässä tapahtuva maksuton jakaminen
  heikentää
  kuitenkin hintasignaalia maksuttomia päästöoikeuksia saavien laitosten osalta, ja
  vaikuttaa
  siten
  kannustimiin
  investoida päästöjen vähentämiseen.

| (10) | Hiilivuodon
  riskille alttiilla toimialoilla tai toimialojen osilla kyseisen riskin torjumiseen nykyisin käytettäviä mekanismeja ovat direktiivin 2003/87/EY 10 b artiklassa säädetty EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien jakaminen maksutta siirtymäkauden aikana sekä mainitun direktiivin 10 a artiklan 6 kohdassa säädetyt taloudelliset toimenpiteet, joilla korvataan sähkön hintoihin siirretyistä kasvihuonekaasupäästöihin liittyvistä kustannuksista aiheutuvat epäsuorien päästöjen kustannukset.
  Päästöoikeuksien maksuton jakaminen parhaiten suoriutuneille on ollut tietyillä teollisuudenaloilla politiikkaväline, jolla on ehkäisty hiilivuodon riskiä, kun toimintaedellytykset eivät ole olleet tasapuoliset.
  Täysimääräiseen huutokauppaan verrattuna
  sekä
  EU:n päästökauppajärjestelmässä tapahtuva maksuton jakaminen
  että välillisten päästökustannusten korvaaminen heikentävät
  kuitenkin hintasignaalia maksuttomia päästöoikeuksia
  ja korvauksia
  saavien laitosten osalta ja
  vähentävät
  siten
  kannustimia
  investoida päästöjen vähentämiseen. |
| --- | --- |

(10)

Hiilivuodon
  riskille alttiilla toimialoilla tai toimialojen osilla kyseisen riskin torjumiseen nykyisin käytettäviä mekanismeja ovat direktiivin 2003/87/EY 10 b artiklassa säädetty EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien jakaminen maksutta siirtymäkauden aikana sekä mainitun direktiivin 10 a artiklan 6 kohdassa säädetyt taloudelliset toimenpiteet, joilla korvataan sähkön hintoihin siirretyistä kasvihuonekaasupäästöihin liittyvistä kustannuksista aiheutuvat epäsuorien päästöjen kustannukset.
  Päästöoikeuksien maksuton jakaminen parhaiten suoriutuneille on ollut tietyillä teollisuudenaloilla politiikkaväline, jolla on ehkäisty hiilivuodon riskiä, kun toimintaedellytykset eivät ole olleet tasapuoliset.
  Täysimääräiseen huutokauppaan verrattuna
  sekä
  EU:n päästökauppajärjestelmässä tapahtuva maksuton jakaminen
  että välillisten päästökustannusten korvaaminen heikentävät
  kuitenkin hintasignaalia maksuttomia päästöoikeuksia
  ja korvauksia
  saavien laitosten osalta ja
  vähentävät
  siten
  kannustimia
  investoida päästöjen vähentämiseen.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Hiilen hinta nousee EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluville laitoksille, ja yritykset tarvitsevat pitkän aikavälin näkyvyyttä, ennakoitavuutta ja oikeusvarmuutta investointipäätöstensä tekemiseksi. Sen vuoksi olisi vahvistettava selkeä polku sellaisten jäljellä olevien toimialojen ja toimialojen osien asteittaiselle sisällyttämiselle, joita uhkaa hiilivuoto. Näin vahvistetaan uutta oikeuskehystä hiilivuodon torjumiseksi, annetaan tarvittavaa aikaa CBAM:n sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi ja tarjotaan laitoksille ja yrityksille mahdollisuus tehdä tarvittavat investoinnit teollisuusprosessien hiilestä irtautumiseen vakaassa ja ennakoitavissa olevassa oikeudellisessa ympäristössä. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Hiilen hinta nousee EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluville laitoksille, ja yritykset tarvitsevat pitkän aikavälin näkyvyyttä, ennakoitavuutta ja oikeusvarmuutta investointipäätöstensä tekemiseksi. Sen vuoksi olisi vahvistettava selkeä polku sellaisten jäljellä olevien toimialojen ja toimialojen osien asteittaiselle sisällyttämiselle, joita uhkaa hiilivuoto. Näin vahvistetaan uutta oikeuskehystä hiilivuodon torjumiseksi, annetaan tarvittavaa aikaa CBAM:n sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi ja tarjotaan laitoksille ja yrityksille mahdollisuus tehdä tarvittavat investoinnit teollisuusprosessien hiilestä irtautumiseen vakaassa ja ennakoitavissa olevassa oikeudellisessa ympäristössä.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Vaikka CBAM:n tavoitteena on estää hiilivuodon riski, tällä asetuksella kannustetaan myös kolmansien maiden tuottajia käyttämään kasvihuonekaasupäästöjen kannalta tehokkaampia teknologioita, jotta tuotantoyksikköä kohden syntyy vähemmän päästöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Vaikka CBAM:n tavoitteena on estää hiilivuodon riski, tällä asetuksella kannustetaan myös kolmansien maiden tuottajia käyttämään kasvihuonekaasupäästöjen kannalta tehokkaampia teknologioita, jotta tuotantoyksikköä kohden syntyy vähemmän päästöjä.

| (12) | Vaikka CBAM:n tavoitteena on estää hiilivuodon riski, tällä asetuksella kannustetaan myös kolmansien maiden tuottajia käyttämään kasvihuonekaasupäästöjen kannalta tehokkaampia teknologioita, jotta tuotantoyksikköä kohden syntyy vähemmän päästöjä.
  CBAM voisi siten olla tehokas toimenpide päästöjen vähentämiseksi kolmansissa maissa ja unionin teollisuuden tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Vaikka CBAM:n tavoitteena on estää hiilivuodon riski, tällä asetuksella kannustetaan myös kolmansien maiden tuottajia käyttämään kasvihuonekaasupäästöjen kannalta tehokkaampia teknologioita, jotta tuotantoyksikköä kohden syntyy vähemmän päästöjä.
  CBAM voisi siten olla tehokas toimenpide päästöjen vähentämiseksi kolmansissa maissa ja unionin teollisuuden tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Koska CBAM on hiilivuodon estämiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävä väline, sillä olisi varmistettava, että tuontituotteisiin sovelletaan sääntelyjärjestelmää, jossa hiilidioksidikustannukset vastaavat niitä kustannuksia, jotka muussa tapauksessa kuuluisivat EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin. CBAM on ilmastotoimenpide, jolla olisi
  estettävä hiilivuodon riski
  ja
  tuettava unionin kunnianhimoisempia tavoitteita ilmastonmuutoksen hillitsemisessä
  samalla kun varmistetaan yhteensopivuus WTO:n sääntöjen kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Koska CBAM on hiilivuodon estämiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävä väline, sillä olisi varmistettava, että tuontituotteisiin sovelletaan sääntelyjärjestelmää, jossa hiilidioksidikustannukset vastaavat niitä kustannuksia, jotka muussa tapauksessa kuuluisivat EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin. CBAM on ilmastotoimenpide, jolla olisi
  estettävä hiilivuodon riski
  ja
  tuettava unionin kunnianhimoisempia tavoitteita ilmastonmuutoksen hillitsemisessä
  samalla kun varmistetaan yhteensopivuus WTO:n sääntöjen kanssa.

| (13) | Koska CBAM on hiilivuodon estämiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävä väline, sillä olisi varmistettava, että tuontituotteisiin sovelletaan sääntelyjärjestelmää, jossa hiilidioksidikustannukset vastaavat niitä kustannuksia, jotka muussa tapauksessa kuuluisivat EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin
  . Tämän seurauksena hiilen hinnoittelu olisi sama tuontituotteille ja kotimaisille tuotteille ja toimintaedellytykset olisivat tasapuoliset
  . CBAM on ilmastotoimenpide, jolla olisi
  tuettava päästöjen vähentämistä unionissa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman
  ja
  asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti ja estettävä hiilivuodon riski
  samalla kun varmistetaan yhteensopivuus WTO:n sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

(13)

Koska CBAM on hiilivuodon estämiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävä väline, sillä olisi varmistettava, että tuontituotteisiin sovelletaan sääntelyjärjestelmää, jossa hiilidioksidikustannukset vastaavat niitä kustannuksia, jotka muussa tapauksessa kuuluisivat EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin
  . Tämän seurauksena hiilen hinnoittelu olisi sama tuontituotteille ja kotimaisille tuotteille ja toimintaedellytykset olisivat tasapuoliset
  . CBAM on ilmastotoimenpide, jolla olisi
  tuettava päästöjen vähentämistä unionissa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman
  ja
  asetuksen (EU) 2021/1119 mukaisesti ja estettävä hiilivuodon riski
  samalla kun varmistetaan yhteensopivuus WTO:n sääntöjen kanssa.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Komission olisi analysoitava CBAM:stä aiheutuvat hallinnolliset kustannukset ja samalla varmistettava, että henkilöstö saa tehtäviensä hoitamisessa tarvittavan koulutuksen. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Komission olisi analysoitava CBAM:stä aiheutuvat hallinnolliset kustannukset ja samalla varmistettava, että henkilöstö saa tehtäviensä hoitamisessa tarvittavan koulutuksen.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä liitteessä II olevan maaluettelon muuttamisesta, jotta EU:n päästökauppajärjestelmään kaikilta osin integroituneet tai tulevien sopimusten kautta siihen yhdistyneet kolmannet maat ja alueet jätetään CBAM:n soveltamisalan ulkopuolelle. Vastaavasti kyseisiä kolmansia maita ja alueita ei tulisi mainita liitteen II luettelossa ja niihin tulisi soveltaa CBAM:ää, jos ne eivät tosiasiallisesti veloita päästökauppajärjestelmän hintaa unioniin viedyistä tavaroista. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä liitteessä II olevan maaluettelon muuttamisesta, jotta EU:n päästökauppajärjestelmään kaikilta osin integroituneet tai tulevien sopimusten kautta siihen yhdistyneet kolmannet maat ja alueet jätetään CBAM:n soveltamisalan ulkopuolelle. Vastaavasti kyseisiä kolmansia maita ja alueita ei tulisi mainita liitteen II luettelossa ja niihin tulisi soveltaa CBAM:ää, jos ne eivät tosiasiallisesti veloita päästökauppajärjestelmän hintaa unioniin viedyistä tavaroista.

| (15) | Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä liitteessä II olevan maaluettelon muuttamisesta, jotta EU:n päästökauppajärjestelmään kaikilta osin integroituneet tai tulevien sopimusten kautta siihen yhdistyneet kolmannet maat ja alueet jätetään CBAM:n soveltamisalan ulkopuolelle. Vastaavasti kyseisiä kolmansia maita ja alueita ei tulisi mainita liitteen II luettelossa ja niihin tulisi soveltaa CBAM:ää, jos ne eivät tosiasiallisesti veloita päästökauppajärjestelmän hintaa unioniin viedyistä tavaroista.
  Komissio seuraa mahdollisia kiertämiskäytäntöjä kolmansissa maissa ja puuttuu niihin. |
| --- | --- |

(15)

Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä liitteessä II olevan maaluettelon muuttamisesta, jotta EU:n päästökauppajärjestelmään kaikilta osin integroituneet tai tulevien sopimusten kautta siihen yhdistyneet kolmannet maat ja alueet jätetään CBAM:n soveltamisalan ulkopuolelle. Vastaavasti kyseisiä kolmansia maita ja alueita ei tulisi mainita liitteen II luettelossa ja niihin tulisi soveltaa CBAM:ää, jos ne eivät tosiasiallisesti veloita päästökauppajärjestelmän hintaa unioniin viedyistä tavaroista.
  Komissio seuraa mahdollisia kiertämiskäytäntöjä kolmansissa maissa ja puuttuu niihin.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 a) | Sen varmistamiseksi, että syrjäisimmillä alueilla ekologinen siirtymä kulkee käsi kädessä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kanssa, ennen siirtymäkauden loppua olisi suoritettava erityisesti näihin alueisiin liittyvien mahdollisten taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten arviointi. Komission olisi varmistettava SEUT 349 artiklan noudattaminen ja ehdotettava syrjäisimpiä alueita koskevia asianmukaisia toimia CBAM:n täytäntöön panemiseksi erityisesti syrjäisimpiin alueisiin sovellettavien erityisten tulli- ja verojärjestelyjen vuoksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 a)

Sen varmistamiseksi, että syrjäisimmillä alueilla ekologinen siirtymä kulkee käsi kädessä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kanssa, ennen siirtymäkauden loppua olisi suoritettava erityisesti näihin alueisiin liittyvien mahdollisten taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten arviointi. Komission olisi varmistettava SEUT 349 artiklan noudattaminen ja ehdotettava syrjäisimpiä alueita koskevia asianmukaisia toimia CBAM:n täytäntöön panemiseksi erityisesti syrjäisimpiin alueisiin sovellettavien erityisten tulli- ja verojärjestelyjen vuoksi.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | CBAM:llä säänneltävien kasvihuonekaasujen päästöjen olisi oltava samoja kuin kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmää koskevan direktiivin 2003/87/EY liitteen I soveltamisalaan kuuluvien päästöjen eli hiilidioksidi ja tarvittaessa typpioksiduuli ja perfluorihiilivedyt. CBAM:ää olisi
  aluksi
  sovellettava kyseisten kasvihuonekaasujen suoriin päästöihin, jotka aiheutuvat tavaroiden tuotannosta siihen asti, kun ne tuodaan unionin tullialueelle, ja
  siirtymäkauden päätyttyä ja lisäarvioinnin jälkeen
  myös epäsuoriin päästöihin, jolloin se vastaisi EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

CBAM:llä säänneltävien kasvihuonekaasujen päästöjen olisi oltava samoja kuin kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmää koskevan direktiivin 2003/87/EY liitteen I soveltamisalaan kuuluvien päästöjen eli hiilidioksidi ja tarvittaessa typpioksiduuli ja perfluorihiilivedyt. CBAM:ää olisi
  aluksi
  sovellettava kyseisten kasvihuonekaasujen suoriin päästöihin, jotka aiheutuvat tavaroiden tuotannosta siihen asti, kun ne tuodaan unionin tullialueelle, ja
  siirtymäkauden päätyttyä ja lisäarvioinnin jälkeen
  myös epäsuoriin päästöihin, jolloin se vastaisi EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaa.

| (17) | CBAM:llä säänneltävien kasvihuonekaasujen päästöjen olisi oltava samoja kuin kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmää koskevan direktiivin 2003/87/EY liitteen I soveltamisalaan kuuluvien päästöjen eli hiilidioksidi ja tarvittaessa typpioksiduuli ja perfluorihiilivedyt.
  CBAM:ssä olisi otettava huomioon EU:n päästökauppajärjestelmän tulevat muutokset, jotka liittyvät säänneltyihin kasvihuonekaasupäästöihin.
  CBAM:ää olisi sovellettava kyseisten kasvihuonekaasujen suoriin päästöihin, jotka aiheutuvat tavaroiden tuotannosta siihen asti, kun ne tuodaan unionin tullialueelle, ja myös epäsuoriin päästöihin, jolloin se vastaisi EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaa.
  WTO:n periaatteiden noudattamiseksi on olennaista, että CBAM ja EU:n päästökauppajärjestelmä ovat keskenään johdonmukaisia. |
| --- | --- |

(17)

CBAM:llä säänneltävien kasvihuonekaasujen päästöjen olisi oltava samoja kuin kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmää koskevan direktiivin 2003/87/EY liitteen I soveltamisalaan kuuluvien päästöjen eli hiilidioksidi ja tarvittaessa typpioksiduuli ja perfluorihiilivedyt.
  CBAM:ssä olisi otettava huomioon EU:n päästökauppajärjestelmän tulevat muutokset, jotka liittyvät säänneltyihin kasvihuonekaasupäästöihin.
  CBAM:ää olisi sovellettava kyseisten kasvihuonekaasujen suoriin päästöihin, jotka aiheutuvat tavaroiden tuotannosta siihen asti, kun ne tuodaan unionin tullialueelle, ja myös epäsuoriin päästöihin, jolloin se vastaisi EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaa.
  WTO:n periaatteiden noudattamiseksi on olennaista, että CBAM ja EU:n päästökauppajärjestelmä ovat keskenään johdonmukaisia.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Vaikka EU:n päästökauppajärjestelmässä asetetaan sen soveltamisalaan kuuluvien toimintojen kasvihuonekaasupäästöille absoluuttinen yläraja ja mahdollistetaan päästöoikeuksien kauppa (ns. päästökatto- ja -kauppajärjestelmä), CBAM:ssä ei pitäisi asettaa tuonnille määrällisiä rajoituksia, jotta kauppavirtoja ei rajoitettaisi. Lisäksi EU:n päästökauppajärjestelmää sovelletaan unionissa sijaitseviin laitoksiin, mutta CBAM:ää olisi sovellettava tiettyihin unionin tullialueelle tuotaviin tavaroihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Vaikka EU:n päästökauppajärjestelmässä asetetaan sen soveltamisalaan kuuluvien toimintojen kasvihuonekaasupäästöille absoluuttinen yläraja ja mahdollistetaan päästöoikeuksien kauppa (ns. päästökatto- ja -kauppajärjestelmä), CBAM:ssä ei pitäisi asettaa tuonnille määrällisiä rajoituksia, jotta kauppavirtoja ei rajoitettaisi. Lisäksi EU:n päästökauppajärjestelmää sovelletaan unionissa sijaitseviin laitoksiin, mutta CBAM:ää olisi sovellettava tiettyihin unionin tullialueelle tuotaviin tavaroihin.

| (19) | Vaikka EU:n päästökauppajärjestelmässä asetetaan sen soveltamisalaan kuuluvien toimintojen kasvihuonekaasupäästöille absoluuttinen yläraja ja mahdollistetaan päästöoikeuksien kauppa (ns. päästökatto- ja -kauppajärjestelmä), CBAM:ssä ei pitäisi asettaa tuonnille määrällisiä rajoituksia, jotta kauppavirtoja ei rajoitettaisi
  tai niihin ei aiheutettaisi häiriöitä
  . Lisäksi EU:n päästökauppajärjestelmää sovelletaan unionissa sijaitseviin laitoksiin, mutta CBAM:ää olisi sovellettava tiettyihin unionin tullialueelle tuotaviin tavaroihin
  , jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja estetään hiilivuodon riski sekä varmistetaan yhteensopivuus WTO:n sääntöjen kanssa
  . |
| --- | --- |

(19)

Vaikka EU:n päästökauppajärjestelmässä asetetaan sen soveltamisalaan kuuluvien toimintojen kasvihuonekaasupäästöille absoluuttinen yläraja ja mahdollistetaan päästöoikeuksien kauppa (ns. päästökatto- ja -kauppajärjestelmä), CBAM:ssä ei pitäisi asettaa tuonnille määrällisiä rajoituksia, jotta kauppavirtoja ei rajoitettaisi
  tai niihin ei aiheutettaisi häiriöitä
  . Lisäksi EU:n päästökauppajärjestelmää sovelletaan unionissa sijaitseviin laitoksiin, mutta CBAM:ää olisi sovellettava tiettyihin unionin tullialueelle tuotaviin tavaroihin
  , jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja estetään hiilivuodon riski sekä varmistetaan yhteensopivuus WTO:n sääntöjen kanssa
  .

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | CBAM:llä on EU:n päästökauppajärjestelmään verrattuna joitakin erityispiirteitä, jotka koskevat esimerkiksi CBAM-todistusten hinnan laskemista, mahdollisuutta käydä todistuksilla kauppaa ja todistusten voimassaoloaikaa. Nämä johtuvat tarpeesta säilyttää CBAM:n vaikuttavuus keinona estää hiilivuotoa ajan mittaan ja varmistaa, että järjestelmän hallinnointi ei aiheuta kohtuutonta rasitetta toiminnanharjoittajille asetettujen velvoitteiden ja hallinnon resurssien osalta, samalla kun toiminnanharjoittajille myönnetään vastaava joustavuus kuin EU:n päästökauppajärjestelmässä. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

CBAM:llä on EU:n päästökauppajärjestelmään verrattuna joitakin erityispiirteitä, jotka koskevat esimerkiksi CBAM-todistusten hinnan laskemista, mahdollisuutta käydä todistuksilla kauppaa ja todistusten voimassaoloaikaa. Nämä johtuvat tarpeesta säilyttää CBAM:n vaikuttavuus keinona estää hiilivuotoa ajan mittaan ja varmistaa, että järjestelmän hallinnointi ei aiheuta kohtuutonta rasitetta toiminnanharjoittajille asetettujen velvoitteiden ja hallinnon resurssien osalta, samalla kun toiminnanharjoittajille myönnetään vastaava joustavuus kuin EU:n päästökauppajärjestelmässä.

| (20) | CBAM:llä on EU:n päästökauppajärjestelmään verrattuna joitakin erityispiirteitä, jotka koskevat esimerkiksi CBAM-todistusten hinnan laskemista, mahdollisuutta käydä todistuksilla kauppaa ja todistusten voimassaoloaikaa. Nämä johtuvat tarpeesta säilyttää CBAM:n vaikuttavuus keinona estää hiilivuotoa ajan mittaan ja varmistaa, että järjestelmän hallinnointi ei aiheuta kohtuutonta rasitetta toiminnanharjoittajille
  , etenkään pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ”pk-yritykset”,
  asetettujen velvoitteiden ja hallinnon resurssien osalta, samalla kun toiminnanharjoittajille myönnetään vastaava joustavuus kuin EU:n päästökauppajärjestelmässä. |
| --- | --- |

(20)

CBAM:llä on EU:n päästökauppajärjestelmään verrattuna joitakin erityispiirteitä, jotka koskevat esimerkiksi CBAM-todistusten hinnan laskemista, mahdollisuutta käydä todistuksilla kauppaa ja todistusten voimassaoloaikaa. Nämä johtuvat tarpeesta säilyttää CBAM:n vaikuttavuus keinona estää hiilivuotoa ajan mittaan ja varmistaa, että järjestelmän hallinnointi ei aiheuta kohtuutonta rasitetta toiminnanharjoittajille
  , etenkään pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ”pk-yritykset”,
  asetettujen velvoitteiden ja hallinnon resurssien osalta, samalla kun toiminnanharjoittajille myönnetään vastaava joustavuus kuin EU:n päästökauppajärjestelmässä.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Jotta CBAM:stä muodostuisi vaikuttava hiilivuotoa koskeva toimenpide, sen hintojen olisi vastattava tarkasti EU:n päästökauppajärjestelmän hintoja. Vaikka EU:n päästökauppajärjestelmän markkinoilla päästöoikeuksien hinta määritetään huutokaupoissa, CBAM-todistusten hinnan olisi vastattava kohtuullisen hyvin viikoittaisten keskiarvojen perusteella laskettua huutokauppahintaa. Tällaiset viikoittaiset keskihinnat vastaavat tarkasti EU:n päästökauppajärjestelmän hintavaihteluja ja antavat tuojille kohtuullisesti liikkumavaraa hyödyntää EU:n päästökauppajärjestelmän hintamuutoksia sekä varmistavat samalla, että järjestelmä pysyy hallintoviranomaisten hallittavissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Jotta CBAM:stä muodostuisi vaikuttava hiilivuotoa koskeva toimenpide, sen hintojen olisi vastattava tarkasti EU:n päästökauppajärjestelmän hintoja. Vaikka EU:n päästökauppajärjestelmän markkinoilla päästöoikeuksien hinta määritetään huutokaupoissa, CBAM-todistusten hinnan olisi vastattava kohtuullisen hyvin viikoittaisten keskiarvojen perusteella laskettua huutokauppahintaa. Tällaiset viikoittaiset keskihinnat vastaavat tarkasti EU:n päästökauppajärjestelmän hintavaihteluja ja antavat tuojille kohtuullisesti liikkumavaraa hyödyntää EU:n päästökauppajärjestelmän hintamuutoksia sekä varmistavat samalla, että järjestelmä pysyy hallintoviranomaisten hallittavissa.

| (21) | Jotta CBAM:stä muodostuisi vaikuttava hiilivuotoa koskeva toimenpide
  ja jotta varmistettaisiin yhteensopivuus WTO:n sääntöjen kanssa
  , sen hintojen olisi vastattava tarkasti EU:n päästökauppajärjestelmän hintoja. Vaikka EU:n päästökauppajärjestelmän markkinoilla päästöoikeuksien hinta määritetään huutokaupoissa, CBAM-todistusten hinnan olisi vastattava kohtuullisen hyvin viikoittaisten keskiarvojen perusteella laskettua huutokauppahintaa. Tällaiset viikoittaiset keskihinnat vastaavat tarkasti EU:n päästökauppajärjestelmän hintavaihteluja ja antavat tuojille kohtuullisesti liikkumavaraa hyödyntää EU:n päästökauppajärjestelmän hintamuutoksia sekä varmistavat samalla, että järjestelmä pysyy hallintoviranomaisten hallittavissa. |
| --- | --- |

(21)

Jotta CBAM:stä muodostuisi vaikuttava hiilivuotoa koskeva toimenpide
  ja jotta varmistettaisiin yhteensopivuus WTO:n sääntöjen kanssa
  , sen hintojen olisi vastattava tarkasti EU:n päästökauppajärjestelmän hintoja. Vaikka EU:n päästökauppajärjestelmän markkinoilla päästöoikeuksien hinta määritetään huutokaupoissa, CBAM-todistusten hinnan olisi vastattava kohtuullisen hyvin viikoittaisten keskiarvojen perusteella laskettua huutokauppahintaa. Tällaiset viikoittaiset keskihinnat vastaavat tarkasti EU:n päästökauppajärjestelmän hintavaihteluja ja antavat tuojille kohtuullisesti liikkumavaraa hyödyntää EU:n päästökauppajärjestelmän hintamuutoksia sekä varmistavat samalla, että järjestelmä pysyy hallintoviranomaisten hallittavissa.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Koska CBAM:ää sovelletaan tavaroiden tuontiin unionin tullialueelle eikä laitoksiin, kyseisessä järjestelmässä olisi sovellettava myös tiettyjä mukautuksia ja yksinkertaistuksia. Yhtenä näistä yksinkertaistuksista olisi oltava ilmoitusjärjestelmä, jossa tuojien olisi ilmoitettava tuontitavaroiden todennettujen sitoutuneiden kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjen määrä tiettynä kalenterivuonna. Olisi myös sovellettava EU:n päästökauppajärjestelmän vaatimustenmukaisuussyklistä poikkeavaa ajoitusta, jotta vältetään mahdolliset pullonkaulat, jotka johtuvat tämän asetuksen ja EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisista akkreditoituja todentajia koskevista velvoitteista. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Koska CBAM:ää sovelletaan tavaroiden tuontiin unionin tullialueelle eikä laitoksiin, kyseisessä järjestelmässä olisi sovellettava myös tiettyjä mukautuksia ja yksinkertaistuksia. Yhtenä näistä yksinkertaistuksista olisi oltava ilmoitusjärjestelmä, jossa tuojien olisi ilmoitettava tuontitavaroiden todennettujen sitoutuneiden kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjen määrä tiettynä kalenterivuonna. Olisi myös sovellettava EU:n päästökauppajärjestelmän vaatimustenmukaisuussyklistä poikkeavaa ajoitusta, jotta vältetään mahdolliset pullonkaulat, jotka johtuvat tämän asetuksen ja EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisista akkreditoituja todentajia koskevista velvoitteista.

| (23) | Koska CBAM:ää sovelletaan tavaroiden tuontiin unionin tullialueelle eikä laitoksiin, kyseisessä järjestelmässä olisi sovellettava myös tiettyjä mukautuksia ja yksinkertaistuksia. Yhtenä näistä yksinkertaistuksista olisi oltava
  yksinkertainen ja saavutettava
  ilmoitusjärjestelmä, jossa tuojien olisi ilmoitettava tuontitavaroiden todennettujen sitoutuneiden kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjen määrä tiettynä kalenterivuonna. Olisi myös sovellettava EU:n päästökauppajärjestelmän vaatimustenmukaisuussyklistä poikkeavaa ajoitusta, jotta vältetään mahdolliset pullonkaulat, jotka johtuvat tämän asetuksen ja EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisista akkreditoituja todentajia koskevista velvoitteista. |
| --- | --- |

(23)

Koska CBAM:ää sovelletaan tavaroiden tuontiin unionin tullialueelle eikä laitoksiin, kyseisessä järjestelmässä olisi sovellettava myös tiettyjä mukautuksia ja yksinkertaistuksia. Yhtenä näistä yksinkertaistuksista olisi oltava
  yksinkertainen ja saavutettava
  ilmoitusjärjestelmä, jossa tuojien olisi ilmoitettava tuontitavaroiden todennettujen sitoutuneiden kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjen määrä tiettynä kalenterivuonna. Olisi myös sovellettava EU:n päästökauppajärjestelmän vaatimustenmukaisuussyklistä poikkeavaa ajoitusta, jotta vältetään mahdolliset pullonkaulat, jotka johtuvat tämän asetuksen ja EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisista akkreditoituja todentajia koskevista velvoitteista.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 a) | Kun otetaan huomioon CBAM:n ainutlaatuisuus ja tiiviin koordinoinnin tarve unionin tasolla, tämän asetuksen asianmukaista täytäntöönpanoa ja seurantaa varten olisi perustettava CBAM-viranomainen. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 a)

Kun otetaan huomioon CBAM:n ainutlaatuisuus ja tiiviin koordinoinnin tarve unionin tasolla, tämän asetuksen asianmukaista täytäntöönpanoa ja seurantaa varten olisi perustettava CBAM-viranomainen.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Jäsenvaltioiden
  olisi määrättävä seuraamuksia tämän asetuksen rikkomisesta ja varmistettava, että ne pannaan täytäntöön.
  Kyseisten
  seuraamusten määrän olisi oltava
  sama kuin direktiivin 2003/87/EY 16 artiklan 3 tai 4 kohdan
  mukaisesti
  unionissa nykyisin sovellettavien seuraamusten, jotka määrätään silloin, kun EU:n päästökauppajärjestelmää rikotaan
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Jäsenvaltioiden
  olisi määrättävä seuraamuksia tämän asetuksen rikkomisesta ja varmistettava, että ne pannaan täytäntöön.
  Kyseisten
  seuraamusten määrän olisi oltava
  sama kuin direktiivin 2003/87/EY 16 artiklan 3 tai 4 kohdan
  mukaisesti
  unionissa nykyisin sovellettavien seuraamusten, jotka määrätään silloin, kun EU:n päästökauppajärjestelmää rikotaan
  .

| (24) | CBAM-viranomaisen ja tulliviranomaisten olisi suunniteltava CBAM huolellisesti ja valvottava sitä tarkkaan muun muassa kaikenlaisten kiertämiskäytäntöjen, mukaan lukien väärinkäytökset tai petokset, ehkäisemiseksi ja havaitsemiseksi ja seuraamusten määräämiseksi niistä. CBAM-viranomaisen sekä jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti olisi
  määrättävä
  hallinnollisia tai rikosoikeudellisia
  seuraamuksia tämän asetuksen rikkomisesta ja varmistettava, että ne pannaan täytäntöön.
  Sellaisiin valtuutettuihin ilmoittajiin, jotka jättävät palauttamatta kunkin vuoden 31 päivään toukokuuta mennessä edellisen vuoden aikana tuotuihin tavaroihin sitoutuneita päästöjä vastaavan määrän CBAM-todistuksia tai toimittavat CBAM-viranomaiselle virheellisiä tietoja sitoutuneista päästöistä saadakseen yksilöllisen edullisen kohtelun, sovellettavien
  seuraamusten määrän olisi oltava
  CBAM-todistusten edellisvuoden keskihinta kolminkertaisena kunkin sellaisen CBAM-todistuksen osalta, jota valtuutettu ilmoittaja ei palauttanut 22 artiklan
  mukaisesti
  . Seuraamuksen maksaminen ei saisi vapauttaa valtuutettua ilmoittajaa velvoitteesta palauttaa jäljellä oleva määrä CBAM-todistuksia CBAM-viranomaiselle
  . |
| --- | --- |

(24)

CBAM-viranomaisen ja tulliviranomaisten olisi suunniteltava CBAM huolellisesti ja valvottava sitä tarkkaan muun muassa kaikenlaisten kiertämiskäytäntöjen, mukaan lukien väärinkäytökset tai petokset, ehkäisemiseksi ja havaitsemiseksi ja seuraamusten määräämiseksi niistä. CBAM-viranomaisen sekä jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti olisi
  määrättävä
  hallinnollisia tai rikosoikeudellisia
  seuraamuksia tämän asetuksen rikkomisesta ja varmistettava, että ne pannaan täytäntöön.
  Sellaisiin valtuutettuihin ilmoittajiin, jotka jättävät palauttamatta kunkin vuoden 31 päivään toukokuuta mennessä edellisen vuoden aikana tuotuihin tavaroihin sitoutuneita päästöjä vastaavan määrän CBAM-todistuksia tai toimittavat CBAM-viranomaiselle virheellisiä tietoja sitoutuneista päästöistä saadakseen yksilöllisen edullisen kohtelun, sovellettavien
  seuraamusten määrän olisi oltava
  CBAM-todistusten edellisvuoden keskihinta kolminkertaisena kunkin sellaisen CBAM-todistuksen osalta, jota valtuutettu ilmoittaja ei palauttanut 22 artiklan
  mukaisesti
  . Seuraamuksen maksaminen ei saisi vapauttaa valtuutettua ilmoittajaa velvoitteesta palauttaa jäljellä oleva määrä CBAM-todistuksia CBAM-viranomaiselle
  .

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | CBAM:n tuotekattavuuden olisi vastattava EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvia toimintoja, koska kyseinen järjestelmä perustuu direktiivissä 2003/87/EY säädettyyn ympäristötavoitteeseen liittyviin määrällisiin ja laadullisiin kriteereihin ja koska se on kattavin kasvihuonekaasupäästöjen sääntelyjärjestelmä unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

CBAM:n tuotekattavuuden olisi vastattava EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvia toimintoja, koska kyseinen järjestelmä perustuu direktiivissä 2003/87/EY säädettyyn ympäristötavoitteeseen liittyviin määrällisiin ja laadullisiin kriteereihin ja koska se on kattavin kasvihuonekaasupäästöjen sääntelyjärjestelmä unionissa.

| (26) | CBAM:n tuotekattavuuden olisi vastattava EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvia toimintoja, koska kyseinen järjestelmä perustuu direktiivissä 2003/87/EY säädettyyn ympäristötavoitteeseen liittyviin määrällisiin ja laadullisiin kriteereihin ja koska se on kattavin kasvihuonekaasupäästöjen sääntelyjärjestelmä unionissa.
  Komission olisi vahvistettava aikataulu kaikkien direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluviin aloihin lukeutuvien tavaroiden asteittaiselle sisällyttämiselle 1 päivään tammikuuta 2030 mennessä. Etusijalle olisi asetettava hiilivuodolle eniten alttiit ja hiili-intensiivisimmät tavarat. |
| --- | --- |

(26)

CBAM:n tuotekattavuuden olisi vastattava EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvia toimintoja, koska kyseinen järjestelmä perustuu direktiivissä 2003/87/EY säädettyyn ympäristötavoitteeseen liittyviin määrällisiin ja laadullisiin kriteereihin ja koska se on kattavin kasvihuonekaasupäästöjen sääntelyjärjestelmä unionissa.
  Komission olisi vahvistettava aikataulu kaikkien direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluviin aloihin lukeutuvien tavaroiden asteittaiselle sisällyttämiselle 1 päivään tammikuuta 2030 mennessä. Etusijalle olisi asetettava hiilivuodolle eniten alttiit ja hiili-intensiivisimmät tavarat.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tavarat olisi valittava sen jälkeen, kun niiden merkitys kumulatiivisten kasvihuonekaasupäästöjen ja hiilivuodon riskin kannalta on analysoitu huolellisesti vastaavilla EU:n päästökauppajärjestelmän toimialoilla, ja samalla on rajoitettava monimutkaisuutta ja hallinnollista rasitetta. Varsinaisessa valinnassa olisi erityisesti otettava huomioon EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat perusmateriaalit ja -tuotteet, jotta voidaan varmistaa, että energiaintensiivisten tuotteiden tuonti unioniin on tasavertaisessa asemassa EU:n tuotteiden kanssa EU:n päästökauppajärjestelmän hiilen hinnoittelun osalta, ja lieventää hiilivuodon riskejä. Valikoiman supistamiseksi käytettävien muiden asiaankuuluvien arviointiperusteiden olisi oltava seuraavat: ensimmäinen arviointiperuste on toimialojen merkitys päästöjen kannalta eli se, onko asianomainen toimiala yksi suurimmista kasvihuonekaasupäästöjen kokonaispäästöjen aiheuttajista; toinen arviointiperuste on toimialan alttius merkittävälle hiilivuodon riskille, sellaisena kuin se määritellään direktiivissä 2003/87/EY; kolmas arviointiperuste on tarve saavuttaa tasapaino kasvihuonekaasupäästöjen laajan kattavuuden sekä monimutkaisuuden ja hallinnollisen työn rajoittamisen välillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tavarat olisi valittava sen jälkeen, kun niiden merkitys kumulatiivisten kasvihuonekaasupäästöjen ja hiilivuodon riskin kannalta on analysoitu huolellisesti vastaavilla EU:n päästökauppajärjestelmän toimialoilla, ja samalla on rajoitettava monimutkaisuutta ja hallinnollista rasitetta. Varsinaisessa valinnassa olisi erityisesti otettava huomioon EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat perusmateriaalit ja -tuotteet, jotta voidaan varmistaa, että energiaintensiivisten tuotteiden tuonti unioniin on tasavertaisessa asemassa EU:n tuotteiden kanssa EU:n päästökauppajärjestelmän hiilen hinnoittelun osalta, ja lieventää hiilivuodon riskejä. Valikoiman supistamiseksi käytettävien muiden asiaankuuluvien arviointiperusteiden olisi oltava seuraavat: ensimmäinen arviointiperuste on toimialojen merkitys päästöjen kannalta eli se, onko asianomainen toimiala yksi suurimmista kasvihuonekaasupäästöjen kokonaispäästöjen aiheuttajista; toinen arviointiperuste on toimialan alttius merkittävälle hiilivuodon riskille, sellaisena kuin se määritellään direktiivissä 2003/87/EY; kolmas arviointiperuste on tarve saavuttaa tasapaino kasvihuonekaasupäästöjen laajan kattavuuden sekä monimutkaisuuden ja hallinnollisen työn rajoittamisen välillä.

| (29) | Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tavarat olisi valittava sen jälkeen, kun niiden merkitys kumulatiivisten kasvihuonekaasupäästöjen ja hiilivuodon riskin kannalta on analysoitu huolellisesti vastaavilla EU:n päästökauppajärjestelmän toimialoilla, ja samalla on rajoitettava monimutkaisuutta ja hallinnollista rasitetta
  unionin teollisuudelle, yrityksille ja pk-yrityksille
  . Varsinaisessa valinnassa olisi erityisesti otettava huomioon EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat perusmateriaalit ja -tuotteet, jotta voidaan varmistaa, että energiaintensiivisten tuotteiden tuonti unioniin on tasavertaisessa asemassa EU:n tuotteiden kanssa EU:n päästökauppajärjestelmän hiilen hinnoittelun osalta, ja lieventää hiilivuodon riskejä. Valikoiman supistamiseksi käytettävien muiden asiaankuuluvien arviointiperusteiden olisi oltava seuraavat: ensimmäinen arviointiperuste on toimialojen merkitys päästöjen kannalta eli se, onko asianomainen toimiala yksi suurimmista kasvihuonekaasupäästöjen kokonaispäästöjen aiheuttajista; toinen arviointiperuste on toimialan alttius merkittävälle hiilivuodon riskille, sellaisena kuin se määritellään direktiivissä 2003/87/EY; kolmas arviointiperuste on tarve saavuttaa tasapaino kasvihuonekaasupäästöjen laajan kattavuuden sekä monimutkaisuuden ja hallinnollisen työn rajoittamisen välillä.
  Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös siihen, että vältetään mahdollinen riski markkinoiden vääristymisestä CBAM:n soveltamisalaan kuuluvien eri toimialojen välillä. |
| --- | --- |

(29)

Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tavarat olisi valittava sen jälkeen, kun niiden merkitys kumulatiivisten kasvihuonekaasupäästöjen ja hiilivuodon riskin kannalta on analysoitu huolellisesti vastaavilla EU:n päästökauppajärjestelmän toimialoilla, ja samalla on rajoitettava monimutkaisuutta ja hallinnollista rasitetta
  unionin teollisuudelle, yrityksille ja pk-yrityksille
  . Varsinaisessa valinnassa olisi erityisesti otettava huomioon EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat perusmateriaalit ja -tuotteet, jotta voidaan varmistaa, että energiaintensiivisten tuotteiden tuonti unioniin on tasavertaisessa asemassa EU:n tuotteiden kanssa EU:n päästökauppajärjestelmän hiilen hinnoittelun osalta, ja lieventää hiilivuodon riskejä. Valikoiman supistamiseksi käytettävien muiden asiaankuuluvien arviointiperusteiden olisi oltava seuraavat: ensimmäinen arviointiperuste on toimialojen merkitys päästöjen kannalta eli se, onko asianomainen toimiala yksi suurimmista kasvihuonekaasupäästöjen kokonaispäästöjen aiheuttajista; toinen arviointiperuste on toimialan alttius merkittävälle hiilivuodon riskille, sellaisena kuin se määritellään direktiivissä 2003/87/EY; kolmas arviointiperuste on tarve saavuttaa tasapaino kasvihuonekaasupäästöjen laajan kattavuuden sekä monimutkaisuuden ja hallinnollisen työn rajoittamisen välillä.
  Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös siihen, että vältetään mahdollinen riski markkinoiden vääristymisestä CBAM:n soveltamisalaan kuuluvien eri toimialojen välillä.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Ensimmäiseen arviointiperusteeseen liittyvien kumulatiivisten päästöjen osalta voidaan luetella seuraavat teollisuudenalat: rauta ja teräs, jalostamot, sementti, orgaaniset peruskemikaalit ja lannoitteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Ensimmäiseen arviointiperusteeseen liittyvien kumulatiivisten päästöjen osalta voidaan luetella seuraavat teollisuudenalat: rauta ja teräs, jalostamot, sementti, orgaaniset peruskemikaalit ja lannoitteet.

| (30) | Ensimmäiseen arviointiperusteeseen liittyvien kumulatiivisten päästöjen osalta voidaan luetella seuraavat teollisuudenalat: rauta ja teräs, jalostamot, sementti,
  alumiini,
  orgaaniset peruskemikaalit
  , vety, polymeerit
  ja lannoitteet. |
| --- | --- |

(30)

Ensimmäiseen arviointiperusteeseen liittyvien kumulatiivisten päästöjen osalta voidaan luetella seuraavat teollisuudenalat: rauta ja teräs, jalostamot, sementti,
  alumiini,
  orgaaniset peruskemikaalit
  , vety, polymeerit
  ja lannoitteet.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (32) | Erityisesti orgaaniset kemikaalit eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, koska eräiden teknisten rajoitusten vuoksi ei ole mahdollista selkeästi määritellä tällaisten tuontitavaroiden sitoutuneita päästöjä. Näiden tavaroiden osalta EU:n päästökauppajärjestelmässä sovellettava vertailuluku on perusparametri, joka ei mahdollista yksittäisten tuontitavaroiden sidottujen päästöjen selkeää jakamista. Orgaanisten kemikaalien kohdennetumpi jakaminen edellyttää enemmän tietoja ja analyyseja. |

Komission teksti

Tarkistus

(32)

Erityisesti orgaaniset kemikaalit eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, koska eräiden teknisten rajoitusten vuoksi ei ole mahdollista selkeästi määritellä tällaisten tuontitavaroiden sitoutuneita päästöjä. Näiden tavaroiden osalta EU:n päästökauppajärjestelmässä sovellettava vertailuluku on perusparametri, joka ei mahdollista yksittäisten tuontitavaroiden sidottujen päästöjen selkeää jakamista. Orgaanisten kemikaalien kohdennetumpi jakaminen edellyttää enemmän tietoja ja analyyseja.

Poistetaan.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (33) | Vastaavat
  tekniset rajoitukset koskevat myös jalostamotuotteita, joiden osalta yksittäisten tuotantotuotteiden kasvihuonekaasupäästöjä ei ole mahdollista lukea selkeästi. EU:n päästökauppajärjestelmän asiaankuuluvat vertailuarvot eivät liity suoraan tiettyihin tuotteisiin, kuten bensiiniin, dieseliin tai petroliin, vaan koko jalostamotuotantoon. |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Vastaavat
  tekniset rajoitukset koskevat myös jalostamotuotteita, joiden osalta yksittäisten tuotantotuotteiden kasvihuonekaasupäästöjä ei ole mahdollista lukea selkeästi. EU:n päästökauppajärjestelmän asiaankuuluvat vertailuarvot eivät liity suoraan tiettyihin tuotteisiin, kuten bensiiniin, dieseliin tai petroliin, vaan koko jalostamotuotantoon.

| (33) | Jotkin
  tekniset rajoitukset koskevat myös jalostamotuotteita, joiden osalta yksittäisten tuotantotuotteiden kasvihuonekaasupäästöjä ei ole mahdollista lukea selkeästi. EU:n päästökauppajärjestelmän asiaankuuluvat vertailuarvot eivät liity suoraan tiettyihin tuotteisiin, kuten bensiiniin, dieseliin tai petroliin, vaan koko jalostamotuotantoon.
  Jotta tämän asetuksen soveltamisalaa voitaisiin laajentaa oikea-aikaisesti, komission olisi kehitettävä oikeudenmukainen menetelmä jalostamotuotteiden sitoutuneiden päästöjen laskemiseksi ennen siirtymäkauden päättymistä. |
| --- | --- |

(33)

Jotkin
  tekniset rajoitukset koskevat myös jalostamotuotteita, joiden osalta yksittäisten tuotantotuotteiden kasvihuonekaasupäästöjä ei ole mahdollista lukea selkeästi. EU:n päästökauppajärjestelmän asiaankuuluvat vertailuarvot eivät liity suoraan tiettyihin tuotteisiin, kuten bensiiniin, dieseliin tai petroliin, vaan koko jalostamotuotantoon.
  Jotta tämän asetuksen soveltamisalaa voitaisiin laajentaa oikea-aikaisesti, komission olisi kehitettävä oikeudenmukainen menetelmä jalostamotuotteiden sitoutuneiden päästöjen laskemiseksi ennen siirtymäkauden päättymistä.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (34) | Alumiinituotteet olisi
  kuitenkin
  sisällytettävä CBAM:ään, koska ne ovat erittäin alttiita hiilivuodolle. Lisäksi ne kilpailevat monenlaisessa teollisessa käytössä suoraan terästuotteiden kanssa, koska niiden ominaisuudet muistuttavat läheisesti terästuotteiden ominaisuuksia. Alumiinin sisällyttäminen on tärkeää myös siksi, että CBAM:n soveltamisala
  saatetaan tulevaisuudessa laajentaa koskemaan
  myös epäsuoria päästöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(34)

Alumiinituotteet olisi
  kuitenkin
  sisällytettävä CBAM:ään, koska ne ovat erittäin alttiita hiilivuodolle. Lisäksi ne kilpailevat monenlaisessa teollisessa käytössä suoraan terästuotteiden kanssa, koska niiden ominaisuudet muistuttavat läheisesti terästuotteiden ominaisuuksia. Alumiinin sisällyttäminen on tärkeää myös siksi, että CBAM:n soveltamisala
  saatetaan tulevaisuudessa laajentaa koskemaan
  myös epäsuoria päästöjä.

| (34) | Alumiinituotteet olisi sisällytettävä CBAM:ään, koska ne ovat erittäin alttiita hiilivuodolle. Lisäksi ne kilpailevat monenlaisessa teollisessa käytössä suoraan terästuotteiden kanssa, koska niiden ominaisuudet muistuttavat läheisesti terästuotteiden ominaisuuksia. Alumiinin sisällyttäminen on tärkeää myös siksi, että CBAM:n soveltamisala
  koskee
  myös epäsuoria päästöjä. |
| --- | --- |

(34)

Alumiinituotteet olisi sisällytettävä CBAM:ään, koska ne ovat erittäin alttiita hiilivuodolle. Lisäksi ne kilpailevat monenlaisessa teollisessa käytössä suoraan terästuotteiden kanssa, koska niiden ominaisuudet muistuttavat läheisesti terästuotteiden ominaisuuksia. Alumiinin sisällyttäminen on tärkeää myös siksi, että CBAM:n soveltamisala
  koskee
  myös epäsuoria päästöjä.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 36 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (36) | Sitä vastoin tätä asetusta ei pitäisi soveltaa tiettyihin tuotteisiin, joiden tuotannosta ei aiheudu merkittäviä päästöjä, kuten rautaromu (CN-koodi 7204), ferroseokset (CN-koodi 7202) ja tietyt lannoitteet (CN-koodi 3105 60 00). |

Komission teksti

Tarkistus

(36)

Sitä vastoin tätä asetusta ei pitäisi soveltaa tiettyihin tuotteisiin, joiden tuotannosta ei aiheudu merkittäviä päästöjä, kuten rautaromu (CN-koodi 7204), ferroseokset (CN-koodi 7202) ja tietyt lannoitteet (CN-koodi 3105 60 00).

| (36) | Sitä vastoin tätä asetusta ei pitäisi
  ensimmäisessä vaiheessa
  soveltaa tiettyihin tuotteisiin, joiden tuotannosta ei aiheudu merkittäviä päästöjä, kuten rautaromu (CN-koodi 7204), ferroseokset (CN-koodi 7202) ja tietyt lannoitteet (CN-koodi 3105 60 00). |
| --- | --- |

(36)

Sitä vastoin tätä asetusta ei pitäisi
  ensimmäisessä vaiheessa
  soveltaa tiettyihin tuotteisiin, joiden tuotannosta ei aiheudu merkittäviä päästöjä, kuten rautaromu (CN-koodi 7204), ferroseokset (CN-koodi 7202) ja tietyt lannoitteet (CN-koodi 3105 60 00).

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | Valtuutetun ilmoittajan olisi voitava vaatia palautettavien CBAM-todistusten määrän alentamista kyseisistä päästöistä muilla lainkäyttöalueilla jo maksetun hiilen hinnan perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Valtuutetun ilmoittajan olisi voitava vaatia palautettavien CBAM-todistusten määrän alentamista kyseisistä päästöistä muilla lainkäyttöalueilla jo maksetun hiilen hinnan perusteella.

| (40) | Valtuutetun ilmoittajan olisi voitava vaatia palautettavien CBAM-todistusten määrän alentamista kyseisistä päästöistä muilla lainkäyttöalueilla jo maksetun hiilen
  eksplisiittisen
  hinnan perusteella. |
| --- | --- |

(40)

Valtuutetun ilmoittajan olisi voitava vaatia palautettavien CBAM-todistusten määrän alentamista kyseisistä päästöistä muilla lainkäyttöalueilla jo maksetun hiilen
  eksplisiittisen
  hinnan perusteella.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 45 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (45) | Sähkön fyysisten ominaisuuksien vuoksi ja etenkin siksi, että elektronien todellista virtausta on mahdotonta seurata, CBAM on suunniteltu hiukan eri tavalla kuin EU:n päästökauppajärjestelmä.
  Oletusarvoja olisi käytettävä vakiomuotoisena toimintatapana, ja
  valtuutettujen ilmoittajien olisi voitava vaatia CBAM-velvoitteidensa laskemista todellisten päästöjen perusteella. Sähköllä käytävä kauppa eroaa muiden tavaroiden kaupasta erityisesti siksi, että sillä käydään kauppaa yhteenliitettyjen sähköverkkojen kautta käyttäen sähköpörssejä ja erityisiä kaupankäynnin muotoja. Markkinoiden yhteenkytkeminen on tiheästi säännelty sähkökaupan muoto, joka mahdollistaa osto- ja myyntitarjousten yhdistämisen kaikkialla unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(45)

Sähkön fyysisten ominaisuuksien vuoksi ja etenkin siksi, että elektronien todellista virtausta on mahdotonta seurata, CBAM on suunniteltu hiukan eri tavalla kuin EU:n päästökauppajärjestelmä.
  Oletusarvoja olisi käytettävä vakiomuotoisena toimintatapana, ja
  valtuutettujen ilmoittajien olisi voitava vaatia CBAM-velvoitteidensa laskemista todellisten päästöjen perusteella. Sähköllä käytävä kauppa eroaa muiden tavaroiden kaupasta erityisesti siksi, että sillä käydään kauppaa yhteenliitettyjen sähköverkkojen kautta käyttäen sähköpörssejä ja erityisiä kaupankäynnin muotoja. Markkinoiden yhteenkytkeminen on tiheästi säännelty sähkökaupan muoto, joka mahdollistaa osto- ja myyntitarjousten yhdistämisen kaikkialla unionissa.

| (45) | Sähkön fyysisten ominaisuuksien vuoksi ja etenkin siksi, että elektronien todellista virtausta on mahdotonta seurata, CBAM on suunniteltu hiukan eri tavalla kuin EU:n päästökauppajärjestelmä. Valtuutettujen ilmoittajien olisi voitava vaatia CBAM-velvoitteidensa laskemista todellisten
  todennettujen
  päästöjen perusteella
  . Oletusarvoja olisi käytettävä vain, jos todellisia päästöjä koskevia tietoja ei ole saatavilla
  . Sähköllä käytävä kauppa eroaa muiden tavaroiden kaupasta erityisesti siksi, että sillä käydään kauppaa yhteenliitettyjen sähköverkkojen kautta käyttäen sähköpörssejä ja erityisiä kaupankäynnin muotoja. Markkinoiden yhteenkytkeminen on tiheästi säännelty sähkökaupan muoto, joka mahdollistaa osto- ja myyntitarjousten yhdistämisen kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(45)

Sähkön fyysisten ominaisuuksien vuoksi ja etenkin siksi, että elektronien todellista virtausta on mahdotonta seurata, CBAM on suunniteltu hiukan eri tavalla kuin EU:n päästökauppajärjestelmä. Valtuutettujen ilmoittajien olisi voitava vaatia CBAM-velvoitteidensa laskemista todellisten
  todennettujen
  päästöjen perusteella
  . Oletusarvoja olisi käytettävä vain, jos todellisia päästöjä koskevia tietoja ei ole saatavilla
  . Sähköllä käytävä kauppa eroaa muiden tavaroiden kaupasta erityisesti siksi, että sillä käydään kauppaa yhteenliitettyjen sähköverkkojen kautta käyttäen sähköpörssejä ja erityisiä kaupankäynnin muotoja. Markkinoiden yhteenkytkeminen on tiheästi säännelty sähkökaupan muoto, joka mahdollistaa osto- ja myyntitarjousten yhdistämisen kaikkialla unionissa.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 46 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (46 a) | Hiilivuodon riskin vähentämiseksi ja unionin teollisuuden tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi kaikki kiertämiskäytännöt olisi kiellettävä. Komission olisi arvioitava kaikilla liitteeseen I sisältyvillä toimialoilla kiertämiskäytäntöjen riskiä ja erityisesti sitä, kuinka todennäköisesti esiintyy uudelleenlastausta, kaupan rakenteen muuttamista jatkojalostustuotteiden tasolla, resurssijärjestelyjä, kustannusten absorbointia, päästötietojen manipulointia, tavaroiden virheellisiä merkintöjä ja tuotteen muuttamista hieman niin, että se voidaan tuoda yhdistetyn nimikkeistön eri koodilla (CN-koodi). Komissiolle olisi siirrettävä valta antaa tarvittaessa delegoituja säädöksiä, jotta kiertämisen vastaisia toimenpiteitä voidaan tiukentaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(46 a)

Hiilivuodon riskin vähentämiseksi ja unionin teollisuuden tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi kaikki kiertämiskäytännöt olisi kiellettävä. Komission olisi arvioitava kaikilla liitteeseen I sisältyvillä toimialoilla kiertämiskäytäntöjen riskiä ja erityisesti sitä, kuinka todennäköisesti esiintyy uudelleenlastausta, kaupan rakenteen muuttamista jatkojalostustuotteiden tasolla, resurssijärjestelyjä, kustannusten absorbointia, päästötietojen manipulointia, tavaroiden virheellisiä merkintöjä ja tuotteen muuttamista hieman niin, että se voidaan tuoda yhdistetyn nimikkeistön eri koodilla (CN-koodi). Komissiolle olisi siirrettävä valta antaa tarvittaessa delegoituja säädöksiä, jotta kiertämisen vastaisia toimenpiteitä voidaan tiukentaa.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 49 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (49) | Kun kolmannet maat on integroitu tiiviisti unionin sähkömarkkinoihin markkinoiden yhteenkytkemisen kautta, olisi löydettävä teknisiä ratkaisuja, joilla varmistetaan CBAM:n soveltaminen tällaisista maista unionin tullialueelle vietävään sähköön. Jos teknisiä ratkaisuja ei löydy, kolmansien maiden, joiden markkinat on kytketty yhteen, olisi saatava määräaikainen vapautus CBAM:n soveltamisesta ainakin vuoteen 2030 asti yksinomaan sähkön viennin osalta edellyttäen, että tietyt edellytykset täyttyvät. Kyseisten kolmansien maiden olisi kuitenkin kehitettävä etenemissuunnitelma ja sitouduttava panemaan täytäntöön hiilen hinnoittelumekanismi, jossa hinnat vastaavat EU:n päästökauppajärjestelmän hintoja, sekä sitouduttava saavuttamaan hiilineutraalisuus viimeistään
  vuonna
  2050, jotta yhdenmukaisuus unionin lainsäädännön kanssa saavutetaan ympäristö-, ilmasto-, kilpailu- ja energia-alalla. Vapautus olisi peruutettava heti, kun on syytä uskoa, että kyseinen maa ei täytä sitoumuksiaan tai että se ei ole vuoteen 2030 mennessä hyväksynyt EU:n päästökauppajärjestelmää vastaavaa päästökauppajärjestelmää. |

Komission teksti

Tarkistus

(49)

Kun kolmannet maat on integroitu tiiviisti unionin sähkömarkkinoihin markkinoiden yhteenkytkemisen kautta, olisi löydettävä teknisiä ratkaisuja, joilla varmistetaan CBAM:n soveltaminen tällaisista maista unionin tullialueelle vietävään sähköön. Jos teknisiä ratkaisuja ei löydy, kolmansien maiden, joiden markkinat on kytketty yhteen, olisi saatava määräaikainen vapautus CBAM:n soveltamisesta ainakin vuoteen 2030 asti yksinomaan sähkön viennin osalta edellyttäen, että tietyt edellytykset täyttyvät. Kyseisten kolmansien maiden olisi kuitenkin kehitettävä etenemissuunnitelma ja sitouduttava panemaan täytäntöön hiilen hinnoittelumekanismi, jossa hinnat vastaavat EU:n päästökauppajärjestelmän hintoja, sekä sitouduttava saavuttamaan hiilineutraalisuus viimeistään
  vuonna
  2050, jotta yhdenmukaisuus unionin lainsäädännön kanssa saavutetaan ympäristö-, ilmasto-, kilpailu- ja energia-alalla. Vapautus olisi peruutettava heti, kun on syytä uskoa, että kyseinen maa ei täytä sitoumuksiaan tai että se ei ole vuoteen 2030 mennessä hyväksynyt EU:n päästökauppajärjestelmää vastaavaa päästökauppajärjestelmää.

| (49) | Kun kolmannet maat on integroitu tiiviisti unionin sähkömarkkinoihin markkinoiden yhteenkytkemisen kautta, olisi löydettävä teknisiä ratkaisuja, joilla varmistetaan CBAM:n soveltaminen tällaisista maista unionin tullialueelle vietävään sähköön. Jos teknisiä ratkaisuja ei löydy, kolmansien maiden, joiden markkinat on kytketty yhteen, olisi saatava määräaikainen vapautus CBAM:n soveltamisesta ainakin vuoteen 2030 asti yksinomaan sähkön viennin osalta edellyttäen, että tietyt edellytykset täyttyvät. Kyseisten kolmansien maiden olisi kuitenkin kehitettävä etenemissuunnitelma ja sitouduttava panemaan täytäntöön hiilen
  eksplisiittinen
  hinnoittelumekanismi, jossa hinnat vastaavat EU:n päästökauppajärjestelmän hintoja, sekä sitouduttava saavuttamaan hiilineutraalisuus viimeistään
  vuoteen
  2050
  mennessä
  , jotta yhdenmukaisuus unionin lainsäädännön kanssa saavutetaan ympäristö-, ilmasto-, kilpailu- ja energia-alalla. Vapautus olisi peruutettava heti, kun on syytä uskoa, että kyseinen maa ei täytä sitoumuksiaan tai että se ei ole vuoteen 2030 mennessä hyväksynyt EU:n päästökauppajärjestelmää vastaavaa päästökauppajärjestelmää. |
| --- | --- |

(49)

Kun kolmannet maat on integroitu tiiviisti unionin sähkömarkkinoihin markkinoiden yhteenkytkemisen kautta, olisi löydettävä teknisiä ratkaisuja, joilla varmistetaan CBAM:n soveltaminen tällaisista maista unionin tullialueelle vietävään sähköön. Jos teknisiä ratkaisuja ei löydy, kolmansien maiden, joiden markkinat on kytketty yhteen, olisi saatava määräaikainen vapautus CBAM:n soveltamisesta ainakin vuoteen 2030 asti yksinomaan sähkön viennin osalta edellyttäen, että tietyt edellytykset täyttyvät. Kyseisten kolmansien maiden olisi kuitenkin kehitettävä etenemissuunnitelma ja sitouduttava panemaan täytäntöön hiilen
  eksplisiittinen
  hinnoittelumekanismi, jossa hinnat vastaavat EU:n päästökauppajärjestelmän hintoja, sekä sitouduttava saavuttamaan hiilineutraalisuus viimeistään
  vuoteen
  2050
  mennessä
  , jotta yhdenmukaisuus unionin lainsäädännön kanssa saavutetaan ympäristö-, ilmasto-, kilpailu- ja energia-alalla. Vapautus olisi peruutettava heti, kun on syytä uskoa, että kyseinen maa ei täytä sitoumuksiaan tai että se ei ole vuoteen 2030 mennessä hyväksynyt EU:n päästökauppajärjestelmää vastaavaa päästökauppajärjestelmää.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 51 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (51) | CBAM:n asianmukaisen toiminnan helpottamiseksi ja varmistamiseksi komission olisi annettava tukea tämän asetuksen soveltamisesta vastaaville toimivaltaisille viranomaisille niiden täyttäessä velvollisuuksiaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(51)

CBAM:n asianmukaisen toiminnan helpottamiseksi ja varmistamiseksi komission olisi annettava tukea tämän asetuksen soveltamisesta vastaaville toimivaltaisille viranomaisille niiden täyttäessä velvollisuuksiaan.

Poistetaan.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 51 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (51 a) | On tarpeen varmistaa, että osapuolilla, joihin CBAM-viranomaisen tekemät päätökset vaikuttavat, on käytettävissään tarvittavat muutoksenhakukeinot. Siksi olisi luotava asianmukainen muutoksenhakumekanismi niin, että CBAM-viranomaisen päätöksiin voidaan hakea muutosta muutoksenhakulautakunnalta, jonka päätöksiin voidaan puolestaan hakea muutosta Euroopan unionin tuomioistuimessa SEUT-sopimuksen mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(51 a)

On tarpeen varmistaa, että osapuolilla, joihin CBAM-viranomaisen tekemät päätökset vaikuttavat, on käytettävissään tarvittavat muutoksenhakukeinot. Siksi olisi luotava asianmukainen muutoksenhakumekanismi niin, että CBAM-viranomaisen päätöksiin voidaan hakea muutosta muutoksenhakulautakunnalta, jonka päätöksiin voidaan puolestaan hakea muutosta Euroopan unionin tuomioistuimessa SEUT-sopimuksen mukaisesti.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 52 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (52) | Komission olisi arvioitava tämän asetuksen soveltamista
  ennen siirtymäkauden päättymistä
  ja annettava kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komission
  kertomuksessa
  olisi keskityttävä erityisesti mahdollisuuksiin tehostaa ilmastotoimia ilmastoneutraalia unionia koskevan tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Komission olisi osana
  tätä
  arviointia aloitettava sellaisten tietojen kerääminen, jotka ovat tarpeen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan mahdollisesti
  epäsuoria päästöjä sekä
  muita tuotteita ja palveluja, joiden osalta hiilivuodon riski on olemassa, ja kehitettävä sitoutuneiden päästöjen laskentamenetelmiä ympäristöjalanjälkeä koskevien menetelmien perusteella (47). |

Komission teksti

Tarkistus

(52)

Komission olisi arvioitava tämän asetuksen soveltamista
  ennen siirtymäkauden päättymistä
  ja annettava kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komission
  kertomuksessa
  olisi keskityttävä erityisesti mahdollisuuksiin tehostaa ilmastotoimia ilmastoneutraalia unionia koskevan tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Komission olisi osana
  tätä
  arviointia aloitettava sellaisten tietojen kerääminen, jotka ovat tarpeen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan mahdollisesti
  epäsuoria päästöjä sekä
  muita tuotteita ja palveluja, joiden osalta hiilivuodon riski on olemassa, ja kehitettävä sitoutuneiden päästöjen laskentamenetelmiä ympäristöjalanjälkeä koskevien menetelmien perusteella (47).

| (52) | Komission olisi arvioitava
  säännöllisesti
  tämän asetuksen soveltamista ja annettava kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komission
  kertomuksissa
  olisi keskityttävä erityisesti mahdollisuuksiin tehostaa ilmastotoimia ilmastoneutraalia unionia koskevan tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Komission olisi osana
  ensimmäistä
  arviointia aloitettava sellaisten tietojen kerääminen, jotka ovat tarpeen
  liitteen I
  soveltamisalan laajentamiseksi
  edelleen
  koskemaan mahdollisesti muita tavaroita ja palveluja,
  kuten jatkojalostustuotteita,
  joiden osalta hiilivuodon riski on olemassa, ja kehitettävä sitoutuneiden päästöjen laskentamenetelmiä ympäristöjalanjälkeä koskevien menetelmien perusteella (47).
  Komission olisi keskityttävä myöhemmissä arvioinneissaan vaikutukseen unionin teollisuuden ja jatkojalostusteollisuuden kilpailukykyyn, vaikutukseen pk-yrityksiin, mahdolliseen kohtuuttomaan hallinnolliseen taakkaan, mahdollisiin kiertämiskäytäntöihin, kaupan rakenteiden vääristymiseen ja mahdollisuuksiin tehostaa ilmastotoimia ilmastoneutraalin unionin saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä sekä esitettävä näiden arvioiden ohessa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. |
| --- | --- |

(52)

Komission olisi arvioitava
  säännöllisesti
  tämän asetuksen soveltamista ja annettava kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komission
  kertomuksissa
  olisi keskityttävä erityisesti mahdollisuuksiin tehostaa ilmastotoimia ilmastoneutraalia unionia koskevan tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Komission olisi osana
  ensimmäistä
  arviointia aloitettava sellaisten tietojen kerääminen, jotka ovat tarpeen
  liitteen I
  soveltamisalan laajentamiseksi
  edelleen
  koskemaan mahdollisesti muita tavaroita ja palveluja,
  kuten jatkojalostustuotteita,
  joiden osalta hiilivuodon riski on olemassa, ja kehitettävä sitoutuneiden päästöjen laskentamenetelmiä ympäristöjalanjälkeä koskevien menetelmien perusteella (47).
  Komission olisi keskityttävä myöhemmissä arvioinneissaan vaikutukseen unionin teollisuuden ja jatkojalostusteollisuuden kilpailukykyyn, vaikutukseen pk-yrityksiin, mahdolliseen kohtuuttomaan hallinnolliseen taakkaan, mahdollisiin kiertämiskäytäntöihin, kaupan rakenteiden vääristymiseen ja mahdollisuuksiin tehostaa ilmastotoimia ilmastoneutraalin unionin saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä sekä esitettävä näiden arvioiden ohessa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 52 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (52 a) | Jotta voidaan reagoida nopeasti ja tehokkaasti ennalta arvaamattomiin, poikkeuksellisiin ja provosoimattomiin olosuhteisiin, joilla on tuhoisia seurauksia yhden tai useamman CBAM:n soveltamisalaan kuuluvan kolmannen maan taloudelliseen ja teolliseen infrastruktuuriin, komission olisi tarvittaessa esitettävä lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi. Tällaisessa lainsäädäntöehdotuksessa olisi vahvistettava toimenpiteet, jotka ovat asianmukaisimpia kyseisen kolmannen maan tai kyseisten kolmansien maiden kohtaamien olosuhteiden kannalta, säilyttäen samalla tämän asetuksen tavoitteet. Näiden toimenpiteiden olisi oltava ajallisesti rajattuja. |

Komission teksti

Tarkistus

(52 a)

Jotta voidaan reagoida nopeasti ja tehokkaasti ennalta arvaamattomiin, poikkeuksellisiin ja provosoimattomiin olosuhteisiin, joilla on tuhoisia seurauksia yhden tai useamman CBAM:n soveltamisalaan kuuluvan kolmannen maan taloudelliseen ja teolliseen infrastruktuuriin, komission olisi tarvittaessa esitettävä lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi. Tällaisessa lainsäädäntöehdotuksessa olisi vahvistettava toimenpiteet, jotka ovat asianmukaisimpia kyseisen kolmannen maan tai kyseisten kolmansien maiden kohtaamien olosuhteiden kannalta, säilyttäen samalla tämän asetuksen tavoitteet. Näiden toimenpiteiden olisi oltava ajallisesti rajattuja.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (53 a) | Kolmansien maiden kanssa käytävän vuoropuhelun rinnalla komission olisi kaikissa vaiheissa tämän asetuksen voimaantulon jälkeen käytävä vuoropuhelua kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla toimialoilla toimivien asianomaisten osapuolten kanssa, mukaan lukien teollisuuden edustajat, ammattijärjestöt ja kansalaisyhteiskunta. |

Komission teksti

Tarkistus

(53 a)

Kolmansien maiden kanssa käytävän vuoropuhelun rinnalla komission olisi kaikissa vaiheissa tämän asetuksen voimaantulon jälkeen käytävä vuoropuhelua kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla toimialoilla toimivien asianomaisten osapuolten kanssa, mukaan lukien teollisuuden edustajat, ammattijärjestöt ja kansalaisyhteiskunta.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 54 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (54 a) | Komission olisi pyrittävä aktiivisesti perustamaan kansainvälinen ”hiiliseura”, jotta voidaan varmistaa jatkuva ja vilpittömässä mielessä tapahtuva tiedonvaihto unionin kauppakumppaneiden kanssa. Sen olisi oltava kaikille avoin kansainvälinen foorumi, joka voisi toimia esimerkiksi sopivan monenvälisen järjestön, kuten WTO:n taikka OECD:n asiaankuuluvan ja avoimen elimen, yhteydessä. Sen tavoitteena olisi oltava mahdollistaa päästöjen vähentämiseen vaikuttavien hiilen hinnoittelutoimenpiteiden ja muiden kuin hiilen hinnoittelutoimenpiteiden vertailu ja koordinointi. Hiiliseuran olisi myös tuettava ilmastotoimenpiteiden vertailtavuutta varmistamalla ilmaston seurannan ja ilmastoon liittyvän raportoinnin ja todentamisen laatu jäsentensä keskuudessa. Seuran jäsenyyden olisi oltava epävirallista, avointa ja vapaaehtoista maille, jotka pyrkivät kunnianhimoisiin ilmastotavoitteisiin Pariisin sopimuksen mukaisesti. Kun otetaan huomioon, että CBAM on laatuaan ensimmäinen toimenpide, jonka tarkoituksena on olla hiilivuodon torjuntaan tarkoitettu yhteistyöväline, tällainen hiiliseura tarjoaa keinot yhteyksien solmimiseen ja avoimuuteen unionin ja kauppakumppaneiden välillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(54 a)

Komission olisi pyrittävä aktiivisesti perustamaan kansainvälinen ”hiiliseura”, jotta voidaan varmistaa jatkuva ja vilpittömässä mielessä tapahtuva tiedonvaihto unionin kauppakumppaneiden kanssa. Sen olisi oltava kaikille avoin kansainvälinen foorumi, joka voisi toimia esimerkiksi sopivan monenvälisen järjestön, kuten WTO:n taikka OECD:n asiaankuuluvan ja avoimen elimen, yhteydessä. Sen tavoitteena olisi oltava mahdollistaa päästöjen vähentämiseen vaikuttavien hiilen hinnoittelutoimenpiteiden ja muiden kuin hiilen hinnoittelutoimenpiteiden vertailu ja koordinointi. Hiiliseuran olisi myös tuettava ilmastotoimenpiteiden vertailtavuutta varmistamalla ilmaston seurannan ja ilmastoon liittyvän raportoinnin ja todentamisen laatu jäsentensä keskuudessa. Seuran jäsenyyden olisi oltava epävirallista, avointa ja vapaaehtoista maille, jotka pyrkivät kunnianhimoisiin ilmastotavoitteisiin Pariisin sopimuksen mukaisesti. Kun otetaan huomioon, että CBAM on laatuaan ensimmäinen toimenpide, jonka tarkoituksena on olla hiilivuodon torjuntaan tarkoitettu yhteistyöväline, tällainen hiiliseura tarjoaa keinot yhteyksien solmimiseen ja avoimuuteen unionin ja kauppakumppaneiden välillä.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 55 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (55) | Koska CBAM:llä pyritään kannustamaan puhtaampiin tuotantoprosesseihin, EU on myös valmis työskentelemään matala- ja keskituloisten maiden kanssa auttaakseen niiden valmistusteollisuutta irtautumaan hiilestä. Lisäksi unionin olisi tuettava vähemmän kehittyneitä maita tarvittavalla teknisellä avulla, jotta helpotetaan niiden mukautumista tässä asetuksessa vahvistettuihin uusiin velvoitteisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(55)

Koska CBAM:llä pyritään kannustamaan puhtaampiin tuotantoprosesseihin, EU on myös valmis työskentelemään matala- ja keskituloisten maiden kanssa auttaakseen niiden valmistusteollisuutta irtautumaan hiilestä. Lisäksi unionin olisi tuettava vähemmän kehittyneitä maita tarvittavalla teknisellä avulla, jotta helpotetaan niiden mukautumista tässä asetuksessa vahvistettuihin uusiin velvoitteisiin.

| (55) | Koska CBAM:llä pyritään kannustamaan puhtaampiin tuotantoprosesseihin, EU on myös valmis työskentelemään matala- ja keskituloisten maiden kanssa auttaakseen niiden valmistusteollisuutta irtautumaan hiilestä. Lisäksi unionin olisi tuettava vähemmän kehittyneitä maita tarvittavalla teknisellä avulla, jotta helpotetaan niiden mukautumista tässä asetuksessa vahvistettuihin uusiin velvoitteisiin.
  Vaikka CBAM-todistusten myynnistä saatavat tulot otetaan unionin talousarvioon yleisinä tuloina eikä niitä pitäisi kohdentaa mihinkään tiettyyn unionin talousarvion menokohtaan unionin talousarviota säätelevän yleiskatteisuuden periaatteen mukaisesti, unionin olisi rahoitettava vähiten kehittyneiden maiden toimia niiden valmistusteollisuuden hiilipäästöjen vähentämiseksi vuotuisella määrällä, joka vastaa vähintään CBAM-todistusten myynnistä saatavien tulojen tasoa. Tällaista rahoitusta olisi myönnettävä unionin rahoitustukena kansainväliselle ilmastorahoitukselle ja asiaankuuluville maantieteellisille ohjelmille sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/947

   (1 a)

  perustetun naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen maailmanlaajuisia haasteita koskevalle aihekohtaiselle ohjelmalle. Tarvittavat mukautukset tämän välineen talousarviomäärärahoihin olisi tehtävä unionin vuotuisessa talousarviomenettelyssä vuoteen 2027 asti ja sisällytettävä sen jälkeen seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen. |
| --- | --- |

(55)

Koska CBAM:llä pyritään kannustamaan puhtaampiin tuotantoprosesseihin, EU on myös valmis työskentelemään matala- ja keskituloisten maiden kanssa auttaakseen niiden valmistusteollisuutta irtautumaan hiilestä. Lisäksi unionin olisi tuettava vähemmän kehittyneitä maita tarvittavalla teknisellä avulla, jotta helpotetaan niiden mukautumista tässä asetuksessa vahvistettuihin uusiin velvoitteisiin.
  Vaikka CBAM-todistusten myynnistä saatavat tulot otetaan unionin talousarvioon yleisinä tuloina eikä niitä pitäisi kohdentaa mihinkään tiettyyn unionin talousarvion menokohtaan unionin talousarviota säätelevän yleiskatteisuuden periaatteen mukaisesti, unionin olisi rahoitettava vähiten kehittyneiden maiden toimia niiden valmistusteollisuuden hiilipäästöjen vähentämiseksi vuotuisella määrällä, joka vastaa vähintään CBAM-todistusten myynnistä saatavien tulojen tasoa. Tällaista rahoitusta olisi myönnettävä unionin rahoitustukena kansainväliselle ilmastorahoitukselle ja asiaankuuluville maantieteellisille ohjelmille sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/947

   (1 a)

  perustetun naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen maailmanlaajuisia haasteita koskevalle aihekohtaiselle ohjelmalle. Tarvittavat mukautukset tämän välineen talousarviomäärärahoihin olisi tehtävä unionin vuotuisessa talousarviomenettelyssä vuoteen 2027 asti ja sisällytettävä sen jälkeen seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 57 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (57 a) | Komission olisi seurattava säännöllisesti CBAM:stä johtuvia vähiten kehittyneistä maista lähtöisin olevien kauppavirtojen mahdollisia muutoksia, jotta voidaan arvioida tämän asetuksen tehokkuutta, mukaan lukien sen vaikutus hiilivuodon estämiseen ja sen vaikutus unionin ja vähiten kehittyneiden maiden välisiin kauppavirtoihin. Komission olisi myös seurattava säännöllisesti vähiten kehittyneille maille annettavaa teknistä apua, jotta voidaan arvioida, kuinka tehokkaasti se edistää hiilestä irtautumisprosessin kyseisissä maissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(57 a)

Komission olisi seurattava säännöllisesti CBAM:stä johtuvia vähiten kehittyneistä maista lähtöisin olevien kauppavirtojen mahdollisia muutoksia, jotta voidaan arvioida tämän asetuksen tehokkuutta, mukaan lukien sen vaikutus hiilivuodon estämiseen ja sen vaikutus unionin ja vähiten kehittyneiden maiden välisiin kauppavirtoihin. Komission olisi myös seurattava säännöllisesti vähiten kehittyneille maille annettavaa teknistä apua, jotta voidaan arvioida, kuinka tehokkaasti se edistää hiilestä irtautumisprosessin kyseisissä maissa.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 59 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (59) | On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös
  asiantuntijatasolla
  , ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (51) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(59)

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös
  asiantuntijatasolla
  , ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (51) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (59) | On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös
  asiaankuuluvien asiantuntijoiden ja teollisuudenalojen tasolla
  , ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (51) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(59)

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös
  asiaankuuluvien asiantuntijoiden ja teollisuudenalojen tasolla
  , ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (51) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 61 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (61) | Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset. |

Komission teksti

Tarkistus

(61)

Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset.

| (61) | Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset.
  Europolin mukaan päästöhyvityspetokset ovat aiheuttaneet julkisyhteisöille tulojen menetyksiä yli 5 miljardin euron verran. CBAM:ssä olisi näin ollen otettava käyttöön asianmukaisia ja tehokkaita mekanismeja julkisyhteisöjen tulojen menetysten ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

(61)

Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset.
  Europolin mukaan päästöhyvityspetokset ovat aiheuttaneet julkisyhteisöille tulojen menetyksiä yli 5 miljardin euron verran. CBAM:ssä olisi näin ollen otettava käyttöön asianmukaisia ja tehokkaita mekanismeja julkisyhteisöjen tulojen menetysten ehkäisemiseksi.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 61 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (61 a) | CBAM-viranomaiselle olisi osoitettava riittävästi rahoitusta, jotta varmistetaan sen toimintakyky ja mahdollistetaan moitteeton varainhoito. Viranomaisen perustamiseen ja toimintaan liittyvät kustannukset olisi katettava unionin talousarvion yleisillä tuloilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(61 a)

CBAM-viranomaiselle olisi osoitettava riittävästi rahoitusta, jotta varmistetaan sen toimintakyky ja mahdollistetaan moitteeton varainhoito. Viranomaisen perustamiseen ja toimintaan liittyvät kustannukset olisi katettava unionin talousarvion yleisillä tuloilla.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tällä asetuksella perustetaan hiilirajamekanismi, jäljempänä ”CBAM”, jolla puututaan liitteessä I tarkoitettujen tavaroiden sitoutuneisiin kasvihuonekaasupäästöihin hiilivuodon
  riskin ehkäisemiseksi
  tuotaessa tavaroita unionin tullialueelle. | 1.   Tällä asetuksella perustetaan hiilirajamekanismi, jäljempänä ”CBAM”, jolla puututaan liitteessä I tarkoitettujen tavaroiden sitoutuneisiin kasvihuonekaasupäästöihin
  globaalien hiilipäästöjen vähentämiseksi ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden täytäntöönpanon tukemiseksi ehkäisemällä unionista peräisin olevan
  hiilivuodon
  riskiä sekä kolmansien maiden päästövähennysten kannustamiseksi
  tuotaessa tavaroita unionin tullialueelle.
  Tämän vuoksi CBAM:llä pyritään yhtäläistämään hiilen hinnoittelua tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuontitavaroiden ja kotimaisten tuotteiden osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tällä asetuksella perustetaan hiilirajamekanismi, jäljempänä ”CBAM”, jolla puututaan liitteessä I tarkoitettujen tavaroiden sitoutuneisiin kasvihuonekaasupäästöihin hiilivuodon
  riskin ehkäisemiseksi
  tuotaessa tavaroita unionin tullialueelle.

1.   Tällä asetuksella perustetaan hiilirajamekanismi, jäljempänä ”CBAM”, jolla puututaan liitteessä I tarkoitettujen tavaroiden sitoutuneisiin kasvihuonekaasupäästöihin
  globaalien hiilipäästöjen vähentämiseksi ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden täytäntöönpanon tukemiseksi ehkäisemällä unionista peräisin olevan
  hiilivuodon
  riskiä sekä kolmansien maiden päästövähennysten kannustamiseksi
  tuotaessa tavaroita unionin tullialueelle.
  Tämän vuoksi CBAM:llä pyritään yhtäläistämään hiilen hinnoittelua tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuontitavaroiden ja kotimaisten tuotteiden osalta.

Tarkistus 46

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 3 kohta

1 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Kyseistä hiilivuoden
  riskin ehkäisemiseen
  tähtäävästä mekanismista tulee asteittain vaihtoehto
  direktiivillä 2003/87/EY
  perustetuille mekanismeille
  ja etenkin mainitun direktiivin 10 a artiklan
  mukaiselle maksuttomalle
  päästöoikeuksien
  jakamiselle
  . | 3.   
  Hiilivuodon
  riskin ehkäisemiseen
  tähtäävän mekanismin on tarkoitus korvata asteittain
  direktiivillä 2003/87/EY
  perustetut mekanismit
  ja etenkin mainitun direktiivin 10 a artiklan
  mukainen maksuton
  päästöoikeuksien
  jakaminen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Kyseistä hiilivuoden
  riskin ehkäisemiseen
  tähtäävästä mekanismista tulee asteittain vaihtoehto
  direktiivillä 2003/87/EY
  perustetuille mekanismeille
  ja etenkin mainitun direktiivin 10 a artiklan
  mukaiselle maksuttomalle
  päästöoikeuksien
  jakamiselle
  .

3.   
  Hiilivuodon
  riskin ehkäisemiseen
  tähtäävän mekanismin on tarkoitus korvata asteittain
  direktiivillä 2003/87/EY
  perustetut mekanismit
  ja etenkin mainitun direktiivin 10 a artiklan
  mukainen maksuton
  päästöoikeuksien
  jakaminen
  .

Tarkistus 47

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 a kohta (uusi)

2 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Tätä asetusta sovelletaan 1 päivään tammikuuta 2030 mennessä kaikkiin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluviin aloihin. |
| | Siirretään komissiolle valta antaa 28 artiklan mukaisesti delegoitu säädös, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla aikataulu kaikkien direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluviin aloihin lukeutuvien tavaroiden asteittaiselle sisällyttämiselle. Komissio asettaa tässä delegoidussa säädöksessä etusijalle hiilivuodolle eniten alttiit ja hiili-intensiivisimmät tavarat. Tämä delegoitu säädös annetaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025. |
| | Siirretään komissiolle valta antaa 28 artiklan mukaisesti delegoitu säädös, jolla täydennetään liitettä I lisäämällä siihen kaikki EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluviin toimialoihin lukeutuvat tavarat. |
| | Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulopäivästä] 28 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään liitettä I lisäämällä siihen liitteessä I lueteltujen tavaroiden jatkojalostustuotteet. Näihin jatkojalostustuotteisiin on sisällyttävä merkittävä osuus vähintään yhdestä liitteessä I luetelluista tavaroista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Tätä asetusta sovelletaan 1 päivään tammikuuta 2030 mennessä kaikkiin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluviin aloihin.

Siirretään komissiolle valta antaa 28 artiklan mukaisesti delegoitu säädös, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla aikataulu kaikkien direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluviin aloihin lukeutuvien tavaroiden asteittaiselle sisällyttämiselle. Komissio asettaa tässä delegoidussa säädöksessä etusijalle hiilivuodolle eniten alttiit ja hiili-intensiivisimmät tavarat. Tämä delegoitu säädös annetaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025.

Siirretään komissiolle valta antaa 28 artiklan mukaisesti delegoitu säädös, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla aikataulu kaikkien direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluviin aloihin lukeutuvien tavaroiden asteittaiselle sisällyttämiselle. Komissio asettaa tässä delegoidussa säädöksessä etusijalle hiilivuodolle eniten alttiit ja hiili-intensiivisimmät tavarat. Tämä delegoitu säädös annetaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025.

Siirretään komissiolle valta antaa 28 artiklan mukaisesti delegoitu säädös, jolla täydennetään liitettä I lisäämällä siihen kaikki EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluviin toimialoihin lukeutuvat tavarat.

Siirretään komissiolle valta antaa 28 artiklan mukaisesti delegoitu säädös, jolla täydennetään liitettä I lisäämällä siihen kaikki EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluviin toimialoihin lukeutuvat tavarat.

Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulopäivästä] 28 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään liitettä I lisäämällä siihen liitteessä I lueteltujen tavaroiden jatkojalostustuotteet. Näihin jatkojalostustuotteisiin on sisällyttävä merkittävä osuus vähintään yhdestä liitteessä I luetelluista tavaroista.

Komissio antaa viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulopäivästä] 28 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään liitettä I lisäämällä siihen liitteessä I lueteltujen tavaroiden jatkojalostustuotteet. Näihin jatkojalostustuotteisiin on sisällyttävä merkittävä osuus vähintään yhdestä liitteessä I luetelluista tavaroista.

Tarkistus 48

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 6 kohta

2 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Siirretään komissiolle valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä edellytysten määrittämiseksi CBAM:n soveltamiselle 2 kohdassa tarkoitettuihin tavaroihin. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 6.   Siirretään komissiolle valta antaa
  28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla edellytykset CBAM:n soveltamiselle
  2 kohdassa
  tarkoitettuihin tavaroihin
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Siirretään komissiolle valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä edellytysten määrittämiseksi CBAM:n soveltamiselle 2 kohdassa tarkoitettuihin tavaroihin. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

6.   Siirretään komissiolle valta antaa
  28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla edellytykset CBAM:n soveltamiselle
  2 kohdassa
  tarkoitettuihin tavaroihin
  .

Tarkistus 49

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 7 kohta – b alakohta

2 artikla – 7 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | kyseisen kolmannen maan tai alueen kansallisella lainsäädännöllä pannaan täytäntöön unionin sähkömarkkinalainsäädännön keskeiset säännökset, mukaan lukien uusiutuvien energialähteiden kehittämisestä ja sähkömarkkinoiden yhteenkytkemisestä annetut säännökset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

kyseisen kolmannen maan tai alueen kansallisella lainsäädännöllä pannaan täytäntöön unionin sähkömarkkinalainsäädännön keskeiset säännökset, mukaan lukien uusiutuvien energialähteiden kehittämisestä ja sähkömarkkinoiden yhteenkytkemisestä annetut säännökset;

| b) | kyseisen kolmannen maan tai alueen kansallisella lainsäädännöllä pannaan täytäntöön unionin sähkömarkkinalainsäädännön keskeiset säännökset, mukaan lukien uusiutuvien energialähteiden kehittämisestä ja sähkömarkkinoiden yhteenkytkemisestä annetut säännökset
  , ja pannaan täytäntöön unionin ilmasto-, ympäristö- ja kilpailulainsäädäntö noudattaen täysimääräisesti sovittuja määräaikoja
  ; |
| --- | --- |

b)

kyseisen kolmannen maan tai alueen kansallisella lainsäädännöllä pannaan täytäntöön unionin sähkömarkkinalainsäädännön keskeiset säännökset, mukaan lukien uusiutuvien energialähteiden kehittämisestä ja sähkömarkkinoiden yhteenkytkemisestä annetut säännökset
  , ja pannaan täytäntöön unionin ilmasto-, ympäristö- ja kilpailulainsäädäntö noudattaen täysimääräisesti sovittuja määräaikoja
  ;

, ja pannaan täytäntöön unionin ilmasto-, ympäristö- ja kilpailulainsäädäntö noudattaen täysimääräisesti sovittuja määräaikoja

Tarkistus 50

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 7 kohta – e alakohta

2 artikla – 7 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | kolmas maa tai alue on c alakohdan mukaisen etenemissuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä osoittanut edistyneensä merkittävästi kansallisen lainsäädäntönsä sovittamisessa yhteen ilmastoalaa koskevan unionin lainsäädännön kanssa kyseisen etenemissuunnitelman perusteella, mukaan lukien hiilen hinnoittelun saattaminen yhteen unionin tason kanssa ainakin sähköntuotannon osalta. Sähkön päästökauppajärjestelmän, jossa hinnat vastaavat EU:n päästökauppajärjestelmän hintoja, täytäntöönpano on saatettava päätökseen viimeistään 1 päivänä tammikuuta
  2030
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

kolmas maa tai alue on c alakohdan mukaisen etenemissuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä osoittanut edistyneensä merkittävästi kansallisen lainsäädäntönsä sovittamisessa yhteen ilmastoalaa koskevan unionin lainsäädännön kanssa kyseisen etenemissuunnitelman perusteella, mukaan lukien hiilen hinnoittelun saattaminen yhteen unionin tason kanssa ainakin sähköntuotannon osalta. Sähkön päästökauppajärjestelmän, jossa hinnat vastaavat EU:n päästökauppajärjestelmän hintoja, täytäntöönpano on saatettava päätökseen viimeistään 1 päivänä tammikuuta
  2030
  ;

2030

| e) | kolmas maa tai alue on c alakohdan mukaisen etenemissuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä osoittanut edistyneensä merkittävästi kansallisen lainsäädäntönsä sovittamisessa yhteen ilmastoalaa koskevan unionin lainsäädännön kanssa kyseisen etenemissuunnitelman perusteella, mukaan lukien hiilen hinnoittelun saattaminen yhteen unionin tason kanssa ainakin sähköntuotannon osalta. Sähkön päästökauppajärjestelmän, jossa hinnat vastaavat EU:n päästökauppajärjestelmän hintoja, täytäntöönpano on saatettava päätökseen viimeistään 1 päivänä tammikuuta
  2028
  ; |
| --- | --- |

e)

kolmas maa tai alue on c alakohdan mukaisen etenemissuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä osoittanut edistyneensä merkittävästi kansallisen lainsäädäntönsä sovittamisessa yhteen ilmastoalaa koskevan unionin lainsäädännön kanssa kyseisen etenemissuunnitelman perusteella, mukaan lukien hiilen hinnoittelun saattaminen yhteen unionin tason kanssa ainakin sähköntuotannon osalta. Sähkön päästökauppajärjestelmän, jossa hinnat vastaavat EU:n päästökauppajärjestelmän hintoja, täytäntöönpano on saatettava päätökseen viimeistään 1 päivänä tammikuuta
  2028
  ;

2028

Tarkistus 51

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 8 kohta

2 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   Edellä 7 kohdan a–f alakohdassa säädetyt edellytykset täyttävät kolmannet maat ja alueet luetellaan tämän asetuksen liitteessä II olevassa B jaksossa, ja niiden on toimitettava 7 kohdan a–f alakohdan mukaisten edellytysten täyttymisestä
  kaksi
  kertomusta, joista ensimmäinen on toimitettava ennen 1 päivää heinäkuuta
  2025
  ja
  toinen
  ennen 1 päivää heinäkuuta 2029. Komissio arvioi viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2025
  ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2029 erityisesti 7 kohdan c alakohdan mukaisen etenemissuunnitelman ja asianomaiselta kolmannelta maalta tai alueelta saatujen kertomusten perusteella, täyttääkö kyseinen kolmas maa tai alue edelleen 7 kohdassa säädetyt edellytykset. | 8.   Edellä 7 kohdan a–f alakohdassa säädetyt edellytykset täyttävät kolmannet maat ja alueet luetellaan tämän asetuksen liitteessä II olevassa B jaksossa, ja niiden on toimitettava 7 kohdan a–f alakohdan mukaisten edellytysten täyttymisestä
  kolme kattavaa
  kertomusta, joista ensimmäinen on toimitettava ennen 1 päivää heinäkuuta
  2024


  , toinen ennen 1 päivää heinäkuuta 2027
  ja
  kolmas
  ennen 1 päivää heinäkuuta 2029. Komissio arvioi viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2024


  , viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027
  ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2029 erityisesti 7 kohdan c alakohdan mukaisen etenemissuunnitelman ja asianomaiselta kolmannelta maalta tai alueelta saatujen kertomusten perusteella, täyttääkö kyseinen kolmas maa tai alue edelleen 7 kohdassa säädetyt edellytykset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.   Edellä 7 kohdan a–f alakohdassa säädetyt edellytykset täyttävät kolmannet maat ja alueet luetellaan tämän asetuksen liitteessä II olevassa B jaksossa, ja niiden on toimitettava 7 kohdan a–f alakohdan mukaisten edellytysten täyttymisestä
  kaksi
  kertomusta, joista ensimmäinen on toimitettava ennen 1 päivää heinäkuuta
  2025
  ja
  toinen
  ennen 1 päivää heinäkuuta 2029. Komissio arvioi viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2025
  ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2029 erityisesti 7 kohdan c alakohdan mukaisen etenemissuunnitelman ja asianomaiselta kolmannelta maalta tai alueelta saatujen kertomusten perusteella, täyttääkö kyseinen kolmas maa tai alue edelleen 7 kohdassa säädetyt edellytykset.

8.   Edellä 7 kohdan a–f alakohdassa säädetyt edellytykset täyttävät kolmannet maat ja alueet luetellaan tämän asetuksen liitteessä II olevassa B jaksossa, ja niiden on toimitettava 7 kohdan a–f alakohdan mukaisten edellytysten täyttymisestä
  kolme kattavaa
  kertomusta, joista ensimmäinen on toimitettava ennen 1 päivää heinäkuuta
  2024


  , toinen ennen 1 päivää heinäkuuta 2027
  ja
  kolmas
  ennen 1 päivää heinäkuuta 2029. Komissio arvioi viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2024


  , viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027
  ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2029 erityisesti 7 kohdan c alakohdan mukaisen etenemissuunnitelman ja asianomaiselta kolmannelta maalta tai alueelta saatujen kertomusten perusteella, täyttääkö kyseinen kolmas maa tai alue edelleen 7 kohdassa säädetyt edellytykset.

Tarkistus 52

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 9 kohta – b a alakohta (uusi)

2 artikla – 9 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | komissiolla on näyttöä siitä, että unioniin suuntautuvan sähkön viennin lisääntymisen tuloksena sähköntuotannosta aiheutuvat päästöt maassa tai alueella ovat lisääntyneet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

komissiolla on näyttöä siitä, että unioniin suuntautuvan sähkön viennin lisääntymisen tuloksena sähköntuotannosta aiheutuvat päästöt maassa tai alueella ovat lisääntyneet.

komissiolla on näyttöä siitä, että unioniin suuntautuvan sähkön viennin lisääntymisen tuloksena sähköntuotannosta aiheutuvat päästöt maassa tai alueella ovat lisääntyneet.

Tarkistus 53

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 12 kohta

2 artikla – 12 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 12.   Unioni voi tehdä kolmansien maiden kanssa sopimuksia kyseisissä maissa käytettävien hiilen hinnoittelumekanismien huomioon ottamiseksi 9 artiklaa sovellettaessa. | 12.   Unioni voi tehdä kolmansien maiden kanssa sopimuksia kyseisissä maissa käytettävien hiilen hinnoittelumekanismien huomioon ottamiseksi 9 artiklaa sovellettaessa.
  Nämä sopimukset eivät saa johtaa kolmansista maista tuotujen tuotteiden perusteettomaan etuuskohteluun palautettavien CBAM-todistusten osalta, ja niissä on otettava huomioon sellaiset mahdolliset hiilen hinnoittelumekanismit, joiden katsotaan olevan 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja kiertämiskäytäntöjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12.   Unioni voi tehdä kolmansien maiden kanssa sopimuksia kyseisissä maissa käytettävien hiilen hinnoittelumekanismien huomioon ottamiseksi 9 artiklaa sovellettaessa.

12.   Unioni voi tehdä kolmansien maiden kanssa sopimuksia kyseisissä maissa käytettävien hiilen hinnoittelumekanismien huomioon ottamiseksi 9 artiklaa sovellettaessa.
  Nämä sopimukset eivät saa johtaa kolmansista maista tuotujen tuotteiden perusteettomaan etuuskohteluun palautettavien CBAM-todistusten osalta, ja niissä on otettava huomioon sellaiset mahdolliset hiilen hinnoittelumekanismit, joiden katsotaan olevan 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja kiertämiskäytäntöjä.

Tarkistus 54

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

3 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | ”toimivaltaisella viranomaisella” jäsenvaltion
  tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti
  nimeämää
  viranomaista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(11)

”toimivaltaisella viranomaisella” jäsenvaltion
  tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti
  nimeämää
  viranomaista;

”toimivaltaisella viranomaisella” jäsenvaltion

nimeämää

| (11) | ”CBAM-viranomaisella”
  tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti
  perustettua
  viranomaista; |
| --- | --- |

(11)

”CBAM-viranomaisella”
  tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti
  perustettua
  viranomaista;

”CBAM-viranomaisella”

perustettua

Tarkistus 55

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 15 alakohta

3 artikla – 1 kohta – 15 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | ”suorilla päästöillä” tavaroiden tuotantoprosesseista aiheutuvia päästöjä, joita tuottaja kontrolloi suoraan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(15)

”suorilla päästöillä” tavaroiden tuotantoprosesseista aiheutuvia päästöjä, joita tuottaja kontrolloi suoraan;

| (15) | ”suorilla päästöillä” tavaroiden tuotantoprosesseista aiheutuvia päästöjä, joita tuottaja kontrolloi suoraan
  , mukaan lukien tuotantoprosessien aikana kulutettavan lämmityksen ja jäähdytyksen tuotannosta syntyvät päästöt
  ; |
| --- | --- |

(15)

”suorilla päästöillä” tavaroiden tuotantoprosesseista aiheutuvia päästöjä, joita tuottaja kontrolloi suoraan
  , mukaan lukien tuotantoprosessien aikana kulutettavan lämmityksen ja jäähdytyksen tuotannosta syntyvät päästöt
  ;

, mukaan lukien tuotantoprosessien aikana kulutettavan lämmityksen ja jäähdytyksen tuotannosta syntyvät päästöt

Tarkistus 56

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 16 alakohta

3 artikla – 1 kohta – 16 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | ”sitoutuneilla päästöillä” tavaroiden tuotannon aikana vapautuvia suoria päästöjä, jotka lasketaan liitteessä III vahvistetuilla menetelmillä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(16)

”sitoutuneilla päästöillä” tavaroiden tuotannon aikana vapautuvia suoria päästöjä, jotka lasketaan liitteessä III vahvistetuilla menetelmillä;

| (16) | ”sitoutuneilla päästöillä” tavaroiden tuotannon aikana vapautuvia
  ja tavaroiden tuotantoprosessien aikana kulutettavasta sähköstä aiheutuvia
  suoria
  ja epäsuoria
  päästöjä, jotka lasketaan liitteessä III vahvistetuilla menetelmillä; |
| --- | --- |

(16)

”sitoutuneilla päästöillä” tavaroiden tuotannon aikana vapautuvia
  ja tavaroiden tuotantoprosessien aikana kulutettavasta sähköstä aiheutuvia
  suoria
  ja epäsuoria
  päästöjä, jotka lasketaan liitteessä III vahvistetuilla menetelmillä;

ja tavaroiden tuotantoprosessien aikana kulutettavasta sähköstä aiheutuvia

ja epäsuoria

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

3 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | ”CBAM-todistuksella” sähköisessä muodossa olevaa todistusta, joka koskee yhtä tonnia tavaroiden sitoutuneita päästöjä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(18)

”CBAM-todistuksella” sähköisessä muodossa olevaa todistusta, joka koskee yhtä tonnia tavaroiden sitoutuneita päästöjä;

| (18) | ”CBAM-todistuksella”
  kaikille jäsenvaltioille yhteistä,
  sähköisessä muodossa olevaa todistusta, joka koskee yhtä tonnia tavaroiden sitoutuneita päästöjä; |
| --- | --- |

(18)

”CBAM-todistuksella”
  kaikille jäsenvaltioille yhteistä,
  sähköisessä muodossa olevaa todistusta, joka koskee yhtä tonnia tavaroiden sitoutuneita päästöjä;

kaikille jäsenvaltioille yhteistä,

Tarkistus 58

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 22 alakohta

3 artikla – 1 kohta – 22 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | ”todellisilla päästöillä” tarkoitetaan päästöjä, jotka lasketaan tavaroiden tuotantoprosessien primaaridatan perusteella; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(22)

”todellisilla päästöillä” tarkoitetaan päästöjä, jotka lasketaan tavaroiden tuotantoprosessien primaaridatan perusteella;

| (22) | ”todellisilla päästöillä” tarkoitetaan päästöjä, jotka lasketaan
  ja todennetaan
  tavaroiden tuotantoprosessien primaaridatan
  ja tavaroiden tuotantoprosesseissa kulutetun sähkön tuotannosta saadun primaaridatan
  perusteella; |
| --- | --- |

(22)

”todellisilla päästöillä” tarkoitetaan päästöjä, jotka lasketaan
  ja todennetaan
  tavaroiden tuotantoprosessien primaaridatan
  ja tavaroiden tuotantoprosesseissa kulutetun sähkön tuotannosta saadun primaaridatan
  perusteella;

ja todennetaan

ja tavaroiden tuotantoprosesseissa kulutetun sähkön tuotannosta saadun primaaridatan

Tarkistus 59

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 23 alakohta

3 artikla – 1 kohta – 23 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | ”hiilen hinnalla” kolmannessa maassa kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmässä verona tai päästöoikeuksina maksettua rahamäärää, joka lasketaan tällaisen toimenpiteen piiriin kuuluvista ja tavaroiden tuotannon aikana vapautuvista kasvihuonekaasuista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(23)

”hiilen hinnalla” kolmannessa maassa kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmässä verona tai päästöoikeuksina maksettua rahamäärää, joka lasketaan tällaisen toimenpiteen piiriin kuuluvista ja tavaroiden tuotannon aikana vapautuvista kasvihuonekaasuista;

| (23) | ”hiilen hinnalla” kolmannessa maassa kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmässä verona
  , maksuna
  tai päästöoikeuksina maksettua rahamäärää, joka lasketaan tällaisen toimenpiteen piiriin kuuluvista ja tavaroiden tuotannon aikana vapautuvista kasvihuonekaasuista; |
| --- | --- |

(23)

”hiilen hinnalla” kolmannessa maassa kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmässä verona
  , maksuna
  tai päästöoikeuksina maksettua rahamäärää, joka lasketaan tällaisen toimenpiteen piiriin kuuluvista ja tavaroiden tuotannon aikana vapautuvista kasvihuonekaasuista;

, maksuna

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 28 alakohta

3 artikla – 1 kohta – 28 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | ”epäsuorilla päästöillä”
  sähkön, lämmityksen ja jäähdytyksen tuotannosta aiheutuvia päästöjä, jotka kulutetaan tavaroiden tuotantoprosessien aikana. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(28)

”epäsuorilla päästöillä”
  sähkön, lämmityksen ja jäähdytyksen tuotannosta aiheutuvia päästöjä, jotka kulutetaan tavaroiden tuotantoprosessien aikana.

sähkön, lämmityksen ja jäähdytyksen tuotannosta aiheutuvia päästöjä, jotka kulutetaan tavaroiden tuotantoprosessien aikana.

| (28) | ”epäsuorilla päästöillä”
  tavaroiden tuotantoprosessien aikana kulutettavan sähkön tuotantoprosesseista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä; |
| --- | --- |

(28)

”epäsuorilla päästöillä”
  tavaroiden tuotantoprosessien aikana kulutettavan sähkön tuotantoprosesseista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä;

tavaroiden tuotantoprosessien aikana kulutettavan sähkön tuotantoprosesseista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä;

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – 28 a alakohta (uusi)

12 artikla – 1 kohta – 28 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 a) | ”vähiten kehittyneellä maalla” maata, joka sisältyy Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvoston laatimaan tällaisten maiden luetteloon; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(28 a)

(28 a)

”vähiten kehittyneellä maalla” maata, joka sisältyy Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvoston laatimaan tällaisten maiden luetteloon;

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 28 b alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 28 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 b) | ”CBAM-kertoimella” kerrointa, jolla vähennetään liitteeseen I kuuluvien tavaroiden tuotantolaitoksille maksutta jaettavia päästöoikeuksia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(28 b)

(28 b)

”CBAM-kertoimella” kerrointa, jolla vähennetään liitteeseen I kuuluvien tavaroiden tuotantolaitoksille maksutta jaettavia päästöoikeuksia;

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 28 c alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 28 c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 c) | ”jatkojalostustuotteella” liitteessä I lueteltuja tuotteita käyttäen tuotettuja tuotteita. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(28 c)

(28 c)

”jatkojalostustuotteella” liitteessä I lueteltuja tuotteita käyttäen tuotettuja tuotteita.

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta

4 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Unionin tullialueelle saa tuoda tavaroita ainoastaan sellainen ilmoittaja, jonka
  toimivaltainen viranomainen
  on valtuuttanut 17 artiklan mukaisesti, jäljempänä ”valtuutettu ilmoittaja”. | Unionin tullialueelle saa tuoda tavaroita ainoastaan sellainen ilmoittaja, jonka
  CBAM-viranomainen
  on valtuuttanut 17 artiklan mukaisesti, jäljempänä ”valtuutettu ilmoittaja”. |
| | (Nimitystä ”CBAM-viranomainen” käytetään koko tekstissä. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.) |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Unionin tullialueelle saa tuoda tavaroita ainoastaan sellainen ilmoittaja, jonka
  toimivaltainen viranomainen
  on valtuuttanut 17 artiklan mukaisesti, jäljempänä ”valtuutettu ilmoittaja”.

toimivaltainen viranomainen

Unionin tullialueelle saa tuoda tavaroita ainoastaan sellainen ilmoittaja, jonka
  CBAM-viranomainen
  on valtuuttanut 17 artiklan mukaisesti, jäljempänä ”valtuutettu ilmoittaja”.

CBAM-viranomainen

(Nimitystä ”CBAM-viranomainen” käytetään koko tekstissä. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.)

(Nimitystä ”CBAM-viranomainen” käytetään koko tekstissä. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.)

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta

5 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ilmoittajan on ennen 2 artiklassa tarkoitettujen tavaroiden tuontia haettava sijoittautumispaikkansa
  toimivaltaiselta viranomaiselta
  valtuutusta tuoda kyseisiä tavaroita unionin tullialueelle. | 1.   Ilmoittajan on ennen 2 artiklassa tarkoitettujen tavaroiden tuontia haettava sijoittautumispaikkansa
  CBAM-viranomaiselta
  valtuutusta tuoda kyseisiä tavaroita unionin tullialueelle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Ilmoittajan on ennen 2 artiklassa tarkoitettujen tavaroiden tuontia haettava sijoittautumispaikkansa
  toimivaltaiselta viranomaiselta
  valtuutusta tuoda kyseisiä tavaroita unionin tullialueelle.

1.   Ilmoittajan on ennen 2 artiklassa tarkoitettujen tavaroiden tuontia haettava sijoittautumispaikkansa
  CBAM-viranomaiselta
  valtuutusta tuoda kyseisiä tavaroita unionin tullialueelle.

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 kohta – e alakohta

5 artikla – 3 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | kunnian ja omantunnon kautta annettu vakuutus siitä, että ilmoittajalla ei ole vakavia tai toistuvia tullilainsäädännön, verosääntöjen tai markkinoiden väärinkäyttöä koskevien sääntöjen rikkomisia hakemuksen jättämisvuotta edeltäneiden viiden vuoden aikana eikä merkintöjä taloudelliseen
  toimintaansa
  liittyvistä
  vakavista
  rikoksista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

kunnian ja omantunnon kautta annettu vakuutus siitä, että ilmoittajalla ei ole vakavia tai toistuvia tullilainsäädännön, verosääntöjen tai markkinoiden väärinkäyttöä koskevien sääntöjen rikkomisia hakemuksen jättämisvuotta edeltäneiden viiden vuoden aikana eikä merkintöjä taloudelliseen
  toimintaansa
  liittyvistä
  vakavista
  rikoksista;

toimintaansa

vakavista

| e) | kunnian ja omantunnon kautta annettu vakuutus siitä, että ilmoittajalla
  tai tarvittaessa ilmoittajan hallituksen jäsenellä
  ei ole vakavia tai toistuvia tullilainsäädännön, verosääntöjen tai markkinoiden väärinkäyttöä koskevien sääntöjen rikkomisia hakemuksen jättämisvuotta edeltäneiden viiden vuoden aikana eikä merkintöjä
  ilmoittajan
  taloudelliseen
  toimintaan
  liittyvistä rikoksista; |
| --- | --- |

e)

kunnian ja omantunnon kautta annettu vakuutus siitä, että ilmoittajalla
  tai tarvittaessa ilmoittajan hallituksen jäsenellä
  ei ole vakavia tai toistuvia tullilainsäädännön, verosääntöjen tai markkinoiden väärinkäyttöä koskevien sääntöjen rikkomisia hakemuksen jättämisvuotta edeltäneiden viiden vuoden aikana eikä merkintöjä
  ilmoittajan
  taloudelliseen
  toimintaan
  liittyvistä rikoksista;

tai tarvittaessa ilmoittajan hallituksen jäsenellä

ilmoittajan

toimintaan

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 kohta – f alakohta

5 artikla – 3 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | tiedot, jotka tarvitaan, jotta voidaan osoittaa ilmoittajan taloudelliset ja toiminnalliset valmiudet täyttää tämän asetuksen mukaiset velvoitteensa, ja jos
  toimivaltainen viranomainen
  riskinarvioinnin perusteella niin päättää, näiden tietojen vahvistamiseksi tarvittavat asiakirjatodisteet, kuten tuloslaskelma ja tase enintään kolmelta viimeisimmältä tilikaudelta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

tiedot, jotka tarvitaan, jotta voidaan osoittaa ilmoittajan taloudelliset ja toiminnalliset valmiudet täyttää tämän asetuksen mukaiset velvoitteensa, ja jos
  toimivaltainen viranomainen
  riskinarvioinnin perusteella niin päättää, näiden tietojen vahvistamiseksi tarvittavat asiakirjatodisteet, kuten tuloslaskelma ja tase enintään kolmelta viimeisimmältä tilikaudelta;

toimivaltainen viranomainen

| f) | tiedot, jotka tarvitaan, jotta voidaan osoittaa ilmoittajan taloudelliset ja toiminnalliset valmiudet täyttää tämän asetuksen mukaiset velvoitteensa, ja jos
  CBAM-viranomainen
  riskinarvioinnin perusteella niin päättää, näiden tietojen vahvistamiseksi tarvittavat asiakirjatodisteet, kuten tuloslaskelma ja tase enintään kolmelta viimeisimmältä tilikaudelta; |
| --- | --- |

f)

tiedot, jotka tarvitaan, jotta voidaan osoittaa ilmoittajan taloudelliset ja toiminnalliset valmiudet täyttää tämän asetuksen mukaiset velvoitteensa, ja jos
  CBAM-viranomainen
  riskinarvioinnin perusteella niin päättää, näiden tietojen vahvistamiseksi tarvittavat asiakirjatodisteet, kuten tuloslaskelma ja tase enintään kolmelta viimeisimmältä tilikaudelta;

CBAM-viranomainen

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 4 kohta

5 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Hakija voi milloin tahansa peruuttaa
  hakemuksensa
  . | 4.   Hakija voi milloin tahansa
  muuttaa hakemustaan tai
  peruuttaa
  sen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Hakija voi milloin tahansa peruuttaa
  hakemuksensa
  .

4.   Hakija voi milloin tahansa
  muuttaa hakemustaan tai
  peruuttaa
  sen
  .

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 5 kohta

5 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Valtuutetun ilmoittajan on viipymättä ilmoitettava
  toimivaltaiselle viranomaiselle
  3 kohdan nojalla annettuihin tietoihin päätöksen tekemisen jälkeen mahdollisesti tehdyistä muutoksista, jotka voivat vaikuttaa 17 artiklan nojalla tehtyyn päätökseen tai luvan sisältöön 17 artiklan mukaisesti. | 5.   Valtuutetun ilmoittajan on viipymättä ilmoitettava
  CBAM-viranomaiselle
  3 kohdan nojalla annettuihin tietoihin päätöksen tekemisen jälkeen mahdollisesti tehdyistä muutoksista, jotka voivat vaikuttaa 17 artiklan nojalla tehtyyn päätökseen tai luvan sisältöön 17 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Valtuutetun ilmoittajan on viipymättä ilmoitettava
  toimivaltaiselle viranomaiselle
  3 kohdan nojalla annettuihin tietoihin päätöksen tekemisen jälkeen mahdollisesti tehdyistä muutoksista, jotka voivat vaikuttaa 17 artiklan nojalla tehtyyn päätökseen tai luvan sisältöön 17 artiklan mukaisesti.

5.   Valtuutetun ilmoittajan on viipymättä ilmoitettava
  CBAM-viranomaiselle
  3 kohdan nojalla annettuihin tietoihin päätöksen tekemisen jälkeen mahdollisesti tehdyistä muutoksista, jotka voivat vaikuttaa 17 artiklan nojalla tehtyyn päätökseen tai luvan sisältöön 17 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 6 kohta

5 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat hakemuksen vakiomuotoa, viivästyksiä ja menettelyä, jota
  toimivaltaisen viranomaisen
  on noudatettava käsitellessään valtuutushakemuksia 1 kohdan mukaisesti, sekä sääntöjä, jotka koskevat
  toimivaltaisen viranomaisen
  suorittamaa ilmoittajien tunnistamista sähkön tuontia varten. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 6.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat hakemuksen vakiomuotoa, viivästyksiä ja menettelyä, jota
  CBAM-viranomaisen
  on noudatettava käsitellessään valtuutushakemuksia 1 kohdan mukaisesti, sekä sääntöjä, jotka koskevat
  CBAM-viranomaisen
  suorittamaa ilmoittajien tunnistamista sähkön tuontia varten. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat hakemuksen vakiomuotoa, viivästyksiä ja menettelyä, jota
  toimivaltaisen viranomaisen
  on noudatettava käsitellessään valtuutushakemuksia 1 kohdan mukaisesti, sekä sääntöjä, jotka koskevat
  toimivaltaisen viranomaisen
  suorittamaa ilmoittajien tunnistamista sähkön tuontia varten. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

6.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat hakemuksen vakiomuotoa, viivästyksiä ja menettelyä, jota
  CBAM-viranomaisen
  on noudatettava käsitellessään valtuutushakemuksia 1 kohdan mukaisesti, sekä sääntöjä, jotka koskevat
  CBAM-viranomaisen
  suorittamaa ilmoittajien tunnistamista sähkön tuontia varten. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta

6 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kunkin valtuutetun ilmoittajan on viimeistään kunkin vuoden 31 päivä toukokuuta annettava
  toimivaltaiselle viranomaiselle
  ilmoitus, jäljempänä ”CBAM-ilmoitus”, ilmoitusta edeltävältä kalenterivuodelta. | 1.   Kunkin valtuutetun ilmoittajan on viimeistään kunkin vuoden 31 päivä toukokuuta annettava
  CBAM-viranomaiselle
  ilmoitus, jäljempänä ”CBAM-ilmoitus”, ilmoitusta edeltävältä kalenterivuodelta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kunkin valtuutetun ilmoittajan on viimeistään kunkin vuoden 31 päivä toukokuuta annettava
  toimivaltaiselle viranomaiselle
  ilmoitus, jäljempänä ”CBAM-ilmoitus”, ilmoitusta edeltävältä kalenterivuodelta.

1.   Kunkin valtuutetun ilmoittajan on viimeistään kunkin vuoden 31 päivä toukokuuta annettava
  CBAM-viranomaiselle
  ilmoitus, jäljempänä ”CBAM-ilmoitus”, ilmoitusta edeltävältä kalenterivuodelta.

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

6 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | jäljennös akkreditoidun todentajan 8 artiklan ja liitteen V mukaisesti antamasta todentamisraportista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

jäljennös akkreditoidun todentajan 8 artiklan ja liitteen V mukaisesti antamasta todentamisraportista.

jäljennös akkreditoidun todentajan 8 artiklan ja liitteen V mukaisesti antamasta todentamisraportista.

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 5 kohta

7 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Valtuutetun ilmoittajan on säilytettävä 4 kohdassa tarkoitettuja tietoja koskeva kirjanpito, mukaan lukien todentajan raportti, neljännen vuoden loppuun asti sen vuoden jälkeen, jona CBAM-ilmoitus on annettu tai olisi pitänyt antaa. | 5.   Valtuutetun ilmoittajan on säilytettävä 4 kohdassa tarkoitettuja tietoja koskeva kirjanpito, mukaan lukien todentajan raportti, neljännen vuoden loppuun asti sen vuoden jälkeen, jona CBAM-ilmoitus on annettu tai olisi pitänyt antaa.
  Kyseisen kirjanpidon on oltava riittävän yksityiskohtainen, jotta akkreditoidut todentajat voivat todentaa sitoutuneet päästöt 8 artiklan mukaisesti ja jotta CBAM-viranomainen voi tarkastella CBAM-ilmoitusta uudelleen 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Valtuutetun ilmoittajan on säilytettävä nämä tiedot 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson ajan, jonka aikana CBAM-viranomainen voi tarkastella CBAM-ilmoitusta uudelleen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Valtuutetun ilmoittajan on säilytettävä 4 kohdassa tarkoitettuja tietoja koskeva kirjanpito, mukaan lukien todentajan raportti, neljännen vuoden loppuun asti sen vuoden jälkeen, jona CBAM-ilmoitus on annettu tai olisi pitänyt antaa.

5.   Valtuutetun ilmoittajan on säilytettävä 4 kohdassa tarkoitettuja tietoja koskeva kirjanpito, mukaan lukien todentajan raportti, neljännen vuoden loppuun asti sen vuoden jälkeen, jona CBAM-ilmoitus on annettu tai olisi pitänyt antaa.
  Kyseisen kirjanpidon on oltava riittävän yksityiskohtainen, jotta akkreditoidut todentajat voivat todentaa sitoutuneet päästöt 8 artiklan mukaisesti ja jotta CBAM-viranomainen voi tarkastella CBAM-ilmoitusta uudelleen 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Valtuutetun ilmoittajan on säilytettävä nämä tiedot 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson ajan, jonka aikana CBAM-viranomainen voi tarkastella CBAM-ilmoitusta uudelleen.

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 6 kohta

7 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä
  yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat
  liitteessä III vahvistettujen laskentamenetelmien
  osatekijöitä
  , mukaan lukien tuotantoprosessien järjestelmärajojen määrittely, päästökertoimet, tosiasiallisten päästöjen laitoskohtaiset arvot ja oletusarvot ja niiden soveltaminen yksittäisiin tavaroihin, sekä menetelmiä, joilla varmistetaan niiden tietojen luotettavuus, joiden perusteella oletusarvot määritetään, mukaan lukien tietojen yksityiskohtaisuus ja todentaminen. Kyseisissä säädöksissä on tarvittaessa säädettävä, että oletusarvoja voidaan mukauttaa tiettyjen alueiden tai maiden osalta, jotta voidaan ottaa huomioon erityiset objektiiviset tekijät, kuten maasto-olosuhteet, luonnonvarat, markkinaolosuhteet, vallitsevat energialähteet tai teolliset prosessit. Täytäntöönpanosäädösten on perustuttava voimassa olevaan lainsäädäntöön, joka koskee direktiivin 2003/87/EY ja etenkin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2067 soveltamisalaan kuuluvien laitosten päästöjen toteamista ja toimintatietoja. | 6.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä liitteessä III vahvistettujen laskentamenetelmien
  osatekijöistä
  , mukaan lukien tuotantoprosessien järjestelmärajojen määrittely, päästökertoimet, tosiasiallisten päästöjen laitoskohtaiset arvot ja oletusarvot ja niiden soveltaminen yksittäisiin tavaroihin, sekä menetelmiä, joilla varmistetaan niiden tietojen luotettavuus, joiden perusteella oletusarvot määritetään, mukaan lukien tietojen yksityiskohtaisuus ja todentaminen. Kyseisissä säädöksissä on tarvittaessa säädettävä, että oletusarvoja voidaan mukauttaa tiettyjen alueiden tai maiden osalta, jotta voidaan ottaa huomioon erityiset objektiiviset tekijät, kuten maasto-olosuhteet, luonnonvarat, markkinaolosuhteet, vallitsevat energialähteet tai teolliset prosessit. Täytäntöönpanosäädösten on perustuttava voimassa olevaan lainsäädäntöön, joka koskee direktiivin 2003/87/EY ja etenkin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2067 soveltamisalaan kuuluvien laitosten päästöjen toteamista ja toimintatietoja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä
  yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat
  liitteessä III vahvistettujen laskentamenetelmien
  osatekijöitä
  , mukaan lukien tuotantoprosessien järjestelmärajojen määrittely, päästökertoimet, tosiasiallisten päästöjen laitoskohtaiset arvot ja oletusarvot ja niiden soveltaminen yksittäisiin tavaroihin, sekä menetelmiä, joilla varmistetaan niiden tietojen luotettavuus, joiden perusteella oletusarvot määritetään, mukaan lukien tietojen yksityiskohtaisuus ja todentaminen. Kyseisissä säädöksissä on tarvittaessa säädettävä, että oletusarvoja voidaan mukauttaa tiettyjen alueiden tai maiden osalta, jotta voidaan ottaa huomioon erityiset objektiiviset tekijät, kuten maasto-olosuhteet, luonnonvarat, markkinaolosuhteet, vallitsevat energialähteet tai teolliset prosessit. Täytäntöönpanosäädösten on perustuttava voimassa olevaan lainsäädäntöön, joka koskee direktiivin 2003/87/EY ja etenkin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2067 soveltamisalaan kuuluvien laitosten päästöjen toteamista ja toimintatietoja.

6.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä liitteessä III vahvistettujen laskentamenetelmien
  osatekijöistä
  , mukaan lukien tuotantoprosessien järjestelmärajojen määrittely, päästökertoimet, tosiasiallisten päästöjen laitoskohtaiset arvot ja oletusarvot ja niiden soveltaminen yksittäisiin tavaroihin, sekä menetelmiä, joilla varmistetaan niiden tietojen luotettavuus, joiden perusteella oletusarvot määritetään, mukaan lukien tietojen yksityiskohtaisuus ja todentaminen. Kyseisissä säädöksissä on tarvittaessa säädettävä, että oletusarvoja voidaan mukauttaa tiettyjen alueiden tai maiden osalta, jotta voidaan ottaa huomioon erityiset objektiiviset tekijät, kuten maasto-olosuhteet, luonnonvarat, markkinaolosuhteet, vallitsevat energialähteet tai teolliset prosessit. Täytäntöönpanosäädösten on perustuttava voimassa olevaan lainsäädäntöön, joka koskee direktiivin 2003/87/EY ja etenkin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2067 soveltamisalaan kuuluvien laitosten päästöjen toteamista ja toimintatietoja.

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 7 a kohta (uusi)

7 artikla – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta yksinkertaisiin ja monimutkaisiin tuotteisiin sitoutuneiden epäsuorien päästöjen ja asiaankuuluvien oletusarvojen laskentamenetelmän määrittelemiseksi sekä sitoutuneiden epäsuorien päästöjen CBAM-hinnan määrittelyssä käytettävän menetelmän määrittelemiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta yksinkertaisiin ja monimutkaisiin tuotteisiin sitoutuneiden epäsuorien päästöjen ja asiaankuuluvien oletusarvojen laskentamenetelmän määrittelemiseksi sekä sitoutuneiden epäsuorien päästöjen CBAM-hinnan määrittelyssä käytettävän menetelmän määrittelemiseksi.

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta

8 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Valtuutetun
  ilmoittajan on varmistettava, että 18 artiklan mukaisesti akkreditoitu todentaja todentaa 6 artiklan nojalla annetussa CBAM-ilmoituksessa mainitut sitoutuneet kokonaispäästöt liitteessä V vahvistettuja todentamisperiaatteita noudattaen. | 1.   
  CBAM:n valtuutetun
  ilmoittajan on varmistettava, että 18 artiklan mukaisesti akkreditoitu todentaja todentaa 6
  ja 35
  artiklan nojalla annetussa CBAM-ilmoituksessa mainitut sitoutuneet kokonaispäästöt
  sekä käytetyn menetelmän ja ilmoituksen tueksi esitetyt tiedot ja asiakirjat
  liitteessä V vahvistettuja todentamisperiaatteita noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Valtuutetun
  ilmoittajan on varmistettava, että 18 artiklan mukaisesti akkreditoitu todentaja todentaa 6 artiklan nojalla annetussa CBAM-ilmoituksessa mainitut sitoutuneet kokonaispäästöt liitteessä V vahvistettuja todentamisperiaatteita noudattaen.

1.   
  CBAM:n valtuutetun
  ilmoittajan on varmistettava, että 18 artiklan mukaisesti akkreditoitu todentaja todentaa 6
  ja 35
  artiklan nojalla annetussa CBAM-ilmoituksessa mainitut sitoutuneet kokonaispäästöt
  sekä käytetyn menetelmän ja ilmoituksen tueksi esitetyt tiedot ja asiakirjat
  liitteessä V vahvistettuja todentamisperiaatteita noudattaen.

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 a kohta (uusi)

8 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  CBAM-viranomaisella on lupa todentaa CBAM-ilmoituksessa annettujen tietojen paikkansapitävyys tämän artiklan nojalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  CBAM-viranomaisella on lupa todentaa CBAM-ilmoituksessa annettujen tietojen paikkansapitävyys tämän artiklan nojalla.

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

8 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Siirretään komissiolle valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , jotka koskevat 1 kohdassa tarkoitettuja todentamisperiaatteita siltä osin kuin on kyse mahdollisuudesta luopua todentajan velvollisuudesta käydä laitoksessa, jossa asiaankuuluvia tavaroita tuotetaan, ja velvollisuudesta asettaa kynnysarvot päätökselle siitä, ovatko väärintulkinnat tai vaatimustenvastaisuudet olennaisia, sekä todentamisraportin tueksi tarvittavia asiakirjatodisteita. | Siirretään komissiolle valta antaa
  28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta ja
  jotka koskevat 1 kohdassa tarkoitettuja todentamisperiaatteita siltä osin kuin on kyse mahdollisuudesta luopua todentajan velvollisuudesta käydä laitoksessa, jossa asiaankuuluvia tavaroita tuotetaan, ja velvollisuudesta asettaa kynnysarvot päätökselle siitä, ovatko väärintulkinnat tai vaatimustenvastaisuudet olennaisia, sekä todentamisraportin tueksi tarvittavia asiakirjatodisteita.
  Mahdollisuutta olla soveltamatta akkreditoidun todentajan velvoitetta käydä laitoksessa, jossa asiaankuuluvia tavaroita tuotetaan, voidaan hyödyntää ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa, kun laitoksen tuotannossa ja teknologiassa käytetään yleisesti tunnettua vakioprofiilia, joka mahdollistaa sitoutuneiden päästöjen luotettavan arvion. Kaikissa tapauksissa CBAM-viranomaisella on edelleen lupa todentaa CBAM-ilmoituksessa annettujen tietojen paikkansapitävyys. Tällaisissa delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen säännösten on vastattava täytäntöönpanosetuksen (EU) 2018/2067 säännöksiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Siirretään komissiolle valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , jotka koskevat 1 kohdassa tarkoitettuja todentamisperiaatteita siltä osin kuin on kyse mahdollisuudesta luopua todentajan velvollisuudesta käydä laitoksessa, jossa asiaankuuluvia tavaroita tuotetaan, ja velvollisuudesta asettaa kynnysarvot päätökselle siitä, ovatko väärintulkinnat tai vaatimustenvastaisuudet olennaisia, sekä todentamisraportin tueksi tarvittavia asiakirjatodisteita.

täytäntöönpanosäädöksiä

Siirretään komissiolle valta antaa
  28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta ja
  jotka koskevat 1 kohdassa tarkoitettuja todentamisperiaatteita siltä osin kuin on kyse mahdollisuudesta luopua todentajan velvollisuudesta käydä laitoksessa, jossa asiaankuuluvia tavaroita tuotetaan, ja velvollisuudesta asettaa kynnysarvot päätökselle siitä, ovatko väärintulkinnat tai vaatimustenvastaisuudet olennaisia, sekä todentamisraportin tueksi tarvittavia asiakirjatodisteita.
  Mahdollisuutta olla soveltamatta akkreditoidun todentajan velvoitetta käydä laitoksessa, jossa asiaankuuluvia tavaroita tuotetaan, voidaan hyödyntää ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa, kun laitoksen tuotannossa ja teknologiassa käytetään yleisesti tunnettua vakioprofiilia, joka mahdollistaa sitoutuneiden päästöjen luotettavan arvion. Kaikissa tapauksissa CBAM-viranomaisella on edelleen lupa todentaa CBAM-ilmoituksessa annettujen tietojen paikkansapitävyys. Tällaisissa delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen säännösten on vastattava täytäntöönpanosetuksen (EU) 2018/2067 säännöksiä.

28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta ja

Mahdollisuutta olla soveltamatta akkreditoidun todentajan velvoitetta käydä laitoksessa, jossa asiaankuuluvia tavaroita tuotetaan, voidaan hyödyntää ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa, kun laitoksen tuotannossa ja teknologiassa käytetään yleisesti tunnettua vakioprofiilia, joka mahdollistaa sitoutuneiden päästöjen luotettavan arvion. Kaikissa tapauksissa CBAM-viranomaisella on edelleen lupa todentaa CBAM-ilmoituksessa annettujen tietojen paikkansapitävyys. Tällaisissa delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen säännösten on vastattava täytäntöönpanosetuksen (EU) 2018/2067 säännöksiä.

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

8 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – otsikko

9 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Alkuperämaassa maksettu hiilen hinta | Alkuperämaassa maksettu hiilen
  eksplisiittinen
  hinta |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Alkuperämaassa maksettu hiilen hinta

Alkuperämaassa maksettu hiilen
  eksplisiittinen
  hinta

eksplisiittinen

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta

9 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Valtuutettu ilmoittaja voi CBAM-ilmoituksessaan vaatia palautettavien CBAM-todistusten määrän alentamista ilmoitetuista sitoutuneista päästöistä alkuperämaassa maksetun hiilen hinnan huomioon ottamiseksi. | 1.   Valtuutettu ilmoittaja voi CBAM-ilmoituksessaan vaatia palautettavien CBAM-todistusten määrän alentamista ilmoitetuista sitoutuneista päästöistä alkuperämaassa maksetun hiilen
  eksplisiittisen
  hinnan huomioon ottamiseksi.
  Tämä alennus voi olla myös 100 prosenttia, jos alkuperämaassa maksettu hiilen hinta on sama tai korkeampi kuin hiilen hinta unionissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Valtuutettu ilmoittaja voi CBAM-ilmoituksessaan vaatia palautettavien CBAM-todistusten määrän alentamista ilmoitetuista sitoutuneista päästöistä alkuperämaassa maksetun hiilen hinnan huomioon ottamiseksi.

1.   Valtuutettu ilmoittaja voi CBAM-ilmoituksessaan vaatia palautettavien CBAM-todistusten määrän alentamista ilmoitetuista sitoutuneista päästöistä alkuperämaassa maksetun hiilen
  eksplisiittisen
  hinnan huomioon ottamiseksi.
  Tämä alennus voi olla myös 100 prosenttia, jos alkuperämaassa maksettu hiilen hinta on sama tai korkeampi kuin hiilen hinta unionissa.

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta

9 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Valtuutetun ilmoittajan on pidettävä kirjaa
  riippumattoman henkilön
  sertifioimista asiakirjoista, jotka vaaditaan sen osoittamiseksi, että ilmoitetuista sitoutuneista päästöistä on veloitettu hiilen hinta tavaroiden alkuperämaassa, ja säilytettävä todisteet siitä, että kyseinen hiilen hinta, jonka ei tulisi sisältää vientihyvitystä eikä muuta vientikorvausta, on maksettu tosiasiallisesti. | 2.   Valtuutetun ilmoittajan on pidettävä kirjaa
  akkreditoidun todentajan
  sertifioimista asiakirjoista, jotka vaaditaan sen osoittamiseksi, että ilmoitetuista sitoutuneista päästöistä on veloitettu hiilen
  eksplisiittinen
  hinta tavaroiden alkuperämaassa, ja säilytettävä todisteet siitä, että kyseinen hiilen hinta, jonka ei tulisi sisältää vientihyvitystä eikä muuta
  suoraa tai epäsuoraa
  vientikorvausta, on maksettu tosiasiallisesti.
  Asiakirjoissa on ilmoitettava akkreditoidun todentajan nimi ja yhteystiedot. Valtuutetun ilmoittajan on toimitettava nämä asiakirjat CBAM-viranomaiselle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Valtuutetun ilmoittajan on pidettävä kirjaa
  riippumattoman henkilön
  sertifioimista asiakirjoista, jotka vaaditaan sen osoittamiseksi, että ilmoitetuista sitoutuneista päästöistä on veloitettu hiilen hinta tavaroiden alkuperämaassa, ja säilytettävä todisteet siitä, että kyseinen hiilen hinta, jonka ei tulisi sisältää vientihyvitystä eikä muuta vientikorvausta, on maksettu tosiasiallisesti.

2.   Valtuutetun ilmoittajan on pidettävä kirjaa
  akkreditoidun todentajan
  sertifioimista asiakirjoista, jotka vaaditaan sen osoittamiseksi, että ilmoitetuista sitoutuneista päästöistä on veloitettu hiilen
  eksplisiittinen
  hinta tavaroiden alkuperämaassa, ja säilytettävä todisteet siitä, että kyseinen hiilen hinta, jonka ei tulisi sisältää vientihyvitystä eikä muuta
  suoraa tai epäsuoraa
  vientikorvausta, on maksettu tosiasiallisesti.
  Asiakirjoissa on ilmoitettava akkreditoidun todentajan nimi ja yhteystiedot. Valtuutetun ilmoittajan on toimitettava nämä asiakirjat CBAM-viranomaiselle.

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 4 kohta

9 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä palautettavien CBAM-todistusten määrän alennuksen laskentamenetelmästä, ulkomaisena valuuttana maksetun hiilen hinnan muuntamisesta euroiksi vuotuista vaihtokurssien keskiarvoa käyttäen 1 kohdan mukaisesti, tiedot sertifioivan
  riippumattoman henkilön
  pätevyydestä sekä siitä, miten todistetaan, että hiilen hinta on maksettu ja että 2 kohdassa tarkoitettuja vientihyvityksiä tai muita vientikorvauksia ei ole myönnetty. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 4.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä palautettavien CBAM-todistusten määrän alennuksen laskentamenetelmästä, ulkomaisena valuuttana maksetun hiilen hinnan muuntamisesta euroiksi vuotuista vaihtokurssien keskiarvoa käyttäen 1 kohdan mukaisesti, tiedot sertifioivan
  akkreditoidun todentajan
  pätevyydestä sekä siitä, miten todistetaan, että hiilen hinta on maksettu ja että 2 kohdassa tarkoitettuja vientihyvityksiä tai muita
  suoria tai epäsuoria
  vientikorvauksia ei ole myönnetty. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä palautettavien CBAM-todistusten määrän alennuksen laskentamenetelmästä, ulkomaisena valuuttana maksetun hiilen hinnan muuntamisesta euroiksi vuotuista vaihtokurssien keskiarvoa käyttäen 1 kohdan mukaisesti, tiedot sertifioivan
  riippumattoman henkilön
  pätevyydestä sekä siitä, miten todistetaan, että hiilen hinta on maksettu ja että 2 kohdassa tarkoitettuja vientihyvityksiä tai muita vientikorvauksia ei ole myönnetty. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä palautettavien CBAM-todistusten määrän alennuksen laskentamenetelmästä, ulkomaisena valuuttana maksetun hiilen hinnan muuntamisesta euroiksi vuotuista vaihtokurssien keskiarvoa käyttäen 1 kohdan mukaisesti, tiedot sertifioivan
  akkreditoidun todentajan
  pätevyydestä sekä siitä, miten todistetaan, että hiilen hinta on maksettu ja että 2 kohdassa tarkoitettuja vientihyvityksiä tai muita
  suoria tai epäsuoria
  vientikorvauksia ei ole myönnetty. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta

10 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio rekisteröi kolmannessa maassa sijaitsevan laitoksen toiminnanharjoittajan pyynnöstä tiedot kyseisestä toiminnanharjoittajasta ja sen laitoksesta 14
  artiklan 4 kohdassa
  tarkoitettuun
  keskustietokantaan
  . | 1.   Komissio rekisteröi kolmannessa maassa sijaitsevan laitoksen toiminnanharjoittajan pyynnöstä tiedot kyseisestä toiminnanharjoittajasta ja sen laitoksesta 14 
  artiklassa
  tarkoitettuun
  CBAM-rekisteriin
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio rekisteröi kolmannessa maassa sijaitsevan laitoksen toiminnanharjoittajan pyynnöstä tiedot kyseisestä toiminnanharjoittajasta ja sen laitoksesta 14
  artiklan 4 kohdassa
  tarkoitettuun
  keskustietokantaan
  .

1.   Komissio rekisteröi kolmannessa maassa sijaitsevan laitoksen toiminnanharjoittajan pyynnöstä tiedot kyseisestä toiminnanharjoittajasta ja sen laitoksesta 14 
  artiklassa
  tarkoitettuun
  CBAM-rekisteriin
  .

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 6 kohta

10 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Edellä 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetun kirjanpidon on oltava riittävän yksityiskohtainen, jotta 5 kohdan b alakohdan mukainen todentaminen voidaan tehdä ja jotta
  mikä tahansa toimivaltainen viranomainen
  voi 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarkastella uudelleen
  CBAM-ilmoitusta
  , jonka on laatinut valtuutettu ilmoittaja, jolle asiaankuuluvat tiedot on luovutettu 8 kohdan mukaisesti. | 6.   Edellä 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetun kirjanpidon on oltava riittävän yksityiskohtainen, jotta 5 kohdan b alakohdan mukainen todentaminen voidaan tehdä ja jotta
  CBAM-viranomainen
  voi 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarkastella
  CBAM-ilmoitusta
  uudelleen
  ja todentaa tämän ilmoituksen
  , jonka on laatinut valtuutettu ilmoittaja, jolle asiaankuuluvat tiedot on luovutettu 8 kohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Edellä 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetun kirjanpidon on oltava riittävän yksityiskohtainen, jotta 5 kohdan b alakohdan mukainen todentaminen voidaan tehdä ja jotta
  mikä tahansa toimivaltainen viranomainen
  voi 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarkastella uudelleen
  CBAM-ilmoitusta
  , jonka on laatinut valtuutettu ilmoittaja, jolle asiaankuuluvat tiedot on luovutettu 8 kohdan mukaisesti.

6.   Edellä 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetun kirjanpidon on oltava riittävän yksityiskohtainen, jotta 5 kohdan b alakohdan mukainen todentaminen voidaan tehdä ja jotta
  CBAM-viranomainen
  voi 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarkastella
  CBAM-ilmoitusta
  uudelleen
  ja todentaa tämän ilmoituksen
  , jonka on laatinut valtuutettu ilmoittaja, jolle asiaankuuluvat tiedot on luovutettu 8 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 7 kohta

10 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   
  Toiminnanharjoittaja voi luovuttaa
  5 kohdassa tarkoitetut tiedot
  sitoutuneiden päästöjen todentamisesta valtuutetulle ilmoittajalle
  . Valtuutetulla ilmoittajalla on oikeus hyödyntää kyseisiä
  luovutettuja
  tietoja täyttääkseen 8 artiklassa tarkoitetun velvoitteen. | 7.   
  Edellä
  5 kohdassa tarkoitetut tiedot
  todennetuista sitoutuneista päästöistä on asetettava julkisesti saataville CBAM-rekisterin kautta
  . Valtuutetulla ilmoittajalla on oikeus hyödyntää kyseisiä tietoja täyttääkseen 8 artiklassa tarkoitetun velvoitteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   
  Toiminnanharjoittaja voi luovuttaa
  5 kohdassa tarkoitetut tiedot
  sitoutuneiden päästöjen todentamisesta valtuutetulle ilmoittajalle
  . Valtuutetulla ilmoittajalla on oikeus hyödyntää kyseisiä
  luovutettuja
  tietoja täyttääkseen 8 artiklassa tarkoitetun velvoitteen.

7.   
  Edellä
  5 kohdassa tarkoitetut tiedot
  todennetuista sitoutuneista päästöistä on asetettava julkisesti saataville CBAM-rekisterin kautta
  . Valtuutetulla ilmoittajalla on oikeus hyödyntää kyseisiä tietoja täyttääkseen 8 artiklassa tarkoitetun velvoitteen.

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

III luku – otsikko

III luku – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toimivaltaiset viranomaiset | CBAM-viranomainen |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toimivaltaiset viranomaiset

Toimivaltaiset viranomaiset

CBAM-viranomainen

CBAM-viranomainen

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – otsikko

11 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toimivaltaiset viranomaiset | CBAM-viranomainen |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toimivaltaiset viranomaiset

Toimivaltaiset viranomaiset

CBAM-viranomainen

CBAM-viranomainen

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

11 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltainen viranomainen
  , joka vastaa tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisestä
  , ja ilmoitettava tästä komissiolle
  . | Komissio perustaa CBAM-viranomaisen
  , joka vastaa tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisestä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltainen viranomainen
  , joka vastaa tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisestä
  , ja ilmoitettava tästä komissiolle
  .

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltainen viranomainen

, ja ilmoitettava tästä komissiolle

Komissio perustaa CBAM-viranomaisen
  , joka vastaa tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisestä.

Komissio perustaa CBAM-viranomaisen

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

11 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio asettaa kaikkia toimivaltaisia viranomaisia koskevan luettelon jäsenvaltioiden saataville ja julkaisee nämä tiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio asettaa kaikkia toimivaltaisia viranomaisia koskevan luettelon jäsenvaltioiden saataville ja julkaisee nämä tiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Komissio asettaa kaikkia toimivaltaisia viranomaisia koskevan luettelon jäsenvaltioiden saataville ja julkaisee nämä tiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta

11 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Jäsenvaltioiden on vaadittava, että toimivaltaiset viranomaiset vaihtavat keskenään tietoja, jotka ovat olennaisia tai merkityksellisiä niille kuuluvien tehtävien ja velvollisuuksien hoitamiseksi. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.
     
  Jäsenvaltioiden on vaadittava, että toimivaltaiset viranomaiset vaihtavat keskenään tietoja, jotka ovat olennaisia tai merkityksellisiä niille kuuluvien tehtävien ja velvollisuuksien hoitamiseksi.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla

12 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 12 artikla | Poistetaan. |
| Komissio | |
| Komissio avustaa toimivaltaisia viranomaisia niiden tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisessä ja koordinoi niiden toimintoja. | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 artikla

12 artikla

Poistetaan.

Poistetaan.

Komissio

Komissio

Komissio avustaa toimivaltaisia viranomaisia niiden tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisessä ja koordinoi niiden toimintoja.

Komissio avustaa toimivaltaisia viranomaisia niiden tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisessä ja koordinoi niiden toimintoja.

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 a artikla (uusi)

12 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 a artikla |
| | CBAM-viranomaisen päätökset |
| | 1.
     
  CBAM-viranomainen tekee viipymättä päätökset tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi. |
| | 2.
     
  CBAM-viranomaisen päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona päätöksestä ilmoitetaan sen vastaanottajalle. |
| | 3.
     
  Jos CBAM-viranomainen katsoo, että sillä ei ole kaikkia päätöksen tekemisessä tarvittavia tietoja, se ottaa yhteyttä päätöksen vastaanottajaan ja täsmentää, mitä lisätietoja tarvitaan. Tällaisessa tapauksessa päätöksen vastaanottaja toimittaa tarvittavat lisätiedot viipymättä CBAM-viranomaiselle. |
| | 4.
     
  Päätöksen vastaanottaja ilmoittaa CBAM-viranomaiselle viipymättä kaikista toimitettuihin tietoihin päätöksen tekemisen jälkeen tulleista muutoksista. Tällaisessa tapauksessa CBAM-viranomainen arvioi päätöksensä uudelleen kyseiset tiedot huomioon ottaen ja vahvistaa päätöksen tai muuttaa sitä. |
| | 5.
     
  Jos CBAM-viranomainen ehdottaa päätöksen vastaanottajalle epäedullista päätöstä, sen on perusteltava ehdottamansa päätös ja sisällytettävä päätökseensä maininta 27 a artiklan mukaisesta oikeudesta hakea muutosta. CBAM-viranomaisen on ennen tällaisen päätöksen tekemistä annettava ehdotetun päätöksen vastaanottajalle mahdollisuus ilmaista CBAM-viranomaiselle kantansa tietyssä määräajassa. Tämän määräajan umpeuduttua CBAM-viranomainen ilmoittaa päätöksestä vastaanottajalle. |
| | 6.
     
  CBAM-viranomainen voi milloin tahansa päätöksen vastaanottajan perustellusta pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tarvittaessa peruuttaa tai kumota päätöksensä tai muuttaa sitä. |
| | 7.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta määrittelemällä tätä artiklaa koskevia muita yksityiskohtaisia järjestelyjä ja menettelysääntöjä. Nämä delegoidut säädökset hyväksytään 28 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 a artikla

12 a artikla

CBAM-viranomaisen päätökset

CBAM-viranomaisen päätökset

1.
     
  CBAM-viranomainen tekee viipymättä päätökset tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi.

2.
     
  CBAM-viranomaisen päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona päätöksestä ilmoitetaan sen vastaanottajalle.

3.
     
  Jos CBAM-viranomainen katsoo, että sillä ei ole kaikkia päätöksen tekemisessä tarvittavia tietoja, se ottaa yhteyttä päätöksen vastaanottajaan ja täsmentää, mitä lisätietoja tarvitaan. Tällaisessa tapauksessa päätöksen vastaanottaja toimittaa tarvittavat lisätiedot viipymättä CBAM-viranomaiselle.

4.
     
  Päätöksen vastaanottaja ilmoittaa CBAM-viranomaiselle viipymättä kaikista toimitettuihin tietoihin päätöksen tekemisen jälkeen tulleista muutoksista. Tällaisessa tapauksessa CBAM-viranomainen arvioi päätöksensä uudelleen kyseiset tiedot huomioon ottaen ja vahvistaa päätöksen tai muuttaa sitä.

5.
     
  Jos CBAM-viranomainen ehdottaa päätöksen vastaanottajalle epäedullista päätöstä, sen on perusteltava ehdottamansa päätös ja sisällytettävä päätökseensä maininta 27 a artiklan mukaisesta oikeudesta hakea muutosta. CBAM-viranomaisen on ennen tällaisen päätöksen tekemistä annettava ehdotetun päätöksen vastaanottajalle mahdollisuus ilmaista CBAM-viranomaiselle kantansa tietyssä määräajassa. Tämän määräajan umpeuduttua CBAM-viranomainen ilmoittaa päätöksestä vastaanottajalle.

6.
     
  CBAM-viranomainen voi milloin tahansa päätöksen vastaanottajan perustellusta pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tarvittaessa peruuttaa tai kumota päätöksensä tai muuttaa sitä.

7.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta määrittelemällä tätä artiklaa koskevia muita yksityiskohtaisia järjestelyjä ja menettelysääntöjä. Nämä delegoidut säädökset hyväksytään 28 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta

13 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kaikki
  tulliviranomaisen
  tehtäviensä hoidon yhteydessä saamat luottamukselliset tai luottamuksellisina annetut tiedot on pidettävä salassa.
  Toimivaltainen viranomainen
  ei saa luovuttaa tällaisia tietoja ilman tiedot antaneen henkilön tai viranomaisen nimenomaista lupaa. Ne voidaan jakaa tulliviranomaisten, komission ja Euroopan syyttäjänviraston kanssa, ja niitä on käsiteltävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 mukaisesti. | Kaikki
  CBAM-viranomaisen
  tehtäviensä hoidon yhteydessä saamat luottamukselliset tai luottamuksellisina annetut tiedot on pidettävä salassa.
  CBAM-viranomainen
  ei saa luovuttaa tällaisia tietoja ilman tiedot antaneen henkilön tai viranomaisen nimenomaista lupaa. Ne voidaan jakaa tulliviranomaisten, komission ja Euroopan syyttäjänviraston kanssa, ja niitä on käsiteltävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kaikki
  tulliviranomaisen
  tehtäviensä hoidon yhteydessä saamat luottamukselliset tai luottamuksellisina annetut tiedot on pidettävä salassa.
  Toimivaltainen viranomainen
  ei saa luovuttaa tällaisia tietoja ilman tiedot antaneen henkilön tai viranomaisen nimenomaista lupaa. Ne voidaan jakaa tulliviranomaisten, komission ja Euroopan syyttäjänviraston kanssa, ja niitä on käsiteltävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 mukaisesti.

tulliviranomaisen

Toimivaltainen viranomainen

Kaikki
  CBAM-viranomaisen
  tehtäviensä hoidon yhteydessä saamat luottamukselliset tai luottamuksellisina annetut tiedot on pidettävä salassa.
  CBAM-viranomainen
  ei saa luovuttaa tällaisia tietoja ilman tiedot antaneen henkilön tai viranomaisen nimenomaista lupaa. Ne voidaan jakaa tulliviranomaisten, komission ja Euroopan syyttäjänviraston kanssa, ja niitä on käsiteltävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 mukaisesti.

CBAM-viranomaisen

CBAM-viranomainen

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla

14 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 14 artikla | Poistetaan. |
| Kansalliset rekisterit ja keskustietokanta | |
| 1.
     
  Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on perustettava standardoidun sähköisen tietokannan muodossa oleva kyseisessä jäsenvaltiossa valtuutettuja ilmoittajia koskeva kansallinen rekisteri, joka sisältää tiedot kyseisten ilmoittajien CBAM-todistuksista, ja huolehdittava luottamuksellisuudesta 13 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. | |
| 2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tietokannan on sisällettävä tilit, joissa on tiedot kustakin valtuutetusta ilmoittajasta ja erityisesti seuraavat tiedot: | |
| a) | valtuutetun ilmoittajan nimi ja yhteystiedot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14 artikla

14 artikla

Poistetaan.

Poistetaan.

Kansalliset rekisterit ja keskustietokanta

Kansalliset rekisterit ja keskustietokanta

1.
     
  Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on perustettava standardoidun sähköisen tietokannan muodossa oleva kyseisessä jäsenvaltiossa valtuutettuja ilmoittajia koskeva kansallinen rekisteri, joka sisältää tiedot kyseisten ilmoittajien CBAM-todistuksista, ja huolehdittava luottamuksellisuudesta 13 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tietokannan on sisällettävä tilit, joissa on tiedot kustakin valtuutetusta ilmoittajasta ja erityisesti seuraavat tiedot:

a)

a)

valtuutetun ilmoittajan nimi ja yhteystiedot;

valtuutetun ilmoittajan nimi ja yhteystiedot;

| b) | valtuutetun ilmoittajan EORI-numero; |
| --- | --- |

b)

b)

valtuutetun ilmoittajan EORI-numero;

valtuutetun ilmoittajan EORI-numero;

| c) | CBAM-tilin numero; |
| --- | --- |

c)

c)

CBAM-tilin numero;

CBAM-tilin numero;

| d) | kunkin valtuutetun ilmoittajan osalta CBAM-todistusten lukumäärä, myyntihinta, ostopäivä, palautuspäivä, takaisinostopäivä tai toimivaltaisen viranomaisen tekemän peruutuksen päivämäärä. |
| --- | --- |

d)

d)

kunkin valtuutetun ilmoittajan osalta CBAM-todistusten lukumäärä, myyntihinta, ostopäivä, palautuspäivä, takaisinostopäivä tai toimivaltaisen viranomaisen tekemän peruutuksen päivämäärä.

kunkin valtuutetun ilmoittajan osalta CBAM-todistusten lukumäärä, myyntihinta, ostopäivä, palautuspäivä, takaisinostopäivä tai toimivaltaisen viranomaisen tekemän peruutuksen päivämäärä.

3.
     
  Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa tietokannassa olevat tiedot ovat luottamuksellisia.

4.
     
  Komissio perustaa julkisen keskustietokannan, joka sisältää toiminnanharjoittajien nimet, osoitteet ja yhteystiedot sekä laitosten sijainnin kolmansissa maissa 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Toiminnanharjoittaja voi päättää olla antamatta nimeään, osoitettaan ja yhteystietojaan yleisön nähtäville.

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 a artikla (uusi)

14 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 14 a artikla |
| | CBAM-rekisteri |
| | 1.
     
  CBAM-viranomainen perustaa CBAM-rekisterin CBAM-todistusten käsittelemiseksi 20, 21 ja 22 artiklan mukaisesti. |
| | 2.
     
  CBAM-rekisteriin sisältyy sähköinen tietokanta, jossa on tiedot kustakin valtuutetusta ilmoittajasta ja erityisesti seuraavat tiedot: |
| | a) | nimi ja yhteystiedot, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14 a artikla

14 a artikla

CBAM-rekisteri

CBAM-rekisteri

1.
     
  CBAM-viranomainen perustaa CBAM-rekisterin CBAM-todistusten käsittelemiseksi 20, 21 ja 22 artiklan mukaisesti.

2.
     
  CBAM-rekisteriin sisältyy sähköinen tietokanta, jossa on tiedot kustakin valtuutetusta ilmoittajasta ja erityisesti seuraavat tiedot:

a)

a)

nimi ja yhteystiedot,

nimi ja yhteystiedot,

| b) | EORI-numero, |
| --- | --- |

b)

b)

EORI-numero,

EORI-numero,

| c) | CBAM-tilin numero, |
| --- | --- |

c)

c)

CBAM-tilin numero,

CBAM-tilin numero,

| d) | ilmoittajalla olevien CBAM-todistusten lukumäärä, hinta ja ostopäivä. |
| --- | --- |

d)

d)

ilmoittajalla olevien CBAM-todistusten lukumäärä, hinta ja ostopäivä.

ilmoittajalla olevien CBAM-todistusten lukumäärä, hinta ja ostopäivä.

3.
     
  Lisäksi CBAM-rekisteriin sisältyvän tietokannan erilliseen osioon sisältyy kolmansissa maissa 10 artiklan mukaisesti rekisteröityjen toiminnanharjoittajien ja laitosten nimet ja niitä koskevat lisätiedot. Tietokannan tähän osioon sisällytetään tarvittaessa erityisesti laitosten todennetut päästöt.

4.
     
  Tietokannassa olevat tiedot ovat luottamuksellisia, lukuun ottamatta valtuutettujen ilmoittajien ja toiminnanharjoittajien nimiä, kolmansissa maissa sijaitsevien laitosten sijaintia ja tarvittaessa nimiä sekä niiden todennettuja päästöjä, joiden on oltava julkisesti saatavilla yhteentoimivassa muodossa.

5.
     
  Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat CBAM-rekisterin infrastruktuuria ja rekisteriin liittyviä erityisprosesseja sekä 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tiedot sisältäviä sähköisiä tietokantoja. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla

15 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 15 artikla | Poistetaan. |
| Keskusvalvoja | |
| 1.
     
  Komissio toimii keskusvalvojana, joka ylläpitää riippumatonta tapahtumalokia, johon kirjataan CBAM-todistusten osto, hallussapito, palautus, takaisinosto ja peruutus, ja varmistaa kansallisten rekisterien koordinoinnin. | |
| 2.
     
  Keskusvalvoja tekee kansallisiin rekistereihin kirjattujen tapahtumien riskiperusteisia tarkastuksia riippumattoman tapahtumalokin kautta varmistaakseen, että CBAM-todisteiden ostoon, hallussapitoon, palautukseen, takaisinostoon ja peruutukseen ei liity sääntöjenvastaisuuksia. | |
| 3.
     
  Jos 2 kohdan nojalla tehtyjen tarkastusten tuloksena havaitaan sääntöjenvastaisuuksia, komissio ilmoittaa asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle tai asianomaisille jäsenvaltioille lisätutkimuksia varten, jotta havaitut sääntöjenvastaisuudet korjataan. | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

15 artikla

15 artikla

Poistetaan.

Poistetaan.

Keskusvalvoja

Keskusvalvoja

1.
     
  Komissio toimii keskusvalvojana, joka ylläpitää riippumatonta tapahtumalokia, johon kirjataan CBAM-todistusten osto, hallussapito, palautus, takaisinosto ja peruutus, ja varmistaa kansallisten rekisterien koordinoinnin.

2.
     
  Keskusvalvoja tekee kansallisiin rekistereihin kirjattujen tapahtumien riskiperusteisia tarkastuksia riippumattoman tapahtumalokin kautta varmistaakseen, että CBAM-todisteiden ostoon, hallussapitoon, palautukseen, takaisinostoon ja peruutukseen ei liity sääntöjenvastaisuuksia.

3.
     
  Jos 2 kohdan nojalla tehtyjen tarkastusten tuloksena havaitaan sääntöjenvastaisuuksia, komissio ilmoittaa asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle tai asianomaisille jäsenvaltioille lisätutkimuksia varten, jotta havaitut sääntöjenvastaisuudet korjataan.

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – otsikko

16 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tilit
  kansallisissa rekistereissä | Tilit
  CBAM-rekisterissä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tilit
  kansallisissa rekistereissä

kansallisissa rekistereissä

Tilit
  CBAM-rekisterissä

CBAM-rekisterissä

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta

16 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on annettava kullekin valtuutetulle ilmoittajalle yksilöllinen CBAM-tilin numero. | 1.   
  CBAM-viranomaisen
  on annettava kullekin valtuutetulle ilmoittajalle yksilöllinen CBAM-tilin numero. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on annettava kullekin valtuutetulle ilmoittajalle yksilöllinen CBAM-tilin numero.

1.   
  CBAM-viranomaisen
  on annettava kullekin valtuutetulle ilmoittajalle yksilöllinen CBAM-tilin numero.

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta

16 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jokaiselle valtuutetulle ilmoittajalle on myönnettävä pääsy
  rekisterissä
  olevalle tililleen. | 2.   Jokaiselle valtuutetulle ilmoittajalle on myönnettävä pääsy
  CBAM-rekisterissä
  olevalle tililleen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jokaiselle valtuutetulle ilmoittajalle on myönnettävä pääsy
  rekisterissä
  olevalle tililleen.

2.   Jokaiselle valtuutetulle ilmoittajalle on myönnettävä pääsy
  CBAM-rekisterissä
  olevalle tililleen.

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 3 kohta

16 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on perustettava tili heti, kun 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtuutus on myönnetty, ja ilmoitettava tästä valtuutetulle ilmoittajalle. | 3.   
  CBAM-viranomaisen
  on perustettava tili heti, kun 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtuutus on myönnetty, ja ilmoitettava tästä valtuutetulle ilmoittajalle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on perustettava tili heti, kun 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtuutus on myönnetty, ja ilmoitettava tästä valtuutetulle ilmoittajalle.

3.   
  CBAM-viranomaisen
  on perustettava tili heti, kun 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtuutus on myönnetty, ja ilmoitettava tästä valtuutetulle ilmoittajalle.

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 4 kohta

16 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jos valtuutettu ilmoittaja on lopettanut liiketoimintansa tai sen valtuutus on kumottu,
  toimivaltaisen viranomaisen
  on suljettava kyseisen ilmoittajan tili. | 4.   Jos valtuutettu ilmoittaja on lopettanut liiketoimintansa tai sen valtuutus on kumottu,
  CBAM-viranomaisen
  on suljettava kyseisen ilmoittajan tili. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Jos valtuutettu ilmoittaja on lopettanut liiketoimintansa tai sen valtuutus on kumottu,
  toimivaltaisen viranomaisen
  on suljettava kyseisen ilmoittajan tili.

4.   Jos valtuutettu ilmoittaja on lopettanut liiketoimintansa tai sen valtuutus on kumottu,
  CBAM-viranomaisen
  on suljettava kyseisen ilmoittajan tili.

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 kohta – johdantokappale

17 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Toimivaltainen viranomainen
  valtuuttaa ilmoittajan, joka jättää valtuutushakemuksen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: | 1.   
  CBAM-viranomainen
  valtuuttaa ilmoittajan, joka jättää valtuutushakemuksen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Toimivaltainen viranomainen
  valtuuttaa ilmoittajan, joka jättää valtuutushakemuksen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

1.   
  CBAM-viranomainen
  valtuuttaa ilmoittajan, joka jättää valtuutushakemuksen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta

17 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos
  toimivaltainen viranomainen
  toteaa, että 1 kohdassa luetellut edellytykset eivät täyty, tai jos hakija ei ole antanut 5 artiklan 3 kohdassa lueteltuja tietoja, ilmoittajalle ei myönnetä valtuutusta. | 2.   Jos
  CBAM-viranomainen
  toteaa, että 1 kohdassa luetellut edellytykset eivät täyty, tai jos hakija ei ole antanut 5 artiklan 3 kohdassa lueteltuja tietoja, ilmoittajalle ei myönnetä valtuutusta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jos
  toimivaltainen viranomainen
  toteaa, että 1 kohdassa luetellut edellytykset eivät täyty, tai jos hakija ei ole antanut 5 artiklan 3 kohdassa lueteltuja tietoja, ilmoittajalle ei myönnetä valtuutusta.

2.   Jos
  CBAM-viranomainen
  toteaa, että 1 kohdassa luetellut edellytykset eivät täyty, tai jos hakija ei ole antanut 5 artiklan 3 kohdassa lueteltuja tietoja, ilmoittajalle ei myönnetä valtuutusta.

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 3 kohta

17 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.
     
  Jos kansallinen valvoja ei myönnä jollekin ilmoittajalle valtuutusta, sitä pyytänyt ilmoittaja voi ennen muutoksenhakua esittää kansallisen lainsäädännön mukaisesti vastalauseen asiaankuuluvalle viranomaiselle, joka perustellussa päätöksessä joko määrää kansallisen valvojan avaamaan tilin tai pitää voimassa valtuutuksen epäämisen, jollei muuta johdu kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuista vaatimuksista, joilla pyritään tämän asetuksen mukaiseen oikeutettuun tavoitteeseen ja jotka ovat oikeasuhteisia. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.
     
  Jos kansallinen valvoja ei myönnä jollekin ilmoittajalle valtuutusta, sitä pyytänyt ilmoittaja voi ennen muutoksenhakua esittää kansallisen lainsäädännön mukaisesti vastalauseen asiaankuuluvalle viranomaiselle, joka perustellussa päätöksessä joko määrää kansallisen valvojan avaamaan tilin tai pitää voimassa valtuutuksen epäämisen, jollei muuta johdu kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuista vaatimuksista, joilla pyritään tämän asetuksen mukaiseen oikeutettuun tavoitteeseen ja jotka ovat oikeasuhteisia.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 4 kohta – johdantokappale

17 artikla – 4 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Ilmoittajalle myönnettävää valtuutusta koskevassa
  toimivaltaisen viranomaisen
  päätöksessä on oltava seuraavat tiedot: | 4.   Ilmoittajalle myönnettävää valtuutusta koskevassa
  CBAM-viranomaisen
  päätöksessä on oltava seuraavat tiedot: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Ilmoittajalle myönnettävää valtuutusta koskevassa
  toimivaltaisen viranomaisen
  päätöksessä on oltava seuraavat tiedot:

4.   Ilmoittajalle myönnettävää valtuutusta koskevassa
  CBAM-viranomaisen
  päätöksessä on oltava seuraavat tiedot:

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 6 kohta – 1 alakohta

17 artikla – 6 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toimivaltainen viranomainen
  vaatii, että 1 kohdan mukainen valtuutuksen antaminen ilmoittajalle edellyttää vakuuden antamista silloin, kun ilmoittaja ei ole ollut sijoittautuneena koko 5 artiklan 1 kohdan mukaisen hakemuksen jättämisvuotta edeltävien kahden tilikauden ajan. | CBAM-viranomainen
  vaatii, että 1 kohdan mukainen valtuutuksen antaminen ilmoittajalle edellyttää vakuuden antamista silloin, kun ilmoittaja ei ole ollut sijoittautuneena koko 5 artiklan 1 kohdan mukaisen hakemuksen jättämisvuotta edeltävien kahden tilikauden ajan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toimivaltainen viranomainen
  vaatii, että 1 kohdan mukainen valtuutuksen antaminen ilmoittajalle edellyttää vakuuden antamista silloin, kun ilmoittaja ei ole ollut sijoittautuneena koko 5 artiklan 1 kohdan mukaisen hakemuksen jättämisvuotta edeltävien kahden tilikauden ajan.

Toimivaltainen viranomainen

CBAM-viranomainen
  vaatii, että 1 kohdan mukainen valtuutuksen antaminen ilmoittajalle edellyttää vakuuden antamista silloin, kun ilmoittaja ei ole ollut sijoittautuneena koko 5 artiklan 1 kohdan mukaisen hakemuksen jättämisvuotta edeltävien kahden tilikauden ajan.

CBAM-viranomainen

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 6 kohta – 2 alakohta

17 artikla – 6 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Toimivaltainen viranomainen
  vahvistaa tällaisen vakuuden määrän, joka on
  toimivaltaisen viranomaisen
  arvioima enimmäismäärä niiden CBAM-todistusten arvosta, jotka valtuutetun ilmoittajan on palautettava 22 artiklan mukaisesti. | CBAM-viranomainen
  vahvistaa tällaisen vakuuden määrän, joka on
  CBAM-viranomaisen
  arvioima enimmäismäärä niiden CBAM-todistusten arvosta, jotka valtuutetun ilmoittajan on palautettava 22 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toimivaltainen viranomainen
  vahvistaa tällaisen vakuuden määrän, joka on
  toimivaltaisen viranomaisen
  arvioima enimmäismäärä niiden CBAM-todistusten arvosta, jotka valtuutetun ilmoittajan on palautettava 22 artiklan mukaisesti.

Toimivaltainen viranomainen

toimivaltaisen viranomaisen

CBAM-viranomainen
  vahvistaa tällaisen vakuuden määrän, joka on
  CBAM-viranomaisen
  arvioima enimmäismäärä niiden CBAM-todistusten arvosta, jotka valtuutetun ilmoittajan on palautettava 22 artiklan mukaisesti.

CBAM-viranomainen

CBAM-viranomaisen

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 7 kohta

17 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Vakuuden antaa unionissa toimiva rahoituslaitos vaadittaessa maksettavana pankkitakauksena tai vastaavalla tavalla turvaavana muunlaisena vakuutena. Jos
  toimivaltainen viranomainen
  toteaa, että annettu vakuus ei turvaa tai ei enää turvaa varmasti tai riittävästi CBAM-velvoitteiden määrää, sen on vaadittava valtuutettua ilmoittajaa joko antamaan lisävakuus tai korvaamaan alkuperäinen vakuus uudella vakuudella valintansa mukaan. | 7.   Vakuuden antaa unionissa toimiva rahoituslaitos vaadittaessa maksettavana pankkitakauksena tai vastaavalla tavalla turvaavana muunlaisena vakuutena. Jos
  CBAM-viranomainen
  toteaa, että annettu vakuus ei turvaa tai ei enää turvaa varmasti tai riittävästi CBAM-velvoitteiden määrää, sen on vaadittava valtuutettua ilmoittajaa joko antamaan lisävakuus tai korvaamaan alkuperäinen vakuus uudella vakuudella valintansa mukaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Vakuuden antaa unionissa toimiva rahoituslaitos vaadittaessa maksettavana pankkitakauksena tai vastaavalla tavalla turvaavana muunlaisena vakuutena. Jos
  toimivaltainen viranomainen
  toteaa, että annettu vakuus ei turvaa tai ei enää turvaa varmasti tai riittävästi CBAM-velvoitteiden määrää, sen on vaadittava valtuutettua ilmoittajaa joko antamaan lisävakuus tai korvaamaan alkuperäinen vakuus uudella vakuudella valintansa mukaan.

7.   Vakuuden antaa unionissa toimiva rahoituslaitos vaadittaessa maksettavana pankkitakauksena tai vastaavalla tavalla turvaavana muunlaisena vakuutena. Jos
  CBAM-viranomainen
  toteaa, että annettu vakuus ei turvaa tai ei enää turvaa varmasti tai riittävästi CBAM-velvoitteiden määrää, sen on vaadittava valtuutettua ilmoittajaa joko antamaan lisävakuus tai korvaamaan alkuperäinen vakuus uudella vakuudella valintansa mukaan.

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 8 kohta

17 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on vapautettava vakuus viipymättä sen toisen vuoden 31
  päivä
  toukokuuta jälkeen, jona valtuutettu ilmoittaja on palauttanut CBAM-todistukset 22 artiklan mukaisesti. | 8.   
  CBAM-viranomaisen
  on vapautettava vakuus viipymättä sen toisen vuoden 31
  päivän
  toukokuuta jälkeen, jona valtuutettu ilmoittaja on palauttanut CBAM-todistukset 22 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on vapautettava vakuus viipymättä sen toisen vuoden 31
  päivä
  toukokuuta jälkeen, jona valtuutettu ilmoittaja on palauttanut CBAM-todistukset 22 artiklan mukaisesti.

8.   
  CBAM-viranomaisen
  on vapautettava vakuus viipymättä sen toisen vuoden 31
  päivän
  toukokuuta jälkeen, jona valtuutettu ilmoittaja on palauttanut CBAM-todistukset 22 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 8 a kohta (uusi)

17 artikla – 8 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8 a.
     
  CBAM-viranomainen voi tarkastaa hakijan 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti antamien tietojen oikeellisuuden ja täydellisyyden sekä mahdollisten asiakirjatodisteiden olemassaolon, aitouden, oikeellisuuden ja pätevyyden. CBAM-viranomainen voi suorittaa nämä tarkastukset hakijan tiloissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 a.
     
  CBAM-viranomainen voi tarkastaa hakijan 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti antamien tietojen oikeellisuuden ja täydellisyyden sekä mahdollisten asiakirjatodisteiden olemassaolon, aitouden, oikeellisuuden ja pätevyyden. CBAM-viranomainen voi suorittaa nämä tarkastukset hakijan tiloissa.

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 9 kohta

17 artikla – 9 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on kumottava sellaisen ilmoittajan valtuutus, joka ei enää täytä 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä tai joka ei tee yhteistyötä kyseisen viranomaisen kanssa. | 9.   
  CBAM-viranomaisen
  on kumottava sellaisen ilmoittajan valtuutus, joka ei enää täytä 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä tai joka ei tee yhteistyötä kyseisen viranomaisen kanssa
  taikka jonka on todettu rikkoneen tätä asetusta toistuvasti tai vakavasti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on kumottava sellaisen ilmoittajan valtuutus, joka ei enää täytä 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä tai joka ei tee yhteistyötä kyseisen viranomaisen kanssa.

9.   
  CBAM-viranomaisen
  on kumottava sellaisen ilmoittajan valtuutus, joka ei enää täytä 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä tai joka ei tee yhteistyötä kyseisen viranomaisen kanssa
  taikka jonka on todettu rikkoneen tätä asetusta toistuvasti tai vakavasti
  .

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 9 a kohta (uusi)

17 artikla – 9 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a.
     
  Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä käytännön järjestelyt 1 kohdassa tarkoitettujen edellytysten soveltamista ja 6 kohdassa tarkoitettujen vakuuksien antamista varten. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a.
     
  Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä käytännön järjestelyt 1 kohdassa tarkoitettujen edellytysten soveltamista ja 6 kohdassa tarkoitettujen vakuuksien antamista varten. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 1 kohta

18 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kaikkia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2067 nojalla akkreditoituja
  henkilöitä
  pidetään tämän asetuksen mukaisina akkreditoituina todentajina. | 1.   Kaikkia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2067 nojalla akkreditoituja
  oikeushenkilöitä
  pidetään tämän asetuksen mukaisina akkreditoituina todentajina. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kaikkia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2067 nojalla akkreditoituja
  henkilöitä
  pidetään tämän asetuksen mukaisina akkreditoituina todentajina.

1.   Kaikkia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/2067 nojalla akkreditoituja
  oikeushenkilöitä
  pidetään tämän asetuksen mukaisina akkreditoituina todentajina.

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta

18 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Sen lisäksi, mitä 1 kohdassa säädetään, kansallinen akkreditointielin voi pyynnöstä akkreditoida henkilön tämän asetuksen mukaiseksi todentajaksi tarkistettuaan asiakirjat, jotka osoittavat henkilön valmiudet soveltaa liitteessä V tarkoitettuja todentamisperiaatteita 8, 10 ja 38 artiklassa säädettyjen sitoutuneita päästöjä koskevien tarkastusvelvoitteiden täyttämiseksi. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.
     
  Sen lisäksi, mitä 1 kohdassa säädetään, kansallinen akkreditointielin voi pyynnöstä akkreditoida henkilön tämän asetuksen mukaiseksi todentajaksi tarkistettuaan asiakirjat, jotka osoittavat henkilön valmiudet soveltaa liitteessä V tarkoitettuja todentamisperiaatteita 8, 10 ja 38 artiklassa säädettyjen sitoutuneita päästöjä koskevien tarkastusvelvoitteiden täyttämiseksi.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 3 kohta

18 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Siirretään komissiolle valta antaa 28 artiklan mukaisesti
  2
  kohdassa tarkoitettua akkreditointia koskevia delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään edellytykset akkreditoitujen todentajien tarkastuksille ja valvonnalle, akkreditoinnin peruuttamiselle sekä akkreditointielinten vastavuoroiselle tunnustamiselle ja vertaisarvioinnille. | 3.   Siirretään komissiolle valta antaa 28 artiklan mukaisesti
  1
   kohdassa tarkoitettua akkreditointia koskevia delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään edellytykset akkreditoitujen todentajien tarkastuksille ja valvonnalle, akkreditoinnin peruuttamiselle sekä akkreditointielinten vastavuoroiselle tunnustamiselle ja vertaisarvioinnille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Siirretään komissiolle valta antaa 28 artiklan mukaisesti
  2
  kohdassa tarkoitettua akkreditointia koskevia delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään edellytykset akkreditoitujen todentajien tarkastuksille ja valvonnalle, akkreditoinnin peruuttamiselle sekä akkreditointielinten vastavuoroiselle tunnustamiselle ja vertaisarvioinnille.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa 28 artiklan mukaisesti
  1
   kohdassa tarkoitettua akkreditointia koskevia delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään edellytykset akkreditoitujen todentajien tarkastuksille ja valvonnalle, akkreditoinnin peruuttamiselle sekä akkreditointielinten vastavuoroiselle tunnustamiselle ja vertaisarvioinnille.

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta

19 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Toimivaltainen viranomainen
  voi tarkastella CBAM-ilmoitusta uudelleen siihen asti, kun on kulunut neljä vuotta siitä vuodesta, jona ilmoitus olisi pitänyt antaa. Uudelleentarkastelussa voidaan todentaa CBAM-ilmoituksessa annetut tiedot tulliviranomaisten 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti tiedoksi antamien tietojen ja mahdollisen muun asiaankuuluvan näytön perusteella sekä tarpeellisiksi katsottujen tarkastusten perusteella, myös valtuutetun ilmoittajan tiloissa. | 1.   
  CBAM-viranomainen
  voi tarkastella CBAM-ilmoitusta uudelleen siihen asti, kun on kulunut neljä vuotta siitä vuodesta, jona ilmoitus olisi pitänyt antaa. Uudelleentarkastelussa voidaan todentaa CBAM-ilmoituksessa annetut tiedot tulliviranomaisten 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti tiedoksi antamien tietojen ja mahdollisen muun asiaankuuluvan näytön perusteella sekä tarpeellisiksi katsottujen tarkastusten perusteella, myös valtuutetun ilmoittajan tiloissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Toimivaltainen viranomainen
  voi tarkastella CBAM-ilmoitusta uudelleen siihen asti, kun on kulunut neljä vuotta siitä vuodesta, jona ilmoitus olisi pitänyt antaa. Uudelleentarkastelussa voidaan todentaa CBAM-ilmoituksessa annetut tiedot tulliviranomaisten 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti tiedoksi antamien tietojen ja mahdollisen muun asiaankuuluvan näytön perusteella sekä tarpeellisiksi katsottujen tarkastusten perusteella, myös valtuutetun ilmoittajan tiloissa.

1.   
  CBAM-viranomainen
  voi tarkastella CBAM-ilmoitusta uudelleen siihen asti, kun on kulunut neljä vuotta siitä vuodesta, jona ilmoitus olisi pitänyt antaa. Uudelleentarkastelussa voidaan todentaa CBAM-ilmoituksessa annetut tiedot tulliviranomaisten 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti tiedoksi antamien tietojen ja mahdollisen muun asiaankuuluvan näytön perusteella sekä tarpeellisiksi katsottujen tarkastusten perusteella, myös valtuutetun ilmoittajan tiloissa.

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 3 kohta

19 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos
  toimivaltainen viranomainen
  on todennut, että palautettavien CBAM-todistusten ilmoitettu lukumäärä on virheellinen tai että CBAM-ilmoitusta ei ole annettu 2 kohdan mukaisesti, sen on mukautettava sellaisten CBAM-todistusten lukumäärä, jotka valtuutetun ilmoittajan on palautettava.
  Toimivaltainen viranomaisen
  on ilmoitettava mukautuksesta valtuutetulle ilmoittajalle ja pyydettävä valtuutettua ilmoittajaa palauttamaan tarvittava määrä CBAM-todistuksia kuukauden kuluessa. | 3.   Jos
  CBAM-viranomainen
  on todennut, että palautettavien CBAM-todistusten ilmoitettu lukumäärä on virheellinen tai että CBAM-ilmoitusta ei ole annettu 2 kohdan mukaisesti, sen on mukautettava sellaisten CBAM-todistusten lukumäärä, jotka valtuutetun ilmoittajan on palautettava.
  CBAM-viranomaisen
  on ilmoitettava mukautuksesta valtuutetulle ilmoittajalle ja pyydettävä valtuutettua ilmoittajaa palauttamaan tarvittava määrä CBAM-todistuksia kuukauden kuluessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jos
  toimivaltainen viranomainen
  on todennut, että palautettavien CBAM-todistusten ilmoitettu lukumäärä on virheellinen tai että CBAM-ilmoitusta ei ole annettu 2 kohdan mukaisesti, sen on mukautettava sellaisten CBAM-todistusten lukumäärä, jotka valtuutetun ilmoittajan on palautettava.
  Toimivaltainen viranomaisen
  on ilmoitettava mukautuksesta valtuutetulle ilmoittajalle ja pyydettävä valtuutettua ilmoittajaa palauttamaan tarvittava määrä CBAM-todistuksia kuukauden kuluessa.

3.   Jos
  CBAM-viranomainen
  on todennut, että palautettavien CBAM-todistusten ilmoitettu lukumäärä on virheellinen tai että CBAM-ilmoitusta ei ole annettu 2 kohdan mukaisesti, sen on mukautettava sellaisten CBAM-todistusten lukumäärä, jotka valtuutetun ilmoittajan on palautettava.
  CBAM-viranomaisen
  on ilmoitettava mukautuksesta valtuutetulle ilmoittajalle ja pyydettävä valtuutettua ilmoittajaa palauttamaan tarvittava määrä CBAM-todistuksia kuukauden kuluessa.

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 4 kohta

19 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.
     
  Edellä 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottaja voi hakea muutosta ilmoitukseen. Ilmoituksen vastaanottajalle on annettava tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.
     
  Edellä 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottaja voi hakea muutosta ilmoitukseen. Ilmoituksen vastaanottajalle on annettava tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 5 kohta

19 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Jos CBAM-todistuksia on palautettu liikaa,
  toimivaltaisen viranomaisen
  on viipymättä korvattava valtuutetulle ilmoittajalle liikaa palautettujen CBAM-todistusten arvo, joka lasketaan valtuutetun ilmoittajan
  tuontivuoden aikana maksamien CBAM-todistusten
  keskihinnan perusteella. | 5.   Jos CBAM-todistuksia on palautettu liikaa,
  CBAM-viranomaisen
  on viipymättä korvattava valtuutetulle ilmoittajalle liikaa palautettujen CBAM-todistusten arvo, joka lasketaan valtuutetun ilmoittajan
  näistä todistuksista ostohetkellä maksaman
  keskihinnan perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Jos CBAM-todistuksia on palautettu liikaa,
  toimivaltaisen viranomaisen
  on viipymättä korvattava valtuutetulle ilmoittajalle liikaa palautettujen CBAM-todistusten arvo, joka lasketaan valtuutetun ilmoittajan
  tuontivuoden aikana maksamien CBAM-todistusten
  keskihinnan perusteella.

5.   Jos CBAM-todistuksia on palautettu liikaa,
  CBAM-viranomaisen
  on viipymättä korvattava valtuutetulle ilmoittajalle liikaa palautettujen CBAM-todistusten arvo, joka lasketaan valtuutetun ilmoittajan
  näistä todistuksista ostohetkellä maksaman
  keskihinnan perusteella.

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta

20 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen
  on myytävä CBAM-todistuksia valtuutetuille ilmoittajille
  kyseisessä jäsenvaltiossa
  21 artiklan mukaisesti lasketulla hinnalla. | 1.   
  CBAM-viranomaisen
  on myytävä CBAM-todistuksia valtuutetuille ilmoittajille 21 artiklan mukaisesti lasketulla hinnalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen
  on myytävä CBAM-todistuksia valtuutetuille ilmoittajille
  kyseisessä jäsenvaltiossa
  21 artiklan mukaisesti lasketulla hinnalla.

1.   
  CBAM-viranomaisen
  on myytävä CBAM-todistuksia valtuutetuille ilmoittajille 21 artiklan mukaisesti lasketulla hinnalla.

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 2 kohta

20 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on varmistettava, että kullekin CBAM-todistukselle annetaan yksilöllinen tunnistekoodi sen luomisen yhteydessä, ja sen on rekisteröitävä todistuksen yksilöllinen tunnistekoodi sekä todistuksen hinta ja myyntipäivä
  kansalliseen rekisteriin
  sen valtuutetun ilmoittajan tilille, joka ostaa todistuksen. | 2.   
  CBAM-viranomaisen
  on varmistettava, että kullekin CBAM-todistukselle annetaan yksilöllinen tunnistekoodi sen luomisen yhteydessä, ja sen on rekisteröitävä todistuksen yksilöllinen tunnistekoodi sekä todistuksen hinta ja myyntipäivä
  CBAM-rekisteriin
  sen valtuutetun ilmoittajan tilille, joka ostaa todistuksen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on varmistettava, että kullekin CBAM-todistukselle annetaan yksilöllinen tunnistekoodi sen luomisen yhteydessä, ja sen on rekisteröitävä todistuksen yksilöllinen tunnistekoodi sekä todistuksen hinta ja myyntipäivä
  kansalliseen rekisteriin
  sen valtuutetun ilmoittajan tilille, joka ostaa todistuksen.

2.   
  CBAM-viranomaisen
  on varmistettava, että kullekin CBAM-todistukselle annetaan yksilöllinen tunnistekoodi sen luomisen yhteydessä, ja sen on rekisteröitävä todistuksen yksilöllinen tunnistekoodi sekä todistuksen hinta ja myyntipäivä
  CBAM-rekisteriin
  sen valtuutetun ilmoittajan tilille, joka ostaa todistuksen.

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 3 kohta

21 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä,
  joissa määritellään tarkemmin
  CBAM-todistusten keskihinnan laskentamenetelmä sekä hinnan julkaisemiseksi tarvittavat käytännön järjestelyt. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 3.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä,
  joilla pannaan täytäntöön 1 kohdassa säädetty
  CBAM-todistusten keskihinnan laskentamenetelmä sekä hinnan julkaisemiseksi tarvittavat käytännön järjestelyt. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä,
  joissa määritellään tarkemmin
  CBAM-todistusten keskihinnan laskentamenetelmä sekä hinnan julkaisemiseksi tarvittavat käytännön järjestelyt. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä,
  joilla pannaan täytäntöön 1 kohdassa säädetty
  CBAM-todistusten keskihinnan laskentamenetelmä sekä hinnan julkaisemiseksi tarvittavat käytännön järjestelyt. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 1 kohta

22 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Valtuutetun ilmoittajan on palautettava viimeistään kunkin vuoden toukokuun 31 päivänä
  toimivaltaiselle viranomaiselle
  sellainen määrä CBAM-todistuksia, joka vastaa 6 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti ilmoitettuja ja 8 artiklan mukaisesti todennettuja sitoutuneita päästöjä palautusta edeltävänä kalenterivuonna. | 1.   Valtuutetun ilmoittajan on palautettava viimeistään kunkin vuoden toukokuun 31 päivänä
  CBAM-viranomaiselle
  sellainen määrä CBAM-todistuksia, joka vastaa
  liitteen III a mukaisesti laskettuja ja
  6 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti ilmoitettuja ja 8 artiklan mukaisesti todennettuja sitoutuneita päästöjä palautusta edeltävänä kalenterivuonna. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Valtuutetun ilmoittajan on palautettava viimeistään kunkin vuoden toukokuun 31 päivänä
  toimivaltaiselle viranomaiselle
  sellainen määrä CBAM-todistuksia, joka vastaa 6 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti ilmoitettuja ja 8 artiklan mukaisesti todennettuja sitoutuneita päästöjä palautusta edeltävänä kalenterivuonna.

1.   Valtuutetun ilmoittajan on palautettava viimeistään kunkin vuoden toukokuun 31 päivänä
  CBAM-viranomaiselle
  sellainen määrä CBAM-todistuksia, joka vastaa
  liitteen III a mukaisesti laskettuja ja
  6 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti ilmoitettuja ja 8 artiklan mukaisesti todennettuja sitoutuneita päästöjä palautusta edeltävänä kalenterivuonna.

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 2 kohta

22 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi valtuutetun ilmoittajan on varmistettava, että sen
  kansallisessa rekisterissä
  olevalla tilillä on saatavilla vaadittu määrä CBAM-todistuksia. Lisäksi valtuutetun ilmoittajan on varmistettava, että sen
  kansallisessa rekisterissä
  olevalla tilillä kunkin vuosineljänneksen lopussa olevien CBAM-todistusten määrä vastaa vähintään 80:tä prosenttia sen kalenterivuoden alusta lähtien tuomien kaikkien tavaroiden sitoutuneista päästöistä, jotka on määritetty oletusarvojen perusteella liitteessä III vahvistettujen menetelmien mukaisesti. | 2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi valtuutetun ilmoittajan on varmistettava, että sen
  CBAM-rekisterissä
  olevalla tilillä on saatavilla vaadittu määrä CBAM-todistuksia. Lisäksi valtuutetun ilmoittajan on varmistettava, että sen
  CBAM-rekisterissä
  olevalla tilillä kunkin vuosineljänneksen lopussa olevien CBAM-todistusten määrä vastaa vähintään 80:tä prosenttia sen kalenterivuoden alusta lähtien tuomien kaikkien tavaroiden sitoutuneista päästöistä, jotka on määritetty oletusarvojen perusteella liitteessä III vahvistettujen menetelmien mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi valtuutetun ilmoittajan on varmistettava, että sen
  kansallisessa rekisterissä
  olevalla tilillä on saatavilla vaadittu määrä CBAM-todistuksia. Lisäksi valtuutetun ilmoittajan on varmistettava, että sen
  kansallisessa rekisterissä
  olevalla tilillä kunkin vuosineljänneksen lopussa olevien CBAM-todistusten määrä vastaa vähintään 80:tä prosenttia sen kalenterivuoden alusta lähtien tuomien kaikkien tavaroiden sitoutuneista päästöistä, jotka on määritetty oletusarvojen perusteella liitteessä III vahvistettujen menetelmien mukaisesti.

2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi valtuutetun ilmoittajan on varmistettava, että sen
  CBAM-rekisterissä
  olevalla tilillä on saatavilla vaadittu määrä CBAM-todistuksia. Lisäksi valtuutetun ilmoittajan on varmistettava, että sen
  CBAM-rekisterissä
  olevalla tilillä kunkin vuosineljänneksen lopussa olevien CBAM-todistusten määrä vastaa vähintään 80:tä prosenttia sen kalenterivuoden alusta lähtien tuomien kaikkien tavaroiden sitoutuneista päästöistä, jotka on määritetty oletusarvojen perusteella liitteessä III vahvistettujen menetelmien mukaisesti.

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 3 kohta

22 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos
  toimivaltainen
  viranomainen toteaa, että valtuutetun ilmoittajan tilillä olevien CBAM-todistusten määrä ei ole 2 kohdan toisessa virkkeessä säädettyjen velvoitteiden mukainen, kyseisen viranomaisen on ilmoitettava mukautuksesta ja pyydettävä valtuutettua ilmoittajaa palauttamaan tarvittava määrä CBAM-todistuksia kuukauden kuluessa. | 3.   Jos
  CBAM-viranomainen
  toteaa, että valtuutetun ilmoittajan tilillä olevien CBAM-todistusten määrä ei ole 2 kohdan toisessa virkkeessä säädettyjen velvoitteiden mukainen, kyseisen viranomaisen on ilmoitettava mukautuksesta ja pyydettävä valtuutettua ilmoittajaa palauttamaan tarvittava määrä CBAM-todistuksia kuukauden kuluessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jos
  toimivaltainen
  viranomainen toteaa, että valtuutetun ilmoittajan tilillä olevien CBAM-todistusten määrä ei ole 2 kohdan toisessa virkkeessä säädettyjen velvoitteiden mukainen, kyseisen viranomaisen on ilmoitettava mukautuksesta ja pyydettävä valtuutettua ilmoittajaa palauttamaan tarvittava määrä CBAM-todistuksia kuukauden kuluessa.

3.   Jos
  CBAM-viranomainen
  toteaa, että valtuutetun ilmoittajan tilillä olevien CBAM-todistusten määrä ei ole 2 kohdan toisessa virkkeessä säädettyjen velvoitteiden mukainen, kyseisen viranomaisen on ilmoitettava mukautuksesta ja pyydettävä valtuutettua ilmoittajaa palauttamaan tarvittava määrä CBAM-todistuksia kuukauden kuluessa.

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 4 kohta

22 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.
     
  Edellä 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottaja voi hakea muutosta ilmoitukseen. Ilmoituksen vastaanottajalle on annettava tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.
     
  Edellä 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottaja voi hakea muutosta ilmoitukseen. Ilmoituksen vastaanottajalle on annettava tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta

23 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen
  on
  kyseisessä jäsenvaltiossa
  valtuutetun ilmoittajan pyynnöstä ostettava takaisin ylimääräiset CBAM-todistukset, jotka ovat jääneet ilmoittajan
  kansallisessa rekisterissä
  olevalle tilille sen jälkeen, kun todistukset on palautettu 22 artiklan mukaisesti. Takaisinostopyyntö on jätettävä viimeistään sen vuoden 30 päivänä kesäkuuta, jona CBAM-todistukset palautettiin. | 1.   
  CBAM-viranomaisen
  on valtuutetun ilmoittajan pyynnöstä ostettava takaisin ylimääräiset CBAM-todistukset, jotka ovat jääneet ilmoittajan
  CBAM-rekisterissä
  olevalle tilille sen jälkeen, kun todistukset on palautettu 22 artiklan mukaisesti. Takaisinostopyyntö on jätettävä viimeistään sen vuoden 30 päivänä kesäkuuta, jona CBAM-todistukset palautettiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen
  on
  kyseisessä jäsenvaltiossa
  valtuutetun ilmoittajan pyynnöstä ostettava takaisin ylimääräiset CBAM-todistukset, jotka ovat jääneet ilmoittajan
  kansallisessa rekisterissä
  olevalle tilille sen jälkeen, kun todistukset on palautettu 22 artiklan mukaisesti. Takaisinostopyyntö on jätettävä viimeistään sen vuoden 30 päivänä kesäkuuta, jona CBAM-todistukset palautettiin.

1.   
  CBAM-viranomaisen
  on valtuutetun ilmoittajan pyynnöstä ostettava takaisin ylimääräiset CBAM-todistukset, jotka ovat jääneet ilmoittajan
  CBAM-rekisterissä
  olevalle tilille sen jälkeen, kun todistukset on palautettu 22 artiklan mukaisesti. Takaisinostopyyntö on jätettävä viimeistään sen vuoden 30 päivänä kesäkuuta, jona CBAM-todistukset palautettiin.

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 1 kohta

24 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen
  on mitätöitävä viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä kesäkuuta kaikki CBAM-todistukset, jotka on ostettu
  edellisenä kalenterivuonna
  ja jotka ovat jääneet
  kyseisessä jäsenvaltiossa
  valtuutettujen
  tavaranhaltijoiden kansallisessa rekisterissä
  oleviin tileihin. | CBAM-viranomaisen
  on mitätöitävä viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä kesäkuuta kaikki CBAM-todistukset, jotka on ostettu
  edellistä kalenterivuotta edeltävänä vuonna
  ja jotka ovat jääneet valtuutettujen
  ilmoittajien CBAM-rekisterissä
  oleviin tileihin
  , ja ilmoitettava tästä ilman aiheetonta viivytystä asianomaisille valtuutetuille ilmoittajille
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen
  on mitätöitävä viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä kesäkuuta kaikki CBAM-todistukset, jotka on ostettu
  edellisenä kalenterivuonna
  ja jotka ovat jääneet
  kyseisessä jäsenvaltiossa
  valtuutettujen
  tavaranhaltijoiden kansallisessa rekisterissä
  oleviin tileihin.

Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen

edellisenä kalenterivuonna

kyseisessä jäsenvaltiossa

tavaranhaltijoiden kansallisessa rekisterissä

CBAM-viranomaisen
  on mitätöitävä viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä kesäkuuta kaikki CBAM-todistukset, jotka on ostettu
  edellistä kalenterivuotta edeltävänä vuonna
  ja jotka ovat jääneet valtuutettujen
  ilmoittajien CBAM-rekisterissä
  oleviin tileihin
  , ja ilmoitettava tästä ilman aiheetonta viivytystä asianomaisille valtuutetuille ilmoittajille
  .

CBAM-viranomaisen

edellistä kalenterivuotta edeltävänä vuonna

ilmoittajien CBAM-rekisterissä

, ja ilmoitettava tästä ilman aiheetonta viivytystä asianomaisille valtuutetuille ilmoittajille

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 a artikla (uusi)

24 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 24 a artikla |
| | CBAM-todistusten myynnistä saatavat tulot |
| | 1.
     
  CBAM-todistusten myynnistä saatavat tulot eivät ole käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Tämä asetus ei estä määrittämästä CBAM-todistusten myynnistä saatavia tuloja SEUT 311 artiklan mukaisiksi omiksi varoiksi ja ottamasta niitä yleisinä tuloina unionin talousarvioon. |
| | 2.
     
  Sen varmistamiseksi, että CBAM täyttää globaalien hiilipäästöjen vähentämistä koskevan tavoitteensa ja auttaa saavuttamaan unionin ilmastotavoitteet ja täyttämään kansainväliset sitoumukset, Pariisin sopimus mukaan lukien, ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen tukemiseen vähiten kehittyneissä maissa myönnetään unionin rahoitustukea, mukaan lukien toimet, joilla nämä maat pyrkivät edistämään valmistusteollisuutensa hiilestä irtautumista ja siirtymää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista. Tällaista rahoitusta tarjotaan unionin talousarviosta, jotta kansainvälisen ilmastorahoituksen avulla voitaisiin helpottaa asianomaisten teollisuudenalojen sopeutumista tässä asetuksessa vahvistettuihin uusiin velvoitteisiin, ja sitä täydennetään teknisellä avulla edellyttäen, että vastaanottajamaissa noudatetaan kaikilta osin kansainvälisesti tunnustettuja työelämän oikeuksia ja sosiaalisia oikeuksia, kuten ILO:n vahvistamia työelämän perusnormeja, ja että niiden noudattamista valvotaan. |
| | Uutta rahoitustukea olisi myönnettävä unionin talousarviosta asetuksella (EU) 2021/9471 a perustetun naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen asiaankuuluvan maantieteellisen ja aihekohtaisen ohjelman puitteissa vuosittain määritettävä määrä, jonka olisi vastattava vähintään CBAM-todistusten myynnistä saatavien tulojen tasoa. |
| | 3.
     
  Varmistaakseen CBAM-todistusten myynnistä saatavien tulojen käytön avoimuuden komissio raportoi vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle siitä, miten näitä tuloja edellisvuonna vastaava rahamäärä on käytetty ja miten tällä on autettu vähiten kehittyneiden maiden valmistusteollisuutta irtautumaan hiilestä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

24 a artikla

24 a artikla

CBAM-todistusten myynnistä saatavat tulot

CBAM-todistusten myynnistä saatavat tulot

1.
     
  CBAM-todistusten myynnistä saatavat tulot eivät ole käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Tämä asetus ei estä määrittämästä CBAM-todistusten myynnistä saatavia tuloja SEUT 311 artiklan mukaisiksi omiksi varoiksi ja ottamasta niitä yleisinä tuloina unionin talousarvioon.

2.
     
  Sen varmistamiseksi, että CBAM täyttää globaalien hiilipäästöjen vähentämistä koskevan tavoitteensa ja auttaa saavuttamaan unionin ilmastotavoitteet ja täyttämään kansainväliset sitoumukset, Pariisin sopimus mukaan lukien, ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen tukemiseen vähiten kehittyneissä maissa myönnetään unionin rahoitustukea, mukaan lukien toimet, joilla nämä maat pyrkivät edistämään valmistusteollisuutensa hiilestä irtautumista ja siirtymää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista. Tällaista rahoitusta tarjotaan unionin talousarviosta, jotta kansainvälisen ilmastorahoituksen avulla voitaisiin helpottaa asianomaisten teollisuudenalojen sopeutumista tässä asetuksessa vahvistettuihin uusiin velvoitteisiin, ja sitä täydennetään teknisellä avulla edellyttäen, että vastaanottajamaissa noudatetaan kaikilta osin kansainvälisesti tunnustettuja työelämän oikeuksia ja sosiaalisia oikeuksia, kuten ILO:n vahvistamia työelämän perusnormeja, ja että niiden noudattamista valvotaan.

Uutta rahoitustukea olisi myönnettävä unionin talousarviosta asetuksella (EU) 2021/9471 a perustetun naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen asiaankuuluvan maantieteellisen ja aihekohtaisen ohjelman puitteissa vuosittain määritettävä määrä, jonka olisi vastattava vähintään CBAM-todistusten myynnistä saatavien tulojen tasoa.

Uutta rahoitustukea olisi myönnettävä unionin talousarviosta asetuksella (EU) 2021/9471 a

3.
     
  Varmistaakseen CBAM-todistusten myynnistä saatavien tulojen käytön avoimuuden komissio raportoi vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle siitä, miten näitä tuloja edellisvuonna vastaava rahamäärä on käytetty ja miten tällä on autettu vähiten kehittyneiden maiden valmistusteollisuutta irtautumaan hiilestä.

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla

25 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 25 artikla | Poistetaan. |
| Rajalla sovellettavat menettelyt tavaroiden tuonnin yhteydessä | |
| 1.
     
  Tulliviranomaiset eivät saa sallia tavaroiden tuontia, ellei toimivaltainen viranomainen ole valtuuttanut kyseistä ilmoittajaa tavaroiden vapaaseen liikkeeseen luovutukseen mennessä. | |
| 2.
     
  Tulliviranomaisten on annettava määräajoin tiedot tuotaviksi ilmoitetuista tavaroista, mukaan lukien ilmoittajan EORI-numero ja CBAM-tilin numero, tavaroiden kahdeksannumeroinen CN-koodi, paljous, alkuperämaa, ilmoituksen päivämäärä ja tullimenettely, sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa ilmoittaja on valtuutettu. | |
| 3.
     
  Tulliviranomaiset tarkastavat tavarat asetuksen (EU) N:o 952/2013 46 artiklan mukaisesti, mukaan lukien tuontitavaroiden kahdeksannumeroinen CN-koodi, paljous ja alkuperämaa. Komissio ottaa huomioon CBAM:ään liittyvät riskit laatiessaan yhteisiä riskinarviointiperusteita ja -malleja asetuksen (EU) N:o 952/2013 50 artiklan nojalla. | |
| 4.
     
  Tulliviranomaiset voivat asetuksen (EU) N:o 952/2013 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti luovuttaa sellaisia luottamuksellisia tietoja, jotka tulliviranomaiset ovat saaneet tehtäviään suorittaessaan, tai luottamuksellisina annettuja tietoja sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa ilmoittaja on valtuutettu. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on käsiteltävä ja vaihdettava näitä tietoja neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 mukaisesti. | |
| 5.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritellään 2 kohdassa tarkoitetut tiedot sekä tietojen antamisen ajankohta ja keinot. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

25 artikla

25 artikla

Poistetaan.

Poistetaan.

Rajalla sovellettavat menettelyt tavaroiden tuonnin yhteydessä

Rajalla sovellettavat menettelyt tavaroiden tuonnin yhteydessä

1.
     
  Tulliviranomaiset eivät saa sallia tavaroiden tuontia, ellei toimivaltainen viranomainen ole valtuuttanut kyseistä ilmoittajaa tavaroiden vapaaseen liikkeeseen luovutukseen mennessä.

2.
     
  Tulliviranomaisten on annettava määräajoin tiedot tuotaviksi ilmoitetuista tavaroista, mukaan lukien ilmoittajan EORI-numero ja CBAM-tilin numero, tavaroiden kahdeksannumeroinen CN-koodi, paljous, alkuperämaa, ilmoituksen päivämäärä ja tullimenettely, sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa ilmoittaja on valtuutettu.

3.
     
  Tulliviranomaiset tarkastavat tavarat asetuksen (EU) N:o 952/2013 46 artiklan mukaisesti, mukaan lukien tuontitavaroiden kahdeksannumeroinen CN-koodi, paljous ja alkuperämaa. Komissio ottaa huomioon CBAM:ään liittyvät riskit laatiessaan yhteisiä riskinarviointiperusteita ja -malleja asetuksen (EU) N:o 952/2013 50 artiklan nojalla.

4.
     
  Tulliviranomaiset voivat asetuksen (EU) N:o 952/2013 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti luovuttaa sellaisia luottamuksellisia tietoja, jotka tulliviranomaiset ovat saaneet tehtäviään suorittaessaan, tai luottamuksellisina annettuja tietoja sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa ilmoittaja on valtuutettu. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on käsiteltävä ja vaihdettava näitä tietoja neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 mukaisesti.

5.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritellään 2 kohdassa tarkoitetut tiedot sekä tietojen antamisen ajankohta ja keinot. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 a artikla (uusi)

25 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 25 a artikla |
| | Rajalla tavaroiden tuonnin yhteydessä sovellettavat menettelyt |
| | 1.
     
  Tulliviranomaisten on varmistettava, että tavaroiden ilmoittaja on rekisteröitynyt CBAM-viranomaisen rekisteriin, kun tavaroista annetaan tuonti-ilmoitus tai viimeistään siinä vaiheessa, kun tavarat luovutetaan vapaaseen liikkeeseen. |
| | 2.
     
  Tulliviranomaisten on annettava CBAM-viranomaiselle määräajoin erityiset tiedot liitteessä I luetelluista tuotaviksi ilmoitetuista tavaroista. Näihin tietoihin on sisällyttävä vähintään tavaroiden määrä, alkuperämaa ja ilmoittaja. Tulliviranomaiset voivat toimittaa asetuksen (EU) N:o 952/2013 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja luottamuksellisia tietoja CBAM-viranomaiselle tämän asetuksen soveltamiseksi. |
| | 3.
     
  Tuontituotteet on katsottava kolmannen maan alkuperätavaroiksi asetuksen (EU) N:o 952/2013 59 artiklassa tarkoitettujen, tavaroiden muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen mukaisesti. |
| | 4.
     
  Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä 2 kohdassa tarkoitetut määräajat ja tiedot. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| | 5.
     
  Jäljempänä 26 a tai 27 artiklassa tarkoitetun toimen vireillepanopäivästä alkaen ja ilmoitettuaan hyvissä ajoin jäsenvaltioille komissio voi määrätä tulliviranomaiset toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet tuonnin kirjaamiseksi siten, että tätä tuontia vastaan voidaan myöhemmin soveltaa toimenpiteitä kirjaamispäivästä alkaen. Komissio voi tehdä tuonnin kirjaamisesta pakollista unionin tuotannonalan asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä tai komission omasta aloitteesta. Kirjaaminen otetaan käyttöön komission päätöksellä, jossa määritetään toimen tarkoitus ja tarvittaessa tulevaisuudessa mahdollisesti maksettaviksi tulevien maksujen arvioitu määrä. Ajanjakso, jonka aikana tuonti on kirjattava, ei saa olla pidempi kuin yhdeksän kuukautta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

25 a artikla

25 a artikla

Rajalla tavaroiden tuonnin yhteydessä sovellettavat menettelyt

Rajalla tavaroiden tuonnin yhteydessä sovellettavat menettelyt

1.
     
  Tulliviranomaisten on varmistettava, että tavaroiden ilmoittaja on rekisteröitynyt CBAM-viranomaisen rekisteriin, kun tavaroista annetaan tuonti-ilmoitus tai viimeistään siinä vaiheessa, kun tavarat luovutetaan vapaaseen liikkeeseen.

2.
     
  Tulliviranomaisten on annettava CBAM-viranomaiselle määräajoin erityiset tiedot liitteessä I luetelluista tuotaviksi ilmoitetuista tavaroista. Näihin tietoihin on sisällyttävä vähintään tavaroiden määrä, alkuperämaa ja ilmoittaja. Tulliviranomaiset voivat toimittaa asetuksen (EU) N:o 952/2013 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja luottamuksellisia tietoja CBAM-viranomaiselle tämän asetuksen soveltamiseksi.

3.
     
  Tuontituotteet on katsottava kolmannen maan alkuperätavaroiksi asetuksen (EU) N:o 952/2013 59 artiklassa tarkoitettujen, tavaroiden muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen mukaisesti.

4.
     
  Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä 2 kohdassa tarkoitetut määräajat ja tiedot. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

5.
     
  Jäljempänä 26 a tai 27 artiklassa tarkoitetun toimen vireillepanopäivästä alkaen ja ilmoitettuaan hyvissä ajoin jäsenvaltioille komissio voi määrätä tulliviranomaiset toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet tuonnin kirjaamiseksi siten, että tätä tuontia vastaan voidaan myöhemmin soveltaa toimenpiteitä kirjaamispäivästä alkaen. Komissio voi tehdä tuonnin kirjaamisesta pakollista unionin tuotannonalan asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä tai komission omasta aloitteesta. Kirjaaminen otetaan käyttöön komission päätöksellä, jossa määritetään toimen tarkoitus ja tarvittaessa tulevaisuudessa mahdollisesti maksettaviksi tulevien maksujen arvioitu määrä. Ajanjakso, jonka aikana tuonti on kirjattava, ei saa olla pidempi kuin yhdeksän kuukautta.

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla

26 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 26 artikla | Poistetaan. |
| Seuraamukset | |
| 1.
     
  Valtuutetulle ilmoittajalle, joka ei viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä toukokuuta ole palauttanut sellaista määrää CBAM-todistuksia, joka vastaa edellisen vuoden aikana tuotujen tavaroiden sitoutuneita päästöjä, määrätään tavaroiden tuontivuonna seuraamus, joka on sama kuin direktiivin 2003/87/EY 16 artiklan 3 kohdassa säädetty liikapäästösakko ja jota korotetaan mainitun direktiivin 16 artiklan 4 kohdan nojalla kunkin sellaisen CBAM-todistuksen osalta, joka valtuutetun ilmoittajan olisi pitänyt palauttaa. | |
| 2.
     
  Muulle henkilölle kuin valtuutetulle ilmoittajalle, joka tuo tavaroita unionin tullialueelle palauttamatta tämän asetuksen mukaisia CBAM-todistuksia, määrätään 1 kohdassa tarkoitettu seuraamus tavaroiden tuontivuonna kunkin sellaisen CBAM-todistuksen osalta, joka henkilön olisi pitänyt palauttaa. | |
| 3.
     
  Seuraamuksen maksaminen ei missään tapauksessa vapauta valtuutettua ilmoittajaa velvoitteesta palauttaa tiettynä vuonna jäljellä oleva määrä CBAM-todistuksia sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa ilmoittaja on valtuutettu. | |
| 4.
     
  Jos toimivaltainen viranomainen toteaa, että valtuutettu ilmoittaja ei ole noudattanut velvoitetta palauttaa CBAM-todistuksia 1 kohdan mukaisesti tai että jokin henkilö on tuonut tavaroita unionin tullialueelle 2 kohdan mukaisesti, toimivaltaisen viranomaisen on määrättävä seuraamus ja ilmoitettava kyseiselle valtuutetulle ilmoittajalle tai, kun kyseessä on 2 kohdassa tarkoitettu tapaus, kyseiselle henkilölle seuraavaa: | |
| a) | toimivaltainen viranomainen on päätellyt, että valtuutettu ilmoittaja tai henkilö on laiminlyönyt velvoitteen palauttaa CBAM-todistuksia tiettynä vuonna; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

26 artikla

26 artikla

Poistetaan.

Poistetaan.

Seuraamukset

Seuraamukset

1.
     
  Valtuutetulle ilmoittajalle, joka ei viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä toukokuuta ole palauttanut sellaista määrää CBAM-todistuksia, joka vastaa edellisen vuoden aikana tuotujen tavaroiden sitoutuneita päästöjä, määrätään tavaroiden tuontivuonna seuraamus, joka on sama kuin direktiivin 2003/87/EY 16 artiklan 3 kohdassa säädetty liikapäästösakko ja jota korotetaan mainitun direktiivin 16 artiklan 4 kohdan nojalla kunkin sellaisen CBAM-todistuksen osalta, joka valtuutetun ilmoittajan olisi pitänyt palauttaa.

2.
     
  Muulle henkilölle kuin valtuutetulle ilmoittajalle, joka tuo tavaroita unionin tullialueelle palauttamatta tämän asetuksen mukaisia CBAM-todistuksia, määrätään 1 kohdassa tarkoitettu seuraamus tavaroiden tuontivuonna kunkin sellaisen CBAM-todistuksen osalta, joka henkilön olisi pitänyt palauttaa.

3.
     
  Seuraamuksen maksaminen ei missään tapauksessa vapauta valtuutettua ilmoittajaa velvoitteesta palauttaa tiettynä vuonna jäljellä oleva määrä CBAM-todistuksia sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa ilmoittaja on valtuutettu.

4.
     
  Jos toimivaltainen viranomainen toteaa, että valtuutettu ilmoittaja ei ole noudattanut velvoitetta palauttaa CBAM-todistuksia 1 kohdan mukaisesti tai että jokin henkilö on tuonut tavaroita unionin tullialueelle 2 kohdan mukaisesti, toimivaltaisen viranomaisen on määrättävä seuraamus ja ilmoitettava kyseiselle valtuutetulle ilmoittajalle tai, kun kyseessä on 2 kohdassa tarkoitettu tapaus, kyseiselle henkilölle seuraavaa:

a)

a)

toimivaltainen viranomainen on päätellyt, että valtuutettu ilmoittaja tai henkilö on laiminlyönyt velvoitteen palauttaa CBAM-todistuksia tiettynä vuonna;

toimivaltainen viranomainen on päätellyt, että valtuutettu ilmoittaja tai henkilö on laiminlyönyt velvoitteen palauttaa CBAM-todistuksia tiettynä vuonna;

| b) | päätelmän perustelut; |
| --- | --- |

b)

b)

päätelmän perustelut;

päätelmän perustelut;

| c) | valtuutetulle ilmoittajalle tai henkilölle määrätyn seuraamuksen määrä; |
| --- | --- |

c)

c)

valtuutetulle ilmoittajalle tai henkilölle määrätyn seuraamuksen määrä;

valtuutetulle ilmoittajalle tai henkilölle määrätyn seuraamuksen määrä;

| d) | päivämäärä, jona seuraamus erääntyy maksettavaksi; |
| --- | --- |

d)

d)

päivämäärä, jona seuraamus erääntyy maksettavaksi;

päivämäärä, jona seuraamus erääntyy maksettavaksi;

| e) | toimi, joka valtuutetun ilmoittajan tai henkilön on toimivaltaisen viranomaisen mukaan toteutettava noudattaakseen a alakohdan mukaista velvoitettaan tapauksen tosiseikoista ja olosuhteista riippuen; ja |
| --- | --- |

e)

e)

toimi, joka valtuutetun ilmoittajan tai henkilön on toimivaltaisen viranomaisen mukaan toteutettava noudattaakseen a alakohdan mukaista velvoitettaan tapauksen tosiseikoista ja olosuhteista riippuen; ja

toimi, joka valtuutetun ilmoittajan tai henkilön on toimivaltaisen viranomaisen mukaan toteutettava noudattaakseen a alakohdan mukaista velvoitettaan tapauksen tosiseikoista ja olosuhteista riippuen; ja

| f) | valtuutetun ilmoittajan tai henkilön oikeus hakea muutosta kansallisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

f)

valtuutetun ilmoittajan tai henkilön oikeus hakea muutosta kansallisten sääntöjen mukaisesti.

valtuutetun ilmoittajan tai henkilön oikeus hakea muutosta kansallisten sääntöjen mukaisesti.

5.
     
  Jäsenvaltiot voivat 2 kohdassa tarkoitettujen seuraamusten lisäksi määrätä kansallisten sääntöjensä mukaisia hallinnollisia tai rikosoikeudellisia seuraamuksia, jos CBAM:ää koskevaa lainsäädäntöä ei noudateta. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 a artikla (uusi)

26 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 26 a artikla |
| | Seuraamukset |
| | 1.
     
  Valtuutettu ilmoittaja, joka jättää palauttamatta kunkin vuoden 31 päivään toukokuuta mennessä edellisen vuoden aikana tuotuihin tavaroihin sitoutuneita päästöjä vastaavan määrän CBAM-todistuksia tai toimittaa viranomaiselle virheellisiä tietoja todellisista päästöistä saadakseen yksilöllisen edullisen kohtelun, on velvollinen maksamaan seuraamusmaksun. |
| | 2.
     
  Seuraamuksen määrä on CBAM-todistusten edellisvuoden keskihinta kolminkertaisena kunkin sellaisen CBAM-todistuksen osalta, jota valtuutettu ilmoittaja ei palauttanut 22 artiklan mukaisesti. Seuraamuksen maksaminen ei vapauta valtuutettua ilmoittajaa velvollisuudesta luovuttaa jäljellä oleva määrä CBAM-todistuksia kansalliselle CBAM-viranomaiselle. |
| | 3.
     
  Jos rikkomus toistuu, CBAM-viranomainen voi päättää valtuutetun ilmoittajan CBAM-tilin käytön keskeyttämisestä. |
| | 4.
     
  Jäsenvaltioiden on 2 kohdassa tarkoitetun seuraamuksen lisäksi sovellettava kansallisen lainsäädäntönsä mukaisia hallinnollisia tai rikosoikeudellisia seuraamuksia, jos CBAM:ää ei noudateta. Tällaisten seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. |
| | 5.
     
  Jos CBAM-viranomainen toteaa, että valtuutettu ilmoittaja on laiminlyönyt CBAM-todistusten palauttamista koskevan velvoitteen tai on antanut viranomaiselle väärää tietoa, sen on määrättävä 2 kohdassa tarkoitettu seuraamus ja ilmoitettava valtuutetulle ilmoittajalle seuraavaa: |
| | a) | CBAM-viranomainen on päätellyt, että valtuutettu ilmoittaja on laiminlyönyt 22 artiklan mukaisen velvoitteen palauttaa CBAM-todistuksia tietyltä vuodelta tai on antanut viranomaiselle väärää tietoa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

26 a artikla

26 a artikla

Seuraamukset

Seuraamukset

1.
     
  Valtuutettu ilmoittaja, joka jättää palauttamatta kunkin vuoden 31 päivään toukokuuta mennessä edellisen vuoden aikana tuotuihin tavaroihin sitoutuneita päästöjä vastaavan määrän CBAM-todistuksia tai toimittaa viranomaiselle virheellisiä tietoja todellisista päästöistä saadakseen yksilöllisen edullisen kohtelun, on velvollinen maksamaan seuraamusmaksun.

2.
     
  Seuraamuksen määrä on CBAM-todistusten edellisvuoden keskihinta kolminkertaisena kunkin sellaisen CBAM-todistuksen osalta, jota valtuutettu ilmoittaja ei palauttanut 22 artiklan mukaisesti. Seuraamuksen maksaminen ei vapauta valtuutettua ilmoittajaa velvollisuudesta luovuttaa jäljellä oleva määrä CBAM-todistuksia kansalliselle CBAM-viranomaiselle.

3.
     
  Jos rikkomus toistuu, CBAM-viranomainen voi päättää valtuutetun ilmoittajan CBAM-tilin käytön keskeyttämisestä.

4.
     
  Jäsenvaltioiden on 2 kohdassa tarkoitetun seuraamuksen lisäksi sovellettava kansallisen lainsäädäntönsä mukaisia hallinnollisia tai rikosoikeudellisia seuraamuksia, jos CBAM:ää ei noudateta. Tällaisten seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

5.
     
  Jos CBAM-viranomainen toteaa, että valtuutettu ilmoittaja on laiminlyönyt CBAM-todistusten palauttamista koskevan velvoitteen tai on antanut viranomaiselle väärää tietoa, sen on määrättävä 2 kohdassa tarkoitettu seuraamus ja ilmoitettava valtuutetulle ilmoittajalle seuraavaa:

a)

a)

CBAM-viranomainen on päätellyt, että valtuutettu ilmoittaja on laiminlyönyt 22 artiklan mukaisen velvoitteen palauttaa CBAM-todistuksia tietyltä vuodelta tai on antanut viranomaiselle väärää tietoa;

CBAM-viranomainen on päätellyt, että valtuutettu ilmoittaja on laiminlyönyt 22 artiklan mukaisen velvoitteen palauttaa CBAM-todistuksia tietyltä vuodelta tai on antanut viranomaiselle väärää tietoa;

| b) | päätelmän perustelut; |
| --- | --- |

b)

b)

päätelmän perustelut;

päätelmän perustelut;

| c) | valtuutetulle ilmoittajalle määrätyn seuraamuksen määrä; |
| --- | --- |

c)

c)

valtuutetulle ilmoittajalle määrätyn seuraamuksen määrä;

valtuutetulle ilmoittajalle määrätyn seuraamuksen määrä;

| d) | päivämäärä, jona seuraamus erääntyy maksettavaksi; |
| --- | --- |

d)

d)

päivämäärä, jona seuraamus erääntyy maksettavaksi;

päivämäärä, jona seuraamus erääntyy maksettavaksi;

| e) | toimi, joka valtuutetun ilmoittajan olisi CBAM-viranomaisen mukaan toteutettava noudattaakseen a alakohdan mukaisia velvoitteitaan tapauksen tosiseikoista ja olosuhteista riippuen; ja |
| --- | --- |

e)

e)

toimi, joka valtuutetun ilmoittajan olisi CBAM-viranomaisen mukaan toteutettava noudattaakseen a alakohdan mukaisia velvoitteitaan tapauksen tosiseikoista ja olosuhteista riippuen; ja

toimi, joka valtuutetun ilmoittajan olisi CBAM-viranomaisen mukaan toteutettava noudattaakseen a alakohdan mukaisia velvoitteitaan tapauksen tosiseikoista ja olosuhteista riippuen; ja

| f) | valtuutetun ilmoittajan oikeus hakea muutosta kansallisen lainsäädännön nojalla. |
| --- | --- |

f)

f)

valtuutetun ilmoittajan oikeus hakea muutosta kansallisen lainsäädännön nojalla.

valtuutetun ilmoittajan oikeus hakea muutosta kansallisen lainsäädännön nojalla.

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta

27 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kiertämiskäytäntöjä ovat
  esimerkiksi tilanteet
  ,
  joissa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla tavaroilla käytävän kaupan rakenteen muutokseen
  ei ole muuta riittävän perusteltua syytä tai taloudellista perustetta kuin tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden välttäminen
  ja joissa kyseiset tavarat korvataan hieman muutetuilla tuotteilla, jotka eivät sisälly liitteessä I olevaan tavaraluetteloon mutta jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaan toimialaan. | 2.   Kiertämiskäytäntöjä ovat
  kaikki toimenpiteet
  ,
  joilla pyritään välttämään tässä asetuksessa säädetyt velvoitteet. Niihin luetaan tilanteet, jotka johtuvat sellaisesta käytännöstä, prosessista tai toiminnasta, jolle
  ei ole muuta riittävän perusteltua syytä tai taloudellista perustetta kuin tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden välttäminen
  tai niiden lieventäminen ja johon voivat kuulua muun muassa seuraavat: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Kiertämiskäytäntöjä ovat
  esimerkiksi tilanteet
  ,
  joissa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla tavaroilla käytävän kaupan rakenteen muutokseen
  ei ole muuta riittävän perusteltua syytä tai taloudellista perustetta kuin tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden välttäminen
  ja joissa kyseiset tavarat korvataan hieman muutetuilla tuotteilla, jotka eivät sisälly liitteessä I olevaan tavaraluetteloon mutta jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaan toimialaan.

2.   Kiertämiskäytäntöjä ovat
  kaikki toimenpiteet
  ,
  joilla pyritään välttämään tässä asetuksessa säädetyt velvoitteet. Niihin luetaan tilanteet, jotka johtuvat sellaisesta käytännöstä, prosessista tai toiminnasta, jolle
  ei ole muuta riittävän perusteltua syytä tai taloudellista perustetta kuin tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden välttäminen
  tai niiden lieventäminen ja johon voivat kuulua muun muassa seuraavat:

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – a alakohta (uusi)

27 artikla – 2 kohta – a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a) | suorat tai välilliset tuet, kuten suotuisat verojärjestelyt, energian hinnoittelu, vientihyvitykset tai muut vientikorvaukset, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville tavaroille, jotta voidaan kattaa kolmannessa maassa maksettuun hiilidioksidin hintaan liittyvät kustannukset osittain tai kokonaisuudessaan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

a)

suorat tai välilliset tuet, kuten suotuisat verojärjestelyt, energian hinnoittelu, vientihyvitykset tai muut vientikorvaukset, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville tavaroille, jotta voidaan kattaa kolmannessa maassa maksettuun hiilidioksidin hintaan liittyvät kustannukset osittain tai kokonaisuudessaan;

suorat tai välilliset tuet, kuten suotuisat verojärjestelyt, energian hinnoittelu, vientihyvitykset tai muut vientikorvaukset, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville tavaroille, jotta voidaan kattaa kolmannessa maassa maksettuun hiilidioksidin hintaan liittyvät kustannukset osittain tai kokonaisuudessaan;

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – b alakohta (uusi)

27 artikla – 2 kohta – b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b) | kolmannessa maassa maksettu hiilidioksidin hinta, jota sovelletaan vain unioniin vietäviin tavaroihin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

b)

kolmannessa maassa maksettu hiilidioksidin hinta, jota sovelletaan vain unioniin vietäviin tavaroihin;

kolmannessa maassa maksettu hiilidioksidin hinta, jota sovelletaan vain unioniin vietäviin tavaroihin;

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – c alakohta (uusi)

27 artikla – 2 kohta – c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c) | kyseisten tavaroiden korvaaminen hieman muutetuilla tuotteilla, jotka eivät sisälly liitteessä I olevaan tavaraluetteloon mutta jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaan alaan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

c)

kyseisten tavaroiden korvaaminen hieman muutetuilla tuotteilla, jotka eivät sisälly liitteessä I olevaan tavaraluetteloon mutta jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaan alaan;

kyseisten tavaroiden korvaaminen hieman muutetuilla tuotteilla, jotka eivät sisälly liitteessä I olevaan tavaraluetteloon mutta jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaan alaan;

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – d alakohta (uusi)

27 artikla – 2 kohta – d alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d) | yhtä tai useampaa liitteessä I lueteltua tavaraa sisältävien jatkojalostustuotteiden tuotannon ulkoistaminen, jotta vältettäisiin hiilidioksidin hinnan maksaminen unionissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

d)

yhtä tai useampaa liitteessä I lueteltua tavaraa sisältävien jatkojalostustuotteiden tuotannon ulkoistaminen, jotta vältettäisiin hiilidioksidin hinnan maksaminen unionissa;

yhtä tai useampaa liitteessä I lueteltua tavaraa sisältävien jatkojalostustuotteiden tuotannon ulkoistaminen, jotta vältettäisiin hiilidioksidin hinnan maksaminen unionissa;

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – e alakohta (uusi)

27 artikla – 2 kohta – e alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e) | kyseessä olevan tuotteen toimittaminen sellaisten kolmansien maiden kautta, joihin ei sovelleta lainkaan velvoitteita tai joihin sovelletaan suotuisampia velvoitteita; tai |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

e)

kyseessä olevan tuotteen toimittaminen sellaisten kolmansien maiden kautta, joihin ei sovelleta lainkaan velvoitteita tai joihin sovelletaan suotuisampia velvoitteita; tai

kyseessä olevan tuotteen toimittaminen sellaisten kolmansien maiden kautta, joihin ei sovelleta lainkaan velvoitteita tai joihin sovelletaan suotuisampia velvoitteita; tai

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta – f alakohta (uusi)

27 artikla – 2 kohta – f alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f) | viejien tai tuottajien toteuttama myynti- ja tuotantorakenteidensa ja -kanaviensa uudelleen järjestäminen tai mikä tahansa tuotanto tai myynti, jossa noudatetaan kahdenlaisia käytäntöjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

f)

viejien tai tuottajien toteuttama myynti- ja tuotantorakenteidensa ja -kanaviensa uudelleen järjestäminen tai mikä tahansa tuotanto tai myynti, jossa noudatetaan kahdenlaisia käytäntöjä.

viejien tai tuottajien toteuttama myynti- ja tuotantorakenteidensa ja -kanaviensa uudelleen järjestäminen tai mikä tahansa tuotanto tai myynti, jossa noudatetaan kahdenlaisia käytäntöjä.

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 3 kohta

27 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltio tai mikä tahansa osapuoli, johon 2 kohdassa
  kuvatut tilanteet vaikuttavat
  tai joka saa
  niistä
  hyötyä, voi ilmoittaa komissiolle, jos se havaitsee
  kahden kuukauden aikana verrattuna edellisen vuoden samaan ajanjaksoon, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuontitavaroiden määrä on vähentynyt merkittävästi
  ja
  että hieman muutettujen tuotteiden
  , jotka
  eivät sisälly liitteessä I olevaan tavaraluetteloon
  ,
  tuonnin määrä on kasvanut
  . Komissio seuraa jatkuvasti
  , tapahtuuko tavaroiden ja hieman muutettujen tuotteiden kaupan rakenteessa merkittäviä muutoksia unionin tasolla
  . | 3.   Jäsenvaltio tai mikä tahansa osapuoli, johon
  mikä tahansa
  2 kohdassa
  kuvattu tilanne vaikuttaa
  tai joka saa
  siitä
  hyötyä, voi ilmoittaa komissiolle, jos se havaitsee
  kiertämiskäytäntöjä. Suoraan vaikutusten kohteena olevien osapuolten lisäksi myös muut asianomaiset osapuolet, kuten ympäristöjärjestöt
  ja
  kansalaisjärjestöt
  , jotka
  löytävät konkreettista näyttöä tämän asetuksen kiertämisestä
  ,
  voivat ilmoittaa tästä komissiolle
  . Komissio seuraa jatkuvasti
  tilannetta tunnistaakseen kiertämiskäytännöt muun muassa markkinaseurannan avulla tai asiaankuuluvien tietolähteiden, kuten kansalaisjärjestöjen ilmoitusten ja raporttien, perusteella
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jäsenvaltio tai mikä tahansa osapuoli, johon 2 kohdassa
  kuvatut tilanteet vaikuttavat
  tai joka saa
  niistä
  hyötyä, voi ilmoittaa komissiolle, jos se havaitsee
  kahden kuukauden aikana verrattuna edellisen vuoden samaan ajanjaksoon, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuontitavaroiden määrä on vähentynyt merkittävästi
  ja
  että hieman muutettujen tuotteiden
  , jotka
  eivät sisälly liitteessä I olevaan tavaraluetteloon
  ,
  tuonnin määrä on kasvanut
  . Komissio seuraa jatkuvasti
  , tapahtuuko tavaroiden ja hieman muutettujen tuotteiden kaupan rakenteessa merkittäviä muutoksia unionin tasolla
  .

3.   Jäsenvaltio tai mikä tahansa osapuoli, johon
  mikä tahansa
  2 kohdassa
  kuvattu tilanne vaikuttaa
  tai joka saa
  siitä
  hyötyä, voi ilmoittaa komissiolle, jos se havaitsee
  kiertämiskäytäntöjä. Suoraan vaikutusten kohteena olevien osapuolten lisäksi myös muut asianomaiset osapuolet, kuten ympäristöjärjestöt
  ja
  kansalaisjärjestöt
  , jotka
  löytävät konkreettista näyttöä tämän asetuksen kiertämisestä
  ,
  voivat ilmoittaa tästä komissiolle
  . Komissio seuraa jatkuvasti
  tilannetta tunnistaakseen kiertämiskäytännöt muun muassa markkinaseurannan avulla tai asiaankuuluvien tietolähteiden, kuten kansalaisjärjestöjen ilmoitusten ja raporttien, perusteella
  .

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 4 kohta

27 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa on esitettävä syyt, joihin se perustuu, ja siinä on oltava asiaankuuluvat tiedot ja tilastot
  2 kohdassa tarkoitetuista tavaroista ja tuotteista
  . | 4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa on esitettävä syyt, joihin se perustuu, ja siinä on oltava asiaankuuluvat tiedot ja tilastot
  , jotka tukevat väitettä tämän asetuksen kiertämisestä
  .
  Komissio panee vireille jäsenvaltion, vaikutusten kohteena olevan osapuolen tai asianomaisen osapuolen ilmoituksessa esitettyä väitettä koskevan tutkimuksen edellyttäen, että ilmoitus täyttää tässä kohdassa tarkoitetut vaatimukset, tai jos komissio itse katsoo, että tällainen tutkimus on tarpeen. Toimivaltaiset viranomaiset ja tulliviranomaiset voivat avustaa komissiota tutkimuksen tekemisessä. Komissio saattaa tutkimuksen päätökseen yhdeksän kuukauden kuluessa ilmoituksen antamispäivästä. Jos tutkimus pannaan vireille, komissio ilmoittaa siitä kaikille toimivaltaisille viranomaisille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa on esitettävä syyt, joihin se perustuu, ja siinä on oltava asiaankuuluvat tiedot ja tilastot
  2 kohdassa tarkoitetuista tavaroista ja tuotteista
  .

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa on esitettävä syyt, joihin se perustuu, ja siinä on oltava asiaankuuluvat tiedot ja tilastot
  , jotka tukevat väitettä tämän asetuksen kiertämisestä
  .
  Komissio panee vireille jäsenvaltion, vaikutusten kohteena olevan osapuolen tai asianomaisen osapuolen ilmoituksessa esitettyä väitettä koskevan tutkimuksen edellyttäen, että ilmoitus täyttää tässä kohdassa tarkoitetut vaatimukset, tai jos komissio itse katsoo, että tällainen tutkimus on tarpeen. Toimivaltaiset viranomaiset ja tulliviranomaiset voivat avustaa komissiota tutkimuksen tekemisessä. Komissio saattaa tutkimuksen päätökseen yhdeksän kuukauden kuluessa ilmoituksen antamispäivästä. Jos tutkimus pannaan vireille, komissio ilmoittaa siitä kaikille toimivaltaisille viranomaisille.

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 5 kohta

27 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Kun komissio on ottanut huomioon asiaankuuluvat tiedot, kertomukset ja tilastot, myös silloin, kun jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat toimittaneet ne, ja sillä on riittävät perusteet uskoa, että
  3
  kohdassa tarkoitetut olosuhteet vallitsevat yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, sille siirretään valta antaa 28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen soveltamisalan täydentämiseksi siten, että toimenpiteiden kiertämisen estämiseksi siihen kuuluvat myös hieman muutetut tuotteet. | 5.   Kun komissio on ottanut huomioon asiaankuuluvat tiedot, kertomukset ja tilastot, myös silloin, kun jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat toimittaneet ne, ja sillä on riittävät perusteet uskoa, että
  2
  kohdassa tarkoitetut olosuhteet vallitsevat yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, sille siirretään valta antaa 28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen soveltamisalan täydentämiseksi siten, että toimenpiteiden kiertämisen estämiseksi siihen kuuluvat myös hieman muutetut tuotteet
  tai jatkojalostustuotteet, jotka sisältävät yli vähimmäiskynnysarvon yhtä tai useampaa liitteessä 1 luetelluista tavaroista
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Kun komissio on ottanut huomioon asiaankuuluvat tiedot, kertomukset ja tilastot, myös silloin, kun jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat toimittaneet ne, ja sillä on riittävät perusteet uskoa, että
  3
  kohdassa tarkoitetut olosuhteet vallitsevat yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, sille siirretään valta antaa 28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen soveltamisalan täydentämiseksi siten, että toimenpiteiden kiertämisen estämiseksi siihen kuuluvat myös hieman muutetut tuotteet.

5.   Kun komissio on ottanut huomioon asiaankuuluvat tiedot, kertomukset ja tilastot, myös silloin, kun jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat toimittaneet ne, ja sillä on riittävät perusteet uskoa, että
  2
  kohdassa tarkoitetut olosuhteet vallitsevat yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, sille siirretään valta antaa 28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen soveltamisalan täydentämiseksi siten, että toimenpiteiden kiertämisen estämiseksi siihen kuuluvat myös hieman muutetut tuotteet
  tai jatkojalostustuotteet, jotka sisältävät yli vähimmäiskynnysarvon yhtä tai useampaa liitteessä 1 luetelluista tavaroista
  .

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 5 a kohta (uusi)

27 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Komissio julkaisee vuosikertomuksessa kaikki kiertämistä koskevat tutkimukset ja niiden tulokset. Kertomukseen sisällytetään myös tiedot käynnissä olevien seuraamuksia koskevien muutoksenhakumenettelyjen tilanteesta sekä kootut tiedot liitteessä I lueteltujen eri tavaroiden päästöintensiteetistä alkuperämaittain. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Komissio julkaisee vuosikertomuksessa kaikki kiertämistä koskevat tutkimukset ja niiden tulokset. Kertomukseen sisällytetään myös tiedot käynnissä olevien seuraamuksia koskevien muutoksenhakumenettelyjen tilanteesta sekä kootut tiedot liitteessä I lueteltujen eri tavaroiden päästöintensiteetistä alkuperämaittain.

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

VI a luku (uusi)

VI a luku (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | VI a luku |
| | Muutoksenhaku |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

VI a luku

VI a luku

Muutoksenhaku

Muutoksenhaku

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 a artikla (uusi)

27 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 27 a artikla |
| | CBAM-viranomaisen tekemiä päätöksiä koskeva muutoksenhaku |
| | 1.
     
  CBAM-viranomaisen tekemiin päätöksiin voidaan hakea muutosta. CBAM-viranomaisen tekemiin asiaankuuluvien henkilöiden vastaisiin päätöksiin, mukaan lukien seuraamuksia, kiertämistä ja todellisia päästöarvoja koskeviin päätöksiin, on mahdollista hakea muutosta. Kyseiset päätökset tulevat voimaan vasta kahden kuukauden pituisen muutoksenhakuajan päätyttyä. |
| | 2.
     
  Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti käynnistetyllä muutoksenhaulla on lykkäävä vaikutus. |
| | 3.
     
  Muutoksenhaun kohteena olevat tuotteet on kirjattava 25 a artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| | 4.
     
  Kuka tahansa menettelyn osapuolista, jolle päätös on vastainen, voi hakea siihen muutosta. Muut menettelyn osapuolet ovat muutoksenhakumenettelyn laillisia osapuolia. |
| | 5.
     
  Perustetaan muutoksenhakulautakunta, johon kuuluu kolme varsinaista jäsentä, puheenjohtaja ja kaksi varajäsentä. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio nimittävät kukin yhden jäsenen. Neuvosto nimittää lautakunnan puheenjohtajan. Euroopan parlamentti ja neuvosto nimittävät kumpikin lisäksi yhden varajäsenen. |
| | 6.
     
  Komissio antaa 28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla muutoksenhakulautakunnan kokoonpano, nimittäminen ja työjärjestys siten, että varmistetaan sen jäsenten riippumattomuus, myös siirtymäkauden aikana. Siirtymäkauden aikana muutoksenhakulautakunnan tehtäviä hoitaa komissio. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

27 a artikla

27 a artikla

CBAM-viranomaisen tekemiä päätöksiä koskeva muutoksenhaku

CBAM-viranomaisen tekemiä päätöksiä koskeva muutoksenhaku

1.
     
  CBAM-viranomaisen tekemiin päätöksiin voidaan hakea muutosta. CBAM-viranomaisen tekemiin asiaankuuluvien henkilöiden vastaisiin päätöksiin, mukaan lukien seuraamuksia, kiertämistä ja todellisia päästöarvoja koskeviin päätöksiin, on mahdollista hakea muutosta. Kyseiset päätökset tulevat voimaan vasta kahden kuukauden pituisen muutoksenhakuajan päätyttyä.

2.
     
  Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti käynnistetyllä muutoksenhaulla on lykkäävä vaikutus.

3.
     
  Muutoksenhaun kohteena olevat tuotteet on kirjattava 25 a artiklan 5 kohdan mukaisesti.

4.
     
  Kuka tahansa menettelyn osapuolista, jolle päätös on vastainen, voi hakea siihen muutosta. Muut menettelyn osapuolet ovat muutoksenhakumenettelyn laillisia osapuolia.

5.
     
  Perustetaan muutoksenhakulautakunta, johon kuuluu kolme varsinaista jäsentä, puheenjohtaja ja kaksi varajäsentä. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio nimittävät kukin yhden jäsenen. Neuvosto nimittää lautakunnan puheenjohtajan. Euroopan parlamentti ja neuvosto nimittävät kumpikin lisäksi yhden varajäsenen.

6.
     
  Komissio antaa 28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla muutoksenhakulautakunnan kokoonpano, nimittäminen ja työjärjestys siten, että varmistetaan sen jäsenten riippumattomuus, myös siirtymäkauden aikana. Siirtymäkauden aikana muutoksenhakulautakunnan tehtäviä hoitaa komissio.

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 b artikla (uusi)

27 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 27 b artikla |
| | Muutoksenhakupyyntöjen tutkiminen |
| | 1.
     
  Muutoksenhakulautakunta tutkii, voidaanko muutoksenhakupyyntö ottaa käsiteltäväksi. |
| | 2.
     
  Kun lautakunta tutkii muutoksenhakupyyntöä, se pyytää 27 a artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja osapuolia niin usein kuin on tarpeen esittämään huomautuksia muutoksenhakulautakunnan asettamassa määräajassa muutoksenhaun muiden osapuolten toimittamiin tietoihin tai muutoksenhakulautakunnan ilmoituksiin. |
| | 3.
     
  Tutkittuaan, voidaanko muutoksenhakupyyntö ottaa käsiteltäväksi, muutoksenhakulautakunta tekee päätöksen muutoksenhausta. Muutoksenhakulautakunta voi joko käyttää kaikkia CBAM-viranomaisen toimivaltaan kuuluvia valtuuksia tai palauttaa asian tälle jatkotoimia varten. |
| | 4.
     
  Jos muutoksenhakulautakunta palauttaa asian CBAM-viranomaiselle jatkotoimia varten, tätä sitovat muutoksenhakulautakunnan päätelmät, jos tosiseikat ovat samat. |
| | 5.
     
  Muutoksenhakulautakunnan päätös tulee voimaan vasta kahden kuukauden kuluttua siitä, kun päätöksestä on ilmoitettu, tai jos asia on tämän ajan kuluessa saatettu unionin yleisen tuomioistuimen käsiteltäväksi, tämän toimen tai unionin tuomioistuimelle unionin yleisen tuomioistuimen päätöksestä tehdyn valituksen hylkäämisestä alkaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

27 b artikla

27 b artikla

Muutoksenhakupyyntöjen tutkiminen

Muutoksenhakupyyntöjen tutkiminen

1.
     
  Muutoksenhakulautakunta tutkii, voidaanko muutoksenhakupyyntö ottaa käsiteltäväksi.

2.
     
  Kun lautakunta tutkii muutoksenhakupyyntöä, se pyytää 27 a artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja osapuolia niin usein kuin on tarpeen esittämään huomautuksia muutoksenhakulautakunnan asettamassa määräajassa muutoksenhaun muiden osapuolten toimittamiin tietoihin tai muutoksenhakulautakunnan ilmoituksiin.

3.
     
  Tutkittuaan, voidaanko muutoksenhakupyyntö ottaa käsiteltäväksi, muutoksenhakulautakunta tekee päätöksen muutoksenhausta. Muutoksenhakulautakunta voi joko käyttää kaikkia CBAM-viranomaisen toimivaltaan kuuluvia valtuuksia tai palauttaa asian tälle jatkotoimia varten.

4.
     
  Jos muutoksenhakulautakunta palauttaa asian CBAM-viranomaiselle jatkotoimia varten, tätä sitovat muutoksenhakulautakunnan päätelmät, jos tosiseikat ovat samat.

5.
     
  Muutoksenhakulautakunnan päätös tulee voimaan vasta kahden kuukauden kuluttua siitä, kun päätöksestä on ilmoitettu, tai jos asia on tämän ajan kuluessa saatettu unionin yleisen tuomioistuimen käsiteltäväksi, tämän toimen tai unionin tuomioistuimelle unionin yleisen tuomioistuimen päätöksestä tehdyn valituksen hylkäämisestä alkaen.

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 c artikla (uusi)

27 c artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 27 c artikla |
| | Unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi saatetut asiat |
| | 1.
     
  Muutoksenhakulautakunnan tekemästä päätöksestä voidaan nostaa kanne unionin yleisessä tuomioistuimessa tai unionin tuomioistuimessa SEUT 263 artiklan mukaisesti. |
| | 2.
     
  Jos lautakunta laiminlyö päätöksen tekemisen, laiminlyöntiä koskeva kanne voidaan panna vireille unionin yleisessä tuomioistuimessa tai unionin tuomioistuimessa SEUT 265 artiklan mukaisesti. |
| | 3.
     
  CBAM-viranomaisen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet unionin yleisen tuomioistuimen tuomion tai, jos siihen on haettu muutosta, unionin tuomioistuimen tuomion noudattamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

27 c artikla

27 c artikla

Unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi saatetut asiat

Unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi saatetut asiat

1.
     
  Muutoksenhakulautakunnan tekemästä päätöksestä voidaan nostaa kanne unionin yleisessä tuomioistuimessa tai unionin tuomioistuimessa SEUT 263 artiklan mukaisesti.

2.
     
  Jos lautakunta laiminlyö päätöksen tekemisen, laiminlyöntiä koskeva kanne voidaan panna vireille unionin yleisessä tuomioistuimessa tai unionin tuomioistuimessa SEUT 265 artiklan mukaisesti.

3.
     
  CBAM-viranomaisen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet unionin yleisen tuomioistuimen tuomion tai, jos siihen on haettu muutosta, unionin tuomioistuimen tuomion noudattamiseksi.

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 2 kohta

28 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi 2 artiklan 10 kohdassa, 2 artiklan 11 kohdassa, 18 artiklan 3 kohdassa
  ja
  27 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. | 2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi
  2 artiklan 1 a kohdassa, 2 artiklan 6 kohdassa,
  2 artiklan 10 kohdassa, 2 artiklan 11 kohdassa,
  7 artiklan 7 a kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa, 12 a artiklan 7 kohdassa,
  18 artiklan 3 kohdassa, 27 artiklan 5 kohdassa
  , 27 a artiklan 6 kohdassa, 31 artiklan 2 kohdassa ja 35 artiklan 6 kohdassa
  tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi 2 artiklan 10 kohdassa, 2 artiklan 11 kohdassa, 18 artiklan 3 kohdassa
  ja
  27 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi
  2 artiklan 1 a kohdassa, 2 artiklan 6 kohdassa,
  2 artiklan 10 kohdassa, 2 artiklan 11 kohdassa,
  7 artiklan 7 a kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa, 12 a artiklan 7 kohdassa,
  18 artiklan 3 kohdassa, 27 artiklan 5 kohdassa
  , 27 a artiklan 6 kohdassa, 31 artiklan 2 kohdassa ja 35 artiklan 6 kohdassa
  tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 3 kohta

28 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 2 artiklan 10 kohdassa, 2 artiklan 11 kohdassa, 18 artiklan 3 kohdassa
  ja
  27 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. | 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa
  2 artiklan 1 a kohdassa, 2 artiklan 6 kohdassa,
  2 artiklan 10 kohdassa, 2 artiklan 11 kohdassa,
  7 artiklan 7 a kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa, 12 a artiklan 7 kohdassa,
  18 artiklan 3 kohdassa, 27 artiklan 5 kohdassa,
  27 a artiklan 6 kohdassa, 31 artiklan 2 kohdassa ja 35 artiklan 6 kohdassa
  tarkoitetun säädösvallan siirron. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 2 artiklan 10 kohdassa, 2 artiklan 11 kohdassa, 18 artiklan 3 kohdassa
  ja
  27 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa
  2 artiklan 1 a kohdassa, 2 artiklan 6 kohdassa,
  2 artiklan 10 kohdassa, 2 artiklan 11 kohdassa,
  7 artiklan 7 a kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa, 12 a artiklan 7 kohdassa,
  18 artiklan 3 kohdassa, 27 artiklan 5 kohdassa,
  27 a artiklan 6 kohdassa, 31 artiklan 2 kohdassa ja 35 artiklan 6 kohdassa
  tarkoitetun säädösvallan siirron.

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 7 kohta

28 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Edellä 2 artiklan 10 kohdan, 2 artiklan 11 kohdan, 18 artiklan 3 kohdan
  ja
  27 artiklan 5 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. | 7.   Edellä
  2 artiklan 1 a kohdan, 2 artiklan 6 kohdan,
  2 artiklan 10 kohdan, 2 artiklan 11 kohdan,
  7 artiklan 7 a kohdan, 8 artiklan 3 kohdan, 12 a artiklan 7 kohdan,
  18 artiklan 3 kohdan, 27 artiklan 5 kohdan,
  27 a artiklan 6 kohdan, 31 artiklan 2 kohdan ja 35 artiklan 6 kohdan
  nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Edellä 2 artiklan 10 kohdan, 2 artiklan 11 kohdan, 18 artiklan 3 kohdan
  ja
  27 artiklan 5 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

7.   Edellä
  2 artiklan 1 a kohdan, 2 artiklan 6 kohdan,
  2 artiklan 10 kohdan, 2 artiklan 11 kohdan,
  7 artiklan 7 a kohdan, 8 artiklan 3 kohdan, 12 a artiklan 7 kohdan,
  18 artiklan 3 kohdan, 27 artiklan 5 kohdan,
  27 a artiklan 6 kohdan, 31 artiklan 2 kohdan ja 35 artiklan 6 kohdan
  nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

Tarkistus 153

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 1 kohta

30 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio kerää tarvittavat tiedot
  tämän asetuksen
  soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan muita
  kuin liitteessä I lueteltuja epäsuoria päästöjä ja tavaroita
  ja
  kehittää
  sitoutuneiden päästöjen
  laskentamenetelmiä
  ympäristöjalanjälkeä koskevien menetelmien perusteella. | 1.   Komissio kerää
  asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan
  tarvittavat tiedot soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan muita
  toimialoja ja jatkojalostustuotteita tämän asetuksen 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti
  ja sitoutuneiden päästöjen
  laskentamenetelmien kehittämiseksi
  ympäristöjalanjälkeä koskevien menetelmien perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio kerää tarvittavat tiedot
  tämän asetuksen
  soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan muita
  kuin liitteessä I lueteltuja epäsuoria päästöjä ja tavaroita
  ja
  kehittää
  sitoutuneiden päästöjen
  laskentamenetelmiä
  ympäristöjalanjälkeä koskevien menetelmien perusteella.

1.   Komissio kerää
  asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan
  tarvittavat tiedot soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan muita
  toimialoja ja jatkojalostustuotteita tämän asetuksen 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti
  ja sitoutuneiden päästöjen
  laskentamenetelmien kehittämiseksi
  ympäristöjalanjälkeä koskevien menetelmien perusteella.

Tarkistus 260

Tarkistus 260

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 kohta

30 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio esittää ennen siirtymäkauden päättymistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta.
  Kertomukseen on sisällyttävä
  erityisesti
  arvio mahdollisuuksista laajentaa sitoutuneiden päästöjen soveltamisala koskemaan myös epäsuoria päästöjä ja muita hiilivuodon riskin aiheuttavia tavaroita kuin tämän asetuksen soveltamisalaan jo kuuluvia tavaroita sekä arvio hallinnointijärjestelmästä. Siihen on myös sisällyttävä arvio mahdollisuudesta
  laajentaa soveltamisala koskemaan kuljetuspalvelujen sitoutuneita päästöjä
  sekä sellaisia alempana arvoketjussa olevia tavaroita ja palveluja, jotka voivat aiheuttaa hiilivuodon riskin tulevaisuudessa
  . | 2.   Komissio esittää ennen siirtymäkauden päättymistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta.
  Ensimmäisessä kertomuksessa keskitytään
  erityisesti
  mahdollisuuksiin tehostaa tätä asetusta ilmastoneutraalin unionin tavoitteen saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja arvioidaan mahdollisuutta
  laajentaa soveltamisala koskemaan kuljetuspalvelujen sitoutuneita päästöjä
  . Lisäksi siinä arvioidaan orgaanisten kemikaalien
  ja
  polymeerien sitoutuneiden päästöjen laskennan teknisiä erityispiirteitä, niiden arvoketjuja ja mekanismin kykyä puuttua riittävästi hiilivuodon riskiin kyseisillä aloilla. Komissio voi kertomuksen perusteella tarvittaessa antaa lainsäädäntöehdotuksen 31 artiklassa tarkoitetun CBAM-kertoimen mukauttamiseksi tai 36 artiklan 3 kohdan d alakohdan voimaantulon lykkäämiseksi kyseisten tuotteiden osalta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Komissio esittää ennen siirtymäkauden päättymistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta.
  Kertomukseen on sisällyttävä
  erityisesti
  arvio mahdollisuuksista laajentaa sitoutuneiden päästöjen soveltamisala koskemaan myös epäsuoria päästöjä ja muita hiilivuodon riskin aiheuttavia tavaroita kuin tämän asetuksen soveltamisalaan jo kuuluvia tavaroita sekä arvio hallinnointijärjestelmästä. Siihen on myös sisällyttävä arvio mahdollisuudesta
  laajentaa soveltamisala koskemaan kuljetuspalvelujen sitoutuneita päästöjä
  sekä sellaisia alempana arvoketjussa olevia tavaroita ja palveluja, jotka voivat aiheuttaa hiilivuodon riskin tulevaisuudessa
  .

2.   Komissio esittää ennen siirtymäkauden päättymistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta.
  Ensimmäisessä kertomuksessa keskitytään
  erityisesti
  mahdollisuuksiin tehostaa tätä asetusta ilmastoneutraalin unionin tavoitteen saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja arvioidaan mahdollisuutta
  laajentaa soveltamisala koskemaan kuljetuspalvelujen sitoutuneita päästöjä
  . Lisäksi siinä arvioidaan orgaanisten kemikaalien
  ja
  polymeerien sitoutuneiden päästöjen laskennan teknisiä erityispiirteitä, niiden arvoketjuja ja mekanismin kykyä puuttua riittävästi hiilivuodon riskiin kyseisillä aloilla. Komissio voi kertomuksen perusteella tarvittaessa antaa lainsäädäntöehdotuksen 31 artiklassa tarkoitetun CBAM-kertoimen mukauttamiseksi tai 36 artiklan 3 kohdan d alakohdan voimaantulon lykkäämiseksi kyseisten tuotteiden osalta
  .

Tarkistus 157

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 3 kohta

30 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Komission kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus
  . | 3.   
  Vuoden 2028 jälkeen komissio seuraa CBAM:n toimintaa ja toimittaa siitä Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka toinen vuosi kertomuksen 2 a kohdassa esitettyjen seikkojen perusteella
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Komission kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus
  .

3.   
  Vuoden 2028 jälkeen komissio seuraa CBAM:n toimintaa ja toimittaa siitä Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka toinen vuosi kertomuksen 2 a kohdassa esitettyjen seikkojen perusteella
  .

Tarkistus 158

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 3 a kohta (uusi)

30 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jos yhteen tai useampaan CBAM:n soveltamisalaan kuuluvaan kolmanteen maahan kohdistuu ennalta arvaamaton poikkeuksellinen ja provosoimaton tapahtuma, johon asianomaiset maat eivät voi vaikuttaa ja jolla on tuhoisia seurauksia niiden taloudelliseen ja teolliseen infrastruktuuriin, komissio arvioi tilanteen ja esittää tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi säätääkseen tarvittavista väliaikaisista toimenpiteistä kyseisiin poikkeuksellisiin olosuhteisiin puuttumiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Jos yhteen tai useampaan CBAM:n soveltamisalaan kuuluvaan kolmanteen maahan kohdistuu ennalta arvaamaton poikkeuksellinen ja provosoimaton tapahtuma, johon asianomaiset maat eivät voi vaikuttaa ja jolla on tuhoisia seurauksia niiden taloudelliseen ja teolliseen infrastruktuuriin, komissio arvioi tilanteen ja esittää tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi säätääkseen tarvittavista väliaikaisista toimenpiteistä kyseisiin poikkeuksellisiin olosuhteisiin puuttumiseksi.

Tarkistus 261

Tarkistus 261

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 1 a kohta (uusi)

31 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Maksuttomia päästöoikeuksia ei jaeta liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa hiilirajamekanismin soveltamispäivästä alkaen 36 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| | Poiketen siitä, mitä edellisessä alakohdassa säädetään, näiden tuotteiden tuotantoon sovelletaan vuoteen 2032 saakka maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähennettyinä määrinä. Näiden tuotteiden tuotantoon sovelletaan maksuttomia päästöoikeuksia vähentävää CBAM-kerrointa. CBAM-kerroin on 100 prosenttia 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2026 välisenä aikana, ja tämän asetuksen 36 artiklan 3 kohdan d alakohdan soveltamisen mukaan 93 prosenttia vuonna 2027, 84 prosenttia vuonna 2028, 69 prosenttia vuonna 2029, 50 prosenttia vuonna 2030, 25 prosenttia vuonna 2031 ja 0 prosenttia vuonna 2032. |
| | Tämän asetuksen soveltamisalaan ... päivän ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä] jälkeen sisällytettävien tuotteiden CBAM-kerroin on 2 artiklan 1 a kohdassa vahvistetun aikataulun mukaisesti 100 prosenttia ensimmäisenä vuonna, 93 prosenttia toisena vuonna, 84 prosenttia kolmantena vuonna, 69 prosenttia neljäntenä vuonna, 50 prosenttia viidentenä vuonna, 25 prosenttia kuudentena vuonna ja 0 prosenttia kuuden vuoden jälkeen. |
| | Maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähennys lasketaan vuosittain liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon liittyvän maksutta jaettavien päästöoikeuksien kysynnän keskimääräisenä osuutena verrattuna kaikkien laitosten laskettuun maksutta jaettavien päästöoikeuksien kokonaiskysyntään direktiivin 2003/87/EY 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona, ja laskentaan sovelletaan CBAM-kerrointa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Maksuttomia päästöoikeuksia ei jaeta liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa hiilirajamekanismin soveltamispäivästä alkaen 36 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Poiketen siitä, mitä edellisessä alakohdassa säädetään, näiden tuotteiden tuotantoon sovelletaan vuoteen 2032 saakka maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähennettyinä määrinä. Näiden tuotteiden tuotantoon sovelletaan maksuttomia päästöoikeuksia vähentävää CBAM-kerrointa. CBAM-kerroin on 100 prosenttia 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2026 välisenä aikana, ja tämän asetuksen 36 artiklan 3 kohdan d alakohdan soveltamisen mukaan 93 prosenttia vuonna 2027, 84 prosenttia vuonna 2028, 69 prosenttia vuonna 2029, 50 prosenttia vuonna 2030, 25 prosenttia vuonna 2031 ja 0 prosenttia vuonna 2032.

Poiketen siitä, mitä edellisessä alakohdassa säädetään, näiden tuotteiden tuotantoon sovelletaan vuoteen 2032 saakka maksutta jaettavia päästöoikeuksia vähennettyinä määrinä. Näiden tuotteiden tuotantoon sovelletaan maksuttomia päästöoikeuksia vähentävää CBAM-kerrointa. CBAM-kerroin on 100 prosenttia 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2026 välisenä aikana, ja tämän asetuksen 36 artiklan 3 kohdan d alakohdan soveltamisen mukaan 93 prosenttia vuonna 2027, 84 prosenttia vuonna 2028, 69 prosenttia vuonna 2029, 50 prosenttia vuonna 2030, 25 prosenttia vuonna 2031 ja 0 prosenttia vuonna 2032.

Tämän asetuksen soveltamisalaan ... päivän ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä] jälkeen sisällytettävien tuotteiden CBAM-kerroin on 2 artiklan 1 a kohdassa vahvistetun aikataulun mukaisesti 100 prosenttia ensimmäisenä vuonna, 93 prosenttia toisena vuonna, 84 prosenttia kolmantena vuonna, 69 prosenttia neljäntenä vuonna, 50 prosenttia viidentenä vuonna, 25 prosenttia kuudentena vuonna ja 0 prosenttia kuuden vuoden jälkeen.

Tämän asetuksen soveltamisalaan ... päivän ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä] jälkeen sisällytettävien tuotteiden CBAM-kerroin on 2 artiklan 1 a kohdassa vahvistetun aikataulun mukaisesti 100 prosenttia ensimmäisenä vuonna, 93 prosenttia toisena vuonna, 84 prosenttia kolmantena vuonna, 69 prosenttia neljäntenä vuonna, 50 prosenttia viidentenä vuonna, 25 prosenttia kuudentena vuonna ja 0 prosenttia kuuden vuoden jälkeen.

Maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähennys lasketaan vuosittain liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon liittyvän maksutta jaettavien päästöoikeuksien kysynnän keskimääräisenä osuutena verrattuna kaikkien laitosten laskettuun maksutta jaettavien päästöoikeuksien kokonaiskysyntään direktiivin 2003/87/EY 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona, ja laskentaan sovelletaan CBAM-kerrointa.

Maksutta jaettavien päästöoikeuksien vähennys lasketaan vuosittain liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon liittyvän maksutta jaettavien päästöoikeuksien kysynnän keskimääräisenä osuutena verrattuna kaikkien laitosten laskettuun maksutta jaettavien päästöoikeuksien kokonaiskysyntään direktiivin 2003/87/EY 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona, ja laskentaan sovelletaan CBAM-kerrointa.

Tarkistus 262

Tarkistus 262

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 1 b kohta (uusi)

31 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi poiketen siitä, mitä 1 a kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetään, tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa myönnetään edelleen ilmaisia päästöoikeuksia edellyttäen, että kyseiset tuotteet on tuotettu vietäviksi kolmansiin maihin, joissa ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän kaltaisia hiilen hinnoittelumekanismeja. |
| | Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se esittää yksityiskohtaisen arvion EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilirajamekanismin vaikutuksista kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa ja maailmanlaajuisten päästöjen kehitykseen sekä arvion ensimmäisessä alakohdassa vahvistetun poikkeuksen yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa. |
| | Komissio liittää kertomukseen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen hiilivuodon riskiltä suojautumiseksi siten, että hiilen hinnoittelu tasataan sellaisiin kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotannon osalta unionissa, joissa ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän kaltaisia hiilen hinnoittelumekanismeja, tavalla, joka on WTO:n sääntöjen mukainen 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä. Se arvioi erityisesti mahdollisia vienninmukautusmekanismeja laitoksille, jotka kuuluvat tehokkaimpaan 10 prosenttiin kuuluviin laitoksiin direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan mukaisesti, ottaen huomioon WTO:n sääntöjen ja kaikkien muiden komission asianmukaisiksi katsomien ehdotusten noudattamisen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b.
     
  Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi poiketen siitä, mitä 1 a kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetään, tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa myönnetään edelleen ilmaisia päästöoikeuksia edellyttäen, että kyseiset tuotteet on tuotettu vietäviksi kolmansiin maihin, joissa ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän kaltaisia hiilen hinnoittelumekanismeja.

Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se esittää yksityiskohtaisen arvion EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilirajamekanismin vaikutuksista kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa ja maailmanlaajuisten päästöjen kehitykseen sekä arvion ensimmäisessä alakohdassa vahvistetun poikkeuksen yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa.

Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa se esittää yksityiskohtaisen arvion EU:n päästökauppajärjestelmän ja hiilirajamekanismin vaikutuksista kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon unionissa ja maailmanlaajuisten päästöjen kehitykseen sekä arvion ensimmäisessä alakohdassa vahvistetun poikkeuksen yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa.

Komissio liittää kertomukseen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen hiilivuodon riskiltä suojautumiseksi siten, että hiilen hinnoittelu tasataan sellaisiin kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotannon osalta unionissa, joissa ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän kaltaisia hiilen hinnoittelumekanismeja, tavalla, joka on WTO:n sääntöjen mukainen 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä. Se arvioi erityisesti mahdollisia vienninmukautusmekanismeja laitoksille, jotka kuuluvat tehokkaimpaan 10 prosenttiin kuuluviin laitoksiin direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan mukaisesti, ottaen huomioon WTO:n sääntöjen ja kaikkien muiden komission asianmukaisiksi katsomien ehdotusten noudattamisen.

Komissio liittää kertomukseen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen hiilivuodon riskiltä suojautumiseksi siten, että hiilen hinnoittelu tasataan sellaisiin kolmansiin maihin vietäviksi tuotettujen, tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotannon osalta unionissa, joissa ei ole EU:n päästökauppajärjestelmän kaltaisia hiilen hinnoittelumekanismeja, tavalla, joka on WTO:n sääntöjen mukainen 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä. Se arvioi erityisesti mahdollisia vienninmukautusmekanismeja laitoksille, jotka kuuluvat tehokkaimpaan 10 prosenttiin kuuluviin laitoksiin direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan mukaisesti, ottaen huomioon WTO:n sääntöjen ja kaikkien muiden komission asianmukaisiksi katsomien ehdotusten noudattamisen.

Tarkistus 160

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 2 kohta

31 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  1 kohdassa tarkoitettua alennusta
  koskevasta laskentamenetelmästä
  .
  Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 2.   Siirretään komissiolle valta antaa
  28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  1 kohdassa tarkoitettua alennusta
  koskeva laskentamenetelmä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  1 kohdassa tarkoitettua alennusta
  koskevasta laskentamenetelmästä
  .
  Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa
  28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  1 kohdassa tarkoitettua alennusta
  koskeva laskentamenetelmä
  .

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 2 a kohta (uusi)

31 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komissio arvioi joka vuosi vuodesta 2025 alkaen osana direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 5 kohdan mukaista Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavaa vuosikertomustaan CBAM:n vaikuttavuutta sellaisten tavaroiden hiilivuotoriskin käsittelyssä, jotka tuotetaan unionissa vietäviksi kolmansiin maihin, joissa ei sovelleta EU:n päästökauppajärjestelmää tai vastaavaa hiilen hinnoittelumekanismia. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti unionin viennin kehitystä CBAM:ään kuuluvilla toimialoilla ja kauppavirtojen sekä näiden tavaroiden sitoutuneiden päästöjen kehitystä maailmanmarkkinoilla. Jos kertomuksessa todetaan, että tavaroihin, jotka tuotetaan unionissa vietäviksi kolmansiin maihin, joissa ei sovelleta EU:n päästökauppajärjestelmää tai vastaavaa hiilen hinnoittelumekanismia, liittyy hiilivuotoriski, komissio esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen, jolla puututaan hiilivuotoriskiin tavalla, joka on WTO:n sääntöjen mukainen ja jossa otetaan huomioon laitosten hiilestä irtautuminen unionissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Komissio arvioi joka vuosi vuodesta 2025 alkaen osana direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 5 kohdan mukaista Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavaa vuosikertomustaan CBAM:n vaikuttavuutta sellaisten tavaroiden hiilivuotoriskin käsittelyssä, jotka tuotetaan unionissa vietäviksi kolmansiin maihin, joissa ei sovelleta EU:n päästökauppajärjestelmää tai vastaavaa hiilen hinnoittelumekanismia. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti unionin viennin kehitystä CBAM:ään kuuluvilla toimialoilla ja kauppavirtojen sekä näiden tavaroiden sitoutuneiden päästöjen kehitystä maailmanmarkkinoilla. Jos kertomuksessa todetaan, että tavaroihin, jotka tuotetaan unionissa vietäviksi kolmansiin maihin, joissa ei sovelleta EU:n päästökauppajärjestelmää tai vastaavaa hiilen hinnoittelumekanismia, liittyy hiilivuotoriski, komissio esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen, jolla puututaan hiilivuotoriskiin tavalla, joka on WTO:n sääntöjen mukainen ja jossa otetaan huomioon laitosten hiilestä irtautuminen unionissa.

Tarkistus 162

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

33 artikla – 3 kohta

33 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Tulliviranomaisten on asetuksen (EU) N:o 952/2013 56 artiklan 5 kohdan nojalla perustetun valvontamekanismin avulla annettava
  tuojajäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle
  tiedoksi tiedot tuontitavaroista, mukaan lukien ulkoisessa jalostusmenettelyssä saadut jalostetut tuotteet. Tällaisiin tietoihin on sisällyttävä ilmoittajan EORI-numero, tavaroiden kahdeksannumeroinen CN-koodi, paljous, alkuperämaa ja ilmoittaja sekä ilmoituspäivä ja tullimenettely. | 3.   Tulliviranomaisten on asetuksen (EU) N:o 952/2013 56 artiklan 5 kohdan nojalla perustetun valvontamekanismin avulla annettava
  CBAM-viranomaiselle
  tiedoksi tiedot tuontitavaroista, mukaan lukien ulkoisessa jalostusmenettelyssä saadut jalostetut tuotteet. Tällaisiin tietoihin on sisällyttävä ilmoittajan EORI-numero, tavaroiden kahdeksannumeroinen CN-koodi, paljous, alkuperämaa ja ilmoittaja sekä ilmoituspäivä ja tullimenettely. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Tulliviranomaisten on asetuksen (EU) N:o 952/2013 56 artiklan 5 kohdan nojalla perustetun valvontamekanismin avulla annettava
  tuojajäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle
  tiedoksi tiedot tuontitavaroista, mukaan lukien ulkoisessa jalostusmenettelyssä saadut jalostetut tuotteet. Tällaisiin tietoihin on sisällyttävä ilmoittajan EORI-numero, tavaroiden kahdeksannumeroinen CN-koodi, paljous, alkuperämaa ja ilmoittaja sekä ilmoituspäivä ja tullimenettely.

3.   Tulliviranomaisten on asetuksen (EU) N:o 952/2013 56 artiklan 5 kohdan nojalla perustetun valvontamekanismin avulla annettava
  CBAM-viranomaiselle
  tiedoksi tiedot tuontitavaroista, mukaan lukien ulkoisessa jalostusmenettelyssä saadut jalostetut tuotteet. Tällaisiin tietoihin on sisällyttävä ilmoittajan EORI-numero, tavaroiden kahdeksannumeroinen CN-koodi, paljous, alkuperämaa ja ilmoittaja sekä ilmoituspäivä ja tullimenettely.

Tarkistus 163

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 1 kohta

35 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kunkin ilmoittajan on kalenterivuoden kunkin vuosineljänneksen osalta annettava kyseisen vuosineljännen aikana tuotuja tavaroita koskeva raportti, jäljempänä ”CBAM-raportti”,
  tuojajäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tai, jos tavaroita on tuotu useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon, ilmoittajan valitseman jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle
  , viimeistään kuukauden kuluttua kunkin vuosineljänneksen päättymisestä. | 1.   Kunkin ilmoittajan on kalenterivuoden kunkin vuosineljänneksen osalta annettava kyseisen vuosineljännen aikana tuotuja tavaroita koskeva raportti, jäljempänä ”CBAM-raportti”,
  CBAM-viranomaiselle
  , viimeistään kuukauden kuluttua kunkin vuosineljänneksen päättymisestä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kunkin ilmoittajan on kalenterivuoden kunkin vuosineljänneksen osalta annettava kyseisen vuosineljännen aikana tuotuja tavaroita koskeva raportti, jäljempänä ”CBAM-raportti”,
  tuojajäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tai, jos tavaroita on tuotu useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon, ilmoittajan valitseman jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle
  , viimeistään kuukauden kuluttua kunkin vuosineljänneksen päättymisestä.

1.   Kunkin ilmoittajan on kalenterivuoden kunkin vuosineljänneksen osalta annettava kyseisen vuosineljännen aikana tuotuja tavaroita koskeva raportti, jäljempänä ”CBAM-raportti”,
  CBAM-viranomaiselle
  , viimeistään kuukauden kuluttua kunkin vuosineljänneksen päättymisestä.

Tarkistus 164

Tarkistus 164

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 2 kohta – c alakohta

35 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | edellä 6 kohdassa tarkoitetussa
  täytäntöönpanosäädöksessä
  vahvistetun menetelmän mukaisesti lasketut tosiasialliset sitoutuneet epäsuorat kokonaispäästöt, jotka ilmaistaan muiden tavaroiden kuin sähkön osalta hiilidioksidiekvivalenttitonneina kunkin tavaralajin tonnia kohti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

edellä 6 kohdassa tarkoitetussa
  täytäntöönpanosäädöksessä
  vahvistetun menetelmän mukaisesti lasketut tosiasialliset sitoutuneet epäsuorat kokonaispäästöt, jotka ilmaistaan muiden tavaroiden kuin sähkön osalta hiilidioksidiekvivalenttitonneina kunkin tavaralajin tonnia kohti;

täytäntöönpanosäädöksessä

| c) | edellä 6 kohdassa tarkoitetussa
  delegoidussa säädöksessä
  vahvistetun menetelmän mukaisesti lasketut tosiasialliset sitoutuneet epäsuorat kokonaispäästöt, jotka ilmaistaan muiden tavaroiden kuin sähkön osalta hiilidioksidiekvivalenttitonneina kunkin tavaralajin tonnia kohti; |
| --- | --- |

c)

edellä 6 kohdassa tarkoitetussa
  delegoidussa säädöksessä
  vahvistetun menetelmän mukaisesti lasketut tosiasialliset sitoutuneet epäsuorat kokonaispäästöt, jotka ilmaistaan muiden tavaroiden kuin sähkön osalta hiilidioksidiekvivalenttitonneina kunkin tavaralajin tonnia kohti;

delegoidussa säädöksessä

Tarkistus 165

Tarkistus 165

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 3 kohta

35 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on annettava 2 kohdassa tarkoitetut tiedot tiedoksi komissiolle viimeistään kahden kuukauden kuluttua raportin kattaman vuosineljänneksen päättymisestä. | 3.   
  CBAM-viranomaisen
  on annettava 2 kohdassa tarkoitetut tiedot tiedoksi komissiolle viimeistään kahden kuukauden kuluttua raportin kattaman vuosineljänneksen päättymisestä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on annettava 2 kohdassa tarkoitetut tiedot tiedoksi komissiolle viimeistään kahden kuukauden kuluttua raportin kattaman vuosineljänneksen päättymisestä.

3.   
  CBAM-viranomaisen
  on annettava 2 kohdassa tarkoitetut tiedot tiedoksi komissiolle viimeistään kahden kuukauden kuluttua raportin kattaman vuosineljänneksen päättymisestä.

Tarkistus 166

Tarkistus 166

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 4 kohta

35 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on määrättävä oikeasuhteinen ja varoittava seuraamus ilmoittajille, jotka eivät anna CBAM-raporttia. | 4.   
  CBAM-viranomaisen
  on määrättävä oikeasuhteinen ja varoittava seuraamus ilmoittajille, jotka eivät anna CBAM-raporttia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on määrättävä oikeasuhteinen ja varoittava seuraamus ilmoittajille, jotka eivät anna CBAM-raporttia.

4.   
  CBAM-viranomaisen
  on määrättävä oikeasuhteinen ja varoittava seuraamus ilmoittajille, jotka eivät anna CBAM-raporttia.

Tarkistus 167

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 5 kohta – johdantokappale

35 artikla – 5 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Jos
  toimivaltainen viranomainen
  toteaa, että ilmoittaja on laiminlyönyt 1 kohdassa eritellyn CBAM-raportin antamista koskevan velvollisuuden,
  toimivaltaisen viranomaisen
  on määrättävä seuraamus ja ilmoitettava ilmoittajalle seuraavaa: | 5.   Jos
  CBAM-viranomainen
  toteaa, että ilmoittaja on laiminlyönyt 1 kohdassa eritellyn CBAM-raportin antamista koskevan velvollisuuden,
  CBAM-viranomaisen
  on määrättävä seuraamus ja ilmoitettava ilmoittajalle seuraavaa: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Jos
  toimivaltainen viranomainen
  toteaa, että ilmoittaja on laiminlyönyt 1 kohdassa eritellyn CBAM-raportin antamista koskevan velvollisuuden,
  toimivaltaisen viranomaisen
  on määrättävä seuraamus ja ilmoitettava ilmoittajalle seuraavaa:

5.   Jos
  CBAM-viranomainen
  toteaa, että ilmoittaja on laiminlyönyt 1 kohdassa eritellyn CBAM-raportin antamista koskevan velvollisuuden,
  CBAM-viranomaisen
  on määrättävä seuraamus ja ilmoitettava ilmoittajalle seuraavaa:

Tarkistus 168

Tarkistus 168

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 5 kohta – a alakohta

35 artikla – 5 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | toimivaltainen viranomainen
  on päätellyt, että ilmoittaja on laiminlyönyt velvoitteen antaa raportti tiettynä vuosineljänneksenä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

toimivaltainen viranomainen
  on päätellyt, että ilmoittaja on laiminlyönyt velvoitteen antaa raportti tiettynä vuosineljänneksenä;

toimivaltainen viranomainen

| a) | CBAM-viranomainen
  on päätellyt, että ilmoittaja on laiminlyönyt velvoitteen antaa raportti tiettynä vuosineljänneksenä; |
| --- | --- |

a)

CBAM-viranomainen
  on päätellyt, että ilmoittaja on laiminlyönyt velvoitteen antaa raportti tiettynä vuosineljänneksenä;

CBAM-viranomainen

Tarkistus 169

Tarkistus 169

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 5 kohta – e alakohta

35 artikla – 5 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | toimi, joka ilmoittajan on
  toimivaltaisen viranomaisen
  mukaan toteutettava noudattaakseen a alakohdan mukaista velvoitettaan tapauksen tosiseikoista ja olosuhteista riippuen;
  ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

toimi, joka ilmoittajan on
  toimivaltaisen viranomaisen
  mukaan toteutettava noudattaakseen a alakohdan mukaista velvoitettaan tapauksen tosiseikoista ja olosuhteista riippuen;
  ja

toimivaltaisen viranomaisen

ja

| e) | toimi, joka ilmoittajan on
  CBAM-viranomaisen
  mukaan toteutettava noudattaakseen a alakohdan mukaista velvoitettaan tapauksen tosiseikoista ja olosuhteista riippuen; ja |
| --- | --- |

e)

toimi, joka ilmoittajan on
  CBAM-viranomaisen
  mukaan toteutettava noudattaakseen a alakohdan mukaista velvoitettaan tapauksen tosiseikoista ja olosuhteista riippuen; ja

CBAM-viranomaisen

Tarkistus 170

Tarkistus 170

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 6 kohta

35 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat raportoitavia tietoja, 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen tiedoksiantomenettelyjä ja ulkomaisena valuuttana maksetun hiilen hinnan muuntamista euroiksi vuotuista vaihtokurssien keskiarvoa käyttäen. Siirretään komissiolle valta antaa myös täytäntöönpanosäädöksiä määritelläkseen tarkemmin liitteessä III vahvistetun laskentamenetelmän tarvittavat osatekijät, mukaan lukien tuotantoprosessien järjestelmärajojen määrittely, päästökertoimet, tosiasiallisten päästöjen laitoskohtaiset arvot ja niiden soveltaminen yksittäisiin tavaroihin, sekä menetelmiä, joilla varmistetaan tietojen luotettavuus, mukaan lukien tietojen yksityiskohtaisuus ja todentaminen. Siirretään komissiolle valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  myös tuontitavaroiden sitoutuneiden epäsuorien päästöjen
  laskentamenetelmän kehittämiseksi
  . | 6.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat raportoitavia tietoja, 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen tiedoksiantomenettelyjä ja ulkomaisena valuuttana maksetun hiilen hinnan muuntamista euroiksi vuotuista vaihtokurssien keskiarvoa käyttäen. Siirretään komissiolle valta antaa myös täytäntöönpanosäädöksiä määritelläkseen tarkemmin liitteessä III vahvistetun laskentamenetelmän tarvittavat osatekijät, mukaan lukien tuotantoprosessien järjestelmärajojen määrittely, päästökertoimet, tosiasiallisten päästöjen laitoskohtaiset arvot ja niiden soveltaminen yksittäisiin tavaroihin, sekä menetelmiä, joilla varmistetaan tietojen luotettavuus, mukaan lukien tietojen yksityiskohtaisuus ja todentaminen. Siirretään komissiolle valta antaa
  28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta kehittämällä
  myös tuontitavaroiden sitoutuneiden epäsuorien päästöjen
  laskentamenetelmä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat raportoitavia tietoja, 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen tiedoksiantomenettelyjä ja ulkomaisena valuuttana maksetun hiilen hinnan muuntamista euroiksi vuotuista vaihtokurssien keskiarvoa käyttäen. Siirretään komissiolle valta antaa myös täytäntöönpanosäädöksiä määritelläkseen tarkemmin liitteessä III vahvistetun laskentamenetelmän tarvittavat osatekijät, mukaan lukien tuotantoprosessien järjestelmärajojen määrittely, päästökertoimet, tosiasiallisten päästöjen laitoskohtaiset arvot ja niiden soveltaminen yksittäisiin tavaroihin, sekä menetelmiä, joilla varmistetaan tietojen luotettavuus, mukaan lukien tietojen yksityiskohtaisuus ja todentaminen. Siirretään komissiolle valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  myös tuontitavaroiden sitoutuneiden epäsuorien päästöjen
  laskentamenetelmän kehittämiseksi
  .

6.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat raportoitavia tietoja, 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen tiedoksiantomenettelyjä ja ulkomaisena valuuttana maksetun hiilen hinnan muuntamista euroiksi vuotuista vaihtokurssien keskiarvoa käyttäen. Siirretään komissiolle valta antaa myös täytäntöönpanosäädöksiä määritelläkseen tarkemmin liitteessä III vahvistetun laskentamenetelmän tarvittavat osatekijät, mukaan lukien tuotantoprosessien järjestelmärajojen määrittely, päästökertoimet, tosiasiallisten päästöjen laitoskohtaiset arvot ja niiden soveltaminen yksittäisiin tavaroihin, sekä menetelmiä, joilla varmistetaan tietojen luotettavuus, mukaan lukien tietojen yksityiskohtaisuus ja todentaminen. Siirretään komissiolle valta antaa
  28 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta kehittämällä
  myös tuontitavaroiden sitoutuneiden epäsuorien päästöjen
  laskentamenetelmä
  .

Tarkistukset 198, 216 ja 263

Tarkistukset 198, 216 ja 263

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

36 artikla – 3 kohta – a alakohta

36 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | 32–34 artiklaa sovelletaan 31 päivään joulukuuta
  2025
  , |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

32–34 artiklaa sovelletaan 31 päivään joulukuuta
  2025
  ,

2025

| a) | 32–34 artiklaa sovelletaan 31 päivään joulukuuta
  2026
  , |
| --- | --- |

a)

32–34 artiklaa sovelletaan 31 päivään joulukuuta
  2026
  ,

2026

Tarkistukset 199 ja 217

Tarkistukset 199 ja 217

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

36 artikla – 3 kohta – b alakohta

36 artikla – 3 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | 35 artiklaa sovelletaan 28 päivään helmikuuta
  2026
  , |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

35 artiklaa sovelletaan 28 päivään helmikuuta
  2026
  ,

2026

| b) | 35 artiklaa sovelletaan 28 päivään helmikuuta
  2027
  , |
| --- | --- |

b)

35 artiklaa sovelletaan 28 päivään helmikuuta
  2027
  ,

2027

Tarkistus 264

Tarkistus 264

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

36 artikla – 3 kohta – c alakohta

36 artikla – 3 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | 5 ja 17 artiklaa sovelletaan 1 päivään syyskuuta
  2025
  , |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

5 ja 17 artiklaa sovelletaan 1 päivään syyskuuta
  2025
  ,

2025

| c) | 5 ja 17 artiklaa sovelletaan 1 päivään syyskuuta
  2026
  , |
| --- | --- |

c)

5 ja 17 artiklaa sovelletaan 1 päivään syyskuuta
  2026
  ,

2026

Tarkistukset 200, 218 ja 265

Tarkistukset 200, 218 ja 265

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

36 artikla – 3 kohta – d alakohta

36 artikla – 3 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 ja 31 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta
  2026
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 ja 31 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta
  2026
  .

2026

| d) | 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 ja 31 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta
  2027
  . |
| --- | --- |

d)

4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 ja 31 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta
  2027
  .

2027

Tarkistus 175

Tarkistus 175

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I

Liite I

Komission teksti

Komission teksti

Luettelo tavaroista ja kasvihuonekaasuista

| 1. | Tavaroiden tunnistamiseksi tätä asetusta sovelletaan jäljempänä lueteltuihin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) mukaisiin yhdistetyn nimikkeistön, jäljempänä ”CN”, koodeihin kuuluviin tavaroihin. |
| --- | --- |

1.

Tavaroiden tunnistamiseksi tätä asetusta sovelletaan jäljempänä lueteltuihin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1

| 2. | Tätä asetusta sovellettaessa jäljempänä lueteltuihin toimialoihin kuuluviin tavaroihin liittyvät kasvihuonekaasut ovat kunkin tavaralajin osalta jäljempänä lueteltuja kasvihuonekaasuja. |
| --- | --- |

2.

Tätä asetusta sovellettaessa jäljempänä lueteltuihin toimialoihin kuuluviin tavaroihin liittyvät kasvihuonekaasut ovat kunkin tavaralajin osalta jäljempänä lueteltuja kasvihuonekaasuja.

Sementti

Sementti

| CN-koodi | Kasvihuonekaasu |
| --- | --- |
| 2523 10 00  – Sementtiklinkkerit | Hiilidioksidi |
| 2523 21 00 Portlandsementti, valkoinen, myös keinotekoisesti värjätty | Hiilidioksidi |
| 2523 29 00  – Muu portlandsementti | Hiilidioksidi |
| 2523 90 00  – Muu hydraulinen sementti | Hiilidioksidi |

CN-koodi

CN-koodi

Kasvihuonekaasu

Kasvihuonekaasu

2523 10 00  – Sementtiklinkkerit

Hiilidioksidi

2523 21 00 Portlandsementti, valkoinen, myös keinotekoisesti värjätty

Hiilidioksidi

2523 29 00  – Muu portlandsementti

Hiilidioksidi

2523 90 00  – Muu hydraulinen sementti

Hiilidioksidi

Sähkö

Sähkö

| CN-koodi | Kasvihuonekaasu |
| --- | --- |
| 2716 00 00 Sähköenergia | Hiilidioksidi |

CN-koodi

CN-koodi

Kasvihuonekaasu

Kasvihuonekaasu

2716 00 00 Sähköenergia

Hiilidioksidi

Lannoitteet

Lannoitteet

| CN-koodi | Kasvihuonekaasu |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – Typpihappo typpi-rikkihapot (nitraushapot) | Hiilidioksidi ja typpioksiduuli |
| 2814  – Ammoniakki, vedetön tai vesiliuoksena | Hiilidioksidi |
| 2834 21 00  – Kaliumnitriitit | Hiilidioksidi ja typpioksiduuli |
| 3102  –Typpilannoitteet, kivennäiset tai kemialliset | Hiilidioksidi ja typpioksiduuli |
| 3105  – Kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta tai kolmea seuraavista lannoittavista aineista: typpeä, fosforia tai kaliumia; muut lannoitteet; tämän ryhmän lannoitteet tabletteina tai niiden kaltaisessa muodossa tai bruttopainoltaan enintään 10 kg:n pakkauksissa






  — | Paitsi: 3105 60 00 Kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta lannoittavaa ainetta: fosforia ja kaliumia |

CN-koodi

CN-koodi

Kasvihuonekaasu

Kasvihuonekaasu

2808 00 00  – Typpihappo typpi-rikkihapot (nitraushapot)

Hiilidioksidi ja typpioksiduuli

2814  – Ammoniakki, vedetön tai vesiliuoksena

Hiilidioksidi

2834 21 00  – Kaliumnitriitit

Hiilidioksidi ja typpioksiduuli

3102  –Typpilannoitteet, kivennäiset tai kemialliset

Hiilidioksidi ja typpioksiduuli

3105  – Kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta tai kolmea seuraavista lannoittavista aineista: typpeä, fosforia tai kaliumia; muut lannoitteet; tämän ryhmän lannoitteet tabletteina tai niiden kaltaisessa muodossa tai bruttopainoltaan enintään 10 kg:n pakkauksissa

—

Paitsi: 3105 60 00 Kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta lannoittavaa ainetta: fosforia ja kaliumia

Hiilidioksidi ja typpioksiduuli

Rauta ja teräs

Rauta ja teräs

| CN-koodi | Kasvihuonekaasu |
| --- | --- |
| 72 – Rauta ja teräs
  Paitsi:
  7202  – Ferroseokset
  7204  – Rautapohjaiset jätteet ja romu; romusta sulatetut harkot, rautaa tai terästä | Hiilidioksidi |
| 7301  – Ponttirauta ja -teräs, myös porattu, rei'itetty tai osista koottu; hitsatut rauta- tai teräsprofiilit | Hiilidioksidi |
| 7302  – Rautatie- tai raitiotieradan rakennusosat, rautaa tai terästä, kuten kiskot, johtokiskot, hammaskiskot, vaihteenkielet, risteyskappaleet, vaihdetangot ja muut raideristeyksien tai -vaihteiden osat, ratapölkyt, sidekiskot, kiskontuolit ja niiden kiilat, aluslaatat, puristuslaatat, liukulaatat, sideraudat ja muut kiskojen asentamiseen, liittämiseen tai kiinnittämiseen käytettävät erityistavarat | Hiilidioksidi |
| 7303 00  – Putket ja profiiliputket, valurautaa | Hiilidioksidi |
| 7304  – Putket ja profiiliputket, saumattomat, rautaa (muuta kuin valurautaa) tai terästä | Hiilidioksidi |
| 7305  – Muut putket (esim. hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), joiden poikkileikkaus on ympyrän muotoinen ja ulkoläpimitta suurempi kuin 406,4  mm, rautaa tai terästä | Hiilidioksidi |
| 7306  – Muut putket ja profiiliputket (esim. avosaumaiset tai hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), rautaa tai terästä | Hiilidioksidi |
| 7307  – Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), rautaa tai terästä | Hiilidioksidi |
| 7308  – Rakenteet (ei kuitenkaan nimikkeen 9406 tehdasvalmisteiset rakennukset) ja rakenteiden osat (esim. sillat ja siltaelementit, sulkuportit, tornit, ristikkomastot, katot, kattorakenteet, ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit, kynnykset, ikkunaluukut, portit, kaiteet ja pylväät), rautaa tai terästä; levyt, tangot, profiilit, putket ja niiden kaltaiset tavarat, rakenteissa käytettäviksi valmistetut, rautaa tai terästä | Hiilidioksidi |
| 7309  – Säiliöt, altaat, sammiot ja niiden kaltaiset astiat, kaikkia aineita (ei kuitenkaan tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja) varten, rautaa tai terästä, enemmän kuin 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita | Hiilidioksidi |
| 7310  – Altaat, astiat, tynnyrit, tölkit, laatikot, rasiat ja niiden kaltaiset säilytyspäällykset, kaikkia aineita (ei kuitenkaan tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja) varten, rautaa tai terästä, enintään 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt, mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita | Hiilidioksidi |
| 7311  – Säiliöt tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja varten, rautaa tai terästä | Hiilidioksidi |

CN-koodi

CN-koodi

Kasvihuonekaasu

Kasvihuonekaasu

72 – Rauta ja teräs

Paitsi:

7202  – Ferroseokset

7204  – Rautapohjaiset jätteet ja romu; romusta sulatetut harkot, rautaa tai terästä

Hiilidioksidi

7301  – Ponttirauta ja -teräs, myös porattu, rei'itetty tai osista koottu; hitsatut rauta- tai teräsprofiilit

Hiilidioksidi

7302  – Rautatie- tai raitiotieradan rakennusosat, rautaa tai terästä, kuten kiskot, johtokiskot, hammaskiskot, vaihteenkielet, risteyskappaleet, vaihdetangot ja muut raideristeyksien tai -vaihteiden osat, ratapölkyt, sidekiskot, kiskontuolit ja niiden kiilat, aluslaatat, puristuslaatat, liukulaatat, sideraudat ja muut kiskojen asentamiseen, liittämiseen tai kiinnittämiseen käytettävät erityistavarat

Hiilidioksidi

7303 00  – Putket ja profiiliputket, valurautaa

Hiilidioksidi

7304  – Putket ja profiiliputket, saumattomat, rautaa (muuta kuin valurautaa) tai terästä

Hiilidioksidi

7305  – Muut putket (esim. hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), joiden poikkileikkaus on ympyrän muotoinen ja ulkoläpimitta suurempi kuin 406,4  mm, rautaa tai terästä

Hiilidioksidi

7306  – Muut putket ja profiiliputket (esim. avosaumaiset tai hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), rautaa tai terästä

Hiilidioksidi

7307  – Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), rautaa tai terästä

Hiilidioksidi

7308  – Rakenteet (ei kuitenkaan nimikkeen 9406 tehdasvalmisteiset rakennukset) ja rakenteiden osat (esim. sillat ja siltaelementit, sulkuportit, tornit, ristikkomastot, katot, kattorakenteet, ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit, kynnykset, ikkunaluukut, portit, kaiteet ja pylväät), rautaa tai terästä; levyt, tangot, profiilit, putket ja niiden kaltaiset tavarat, rakenteissa käytettäviksi valmistetut, rautaa tai terästä

Hiilidioksidi

7309  – Säiliöt, altaat, sammiot ja niiden kaltaiset astiat, kaikkia aineita (ei kuitenkaan tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja) varten, rautaa tai terästä, enemmän kuin 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita

Hiilidioksidi

7310  – Altaat, astiat, tynnyrit, tölkit, laatikot, rasiat ja niiden kaltaiset säilytyspäällykset, kaikkia aineita (ei kuitenkaan tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja) varten, rautaa tai terästä, enintään 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt, mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita

Hiilidioksidi

7311  – Säiliöt tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja varten, rautaa tai terästä

Hiilidioksidi

Alumiini

Alumiini

| CN-koodi | Kasvihuonekaasu |
| --- | --- |
| 7601  – Muokkaamaton alumiini | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7603  – Alumiinijauheet ja -suomut | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7604  – Alumiinitangot ja -profiilit | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7605  – Alumiinilanka | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7606  – Alumiinilevyt ja -nauhat, paksuus suurempi kuin 0,2  mm | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7607  – Alumiinifolio (myös painettu tai paperilla, kartongilla, pahvilla, muovilla tai niiden kaltaisella tukiaineella vahvistettu), paksuus (tukiainetta huomioon ottamatta) enintään 0,2  mm | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7608  – Alumiiniputket | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7609 00 00  – Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), alumiinia | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |

CN-koodi

CN-koodi

Kasvihuonekaasu

Kasvihuonekaasu

7601  – Muokkaamaton alumiini

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7603  – Alumiinijauheet ja -suomut

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7604  – Alumiinitangot ja -profiilit

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7605  – Alumiinilanka

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7606  – Alumiinilevyt ja -nauhat, paksuus suurempi kuin 0,2  mm

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7607  – Alumiinifolio (myös painettu tai paperilla, kartongilla, pahvilla, muovilla tai niiden kaltaisella tukiaineella vahvistettu), paksuus (tukiainetta huomioon ottamatta) enintään 0,2  mm

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7608  – Alumiiniputket

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7609 00 00  – Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), alumiinia

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

Tarkistus

Tarkistus

Luettelo tavaroista ja kasvihuonekaasuista

| 1. | Tavaroiden tunnistamiseksi tätä asetusta sovelletaan jäljempänä lueteltuihin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) mukaisiin yhdistetyn nimikkeistön, jäljempänä ”CN”, koodeihin kuuluviin tavaroihin. |
| --- | --- |

1.

Tavaroiden tunnistamiseksi tätä asetusta sovelletaan jäljempänä lueteltuihin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1

| 2. | Tätä asetusta sovellettaessa jäljempänä lueteltuihin toimialoihin kuuluviin tavaroihin liittyvät kasvihuonekaasut ovat kunkin tavaralajin osalta jäljempänä lueteltuja kasvihuonekaasuja. |
| --- | --- |

2.

Tätä asetusta sovellettaessa jäljempänä lueteltuihin toimialoihin kuuluviin tavaroihin liittyvät kasvihuonekaasut ovat kunkin tavaralajin osalta jäljempänä lueteltuja kasvihuonekaasuja.

Sementti

Sementti

| CN-koodi | Kasvihuonekaasu |
| --- | --- |
| 2523 30 00  – Aluminaattisementti | Hiilidioksidi |
| 2523 10 00  – Sementtiklinkkerit | Hiilidioksidi |
| 2523 21 00 Portlandsementti, valkoinen, myös keinotekoisesti värjätty | Hiilidioksidi |
| 2523 29 00  – Muu portlandsementti | Hiilidioksidi |
| 2523 90 00  – Muu hydraulinen sementti | Hiilidioksidi |

CN-koodi

CN-koodi

Kasvihuonekaasu

Kasvihuonekaasu

2523 30 00  – Aluminaattisementti

2523 30 00  – Aluminaattisementti

Hiilidioksidi

Hiilidioksidi

2523 10 00  – Sementtiklinkkerit

Hiilidioksidi

2523 21 00 Portlandsementti, valkoinen, myös keinotekoisesti värjätty

Hiilidioksidi

2523 29 00  – Muu portlandsementti

Hiilidioksidi

2523 90 00  – Muu hydraulinen sementti

Hiilidioksidi

Sähkö

Sähkö

| CN-koodi | Kasvihuonekaasu |
| --- | --- |
| 2716 00 00  – Sähköenergia | Hiilidioksidi |

CN-koodi

CN-koodi

Kasvihuonekaasu

Kasvihuonekaasu

2716 00 00  – Sähköenergia

Hiilidioksidi

Lannoitteet

Lannoitteet

| CN-koodi | Kasvihuonekaasu |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – Typpihappo; typpi-rikkihapot (nitraushapot) | Hiilidioksidi ja typpioksiduuli |
| 2814  – Ammoniakki, vedetön tai vesiliuoksena | Hiilidioksidi |
| 2834 21 00  – Kaliumnitriitit | Hiilidioksidi ja typpioksiduuli |
| 3102  –Typpilannoitteet, kivennäiset tai kemialliset | Hiilidioksidi ja typpioksiduuli |
| 3105  – Kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta tai kolmea seuraavista lannoittavista aineista: typpeä, fosforia tai kaliumia; muut lannoitteet; tämän ryhmän lannoitteet tabletteina tai niiden kaltaisessa muodossa tai bruttopainoltaan enintään 10 kg:n pakkauksissa






  — | Paitsi: 3105 60 00 Kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta lannoittavaa ainetta: fosforia ja kaliumia |

CN-koodi

CN-koodi

Kasvihuonekaasu

Kasvihuonekaasu

2808 00 00  – Typpihappo; typpi-rikkihapot (nitraushapot)

Hiilidioksidi ja typpioksiduuli

2814  – Ammoniakki, vedetön tai vesiliuoksena

Hiilidioksidi

2834 21 00  – Kaliumnitriitit

Hiilidioksidi ja typpioksiduuli

3102  –Typpilannoitteet, kivennäiset tai kemialliset

Hiilidioksidi ja typpioksiduuli

3105  – Kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta tai kolmea seuraavista lannoittavista aineista: typpeä, fosforia tai kaliumia; muut lannoitteet; tämän ryhmän lannoitteet tabletteina tai niiden kaltaisessa muodossa tai bruttopainoltaan enintään 10 kg:n pakkauksissa

—

Paitsi: 3105 60 00 Kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta lannoittavaa ainetta: fosforia ja kaliumia

Hiilidioksidi ja typpioksiduuli

Rauta ja teräs

Rauta ja teräs

| CN-koodi | Kasvihuonekaasu |
| --- | --- |
| 72 – Rauta ja teräs
  Paitsi:
  7202  – Ferroseokset
  7204  – Rautapohjaiset jätteet ja romu; romusta sulatetut harkot, rautaa tai terästä | Hiilidioksidi |
| 7301  – Ponttirauta ja -teräs, myös porattu, rei'itetty tai osista koottu; hitsatut rauta- tai teräsprofiilit | Hiilidioksidi |
| 7302  – Rautatie- tai raitiotieradan rakennusosat, rautaa tai terästä, kuten kiskot, johtokiskot, hammaskiskot, vaihteenkielet, risteyskappaleet, vaihdetangot ja muut raideristeyksien tai -vaihteiden osat, ratapölkyt, sidekiskot, kiskontuolit ja niiden kiilat, aluslaatat, puristuslaatat, liukulaatat, sideraudat ja muut kiskojen asentamiseen, liittämiseen tai kiinnittämiseen käytettävät erityistavarat | Hiilidioksidi |
| 7303 00  – Putket ja profiiliputket, valurautaa | Hiilidioksidi |
| 7304  – Putket ja profiiliputket, saumattomat, rautaa (muuta kuin valurautaa) tai terästä | Hiilidioksidi |
| 7305  – Muut putket (esim. hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), joiden poikkileikkaus on ympyrän muotoinen ja ulkoläpimitta suurempi kuin 406,4  mm, rautaa tai terästä | Hiilidioksidi |
| 7306  – Muut putket ja profiiliputket (esim. avosaumaiset tai hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), rautaa tai terästä | Hiilidioksidi |
| 7307  – Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), rautaa tai terästä | Hiilidioksidi |
| 7308  – Rakenteet (ei kuitenkaan nimikkeen 9406 tehdasvalmisteiset rakennukset) ja rakenteiden osat (esim. sillat ja siltaelementit, sulkuportit, tornit, ristikkomastot, katot, kattorakenteet, ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit, kynnykset, ikkunaluukut, portit, kaiteet ja pylväät), rautaa tai terästä; levyt, tangot, profiilit, putket ja niiden kaltaiset tavarat, rakenteissa käytettäviksi valmistetut, rautaa tai terästä | Hiilidioksidi |
| 7309  – Säiliöt, altaat, sammiot ja niiden kaltaiset astiat, kaikkia aineita (ei kuitenkaan tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja) varten, rautaa tai terästä, enemmän kuin 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita | Hiilidioksidi |
| 7310  – Altaat, astiat, tynnyrit, tölkit, laatikot, rasiat ja niiden kaltaiset säilytyspäällykset, kaikkia aineita (ei kuitenkaan tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja) varten, rautaa tai terästä, enintään 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt, mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita | Hiilidioksidi |
| 7311  – Säiliöt tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja varten, rautaa tai terästä | Hiilidioksidi |

CN-koodi

CN-koodi

Kasvihuonekaasu

Kasvihuonekaasu

72 – Rauta ja teräs

Paitsi:

7202  – Ferroseokset

7204  – Rautapohjaiset jätteet ja romu; romusta sulatetut harkot, rautaa tai terästä

Hiilidioksidi

7301  – Ponttirauta ja -teräs, myös porattu, rei'itetty tai osista koottu; hitsatut rauta- tai teräsprofiilit

Hiilidioksidi

7302  – Rautatie- tai raitiotieradan rakennusosat, rautaa tai terästä, kuten kiskot, johtokiskot, hammaskiskot, vaihteenkielet, risteyskappaleet, vaihdetangot ja muut raideristeyksien tai -vaihteiden osat, ratapölkyt, sidekiskot, kiskontuolit ja niiden kiilat, aluslaatat, puristuslaatat, liukulaatat, sideraudat ja muut kiskojen asentamiseen, liittämiseen tai kiinnittämiseen käytettävät erityistavarat

Hiilidioksidi

7303 00  – Putket ja profiiliputket, valurautaa

Hiilidioksidi

7304  – Putket ja profiiliputket, saumattomat, rautaa (muuta kuin valurautaa) tai terästä

Hiilidioksidi

7305  – Muut putket (esim. hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), joiden poikkileikkaus on ympyrän muotoinen ja ulkoläpimitta suurempi kuin 406,4  mm, rautaa tai terästä

Hiilidioksidi

7306  – Muut putket ja profiiliputket (esim. avosaumaiset tai hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), rautaa tai terästä

Hiilidioksidi

7307  – Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), rautaa tai terästä

Hiilidioksidi

7308  – Rakenteet (ei kuitenkaan nimikkeen 9406 tehdasvalmisteiset rakennukset) ja rakenteiden osat (esim. sillat ja siltaelementit, sulkuportit, tornit, ristikkomastot, katot, kattorakenteet, ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit, kynnykset, ikkunaluukut, portit, kaiteet ja pylväät), rautaa tai terästä; levyt, tangot, profiilit, putket ja niiden kaltaiset tavarat, rakenteissa käytettäviksi valmistetut, rautaa tai terästä

Hiilidioksidi

7309  – Säiliöt, altaat, sammiot ja niiden kaltaiset astiat, kaikkia aineita (ei kuitenkaan tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja) varten, rautaa tai terästä, enemmän kuin 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita

Hiilidioksidi

7310  – Altaat, astiat, tynnyrit, tölkit, laatikot, rasiat ja niiden kaltaiset säilytyspäällykset, kaikkia aineita (ei kuitenkaan tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja) varten, rautaa tai terästä, enintään 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt, mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita

Hiilidioksidi

7311  – Säiliöt tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja varten, rautaa tai terästä

Hiilidioksidi

Alumiini

Alumiini

| CN-koodi | Kasvihuonekaasu |
| --- | --- |
| 7601  – Muokkaamaton alumiini | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7603  – Alumiinijauheet ja -suomut | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7604  – Alumiinitangot ja -profiilit | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7605  – Alumiinilanka | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7606  – Alumiinilevyt ja -nauhat, paksuus suurempi kuin 0,2  mm | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7607  – Alumiinifolio (myös painettu tai paperilla, kartongilla, pahvilla, muovilla tai niiden kaltaisella tukiaineella vahvistettu), paksuus (tukiainetta huomioon ottamatta) enintään 0,2  mm | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7608  – Alumiiniputket | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |
| 7609 00 00  – Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), alumiinia | Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt |

CN-koodi

CN-koodi

Kasvihuonekaasu

Kasvihuonekaasu

7601  – Muokkaamaton alumiini

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7603  – Alumiinijauheet ja -suomut

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7604  – Alumiinitangot ja -profiilit

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7605  – Alumiinilanka

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7606  – Alumiinilevyt ja -nauhat, paksuus suurempi kuin 0,2  mm

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7607  – Alumiinifolio (myös painettu tai paperilla, kartongilla, pahvilla, muovilla tai niiden kaltaisella tukiaineella vahvistettu), paksuus (tukiainetta huomioon ottamatta) enintään 0,2  mm

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7608  – Alumiiniputket

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

7609 00 00  – Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), alumiinia

Hiilidioksidi ja perfluorihiilivedyt

Kemikaalit

Kemikaalit

| CN-koodi | Kasvihuonekaasu |
| --- | --- |
| 29 – Orgaaniset kemikaalit | Hiilidioksidi |
| 280410000  – Vety | Hiilidioksidi |
| 281410000  – Ammoniakki, vedetön | Hiilidioksidi |
| 2814 20 00  – Ammoniakki, vesiliuoksena | Hiilidioksidi |

CN-koodi

CN-koodi

Kasvihuonekaasu

Kasvihuonekaasu

29 – Orgaaniset kemikaalit

29 – Orgaaniset kemikaalit

Hiilidioksidi

Hiilidioksidi

280410000  – Vety

280410000  – Vety

Hiilidioksidi

Hiilidioksidi

281410000  – Ammoniakki, vedetön

281410000  – Ammoniakki, vedetön

Hiilidioksidi

Hiilidioksidi

2814 20 00  – Ammoniakki, vesiliuoksena

2814 20 00  – Ammoniakki, vesiliuoksena

Hiilidioksidi

Hiilidioksidi

Polymeerit

Polymeerit

| CN-koodi | Kasvihuonekaasu |
| --- | --- |
| 39 – Muovit ja muovitavarat | Hiilidioksidi ja typpioksiduuli |

CN-koodi

CN-koodi

Kasvihuonekaasu

Kasvihuonekaasu

39 – Muovit ja muovitavarat

39 – Muovit ja muovitavarat

Hiilidioksidi ja typpioksiduuli

Hiilidioksidi ja typpioksiduuli

Tarkistus 176

Tarkistus 176

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 2 kohta – otsikko

Liite III – 2 kohta – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2. | Todellisten
  suorien
  sitoutuneiden päästöjen määrittäminen yksinkertaisten tavaroiden osalta |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.

Todellisten
  suorien
  sitoutuneiden päästöjen määrittäminen yksinkertaisten tavaroiden osalta

suorien

| 2. | Todellisten sitoutuneiden päästöjen määrittäminen yksinkertaisten tavaroiden osalta |
| --- | --- |

2.

Todellisten sitoutuneiden päästöjen määrittäminen yksinkertaisten tavaroiden osalta

Tarkistus 177

Tarkistus 177

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 2 kohta – johdantokappale

Liite III – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Määritettäessä tietyssä laitoksessa tuotettujen yksinkertaisten tavaroiden todellisia sitoutuneita ominaispäästöjä otetaan huomioon
  ainoastaan
  suorat päästöt. Tätä varten käytetään seuraavaa yhtälöä: | Määritettäessä tietyssä laitoksessa tuotettujen yksinkertaisten tavaroiden todellisia sitoutuneita ominaispäästöjä otetaan huomioon
  sekä
  suorat
  että epäsuorat
  päästöt. Tätä varten käytetään seuraavaa yhtälöä: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Määritettäessä tietyssä laitoksessa tuotettujen yksinkertaisten tavaroiden todellisia sitoutuneita ominaispäästöjä otetaan huomioon
  ainoastaan
  suorat päästöt. Tätä varten käytetään seuraavaa yhtälöä:

ainoastaan

Määritettäessä tietyssä laitoksessa tuotettujen yksinkertaisten tavaroiden todellisia sitoutuneita ominaispäästöjä otetaan huomioon
  sekä
  suorat
  että epäsuorat
  päästöt. Tätä varten käytetään seuraavaa yhtälöä:

sekä

että epäsuorat

Tarkistus 178

Tarkistus 178

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 2 kohta – 3 alakohta

Liite III – 2 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ilmaisulla ”osoitetut päästöt” tarkoitetaan sitä osaa laitoksen raportointikauden
  suorista
  päästöistä, joka aiheutuu tavaran (g) tuotantoprosessissa silloin, kun sovelletaan 7 artiklan 6 kohdan nojalla annetuissa täytäntöönpanosäädöksissä määriteltyjä tuotantoprosessin järjestelmärajoja. Osoitetut päästöt lasketaan käyttäen seuraavaa yhtälöä:


  AttrEmg=DirEm | Ilmaisulla ”osoitetut päästöt” tarkoitetaan sitä osaa laitoksen raportointikauden päästöistä, joka aiheutuu tavaran (g) tuotantoprosessissa silloin, kun sovelletaan 7 artiklan 6 kohdan nojalla annetuissa täytäntöönpanosäädöksissä määriteltyjä tuotantoprosessin järjestelmärajoja. Osoitetut päästöt lasketaan käyttäen seuraavaa yhtälöä:


  Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ilmaisulla ”osoitetut päästöt” tarkoitetaan sitä osaa laitoksen raportointikauden
  suorista
  päästöistä, joka aiheutuu tavaran (g) tuotantoprosessissa silloin, kun sovelletaan 7 artiklan 6 kohdan nojalla annetuissa täytäntöönpanosäädöksissä määriteltyjä tuotantoprosessin järjestelmärajoja. Osoitetut päästöt lasketaan käyttäen seuraavaa yhtälöä:

suorista

AttrEmg=DirEm

AttrEmg

Ilmaisulla ”osoitetut päästöt” tarkoitetaan sitä osaa laitoksen raportointikauden päästöistä, joka aiheutuu tavaran (g) tuotantoprosessissa silloin, kun sovelletaan 7 artiklan 6 kohdan nojalla annetuissa täytäntöönpanosäädöksissä määriteltyjä tuotantoprosessin järjestelmärajoja. Osoitetut päästöt lasketaan käyttäen seuraavaa yhtälöä:

Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp

Attrg

el

el, exp

Tarkistus 179

Tarkistus 179

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 3 kohta – otsikko

Liite III – 3 kohta – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3. | Todellisten
  suorien
  sitoutuneiden päästöjen määrittäminen monimutkaisten tavaroiden osalta |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.

Todellisten
  suorien
  sitoutuneiden päästöjen määrittäminen monimutkaisten tavaroiden osalta

suorien

| 3. | Todellisten sitoutuneiden päästöjen määrittäminen monimutkaisten tavaroiden osalta |
| --- | --- |

3.

Todellisten sitoutuneiden päästöjen määrittäminen monimutkaisten tavaroiden osalta

Tarkistus 180

Tarkistus 180

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 4 kohta – 2 alakohta

Liite III – 4 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sitoutuneiden päästöjen oletusarvoja määritettäessä käytetään ainoastaan todellisia arvoja. Jos todellisia tietoja ei ole, voidaan käyttää kirjallisuusarvoja. Ennen kuin komissio kerää tarvittavat tiedot kunkin liitteessä I luetellun tavaralajin asiaankuuluvien oletusarvojen määrittämiseksi, komissio julkaisee ohjeet siitä, miten tuotantopanoksina käytettyjen jäte- tai kasvihuonekaasujen osuus otetaan huomioon. Oletusarvot määritetään parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella.
  Ne
  tarkistetaan määräajoin täytäntöönpanosäädöksillä kaikkien ajantasaisimpien ja luotettavimpien tietojen perusteella, mukaan lukien kolmannen maan tai kolmansien maiden ryhmän toimittamat tiedot. | Sitoutuneiden päästöjen oletusarvoja määritettäessä käytetään ainoastaan
  sen maan
  todellisia arvoja
  , jossa tosiasialliset päästöt aiheutuivat
  . Jos todellisia tietoja ei ole
  tai jos todellisten tietojen käyttö johtaisi alhaisiin oletusarvoihin, jotka suosivat vapaamatkustajuutta
  , voidaan käyttää kirjallisuusarvoja. Ennen kuin komissio kerää tarvittavat tiedot kunkin liitteessä I luetellun tavaralajin asiaankuuluvien oletusarvojen määrittämiseksi, komissio julkaisee ohjeet siitä, miten tuotantopanoksina käytettyjen jäte- tai kasvihuonekaasujen osuus otetaan huomioon. Oletusarvot määritetään parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella.
  Parhaiden käytettävissä olevien tietojen on perustuttava mahdollisuuksien mukaan luotettaviin ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin käytettyjen teknologian ja prosessien tyypistä, laitoksen suunnittelusta, tuotantoprosessissa käytettävien tuotantopanosten ja yksinkertaisten tavaroiden alkuperästä, energialähteestä ja muista tiedoista. Oletusarvoja
  tarkistetaan määräajoin
  7 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuilla
  täytäntöönpanosäädöksillä kaikkien ajantasaisimpien ja luotettavimpien tietojen perusteella, mukaan lukien kolmannen maan tai kolmansien maiden ryhmän toimittamat tiedot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Sitoutuneiden päästöjen oletusarvoja määritettäessä käytetään ainoastaan todellisia arvoja. Jos todellisia tietoja ei ole, voidaan käyttää kirjallisuusarvoja. Ennen kuin komissio kerää tarvittavat tiedot kunkin liitteessä I luetellun tavaralajin asiaankuuluvien oletusarvojen määrittämiseksi, komissio julkaisee ohjeet siitä, miten tuotantopanoksina käytettyjen jäte- tai kasvihuonekaasujen osuus otetaan huomioon. Oletusarvot määritetään parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella.
  Ne
  tarkistetaan määräajoin täytäntöönpanosäädöksillä kaikkien ajantasaisimpien ja luotettavimpien tietojen perusteella, mukaan lukien kolmannen maan tai kolmansien maiden ryhmän toimittamat tiedot.

Ne

Sitoutuneiden päästöjen oletusarvoja määritettäessä käytetään ainoastaan
  sen maan
  todellisia arvoja
  , jossa tosiasialliset päästöt aiheutuivat
  . Jos todellisia tietoja ei ole
  tai jos todellisten tietojen käyttö johtaisi alhaisiin oletusarvoihin, jotka suosivat vapaamatkustajuutta
  , voidaan käyttää kirjallisuusarvoja. Ennen kuin komissio kerää tarvittavat tiedot kunkin liitteessä I luetellun tavaralajin asiaankuuluvien oletusarvojen määrittämiseksi, komissio julkaisee ohjeet siitä, miten tuotantopanoksina käytettyjen jäte- tai kasvihuonekaasujen osuus otetaan huomioon. Oletusarvot määritetään parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella.
  Parhaiden käytettävissä olevien tietojen on perustuttava mahdollisuuksien mukaan luotettaviin ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin käytettyjen teknologian ja prosessien tyypistä, laitoksen suunnittelusta, tuotantoprosessissa käytettävien tuotantopanosten ja yksinkertaisten tavaroiden alkuperästä, energialähteestä ja muista tiedoista. Oletusarvoja
  tarkistetaan määräajoin
  7 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuilla
  täytäntöönpanosäädöksillä kaikkien ajantasaisimpien ja luotettavimpien tietojen perusteella, mukaan lukien kolmannen maan tai kolmansien maiden ryhmän toimittamat tiedot.

sen maan

, jossa tosiasialliset päästöt aiheutuivat

tai jos todellisten tietojen käyttö johtaisi alhaisiin oletusarvoihin, jotka suosivat vapaamatkustajuutta

Parhaiden käytettävissä olevien tietojen on perustuttava mahdollisuuksien mukaan luotettaviin ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin käytettyjen teknologian ja prosessien tyypistä, laitoksen suunnittelusta, tuotantoprosessissa käytettävien tuotantopanosten ja yksinkertaisten tavaroiden alkuperästä, energialähteestä ja muista tiedoista. Oletusarvoja

7 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuilla

Tarkistus 181

Tarkistus 181

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 4 kohta – 4.1 alakohta – 1 alakohta

Liite III – 4 kohta – 4.1 alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Oletusarvoja käytetään silloin, kun valtuutettu ilmoittaja ei pysty määrittämään todellisia päästöjä asianmukaisesti. Nämä arvot on vahvistettava kunkin viejämaan ja kunkin liitteessä I luetellun muun tavaran kuin sähkön keskimääräisen päästöintensiteetin perusteella lisättynä korotuksella, joka määritetään tämän asetuksen täytäntöönpanosäädöksissä. Jos viejämaata koskevia luotettavia tietoja ei voida soveltaa tiettyyn tavaralajiin, sen oletusarvot perustuvat keskimääräiseen päästöintensiteettiin niissä
  10
  prosentissa EU:n laitoksissa, jotka suoriutuvat heikoimmin kyseisen tavaralajin osalta. | Oletusarvoja käytetään silloin, kun valtuutettu ilmoittaja ei pysty määrittämään todellisia päästöjä asianmukaisesti. Nämä arvot on vahvistettava kunkin viejämaan
  heikoimmin suoriutuvaan 10 prosenttiin kuuluvien laitosten
  ja kunkin liitteessä I luetellun muun tavaran kuin sähkön keskimääräisen päästöintensiteetin perusteella lisättynä korotuksella, joka määritetään tämän asetuksen täytäntöönpanosäädöksissä. Jos viejämaata koskevia luotettavia tietoja ei voida soveltaa tiettyyn tavaralajiin, sen oletusarvot perustuvat keskimääräiseen päästöintensiteettiin niissä
  5
  prosentissa EU:n laitoksissa, jotka suoriutuvat heikoimmin kyseisen tavaralajin osalta.
  Oletusarvot eivät saa missään tapauksessa olla alhaisemmat kuin todennäköiset sitoutuneet päästöt, eikä viejä saa hyötyä siitä, että oletusarvoja käytetään, koska tosiasiallisia päästöjä koskevia luotettavia tietoja ei ole toimitettu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Oletusarvoja käytetään silloin, kun valtuutettu ilmoittaja ei pysty määrittämään todellisia päästöjä asianmukaisesti. Nämä arvot on vahvistettava kunkin viejämaan ja kunkin liitteessä I luetellun muun tavaran kuin sähkön keskimääräisen päästöintensiteetin perusteella lisättynä korotuksella, joka määritetään tämän asetuksen täytäntöönpanosäädöksissä. Jos viejämaata koskevia luotettavia tietoja ei voida soveltaa tiettyyn tavaralajiin, sen oletusarvot perustuvat keskimääräiseen päästöintensiteettiin niissä
  10
  prosentissa EU:n laitoksissa, jotka suoriutuvat heikoimmin kyseisen tavaralajin osalta.

10

Oletusarvoja käytetään silloin, kun valtuutettu ilmoittaja ei pysty määrittämään todellisia päästöjä asianmukaisesti. Nämä arvot on vahvistettava kunkin viejämaan
  heikoimmin suoriutuvaan 10 prosenttiin kuuluvien laitosten
  ja kunkin liitteessä I luetellun muun tavaran kuin sähkön keskimääräisen päästöintensiteetin perusteella lisättynä korotuksella, joka määritetään tämän asetuksen täytäntöönpanosäädöksissä. Jos viejämaata koskevia luotettavia tietoja ei voida soveltaa tiettyyn tavaralajiin, sen oletusarvot perustuvat keskimääräiseen päästöintensiteettiin niissä
  5
  prosentissa EU:n laitoksissa, jotka suoriutuvat heikoimmin kyseisen tavaralajin osalta.
  Oletusarvot eivät saa missään tapauksessa olla alhaisemmat kuin todennäköiset sitoutuneet päästöt, eikä viejä saa hyötyä siitä, että oletusarvoja käytetään, koska tosiasiallisia päästöjä koskevia luotettavia tietoja ei ole toimitettu.

heikoimmin suoriutuvaan 10 prosenttiin kuuluvien laitosten

5

Oletusarvot eivät saa missään tapauksessa olla alhaisemmat kuin todennäköiset sitoutuneet päästöt, eikä viejä saa hyötyä siitä, että oletusarvoja käytetään, koska tosiasiallisia päästöjä koskevia luotettavia tietoja ei ole toimitettu.

Tarkistus 182

Tarkistus 182

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 4 kohta – 4.2 alakohta – 4.2.1 alakohta – 1 alakohta

Liite III – 4 kohta – 4.2 alakohta – 4.2.1 alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Erityiset oletusarvot perustuvat
  parhaimpiin komission saatavilla oleviin tietoihin
  ,
  joissa määritetään kolmannen maan
  , kolmansien maiden
  ryhmän
  tai kolmannessa maassa
  sijaitsevan alueen hinnanmuodostuslähteiden keskimääräinen hiilidioksidin päästökerroin hiilidioksiditonneina megawattituntia kohden
  . | Erityiset oletusarvot perustuvat
  heikoimmin suoriutuvaan 10 prosenttiin kuuluviin laitoksiin
  ,
  jotka tuottavat sähköä kolmannessa maassa
  , kolmansien maiden
  ryhmässä
  tai kolmannessa maassa
  sijaitsevalla alueella
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Erityiset oletusarvot perustuvat
  parhaimpiin komission saatavilla oleviin tietoihin
  ,
  joissa määritetään kolmannen maan
  , kolmansien maiden
  ryhmän
  tai kolmannessa maassa
  sijaitsevan alueen hinnanmuodostuslähteiden keskimääräinen hiilidioksidin päästökerroin hiilidioksiditonneina megawattituntia kohden
  .

parhaimpiin komission saatavilla oleviin tietoihin

joissa määritetään kolmannen maan

ryhmän

sijaitsevan alueen hinnanmuodostuslähteiden keskimääräinen hiilidioksidin päästökerroin hiilidioksiditonneina megawattituntia kohden

Erityiset oletusarvot perustuvat
  heikoimmin suoriutuvaan 10 prosenttiin kuuluviin laitoksiin
  ,
  jotka tuottavat sähköä kolmannessa maassa
  , kolmansien maiden
  ryhmässä
  tai kolmannessa maassa
  sijaitsevalla alueella
  .

heikoimmin suoriutuvaan 10 prosenttiin kuuluviin laitoksiin

jotka tuottavat sähköä kolmannessa maassa

ryhmässä

sijaitsevalla alueella

Tarkistus 183

Tarkistus 183

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III a (uusi)

Liite III a (uusi)

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Liite III a

Liite III a

Menetelmä, jolla lasketaan CBAM-todistusten määrän alentaminen EU:n päästökauppajärjestelmässä maksutta jaettavien päästöoikeuksien vuoksi

Menetelmä, jolla lasketaan CBAM-todistusten määrän alentaminen EU:n päästökauppajärjestelmässä maksutta jaettavien päästöoikeuksien vuoksi

Image 1C0322023FI39910120220623FI0015.000139923991P9_TC1-COD(2022)0166Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteestä, jolla voidaan tarjota poikkeuksellista väliaikaista tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1033.)C0322023FI40010120220623FI0016.000140024001P9_TC1-COD(2022)0090Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetusten (EU) 2017/1938 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta kaasun varastoinnin osalta(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1032.)C0322023FI40110120220623FI0017.000140124011P9_TC1-COD(2022)0031Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana annetun asetuksen (EU) 2021/953 muuttamisesta(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1034.)C0322023FI40210120220623FI0018.000140224021P9_TC1-COD(2022)0030Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi annetun asetuksen (EU) 2021/954 muuttamisesta(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1035.)

Tarkistus 184

Tarkistus 184

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V – 1 kohta – 1 kohta – c alakohta

Liite V – 1 kohta – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | todentajan tekemät laitosvierailut ovat pakollisia, paitsi jos erityiset perusteet laitosvierailusta luopumiselle täyttyvät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

todentajan tekemät laitosvierailut ovat pakollisia, paitsi jos erityiset perusteet laitosvierailusta luopumiselle täyttyvät;

| c) | todentajan tekemät laitosvierailut ovat pakollisia, paitsi jos
  8 artiklan 3 kohdan mukaiset
  erityiset perusteet laitosvierailusta luopumiselle täyttyvät; |
| --- | --- |

c)

todentajan tekemät laitosvierailut ovat pakollisia, paitsi jos
  8 artiklan 3 kohdan mukaiset
  erityiset perusteet laitosvierailusta luopumiselle täyttyvät;

8 artiklan 3 kohdan mukaiset

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0160/2022).

1

(31)  Komission tiedonanto, annettu 11 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640).

31

(32)  Komission tiedonanto, annettu 12 päivänä toukokuuta 2021, Terve maapallo kaikille (COM(2021)0400).

32

(31)  Komission tiedonanto, annettu 11 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640).

31

(32)  Komission tiedonanto, annettu 12 päivänä toukokuuta 2021, Terve maapallo kaikille (COM(2021)0400).

32

(33)  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

33

(33)  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

33

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

35

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

35

(36)  IPCC, 2018: Global Warming of 1,5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1,5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, and T. Waterfield (eds.)].

36

o

o

(36)  IPCC, 2018: Global Warming of 1,5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1,5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, and T. Waterfield (eds.)].

36

o

o

(47)  Komission suositus 2013/179/EU, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2013, yhteisten menetelmien käyttämisestä tuotteiden ja organisaatioiden elinkaaren ympäristötehokkuuden mittaamiseen ja siitä tiedottamiseen (EUVL L 124, 4.5.2013, s. 1).

47

(47)  Komission suositus 2013/179/EU, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2013, yhteisten menetelmien käyttämisestä tuotteiden ja organisaatioiden elinkaaren ympäristötehokkuuden mittaamiseen ja siitä tiedottamiseen (EUVL L 124, 4.5.2013, s. 1).

47

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/947, annettu 9 päivänä kesäkuuta 2021, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta (EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/947, annettu 9 päivänä kesäkuuta 2021, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta (EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1).

(51)  Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus paremmasta lainsäädännöstä (EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1).

51

(51)  Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus paremmasta lainsäädännöstä (EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1).

51

(1)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

1

(1)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

1

---

Torstai 23. kesäkuuta 2022

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/399 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/399

---

P9_TA(2022)0250

Poikkeuksellisen väliaikaisen tuen tarjoaminen maaseuturahastosta Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteestä, jolla voidaan tarjota poikkeuksellista väliaikaista tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 32/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0242), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0242),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 42 artiklan sekä 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 42 artiklan sekä 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0185/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. kesäkuuta 2022 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. kesäkuuta 2022 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 17. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 17. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P9_TC1-COD(2022)0166

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteestä, jolla voidaan tarjota poikkeuksellista väliaikaista tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1033.)

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/400 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/400

---

P9_TA(2022)0251

Kaasun varastointi ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toimista kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1938 ja maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 32/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0135), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0135),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 194 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0126/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 194 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0126/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. toukokuuta 2022 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. toukokuuta 2022 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 25. toukokuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 25. toukokuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P9_TC1-COD(2022)0090

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetusten (EU) 2017/1938 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta kaasun varastoinnin osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1032.)

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/401 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/401

---

P9_TA(2022)0252

EU:n digitaalinen koronatodistus – unionin kansalaiset ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana annetun asetuksen (EU) 2021/953 muuttamisesta (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 32/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0050), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0050),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 21 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0031/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 21 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0031/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 15. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 15. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan kannan tarkistuksina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan kannan tarkistuksina,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0138/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0138/2022),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0031

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana annetun asetuksen (EU) 2021/953 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1034.)

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/402 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/402

---

P9_TA(2022)0253

EU:n digitaalinen koronatodistus – kolmansien maiden kansalaiset ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi annetun asetuksen (EU) 2021/954 muuttamisesta (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 32/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0055), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0055),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 77 artiklan 2 kohdan c alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0032/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 77 artiklan 2 kohdan c alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0032/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 15. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 15. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0137/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0137/2022),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0030

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi annetun asetuksen (EU) 2021/954 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1035.)

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/403 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/403

---

P9_TA(2022)0254

Lisätalousarvioesitys nro 3/2022: Ukrainasta pakenevien ihmisten vastaanottoon liittyvien kustannusten rahoittaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 neuvoston kannasta lisätalousarvioesitykseen nro 3/2022 varainhoitovuoden 2022 yleiseen talousarvioon – Ukrainasta pakenevien ihmisten vastaanottoon liittyvien kustannusten rahoittaminen (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

(2023/C 32/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2022 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2022 (2),

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3), jäljempänä ”rahoituskehysasetus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3), jäljempänä ”rahoituskehysasetus”,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (5),

| — | ottaa huomioon komission 22. huhtikuuta 2022 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 3/2022 (COM(2022)0262), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 22. huhtikuuta 2022 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 3/2022 (COM(2022)0262),

| — | ottaa huomioon neuvoston 16. toukokuuta 2022 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 3/2022 (09095/2022 – C9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 16. toukokuuta 2022 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 3/2022 (09095/2022 – C9-0182/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0181/2022),

| A. | ottaa huomioon, että komissio ehdottaa, että unionin talousarviosta osoitetaan yhteensä 400 miljoonaa euroa turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF) ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (BMVI) kautta Ukrainasta pakenevien henkilöiden ensivastaanotto- ja rekisteröintikustannusten rahoittamiseen Venäjän federaation Ukrainaa vastaan 24. helmikuuta 2022 käynnistämän laittoman, provosoimattoman ja perusteettoman hyökkäyssodan seurauksena; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komissio ehdottaa, että unionin talousarviosta osoitetaan yhteensä 400 miljoonaa euroa turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF) ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (BMVI) kautta Ukrainasta pakenevien henkilöiden ensivastaanotto- ja rekisteröintikustannusten rahoittamiseen Venäjän federaation Ukrainaa vastaan 24. helmikuuta 2022 käynnistämän laittoman, provosoimattoman ja perusteettoman hyökkäyssodan seurauksena;

| B. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesitys nro 3/2022 on yksi niistä tekijöistä, joita käytetään ehdotetun 400 miljoonan euron saavuttamiseksi, ja sitä täydentävät AMIF:n ja BMVI:n temaattisiin työohjelmiin vuosiksi 2021–2022 tehdyt tarkistukset, joiden mukaan kummassakin ohjelmassa asetetaan käytettäväksi 124 miljoonaa euroa hätäapuna, sekä ehdotus budjettivallan käyttäjän määrärahasiirroksi (DEC 11/2022), jolla lisätään AMIF:n maksusitoumusmäärärahoja 52,2 miljoonalla eurolla ja maksumäärärahoja 74 miljoonalla eurolla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesitys nro 3/2022 on yksi niistä tekijöistä, joita käytetään ehdotetun 400 miljoonan euron saavuttamiseksi, ja sitä täydentävät AMIF:n ja BMVI:n temaattisiin työohjelmiin vuosiksi 2021–2022 tehdyt tarkistukset, joiden mukaan kummassakin ohjelmassa asetetaan käytettäväksi 124 miljoonaa euroa hätäapuna, sekä ehdotus budjettivallan käyttäjän määrärahasiirroksi (DEC 11/2022), jolla lisätään AMIF:n maksusitoumusmäärärahoja 52,2 miljoonalla eurolla ja maksumäärärahoja 74 miljoonalla eurolla;

| C. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 3/2022 nettovaikutus menoihin on 99,8 miljoonan euron lisäys AMIF:n maksusitoumusmäärärahoihin ja 176 miljoonan euron lisäys maksumäärärahoihin, joista 76 miljoonaa euroa on AMIF:n ja 100 miljoonaa euroa BMVI:n maksumäärärahoja; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 3/2022 nettovaikutus menoihin on 99,8 miljoonan euron lisäys AMIF:n maksusitoumusmäärärahoihin ja 176 miljoonan euron lisäys maksumäärärahoihin, joista 76 miljoonaa euroa on AMIF:n ja 100 miljoonaa euroa BMVI:n maksumäärärahoja;

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission esittämään lisätalousarvioesitykseen nro 3/2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että parlamentti on sitoutunut aktivoimaan kaikki käytettävissä olevat unionin talousarviovälineet, jotta Ukrainalle ja Ukrainan sotaa pakeneville ihmisille voidaan edelleen tarjota mahdollisimman vahvaa taloudellista ja rahoituksellista tukea; toistaa, että tarvitaan jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta ja yhteisiä toimenpiteitä miljoonien Ukrainasta pakenevien ihmisten muodostamien pakolaisvirtojen johdosta, mukaan lukien pakolaisten uudelleenkohdentaminen; korostaa pitävänsä tärkeänä jatkaa Moldovan tasavallan tukemista siirrettäessä henkilöitä jäsenvaltioihin solidaarisuusfoorumin puitteissa; kehottaa erityisesti komissiota ohjelmoimaan ja käyttämään Ukrainan ja EU:n jäsenvaltioiden välisiin rajat ylittäviin yhteistyöohjelmiin kaudella 2021–2027 varattuja varoja siihen, että voidaan parantaa rajalla elävien yhteisöjen selviytymiskykyä meneillään olevan pakolaiskriisin valossa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että Euroopan parlamentti oli varmistanut BMVI:n määrärahojen lisäämisen miljardilla eurolla monivuotisesta rahoituskehyksestä käydyissä neuvotteluissa, jotta ohjelma voisi saavuttaa tavoitteensa täysimääräisesti; pitää erittäin valitettavana, että komissio on päättänyt vähentää BMVI:n määrärahoja kompensoidakseen Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen määrärahojen lisäämistä 63 miljoonalla eurolla ja Europolin määrärahojen lisäämistä 185 miljoonalla eurolla nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana; pitää kiinni kannastaan, jonka mukaan virastojen uudet tehtävät edellyttävät uusia resursseja eivätkä ne saisi tapahtua olemassa olevien ohjelmien tai virastojen kustannuksella; |
| --- | --- |

3.

| 4. | painottaa, että NextGenerationEU-rahasto, sen elpymis- ja palautumistukiväline ja nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen tarjoama jousto eivät riitä kattamaan täysin Ukrainan sodan aiheuttamia rahoitustarpeita; odottaa lisäksi, että unionin taloudellinen ja sosiaalinen tilanne heikkenee entisestään tulevina kuukausina, ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan kiireellisesti käyttöön tarvittavat solidaarisuus- ja korvausmekanismit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on syvästi huolissaan siitä, että monivuotinen rahoituskehys on jo viety äärirajoilleen eikä kykene jatkossa puuttumaan moninaisiin sisäisiin ja ulkoisiin kriiseihin kestävällä tavalla; korostaa erityisesti tarvetta korottaa otsakkeen 4 enimmäismäärää, jotta voidaan ottaa huomioon unionilla olevat, muuttoliikkeen hallintaan ja rajaturvallisuuteen liittyvät todelliset rahoitustarpeet; kehottaa komissiota siksi tarkastelemaan perusteellisesti nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen toimintaa ja esittämään lainsäädäntöehdotuksen monivuotisen rahoituskehyksen kattavasta tarkistamisesta mahdollisimman pian ja viimeistään vuoden 2023 ensimmäisellä neljänneksellä; odottaa, että tarkistuksessa otetaan huomioon Ukrainan sodan pitkän aikavälin vaikutukset sekä toteutetut hätätoimenpiteet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 3/2022; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 2/2022 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUVL L 45, 24.2.2022, s. 1.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1.

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/405 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/405

---

P9_TA(2022)0255

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2022/001 FR/Air France – Ranska

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Ranskan hakemuksen johdosta – EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

(2023/C 32/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0201 – C9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0201 – C9-0170/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EU) N:o 1309/2013 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/691 (1), jäljempänä ”EGR-asetus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EU) N:o 1309/2013 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/691 (1), jäljempänä ”EGR-asetus”,

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2), jäljempänä ”rahoituskehysasetus”, ja erityisesti sen 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2), jäljempänä ”rahoituskehysasetus”, ja erityisesti sen 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan kirjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan kirjeet,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0183/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0183/2022),

| A. | ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät globalisaation ja teknologisten ja ympäristöön liittyvien muutosten seurauksista, kuten maailmankaupan muutoksista, kauppariidoista, unionin kauppasuhteissa tai sisämarkkinoiden kokoonpanoissa tapahtuneista merkittävistä muutoksista ja rahoitus- tai talouskriiseistä sekä vähähiiliseen talouteen siirtymisestä samalla kun liikkuvuus saatetaan kaikkien ulottuville, tai digitalisaation ja automaation seurauksista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät globalisaation ja teknologisten ja ympäristöön liittyvien muutosten seurauksista, kuten maailmankaupan muutoksista, kauppariidoista, unionin kauppasuhteissa tai sisämarkkinoiden kokoonpanoissa tapahtuneista merkittävistä muutoksista ja rahoitus- tai talouskriiseistä sekä vähähiiliseen talouteen siirtymisestä samalla kun liikkuvuus saatetaan kaikkien ulottuville, tai digitalisaation ja automaation seurauksista;

| B. | ottaa huomioon, että unioni on laajentanut työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston soveltamisalaa siten, että taloudellista tukea tarjotaan kaikkien merkittävien rakenneuudistusten tapauksessa, joten se kattaa koronaviruskriisin taloudelliset vaikutukset; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että unioni on laajentanut työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston soveltamisalaa siten, että taloudellista tukea tarjotaan kaikkien merkittävien rakenneuudistusten tapauksessa, joten se kattaa koronaviruskriisin taloudelliset vaikutukset;

| C. | ottaa huomioon, että Ranska toimitti hakemuksen EGF/2022/001 FR/Air France rahoitustuen saamiseksi EGR:stä sen jälkeen, kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 33 (koneiden ja laitteiden korjaus, huolto ja asennus) ja 51 (ilmaliikenne) luokitellulla toimialalla vähennettiin 282 työntekijää pääosin 12:lla NUTS 2 -tason alueella Manner-Ranskassa (4) ja neljällä NUTS 2 -tason Ranskan merentakaisella alueella (5) hakemuksen viiteajanjakson aikana 1. heinäkuuta 2021 – 1. marraskuuta 2021; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Ranska toimitti hakemuksen EGF/2022/001 FR/Air France rahoitustuen saamiseksi EGR:stä sen jälkeen, kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 33 (koneiden ja laitteiden korjaus, huolto ja asennus) ja 51 (ilmaliikenne) luokitellulla toimialalla vähennettiin 282 työntekijää pääosin 12:lla NUTS 2 -tason alueella Manner-Ranskassa (4) ja neljällä NUTS 2 -tason Ranskan merentakaisella alueella (5) hakemuksen viiteajanjakson aikana 1. heinäkuuta 2021 – 1. marraskuuta 2021;

| D. | ottaa huomioon, että hakemus koskee 282:ta työttömäksi jäänyttä työntekijää, joiden työskentely yrityksessä Air France ja kahdessa sen tytäryhtiössä (6) on päättynyt viiteajanjakson aikana, ja että 1 298 työntekijää jäi työttömäksi ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen samojen tapahtumien vuoksi, jotka aiheuttivat työttömiksi jääneiden työntekijöiden työskentelyn loppumisen viiteajanjakson aikana, minkä vuoksi kaikkia 1 580 työntekijää pidetään tukeen oikeutettuina edunsaajina; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että hakemus koskee 282:ta työttömäksi jäänyttä työntekijää, joiden työskentely yrityksessä Air France ja kahdessa sen tytäryhtiössä (6) on päättynyt viiteajanjakson aikana, ja että 1 298 työntekijää jäi työttömäksi ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen samojen tapahtumien vuoksi, jotka aiheuttivat työttömiksi jääneiden työntekijöiden työskentelyn loppumisen viiteajanjakson aikana, minkä vuoksi kaikkia 1 580 työntekijää pidetään tukeen oikeutettuina edunsaajina;

| E. | ottaa huomioon, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan toimintakriteeriin, jossa edellytyksenä on vähintään 200:n työttömäksi jääneen työntekijän työskentelyn loppuminen neljän kuukauden viiteajanjakson aikana jäsenvaltiossa sijaitsevassa yrityksessä, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden työskentely on loppunut; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan toimintakriteeriin, jossa edellytyksenä on vähintään 200:n työttömäksi jääneen työntekijän työskentelyn loppuminen neljän kuukauden viiteajanjakson aikana jäsenvaltiossa sijaitsevassa yrityksessä, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, joiden työskentely on loppunut;

| F. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi vaikutti vakavasti Air Franceen ja aiheutti tulojen ja liikenteen jyrkän vähenemisen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi vaikutti vakavasti Air Franceen ja aiheutti tulojen ja liikenteen jyrkän vähenemisen;

| G. | ottaa huomioon, että Air Francen rakenteen uudistaminen, kun alueellista toimintaa siirrettiin Hop-tytäryhtiölle, herätti huolta työmarkkinoilla jo ennen covid-19-kriisin alkamista, ja pandemian aikana Air France päätti vähentää jyrkästi Hop-tytäryhtiönsä kapasiteettia sekä henkilöstön että lentokoneiden osalta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Air Francen rakenteen uudistaminen, kun alueellista toimintaa siirrettiin Hop-tytäryhtiölle, herätti huolta työmarkkinoilla jo ennen covid-19-kriisin alkamista, ja pandemian aikana Air France päätti vähentää jyrkästi Hop-tytäryhtiönsä kapasiteettia sekä henkilöstön että lentokoneiden osalta;

| H. | ottaa huomioon, että Ranskan viranomaiset ovat toteuttaneet Air Francen tukemiseksi erilaisia toimenpiteitä, kuten valtion takaamia lainoja, mutta yrityksen oli vielä toteutettava kriisin ratkaisemiseksi lisätoimenpiteitä, kuten toimintojen supistaminen, kotimaan verkoston uudelleensuunnittelu ja tukitoimintojen yksinkertaistaminen, jotka johtivat henkilöstön vähentämiseen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Ranskan viranomaiset ovat toteuttaneet Air Francen tukemiseksi erilaisia toimenpiteitä, kuten valtion takaamia lainoja, mutta yrityksen oli vielä toteutettava kriisin ratkaisemiseksi lisätoimenpiteitä, kuten toimintojen supistaminen, kotimaan verkoston uudelleensuunnittelu ja tukitoimintojen yksinkertaistaminen, jotka johtivat henkilöstön vähentämiseen;

| I. | ottaa huomioon, että komissio on todennut terveyskriisin johtaneen talouskriisiin, esittänyt talouden elpymissuunnitelman ja korostanut EGR:n roolia hätätilanteen välineenä (7); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että komissio on todennut terveyskriisin johtaneen talouskriisiin, esittänyt talouden elpymissuunnitelman ja korostanut EGR:n roolia hätätilanteen välineenä (7);

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan lentoyhtiöt ovat kohdanneet vakavia ongelmia ja haasteita maailmanlaajuisen kilpailun vuoksi ja että tarvitaan toimenpiteitä, joilla vahvistetaan lentoyhtiöiden työntekijöiden oikeuksien suojelua unionin tasolla ja varmistetaan, että tämä tärkeä toimiala säilyy kilpailukykyisenä ja että unionissa säilyvät ihmisarvoiset työpaikat; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan lentoyhtiöt ovat kohdanneet vakavia ongelmia ja haasteita maailmanlaajuisen kilpailun vuoksi ja että tarvitaan toimenpiteitä, joilla vahvistetaan lentoyhtiöiden työntekijöiden oikeuksien suojelua unionin tasolla ja varmistetaan, että tämä tärkeä toimiala säilyy kilpailukykyisenä ja että unionissa säilyvät ihmisarvoiset työpaikat;

| K. | ottaa huomioon, että EGR ei saa ylittää 186 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina), kuten rahoituskehysasetuksen 8 artiklassa säädetään; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EGR ei saa ylittää 186 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina), kuten rahoituskehysasetuksen 8 artiklassa säädetään;

| L. | katsoo, että unionilla on merkittävä rooli tarvittavan solidaarisuuden osoittamisessa EGR:n rahoitustuella, jolla pyritään auttamaan edunsaajia palaamaan nopeasti ihmisarvoisiin ja kestäviin työpaikkoihin heidän alkuperäisellä alallaan tai sen ulkopuolella ja valmistellaan heitä samalla vihreämpään ja digitaalisempaan Euroopan talouteen; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että unionilla on merkittävä rooli tarvittavan solidaarisuuden osoittamisessa EGR:n rahoitustuella, jolla pyritään auttamaan edunsaajia palaamaan nopeasti ihmisarvoisiin ja kestäviin työpaikkoihin heidän alkuperäisellä alallaan tai sen ulkopuolella ja valmistellaan heitä samalla vihreämpään ja digitaalisempaan Euroopan talouteen;

| 1. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja että Ranska on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 17 742 607 euroa, mikä vastaa 85:tä prosenttia 20 873 656 euron kokonaiskustannuksista, joihin sisältyy ainoastaan yksilöllisten palvelujen kustannuksia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että Ranskan viranomaiset jättivät hakemuksen 21. tammikuuta 2022 ja että komissio sai sitä koskevan arvionsa valmiiksi 10. toukokuuta 2022 ja ilmoitti asiasta parlamentille samana päivänä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että hakemus koskee yhteensä 1 580:tä työttömäksi jäänyttä työntekijää, joiden työskentely on loppunut; pitää myönteisenä sitä, että Ranska odottaa, että kaikki tukikelpoiset edunsaajat (kohteena olevat edunsaajat) osallistuvat toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että vähennyksillä odotetaan olevan merkittäviä sosiaalisia vaikutuksia Ranskassa ja erityisesti Île-de-Francen alueella, jolle 57 prosenttia vähennyksistä kohdistui; toteaa, että Ranskan työvoimahallinnon mukaan Air Francen rakenneuudistus vaikutti asianomaisten alueiden työllisyystasapainoon; korostaa, että vaikeuksissa olevat alueet ja talouden alat edellyttävät yhdennettyjä ja yhteisiä eurooppalaisia toimia niiden selviytymiskyvyn tukemiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa, että 56 prosenttia työttömiksi jääneistä työntekijöistä on naisia ja 30,8 prosenttia on yli 54-vuotiaita; toteaa myös, että 96 työttömäksi jäänyttä työntekijää on alentuneesti työkykyisiä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille, että Ranska aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 1. helmikuuta 2021 ja että toimenpiteisiin liittyviin menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea kaudella, joka alkaa 1. helmikuuta 2021 ja päättyy 24 kuukauden kuluttua rahoituspäätöksen voimaantulopäivästä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista: neuvontapalvelut ja ammatinvalinnanohjaus, koulutus, myös horisontaaliset taidot, uudelleenkoulutus, täydennyskoulutus, työharjoittelu ja ammattikoulutus, tuki yrityksen perustamiseen, työhönottoetuus, tuki nopeaa uudelleentyöllistymistä varten, palkanlisät sekä tehostettu työnhakuneuvonta; korostaa, että on tärkeää, että irtisanotuille päteville työntekijöille tarjotaan nopeasti työllistymismahdollisuuksia unionissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa tässä yhteydessä tärkeästä roolista, joka unionilla olisi oltava niiden pätevyyksien saataville asettamisessa, joita tarvitaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja EU:n tärkeimpien poliittisten tavoitteiden mukaista oikeudenmukaista ja digitaalista siirtymää varten; kannattaa painokkaasti sitä, että EGR:n avulla osoitetaan edelleen solidaarisuutta asianomaisille henkilöille ja painopiste säilytetään rakenneuudistuksesta työntekijöihin kohdistuvissa vaikutuksissa nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen loppujakson aikana; kehottaa maksimoimaan tulevissa hakemuksissa politiikan johdonmukaisuuden; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää myönteisenä, että Ranska on kuullut yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokoamisessa henkilöstön ja ammattiliittojen edustajia (8); |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee tyytyväisenä merkille, että Air France on oikeudellisia velvoitteitaan noudattaen koonnut laajan aktiivisten työvoimapoliittisten toimenpiteiden paketin, jolla autetaan irtisanottuja työntekijöitä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | huomauttaa, että Air France tarjoaa osana taitojen kehittämissuunnitelmaa (Skills Development Plan) henkilöstölleen säännöllisesti koulutusta, jossa kiinnitetään huomiota digitaalisiin ja resurssitehokkaassa taloudessa tarvittaviin taitoihin, ja pitää myönteisenä, että kyseinen koulutus on tarjolla työttömiksi jääneille työntekijöille niin kauan kuin he ovat mukana EGR:n toimenpiteissä; korostaa, että on tärkeää valmistella työntekijöitä vihreään ja digitaaliseen unionin talouteen ja edistää vihreää ja digitaalista siirtymää; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että digitaalinen ja vihreä siirtymä vaikuttaa myös työmarkkinoihin erityisesti ilmailuteollisuudessa; katsoo siksi, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pätevään koulutukseen, ammatillinen koulutus mukaan lukien, ja joissakin jäsenvaltioissa tehokkaaksi osoittautuneen niin kutsutun kaksiosaisen oppisopimusjärjestelmän edistämiseen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa Ranskan viranomaisten vahvistaneen, ettei tukikelpoisille toimille saada avustusta muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että EGR-tuki ei saa korvata toimenpiteitä, jotka kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten mukaan kuuluvat yritysten vastuulle, eikä työttömiksi jääneiden avustuksia tai oikeuksia, jotta varmistetaan rahoitustuen täydentävyys kaikilta osin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUVL L 153, 3.5.2021, s. 48.

(2)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  Île de France (FR10), Nord Pas de Calais (FRE1), Alsace (FRF1), Pays de la Loire (FRG0), Bretagne (FRH0), Aquitaine (FRI1), Languedoc Roussillon (FRJ1), Midi Pyrénées (FRJ2), Auvergne (FRK1), Rhône Alpes (FRK2), Provence Alpes Côte d’Azur (FRL0) ja Corse (FRM0).

(5)  Guadeloupe (FRY1), Martinique (FRY2), Guyane (FRY3) ja La Réunion (FRY4).

(6)  Hop ja Hop Training.

(7)  COM(2020)0442.

(8)  SNPNC, UNAC, UNSA-PNC, CFDT, FO ja CFE/CGC.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Ranskan hakemuksen johdosta

(EGF/2022/001 FR/Air France)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2022/1164.)

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/409 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/409

---

P9_TA(2022)0256

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing – Kreikka

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Kreikan hakemuksen johdosta – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

(2023/C 32/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0248 – C9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0248 – C9-0190/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EU) N:o 1309/2013 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/691 (1), jäljempänä ”EGR-asetus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EU) N:o 1309/2013 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/691 (1), jäljempänä ”EGR-asetus”,

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan kirjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan kirjeet,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0185/2022),

| A. | ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät globalisaation ja teknologisten ja ympäristöön liittyvien muutosten seurauksista, kuten maailmankaupan muutoksista, kauppariidoista, unionin kauppasuhteissa tai sisämarkkinoiden kokoonpanossa tapahtuneista merkittävistä muutoksista ja rahoitus- tai talouskriiseistä sekä hiilineutraaliin talouteen siirtymisestä, tai digitalisaation ja automaation seurauksista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät globalisaation ja teknologisten ja ympäristöön liittyvien muutosten seurauksista, kuten maailmankaupan muutoksista, kauppariidoista, unionin kauppasuhteissa tai sisämarkkinoiden kokoonpanossa tapahtuneista merkittävistä muutoksista ja rahoitus- tai talouskriiseistä sekä hiilineutraaliin talouteen siirtymisestä, tai digitalisaation ja automaation seurauksista;

| B. | ottaa huomioon, että unioni on laajentanut työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston soveltamisalaa siten, että taloudellista tukea tarjotaan kaikkien merkittävien rakenneuudistusten tapauksessa, joten se kattaa koronaviruskriisin taloudelliset vaikutukset; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että unioni on laajentanut työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston soveltamisalaa siten, että taloudellista tukea tarjotaan kaikkien merkittävien rakenneuudistusten tapauksessa, joten se kattaa koronaviruskriisin taloudelliset vaikutukset;

| C. | ottaa huomioon, että Kreikka jätti hakemuksen EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing rahoitustuen saamiseksi EGR:ltä niiden 206 työntekijävähennyksen vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 27 (Sähkölaitteiden valmistus) luokitellulla toimialalla NUTS 2 -tason alueella Attica (EL30) Kreikassa viiteajanjakson 1. huhtikuuta 2021 – 1. lokakuuta 2021 aikana; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Kreikka jätti hakemuksen EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing rahoitustuen saamiseksi EGR:ltä niiden 206 työntekijävähennyksen vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 27 (Sähkölaitteiden valmistus) luokitellulla toimialalla NUTS 2 -tason alueella Attica (EL30) Kreikassa viiteajanjakson 1. huhtikuuta 2021 – 1. lokakuuta 2021 aikana;

| D. | ottaa huomioon, että hakemus koskee 206:ta työttömäksi jäänyttä työntekijää, jotka ovat lopettaneet työskentelynsä kuudessa yrityksessä (4) viiteajanjakson aikana ja jotka kaikki katsotaan tukikelpoisiksi edunsaajiksi; ottaa huomioon, että 180 työttömiksi jääneistä työntekijöistä on miehiä (87,4 prosenttia) ja 26 on naisia (12,6 prosenttia); ottaa huomioon, että 26 työttömiksi jääneistä työntekijöistä on alle 30-vuotiaita (12,6 prosenttia), 137 on 30–54-vuotiaita (66,5 prosenttia) ja 43 on yli 54-vuotiaita (20,9 prosenttia); ottaa huomioon, että työttömiksi jääneistä työntekijöistä 167:llä on enintään ylemmän perusasteen koulutus (81,1 prosenttia), kuudella on keskiasteen tai keskiasteen jälkeinen koulutus (2,9 prosenttia) ja 33:lla on korkea-asteen koulutus (16,0 prosenttia); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että hakemus koskee 206:ta työttömäksi jäänyttä työntekijää, jotka ovat lopettaneet työskentelynsä kuudessa yrityksessä (4) viiteajanjakson aikana ja jotka kaikki katsotaan tukikelpoisiksi edunsaajiksi; ottaa huomioon, että 180 työttömiksi jääneistä työntekijöistä on miehiä (87,4 prosenttia) ja 26 on naisia (12,6 prosenttia); ottaa huomioon, että 26 työttömiksi jääneistä työntekijöistä on alle 30-vuotiaita (12,6 prosenttia), 137 on 30–54-vuotiaita (66,5 prosenttia) ja 43 on yli 54-vuotiaita (20,9 prosenttia); ottaa huomioon, että työttömiksi jääneistä työntekijöistä 167:llä on enintään ylemmän perusasteen koulutus (81,1 prosenttia), kuudella on keskiasteen tai keskiasteen jälkeinen koulutus (2,9 prosenttia) ja 33:lla on korkea-asteen koulutus (16,0 prosenttia);

| E. | toteaa, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan toimintakriteereihin, joissa edellytetään vähintään 200:n työttömäksi jääneen työntekijän työskentelyn loppumista kuuden kuukauden viiteajanjakson aikana yrityksissä, jotka toimivat NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä samalla talouden alalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan toimintakriteereihin, joissa edellytetään vähintään 200:n työttömäksi jääneen työntekijän työskentelyn loppumista kuuden kuukauden viiteajanjakson aikana yrityksissä, jotka toimivat NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä samalla talouden alalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa;

| F. | ottaa huomioon, että uusien kodinkoneiden hankintaan käytettyihin menoihin Kreikassa vaikutti voimakkaasti ensinnäkin talouskriisi vuosina 2008–2016 (35 prosentin lasku) ja toiseksi covid-19-pandemia (50 prosentin lasku vuosien 2019 ja 2020 välillä) ja että tilanne on elpynyt 9,5 prosenttia vuosina 2017–2019; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että uusien kodinkoneiden hankintaan käytettyihin menoihin Kreikassa vaikutti voimakkaasti ensinnäkin talouskriisi vuosina 2008–2016 (35 prosentin lasku) ja toiseksi covid-19-pandemia (50 prosentin lasku vuosien 2019 ja 2020 välillä) ja että tilanne on elpynyt 9,5 prosenttia vuosina 2017–2019;

| G. | ottaa huomioon, että Kreikan väestön digitaaliset perustaidot ovat edelleen puutteelliset ja unionin keskiarvoa heikommat, mikä merkitsee teknologisen jälkeenjääneisyyden ja digitaalisen lukutaidottomuuden korkeaa riskiä; ottaa huomioon, että komission vuoden 2021 digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin (DESI) (5) mukaan Kreikka sijoittuu sijalle 22 EU:n 27 jäsenvaltion joukossa, kun on kyse digitaaliteknologian integroinnista yritystoimintaan, ja ainoastaan 23 prosentilla ihmisistä on riittävät digitaaliset perustaidot, kun unionin keskiarvo on 31 prosenttia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Kreikan väestön digitaaliset perustaidot ovat edelleen puutteelliset ja unionin keskiarvoa heikommat, mikä merkitsee teknologisen jälkeenjääneisyyden ja digitaalisen lukutaidottomuuden korkeaa riskiä; ottaa huomioon, että komission vuoden 2021 digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin (DESI) (5) mukaan Kreikka sijoittuu sijalle 22 EU:n 27 jäsenvaltion joukossa, kun on kyse digitaaliteknologian integroinnista yritystoimintaan, ja ainoastaan 23 prosentilla ihmisistä on riittävät digitaaliset perustaidot, kun unionin keskiarvo on 31 prosenttia;

| H. | ottaa huomioon tässä yhteydessä, että Pitsos-tuotantolaitoksen kilpailukyvyn heikkeneminen, joka johtui useista tekijöistä, kuten automaatio ja kehittyneen valmistuksen riittämättömyys, sähkökäyttöisten kodinkoneiden korkeat tuotantokustannukset, sähköisten komponenttien toimitusvaikeudet kotimarkkinoilla, BSH-Pitsosin johdon päätös olla tukematta tuotantolaitoksen optimointiin tarvittavia pääomainvestointeja ja päätös siirtää tuotanto Turkkiin alhaisempien tuotantokustannusten vuoksi (tuotemerkki, myynti- ja palveluosasto säilytettiin Kreikassa), johti ilmoitukseen Pitsos-tuotantolaitoksen sulkemisesta syyskuussa 2017; ottaa huomioon, että tuotantoa jatkettiin vuoden 2021 alkuun ja 166 työntekijää irtisanottiin vuonna 2021; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon tässä yhteydessä, että Pitsos-tuotantolaitoksen kilpailukyvyn heikkeneminen, joka johtui useista tekijöistä, kuten automaatio ja kehittyneen valmistuksen riittämättömyys, sähkökäyttöisten kodinkoneiden korkeat tuotantokustannukset, sähköisten komponenttien toimitusvaikeudet kotimarkkinoilla, BSH-Pitsosin johdon päätös olla tukematta tuotantolaitoksen optimointiin tarvittavia pääomainvestointeja ja päätös siirtää tuotanto Turkkiin alhaisempien tuotantokustannusten vuoksi (tuotemerkki, myynti- ja palveluosasto säilytettiin Kreikassa), johti ilmoitukseen Pitsos-tuotantolaitoksen sulkemisesta syyskuussa 2017; ottaa huomioon, että tuotantoa jatkettiin vuoden 2021 alkuun ja 166 työntekijää irtisanottiin vuonna 2021;

| I. | ottaa huomioon, että 40 työntekijää irtisanottiin viidessä muussa yrityksessä, joilla oli haasteita sopeutua nopeasti muuttuvaan digitaalitalouteen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että 40 työntekijää irtisanottiin viidessä muussa yrityksessä, joilla oli haasteita sopeutua nopeasti muuttuvaan digitaalitalouteen;

| J. | ottaa huomioon, että vaikka Kreikan työttömyysaste on laskenut asteittain vuodesta 2013 lähtien, jolloin se saavutti huippunsa eli 27,5 prosenttia, se on edelleen erittäin korkea; ottaa huomioon, että vuonna 2021 Kreikan työttömyysaste oli unionin toiseksi korkein (14,7 prosenttia), kun unionin keskiarvo oli 7,0 prosenttia (6); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vaikka Kreikan työttömyysaste on laskenut asteittain vuodesta 2013 lähtien, jolloin se saavutti huippunsa eli 27,5 prosenttia, se on edelleen erittäin korkea; ottaa huomioon, että vuonna 2021 Kreikan työttömyysaste oli unionin toiseksi korkein (14,7 prosenttia), kun unionin keskiarvo oli 7,0 prosenttia (6);

| K. | ottaa huomioon, että EGR ei saa ylittää 186 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina), kuten rahoituskehysasetuksen 8 artiklassa säädetään; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EGR ei saa ylittää 186 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina), kuten rahoituskehysasetuksen 8 artiklassa säädetään;

| L. | katsoo, että EGR:n rahoitustuet olisi suunnattava ensisijaisesti aktiivisiin työmarkkinapoliittisiin toimenpiteisiin ja yksilöllisiin palveluihin, joilla pyritään auttamaan edunsaajia palaamaan nopeasti ihmisarvoisiin ja kestäviin työpaikkoihin heidän alkuperäisellä alallaan tai sen ulkopuolella ja valmistellaan heitä samalla vihreämpään ja digitaalisempaan Euroopan talouteen; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että EGR:n rahoitustuet olisi suunnattava ensisijaisesti aktiivisiin työmarkkinapoliittisiin toimenpiteisiin ja yksilöllisiin palveluihin, joilla pyritään auttamaan edunsaajia palaamaan nopeasti ihmisarvoisiin ja kestäviin työpaikkoihin heidän alkuperäisellä alallaan tai sen ulkopuolella ja valmistellaan heitä samalla vihreämpään ja digitaalisempaan Euroopan talouteen;

| 1. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja että Kreikka on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 1 495 830 euroa, mikä vastaa 85:tä prosenttia 1 759 800 euron kokonaiskustannuksista, joihin sisältyy yksilöllisten palvelujen kustannuksia 1 689 800 euroa ja EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvia kustannuksia 70 000 euroa (7); |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että Kreikan viranomaiset jättivät hakemuksen 21. joulukuuta 2021 ja että komissio sai sitä koskevan arvionsa valmiiksi 30. toukokuuta 2022 ja ilmoitti asiasta parlamentille samana päivänä; katsoo, että arviointijaksoa olisi lyhennettävä, jotta kohteena olevat edunsaajat saavat tarvittavaa apua lyhemmällä viiveellä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että hakemus koskee yhteensä 206:ta työttömäksi jäänyttä työntekijää, joiden työskentely on loppunut; pitää myönteisenä, että Kreikka odottaa, että kaikki tukikelpoiset edunsaajat (kohteena olevat edunsaajat) osallistuvat toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että irtisanomisten sosiaalisen vaikutuksen odotetaan olevan merkittävä Attikan alueella Kreikassa, jossa työttömiä oli Kreikassa eniten joulukuussa 2021 (342 744 eli 31 prosenttia Kreikassa rekisteröidyistä työttömistä) ja jossa 24,1 prosenttia väestöstä on köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa (8); |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa, että 81,1 prosentilla irtisanotuista työntekijöistä on enintään keskiasteen koulutus ja että heillä on vaikeuksia löytää uudelleentyöllistymismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että Kreikka aloittaa yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille heti, kun budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt EGR:n varojen käyttöönoton, ja että toimenpiteisiin liittyviin menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea kaudella, joka alkaa päivästä, jona Kreikka ryhtyy tarjoamaan yksilöllisiä palveluja, ja päättyy 24 kuukauden kuluttua rahoituspäätöksen voimaantulopäivästä (9); |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista: ammatillinen neuvonta, digitaalisia taitoja koskeva koulutus, ammatillinen koulutus, korkeakoulutus, avustus yrityksen perustamiseen ja erilaiset avustukset; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa tässä yhteydessä jälleen, että unionilla olisi oltava tärkeä rooli tarjottaessa tarvittavia pätevyyksiä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaista oikeudenmukaista siirtymää varten; kannattaa painokkaasti sitä, että EGR:n avulla vuosina 2021–2027 osoitetaan edelleen solidaarisuutta asianomaisille henkilöille ja pidetään painopisteenä rakenneuudistusten vaikutus työntekijöihin, ja kehottaa maksimoimaan tulevissa hakemuksissa politiikan johdonmukaisuuden; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää myönteisenä, että Kreikka on kuullut yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokoamisessa työntekijöiden edustajia ja erinäisiä entisiä työntekijöitä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää myönteisenä, että digitaalisia taitoja koskeva koulutus otettiin mukaan horisontaalisena osana ehdotettujen toimien suunnitteluun, mikä edistää digiteollisella aikakaudella ja resurssitehokkaassa taloudessa tarvittavien horisontaalisten taitojen levittämistä EGR-asetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että Kreikalle on aiheutunut hallinnollisia menoja EGR:n täytäntöönpanosta 1. maaliskuuta 2022 lähtien ja että valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus-, mainonta-, valvonta- ja raportointitoimiin liittyviin menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea kaudella, joka alkaa 1. maaliskuuta 2022 ja päättyy 31 kuukauden kuluttua rahoituspäätöksen voimaantulopäivästä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota vähentämään EGR:n rahoitustukea koskevien hakemusten arviointiin kuluvaa aikaa ja ottamaan EGR:n varat käyttöön nopeammin, jotta kyseisten alueiden kansallisiin sosiaaliturvajärjestelmiin kohdistuvaa painetta voidaan vähentää; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa Kreikan viranomaisten vahvistaneen, että tukikelpoisille toimille ei saada avustusta muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että rahoitustuen täydentävyyden varmistamiseksi kaikilta osin EGR:n tuki ei saa korvata toimia eikä työttömiksi jääneiden työntekijöiden mahdollisia avustuksia tai oikeuksia, jotka kuuluvat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulle, eikä jäsenvaltioilta edellytettyjä toimia, joilla parannetaan yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukykyä ja niiden kykyä mukautua nopeasti muuttuvaan digitaalitalouteen, toimia, joilla parannetaan työntekijöiden digitaalisia taitoja teknologisen jälkeenjääneisyyden ja digitaalisen lukutaidottomuuden riskin torjumiseksi, toimenpiteitä, joilla parannetaan väestön ostovoimaa, sekä muita kohdennettuja aktiivisia työllisyyspolitiikkoja, joilla torjutaan työttömyyttä ja helpotetaan työttömiksi jääneiden työntekijöiden paluuta työmarkkinoille; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa vapauttamaan nopeasti 1 495 830 euron EGR:n rahoitustuen Kreikalle; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUVL L 153, 3.5.2021, s. 48.

(2)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  Bsh Oikiakes Syskeves Anon. Viom. Etairia [Bsh-Pitsos], Seller Hellas Avee, Nexans HellasMonoprosopi Ave, Kampourakis Georgios – G.E.M.A., Sammler V. Michalopoulos Aeve, Mavilek Avee

(5)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi-greece

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00203/default/table?lang=en

(7)  EGR-asetuksen 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

(8)  Lähde Eurostat.

(9)  Yli kaksi vuotta kestävät viralliset opinnot ovat kuitenkin tukikelpoisia loppuraportin toimittamisen määräaikaan asti.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Kreikan hakemuksen johdosta (EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2022/1163.)

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/414 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/414

---

P9_TA(2022)0259

Tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittäminen – Stephanus Abraham Blok

Euroopan parlamentin päätös 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta nimittää Stephanus Abraham Blok tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

(Kuuleminen)

(2023/C 32/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0150/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0150/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 129 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 129 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0180/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0180/2022),

| A. | ottaa huomioon, että neuvosto kuuli 8. huhtikuuta 2022 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamenttia Stephanus Abraham Blokin nimittämisestä tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että neuvosto kuuli 8. huhtikuuta 2022 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamenttia Stephanus Abraham Blokin nimittämisestä tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi;

| B. | ottaa huomioon, että talousarvion valvontavaliokunta arvioi Blokin pätevyyttä ja etenkin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten täyttymistä; ottaa huomioon, että arviointia varten valiokunta sai Blokilta ansioluettelon sekä vastaukset hänelle toimitettuun kysymyslomakkeeseen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että talousarvion valvontavaliokunta arvioi Blokin pätevyyttä ja etenkin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten täyttymistä; ottaa huomioon, että arviointia varten valiokunta sai Blokilta ansioluettelon sekä vastaukset hänelle toimitettuun kysymyslomakkeeseen;

| C. | ottaa huomioon, että tämän jälkeen valiokunta järjesti 15. kesäkuuta 2022 kuulemisen, jossa Blok antoi lausuman ja vastasi valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tämän jälkeen valiokunta järjesti 15. kesäkuuta 2022 kuulemisen, jossa Blok antoi lausuman ja vastasi valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin;

| 1. | antaa myönteisen lausunnon neuvoston ehdotuksesta nimittää Stephanus Abraham Blok tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja tiedoksi tilintarkastustuomioistuimelle sekä muille Euroopan unionin toimielimille ja jäsenvaltioiden tilintarkastuselimille. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/415 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/415

---

P9_TA(2022)0260

Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusiminen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

(Hyväksyntä)

(2023/C 32/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (14207/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (14207/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä 6. kesäkuuta 2005 annetun neuvoston päätöksen 2005/781/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä 6. kesäkuuta 2005 annetun neuvoston päätöksen 2005/781/EY (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 186 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0478/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 186 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0478/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A9-0176/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A9-0176/2022),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen uusimiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Brasilian liittotasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 295, 11.11.2005, s. 37.

---

| 27.1.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 32/416 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 32/416

---

P9_TA(2022)0261

Ulkomaisten tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa tehty yleissopimus: Euroopan unionin liittyminen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä ulkomaisten tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa tehtyyn yleissopimukseen (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

(Hyväksyntä)

(2023/C 32/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13494/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13494/2021),

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen ulkomaisten tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa (13494/2021 ADD 1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen ulkomaisten tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa (13494/2021 ADD 1),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0465/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0465/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen (A9-0177/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen (A9-0177/2022),

| 1. | antaa hyväksyntänsä Euroopan unionin liittymiselle yleissopimukseen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---