# Az Európai Unió C 32/2023

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 32 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 66. évfolyam2023. január 27. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 32

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

66. évfolyam2023. január 27.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2022–20232022. június 22–23-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2022–20232022. június 22–23-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2022. június 23., csütörtök |
| 2023/C 32/01 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia uniós tagjelölt státuszáról (2022/2716(RSP)) | 2 |
| 2023/C 32/02 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 kukoricát, valamint a DP4114, MON 810, MIR604 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D081155/01 – 2022/2694(RSP)) | 6 |
| 2023/C 32/03 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított NK603 × T25 × DAS-40278-9 kukoricát és annak T25 × DAS-40278-9 alkombinációját tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2022. május 19-i (EU) 2022/797 bizottsági végrehajtási határozatról (D080148/03 – 2022/2713(RSP)) | 14 |
| 2023/C 32/04 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az EU-ban történő illegális fakitermelésről (2022/2523(RSP)) | 20 |
| 2023/C 32/05 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a fenntartható fejlődési célok végrehajtásáról és teljesítéséről (2022/2002(INI)) | 28 |
| 2023/C 32/06 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról (2021/2251(INI)) | 42 |
| 2023/C 32/07 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az Erasmus+ program keretében az integrációs intézkedések végrehajtásáról (2014–2020) (2021/2009(INI)) | 58 |
| 2023/C 32/08 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a Bizottság Montenegróról szóló, 2021. évi jelentéséről (2021/2247(INI)) | 63 |
| 2023/C 32/09 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az EU és Afrika közötti kereskedelmi kapcsolatok jövőjéről (2021/2178(INI)) | 74 |
| 2023/C 32/10 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az uniós nemzetközi beruházási politika jövőjéről (2021/2176(INI)) | 96 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2022. június 23., csütörtök

2023/C 32/01

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia uniós tagjelölt státuszáról (2022/2716(RSP))

2

2023/C 32/02

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 kukoricát, valamint a DP4114, MON 810, MIR604 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

6

2023/C 32/03

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított NK603 × T25 × DAS-40278-9 kukoricát és annak T25 × DAS-40278-9 alkombinációját tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2022. május 19-i (EU) 2022/797 bizottsági végrehajtási határozatról (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

14

2023/C 32/04

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az EU-ban történő illegális fakitermelésről (2022/2523(RSP))

20

2023/C 32/05

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a fenntartható fejlődési célok végrehajtásáról és teljesítéséről (2022/2002(INI))

28

2023/C 32/06

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról (2021/2251(INI))

42

2023/C 32/07

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az Erasmus+ program keretében az integrációs intézkedések végrehajtásáról (2014–2020) (2021/2009(INI))

58

2023/C 32/08

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a Bizottság Montenegróról szóló, 2021. évi jelentéséről (2021/2247(INI))

63

2023/C 32/09

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az EU és Afrika közötti kereskedelmi kapcsolatok jövőjéről (2021/2178(INI))

74

2023/C 32/10

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az uniós nemzetközi beruházási politika jövőjéről (2021/2176(INI))

96

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2022. június 22., szerda |
| 2023/C 32/11 | Az Európai Parlament 2022. június 22-én elfogadott módosításai az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK irányelv, az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről szóló (EU) 2015/1814 határozat és az (EU) 2015/757 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) | 108 |
| 2023/C 32/12 | Az Európai Parlament 2022. június 22-én elfogadott módosításai jogalkotási állásfoglalása a Szociális Klímaalap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) | 250 |
| 2023/C 32/13 | Az Európai Parlament 2022. június 22-án elfogadott módosításai az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) | 320 |
| | 2022. június 23., csütörtök |
| 2023/C 32/14 | P9_TA(2022)0250Az Ukrajna elleni orosz invázió hatásaira adott válaszként az EMVA keretében rendkívüli ideiglenes támogatás nyújtása ***IAz Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az 1305/2013/EU rendeletnek az Ukrajna elleni orosz invázió hatásaira adott válaszként az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében rendkívüli ideiglenes támogatás nyújtását célzó egyedi intézkedés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra az 1305/2013/EU rendeletnek az Ukrajna elleni orosz invázió hatására adott válaszként az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében rendkívüli ideiglenes támogatás nyújtását célzó egyedi intézkedés tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 399 |
| 2023/C 32/15 | P9_TA(2022)0251Földgáztárolás ***IAz Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra az (EU) 2017/1938 és a 715/2009/EK rendeletnek a földgáztárolás tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 400 |
| 2023/C 32/16 | P9_TA(2022)0252Uniós digitális Covid-igazolvány – uniós polgárok ***IAz Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/953 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/953 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 401 |
| 2023/C 32/17 | P9_TA(2022)0253Uniós digitális Covid-igazolvány – harmadik országbeli állampolgárok ***IAz Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/954 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/954 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 402 |
| 2023/C 32/18 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2022. évi pénzügyi évre vonatkozó, 3/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetéről – az ukrajnai menekültek befogadása költségeinek finanszírozásáról – szóló tanácsi álláspontról (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD)) | 403 |
| 2023/C 32/19 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása Franciaország EGF/2022/001 FR/Air France referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD)) | 405 |
| 2023/C 32/20 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása Görögország EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD)) | 409 |
| 2023/C 32/21 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i határozata Stephanus Abraham Blok a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE)) | 414 |
| 2023/C 32/22 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE)) | 415 |
| 2023/C 32/23 | Az Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön hozott ítéletek elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezményhez való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE)) | 416 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2022. június 22., szerda

2023/C 32/11

Az Európai Parlament 2022. június 22-én elfogadott módosításai az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK irányelv, az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről szóló (EU) 2015/1814 határozat és az (EU) 2015/757 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD))

108

2023/C 32/12

Az Európai Parlament 2022. június 22-én elfogadott módosításai jogalkotási állásfoglalása a Szociális Klímaalap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD))

250

2023/C 32/13

Az Európai Parlament 2022. június 22-án elfogadott módosításai az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD))

320

2022. június 23., csütörtök

2023/C 32/14

P9_TA(2022)0250Az Ukrajna elleni orosz invázió hatásaira adott válaszként az EMVA keretében rendkívüli ideiglenes támogatás nyújtása ***IAz Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az 1305/2013/EU rendeletnek az Ukrajna elleni orosz invázió hatásaira adott válaszként az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében rendkívüli ideiglenes támogatás nyújtását célzó egyedi intézkedés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra az 1305/2013/EU rendeletnek az Ukrajna elleni orosz invázió hatására adott válaszként az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében rendkívüli ideiglenes támogatás nyújtását célzó egyedi intézkedés tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

399

2023/C 32/15

P9_TA(2022)0251Földgáztárolás ***IAz Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra az (EU) 2017/1938 és a 715/2009/EK rendeletnek a földgáztárolás tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

400

2023/C 32/16

P9_TA(2022)0252Uniós digitális Covid-igazolvány – uniós polgárok ***IAz Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/953 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/953 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

401

2023/C 32/17

P9_TA(2022)0253Uniós digitális Covid-igazolvány – harmadik országbeli állampolgárok ***IAz Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/954 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/954 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

402

2023/C 32/18

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2022. évi pénzügyi évre vonatkozó, 3/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetéről – az ukrajnai menekültek befogadása költségeinek finanszírozásáról – szóló tanácsi álláspontról (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

403

2023/C 32/19

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása Franciaország EGF/2022/001 FR/Air France referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

405

2023/C 32/20

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása Görögország EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

409

2023/C 32/21

Az Európai Parlament 2022. június 23-i határozata Stephanus Abraham Blok a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

414

2023/C 32/22

Az Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

415

2023/C 32/23

Az Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön hozott ítéletek elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezményhez való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

416

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

2023.1.27.

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2022–2023

2022. június 22–23-i ülések

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2022. június 23., csütörtök

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/2

---

P9_TA(2022)0249

Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia tagjelölti státusza

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia uniós tagjelölt státuszáról (2022/2716(RSP))

(2023/C 32/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Ukrajnáról, a Moldovai Köztársaságról és Grúziáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajnáról, a Moldovai Köztársaságról és Grúziáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 49. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 49. cikkére,

| — | tekintettel az Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia által benyújtott uniós tagság iránti kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia által benyújtott uniós tagság iránti kérelemre,

| — | tekintettel az Európai Tanács Ukrajnára vonatkozó, 2022. május 30-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács Ukrajnára vonatkozó, 2022. május 30-i következtetéseire,

| — | tekintettel a 2022. március 10-i és 11-i Versailles-i Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2022. március 10-i és 11-i Versailles-i Nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Ukrajna (COM(2022)0407), a Moldovai Köztársaság (COM(2022)0406) és Grúzia (COM(2022)0405) által benyújtott uniós tagság iránti kérelmekről szóló, 2022. június 17-i véleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Ukrajna (COM(2022)0407), a Moldovai Köztársaság (COM(2022)0406) és Grúzia (COM(2022)0405) által benyújtott uniós tagság iránti kérelmekről szóló, 2022. június 17-i véleményeire,

| — | tekintettel képviselőcsoportjai vezetőinek az Európai Tanács 2022. június 23–24-i ülésére tekintettel az állam- és kormányfőknek címzett közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel képviselőcsoportjai vezetőinek az Európai Tanács 2022. június 23–24-i ülésére tekintettel az állam- és kormányfőknek címzett közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Oroszországi Föderáció 2022. február 24. óta illegális, provokáció nélkül indított és indokolatlan agresszív háborút folytat Ukrajna ellen; mivel Ukrajna 2022. február 28-án, a Moldovai Köztársaság és Grúzia pedig 2022. március 3-án benyújtotta az európai uniós tagság iránti kérelmét; |
| --- | --- |

A.

mivel az Oroszországi Föderáció 2022. február 24. óta illegális, provokáció nélkül indított és indokolatlan agresszív háborút folytat Ukrajna ellen; mivel Ukrajna 2022. február 28-án, a Moldovai Köztársaság és Grúzia pedig 2022. március 3-án benyújtotta az európai uniós tagság iránti kérelmét;

| B. | mivel a kérelmek hátterében egyrészt a modern európai történelemben példa nélküli és az ukrán lakosság ellen elkövetett, népirtásnak minősülő háborús bűncselekményeket eredményező, Ukrajna elleni orosz katonai agresszió, másrészt Grúzia és Moldova egyes területeinek folyamatos megszállása áll; mivel Ukrajna az európai biztonsági rendet és az annak alapjául szolgáló elveket, például a Helsinki Záróokmányt és az új Európáért létrejött párizsi chartát védelmezi; |
| --- | --- |

B.

mivel a kérelmek hátterében egyrészt a modern európai történelemben példa nélküli és az ukrán lakosság ellen elkövetett, népirtásnak minősülő háborús bűncselekményeket eredményező, Ukrajna elleni orosz katonai agresszió, másrészt Grúzia és Moldova egyes területeinek folyamatos megszállása áll; mivel Ukrajna az európai biztonsági rendet és az annak alapjául szolgáló elveket, például a Helsinki Záróokmányt és az új Európáért létrejött párizsi chartát védelmezi;

| C. | mivel az EUSZ 49. cikke szerint „bármely olyan európai állam kérheti felvételét az Unióba, amely tiszteletben tartja a 2. cikkben megállapított alapelveket, és elkötelezett azok érvényesítése mellett”; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUSZ 49. cikke szerint „bármely olyan európai állam kérheti felvételét az Unióba, amely tiszteletben tartja a 2. cikkben megállapított alapelveket, és elkötelezett azok érvényesítése mellett”;

| D. | mivel nincs „gyorsított út” az uniós tagsághoz, és a csatlakozás továbbra is összetett, érdemeken alapuló és strukturált folyamat, amely megköveteli az uniós tagság kritériumainak teljesítését és reformok hatékony végrehajtásától és az uniós vívmányok átvételétől függ; |
| --- | --- |

D.

mivel nincs „gyorsított út” az uniós tagsághoz, és a csatlakozás továbbra is összetett, érdemeken alapuló és strukturált folyamat, amely megköveteli az uniós tagság kritériumainak teljesítését és reformok hatékony végrehajtásától és az uniós vívmányok átvételétől függ;

| E. | mivel a Tanács kivételes gyorsasággal felkérte a Bizottságot, hogy nyújtsa be Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia uniós tagság iránti kérelméről szóló véleményeit; |
| --- | --- |

E.

mivel a Tanács kivételes gyorsasággal felkérte a Bizottságot, hogy nyújtsa be Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia uniós tagság iránti kérelméről szóló véleményeit;

| F. | mivel a 2022. március 10-i és 11-i versailles-i nyilatkozat kinyilvánította, hogy az Európai Tanács elismeri Ukrajna európai törekvéseit és az Európai Unió melletti döntését; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2022. március 10-i és 11-i versailles-i nyilatkozat kinyilvánította, hogy az Európai Tanács elismeri Ukrajna európai törekvéseit és az Európai Unió melletti döntését;

| G. | mivel Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia népe éveken keresztül folyamatosan bizonyította, hogy országaik eltökéltek az európai irányvonal, valamint az európai elvek és értékek mellett; mivel a belarusz népnek az Oroszország által támogatott Lukasenka-rezsimet ellenző többsége hasonló törekvéseknek ad hangot, vagyis egy szabad, szuverén és demokratikus országban kíván élni; |
| --- | --- |

G.

mivel Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia népe éveken keresztül folyamatosan bizonyította, hogy országaik eltökéltek az európai irányvonal, valamint az európai elvek és értékek mellett; mivel a belarusz népnek az Oroszország által támogatott Lukasenka-rezsimet ellenző többsége hasonló törekvéseknek ad hangot, vagyis egy szabad, szuverén és demokratikus országban kíván élni;

| H. | mivel a múltbeli fejlemények megmutatták, hogy a bővítés elmaradása jelentős stratégiai költségekkel jár, és veszélyeztetheti kontinensünk biztonságát és stabilitását; |
| --- | --- |

H.

mivel a múltbeli fejlemények megmutatták, hogy a bővítés elmaradása jelentős stratégiai költségekkel jár, és veszélyeztetheti kontinensünk biztonságát és stabilitását;

| I. | mivel az EU Ukrajnával, a Moldovai Köztársasággal és Grúziával fenntartott kapcsolatai ambiciózus társulási megállapodásokon és mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokon alapulnak, amelyek kedvező környezetet teremtenek a jogszabályok közelítéséhez és a gazdasági integrációhoz, amelyek a jövőbeli csatlakozási folyamat kulcsfontosságú elemei; mivel a társulási, valamint a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások teljes körű végrehajtása még várat magára; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU Ukrajnával, a Moldovai Köztársasággal és Grúziával fenntartott kapcsolatai ambiciózus társulási megállapodásokon és mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokon alapulnak, amelyek kedvező környezetet teremtenek a jogszabályok közelítéséhez és a gazdasági integrációhoz, amelyek a jövőbeli csatlakozási folyamat kulcsfontosságú elemei; mivel a társulási, valamint a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások teljes körű végrehajtása még várat magára;

| J. | mivel Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia rekordidő alatt benyújtották mindkét uniós csatlakozási kérdőívet, ami nemcsak az EU értékei iránti nagyfokú elkötelezettségüket, hanem az e célok elérésére való nagyfokú képességüket és akaratukat is bizonyítja; |
| --- | --- |

J.

mivel Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia rekordidő alatt benyújtották mindkét uniós csatlakozási kérdőívet, ami nemcsak az EU értékei iránti nagyfokú elkötelezettségüket, hanem az e célok elérésére való nagyfokú képességüket és akaratukat is bizonyítja;

| K. | mivel 2022. június 17-én a Bizottság véleményeket tett közzé a három kérelemről, amelyekben azt javasolta a Tanácsnak, hogy erősítse meg Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia uniós tagállammá válásának kilátásait; |
| --- | --- |

K.

mivel 2022. június 17-én a Bizottság véleményeket tett közzé a három kérelemről, amelyekben azt javasolta a Tanácsnak, hogy erősítse meg Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia uniós tagállammá válásának kilátásait;

| L. | mivel a Bizottság véleményében azt javasolta, hogy Ukrajna és a Moldovai Köztársaság kapjon tagjelölti státuszt azzal a feltétellel, hogy bizonyos reformintézkedéseket tesznek, például a jogállamiság és a korrupció elleni küzdelem területén; mivel Grúzia esetében a Bizottság azt ajánlotta, hogy a tagjelölt státuszt csak azt követően adják meg, hogy megtörtént a jelzett prioritásos kérdések rendezése; |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság véleményében azt javasolta, hogy Ukrajna és a Moldovai Köztársaság kapjon tagjelölti státuszt azzal a feltétellel, hogy bizonyos reformintézkedéseket tesznek, például a jogállamiság és a korrupció elleni küzdelem területén; mivel Grúzia esetében a Bizottság azt ajánlotta, hogy a tagjelölt státuszt csak azt követően adják meg, hogy megtörtént a jelzett prioritásos kérdések rendezése;

| M. | mivel a tagjelölti státusz megadása a remény és a szolidaritás erős üzenetét küldené e három ország polgárai számára, és megmutatná, hogy az Európai Unió eltökélt szándéka, hogy megfeleljen a jelenlegi kihívásoknak és jövőképének; |
| --- | --- |

M.

mivel a tagjelölti státusz megadása a remény és a szolidaritás erős üzenetét küldené e három ország polgárai számára, és megmutatná, hogy az Európai Unió eltökélt szándéka, hogy megfeleljen a jelenlegi kihívásoknak és jövőképének;

| 1. | üdvözli Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia csatlakozási kérelmét, amely a nép európai törekvéseinek kifejeződése, és azon óhaja, hogy békében és biztonságban éljenek olyan szabad, demokratikus és virágzó országokban, amelyek jószomszédi kapcsolatokat tartanak fenn valamennyi európai országgal, és egyre szorosabb együttműködést folytatnak az uniós tagállamokkal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a Bizottság hivatalos ajánlását, hogy Ukrajna és a Moldovai Köztársaság kapjon tagjelölt státuszt, Grúzia pedig kapjon „európai perspektívát”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja az Európai Tanács 2022. június 23–24-i ülésén találkozó állam- és kormányfőket, hogy haladéktalanul adják meg az EU-tagjelölti státuszt Ukrajnának és a Moldovai Köztársaságnak, valamint ugyanezt a státuszt Grúziának is, amint kormánya teljesíti a Bizottság véleményében megjelölt prioritásokat; hangsúlyozza, hogy az állam- és kormányfőknek eleget kell tenniük történelmi felelősségüknek és világos politikai üzenetet kell megfogalmazniuk; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aláhúzza, hogy az Európai Unió tagjelölti státuszának megadása egyenlő lesz a vezető szerep, az elszántság és a jövőkép felmutatásával az Ukrajna elleni brutális orosz agresszív háború és a geopolitikai környezet újradefiniálására tett kísérlet jelenlegi kontextusában, és egyértelmű politikai üzenetet küld arról, hogy a szóban forgó országok visszafordíthatatlanul az európai utat választották, amit európai partnereik elfogadtak, és amibe egyetlen harmadik félnek sem szabad beavatkoznia; megismétli, hogy az EU-nak megbízható partnernek és hiteles geopolitikai szereplőnek kell lennie, amely tiszteletben tartja elveit és értékeit azáltal, hogy szolidaritást mutat azok felé, akik azonos eszmények mellett szállnak síkra; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a tagállamokat, hogy találják meg ismét a politikai akaratot a bővítési folyamat újraindítására és ígéreteik teljesítésére azáltal, hogy konkrét pozitív lépéseket tesznek az Unióhoz csatlakozni kívánó és az európai családhoz tartozást megérdemlő országok csatlakozási folyamatai keretében; sürgeti ezért a 2022. június 23–24-én ülésező uniós állam- és kormányfőket, hogy adjanak zöld utat a nyugat-balkáni bővítési folyamatnak, amely jelenleg elakadt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy az EU bővítési folyamata hitelességének megőrzése és átalakító erejének felszabadítása érdekében fenn kell tartani a nyugat-balkáni országok iránti régóta fennálló elkötelezettséget, és párhuzamos útjuknak dinamikusabban, az érdemek, a politikai igazodás, a nemzetközi ügyekben való szolidaritás és elfogadott kötelezettségvállalások alapján változatlanul folytatódnia kell;; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az EU-hoz való csatlakozásnak az EUSZ 49. cikkével összhangban kell történnie, a vonatkozó eljárások tiszteletben tartása alapján és a megállapított kritériumok, különösen az uniós tagságra vonatkozó úgynevezett koppenhágai kritériumok teljesítésétől függően, és továbbra is érdemeken alapuló folyamat marad, amely megfelelő reformok elfogadását és végrehajtását teszi szükségessé, különösen a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok, a piacgazdaság és az uniós vívmányok végrehajtása terén; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felkéri Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia hatóságait, hogy egyértelműen bizonyítsák politikai elhatározásukat népük európai törekvéseinek megvalósítására azáltal, hogy jelentősen fokozzák a jelentős reformok terén elért előrehaladást annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb ténylegesen teljesítsék az uniós tagság kritériumait; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a közelgő csatlakozási folyamat alapjaként hasznosítani kell Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia tapasztalatait a társulási megállapodásaik végrehajtásával, valamint a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatban, lehetővé téve ezáltal a három ország számára az EU egységes piacába való fokozatos integrálódást és az ágazati együttműködés fokozását; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsék elő a belső struktúrákat és biztosítsanak további forrásokat, valamint fokozott technikai segítséget és politikai támogatást; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elismeri, hogy az ukránok, a moldovaiak és a grúzok folyamatosan támogatták országuk Európa-párti orientációját, és megérdemlik, hogy szabad, demokratikus és virágzó országokban éljenek, amelyek büszkék és elkötelezett tagjai az európai családnak; arra a következtetésre jut, hogy a következő Európai Tanács fontos első lépést tehet e három ország népe legitim törekvéseinek megvalósítása felé; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megismétli, hogy az EU elkötelezett Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia szuverenitása, területi integritása és politikai függetlensége mellett nemzetközileg elismert határaikon belül, és támogatja az ezen elvek teljes körű érvényesítésére irányuló erőfeszítéseiket; hangsúlyozza a tagállamok ezzel kapcsolatos egységének és szolidaritásának fontosságát; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a főképviselőt/alelnököt, hogy aktualizálják a keleti partnerség politikáját annak érdekében, hogy az Ukrajna elleni orosz agresszív háború jelenlegi kontextusában, amely Ukrajna szomszédos országainak biztonságát is veszélyezteti, és a régió egészének stabilitását érinti, az továbbra is átalakító és célszerű eszköz maradhasson; megismétli, hogy regionális együttműködésre van szükség a keleti partnerség országai között; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy alakítsanak ki megerősített és strukturált politikai párbeszédet a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokkal a további gazdasági integráció és a jogszabályok harmonizációjának előmozdítása, valamint adott esetben az uniós intézmények munkájába és eljárásaiba való fokozatos bevonás érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megismétli az uniós intézményekhez intézett felhívásait, hogy gyorsítsák fel az uniós döntéshozatal hatékonyabbá tétele érdekében szükséges lépéseket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megerősíti elkötelezettségét a bővítés mellett, amely minden eddiginél nagyobb geostratégiai beruházás egy stabil, erős és egységes EU-ba; határozott véleménye, hogy az EU-tagságra törekvő országok teljes jogú uniós tagságának kilátásba helyezése az Unió saját politikai, gazdasági és biztonsági érdeke; |
| --- | --- |

15.

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia, valamint a nyugat-balkáni országok elnökeinek, kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

16.

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/6

---

P9_TA(2022)0257

A géntechnológiával módosított DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 kukorica, valamint a P4114, MON 810, MIR604 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukorica

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 kukoricát, valamint a DP4114, MON 810, MIR604 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

(2023/C 32/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 kukoricát, valamint a DP4114, MON 810, MIR604 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D081155/01, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 kukoricát, valamint a DP4114, MON 810, MIR604 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D081155/01,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának 2022. május 16-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának 2022. május 16-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2022. január 26-án elfogadott és 2022. március 7-én közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2022. január 26-án elfogadott és 2022. március 7-én közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel 2018. május 2-án a belgiumi székhelyű Pioneer Overseas Corporation az egyesült államokbeli székhelyű Pioneer Hi-Bred International, Inc. nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet (a továbbiakban: kérelem) nyújtott be a géntechnológiával módosított DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 kukoricát (a továbbiakban: géntechnológiával módosított kukorica) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak; |
| --- | --- |

A.

mivel 2018. május 2-án a belgiumi székhelyű Pioneer Overseas Corporation az egyesült államokbeli székhelyű Pioneer Hi-Bred International, Inc. nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet (a továbbiakban: kérelem) nyújtott be a géntechnológiával módosított DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 kukoricát (a továbbiakban: géntechnológiával módosított kukorica) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak;

| B. | mivel a kérelem a géntechnológiával módosított kukoricát alkotó egyszeres genetikai események tíz alkombinációját tartalmazó, azt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt; |
| --- | --- |

B.

mivel a kérelem a géntechnológiával módosított kukoricát alkotó egyszeres genetikai események tíz alkombinációját tartalmazó, azt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt;

| C. | mivel a MON 810 × NK603 alkombinációt az (EU) 2018/2045 bizottsági végrehajtási határozat (5) már engedélyezte; mivel ezért a végrehajtási határozat tervezete kiterjed a géntechnológiával módosított kukoricára és a kérelemben szereplő további 9 alkombinációra (6); |
| --- | --- |

C.

mivel a MON 810 × NK603 alkombinációt az (EU) 2018/2045 bizottsági végrehajtási határozat (5) már engedélyezte; mivel ezért a végrehajtási határozat tervezete kiterjed a géntechnológiával módosított kukoricára és a kérelemben szereplő további 9 alkombinációra (6);

| D. | mivel az EFSA a géntechnológiával módosított kukorica engedélyezésével kapcsolatban 2022. január 26-án kedvező véleményt adott ki, amelyet 2022. március 7-én közzétettek; |
| --- | --- |

D.

mivel az EFSA a géntechnológiával módosított kukorica engedélyezésével kapcsolatban 2022. január 26-án kedvező véleményt adott ki, amelyet 2022. március 7-én közzétettek;

| E. | mivel a génmódosított kukoricát az alábbi négy egyszeres génmódosítási esemény hagyományos keresztezéses kombinációjával hozták létre: DP4114, MON 810, MIR604 és NK603; mivel a géntechnológiával módosított kukorica két gyomirtó szerrel (glufozinát és glifozát) szembeni ellenálló képességet mutat, és öt rovarölő fehérjét (Bt-toxinok) állít elő (7); |
| --- | --- |

E.

mivel a génmódosított kukoricát az alábbi négy egyszeres génmódosítási esemény hagyományos keresztezéses kombinációjával hozták létre: DP4114, MON 810, MIR604 és NK603; mivel a géntechnológiával módosított kukorica két gyomirtó szerrel (glufozinát és glifozát) szembeni ellenálló képességet mutat, és öt rovarölő fehérjét (Bt-toxinok) állít elő (7);

| F. | mivel a kérelmező nem nyújtott be kísérleti adatokat arra a kilenc alkombinációra vonatkozóan, amelyeket az EFSA korábban még nem értékelt (8); mivel az EFSA a kísérleti adatok hiánya ellenére arra a következtetésre jutott, hogy ezek az alkombinációk nem vetnek fel biztonsági aggályokat; |
| --- | --- |

F.

mivel a kérelmező nem nyújtott be kísérleti adatokat arra a kilenc alkombinációra vonatkozóan, amelyeket az EFSA korábban még nem értékelt (8); mivel az EFSA a kísérleti adatok hiánya ellenére arra a következtetésre jutott, hogy ezek az alkombinációk nem vetnek fel biztonsági aggályokat;

A kiegészítő gyomirtó szer értékelésének hiánya

| G. | mivel a Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (9) előírja annak értékelését, hogy a várható mezőgazdasági gyakorlatok befolyásolják-e a tanulmányozott végpontok eredményét; mivel az említett végrehajtási rendelet szerint ez különösen fontos a gyomirtó szernek ellenálló növények esetében; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (9) előírja annak értékelését, hogy a várható mezőgazdasági gyakorlatok befolyásolják-e a tanulmányozott végpontok eredményét; mivel az említett végrehajtási rendelet szerint ez különösen fontos a gyomirtó szernek ellenálló növények esetében;

| H. | mivel számos tanulmány kimutatta, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények alkalmazása következtében nagyobb arányban használnak kiegészítő gyomirtó szereket, nagyrészt a gyomirtó szernek ellenálló gyomok megjelenése miatt (10); mivel következésképpen számítani kell arra, hogy a géntechnológiával módosított kukorica nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glifozát és glufozinát alapú gyomirtó szereknek, és hogy emiatt a termésben nagyobb mennyiségű maradékanyag és bomlástermék (metabolit) lehet jelen; |
| --- | --- |

H.

mivel számos tanulmány kimutatta, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények alkalmazása következtében nagyobb arányban használnak kiegészítő gyomirtó szereket, nagyrészt a gyomirtó szernek ellenálló gyomok megjelenése miatt (10); mivel következésképpen számítani kell arra, hogy a géntechnológiával módosított kukorica nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glifozát és glufozinát alapú gyomirtó szereknek, és hogy emiatt a termésben nagyobb mennyiségű maradékanyag és bomlástermék (metabolit) lehet jelen;

| I. | mivel a glufozinát 1B. kategóriájú, reprodukciós toxicitású anyagnak minősül, és így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) szerinti „kizárási kritériumok” vonatkoznak rá; mivel a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó jóváhagyás 2018. július 31-én lejárt (12); |
| --- | --- |

I.

mivel a glufozinát 1B. kategóriájú, reprodukciós toxicitású anyagnak minősül, és így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) szerinti „kizárási kritériumok” vonatkoznak rá; mivel a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó jóváhagyás 2018. július 31-én lejárt (12);

| J. | mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017 márciusában pedig azt a következtetést vonta le, hogy semmilyen besorolás nem indokolt; mivel ezzel szemben a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – az Egészségügyi Világszervezet rákbetegségekre szakosodott ügynöksége – 2015-ben a glifozátot az emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló anyagként sorolta be; mivel a glifozát potenciális rákkeltő hatását több más friss, szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány is megerősíti (13); |
| --- | --- |

J.

mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017 márciusában pedig azt a következtetést vonta le, hogy semmilyen besorolás nem indokolt; mivel ezzel szemben a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – az Egészségügyi Világszervezet rákbetegségekre szakosodott ügynöksége – 2015-ben a glifozátot az emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló anyagként sorolta be; mivel a glifozát potenciális rákkeltő hatását több más friss, szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány is megerősíti (13);

| K. | mivel a géntechnológiával módosított növényeken talált gyomirtószer-maradványok és bomlástermékeik (metabolitok) értékelése kívül esik az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének (az EFSA GMO-testülete) hatáskörén, ezért a GMO-kra vonatkozó engedélyezési eljárás részeként ilyen értékelésre nem kerül sor; mivel mindez problémákat vet fel, tekintettel arra, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek érintett, géntechnológiával módosított növény általi lebontásának módját és a bomlástermékek összetételét és ily módon toxicitását maga a genetikai módosítás befolyásolhatja (14); |
| --- | --- |

K.

mivel a géntechnológiával módosított növényeken talált gyomirtószer-maradványok és bomlástermékeik (metabolitok) értékelése kívül esik az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének (az EFSA GMO-testülete) hatáskörén, ezért a GMO-kra vonatkozó engedélyezési eljárás részeként ilyen értékelésre nem kerül sor; mivel mindez problémákat vet fel, tekintettel arra, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek érintett, géntechnológiával módosított növény általi lebontásának módját és a bomlástermékek összetételét és ily módon toxicitását maga a genetikai módosítás befolyásolhatja (14);

A Bt-toxinokkal kapcsolatos lezáratlan kérdések

| L. | mivel a Bt-toxinok toxicitását takarmányozási vizsgálatok alapján értékelték, kizárólag baktériumok által előállított, izolált Bt-fehérjék felhasználásával; mivel csekély jelentőség tulajdonítható az izolált fehérjékkel végzett toxikológiai vizsgálatoknak, tekintettel arra, hogy a géntechnológiával módosított növényekben, például a kukoricában, a gyapotban és a szójababban előforduló Bt-toxinok természetüknél fogva mérgezőbbek, mint az izolált Bt-toxinok; mivel ennek az az oka, hogy a növényi szövetben jelen lévő proteázgátlók (PI) növelhetik a Bt-toxinok toxicitását a lebomlásuk késleltetésével; mivel ezt a jelenséget számos tudományos vizsgálat igazolta, többek között a Monsanto harminc évvel ezelőtt végzett tanulmánya, amely kimutatta, hogy még a rendkívül alacsony PI-szintek is akár 20-szorosára növelhetik a Bt-toxinok toxicitását (15); |
| --- | --- |

L.

mivel a Bt-toxinok toxicitását takarmányozási vizsgálatok alapján értékelték, kizárólag baktériumok által előállított, izolált Bt-fehérjék felhasználásával; mivel csekély jelentőség tulajdonítható az izolált fehérjékkel végzett toxikológiai vizsgálatoknak, tekintettel arra, hogy a géntechnológiával módosított növényekben, például a kukoricában, a gyapotban és a szójababban előforduló Bt-toxinok természetüknél fogva mérgezőbbek, mint az izolált Bt-toxinok; mivel ennek az az oka, hogy a növényi szövetben jelen lévő proteázgátlók (PI) növelhetik a Bt-toxinok toxicitását a lebomlásuk késleltetésével; mivel ezt a jelenséget számos tudományos vizsgálat igazolta, többek között a Monsanto harminc évvel ezelőtt végzett tanulmánya, amely kimutatta, hogy még a rendkívül alacsony PI-szintek is akár 20-szorosára növelhetik a Bt-toxinok toxicitását (15);

| M. | mivel ezt a fokozott toxicitást nem veszik figyelembe az EFSA kockázatértékelései során, még akkor sem, ha az minden, az Unióban behozatalra vagy termesztésre engedélyezett Bt-növény esetében releváns; mivel a Bt-toxint tartalmazó élelmiszereket fogyasztó emberek és a Bt-toxint tartalmazó takarmányokat fogyasztó állatok esetében ezért nem zárhatók ki a – proteázgátlók és Bt-toxinok közötti kölcsönhatással kiváltott – fokozott toxicitásból erdő kockázatok; |
| --- | --- |

M.

mivel ezt a fokozott toxicitást nem veszik figyelembe az EFSA kockázatértékelései során, még akkor sem, ha az minden, az Unióban behozatalra vagy termesztésre engedélyezett Bt-növény esetében releváns; mivel a Bt-toxint tartalmazó élelmiszereket fogyasztó emberek és a Bt-toxint tartalmazó takarmányokat fogyasztó állatok esetében ezért nem zárhatók ki a – proteázgátlók és Bt-toxinok közötti kölcsönhatással kiváltott – fokozott toxicitásból erdő kockázatok;

| N. | mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-toxinoknak való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-toxinok adjuváns tulajdonságokkal (16) rendelkezhetnek, ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek; |
| --- | --- |

N.

mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-toxinoknak való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-toxinok adjuváns tulajdonságokkal (16) rendelkezhetnek, ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek;

| O. | mivel tudományos vizsgálat keretében megállapítást nyert, hogy a Bt-toxinok toxicitását a gyomirtó szerekkel történő permetezésből származó maradékanyagokkal fellépő kölcsönhatás is erősítheti, és további vizsgálatok szükségesek a többszörös genetikai események (géntechnológiai módosítással a gyomirtó szerekkel szemben ellenállóvá tett és inszekticid hatású Bt-toxinokat termelő növények) kombinált hatásairól (17); mivel a gyomirtó szerek maradékanyagainak és metabolitjainak a Bt-toxinokkal fellépő potenciális kölcsönhatásának vizsgálatát azonban nem tartják az EFSA GMO-testületének hatáskörébe tartozónak, ezért nem is kerül rá sor a kockázatértékelés részeként; |
| --- | --- |

O.

mivel tudományos vizsgálat keretében megállapítást nyert, hogy a Bt-toxinok toxicitását a gyomirtó szerekkel történő permetezésből származó maradékanyagokkal fellépő kölcsönhatás is erősítheti, és további vizsgálatok szükségesek a többszörös genetikai események (géntechnológiai módosítással a gyomirtó szerekkel szemben ellenállóvá tett és inszekticid hatású Bt-toxinokat termelő növények) kombinált hatásairól (17); mivel a gyomirtó szerek maradékanyagainak és metabolitjainak a Bt-toxinokkal fellépő potenciális kölcsönhatásának vizsgálatát azonban nem tartják az EFSA GMO-testületének hatáskörébe tartozónak, ezért nem is kerül rá sor a kockázatértékelés részeként;

Bt-növények: A nem célzott élőlényekre gyakorolt hatások

| P. | mivel a rovarölő szerek használatától eltérően – amikor az expozíció a permetezéskor és azt követően korlátozott ideig áll fenn – a géntechnológiával módosított Bt-növények használata a célszervezetek és a nem célszervezetek Bt-toxinokkal szembeni folyamatos expozíciójához vezet; |
| --- | --- |

P.

mivel a rovarölő szerek használatától eltérően – amikor az expozíció a permetezéskor és azt követően korlátozott ideig áll fenn – a géntechnológiával módosított Bt-növények használata a célszervezetek és a nem célszervezetek Bt-toxinokkal szembeni folyamatos expozíciójához vezet;

| Q. | mivel az a feltételezés, hogy a Bt-toxinok egyetlen célspecifikus hatásmódot mutatnak, többé nem tekinthető helytállónak, és a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat nem lehet kizárni (18); mivel a jelentések szerint egyre több nem célszervezetet érnek hatások különféle formában; mivel egy közelmúltban készült áttekintés 39 olyan lektorált publikációt említ, amelyek a Bt-toxinok számos „tartományon kívüli” fajra gyakorolt, jelentős káros hatásáról számolnak be (19); |
| --- | --- |

Q.

mivel az a feltételezés, hogy a Bt-toxinok egyetlen célspecifikus hatásmódot mutatnak, többé nem tekinthető helytállónak, és a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat nem lehet kizárni (18); mivel a jelentések szerint egyre több nem célszervezetet érnek hatások különféle formában; mivel egy közelmúltban készült áttekintés 39 olyan lektorált publikációt említ, amelyek a Bt-toxinok számos „tartományon kívüli” fajra gyakorolt, jelentős káros hatásáról számolnak be (19);

A tagállami illetékes hatóságok és az érdekelt felek észrevételei

| R. | mivel a tagállamok a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikus észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (20); |
| --- | --- |

R.

mivel a tagállamok a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikus észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (20);

| S. | mivel egy független kutatószervezet által végzett részletes elemzés többek között arra a megállapításra jut, hogy a géntechnológiával módosított kukorica engedélyezési kérelméről szóló EFSA-vélemény nem tekinthető úgy, hogy toxikológiai szempontból megfelel a genetikai események kombinációjából eredő lehetséges szinergikus vagy antagonista hatások értékelésére vonatkozó követelményeknek, ezért az EFSA által végzett toxikológiai értékelés nem elfogadható (21); |
| --- | --- |

S.

mivel egy független kutatószervezet által végzett részletes elemzés többek között arra a megállapításra jut, hogy a géntechnológiával módosított kukorica engedélyezési kérelméről szóló EFSA-vélemény nem tekinthető úgy, hogy toxikológiai szempontból megfelel a genetikai események kombinációjából eredő lehetséges szinergikus vagy antagonista hatások értékelésére vonatkozó követelményeknek, ezért az EFSA által végzett toxikológiai értékelés nem elfogadható (21);

Az Unió nemzetközi kötelezettségeinek tiszteletben tartása

| T. | mivel az Egyesült Nemzetek Szervezetén (ENSZ) belül az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges előadó 2017-es jelentésében megállapította, hogy a veszélyes peszticidek – különösen a fejlődő országokban – katasztrofális hatást gyakorolnak az egészségre (22); mivel az ENSZ 3.9. fenntartható fejlődési célja a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő-, víz- és talajszennyezés és -fertőzöttség miatt bekövetkező halálesetek és megbetegedések számának jelentős mértékű csökkenését tűzte ki 2030-ra (23); mivel a géntechnológiával módosított kukorica behozatalának engedélyezése növelné a glufozináton és glifozáton alapuló gyomirtó szerekkel kezelt növény iránti keresletet, ezáltal növelve a munkavállalók és a környezet kitettségét harmadik országokban; mivel a munkavállalók és a környezet fokozott kitettségének kockázata kiemelt problémát jelent a géntechnológiával módosított, a gyomirtó szereknek ellenálló növények esetében, tekintettel a felhasznált gyomirtó szerek nagyobb mennyiségére; |
| --- | --- |

T.

mivel az Egyesült Nemzetek Szervezetén (ENSZ) belül az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges előadó 2017-es jelentésében megállapította, hogy a veszélyes peszticidek – különösen a fejlődő országokban – katasztrofális hatást gyakorolnak az egészségre (22); mivel az ENSZ 3.9. fenntartható fejlődési célja a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő-, víz- és talajszennyezés és -fertőzöttség miatt bekövetkező halálesetek és megbetegedések számának jelentős mértékű csökkenését tűzte ki 2030-ra (23); mivel a géntechnológiával módosított kukorica behozatalának engedélyezése növelné a glufozináton és glifozáton alapuló gyomirtó szerekkel kezelt növény iránti keresletet, ezáltal növelve a munkavállalók és a környezet kitettségét harmadik országokban; mivel a munkavállalók és a környezet fokozott kitettségének kockázata kiemelt problémát jelent a géntechnológiával módosított, a gyomirtó szereknek ellenálló növények esetében, tekintettel a felhasznált gyomirtó szerek nagyobb mennyiségére;

| U. | mivel egy 2020-ban közzétett, szakértői értékelés alá vetett tanulmány szerint a Roundup – a világ egyik leggyakrabban használt glifozátalapú gyomirtó szere – a biológiai sokféleség csökkenését idézheti elő, ami sebezhetőbbé teheti az ökoszisztémákat a szennyezéssel és az éghajlatváltozással szemben (24); |
| --- | --- |

U.

mivel egy 2020-ban közzétett, szakértői értékelés alá vetett tanulmány szerint a Roundup – a világ egyik leggyakrabban használt glifozátalapú gyomirtó szere – a biológiai sokféleség csökkenését idézheti elő, ami sebezhetőbbé teheti az ökoszisztémákat a szennyezéssel és az éghajlatváltozással szemben (24);

| V. | mivel az Unió az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezményének részes feleként felelős annak biztosításáért, hogy a joghatósága vagy ellenőrzése alá tartozó tevékenységek ne okozzanak kárt más országok környezetében (25); |
| --- | --- |

V.

mivel az Unió az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezményének részes feleként felelős annak biztosításáért, hogy a joghatósága vagy ellenőrzése alá tartozó tevékenységek ne okozzanak kárt más országok környezetében (25);

| W. | mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre, sem a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket; mivel az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, a Párizsi Megállapodás és a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény értelmében az Unióra háruló kötelezettségeknek e jogszerű tényezők körébe kell tartozniuk; |
| --- | --- |

W.

mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre, sem a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket; mivel az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, a Párizsi Megállapodás és a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény értelmében az Unióra háruló kötelezettségeknek e jogszerű tényezők körébe kell tartozniuk;

Nem demokratikus döntéshozatal

| X. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága 2022. május 16-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége; |
| --- | --- |

X.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága 2022. május 16-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége;

| Y. | mivel a Bizottság maga is elismeri, hogy problematikus az az eljárása, amelynek során a GMO-k engedélyezésére vonatkozó határozatokat továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés terén ugyan meglehetősen kivételes esetnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében normává vált; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Bizottság maga is elismeri, hogy problematikus az az eljárása, amelynek során a GMO-k engedélyezésére vonatkozó határozatokat továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés terén ugyan meglehetősen kivételes esetnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében normává vált;

| Z. | mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a 9. parlamenti ciklusban a Parlament már 27 kifogást fogadott el GMO-k forgalomba hozatala ellen; mivel a tagállamok minősített többsége ezen GMO-k egyikénél sem támogatta az engedélyezést; mivel a tagállamok többek között az elővigyázatosság elvének az engedélyezési eljárás során való figyelmen kívül hagyása, valamint a kockázatértékeléssel kapcsolatos tudományos aggályok miatt nem támogatják az engedélyezést; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a 9. parlamenti ciklusban a Parlament már 27 kifogást fogadott el GMO-k forgalomba hozatala ellen; mivel a tagállamok minősített többsége ezen GMO-k egyikénél sem támogatta az engedélyezést; mivel a tagállamok többek között az elővigyázatosság elvének az engedélyezési eljárás során való figyelmen kívül hagyása, valamint a kockázatértékeléssel kapcsolatos tudományos aggályok miatt nem támogatják az engedélyezést;

| AA. | mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja GMO-k engedélyezését; |
| --- | --- |

AA.

mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja GMO-k engedélyezését;

| AB. | mivel nincs szükség jogszabály-módosításra ahhoz, hogy a Bizottság elállhasson a GMO-k engedélyezésétől olyan esetben, amikor a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többségének támogatása (26); |
| --- | --- |

AB.

mivel nincs szükség jogszabály-módosításra ahhoz, hogy a Bizottság elállhasson a GMO-k engedélyezésétől olyan esetben, amikor a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többségének támogatása (26);

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (27) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy a belső piac hatékony működésének biztosítása mellett alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állatok egészsége és az állatjólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy ne engedélyezze a gyomirtó szereknek ellenálló, géntechnológiával módosított növények behozatalát, mert ennek következményeként megnő a kiegészítő gyomirtó szerek használata, és ezáltal a biológiai sokféleséget, az élelmiszer-biztonságot és a munkavállalók egészségét fenyegető kockázatok is; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli, hogy a Bizottság a képviselőknek címzett 2020. szeptember 11-i levelében végül elismerte, hogy a GMO-kra vonatkozó engedélyezési határozatoknál figyelembe kell venni a fenntarthatóság elvét (28); ugyanakkor mély csalódottságának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság azóta is folytatja GMO-k behozatalának engedélyezését, jóllehet a Parlament ezt ellenzi és a tagállamok többsége ellene szavaz; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten és nyomatékosan felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az Unió által nemzetközi megállapodásokban – többek között a Párizsi Megállapodásban és a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezményben – vállalt, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljai szerinti kötelezettségeit; megismétli felhívását, amely szerint a végrehajtási jogi aktusok tervezetének melléklete formájában kerüljön részletesen kifejtésre, hogy ezen aktusok miként tartják tiszteletben a „ne árts” elvet (29); |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja az EFSA-t, hogy kérjen adatokat a géntechnológiával módosított növényekből származó élelmiszerek és takarmányok fogyasztásának a bél-mikrobiómára gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy a több transzgént tartalmazó események alkombinációit csak abban az esetben engedélyezze, ha azokat a kérelmező által benyújtott összes kísérleti adat alapján az EFSA alaposan megvizsgálta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | különösen úgy véli, hogy olyan géntechnológiával módosított növények változatainak jóváhagyása, amelyek kapcsán nem szolgáltattak kísérleti adatokat, amelyeket nem vizsgáltak, vagy esetleg még létre sem hoztak, ellentétes az általános élelmiszerjog elveivel, amint azt a 178/2002/EK rendelet megállapítja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a figyelmet arra, hogy a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslattal (30) kapcsolatban az Európai Parlament által a Tanáccsal folytatott tárgyalások alapjaként 2020. december 17-én elfogadott módosítások kimondják, hogy a Bizottság nem engedélyezhet GMO-kat, amennyiben a tagállamok minősített többsége nem támogatja azt; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság tartsa tiszteletben ezt az álláspontot, és felhívja a Tanácsot, hogy folytassa munkáját, és sürgősen fogadjon el általános megközelítést e kérdéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a géntechnológiával módosított DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 kukorica és alkombinációi élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő, az 1829/2003/EK rendelet szerinti értékeléséről (EFSA-GMO-NL-2018-150. sz. kérelem), EFSA Journal, 2022., 20(3):7134, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2022.7134.

(4)  A 8. parlamenti ciklusban a Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt GMO-k engedélyezésével szemben.

Emellett a 9. parlamenti ciklusban a Parlament a következő állásfoglalásokat fogadta el:

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 202., 2021.5.28., 11. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 202., 2021.5.28., 11. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 202., 2021.5.28., 15. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 202., 2021.5.28., 15. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 202., 2021.5.28., 20. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 202., 2021.5.28., 20. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 2. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 2. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 7. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 7. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 12. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 12. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 18. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 18. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. május 14.) a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 323., 2021.8.11., 7. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. május 14.) a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 323., 2021.8.11., 7. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 415., 2021.10.13., 2. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 415., 2021.10.13., 2. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 415., 2021.10.13., 8. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 415., 2021.10.13., 8. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 415., 2021.10.13., 15. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 415., 2021.10.13., 15. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 36. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 36. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és MON 87411 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 43. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és MON 87411 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 43. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 49. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 49. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 56. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 56. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 63. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 63. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. március 11.) a géntechnológiával módosított GHB614 × T304-40 × GHB119 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 474., 2021.11.24., 66. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. március 11.) a géntechnológiával módosított GHB614 × T304-40 × GHB119 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 474., 2021.11.24., 66. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. március 11.) a géntechnológiával módosított MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 474., 2021.11.24., 74. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. március 11.) a géntechnológiával módosított MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 474., 2021.11.24., 74. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított DAS-81419-2 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 45. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított DAS-81419-2 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 45. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított DAS-81419-2 × DAS–44406–6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 52. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított DAS-81419-2 × DAS–44406–6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 52. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 kukoricát, valamint az 1507, MIR162, MON810 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 59. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 kukoricát, valamint az 1507, MIR162, MON810 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 59. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított Bt 11 (SYN-BTØ11-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 66. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított Bt 11 (SYN-BTØ11-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 66. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. február 15.) a géntechnológiával módosított GMB151 (BCS-GM151-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. február 15.) a géntechnológiával módosított GMB151 (BCS-GM151-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0024).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. február 15.) a géntechnológiával módosított GHB614 (BCS-GHØØ2-5) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. február 15.) a géntechnológiával módosított GHB614 (BCS-GHØØ2-5) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0025).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. március 9.) a géntechnológiával módosított GHB811 (BCS-GH811-4) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. március 9.) a géntechnológiával módosított GHB811 (BCS-GH811-4) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0062).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. március 9.) a géntechnológiával módosított 73496 (DP-Ø73496-4) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0063), |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. március 9.) a géntechnológiával módosított 73496 (DP-Ø73496-4) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0063),

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. április 6.) a géntechnológiával módosított MON 87769 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0115), |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. április 6.) a géntechnológiával módosított MON 87769 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0115),

(5)  A Bizottság (EU) 2018/2045 végrehajtási határozata (2018. december 19.) a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedély 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megújításáról (HL L 327., 2018.12.21., 65. o.).

(6)  MIR604 × NK603 × DP4114, MON 810 × NK603 × DP4114, MON 810 × MIR604 × DP4114, MON 810 × MIR604 × NK603, NK603 × DP4114, MIR604 × DP4114, MIR604 × NK603, MON 810 × DP4114 és MON 810 × MIR604.

(7)  Cry1F, Cry34Ab1, Cry35Ab1, Cry1Ab és mCry3A.

(8)  Az EFSA véleménye, 4. o.

(9)  A Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 3.) a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése iránti kérelemről, valamint a 641/2004/EK és az 1981/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról (HL L 157., 2013.6.8., 1. o.).

(10)  Lásd például Bonny, S., „Genetical Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact” (A géntechnológiával módosított, gyomirtó szernek ellenálló növények, gyomok és a gyomirtó szerek: áttekintés és hatások), Environmental Management, 2016. január; 57(1), 31–48. o., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 és Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, (A géntechnológiával módosított növények hatása a gyomirtóhasználatra az USA-ban – az első tizenhat év), Environmental Sciences Europe, 2012. szeptember 28., Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24;

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as

(13)  Lásd például https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, valamint https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(14)  A glifozát esetében csakugyan ez a helyzet áll fenn, ahogyan arra a glifozátra vonatkozó hatályos maradékanyag-határértékekről szóló, a 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti EFSA-felülvizsgálat is rámutat, EFSA Journal 2018, 16(5):5263, 12. o., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  MacIntosh, S. C., Kishore, G. M., Perlak, F. J., Marrone, P. G., Stone, T. B., Sims, S. R., Fuchs, R. L.: Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors (A szerin proteázgátlók szerepe a Bacillus thuringiensis felerősített rovarirtó aktivitásában), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990., 38, 1145–1152. o., https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051.

(16)  Az áttekintést lásd itt: Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L.: An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals (Körkép az emlősökben jelen lévő Bacillus thuringiensis Cry-toxinok biztonságosságáról és biológiai hatásairól), Journal of Applied Toxicology, 2016. május, 36(5), 630–648. o., https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252.

(17)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0278691516300722?via%3Dihub

(18)  Lásd például: Hilbeck, A., Otto, M.: Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment (A Bacillus thuringiensis Cry-toxinok sajátosságai és kombinált hatásai a GMO-k környezeti kockázatértékelésével összefüggésében), Frontiers in Environmental Science, 2015., 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(19)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design” (A rovarirtó Bt-növények. Az EFSA génmódosított Bt-növényekkel kapcsolatos kockázatértékelése alapvetően bukásra van ítélve), RAGES 2020, 4. o., https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(20)  A tagállamok észrevételei elérhetők az EFSA „OpenEFSA” honlapján: https://open.efsa.europa.eu/

(21)  A Testbiotech észrevétel a géntechnológiával módosított DP4114 x MON810 x MIR604 x NK603 kukorica és alkombinációi élelmiszerként és takarmányként történő felhasználás céljából történő, az 1829/2003/EK rendelet szerinti EFSA-értékeléséhez (a Pioneer EFSA-GMO-NL-2018–150. sz. kérelme).

(22)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(23)  https://indicators.report/targets/3-9/

(24)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(25)  Az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezménye, 3. cikk: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(26)  A 182/2011/EU rendelet (6. cikkének (3) bekezdése) szerint az Európai Bizottság az engedélyezést „folytathatja”, nem pedig „köteles folytatni”, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége által biztosított támogatás.

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(28)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(29)  Az Európai Parlament 2020. január 15-i állásfoglalása az európai zöld megállapodásról (HL C 270., 2021.7.7., 2. o.), 102. bekezdés.

(30)  HL C 445., 2021.10.29., 257. o.

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/14

---

P9_TA(2022)0258

A géntechnológiával módosított NK603 × T25 × DAS-40278-9 kukorica és annak T25 × DAS-40278-9 alkombinációja

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított NK603 × T25 × DAS-40278-9 kukoricát és annak T25 × DAS-40278-9 alkombinációját tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2022. május 19-i (EU) 2022/797 bizottsági végrehajtási határozatról (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

(2023/C 32/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított NK603 × T25 × DAS-40278-9 kukoricát és annak T25 × DAS-40278-9 alkombinációját tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2022. május 19-i (EU) 2022/797 bizottsági végrehajtási határozatra (D080148/03 (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított NK603 × T25 × DAS-40278-9 kukoricát és annak T25 × DAS-40278-9 alkombinációját tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2022. május 19-i (EU) 2022/797 bizottsági végrehajtási határozatra (D080148/03 (1),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen 7. cikkének (3) bekezdésére és 19. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen 7. cikkének (3) bekezdésére és 19. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett, a növényekkel, állatokkal, élelmiszerekkel és takarmányokkal foglalkozó állandó bizottságban 2022. április 1-jén tartott szavazásra, amelyen nem született vélemény, valamint a fellebbviteli bizottságban 2022. április 26-án tartott szavazására, amelyen ugyancsak nem született vélemény, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett, a növényekkel, állatokkal, élelmiszerekkel és takarmányokkal foglalkozó állandó bizottságban 2022. április 1-jén tartott szavazásra, amelyen nem született vélemény, valamint a fellebbviteli bizottságban 2022. április 26-án tartott szavazására, amelyen ugyancsak nem született vélemény,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2021. október 29-én elfogadott és 2021. december 13-án közzétett véleményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2021. október 29-én elfogadott és 2021. december 13-án közzétett véleményre (4),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel 2019. december 12-én a Pioneer Overseas Corporation az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a géntechnológiával módosított NK603 × T25 × DAS-40278-9 kukoricát (a továbbiakban: „géntechnológiával módosított kukorica”) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak; |
| --- | --- |

A.

mivel 2019. december 12-én a Pioneer Overseas Corporation az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a géntechnológiával módosított NK603 × T25 × DAS-40278-9 kukoricát (a továbbiakban: „géntechnológiával módosított kukorica”) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak;

| B. | mivel az EFSA a géntechnológiával módosított kukorica engedélyezésével kapcsolatban 2021. október 29-én kedvező véleményt adott ki, amelyet 2021. december 13-án közzétettek; |
| --- | --- |

B.

mivel az EFSA a géntechnológiával módosított kukorica engedélyezésével kapcsolatban 2021. október 29-én kedvező véleményt adott ki, amelyet 2021. december 13-án közzétettek;

| C. | mivel a háromszoros genetikai eseménnyel alkotott, több transzgént tartalmazó, génmódosított kukoricát az alábbi három egyszeres génmódosítási esemény hagyományos keresztezéses kombinációjával hozták létre: NK603, amely ellenállást biztosít a glifozátot tartalmazó gyomirtó szerekkel szemben; T25, amely ellenállást biztosít a glufozinát-ammóniumot tartalmazó gyomirtó szerekkel szemben; és DAS-40278–9, amely katalizálja az ariloxifenoxipropionátok (AOPP) néven ismert gyomirtó szerek általános osztályának lebomlását, és amely ellenállást biztosít a 2,4-D-t tartalmazó gyomirtó szerekkel szemben (6); |
| --- | --- |

C.

mivel a háromszoros genetikai eseménnyel alkotott, több transzgént tartalmazó, génmódosított kukoricát az alábbi három egyszeres génmódosítási esemény hagyományos keresztezéses kombinációjával hozták létre: NK603, amely ellenállást biztosít a glifozátot tartalmazó gyomirtó szerekkel szemben; T25, amely ellenállást biztosít a glufozinát-ammóniumot tartalmazó gyomirtó szerekkel szemben; és DAS-40278–9, amely katalizálja az ariloxifenoxipropionátok (AOPP) néven ismert gyomirtó szerek általános osztályának lebomlását, és amely ellenállást biztosít a 2,4-D-t tartalmazó gyomirtó szerekkel szemben (6);

| D. | mivel az EFSA korábban már értékelés alá vonta az NK603 x T25 alkombinációt és az NK603 x DAS-40278–9 alkombinációt; mivel a kérelmező nem nyújtott be kísérleti adatokat a DAS-40278–9 x T25 alkombinációra vonatkozóan, amelyet az EFSA korábban még nem vont értékelés alá; mivel az EFSA ennek ellenére arra a következtetésre jutott, hogy ez az alkombináció nem vet fel biztonsági aggályokat; |
| --- | --- |

D.

mivel az EFSA korábban már értékelés alá vonta az NK603 x T25 alkombinációt és az NK603 x DAS-40278–9 alkombinációt; mivel a kérelmező nem nyújtott be kísérleti adatokat a DAS-40278–9 x T25 alkombinációra vonatkozóan, amelyet az EFSA korábban még nem vont értékelés alá; mivel az EFSA ennek ellenére arra a következtetésre jutott, hogy ez az alkombináció nem vet fel biztonsági aggályokat;

A kiegészítő gyomirtó szer értékelésének hiánya

| E. | mivel a Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (7) előírja annak értékelését, hogy a várható mezőgazdasági gyakorlatok befolyásolják-e a tanulmányozott végpontok eredményét; mivel az említett végrehajtási rendelet szerint ez különösen fontos a gyomirtó szernek ellenálló növények esetében; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (7) előírja annak értékelését, hogy a várható mezőgazdasági gyakorlatok befolyásolják-e a tanulmányozott végpontok eredményét; mivel az említett végrehajtási rendelet szerint ez különösen fontos a gyomirtó szernek ellenálló növények esetében;

| F. | mivel számos tanulmány kimutatta, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények alkalmazása következtében nagyobb arányban használnak kiegészítő gyomirtó szereket, nagyrészt a gyomirtó szernek ellenálló gyomok megjelenése miatt (8); mivel következésképpen számítani kell arra, hogy a géntechnológiával módosított kukorica nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glifozát, glufozinát, AOPP és 2,4-D tartalmú gyomirtó szereknek, és hogy emiatt a learatott termésben nagyobb mennyiségű maradékanyag és bomlástermék (metabolit) lehet jelen; |
| --- | --- |

F.

mivel számos tanulmány kimutatta, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények alkalmazása következtében nagyobb arányban használnak kiegészítő gyomirtó szereket, nagyrészt a gyomirtó szernek ellenálló gyomok megjelenése miatt (8); mivel következésképpen számítani kell arra, hogy a géntechnológiával módosított kukorica nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glifozát, glufozinát, AOPP és 2,4-D tartalmú gyomirtó szereknek, és hogy emiatt a learatott termésben nagyobb mennyiségű maradékanyag és bomlástermék (metabolit) lehet jelen;

| G. | mivel a glufozinát 1B. kategóriájú, reprodukciós toxicitású anyagnak minősül, és így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt „kizárási kritériumok” vonatkoznak rá (9); mivel a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó jóváhagyás 2018. július 31-én lejárt (10); |
| --- | --- |

G.

mivel a glufozinát 1B. kategóriájú, reprodukciós toxicitású anyagnak minősül, és így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt „kizárási kritériumok” vonatkoznak rá (9); mivel a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó jóváhagyás 2018. július 31-én lejárt (10);

| H. | mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017 márciusában pedig azt a következtetést vonta le, hogy semmilyen besorolás nem indokolt; mivel ezzel szemben a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – az Egészségügyi Világszervezet rákbetegségekre szakosodott ügynöksége – 2015-ben a glifozátot az emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló anyagként sorolta be; mivel a glifozát potenciális rákkeltő hatását több más friss, szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány is megerősíti (11); |
| --- | --- |

H.

mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017 márciusában pedig azt a következtetést vonta le, hogy semmilyen besorolás nem indokolt; mivel ezzel szemben a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – az Egészségügyi Világszervezet rákbetegségekre szakosodott ügynöksége – 2015-ben a glifozátot az emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló anyagként sorolta be; mivel a glifozát potenciális rákkeltő hatását több más friss, szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány is megerősíti (11);

| I. | mivel a géntechnológiával módosított növények kifejlesztésében részt vevő egyik szakértő által írt és szakértők által felülvizsgált tudományos cikk megkérdőjelezi a 2,4-D-vel szemben ellenálló, géntechnológiával módosított növények biztonságosságát annak citotoxikus bomlástermékekre történő lebomlása miatt (12); |
| --- | --- |

I.

mivel a géntechnológiával módosított növények kifejlesztésében részt vevő egyik szakértő által írt és szakértők által felülvizsgált tudományos cikk megkérdőjelezi a 2,4-D-vel szemben ellenálló, géntechnológiával módosított növények biztonságosságát annak citotoxikus bomlástermékekre történő lebomlása miatt (12);

| J. | mivel a géntechnológiával módosított növényeken talált gyomirtószer-maradványok és bomlástermékeik (metabolitok) értékelése kívül esik az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének hatáskörén, ezért a GMO-kra vonatkozó engedélyezési eljárás részeként ilyen értékelésre nem kerül sor; mivel mindez problémákat vet fel, tekintettel arra, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek érintett, géntechnológiával módosított növény általi lebontásának módját és a bomlástermékek összetételét és ily módon toxicitását maga a genetikai módosítás befolyásolhatja (13); |
| --- | --- |

J.

mivel a géntechnológiával módosított növényeken talált gyomirtószer-maradványok és bomlástermékeik (metabolitok) értékelése kívül esik az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének hatáskörén, ezért a GMO-kra vonatkozó engedélyezési eljárás részeként ilyen értékelésre nem kerül sor; mivel mindez problémákat vet fel, tekintettel arra, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek érintett, géntechnológiával módosított növény általi lebontásának módját és a bomlástermékek összetételét és ily módon toxicitását maga a genetikai módosítás befolyásolhatja (13);

A tagállami illetékes hatóságok észrevételei

| K. | mivel a tagállamok a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikus észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (14); mivel e kritikus észrevételek között többek között szerepel, hogy a géntechnológiával módosított kukoricán használt gyomirtó szerek, maradványaik és metabolitjaik közötti kölcsönhatás nem zárható ki, és hogy e vegyi anyagot toxikológiai szempontból sohasem vizsgálták, jóllehet hatással lehet mind az emberi és állati egészségre, mind pedig a környezetre, és mivel a géntechnológiával módosított kukoricában található egy kórokozó-átvivőből származó béta-laktámáz („bla”) gén, amely kritikus fontosságú penicillineket inaktiváló antibiotikum-rezisztencia gén; |
| --- | --- |

K.

mivel a tagállamok a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikus észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (14); mivel e kritikus észrevételek között többek között szerepel, hogy a géntechnológiával módosított kukoricán használt gyomirtó szerek, maradványaik és metabolitjaik közötti kölcsönhatás nem zárható ki, és hogy e vegyi anyagot toxikológiai szempontból sohasem vizsgálták, jóllehet hatással lehet mind az emberi és állati egészségre, mind pedig a környezetre, és mivel a géntechnológiával módosított kukoricában található egy kórokozó-átvivőből származó béta-laktámáz („bla”) gén, amely kritikus fontosságú penicillineket inaktiváló antibiotikum-rezisztencia gén;

| L. | mivel az egyik tagállam illetékes hatósága szerint (15) a kérelmező azon állítása, hogy a kérelemben szereplő tudományos információk bizalmas jellegűek, ellentétes az Aarhusi Egyezménnyel, amely előírja, hogy a nyilvánosságnak joga van hozzáférni a környezeti információkhoz; |
| --- | --- |

L.

mivel az egyik tagállam illetékes hatósága szerint (15) a kérelmező azon állítása, hogy a kérelemben szereplő tudományos információk bizalmas jellegűek, ellentétes az Aarhusi Egyezménnyel, amely előírja, hogy a nyilvánosságnak joga van hozzáférni a környezeti információkhoz;

Az Unió nemzetközi kötelezettségeinek tiszteletben tartása

| M. | mivel az Egyesült Nemzetek Szervezetén (ENSZ) belül az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges előadó 2017-es jelentésében megállapította, hogy a veszélyes peszticidek – különösen a fejlődő országokban – katasztrofális hatást gyakorolnak az egészségre (16); mivel az ENSZ 3.9. fenntartható fejlődési célja a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő-, víz- és talajszennyezés és -fertőzöttség miatt bekövetkező halálesetek és megbetegedések számának jelentős mértékű csökkenését tűzte ki 2030-ra (17); mivel a géntechnológiával módosított kukorica behozatalának engedélyezése növelné a glufozináttal, glifozáttal, AOPP osztályú és 2,4-D gyomirtó szerekkel kezelt növény iránti keresletet, ezáltal növelve a munkavállalók és a környezet kitettségét a harmadik országokban; mivel a munkavállalók és a környezet fokozott kitettségének kockázata kiemelt problémát jelent a géntechnológiával módosított, a gyomirtó szereknek ellenálló növények esetében, tekintettel a felhasznált gyomirtó szerek nagyobb mennyiségére; |
| --- | --- |

M.

mivel az Egyesült Nemzetek Szervezetén (ENSZ) belül az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges előadó 2017-es jelentésében megállapította, hogy a veszélyes peszticidek – különösen a fejlődő országokban – katasztrofális hatást gyakorolnak az egészségre (16); mivel az ENSZ 3.9. fenntartható fejlődési célja a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő-, víz- és talajszennyezés és -fertőzöttség miatt bekövetkező halálesetek és megbetegedések számának jelentős mértékű csökkenését tűzte ki 2030-ra (17); mivel a géntechnológiával módosított kukorica behozatalának engedélyezése növelné a glufozináttal, glifozáttal, AOPP osztályú és 2,4-D gyomirtó szerekkel kezelt növény iránti keresletet, ezáltal növelve a munkavállalók és a környezet kitettségét a harmadik országokban; mivel a munkavállalók és a környezet fokozott kitettségének kockázata kiemelt problémát jelent a géntechnológiával módosított, a gyomirtó szereknek ellenálló növények esetében, tekintettel a felhasznált gyomirtó szerek nagyobb mennyiségére;

| N. | mivel egy 2020-ban közzétett, szakértői értékelés alá vetett tanulmány szerint a Roundup – a világ egyik leggyakrabban használt glifozátalapú gyomirtó szere – a biológiai sokféleség csökkenését idézheti elő, ami sebezhetőbbé teheti az ökoszisztémákat a szennyezéssel és az éghajlatváltozással szemben (18); |
| --- | --- |

N.

mivel egy 2020-ban közzétett, szakértői értékelés alá vetett tanulmány szerint a Roundup – a világ egyik leggyakrabban használt glifozátalapú gyomirtó szere – a biológiai sokféleség csökkenését idézheti elő, ami sebezhetőbbé teheti az ökoszisztémákat a szennyezéssel és az éghajlatváltozással szemben (18);

| O. | mivel az Unió az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezményének részes feleként felelős annak biztosításáért, hogy a joghatósága vagy ellenőrzése alá tartozó tevékenységek ne okozzanak kárt más országok környezetében (19); |
| --- | --- |

O.

mivel az Unió az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezményének részes feleként felelős annak biztosításáért, hogy a joghatósága vagy ellenőrzése alá tartozó tevékenységek ne okozzanak kárt más országok környezetében (19);

| P. | mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket; mivel az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, a Párizsi Megállapodás és a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény értelmében az Unióra háruló kötelezettségeknek e jogszerű tényezők körébe kell tartozniuk; |
| --- | --- |

P.

mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket; mivel az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, a Párizsi Megállapodás és a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény értelmében az Unióra háruló kötelezettségeknek e jogszerű tényezők körébe kell tartozniuk;

Nem demokratikus döntéshozatal

| Q. | a növényekkel, állatokkal, élelmiszerekkel és takarmányokkal foglalkozó állandó bizottságban nem született vélemény, ami azt jelenti, hogy az engedély megadását a tagállamok minősített többsége nem támogatta; mivel az 182/2011/EU rendelet 6. cikkében említett fellebbviteli bizottság 2022. április 26-i szavazásán ugyancsak nem született vélemény; mivel 14 tagállam (amelyek együtt az EU teljes népességének 35,72 %-át képviselik) ellene szavazott, 3 tagállam (amelyek együtt az EU teljes népességének 34,53 %-át képviselik) tartózkodott, és mindössze 10 tagállam szavazott mellette (amelyek együtt az EU teljes népességének 29,75 %-át képviselik); |
| --- | --- |

Q.

a növényekkel, állatokkal, élelmiszerekkel és takarmányokkal foglalkozó állandó bizottságban nem született vélemény, ami azt jelenti, hogy az engedély megadását a tagállamok minősített többsége nem támogatta; mivel az 182/2011/EU rendelet 6. cikkében említett fellebbviteli bizottság 2022. április 26-i szavazásán ugyancsak nem született vélemény; mivel 14 tagállam (amelyek együtt az EU teljes népességének 35,72 %-át képviselik) ellene szavazott, 3 tagállam (amelyek együtt az EU teljes népességének 34,53 %-át képviselik) tartózkodott, és mindössze 10 tagállam szavazott mellette (amelyek együtt az EU teljes népességének 29,75 %-át képviselik);

| R. | mivel a Bizottság maga is elismeri, hogy problematikus az az eljárása, amelynek során a GMO-k engedélyezésére vonatkozó határozatokat továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés terén ugyan meglehetősen kivételes esetnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében normává vált; |
| --- | --- |

R.

mivel a Bizottság maga is elismeri, hogy problematikus az az eljárása, amelynek során a GMO-k engedélyezésére vonatkozó határozatokat továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés terén ugyan meglehetősen kivételes esetnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében normává vált;

| S. | mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a 9. parlamenti ciklusban a Parlament már 27 kifogást fogadott el GMO-k forgalomba hozatala ellen; mivel a tagállamok minősített többsége ezen GMO-k egyikénél sem támogatta az engedélyezést; mivel a tagállamok többek között az elővigyázatosság elvének az engedélyezési eljárás során való figyelmen kívül hagyása, valamint a kockázatértékeléssel kapcsolatos tudományos aggályok miatt nem támogatják az engedélyezést; |
| --- | --- |

S.

mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a 9. parlamenti ciklusban a Parlament már 27 kifogást fogadott el GMO-k forgalomba hozatala ellen; mivel a tagállamok minősített többsége ezen GMO-k egyikénél sem támogatta az engedélyezést; mivel a tagállamok többek között az elővigyázatosság elvének az engedélyezési eljárás során való figyelmen kívül hagyása, valamint a kockázatértékeléssel kapcsolatos tudományos aggályok miatt nem támogatják az engedélyezést;

| T. | mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja GMO-k engedélyezését; |
| --- | --- |

T.

mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja GMO-k engedélyezését;

| U. | mivel nincs szükség jogszabály-módosításra ahhoz, hogy a Bizottság elállhasson GMO-k engedélyezésétől olyan esetben, amikor a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többségének támogatása (20); |
| --- | --- |

U.

mivel nincs szükség jogszabály-módosításra ahhoz, hogy a Bizottság elállhasson GMO-k engedélyezésétől olyan esetben, amikor a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többségének támogatása (20);

| 1. | úgy véli, hogy az (EU) 2022/797 végrehajtási határozat túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy az (EU) 2022/797 végrehajtási határozat nem áll összhangban az uniós joggal, amennyiben ugyanis nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (21) meghatározott általános alapelveknek megfelelően azzal, hogy a belső piac hatékony működésének biztosítása mellett alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állatok egészsége és az állatjólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy helyezze hatályon kívül az (EU) 2022/797 végrehajtási határozatot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy ne engedélyezze a gyomirtó szereknek ellenálló, géntechnológiával módosított növények behozatalát, mert ennek következményeként megnő a kiegészítő gyomirtó szerek használata, és ezáltal a biológiai sokféleséget, az élelmiszer-biztonságot és a munkavállalók egészségét fenyegető kockázatok is; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli, hogy a Bizottság a képviselőknek címzett 2020. szeptember 11-i levelében végül elismerte, hogy a GMO-kra vonatkozó engedélyezési határozatoknál figyelembe kell venni a fenntarthatóság elvét (22); ugyanakkor mély csalódottságának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság azóta is folytatja GMO-k behozatalának engedélyezését, jóllehet a Parlament ezt ellenzi és a tagállamok többsége ellene szavaz; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten és nyomatékosan felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az Unió által nemzetközi megállapodásokban – többek között a Párizsi Megállapodásban és a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezményben – vállalt, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljai szerinti kötelezettségeit; megismétli felhívását, amely szerint a végrehajtási jogi aktusok tervezetének melléklete formájában kerüljön részletesen kifejtésre, hogy ezen aktusok miként tartják tiszteletben a „ne árts” elvet (23); |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a figyelmet arra, hogy a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslattal (24) kapcsolatban az Európai Parlament által, a Tanáccsal folytatott tárgyalások alapjaként 2020. december 17-én elfogadott módosítások kimondják, hogy a Bizottság nem engedélyezhet GMO-kat, amennyiben a tagállamok minősített többsége nem támogatja azt; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság tartsa tiszteletben ezt az álláspontot, és felhívja a Tanácsot, hogy folytassa munkáját, és sürgősen fogadjon el általános megközelítést e kérdéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 141., 2022.5.20., 116. o.

(2)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(3)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6942

(5)  A 8. parlamenti ciklusban a Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt GMO-k engedélyezésével szemben. Emellett a 9. parlamenti ciklusban a Parlament a következő állásfoglalásokat fogadta el:

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 202., 2021.5.28., 11. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 202., 2021.5.28., 11. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 202., 2021.5.28., 15. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 202., 2021.5.28., 15. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 202., 2021.5.28., 20. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 202., 2021.5.28., 20. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 2. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 2. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 7. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 7. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 12. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 12. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 18. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 208., 2021.6.1., 18. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. május 14.) a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 323., 2021.8.11., 7. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. május 14.) a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 323., 2021.8.11., 7. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 415., 2021.10.13., 2. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 415., 2021.10.13., 2. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 415., 2021.10.13., 8. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 415., 2021.10.13., 8. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 415., 2021.10.13., 15. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 415., 2021.10.13., 15. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 36. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 36. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és MON 87411 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 43. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és MON 87411 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 43. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 49. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 49. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 56. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 56. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 63. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. december 17.) a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 445., 2021.10.29., 63. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. március 11.) a géntechnológiával módosított GHB614 × T304-40 × GHB119 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 474., 2021.11.24., 66. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. március 11.) a géntechnológiával módosított GHB614 × T304-40 × GHB119 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 474., 2021.11.24., 66. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. március 11.) a géntechnológiával módosított MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 474., 2021.11.24., 74. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. március 11.) a géntechnológiával módosított MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 474., 2021.11.24., 74. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított DAS-81419-2 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 45. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított DAS-81419-2 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 45. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított DAS-81419-2 × DAS–44406–6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 52. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított DAS-81419-2 × DAS–44406–6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 52. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 kukoricát, valamint az 1507, MIR162, MON810 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 59. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 kukoricát, valamint az 1507, MIR162, MON810 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 59. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított Bt 11 (SYN-BTØ11-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 66. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2021. július 7.) a géntechnológiával módosított Bt 11 (SYN-BTØ11-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 99., 2022.3.1., 66. o.).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. február 15.) a géntechnológiával módosított GMB151 (BCS-GM151-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. február 15.) a géntechnológiával módosított GMB151 (BCS-GM151-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0024).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. február 15.) a géntechnológiával módosított GHB614 (BCS-GHØØ2-5) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. február 15.) a géntechnológiával módosított GHB614 (BCS-GHØØ2-5) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0025).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. március 9.) a géntechnológiával módosított GHB811 (BCS-GH811-4) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. március 9.) a géntechnológiával módosított GHB811 (BCS-GH811-4) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0062).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. március 9.) a géntechnológiával módosított 73496 (DP-Ø73496-4) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. március 9.) a géntechnológiával módosított 73496 (DP-Ø73496-4) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0063).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. április 6.) a géntechnológiával módosított MON 87769 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0115). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2022. április 6.) a géntechnológiával módosított MON 87769 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0115).

(6)  Az EFSA véleménye, 3. o.

(7)  A Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 3.) a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése iránti kérelemről, valamint a 641/2004/EK és az 1981/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról (HL L 157., 2013.6.8., 1. o.).

(8)  Lásd például Bonny, S., „Genetical Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact” (A géntechnológiával módosított, gyomirtó szernek ellenálló növények, gyomok és a gyomirtó szerek: áttekintés és hatások), Environmental Management, January 2016; 57(1), pp. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 and Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, (A géntechnológiával módosított növények hatása a gyomirtóhasználatra az USA-ban – az első tizenhat év), Environmental Sciences Europe; 2012. szeptember 28., 24(1) kötet, https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről, HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(10)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as

(11)  Lásd például: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 és https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(12)  Lurquin, P.F., „Production of a toxic metabolite in 2,4-D-resistant GM crop plants”, (Toxikus metabolitok keletkezése géntechnológiával módosított, 2,4-D-rezisztens haszonnövényekben), 3 Biotech 6, 82 (2016), https://doi.org/10.1007/s13205-016-0387-9

(13)  T glifozát esetében csakugyan ez a helyzet áll fenn, ahogyan arra a glifozátra vonatkozó hatályos maradékanyag-határértékekről szóló, a 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti EFSA-felülvizsgálat is rámutat, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, p. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(14)  A tagállamok észrevételei elérhetők az EFSA „OpenEFSA” honlapján: https://open.efsa.europa.eu/

(15)  Uo., 75. o.

(16)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(17)  https://indicators.report/targets/3-9/

(18)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(19)  Az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezménye, 3. cikk: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(20)  A 182/2011/EU rendelet (6. cikkének (3) bekezdése) szerint az Európai Bizottság az engedélyezést „folytathatja”, nem pedig „köteles folytatni”, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége által biztosított támogatás.

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Az Európai Parlament 2020. január 15-i állásfoglalása az európai zöld megállapodásról (HL C 270., 2021.7.7., 2. o.), 102. bekezdés.

(24)  HL C 445., 2021.10.29., 257. o.

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/20

---

P9_TA(2022)0262

Illegális fakitermelés az Unióban

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az EU-ban történő illegális fakitermelésről (2022/2523(RSP))

(2023/C 32/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 227. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 227. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4., 191., 230. és 258. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4., 191., 230. és 258. cikkére,

| — | tekintettel a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (uniós fakitermelési rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (uniós fakitermelési rendelet),

| — | tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (2) (élőhelyvédelmi irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (2) (élőhelyvédelmi irányelv),

| — | tekintettel a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2001. június 27-i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2001. június 27-i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelv),

| — | tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) (aarhusi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) (aarhusi rendelet),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. február 12-i kötelezettségszegési csomagjában szereplő INFR(2020)2033. számú kötelezettségszegési ügyre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. február 12-i kötelezettségszegési csomagjában szereplő INFR(2020)2033. számú kötelezettségszegési ügyre,

| — | tekintettel „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia – Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!” című, 2020. május 20-i bizottsági közleményre (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia – Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!” című, 2020. május 20-i bizottsági közleményre (COM(2020)0380),

| — | tekintettel „A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó új uniós erdőstratégia” című, 2021. július 16-i bizottsági közleményre (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó új uniós erdőstratégia” című, 2021. július 16-i bizottsági közleményre (COM(2021)0572),

| — | tekintettel az erdőirtáshoz és erdőpusztuláshoz kapcsolódó egyes áruk és termékek uniós piacon történő forgalmazásáról és Unióból történő kiviteléről, valamint a 995/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2021. november 17-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0706), amelynek célja az EU által ösztönzött erdőirtás és erdőpusztulás visszaszorítása, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erdőirtáshoz és erdőpusztuláshoz kapcsolódó egyes áruk és termékek uniós piacon történő forgalmazásáról és Unióból történő kiviteléről, valamint a 995/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2021. november 17-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0706), amelynek célja az EU által ösztönzött erdőirtás és erdőpusztulás visszaszorítása,

| — | tekintettel a környezet büntetőjog általi védelméről, valamint a 2008/99/EK irányelv felváltásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2021. december 15-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0851) és az azt kísérő közleményre (COM(2021)0814), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezet büntetőjog általi védelméről, valamint a 2008/99/EK irányelv felváltásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2021. december 15-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0851) és az azt kísérő közleményre (COM(2021)0814),

| — | tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló 1367/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2021. október 6-i (EU) 2021/1767 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló 1367/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2021. október 6-i (EU) 2021/1767 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, az illegális fakitermelésről szóló kérdésre (O-000020/2022 – B9-0016/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, az illegális fakitermelésről szóló kérdésre (O-000020/2022 – B9-0016/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra,

| A. | mivel a Petíciós Bizottsághoz beérkezett 0289/2015., 0625/2018., 1248/2019., 0408/2020., 0722/2020. és 1056/2021. számú petíciók aggályokat fogalmaznak meg az EU-ban – többek között az utolsó megmaradt természetes és őshonos erdőkben – zajló, növekvő illegális fakitermeléssel, valamint az uniós természetvédelmi jogszabályokat sértő gyakorlatok számos tagállamban tapasztalt konkrét eseteivel kapcsolatban, és megelőző intézkedéseket szorgalmaznak a környezeti károk, valamint az emberi életet és jóllétet fenyegető veszély kockázatának és nagyságrendjének csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

A.

mivel a Petíciós Bizottsághoz beérkezett 0289/2015., 0625/2018., 1248/2019., 0408/2020., 0722/2020. és 1056/2021. számú petíciók aggályokat fogalmaznak meg az EU-ban – többek között az utolsó megmaradt természetes és őshonos erdőkben – zajló, növekvő illegális fakitermeléssel, valamint az uniós természetvédelmi jogszabályokat sértő gyakorlatok számos tagállamban tapasztalt konkrét eseteivel kapcsolatban, és megelőző intézkedéseket szorgalmaznak a környezeti károk, valamint az emberi életet és jóllétet fenyegető veszély kockázatának és nagyságrendjének csökkentése érdekében;

| B. | mivel az illegális fakitermelés súlyos aggodalomra okot adó tevékenység, amely környezeti károkhoz, a biológiai sokféleség csökkenéséhez és az ökoszisztémák károsodásához, elsivatagosodáshoz, valamint természeti katasztrófákat – például földcsuszamlásokat – okozó talajkárosodáshoz vezet, és számos Natura 2000 terület és természetes és őshonos erdő pusztulását vagy károsodását idézte elő; mivel az illegális fakitermelés a védett fajok kipusztulását és a különböző növény- és állatfajok sajátos élőhelyeinek pusztulását eredményezheti, mivel az illegális tevékenységeket folytatók hajlamosak figyelmen kívül hagyni az értékes erdészeti erőforrásokat védő jogszabályokat; |
| --- | --- |

B.

mivel az illegális fakitermelés súlyos aggodalomra okot adó tevékenység, amely környezeti károkhoz, a biológiai sokféleség csökkenéséhez és az ökoszisztémák károsodásához, elsivatagosodáshoz, valamint természeti katasztrófákat – például földcsuszamlásokat – okozó talajkárosodáshoz vezet, és számos Natura 2000 terület és természetes és őshonos erdő pusztulását vagy károsodását idézte elő; mivel az illegális fakitermelés a védett fajok kipusztulását és a különböző növény- és állatfajok sajátos élőhelyeinek pusztulását eredményezheti, mivel az illegális tevékenységeket folytatók hajlamosak figyelmen kívül hagyni az értékes erdészeti erőforrásokat védő jogszabályokat;

| C. | mivel az Europol becslése szerint a környezeti bűncselekmények ugyanolyan jövedelmezőek, mint a kábítószer-kereskedelem, de sokkal kisebb a felderítés és a büntetés kockázata (6); |
| --- | --- |

C.

mivel az Europol becslése szerint a környezeti bűncselekmények ugyanolyan jövedelmezőek, mint a kábítószer-kereskedelem, de sokkal kisebb a felderítés és a büntetés kockázata (6);

| D. | mivel az illegális fakitermelés az erdőpusztulás, az erdőirtás és az éghajlatváltozás egyik fontos előmozdítója, amely hozzájárul a levegőminőség romlásához; mivel az illegális fakitermelés a nemzetközi fatermelés 15–30 %-át teszi ki, és további környezeti, társadalmi és gazdasági következményekkel jár; mivel az illegális fakitermelés nagyrészt felderítetlenül marad, ami akadályozza az európai zöld megállapodás, az európai klímarendelet és a biodiverzitási stratégia céljainak elérésére irányuló uniós erőfeszítéseket; mivel az illegális fakitermelés nagyon gyakran az EU legjobb minőségű és legjobb állapotban lévő erdeiben zajlik; |
| --- | --- |

D.

mivel az illegális fakitermelés az erdőpusztulás, az erdőirtás és az éghajlatváltozás egyik fontos előmozdítója, amely hozzájárul a levegőminőség romlásához; mivel az illegális fakitermelés a nemzetközi fatermelés 15–30 %-át teszi ki, és további környezeti, társadalmi és gazdasági következményekkel jár; mivel az illegális fakitermelés nagyrészt felderítetlenül marad, ami akadályozza az európai zöld megállapodás, az európai klímarendelet és a biodiverzitási stratégia céljainak elérésére irányuló uniós erőfeszítéseket; mivel az illegális fakitermelés nagyon gyakran az EU legjobb minőségű és legjobb állapotban lévő erdeiben zajlik;

| E. | mivel az illegális fakitermelésből származó termékeket az EU-ban tanúsítvánnyal rendelkező faanyagként értékesítik (7); mivel a meglévő fő tanúsítási rendszerek nem képesek teljes mértékben megfelelni az alkalmazandó jogszabályok követelményeinek; mivel az erdészeti ágazatban alkalmazott tanúsítási és ellenőrzési rendszerekről szóló, 2021. júliusi bizottsági jelentésben értékelt főbb rendszerek jogszerűséget érintő fogalommeghatározásai hiányosak, jogi követelményeik pedig korlátozott hatályúak vagy kétértelműek; mivel ugyan szisztematikus megközelítést biztosítanak a követeléseknek az ellátási lánc egészében történő továbbításához, de többnyire nem biztosítják a mennyiségekre, fajtákra és minőségekre vonatkozó, entitások közötti tranzakciók – valós időben vagy más módon történő – szisztematikus ellenőrzését, így a rendszerek kiszolgáltatottak a manipulációval és a csalással szemben; mivel minden főbb tanúsítási rendszer szembesül a korrupciós problémák azonosításának és hatékony kezelésének kihívásával, a korrupciós esetek azonosítására szolgáló rendszerek viszonylag korlátozottak, és nem észlelik megfelelően a csalás kockázatát (8); |
| --- | --- |

E.

mivel az illegális fakitermelésből származó termékeket az EU-ban tanúsítvánnyal rendelkező faanyagként értékesítik (7); mivel a meglévő fő tanúsítási rendszerek nem képesek teljes mértékben megfelelni az alkalmazandó jogszabályok követelményeinek; mivel az erdészeti ágazatban alkalmazott tanúsítási és ellenőrzési rendszerekről szóló, 2021. júliusi bizottsági jelentésben értékelt főbb rendszerek jogszerűséget érintő fogalommeghatározásai hiányosak, jogi követelményeik pedig korlátozott hatályúak vagy kétértelműek; mivel ugyan szisztematikus megközelítést biztosítanak a követeléseknek az ellátási lánc egészében történő továbbításához, de többnyire nem biztosítják a mennyiségekre, fajtákra és minőségekre vonatkozó, entitások közötti tranzakciók – valós időben vagy más módon történő – szisztematikus ellenőrzését, így a rendszerek kiszolgáltatottak a manipulációval és a csalással szemben; mivel minden főbb tanúsítási rendszer szembesül a korrupciós problémák azonosításának és hatékony kezelésének kihívásával, a korrupciós esetek azonosítására szolgáló rendszerek viszonylag korlátozottak, és nem észlelik megfelelően a csalás kockázatát (8);

| F. | mivel az erdők alapvető szénelnyelők, amelyek hozzájárulnak az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

F.

mivel az erdők alapvető szénelnyelők, amelyek hozzájárulnak az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez;

| G. | mivel az illegális fakitermelés jelentős negatív társadalmi-gazdasági hatásokkal jár, és az illegálisan kivágott fa illegális forgalmazása megfosztja a helyi felelős közösségeket gazdasági megélhetésüktől, ösztönzi a bűnözést és káros hatással van a fenntartható helyi fejlődésre és a jogszerű vállalkozásokra; mivel az illegális fakitermelés gyakran adócsalással jár együtt, ami lehetővé teszi az illegális fakitermelők számára, hogy lenyomják az erdészeti termékek piaci értékét, és ez piactorzuláshoz és tisztességtelen versenyhez vezet; mivel az illegális fakitermelés az elmaradt adók és vámok miatt bevételkiesést okoz a kormány számára, és hozzájárul az erdőgazdálkodási és tranzakciós költségek növekedéséhez; mivel gyakran előfordul, hogy a fát az egyik tagállamban termelik ki, de egy másikban adják el; mivel az illegális fakitermelésből származó fa nagy részét jogszerűen kitermelt faként adják el és használják fel; |
| --- | --- |

G.

mivel az illegális fakitermelés jelentős negatív társadalmi-gazdasági hatásokkal jár, és az illegálisan kivágott fa illegális forgalmazása megfosztja a helyi felelős közösségeket gazdasági megélhetésüktől, ösztönzi a bűnözést és káros hatással van a fenntartható helyi fejlődésre és a jogszerű vállalkozásokra; mivel az illegális fakitermelés gyakran adócsalással jár együtt, ami lehetővé teszi az illegális fakitermelők számára, hogy lenyomják az erdészeti termékek piaci értékét, és ez piactorzuláshoz és tisztességtelen versenyhez vezet; mivel az illegális fakitermelés az elmaradt adók és vámok miatt bevételkiesést okoz a kormány számára, és hozzájárul az erdőgazdálkodási és tranzakciós költségek növekedéséhez; mivel gyakran előfordul, hogy a fát az egyik tagállamban termelik ki, de egy másikban adják el; mivel az illegális fakitermelésből származó fa nagy részét jogszerűen kitermelt faként adják el és használják fel;

| H. | mivel hiányoznak az uniós fakitermelésre vonatkozó egységes, harmonizált és összehasonlítható adatok, valamint hiányzik az illegális fakitermelés közös meghatározása; |
| --- | --- |

H.

mivel hiányoznak az uniós fakitermelésre vonatkozó egységes, harmonizált és összehasonlítható adatok, valamint hiányzik az illegális fakitermelés közös meghatározása;

| I. | mivel egyes esetekben az illegális fakitermelők erőszakosan léptek fel az erdészeti tisztségviselőkkel, az erdőőrökkel, a bűnüldöző szervekkel, a környezetvédelmi aktivistákkal és az oknyomozó újságírókkal szemben, ami legalább 6 dokumentált esetben halálos áldozattal is járt, és számos esetben fordult elő az erdők védelméért felelős személyek elleni erőszak és zaklatás; |
| --- | --- |

I.

mivel egyes esetekben az illegális fakitermelők erőszakosan léptek fel az erdészeti tisztségviselőkkel, az erdőőrökkel, a bűnüldöző szervekkel, a környezetvédelmi aktivistákkal és az oknyomozó újságírókkal szemben, ami legalább 6 dokumentált esetben halálos áldozattal is járt, és számos esetben fordult elő az erdők védelméért felelős személyek elleni erőszak és zaklatás;

| J. | mivel az „illegális fakitermelés” fogalmába tartozó tevékenységek nemzetközileg elismert meghatározásának hiánya problémákat vet fel; mivel e pontatlanság komoly jogi kiskaput jelent; |
| --- | --- |

J.

mivel az „illegális fakitermelés” fogalmába tartozó tevékenységek nemzetközileg elismert meghatározásának hiánya problémákat vet fel; mivel e pontatlanság komoly jogi kiskaput jelent;

| K. | mivel az illegális fakitermelés fő hajtóerejét a korrupció és a csalás jelenti, ami gyenge végrehajtáshoz és büntetlenséghez vezet. mivel ez súlyosbítja az olyan különböző bűncselekményeket is, mint a konfliktusok finanszírozása és a pénzmosás; mivel az illegális fakitermelés és az erdőirtás megállításához, valamint az illegálisan kitermelt fa és fatermékek kereskedelmének megfékezéséhez uniós fellépésre van szükség; |
| --- | --- |

K.

mivel az illegális fakitermelés fő hajtóerejét a korrupció és a csalás jelenti, ami gyenge végrehajtáshoz és büntetlenséghez vezet. mivel ez súlyosbítja az olyan különböző bűncselekményeket is, mint a konfliktusok finanszírozása és a pénzmosás; mivel az illegális fakitermelés és az erdőirtás megállításához, valamint az illegálisan kitermelt fa és fatermékek kereskedelmének megfékezéséhez uniós fellépésre van szükség;

| L. | mivel az Eurojust szerint a környezeti bűncselekmények nemzetközi szinten a negyedik legelterjedtebb bűnözői tevékenységnek számítanak; |
| --- | --- |

L.

mivel az Eurojust szerint a környezeti bűncselekmények nemzetközi szinten a negyedik legelterjedtebb bűnözői tevékenységnek számítanak;

| M. | mivel az uniós fa- és fatermékpiaci rendelet szabályokat állapít meg a fa és a fatermékek forgalomba hozatalára vonatkozóan, és meg kellene akadályoznia az illegális fakitermelést; mivel a Bizottság az erdőirtáshoz és erdőpusztuláshoz kapcsolódó egyes áruk és termékek európai uniós piacon történő forgalmazásáról és az EU-ból történő kiviteléről szóló rendeletre irányuló javaslatával hatályon kívül kívánja helyezni az uniós fa- és fatermékpiaci rendeletet; mivel az Európai Uniónak támogatnia kell a megfelelő erdészeti irányítással nem rendelkező tagállamokat az erdőket kizsákmányoló bűnözés, illetve szervezett bűnözés elleni küzdelemben, és elő kell mozdítania a környezet védelmét, beleértve az erdők védelmét és fenntartható kezelését a környezet büntetőjog általi védelméről szóló, 2008. november 19-i 2008/99/EK irányelv (9) értelmében, valamint az európai zöld megállapodás, a biodiverzitási stratégia, a szennyezőanyag-mentességi cselekvési terv és a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv célkitűzéseivel összhangban; |
| --- | --- |

M.

mivel az uniós fa- és fatermékpiaci rendelet szabályokat állapít meg a fa és a fatermékek forgalomba hozatalára vonatkozóan, és meg kellene akadályoznia az illegális fakitermelést; mivel a Bizottság az erdőirtáshoz és erdőpusztuláshoz kapcsolódó egyes áruk és termékek európai uniós piacon történő forgalmazásáról és az EU-ból történő kiviteléről szóló rendeletre irányuló javaslatával hatályon kívül kívánja helyezni az uniós fa- és fatermékpiaci rendeletet; mivel az Európai Uniónak támogatnia kell a megfelelő erdészeti irányítással nem rendelkező tagállamokat az erdőket kizsákmányoló bűnözés, illetve szervezett bűnözés elleni küzdelemben, és elő kell mozdítania a környezet védelmét, beleértve az erdők védelmét és fenntartható kezelését a környezet büntetőjog általi védelméről szóló, 2008. november 19-i 2008/99/EK irányelv (9) értelmében, valamint az európai zöld megállapodás, a biodiverzitási stratégia, a szennyezőanyag-mentességi cselekvési terv és a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv célkitűzéseivel összhangban;

| N. | mivel az illegális tevékenységek nem fenntartható gyakorlatokat eredményeznek, csökkentik az erdők értékét, valamint az erdők által nyújtott különböző környezeti, gazdasági és társadalmi szolgáltatások értékcsökkenéséhez vezetnek, ami egyenes út az erdőirtáshoz és az erdőpusztuláshoz; |
| --- | --- |

N.

mivel az illegális tevékenységek nem fenntartható gyakorlatokat eredményeznek, csökkentik az erdők értékét, valamint az erdők által nyújtott különböző környezeti, gazdasági és társadalmi szolgáltatások értékcsökkenéséhez vezetnek, ami egyenes út az erdőirtáshoz és az erdőpusztuláshoz;

| O. | mivel az illegális fakitermeléshez emberi jogi jogsértések és erőszak, valamint a csaláshoz és korrupcióhoz kapcsolódó bűncselekmények, például pénzmosás és adócsalás társul; |
| --- | --- |

O.

mivel az illegális fakitermeléshez emberi jogi jogsértések és erőszak, valamint a csaláshoz és korrupcióhoz kapcsolódó bűncselekmények, például pénzmosás és adócsalás társul;

| P. | mivel több kötelezettségszegési eljárás van folyamatban a tagállamok ellen a vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának állítólagos elmulasztása miatt; |
| --- | --- |

P.

mivel több kötelezettségszegési eljárás van folyamatban a tagállamok ellen a vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának állítólagos elmulasztása miatt;

| Q. | mivel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és a tagállamok által kezelt egyéb alapok keretében az erdőtulajdonosok jelenleg jogosultak az erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokért nyújtott kompenzációra, az erdőmegőrzés, -helyreállítás és -védelem támogatására, a Natura 2000 erdőterületekért nyújtott kompenzációra, valamint az erdei ökoszisztémák fenntartására, illetve azok rezilienciáját és környezeti értékét javító tevékenységekre nyújtott kompenzációra; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és a tagállamok által kezelt egyéb alapok keretében az erdőtulajdonosok jelenleg jogosultak az erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokért nyújtott kompenzációra, az erdőmegőrzés, -helyreállítás és -védelem támogatására, a Natura 2000 erdőterületekért nyújtott kompenzációra, valamint az erdei ökoszisztémák fenntartására, illetve azok rezilienciáját és környezeti értékét javító tevékenységekre nyújtott kompenzációra;

| R. | mivel a tagállamok erdőgazdálkodási terveinek összhangban kell lenniük az erdők biológiai sokféleségének védelméhez és helyreállításához szükséges intézkedésekkel, és hozzáférhetőknek kell lenniük a nyilvánosság számára; megjegyzi, hogy a Natura 2000 területekhez kapcsolódó gazdálkodási tervek nem minden esetben ismerik el a természetes és őshonos erdők kifejezett értékét, és a szigorúan védett erdőkre vonatkozó erdővédelmi intézkedések nem zárják ki teljesen a fakitermelést, ami összeegyeztethetetlen lehet a természetes és őshonos erdők hosszú távú megőrzésével; |
| --- | --- |

R.

mivel a tagállamok erdőgazdálkodási terveinek összhangban kell lenniük az erdők biológiai sokféleségének védelméhez és helyreállításához szükséges intézkedésekkel, és hozzáférhetőknek kell lenniük a nyilvánosság számára; megjegyzi, hogy a Natura 2000 területekhez kapcsolódó gazdálkodási tervek nem minden esetben ismerik el a természetes és őshonos erdők kifejezett értékét, és a szigorúan védett erdőkre vonatkozó erdővédelmi intézkedések nem zárják ki teljesen a fakitermelést, ami összeegyeztethetetlen lehet a természetes és őshonos erdők hosszú távú megőrzésével;

| 1. | sürgeti a tagállamokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a meglévő uniós természetvédelmi irányelvekben meghatározott kötelezettségeket; kéri a Bizottságot, hogy gyorsabban, hatékonyabban és átláthatóbban járjon el, többek között rendszeresen kövesse nyomon az eseteket, és folytasson le kötelezettségszegési eljárásokat a meg nem felelés valamennyi esetének orvoslása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy különítsen el elegendő forrást a jelenlegi késedelmek orvoslására; úgy véli, hogy rendkívül fontos a megfelelő szinten képzett személyzet és az erőforrások rendelkezésre állása az uniós politikák sikeres végrehajtásához és érvényesítéséhez; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy az illegális fakitermelés még mindig problémát jelent az Unióban; aggodalmát fejezi ki az illegális fakitermelésnek az európai erdőkre, a természetes élőhelyekre, a belső piacra, valamint az EU éghajlat-politikai intézkedéseire gyakorolt negatív hatásai miatt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy végezzék el az ilyen jelenségek társadalmi-gazdasági okainak alapos értékelését, és maradéktalanul hajtsák végre a vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokat annak érdekében, hogy az illegális fakitermelés elleni küzdelemre irányuló konkrét és azonnali intézkedéseket dolgozzanak ki annak megakadályozása érdekében, hogy az illegális fakitermelés tendenciává váljon, figyelembe véve a természetvédelmi irányelvek szerinti kötelezettségeket és a biodiverzitási stratégia tagállamok által jóváhagyott célkitűzéseit; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az alapanyagok és az energia emelkedő ára és a kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében a biomasszából származó kibocsátások nulla értéken való számítása a fenntartható szintet meghaladó mértékben növelheti az erdőkre nehezedő nyomást, többek között az illegális fakitermelés miatt, mivel magas haszon érhető el elhanyagolható kockázat mellett, és ez vonzó perspektívát kínálhat az EU távoli és vidéki területein élők számára a jelenlegi társadalmi és gazdasági körülmények között; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az illegális fakitermelés Unión belüli növekedése egyrészt aláássa az európai zöld megállapodás, az uniós biodiverzitási stratégia és az erdészeti stratégia céljait, mivel nem sikerül megvédeni az egyedülálló ökológiai sokféleséget és az utolsó megmaradt őserdőket és őshonos erdőket, helyreállítani és megőrizni a természetes élőhelyeket és a vadon élő növény- és állatfajokat, másrészt aláássa a hatékonyan védett és szigorúan védett területekre vonatkozó célértékeket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy az erdőirtás felelős a globális szén-dioxid-kibocsátás 20 %-áért; aggodalmát fejezi ki az illegális fakitermelés elsivatagosodással, talajerózióval, áradásokkal és hasonló jelenségekkel kapcsolatos negatív hatása miatt; hangsúlyozza, hogy az erdőirtás számos olyan faj kihalásával is összefüggésbe hozható, amelyek az illegális fakitermelés miatt veszítik el élőhelyüket; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri a tagállami ügyészeket és illetékes hatóságokat, hogy a jog adta lehetőségeket maradéktalanul kihasználva vizsgálják ki az illegális fakitermelés valamennyi esetét, és nyomozzák az illegálisan kitermelt fa szállítását, tárolását, forgalmazását és értékesítését; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a mérhető mutatókon és küszöbértékeken alapuló fenntartható erdőgazdálkodás, erdővédelem és erdőmegőrzés megvalósítása kulcsfontosságú kérdés az európai erdészet jövője szempontjából; támogatja egy természetközeli tanúsítási rendszer bevezetését a biológiai sokféleség teljes spektrumának megőrzése, a hosszú távú termelékenység és reziliencia biztosítása, valamint a környezeti, gazdasági és társadalmi kihívásoknak való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós fa- és fatermékpiaci rendeletnek való teljes megfelelés biztosítása érdekében hozzák meg az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy az európai vállalatok által felhasznált faanyag nyomon követése céljából alapos ellenőrzést végezzenek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | határozottan felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a nemzeti stratégiai terveken belül megfelelő összegű pénzügyi erőforrásokat különítsenek el a biológiai sokféleség helyreállítására az illegális fakitermelés által leginkább érintett területeken; emlékeztet arra, hogy a 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégiáról szóló, 2021. június 9-i parlamenti állásfoglalás szerint a tagállamokban el kellene érni, hogy a többéves pénzügyi kereten belül az éves kiadások legalább 10 %-át biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordítsák; sajnálattal veszi tudomásul, hogy a biológiai sokféleség finanszírozására vonatkozó célérték egyes tagállamokban messze elmarad a megállapított 10 %-tól; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálja, hogy a fenntartható erdőgazdálkodásban eddig még sem küszöbértékeket vagy tartományokat nem határoztak meg az erdők kívánatos állapotára vonatkozó viszonyítási pontként, sem elegendő kritériumot az ökoszisztéma egészségével, a biológiai sokféleséggel és az éghajlatváltozással kapcsolatban; ezért kéri azon új mutatók és küszöbértékek megállapítását, amelyekre szükség van a megvalósítható fenntartható erdőgazdálkodáshoz; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a faanyag-nyomonkövetési rendszerek teljes körű működőképességéről és arról, hogy az erdészeti szankciók arányosak és visszatartó erejűek legyenek az illegális fakitermelés hatékony visszaszorítása érdekében; komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szankciók jelenleg nem állnak arányban a fatermékek értékével, és a piaci szereplőkkel szemben olykor csak figyelmeztető szankciókat vagy nagyon alacsony összegű közigazgatási bírságokat szabnak ki; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak eszközöket az erdőgazdálkodásért felelős nemzeti hatóságok tevékenységének javításához, szükség esetén növeljék a bűnüldöző tisztviselők létszámát, és illegális fakitermelés esetén a rendőrség által beszerzett vagy harmadik felek által a rendőrséghez továbbított bizonyítékok alapján ténylegesen tegyenek jogi lépéseket, és indítsanak büntetőeljárást; kéri, hogy a környezet büntetőjog általi védelméről szóló irányelv felülvizsgálata során rendelkezzenek büntetőeljárásról, többek között magánszemélyekkel szemben is; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kéri a tagállamokat, hogy a kapcsolódó illegális gyakorlatok elleni küzdelem fokozása érdekében osszák meg a bűnüldöző hatóságok körében a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri a tagállamokat, hogy az aarhusi rendelettel összhangban biztosítsák a nyilvánosság környezeti információkhoz való hozzáférését, valamint az erdőgazdálkodási tervekkel kapcsolatban a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételét és az igazságszolgáltatáshoz való jogot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az erdőgazdálkodási tervek környezeti hatásait megfelelően kell értékelni, és a tagállamoknak felül kell vizsgálniuk azokat a terveket, amelyek nem felelnek meg a nemzeti jogszabályoknak; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sajnálatát fejezi ki az erdészeti tisztségviselők, az erdőőrök, a bűnüldöző tisztviselők, a környezetvédelmi aktivisták és az oknyomozó újságírók elleni támadások miatt, beleértve a halálos támadásokat is, és emlékeztet arra, hogy ezeket a támadásokat gyakran magánszemélyek vagy jól szervezett és jól felszerelt, egyre erőszakosabb és rendszeresen megfélemlítést alkalmazó, illegális fakitermeléssel foglalkozó bandák követik el; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a nemzeti és uniós hatóságokat, hogy hozzanak visszatartó erejű és határozott intézkedéseket a nemzeti és uniós környezetvédelmi jogszabályoknak való teljes körű megfelelés biztosítása érdekében; megjegyzi, hogy az eljárásbeli hiányosságok és az elmaradt ellenőrzések a gyakorlatban csökkentik a fa- és fatermékpiaci rendelet hatékonyságát; sürgeti az uniós társjogalkotókat, hogy ragadják meg az erdőirtás nélkül előállítható termékekről szóló rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0706) folytatott tárgyalások adta lehetőséget arra, hogy levonják a tanulságokat az uniós fa- és fatermékpiaci rendelet végrehajtásából és érvényesítéséből, és javítsák a tagállamok illetékes hatóságainak helyzetét, az ellenőrzéseik mennyiségére és minőségére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a többi tagállam illetékes hatóságaival, más nemzeti hatóságokkal és a Bizottsággal kialakított kapcsolataikat és a velük folyatott együttműködésüket; felhívja a tagállamokat, hogy az illegálisan kitermelt fa használatának és az uniós piacon történő forgalmazásának betiltása révén szigorúan hajtsák végre a jelenleg hatályos vonatkozó jogszabályok rendelkezéseit; kéri, hogy az illegális fakitermelést kezeljék bűncselekményként és sújtsák megfelelő büntetőjogi szankciókkal, valamint vonják a környezet büntetőjog általi védelméről szóló, felülvizsgált irányelv hatálya alá, továbbá kéri az európai együttműködés megerősítését az illegális fakitermelés felszámolása érdekében; felszólít az illegális fakitermelés környezeti bűncselekményként való egységes meghatározására valamennyi tagállamban, biztosítva, hogy ugyanazon illegális fakitermelési jogsértések esetén az egész EU-ban harmonizált eljárásokat és szankciókat alkalmazzanak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza a megelőző intézkedések fontosságát az illegális fakitermelés által okozott környezeti és gazdasági károk és az emberi életet fenyegető veszélyek csökkentése szempontjából; elismeri, hogy a közelmúltban tagállami szinten történt némi előrelépés, mivel javulásról számoltak be a faanyagok nyomon követése, valamint az illegális fakitermelés elleni küzdelmet célzó nemzeti jogszabályokban előirányzott szankciók felülvizsgálata és erősítése terén; hangsúlyozza, hogy a leromlott állapotú természetes területekre vonatkozóan megfelelő helyreállítási tervekre van szükség az érintett tagállamokban; emlékeztet arra, hogy egy összehangolt európai megközelítés és a megelőző intézkedések segíthetnek az illegális fakitermelés felszámolásában; kéri a tagállamokat, hogy javítsák erdőmegfigyelési rendszereik minőségét és teljességét annak érdekében, hogy a Natura 2000 hálózaton belüli erdőgazdálkodási tervek hatékonyságára vonatkozóan határozott következtetéseket tudjanak levonni; megjegyzi, hogy a Natura 2000-hez kapcsolódó intézkedések hatékonyságának kielégítő értékelése érdekében az ellenőrzés során több adatot kell gyűjteni a hálózaton belüli és kívüli területekről, valamint a természetvédelmi irányítás minőségéről; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és a tisztességtelen verseny elkerülése érdekében vizsgálja felül az uniós fa- és fatermékpiaci rendeletet azzal a céllal, hogy az alkalmazását kiterjessze az európai piacon értékesített valamennyi faanyagra és fatermékre; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy nagy közérdeklődés övezi az illegális fakitermelés elleni küzdelmet, amint az a Petíciós Bizottsághoz benyújtott 1248/2019., 0408/2020., 0722/2020. és 1056/2021. számú petíciókban is kifejezésre jut, amelyekben elítélik a gyakran az uniós jogszabályok védett területeken való laza végrehajtása vagy a műholdas megfigyelési rendszerek leállítása miatt növekvő illegális fakitermelést, valamint az erdészeti dolgozók, aktivisták és újságírók elleni támadások növekvő számát; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a tagállamokat, hogy fogadjanak el megfelelő bűnüldözési intézkedéseket az illegális fakitermelés elleni fellépés, valamint a környezetvédők, az újságírók és a visszaélést bejelentő személyek védelme érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak elkerülésére, hogy az igazságügyi hatóságok ejtsék az illegális fakitermeléssel kapcsolatos ügyeket; elismeri a civil társadalom, így a nem kormányzati szervezetek és a környezetvédők éghajlat-politikai intézkedések és biológiai sokféleség védelmének előmozdításában vállalat aktív szerepét és részvételét, és kéri az említett tevékenységek EU általi támogatását; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a civil társadalom részvételét a Párizsi Megállapodás 13. cikkében meghatározott átláthatósági keretben; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kéri a Bizottságot, hogy álljon az illegális fakitermelés elleni globális küzdelem élére, és a szabályok be nem tartását lehetővé tevő jelenlegi jogi kiskapuk felszámolása érdekében mozdítsa elő az „illegális fakitermelés” fogalomkörébe tartozó tevékenységek egységes, egyértelmű és nemzetközileg elismert meghatározásának végrehajtását; első lépésként üdvözli az erdőirtás nélkül előállítható termékekről szóló rendeletre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyakran értékeljék a földi megfigyelésen és távérzékelési technológiákon alapuló, rendelkezésre álló adatokat, például az összes erdős Natura 2000 területről készült műholdas felvételeket, hozzanak megfelelő intézkedéseket – ideértve kötelezettségszegési eljárások megindítását is –, amennyiben e területeken bizonyított károkozás vagy pusztítás történik, és tegyék nyilvánossá ezeket az értékeléseket és intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy a műholdas megfigyelés hatékonyabb, ha helyszíni adatokkal kombinálják, ezért a helyszíni adatokat nem szabad figyelmen kívül hagyni; kéri a tagállamokat, hogy orvosolják az erdőirtás és az illegális fakitermelés által érintett Natura 2000 területeken található védett erdei élőhelyeket vagy védett erdei fajok élőhelyeit ért károkat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak biztosítania kell az uniós jog betartását; tudomása szerint a jogsértés bizonyításának terhe a Bizottságot terheli, amely jogsértési ügyekben nem támaszkodhat semmilyen vélelemre; hangsúlyozza azonban, hogy bár a Bizottság megerősítette, hogy az uniós jog helyes alkalmazása továbbra is prioritás, egyes kötelezettségszegési ügyek elhúzódása – még akkor is, ha a Bizottság elegendő bizonyítékkal rendelkezik – ennek ellenkezőjét sugallja; felelőtlennek nyilvánítja, hogy olyan időkben, amikor a legtöbb jogsértést a környezetvédelmi jogszabályok ellen követik el, és az európai zöld megállapodás új kezdeményezéseket vezetett be, a Bizottság a Környezetvédelmi Főigazgatóságán következetesen és folyamatosan a kelleténél kisebb létszámú személyzetet foglalkoztat; helyteleníti, hogy a pótolhatatlan értékek vesznek el a Bizottság tétlensége és az uniós személyzeti költségvetés csökkentése miatt; javasolja, hogy a Bizottság és a tagállamok tisztázzák prioritásaikat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri a Bizottságot, hogy az uniós fa- és fatermékpiaci rendeletnek való maradéktalan megfelelés biztosítása érdekében szisztematikusan használja ki az összes rendelkezésre álló technológiai fejlesztést, például a távérzékelést, hogy így átfogóan meg tudja vizsgálni az európai erdők állapotát; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sürgeti a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy valamennyi tagállam illetékes hatóságainak bevonásával kialakítsák és fejlesszék a rendőrséggel való együttműködést az erdészeti bűncselekmények és az ilyen tevékenységekből eredő fakereskedelem megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak, a Tanácsnak és a tagállamoknak szisztematikusan értékelniük kell a rendőrségi együttműködés hatékonyságát, és azt rendszeresen javítaniuk kell; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy – különösen az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagról és a megújulóenergia-irányelv (10) (RED III) felülvizsgálatáról szóló tárgyalások keretében – gondosan értékelje, hogy az erdei biomassza energiahordozóként való felhasználásának előmozdítása esetlegesen milyen kedvezőtlen következményekkel járhat az uniós erdőkre nézve; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztását az illegális fakitermelés jelensége és következményei ellen folytatott küzdelem során, beleértve a zöld közbeszerzést vagy az illegálisan kitermelt fával kereskedő vállalatok nevének fogyasztókkal való közlését; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a fa- és fatermékpiaci rendelet, az élőhelyvédelmi irányelv, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelv és a vadon élő madarak védelméről szóló irányelv (11), valamint az aarhusi rendelet megfelelő végrehajtását, mivel az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos hiányosságok a környezeti bűnözést elősegítő tényezők közé tartozhatnak; megjegyzi, hogy ezek megsértése környezeti és ökológiai katasztrófákhoz, például talajromláshoz és erózióhoz, földcsuszamlásokhoz, árvizekhez, egyedülálló vadon élő fajok kipusztulásához, erdőirtáshoz és az EU-ban még fellelhető utolsó természetes és őshonos erdők eltűnéséhez vezethet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a jelenlegi jogalkotási problémákat, és javítsa ellenőrzéseit annak érdekében, hogy kiküszöbölje azokat a jogi kiskapukat, amelyek lehetővé teszik az illegálisan kitermelt fa Unión belüli felhasználását, ami jelenleg olyan módszerek révén valósul meg, mint a jogszerűen és illegálisan kitermelt fa keverése az utóbbi eredetének tanúsítása érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kéri a Bizottságot, hogy kereskedelempolitikáját kihasználva nemzetközi szinten szorítsa vissza az illegális fakitermelést; hangsúlyozza, hogy az illegálisan kitermelt fa nem uniós országokból történő behozatala torzítja az európai piacot, és tisztességtelen helyzetet teremt az európai termelők számára; emlékeztet arra, hogy az ilyen illegális faanyag felhasználása a kitermelést végző közösségek számára is kárt okoz, és elősegíti az illegális fakitermelés és az ehhez kapcsolódó valamennyi bűncselekmény folytatását; üdvözli a Bizottság által az erdőirtás nélkül előállítható termékekről szóló rendeletre irányuló javaslatában javasolt, az egyes árukat az uniós piacon forgalmazni kívánó vállalatokra vonatkozó kötelező átvilágítással kapcsolatos szabályokat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza a természetközeli erdőgazdálkodást, a környezetvédelmet, a környezet helyreállítását és megőrzését célzó projektek végrehajtásának fontosságát, egyúttal támogatva az erdészeti erőforrásoktól függő közösségeket a rövid ellátási láncok kialakítása és az ökoturizmus fejlesztése révén; javasolja, hogy a helyi önkormányzatokkal szoros együttműködésben dolgozzanak ki demokratikus erdészeti irányítást és olyan projekteket, amelyek szorosan együttműködnek a környezeti változások, valamint a nagyüzemi fakitermelés és -kereskedelem kedvezőtlen társadalmi-gazdasági hatásai által közvetlenül és közvetve leginkább érintett érdekelt felekkel és helyi közösségekkel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felkéri az EU-t és a tagállamokat, hogy tárják fel az illegális fakitermelés elleni küzdelem és annak megelőzése terén folytatott együttműködés további lehetőségeit; javasolja, hogy a Bizottság biztosítson együttműködési platformot a tagállamok számára a nemzeti digitális erdőmegfigyelési eszközök fejlesztéséhez és továbbfejlesztéséhez, az illegális fakitermelés eseteinek bejelentéséhez, valamint az illegális fakitermelés elleni gyors és hatékony, határokon átnyúló beavatkozás lehetővé tételéhez; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a tagállamokat, hogy vállaljanak elsődleges felelősséget a környezet, ezen belül az erdők védelméért, és gondoskodjanak az erdészeti tisztségviselők biztonságáról; emlékeztet arra, hogy a közintézményeken belüli korrupció továbbra is fontos szerepet játszik abban, hogy az illegális fakitermelés, valamint a környezetvédelmi aktivistákkal szembeni bűncselekmények büntetlenül maradnak; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kéri a tagállamokat, hogy amennyire lehetséges, harmonizálják az illegálisan kitermelt fa ellenőrzésére vonatkozó szabályaikat annak megelőzése érdekében, hogy illegális faforgalmazási útvonalakat használjanak azon tagállamok jogszabályai alapján, ahol lazák az ellenőrzések; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kéri az ügyészeket, nyomozókat, erdőőröket és pénzügyi szakértőket, hogy egyesítsék erőiket és szakértelmüket a szervezett bűnözés gyors és sikeres felderítése, kivizsgálása és a büntetőeljárások lefolytatása érdekében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet arra, hogy az erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokért, az erdei ökoszisztémák rezilienciájának és környezeti értékének javításáért, az erdők helyreállításáért, megőrzéséért és védelméért járó kompenzációk, valamint a Natura 2000 alá tartozó erdős területekre vonatkozó kompenzációk céljára igényelhető lehet uniós finanszírozás, a kis erdőtulajdonosok által is; |
| --- | --- |

35.

| 36. | javasolja, hogy vezessenek be rendszeres felderítést (többek között biztonsági/rendőrségi őrjáratokat és légi megfigyelést) az erdőkben és azokon a területeken, ahol fát szállítanak, vagy ahonnan illegális fakitermelésről vagy az ilyen forrásból származó faanyag illegális szállításáról és kereskedelméről szóló jelentések érkeztek; hangsúlyozza, hogy fel kell hívni a rendőrség figyelmét az illegális fakitermelés bűncselekményére, és felhívja a tagállamokat, hogy tartsanak külön képzést a bűnüldöző szervek tagjai számára, hogy gyakorlati eszközökkel, készségekkel és ismeretekkel lássák el őket az illegális fakitermelés megelőzése, felderítése és az elkövetők büntetőeljárás alá vonása, valamint a környezetvédelmi aktivisták, a visszaélést bejelentő személyek és az erdőgazdálkodásért felelős személyzet védelme terén; ösztönzi a tagállamokat, hogy működjenek együtt az erőforrások intelligens felhasználásának biztosítása érdekében, ily módon megakadályozva ezen intézkedés szabálytalan végrehajtását; |
| --- | --- |

36.

| 37. | emlékeztet arra, hogy az illegális fakitermelés gyakran kapcsolódik a bűnözés más – túlnyomórészt határokon átnyúló dimenzióval rendelkező – formáihoz, például a tiltott kereskedelemhez, a korrupcióhoz, a csaláshoz és a pénzmosáshoz; hangsúlyozza ezért, hogy az illegális fakitermeléssel kapcsolatos információkat alapvető fontosságúnak kell tekinteni a súlyos bűncselekmények egyéb típusainak kivizsgálása szempontjából, és hogy ezeket az információkat meg kell osztani az Europollal a határokon átnyúló nyomozások megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy egy uniós környezetvédelmi ügyész – az Európai Ügyészség megbízatásának az EUMSZ 86. cikke (4) bekezdésével összhangban történő kiterjesztése révén történő – kinevezése lehetőséget kínál az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának és érvényesítésének javítására, valamint a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező súlyos környezeti bűncselekmények elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy különítsen el forrásokat az illegális fakitermelés elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza az átlátható, jó minőségű adatok fokozott elérhetőségének fontosságát, és tudomásul veszi az új uniós erdőstratégia azon célját, hogy e tekintetben javítsa a harmonizált adatgyűjtést; úgy véli, hogy a meglévő struktúrák, különösen a nemzeti erdőnyilvántartások és az Európai Erdészeti Információs Rendszer elengedhetetlenek ahhoz, hogy javuljon a rendőri erők operatív reagálása az erdészeti bűnözés különböző aspektusainak kezelése terén; elismeri, hogy valamennyi tagállamban időszerű, ismétlődő és összehasonlítható adatokra van szükség mind az alapvető, mind az alkalmazott erdészeti változók tekintetében; ezért támogatja az uniós szintű erdészeti megfigyelési, jelentéstételi és adatgyűjtési keretrendszerre vonatkozó javaslatot; kéri a tagállamokat, hogy gyűjtsenek adatokat az ellenőrzési tevékenységekről, a megállapított jogsértések számáról, valamint a kiszabott szankciók típusáról és mértékéről; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kéri a tagállamokat, hogy többek között célzott kommunikációs kampányok révén fokozottan hívják fel a közvélemény figyelmét az illegális fakitermelés elleni küzdelemre és a rendelkezésre álló bejelentési eszközökre; felkéri a tagállamokat, hogy a természeti örökség megőrzésének részeként foglalják bele a gyermekek számára készült oktatási tantervekbe az erdővédelem fogalmát; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi peres eljárásokhoz a jogi szakembereknek specifikus ismeretekre és kompetenciákra van szükségük; javasolja ezért, hogy a tagállamok erősítsék meg az egyetemi szintű jogi tanulmányok környezetvédelmi összetevőjét; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kiemeli, hogy a távérzékelési technológiák, például a helyszíni leltár és a helyszíni szemle kiegészítésére szolgáló műholdfelvételek használata segítheti az illetékes hatóságokat uniós és nemzeti szinten a nagy területen folytatott illegális fakitermelés nagyobb pontossággal és gyorsasággal történő azonosításában; kiemeli, hogy az észlelések pontosságának biztosítása érdekében ezeket az adatokat a földi megfigyelés révén gyűjtött adatokkal kell kalibrálni; felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az Európai Unió Műholdközpontja által rendelkezésre bocsátott eszközöket az illegális fakitermelés elleni küzdelemre irányuló kapacitásaik megerősítésére; megjegyzi, hogy bár a fakitermelés műholdfelvételek segítségével felderíthető, továbbra is kihívást jelent a jogszerű és az illegális fakitermelés megkülönböztetése; kiemeli, hogy az illegális fakitermelés visszaszorítása terén a műholdas erőforrások hatékonysága attól függ, hogy a hatóságok képesek-e felhasználni az információkat és összehangolni azokat más (helyszíni) megfigyelési eszközökkel és adatbázisokkal; úgy véli, hogy a műholdas felvételek kiegészíthetik a helyszíni ellenőrzéseket és a helyszíni leltári adatokat, mivel értékes eszközök az illegális fakitermelés felderítéséhez, és közvetett módon hozzájárulhatnak az illegális fakitermelés gyanújának megállapításához azzal, hogy felderítik az engedélyezett területeken kívül létesült utakat; |
| --- | --- |

43.

| 44. | emlékeztet arra, hogy a technológiai innováció alapvető szerepet játszik az illegális fakitermelés és általában a környezeti bűnözés elleni küzdelemben; felhívja a Bizottságot, hogy különítsen el finanszírozást a tagállamoknak nyújtott technológiai támogatásra, amely lehetővé tenné a nemzeti bűnüldöző szervek tagjai számára a legjobb eszközök használatát; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy az illegális fakitermelés által érintett területekre irányuló tényfeltáró látogatás segítene a helyszíni viszonyok, az illegális fakitermeléshez vezető fő tényezők és a helyi lakosságra gyakorolt hatások felmérésében, valamint a konkrét esetekben az előrelépési lehetőségek meghatározásában; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy az EU ne támogasson olyan kezdeményezéseket és projekteket, amelyek illegális fakitermeléshez és erdőirtáshoz vezetnének, vagy más, hasonlóan káros hatást gyakorolnának a környezetre; |
| --- | --- |

46.

| 47. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  HL L 295., 2010.11.12., 23. o.

(2)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(3)  HL L 197., 2001.7.21., 30. o.

(4)  HL L 264., 2006.9.25., 13. o.

(5)  HL L 356., 2021.10.8., 1. o.

(6)  https://www.europol.europa.eu/crime-areas-and-statistics/crime-areas/environmental-crime

(7)  Az uniós fa- és a fatermékpiaci rendeletet végrehajtó illetékes hatóságok számára készült tájékoztató feljegyzés (2020. június–szeptember) megállapítja: „Bár a VGSM által az IKEA-nak szállított faanyagot a Forest Stewardship Council (Erdőgondnoksági Tanács, FSC) tanúsította, a jelentés szerint a Velyky Bychkivben 2018 áprilisa és júniusa között kitermelt fa több mint fele nem felelt meg az FSC-szabványoknak, és valójában illegálisan kivágott faanyag volt.”

(8)  Európai Bizottság, jelentés: Study on Certification and Verification Schemes in the Forest Sector and for Wood-based Products [Tanulmány az erdészeti ágazatban és a faalapú termékek esetében alkalmazott tanúsítási és ellenőrzési rendszerekről], 2021. július.

(9)  HL L 328., 2008.12.6., 28. o.

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/28

---

P9_TA(2022)0263

A fenntartható fejlődési célok végrehajtása és teljesítése

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a fenntartható fejlődési célok végrehajtásáról és teljesítéséről (2022/2002(INI))

(2023/C 32/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló New York-i csúcstalálkozóján, 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatra (a 2030-ig tartó menetrend), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló New York-i csúcstalálkozóján, 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatra (a 2030-ig tartó menetrend),

| — | tekintettel „Az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása – átfogó megközelítés” című, 2020. november 18-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2020)0400), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása – átfogó megközelítés” című, 2020. november 18-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2020)0400),

| — | tekintettel az ENSZ Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztályának 2022-es, a fenntartható fejlődési célok bevált gyakorlatairól szóló, a fenntartható fejlődési célok megvalósításának sikertörténeteiből és tanulságaiból összeállított kiadványának második kiadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztályának 2022-es, a fenntartható fejlődési célok bevált gyakorlatairól szóló, a fenntartható fejlődési célok megvalósításának sikertörténeteiből és tanulságaiból összeállított kiadványának második kiadására,

| — | tekintettel az ENSZ 2019. évi globális fenntartható fejlődési jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2019. évi globális fenntartható fejlődési jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2021. február 17-i közös közleményére a szabályokon alapuló multilateralizmushoz való uniós hozzájárulás fokozásáról (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2021. február 17-i közös közleményére a szabályokon alapuló multilateralizmushoz való uniós hozzájárulás fokozásáról (JOIN(2021)0003),

| — | tekintettel a Tanács, valamint a tagállamok kormányainak a Tanács, a Parlament és a Bizottság keretében ülésező képviselői által „A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” címmel kiadott, a fejlesztési politikára vonatkozó új európai konszenzusról szóló, 2017. június 30-i közös nyilatkozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács, valamint a tagállamok kormányainak a Tanács, a Parlament és a Bizottság keretében ülésező képviselői által „A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” címmel kiadott, a fejlesztési politikára vonatkozó új európai konszenzusról szóló, 2017. június 30-i közös nyilatkozatra (1),

| — | tekintettel a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáról szóló uniós jelentésről szóló, 2019. január 28-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2019)0020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáról szóló uniós jelentésről szóló, 2019. január 28-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2019)0020),

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és a Biológiai Sokféleség Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és a Biológiai Sokféleség Egyezményre,

| — | tekintettel az UNFCCC részes feleinek 21. konferenciáján (COP 21) Párizsban, 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (Párizsi Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC részes feleinek 21. konferenciáján (COP 21) Párizsban, 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (Párizsi Megállapodás),

| — | tekintettel arra, hogy Lettország és a Bizottság az Unió és tagállamai nevében 2015. március 6-án benyújtotta az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez az EU és tagállamai tervezett nemzeti hozzájárulásait, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Lettország és a Bizottság az Unió és tagállamai nevében 2015. március 6-án benyújtotta az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez az EU és tagállamai tervezett nemzeti hozzájárulásait,

| — | tekintettel arra, hogy Németország és a Bizottság az Unió és tagállamai nevében 2020. december 17-én benyújtotta az UNFCC-hez az EU és tagállamai nemzeti szinten meghatározott, aktualizált hozzájárulásait, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Németország és a Bizottság az Unió és tagállamai nevében 2020. december 17-én benyújtotta az UNFCC-hez az EU és tagállamai nemzeti szinten meghatározott, aktualizált hozzájárulásait,

| — | tekintettel az ENSZ 2015. július 13–16-án Addisz-Abebában (Etiópia) megtartott harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015. július 13–16-án Addisz-Abebában (Etiópia) megtartott harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferenciájára,

| — | tekintettel a Tanács, valamint a tagállamok kormányainak a Tanács, a Parlament és a Bizottság keretében ülésező képviselői által „A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” címmel kiadott, a fejlesztési politikára vonatkozó új európai konszenzusról szóló, 2017. június 30-i közös nyilatkozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács, valamint a tagállamok kormányainak a Tanács, a Parlament és a Bizottság keretében ülésező képviselői által „A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” címmel kiadott, a fejlesztési politikára vonatkozó új európai konszenzusról szóló, 2017. június 30-i közös nyilatkozatra (2),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. évi (COM(2020)0037), 2021. évi (COM(2020)0690) és 2022. évi (COM(2021)0645) munkaprogramjára és ezek fenntartható fejlődési célokra való hivatkozásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. évi (COM(2020)0037), 2021. évi (COM(2020)0690) és 2022. évi (COM(2021)0645) munkaprogramjára és ezek fenntartható fejlődési célokra való hivatkozásaira,

| — | tekintettel a fenntartható fejlődési céloknak a minőségi jogalkotásra vonatkozó keretbe történő integrálására, ideértve „A jogalkotás minőségének javítása: közös erővel a jobb jogszabályokért” című, 2021. április 29-i bizottsági szolgálati munkadokumentumot (COM(2021)0219), „A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatások” című, 2021. november 3-i bizottsági szolgálati munkadokumentumot (SWD(2021)0305) és annak 2021. novemberi eszköztárát, azon belül a fenntartható fejlődési célokról szóló új, 19. sz. eszközt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlődési céloknak a minőségi jogalkotásra vonatkozó keretbe történő integrálására, ideértve „A jogalkotás minőségének javítása: közös erővel a jobb jogszabályokért” című, 2021. április 29-i bizottsági szolgálati munkadokumentumot (COM(2021)0219), „A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatások” című, 2021. november 3-i bizottsági szolgálati munkadokumentumot (SWD(2021)0305) és annak 2021. novemberi eszköztárát, azon belül a fenntartható fejlődési célokról szóló új, 19. sz. eszközt,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának 2022. évi, „Az emberi biztonságot fenyegető új veszélyek az antropocén korban: fokozott szolidaritást követelünk” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának 2022. évi, „Az emberi biztonságot fenyegető új veszélyek az antropocén korban: fokozott szolidaritást követelünk” című különjelentésére,

| — | tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) a változó éghajlattal összefüggésben az óceánokról és a krioszféráról szóló különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) a változó éghajlattal összefüggésben az óceánokról és a krioszféráról szóló különjelentésére,

| — | tekintettel az IPCC „Éghajlatváltozás 2022: hatások, alkalmazkodás és sebezhetőség” című, 2022. február 28-i 6. értékelő jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az IPCC „Éghajlatváltozás 2022: hatások, alkalmazkodás és sebezhetőség” című, 2022. február 28-i 6. értékelő jelentésére,

| — | tekintettel a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) létrehozásáról, a 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. június 9-i (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) létrehozásáról, a 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. június 9-i (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az ENSZ tagállamai által az ENSZ harmadik katasztrófakockázat-csökkentési világkonferenciáján 2015. március 18-án elfogadott, a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ tagállamai által az ENSZ harmadik katasztrófakockázat-csökkentési világkonferenciáján 2015. március 18-án elfogadott, a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretre,

| — | tekintettel 2022. március 24-i állásfoglalására az EU-n belüli és kívüli élelmezésbiztonság biztosítását szolgáló sürgős uniós cselekvési terv szükségességéről az ukrajnai orosz invázió fényében (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2022. március 24-i állásfoglalására az EU-n belüli és kívüli élelmezésbiztonság biztosítását szolgáló sürgős uniós cselekvési terv szükségességéről az ukrajnai orosz invázió fényében (4),

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ Közgyűlése elé terjesztett és a 2021. november 15-én jóváhagyott határozattal felhatalmazott „Közös napirendünk” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ Közgyűlése elé terjesztett és a 2021. november 15-én jóváhagyott határozattal felhatalmazott „Közös napirendünk” című jelentésére,

| — | tekintettel a Covid19 okozta válság és a válságot követő időszak nemi dimenziójáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19 okozta válság és a válságot követő időszak nemi dimenziójáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a fenntartható fejlődési célok végrehajtására és teljesítésére vonatkozó éves stratégiai jelentésről szóló, 2019. március 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlődési célok végrehajtására és teljesítésére vonatkozó éves stratégiai jelentésről szóló, 2019. március 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az „Európa fenntarthatóvá tétele 2030-ra – Az eddig elért eredmények és a következő lépések” című, 2019. december 10-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa fenntarthatóvá tétele 2030-ra – Az eddig elért eredmények és a következő lépések” című, 2019. december 10-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanács 2018. október 18-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2018. október 18-i következtetéseire,

| — | tekintettel „Az EU válasza a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre – Európa fenntartható jövője” című, 2017. június 20-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU válasza a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre – Európa fenntartható jövője” című, 2017. június 20-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a fenntarthatóságot célzó uniós fellépésről szóló, 2017. július 6-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntarthatóságot célzó uniós fellépésről szóló, 2017. július 6-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel 2021. június 9-i állásfoglalására a 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégiáról: Hozzuk vissza a természetet az életünkbe (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2021. június 9-i állásfoglalására a 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégiáról: Hozzuk vissza a természetet az életünkbe (9),

| — | tekintettel a „Mindegyre fenntarthatóbb Unió 2030-ra” című, 2019. április 9-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mindegyre fenntarthatóbb Unió 2030-ra” című, 2019. április 9-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a 2030-ig szóló menetrend nyomon követéséről és felülvizsgálatáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig szóló menetrend nyomon követéséről és felülvizsgálatáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a hetedik környezetvédelmi cselekvési program értékeléséről szóló, 2019. május 15-i bizottsági jelentésre (COM(2019)0233), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hetedik környezetvédelmi cselekvési program értékeléséről szóló, 2019. május 15-i bizottsági jelentésre (COM(2019)0233),

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2020)0652),

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Európai környezet – helyzetkép és kilátások 2020-ban: tudás a fenntartható Európába való átmenetért” című, 2019. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Európai környezet – helyzetkép és kilátások 2020-ban: tudás a fenntartható Európába való átmenetért” című, 2019. évi jelentésére,

| — | tekintettel az Eurostatnak a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén az Unió által elért eredményekről szóló, 2021. évi nyomonkövetési jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurostatnak a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén az Unió által elért eredményekről szóló, 2021. évi nyomonkövetési jelentésére,

| — | tekintettel a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről szóló, 2021. március 11-i állásfoglalására: A 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről szóló, 2021. március 11-i állásfoglalására: A 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia (11),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A fenntartható fejlesztési célok értékelésére jobban megfelelő mutatók a civil társadalom szemszögéből” című, 2018. szeptember 19-i véleményére (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A fenntartható fejlesztési célok értékelésére jobban megfelelő mutatók a civil társadalom szemszögéből” című, 2018. szeptember 19-i véleményére (12),

| — | tekintettel a 2021. június 14-i, „A cselekvés évtizede a fenntartható fejlődési célokért” című, 2021. évi fenntartható fejlődési jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021. június 14-i, „A cselekvés évtizede a fenntartható fejlődési célokért” című, 2021. évi fenntartható fejlődési jelentésre,

| — | tekintettel a Tanács 2021. június 22-i, „Átfogó megközelítés az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje végrehajtásának felgyorsítására – A Covid19-válságot követő, az »építsük újra, de jobban« elven alapuló helyreállítás” című következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2021. június 22-i, „Átfogó megközelítés az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje végrehajtásának felgyorsítására – A Covid19-válságot követő, az »építsük újra, de jobban« elven alapuló helyreállítás” című következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 26/2020. sz., „Tengeri környezet: az Unió széles körű, de mélységét tekintve nem megfelelő védelmet biztosít” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 26/2020. sz., „Tengeri környezet: az Unió széles körű, de mélységét tekintve nem megfelelő védelmet biztosít” című különjelentésére,

| — | tekintettel a „Fenntartható Európa 2030-ra” című, 2019. január 30-i bizottsági vitaanyagra (COM(2019)0022), és különösen annak „A fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó több érdekelt felet tömörítő platform által a »Fenntartható Európa 2030-ra« című vitaanyaghoz kiadott hozzájárulás összefoglalója, című III. mellékletére”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Fenntartható Európa 2030-ra” című, 2019. január 30-i bizottsági vitaanyagra (COM(2019)0022), és különösen annak „A fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó több érdekelt felet tömörítő platform által a »Fenntartható Európa 2030-ra« című vitaanyaghoz kiadott hozzájárulás összefoglalója, című III. mellékletére”,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által az eljárási szabályzat 58. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által az eljárási szabályzat 58. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A9-0174/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A9-0174/2022),

| A. | mivel környezeti, társadalmi és gazdasági szempontból fenntartható és inkluzív fejlődés nélkül sem európai, sem nemzetközi szinten nem lesz éghajlati igazságosság; mivel ezért a fenntartható fejlődési célok elérése elengedhetetlen előfeltétele a Párizsi Megállapodás és az európai zöld megállapodás szerinti igazságos és méltányos átmenet megvalósításának; |
| --- | --- |

A.

mivel környezeti, társadalmi és gazdasági szempontból fenntartható és inkluzív fejlődés nélkül sem európai, sem nemzetközi szinten nem lesz éghajlati igazságosság; mivel ezért a fenntartható fejlődési célok elérése elengedhetetlen előfeltétele a Párizsi Megállapodás és az európai zöld megállapodás szerinti igazságos és méltányos átmenet megvalósításának;

| B. | mivel a Covid19-világjárvány hatása még nem teljesen ismert, de már eddig is jelentős mértékű visszalépést eredményezett a fenntartható fejlesztési célok tekintetében, de különösen a globális dél gyenge egészségügyi rendszerekkel rendelkező országaiban, ahol az átoltottsági arány továbbra is nagyon alacsony és további egyenlőtlenségekhez és szegénységhez vezetett; mivel a fenntartható fejlődés finanszírozásáról szóló 2021. évi ENSZ-jelentés szerint a Covid19-világjárvány a fenntartható fejlődés szempontjából „elveszített évtizedhez” vezethet; mivel a legkevésbé fejlett országokat különösen súlyosan érintette a külső sokkhatásokkal szembeni sebezhetőségük; mivel az egészséges környezet a fenntartható fejlődés alapvető pillére; mivel becslések szerint a humán fejlettségi index 2020-ban „meredek és példátlan mértékű csökkenést” fog elszenvedni, először az azóta eltelt 30 évben, amióta a mutatót számítják; mivel a mélyszegénység mértéke 2020-ban 20 év óta először emelkedett; mivel a Covid19-világjárvány utóhatása jelentős lehetőséget kínál társadalmaink átalakítására, hogy teljesítsék a fenntartható fejlődési célok törekvéseit; mivel a Covid19-világjárványt megelőzően a becslések szerint évente 2,5 billió USD globális finanszírozási hiányt mutattak ki a fenntartható fejlődési célok eléréséhez szükséges finanszírozás és a tényleges finanszírozás között; mivel egy becslés szerint 2021 elején a gazdasági bizonytalanság és a világjárványhoz kapcsolódó helyreállítási kiadások elmaradása a fejlődő országokban 50 %-kal, 3,7 billió USD-ra növelte ezt a hiányt; mivel a Parlament Covid19-világjárvánnyal, a levont tanulságokkal és a jövőre vonatkozó ajánlásokkal foglalkozó új különbizottsága megvizsgálhatná a világjárvány fenntartható fejlődési célokra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

B.

mivel a Covid19-világjárvány hatása még nem teljesen ismert, de már eddig is jelentős mértékű visszalépést eredményezett a fenntartható fejlesztési célok tekintetében, de különösen a globális dél gyenge egészségügyi rendszerekkel rendelkező országaiban, ahol az átoltottsági arány továbbra is nagyon alacsony és további egyenlőtlenségekhez és szegénységhez vezetett; mivel a fenntartható fejlődés finanszírozásáról szóló 2021. évi ENSZ-jelentés szerint a Covid19-világjárvány a fenntartható fejlődés szempontjából „elveszített évtizedhez” vezethet; mivel a legkevésbé fejlett országokat különösen súlyosan érintette a külső sokkhatásokkal szembeni sebezhetőségük; mivel az egészséges környezet a fenntartható fejlődés alapvető pillére; mivel becslések szerint a humán fejlettségi index 2020-ban „meredek és példátlan mértékű csökkenést” fog elszenvedni, először az azóta eltelt 30 évben, amióta a mutatót számítják; mivel a mélyszegénység mértéke 2020-ban 20 év óta először emelkedett; mivel a Covid19-világjárvány utóhatása jelentős lehetőséget kínál társadalmaink átalakítására, hogy teljesítsék a fenntartható fejlődési célok törekvéseit; mivel a Covid19-világjárványt megelőzően a becslések szerint évente 2,5 billió USD globális finanszírozási hiányt mutattak ki a fenntartható fejlődési célok eléréséhez szükséges finanszírozás és a tényleges finanszírozás között; mivel egy becslés szerint 2021 elején a gazdasági bizonytalanság és a világjárványhoz kapcsolódó helyreállítási kiadások elmaradása a fejlődő országokban 50 %-kal, 3,7 billió USD-ra növelte ezt a hiányt; mivel a Parlament Covid19-világjárvánnyal, a levont tanulságokkal és a jövőre vonatkozó ajánlásokkal foglalkozó új különbizottsága megvizsgálhatná a világjárvány fenntartható fejlődési célokra gyakorolt hatását;

| C. | mivel az ENSZ 2019-ben kiadott globális fenntartható fejlődési jelentése és az ENSZ Fenntartható Fejlődési Megoldásokkal Foglalkozó Hálózatának (SDSN) fenntartható fejlődési célokra vonatkozó 2020-as mutatója szerint egyetlen ország – beleértve az európai országokat is – sincs azon az úton, hogy 2030-ra elérje az összes fenntartható fejlődési célt; mivel a 2021-es európai fenntartható fejlődésre vonatkozó jelentés szerint a fenntartható fejlődési célok elfogadása óta először fordult elő, hogy az EU fenntartható fejlődési célokra vonatkozó mutatójának átlagos pontszáma 2020-ban nem nőtt; mivel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága szerint Európa jó úton halad afelé, hogy a 169 célkitűzésből csak 26-ot, azaz 15 %-ot teljesítsen; mivel az ENSZ Fenntartható Fejlődési Megoldásokkal Foglalkozó Hálózatának (SDSN) fenntartható fejlődési célokra vonatkozó 2021-es mutatója szerint az OECD-országok állnak a legközelebb a 2030-as menetrend céljainak eléréséhez, ugyanakkor a legnagyobb negatív tovagyűrűző hatásokat generálják, ami aláássa más országok azon képességét, hogy elérjék a céljaikat; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ 2019-ben kiadott globális fenntartható fejlődési jelentése és az ENSZ Fenntartható Fejlődési Megoldásokkal Foglalkozó Hálózatának (SDSN) fenntartható fejlődési célokra vonatkozó 2020-as mutatója szerint egyetlen ország – beleértve az európai országokat is – sincs azon az úton, hogy 2030-ra elérje az összes fenntartható fejlődési célt; mivel a 2021-es európai fenntartható fejlődésre vonatkozó jelentés szerint a fenntartható fejlődési célok elfogadása óta először fordult elő, hogy az EU fenntartható fejlődési célokra vonatkozó mutatójának átlagos pontszáma 2020-ban nem nőtt; mivel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága szerint Európa jó úton halad afelé, hogy a 169 célkitűzésből csak 26-ot, azaz 15 %-ot teljesítsen; mivel az ENSZ Fenntartható Fejlődési Megoldásokkal Foglalkozó Hálózatának (SDSN) fenntartható fejlődési célokra vonatkozó 2021-es mutatója szerint az OECD-országok állnak a legközelebb a 2030-as menetrend céljainak eléréséhez, ugyanakkor a legnagyobb negatív tovagyűrűző hatásokat generálják, ami aláássa más országok azon képességét, hogy elérjék a céljaikat;

| D. | mivel Ukrajna Oroszország általi jogellenes inváziója és az ott folytatott háború által előidézett új geopolitikai és humanitárius realitások jelentős hatást gyakorolnak a fenntartható fejlesztési célok globális megvalósítására, különösen az egyenlőtlenségek, a szegénység és az éhezés elleni küzdelem tekintetében, és akadályozhatják e célok 2030-ig történő megvalósítását; mivel sürgősen új politikai lendületre van szükség a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, hogy figyelembe lehessen venni a Covid19 hatását és az Ukrajna elleni orosz invázió globális következményeit; mivel ebben az összefüggésben szükség van a megújuló energiaforrások finanszírozására a 2030-ig szóló menetrend célkitűzéseivel való összhang biztosítása és az energiaágazatra nehezedő jövőbeli globális pénzügyi nyomás elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel Ukrajna Oroszország általi jogellenes inváziója és az ott folytatott háború által előidézett új geopolitikai és humanitárius realitások jelentős hatást gyakorolnak a fenntartható fejlesztési célok globális megvalósítására, különösen az egyenlőtlenségek, a szegénység és az éhezés elleni küzdelem tekintetében, és akadályozhatják e célok 2030-ig történő megvalósítását; mivel sürgősen új politikai lendületre van szükség a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, hogy figyelembe lehessen venni a Covid19 hatását és az Ukrajna elleni orosz invázió globális következményeit; mivel ebben az összefüggésben szükség van a megújuló energiaforrások finanszírozására a 2030-ig szóló menetrend célkitűzéseivel való összhang biztosítása és az energiaágazatra nehezedő jövőbeli globális pénzügyi nyomás elkerülése érdekében;

| E. | mivel az EU az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkében foglaltaknak megfelelően köteles beépíteni a fejlesztési együttműködési célkitűzéseket minden olyan belső és külső politikába, amely hatással lehet a fejlődő országokra; mivel az összes uniós szakpolitika összehangolása alapvető fontosságú a fenntartható fejlődési célok világszintű megvalósítása szempontjából; mivel a fenntartható fejlődést szolgáló szakpolitikai koherencia olyan megközelítés, amely a fenntartható fejlődés különböző dimenzióit holisztikusan integrálja a szakpolitikai döntéshozatal valamennyi szakaszába, és amely a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend végrehajtására irányuló uniós erőfeszítések kulcsfontosságú eleme; mivel a Bizottság 2021. november 18-i, „Az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása – átfogó megközelítés” című szolgálati munkadokumentumában elkötelezte magát amellett, hogy a fenntartható fejlődési célok végrehajtása során a von der Leyen elnök által koordinált „összkormányzati” megközelítést alkalmazza; mivel az EU nyolcadik környezetvédelmi cselekvési programjában foglalt és a 2030-ra és 2050-ra vonatkozó kiemelt célkitűzésekben rögzített jólléti gazdaságra való átállás, amely többet ad vissza a bolygónak, mint amennyit elvesz, megköveteli, hogy az EU holisztikusabb megközelítést dolgozzon ki a szakpolitikai döntéshozatal terén; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkében foglaltaknak megfelelően köteles beépíteni a fejlesztési együttműködési célkitűzéseket minden olyan belső és külső politikába, amely hatással lehet a fejlődő országokra; mivel az összes uniós szakpolitika összehangolása alapvető fontosságú a fenntartható fejlődési célok világszintű megvalósítása szempontjából; mivel a fenntartható fejlődést szolgáló szakpolitikai koherencia olyan megközelítés, amely a fenntartható fejlődés különböző dimenzióit holisztikusan integrálja a szakpolitikai döntéshozatal valamennyi szakaszába, és amely a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend végrehajtására irányuló uniós erőfeszítések kulcsfontosságú eleme; mivel a Bizottság 2021. november 18-i, „Az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása – átfogó megközelítés” című szolgálati munkadokumentumában elkötelezte magát amellett, hogy a fenntartható fejlődési célok végrehajtása során a von der Leyen elnök által koordinált „összkormányzati” megközelítést alkalmazza; mivel az EU nyolcadik környezetvédelmi cselekvési programjában foglalt és a 2030-ra és 2050-ra vonatkozó kiemelt célkitűzésekben rögzített jólléti gazdaságra való átállás, amely többet ad vissza a bolygónak, mint amennyit elvesz, megköveteli, hogy az EU holisztikusabb megközelítést dolgozzon ki a szakpolitikai döntéshozatal terén;

| F. | mivel a Parlament, a Tanács és az Európai Tanács a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend 2015-ös elfogadása óta több alkalommal is felszólította a Bizottságot, hogy fogadjon el átfogó stratégiát a fenntartható fejlődési célok teljes körű végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament, a Tanács és az Európai Tanács a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend 2015-ös elfogadása óta több alkalommal is felszólította a Bizottságot, hogy fogadjon el átfogó stratégiát a fenntartható fejlődési célok teljes körű végrehajtása érdekében;

| G. | mivel az egészségügyi válságok, a környezeti válságok és az éghajlati válságok között szoros kölcsönös függőség áll fenn; mivel ezek a válságok az elkövetkező években fokozódni fognak, különösen az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése következtében; |
| --- | --- |

G.

mivel az egészségügyi válságok, a környezeti válságok és az éghajlati válságok között szoros kölcsönös függőség áll fenn; mivel ezek a válságok az elkövetkező években fokozódni fognak, különösen az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése következtében;

| H. | mivel számos fejlődő országban korlátozottan lehet a fenntartható fejlődési célokra vonatkozó mutatók kitöltéséhez szükséges adatok lekérdezése, ami komolyan akadályozhatja az előrehaladás értékelését; |
| --- | --- |

H.

mivel számos fejlődő országban korlátozottan lehet a fenntartható fejlődési célokra vonatkozó mutatók kitöltéséhez szükséges adatok lekérdezése, ami komolyan akadályozhatja az előrehaladás értékelését;

| I. | mivel a leggazdagabb és legszegényebb emberek és országok közötti szakadék folyamatosan nő; mivel az egyenlőtlenségek csökkentése (10. fenntartható fejlesztési cél) stratégiai jelentőséggel bír, és a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend megvalósítására irányuló közös erőfeszítések középpontjában kell állnia; |
| --- | --- |

I.

mivel a leggazdagabb és legszegényebb emberek és országok közötti szakadék folyamatosan nő; mivel az egyenlőtlenségek csökkentése (10. fenntartható fejlesztési cél) stratégiai jelentőséggel bír, és a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend megvalósítására irányuló közös erőfeszítések középpontjában kell állnia;

| J. | mivel a fenntartható fejlődési célok az emberiség előtt álló valamennyi fontos kérdésre kiterjednek, és nem kizárólag a fejlesztési politikákhoz kapcsolódnak, hanem szélesebb körű európai szintű közpolitikákat is érintenek; |
| --- | --- |

J.

mivel a fenntartható fejlődési célok az emberiség előtt álló valamennyi fontos kérdésre kiterjednek, és nem kizárólag a fejlesztési politikákhoz kapcsolódnak, hanem szélesebb körű európai szintű közpolitikákat is érintenek;

| K. | mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend megvalósítása melletti elkötelezettségével az EU elismerte, hogy az egyén méltósága alapvető fontosságú, és hogy a menetrend céljait és célkitűzéseit minden nemzet, nép és társadalmi szegmens számára teljesíteni kell; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend megvalósítása melletti elkötelezettségével az EU elismerte, hogy az egyén méltósága alapvető fontosságú, és hogy a menetrend céljait és célkitűzéseit minden nemzet, nép és társadalmi szegmens számára teljesíteni kell;

| L. | mivel az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek is felelősek azért, hogy a silókban való gondolkodás felszámolása érdekében biztosítsák a fenntartható fejlődés általános érvényesítését eljárásaikban; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek is felelősek azért, hogy a silókban való gondolkodás felszámolása érdekében biztosítsák a fenntartható fejlődés általános érvényesítését eljárásaikban;

| M. | mivel a fenntartható fejlődési célok foglalkoznak a növekvő egyenlőtlenségekkel, az éghajlatváltozással, a biológiai sokféleség csökkenésével és a növekvő hulladékképződéssel; mivel mindezek károsak az emberek életkörülményeire; |
| --- | --- |

M.

mivel a fenntartható fejlődési célok foglalkoznak a növekvő egyenlőtlenségekkel, az éghajlatváltozással, a biológiai sokféleség csökkenésével és a növekvő hulladékképződéssel; mivel mindezek károsak az emberek életkörülményeire;

| N. | mivel a fenntartható fejlődési célok végrehajtásával foglalkozó, 2017 és 2019 között működő, magas szintű, több érdekelt felet tömörítő uniós platformot azzal a céllal hozták létre, hogy támogatást és tanácsadást nyújtson a Bizottságnak, és fórumot biztosított az ágazatok közötti, helyi, regionális, nemzeti és uniós szintű tapasztalatcseréhez és a bevált gyakorlatok megosztásához, egyesítve a civil társadalom, a nem kormányzati szervezetek és a magán- és vállalati szektor érdekelt feleit; |
| --- | --- |

N.

mivel a fenntartható fejlődési célok végrehajtásával foglalkozó, 2017 és 2019 között működő, magas szintű, több érdekelt felet tömörítő uniós platformot azzal a céllal hozták létre, hogy támogatást és tanácsadást nyújtson a Bizottságnak, és fórumot biztosított az ágazatok közötti, helyi, regionális, nemzeti és uniós szintű tapasztalatcseréhez és a bevált gyakorlatok megosztásához, egyesítve a civil társadalom, a nem kormányzati szervezetek és a magán- és vállalati szektor érdekelt feleit;

| O. | mivel a fentieket figyelembe véve a fenntartható fejlődési célokat transzverzális megközelítésben integráló európai kormányzás lehetővé tenné a közpolitikák közötti nagyobb összhangot és hatékonyságot; mivel például az „Óceánok és tengerek védelme” elnevezésű 14. fenntartható fejlődési célt, amely az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzésére és fenntartható használatára törekszik a fenntartható fejlődés érdekében, egy integrált tengerpolitika részeként kell végrehajtani; |
| --- | --- |

O.

mivel a fentieket figyelembe véve a fenntartható fejlődési célokat transzverzális megközelítésben integráló európai kormányzás lehetővé tenné a közpolitikák közötti nagyobb összhangot és hatékonyságot; mivel például az „Óceánok és tengerek védelme” elnevezésű 14. fenntartható fejlődési célt, amely az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzésére és fenntartható használatára törekszik a fenntartható fejlődés érdekében, egy integrált tengerpolitika részeként kell végrehajtani;

| P. | mivel a fenntartható fejlődési célok terén elért globális előrehaladás kevéssé ismert, mivel a nyomon követési kapacitások elégtelenek, különösen a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

P.

mivel a fenntartható fejlődési célok terén elért globális előrehaladás kevéssé ismert, mivel a nyomon követési kapacitások elégtelenek, különösen a fejlődő országokban;

| Q. | mivel a Covid19-világjárvány nagymértékben súlyosbította a fejlődő országok meglévő adósságproblémáit, tovább veszélyeztetve a fenntartható fejlődési célok eléréséhez szükséges erőforrások mozgósítása terén tett erőfeszítéseiket; mivel ennek megfelelően sürgősen további erőfeszítésekre van szükség az adósságenyhítés terén a fejlődő országok széles körű fizetésképtelenségének elkerülése, valamint a gazdaságélénkítésbe és a fenntartható fejlődési célokba történő beruházások elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Covid19-világjárvány nagymértékben súlyosbította a fejlődő országok meglévő adósságproblémáit, tovább veszélyeztetve a fenntartható fejlődési célok eléréséhez szükséges erőforrások mozgósítása terén tett erőfeszítéseiket; mivel ennek megfelelően sürgősen további erőfeszítésekre van szükség az adósságenyhítés terén a fejlődő országok széles körű fizetésképtelenségének elkerülése, valamint a gazdaságélénkítésbe és a fenntartható fejlődési célokba történő beruházások elősegítése érdekében;

| R. | mivel az IPCC 2022-es hatodik jelentése szerint az éghajlatváltozás csökkentette az élelmezésbiztonságot és a vízellátás biztonságát, ami akadályozta a fenntartható fejlődési célok elérésére irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

R.

mivel az IPCC 2022-es hatodik jelentése szerint az éghajlatváltozás csökkentette az élelmezésbiztonságot és a vízellátás biztonságát, ami akadályozta a fenntartható fejlődési célok elérésére irányuló erőfeszítéseket;

| S. | mivel a fenntartható fejlődési célok szubnacionális és helyi dimenzióval rendelkeznek; |
| --- | --- |

S.

mivel a fenntartható fejlődési célok szubnacionális és helyi dimenzióval rendelkeznek;

| T. | mivel az óceánok a biológiai sokféleség hatalmas tárházai és a globális éghajlat elsődleges szabályozói; mivel megőrzésük rendkívül fontos a fenntartható fejlődés szempontjából, és hozzájárul a szegénység felszámolásához, emberek milliárdjai számára biztosítva a fenntartható megélhetést és az élelmezésbiztonságot; |
| --- | --- |

T.

mivel az óceánok a biológiai sokféleség hatalmas tárházai és a globális éghajlat elsődleges szabályozói; mivel megőrzésük rendkívül fontos a fenntartható fejlődés szempontjából, és hozzájárul a szegénység felszámolásához, emberek milliárdjai számára biztosítva a fenntartható megélhetést és az élelmezésbiztonságot;

| U. | mivel a fenntartható fejlődési célok egyetemesek és oszthatatlanok; mivel ezek közösek és valamennyi szereplőre – beleértve az állami és a magánszektort, valamint a civil társadalmat és a szociális partnereket is – alkalmazandók; |
| --- | --- |

U.

mivel a fenntartható fejlődési célok egyetemesek és oszthatatlanok; mivel ezek közösek és valamennyi szereplőre – beleértve az állami és a magánszektort, valamint a civil társadalmat és a szociális partnereket is – alkalmazandók;

| V. | mivel a 17 fenntartható fejlődési cél és ezek 169 célkitűzése, valamint a hozzájuk tartozó mutatók az egyetlen, globális szinten közösen vállalt és politikailag elfogadott keretet jelentik a kutatási eredményeken alapuló politikák számára; |
| --- | --- |

V.

mivel a 17 fenntartható fejlődési cél és ezek 169 célkitűzése, valamint a hozzájuk tartozó mutatók az egyetlen, globális szinten közösen vállalt és politikailag elfogadott keretet jelentik a kutatási eredményeken alapuló politikák számára;

Bevezetés

| 1. | megerősíti a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend, annak 17 fenntartható fejlesztési célja és azon vállalása iránti elkötelezettségét, hogy senkit és egyetlen helyet sem hagy hátra; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi és jövőbeli világjárványok, valamint az ukrajnai háború következményei fényében a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend egyedülálló utat kínál a jólléti gazdaság felé, hogy egy igazságosabb, méltányosabb, inkluzívabb, fenntarthatóbb és reziliensebb világot teremtsünk; elismeri, hogy a fenntartható fejlődési célok az emberiség közös ügyét képezik; ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az éghajlatváltozás kezelése, valamint az emberi jogok, az egészséghez való jog, a helyi közösségek, a menekültek és migránsok, a gyermekek, a kisebbségi csoportok, a kiszolgáltatott helyzetben lévők, a fejlődéshez való jog, a nemek közötti egyenlőség, a nők társadalmi szerepvállalásának növelése és a nemzedékek közötti egyenlőség tiszteletben tartása és előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy kevesebb mint nyolc év maradt a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendben meghatározott fenntartható fejlődési célok elérésére, és hogy a 2020-as éveket az ENSZ a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos cselekvés évtizedének nyilvánította; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend megvalósítása hozzájárul a méltányos és inkluzív zöld és digitális átállás megvalósításához, összhangban az EU-nak az európai zöld megállapodásban és a 2030-ig szóló digitális iránytűben felvázolt törekvéseivel és intézkedéseivel; |
| --- | --- |

3.

Irányítás

| 4. | üdvözli a Bizottság elnökének arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a fenntartható fejlődési célok Unió általi végrehajtása tekintetében összkormányzati megközelítést alkalmaz, és hogy a fenntartható fejlődési célokat általánosan érvényesíti az egyes biztosi portfóliókban; ezért felszólítja a Bizottságot és elnökét, hogy mutassa be, hogyan valósul meg uniós szinten a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos, „összkormányzati” megközelítés; kijelenti azonban, hogy egy ilyen megközelítés csak akkor lehet hatékony, ha a legmagasabb szintű vezetés és egy konkrét terv biztosítja az átfogó fellépést az egész Bizottságon belül; sajnálja, hogy 2019 óta nincs egyetlen olyan biztos sem, aki a fenntartható fejlődési célok belső és külső végrehajtásáért és koordinálásáért felelne, és ez szétaprózódott megközelítést eredményez, ami ellentétes a fenntartható fejlődést szolgáló szakpolitikai koherencia elvével; javasolja továbbá, hogy a Bizottság nevezzen ki egy, a fenntartható fejlődési célokért felelős különmegbízottat, aki az illetékes biztosnak tartozik felelősséggel, hogy az EU külső fellépései révén globális szinten előmozdítsa a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos következetes fellépést; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megismétli, hogy a fenntartható fejlődési célok eléréséhez a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendhez erős szintű társadalmi legitimitásra és valódi politikai újrakezdésre van szükség, ami csak akkor érhető el, ha a fenntartható fejlődési célokra úgy tekintenek, mint egy polgárok számára megnyíló lehetőségre; e tekintetben hangsúlyozza a média jelentőségét; emlékeztet arra, hogy a fenntartható fejlődési célok középpontjában az érdekelt felek strukturált bevonása és a több érdekelt felet egyesítő partnerségek állnak; mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a több érdekelt felet tömörítő platform megbízatását 2019-ben nem újították meg, és felszólít a platform sürgős visszaállítására vagy egy új mechanizmus létrehozására kiegyensúlyozott, diverzifikált és demokratikus képviselet mellett, amely kiterjed a civil társadalmi szervezetekre, a közösségi beágyazottságú szervezetekre, a magánszektorra – beleértve a kis- és középvállalkozásokat (kkv-kat) és a termelői szervezeteket –, a szakszervezetekre, a szövetkezetekre, a tudományos és kutatóintézetekre, a regionális és helyi önkormányzatokra és a marginalizált csoportokra; hangsúlyozza az egyes érdekelt felek kulcsfontosságú szerepét, mivel szorosan figyelemmel kísérik a fenntartható fejlődési célok kormányok általi végrehajtását, és közvetlenül hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez; felszólít az e csoportokkal való szorosabb együttműködésre és konzultációra; hangsúlyozza, hogy a több érdekelt felet egyesítő platformnak rendszeresen kapcsolatot kell tartania a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrenddel foglalkozó munkacsoporttal a tagállamok valódi részvételének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri, hogy az elszámoltathatóság, az átláthatóság és a felelősségteljes kormányzás hiánya erős negatív hatást gyakorolt a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend végrehajtására mind a fejlett, mind a fejlődő országokban, és hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődési célok végrehajtásának felgyorsítása és az előrehaladás következetes nyomon követése érdekében elő kell mozdítani a korrupció elleni küzdelmet és a feddhetetlenséget; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődési céloknak az uniós belső és külső szakpolitikákban való általános érvényesítésére irányuló erőfeszítéseknek túl kell mutatniuk a feltérképezésen; emlékeztet arra, hogy számos uniós belső politika nemcsak a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásához járul hozzá, hanem igen nagy ökológiai, társadalmi és gazdasági tovagyűrűző hatást is gyakorol a fejlődő országokra és a veszélyeztetett csoportokra és lakosságra; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a globális szintű további előrelépés érdekében az EU belső és külső fellépését még jobban össze kell hangolni; kiemeli az integrált megközelítés fontosságát, amely rendszerszintű megoldásokat igényel; elismeri a kapacitásépítés terén elért eredményeket, de hangsúlyozza, hogy az EU-n belül fokozni kell a kapacitásépítési tevékenységek összehangolását és koordinációját; |
| --- | --- |

7.

| 8. | határozottan ösztönzi a fejlesztési politikák nagyobb mértékű koherenciáját a mérföldkőnek számító „Irány az 55 %!” jogalkotási csomagban (13), a közös agrárpolitikában, a közös halászati politikában, a közös kereskedelempolitikában és általában a Bizottság munkájában; sajnálja, hogy a fenntartható fejlődési célok végrehajtási stratégiájának hiánya megnehezíti a szakpolitikai koherencia elérését, mivel nincsenek egyértelmű, mérhető és határidőhöz kötött uniós szintű célok az összes fenntartható fejlődési cél tekintetében, amelyekről jelentést kellene tenni; kéri, hogy a fenntartható fejlődést a szakpolitikai ciklus során (tervezés, végrehajtás, értékelés) kezeljék kiemelten és érvényesítsék általánosan, és hogy annak minden dimenzióját rendszeresen vegyék figyelembe a hatásvizsgálatok, a közzététel és a külső jelentéstételi követelmények során; javasolja, hogy a Bizottság végezzen belső ellenőrzést a belső és a külső politikák közötti összhang biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődési céloknak kell az európai közpolitikák gerincét képezniük; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Tanács 2018 októberi kérésének megfelelően a fenntartható fejlődési célok elérésére irányuló uniós állásfoglalások és szakpolitikai irányelvek alapján fogadjon el egy új, magas szintű uniós végrehajtási stratégiát a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend végrehajtására, mivel kevesebb mint nyolc év van hátra a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend megvalósítására, és ezért sürgős végrehajtásra van szükség, összhangban a globális célok megvalósítására irányuló fellépés évtizedével; úgy véli, hogy egy ilyen stratégiának legalább a következőket kell meghatároznia:






  a) | egy új irányítási keret, amelynek élén egyetlen magas rangú biztos áll, aki elszámoltatható azért, hogy a fenntartható fejlődési célokat minden portfólióban végrehajtsák, és aki rendszerszinten konzultál az új, több érdekelt felet egyesítő platformmal; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

egy új irányítási keret, amelynek élén egyetlen magas rangú biztos áll, aki elszámoltatható azért, hogy a fenntartható fejlődési célokat minden portfólióban végrehajtsák, és aki rendszerszinten konzultál az új, több érdekelt felet egyesítő platformmal;

| b) | konkrét, mérhető, uniós szintű, határidőhöz kötött felülvizsgált célok az EU törekvéseinek és az azok elérésére irányuló konkrét intézkedéseknek az előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

konkrét, mérhető, uniós szintű, határidőhöz kötött felülvizsgált célok az EU törekvéseinek és az azok elérésére irányuló konkrét intézkedéseknek az előmozdítása érdekében;

| c) | aktualizált nyomon követési rendszer és mutatók, amelyek figyelembe veszik az EU által a fenntartható fejlődési célok terén globális szinten elért eredményekre gyakorolt belső és külső hatást; |
| --- | --- |

c)

aktualizált nyomon követési rendszer és mutatók, amelyek figyelembe veszik az EU által a fenntartható fejlődési célok terén globális szinten elért eredményekre gyakorolt belső és külső hatást;

| d) | egységes pénzügyi terv az EU fenntartható fejlődési céljainak elérésére a fenti célokhoz kapcsolódóan; |
| --- | --- |

d)

egységes pénzügyi terv az EU fenntartható fejlődési céljainak elérésére a fenti célokhoz kapcsolódóan;

| e) | az EU fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos diplomáciájára és nemzetközi együttműködésére vonatkozó terv, amelyért a fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó különmegbízott felel, a méltányos tehermegosztás és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

e)

az EU fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos diplomáciájára és nemzetközi együttműködésére vonatkozó terv, amelyért a fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó különmegbízott felel, a méltányos tehermegosztás és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében;

felkéri a Parlament, a Bizottság és a Tanács elnökét, hogy ezt a stratégiát egészítsék ki egy intézményközi nyilatkozattal, amelyben megújítják az EU 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend melletti elkötelezettségét; hangsúlyozza, hogy ezt a stratégiát legkésőbb 2023 júniusáig közzé kell tenni annak érdekében, hogy az EU vezető szerepet játszhasson a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend megújításában a 2023 szeptemberében tartandó, fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó csúcstalálkozón; hangsúlyozza, hogy a stratégiát rendszeresen felül kell vizsgálni, és korrekciós intézkedésekkel kell kiegészíteni azokon a területeken, ahol az előrehaladás megakadt vagy elégtelennek tűnik;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeken belüli és az uniós intézmények közötti koordináció előfeltétele az uniós fellépések hatékonysága növelésének; kéri egy intézményközi munkacsoport létrehozását a fenntartható fejlődési célokról folytatott strukturált párbeszéd elősegítésére, amely a Parlament, a Bizottság és a Tanács képviselőiből állna; úgy véli, hogy a munkacsoportnak, amelynek negyedévente kellene üléseznie, vállalnia kellene a felelősséget a fenntartható fejlődési célok megvalósítására irányuló uniós erőfeszítések belső és globális koordinálásáért; bízik abban, hogy a Bizottság rendszeresen tájékoztatja a társjogalkotókat a fenntartható fejlődési célok megvalósítása érdekében hozott szakpolitikai lépésekről és intézkedésekről; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli, hogy a fenntartható fejlődési célok beépülnek a minőségi jogalkotási eszköztár 2021-es felülvizsgálatába, beleértve a közleményt, az iránymutatásokat és magát az eszköztárat is, különös tekintettel a fenntartható fejlődési célok végrehajtására vonatkozó külön eszközre, valamint arra, hogy a különböző hatástípusokra vonatkozóan megadják a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos mutatókat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy az új átfogó végrehajtási stratégia elfogadásának alulról felfelé építkező megközelítésen kell alapulnia, amelyet a fenntartható fejlődési célok feltérképezése, valamint egy széles körű, strukturált, inkluzív és érdemi nyilvános, részvételen alapuló konzultációs folyamat előz meg, amelyet a polgárok – többek között a civil társadalom, az érintett ágazati képviselők és tágabb értelemben a magánszektor, a szakszervezetek, a tudományos élet, a regionális és helyi önkormányzatok, a kisebbségek és a kiszolgáltatott csoportok – jelentős elérésére és bevonására vonatkozó terv kísér; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy a következő fenntartható fejlődési célok megtervezésére vonatkozó célok és intézkedések ütemtervének kidolgozásával készüljön fel a 2030 utáni időszakra vonatkozó következő ENSZ-menetrendre; |
| --- | --- |

13.

Nyomon követés

| 14. | felhívja a Parlamentet, hogy nevezzen ki a fenntartható fejlődési célok végrehajtásával foglalkozó állandó előadót, működjön együtt az Elnökséggel és a bizottságokkal, valamint a több érdekelt felet tömörítő platformmal; javasolja továbbá, hogy minden egyes bizottság nevezzen ki egy, a fenntartható fejlődési célok teljesítéséért felelős tagot, és hogy ezek az illetékes tagok negyedévenként találkozzanak egymással és az állandó előadóval az összhang biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiemeli, hogy az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek is szerepet kell játszaniuk annak biztosításában, hogy a fenntartható fejlődés az eljárásokban általánosan érvényesüljön, és hogy megszűnjön a silókban való gondolkodás; hangsúlyozza a Parlament fenntartható fejlődéssel foglalkozó éves magas szintű politikai fórumban való részvételének és az ahhoz való hozzájárulásának fontosságát, valamint azt a szerepet, amelyet a fenntartható fejlődési célok végrehajtásáról szóló éves jelentés betölthet e tekintetben; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kijelenti, hogy az EU valódi hatásának megértése a fenntartható fejlődési célok megvalósítására az EU-ban és világszerte csak az információs rendszerek meglévő adathiányainak, köztük a lebontott adatok hiányának és gyengeségeinek kezelése révén érhető el, a különböző forrásokból származó, meglévő statisztikai adatok felhasználásának megerősítésével, valamint a felderítési adatok és a mesterséges intelligencia alkalmazásával, és összhangban az adatvédelmi előírásokkal és szabályokkal; úgy véli, hogy alapvető fontosságú az előrehaladás nyomon követése mind a 169 célkitűzés tekintetében; felhívja az EU-t, hogy jelentősen fokozza a fejlődő országokkal folytatott technikai együttműködést az elégtelen nyomonkövetési kapacitások és a következetlen módszerek által kialakult globális adathiány kezelése érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli az Eurostat fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos éves nyomonkövetési jelentéseit; felszólít az Eurostat fenntartható fejlődési célokra vonatkozó mutatókészletének éves felülvizsgálatára a regionális és helyi önkormányzatok, és a civil társadalmi szervezetek szisztematikus részvételével, a 2021. évi felülvizsgálattal összhangban; hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődés természeténél fogva országhatárokon átterjedő és ágazatközi; megerősíti, hogy hajlandó a fenntartható fejlődési célok megvalósítása által a más régiókra gyakorolt negatív tovagyűrűző hatásokat kezelni; üdvözli az Eurostat által e célból megkezdett munkát és az ilyen tovagyűrűző hatások részbeni számszerűsítésére irányuló első kísérletet, de hangsúlyozza, hogy ezt a módszertant tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy megfelelően figyelembe lehessen venni az EU globális lábnyomát (14); kéri, hogy az egyes célokra vonatkozó mutatókat a hatos felső határon túlra terjesszék ki az EU külső fellépéseinek, az európai ellátási és értékláncoknak, valamint az uniós fogyasztás továbbgyűrűző hatásainak figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy végre kell hajtani a jólléti gazdaságról szóló, 2019. október 24-i tanácsi következtetéseket, és e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul hozza létre az EU nyolcadik környezetvédelmi cselekvési programjában meghatározott „GDP-n túlmutató” eredménytáblát és mutatókészletet, amely az embereket és jóllétüket helyezi a szakpolitika kialakításának középpontjába; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg, hogy a fenntartható fejlődési célok végrehajtásának nyomon követésébe beépíti az előrehaladás mérésére szolgáló alternatív eszközöket, például a társadalmi fejlődés mutatóját; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az EU-ban meg kell határozni az egyes fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos adatok és statisztikák bontásának minimális szintjét, amely a fenntartható fejlődési célok nyomon követésére vonatkozó globális kerethez van igazítva, és adott esetben a földrajzi helyre, a társadalmi nemre, a szexuális irányultságra, a jövedelemre, az iskolázottsági szintre, az életkorra, a fajra, az etnikai hovatartozásra, a migrációs státuszra, a fogyatékosságra és egyéb jellemzőkre is kiterjed, és figyelembe veszi az adatok emberi jogokon alapuló megközelítésének elveit; üdvözli a Bizottság kezdeményezését, amely az e tekintetben fennálló egyenlőtlenség mérésére szolgáló mutatók meghatározására irányul; felkéri az Eurostatot, hogy a fenntartható fejlődési célokra vonatkozó mutatókkal foglalkozó ügynökségközi és szakértői csoport által meghatározott és az uniós környezethez igazított iránymutatásokkal és prioritásokkal összhangban végezze el az említett adatbontási szintnek a soron következő nyomonkövetési jelentésekbe történő belefoglalásához szükséges előkészítő munkát; |
| --- | --- |

19.

| 20. | emlékeztet arra, hogy az önkéntes nemzeti felülvizsgálatok a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend kulcsfontosságú elszámoltathatósági eszközei; emlékeztet arra, hogy a nemzeti felülvizsgálatok fontos szerepet játszanak a fenntartható fejlődési célok közötti feszültségek és kompromisszumok azonosításában, valamint a politikáknak a célok felé tett előrehaladás fényében történő kiigazítására irányuló, ismétlődő folyamat létrehozásában; arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy vegyenek részt az önkéntes nemzeti felülvizsgálatokban, és hogy érdemben vegyék figyelembe és hajtsák végre az ennek során tett ajánlásokat; felhívja a Bizottságot, hogy a fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2023. évi magas szintű politikai fórumon, és azt követően évente, nyújtson be egy éves, önkéntes uniós felülvizsgálatot az önkéntes nemzeti felülvizsgálatok további egységesítését szorgalmazva, amely az EU kizárólagos és megosztott hatásköreire összpontosít, ugyanakkor tartalmazza az EU és tagállamai által a fenntartható fejlődési célok terén elért globális eredményekre gyakorolt összesített pozitív és negatív hatások értékelését is; úgy véli, hogy egy ilyen felülvizsgálatnak a fenntartható fejlődési célokra vonatkozó felülvizsgált mutatókészleten kell alapulnia, és ki kell terjednie a nemzeti prioritásokra, a diplomáciára és a globális közjavak helyreállítására és védelmére irányuló nemzetközi fellépésre, valamint az uniós belső politikák nemzetközi továbbgyűrűző hatásainak kezelésére, valamint az uniós fellépés pozitív és negatív vonatkozásaira; |
| --- | --- |

20.

| 21. | elismeri az önkéntes helyi felülvizsgálatok és az önkéntes szubnacionális felülvizsgálatok fontosságát az egyes fenntartható fejlesztési célok végrehajtása szempontjából; kéri, hogy a Bizottság a fenntartható fejlődési célokról szóló 2023. évi csúcstalálkozó előtt konzultáljon a Parlamenttel és tájékoztassa az EU önkéntes felülvizsgálatáról; hangsúlyozza, hogy az EU-ban rendszeresen felül kell vizsgálni a fenntartható fejlődési célok végrehajtását regionális és helyi szinten; e tekintetben üdvözli az ENSZ Emberi Települések Programjának munkáját; ösztönzi a fenntartható fejlődési célok lokalizálására irányuló ENSZ-kezdeményezés továbbfejlesztését, amelynek célja, hogy felgyorsuljanak és fokozódjanak a fenntartható fejlődési célok 2030-ig történő elérése érdekében tett erőfeszítések; méltatja a Közös Kutatóközpont munkáját a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend és a fenntartható fejlődési célok lokalizációja és az önkéntes helyi felülvizsgálatukról szóló európai kézkönyv tekintetében, amely hasznos hivatalos és kísérleti mutatókat kínál kifejezetten az európai városokat célzó, a fenntartható fejlődési célok helyi nyomon követésére szolgáló rendszer felállításában; üdvözli az Európai Parlament által kezdeményezett, „A fenntartható fejlődési célok nyomon követése az EU régióiban – az adathiányok megszüntetése” elnevezésű kísérleti projektet, amely az uniós régiók számára harmonizált mutatókat fog meghatározni és tesztelni a fenntartható fejlődési célok elérésének nyomon követése és a szisztematikus felülvizsgálati folyamat előkészítése érdekében az EU régióiban; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy az Unió helyzetéről szóló értékelő beszédekben vegye számba az elért eredményeket és az Eurostat fenntartható fejlődési célok nyomon követéséről szóló éves jelentésének megállapításait; elvárja, hogy a Bizottság éves munkaprogramja a fenntartható fejlődési célokat éves prioritásként határozza meg, beleértve a megvalósításukhoz hozzájáruló jogalkotási vagy nem jogalkotási kezdeményezésekre, valamint a fenntartható fejlődési céloknak a Bizottság éves munkaprogramjában történő teljes körű érvényesítésére vonatkozó konkrét javaslatokat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | elismeri a magánszektor jelentéstételének fontosságát a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása szempontjából; kiemeli, hogy a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás és átvilágítás – amennyiben megfelelő auditok tárgyát képezi – fontos keretet adhat a magánszektorban a vállalatok társadalmi és környezeti hatásaikkal, valamint a fenntartható fejlődési célok eléréséhez való hozzájárulásukkal kapcsolatos elszámoltathatóságának ösztönzéséhez; arra ösztönzi a társadalom valamennyi szereplőjét, beleértve a magánszervezeteket is, hogy önkéntes alapon rendszeresen számoljanak be a fenntartható fejlődési célok végrehajtásáról; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy, a bevált gyakorlatok megosztására szolgáló online fórumot a fenntartható fejlődési célok elérésére irányuló helyi szintű kezdeményezések számára, a fenntartható fejlődési célok szerint rendezve; javasolja, hogy a fórum létrehozását a fenntartható fejlődési célok elérésére irányuló uniós külső és belső fellépés részeként támogassák; |
| --- | --- |

24.

Költségvetés és finanszírozás

| 25. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés, a NextGenerationEU helyreállítási csomaggal együtt a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásának kulcsfontosságú eszköze, mivel együttesen 1,8 billió eurót tesznek ki, hosszú távú hatókörrel és multinacionális dimenzióval rendelkeznek (15); |
| --- | --- |

25.

| 26. | aggodalommal jegyzi meg, hogy az államadósság a világ déli részén már a Covid19 előtt is soha nem látott szintű volt, ami azt eredményezte, hogy az állami költségvetés egyre nagyobb részét fordították a külső adósságok fedezésére, ami hatással volt a kormányok azon képességére, hogy megfelelően finanszírozzák és biztosítsák az alapvető közszolgáltatásokat; riasztónak tartja, hogy a jelenlegi válság tovább súlyosbította az adóssággal kapcsolatos, már meglévő sebezhetőséget; felszólít egy multilaterális adósságrendezési mechanizmus létrehozására az ENSZ égisze alatt a fejlődő országok adósságválságának és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend finanszírozási követelményeinek kezelése érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fenntartható fejlődési célokhoz való uniós hozzájárulást pontosan és átfogóan kell mérni, mivel ez alapvető feltétele a fenntartható fejlődést szolgáló szakpolitikai koherenciának; üdvözli a Bizottság hivatalos fejlesztési támogatásra (ODA) vonatkozó, a konkrét fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos kiadási célértékeit és az arra irányuló erőfeszítéseit, hogy nyomon kövesse az uniós költségvetés éghajlatra, biológiai sokféleségre, tiszta levegőre, migrációra és nemek közötti egyenlőségre fordított kiadásait (16); üdvözli, hogy a fenntartható fejlődési célokról való beszámolásra szolgáló rendszerek számos szakpolitika keretében bevezetésre kerülnek, többek között a fejlesztési együttműködés terén; sajnálja azonban, hogy a Bizottság 2020. novemberi kötelezettségvállalása ellenére nem történt elegendő előrelépés a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos források és kiadások egészének nyomon követése terén – az Európai Számvevőszék 2019. évi felülvizsgálatában felvázolt külső fellépések területének kivételével –, valamint a kiadások közötti következetlenségek nyomon követése terén, amelyek akadályozzák az EU-t és a harmadik országokat a fenntartható fejlődési célok elérésében, különösen a mezőgazdaság területén; ezért kitart amellett, hogy szükség van a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos kiadások átfogó nyomon követésére célzott módszerek alkalmazásával, például tekintettel az egyenlőtlenségekre (10. fenntartható fejlesztési cél) és azok stratégiai jelentőségére az összes fenntartható fejlesztési cél végrehajtása szempontjából; ismételten hangsúlyozza, hogy ez az uniós költségvetés éves irányítási és teljesítményjelentésében szereplő, meglévő feltérképezési gyakorlaton túlmutató folyamat részét fogja képezni; aggodalommal állapítja meg, hogy az elmúlt néhány évben a hivatalos fejlesztési támogatások kedvezményezettségi szintje fokozatosan csökkent általában a fejlődő országok, és különösen a legkevésbé fejlett országok esetében, és felszólítja az EU-t, hogy a fenntartható fejlesztési célok elérésének alapvető eszközeként érje el azt a célkitűzését, hogy a hivatalos fejlesztési támogatások legalább 20 %-át a humánerőforrás-fejlesztésre fordítsák; hangsúlyozza, hogy az adományozóknak prioritásként kell kezelniük a támogatáson alapuló finanszírozást, különösen a legkevésbé fejlett országok esetében, tekintettel nem fenntartható adósságállományukra; felhívja a Bizottságot, hogy növelje a jelenlegi finanszírozási eszközöket annak érdekében, hogy 2030-ig elérje az európai műveletek és ellátási láncok kibocsátásmentességét; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a kkv-k kapacitásépítéséhez finanszírozási képzéseket kell biztosítani annak érdekében, hogy megtanulják, hogyan kell végrehajtani a fenntartható fejlődési célokat mindennapi tevékenységeik során; |
| --- | --- |

28.

| 29. | üdvözli a fenntartható fejlődési célok európai szemeszterbe való átfogó integrálására tett erőfeszítéseket, többek között az éves fenntartható növekedési felmérések és az Eurostat fenntartható fejlődési célokra vonatkozó éves nyomon követésének az európai szemeszter tavaszi csomagjának részeként történő integrálása révén; megismétli, hogy támogatja a biológiai sokféleséggel kapcsolatos mutatók beépítését az európai szemeszterbe; sürgeti a tagállamokat, hogy növeljék a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend végrehajtására adott nemzeti válaszlépéseik ambíciószintjét; üdvözli, hogy az őszi csomagban központi szerepet kaptak a fenntartható fejlődési célok, és különösen azt az ajánlást, hogy a tagállamok a fenntartható fejlődési célok teljes körű integrálása érdekében nemzeti válaszlépéseik során a „GDP-n túlmutató” stratégiát folytassanak; kéri a Bizottságot, hogy folytassa az európai szemeszter reformját a gazdasági, társadalmi és környezeti prioritások egyensúlyának megteremtése érdekében, hogy hosszú távú társadalmi, környezeti és gazdasági átalakulást hajthasson végre, és minden szinten javítsa a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend, a szociális jogok európai pillére és az európai zöld megállapodás integrációját, a helyi és regionális hatóságok teljes körű bevonásával, valamint a tagállami reformok és beruházások kiegészítésével; véleménye szerint a reformnak biztosítania kell, hogy a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos európai szakpolitikai koordináció ne eredményezzen az európai szemeszterrel párhuzamos szakpolitikai folyamatot, hanem integrált és koherens megközelítésből álljon, amelynek alapját egy új Fenntartható Fejlődési Paktum képezi; elvárja, hogy a szemeszter folyamata fokozza a tagállamok kapacitását a fenntartható fejlődési célok végrehajtása terén elért előrehaladás nyomon követése tekintetében; |
| --- | --- |

29.

| 30. | támogatja az európai zöld megállapodást; szorgalmazza, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemben jobban meg kell ismerni a fenntartható fejlődési célok szinergiában betöltött szerepét, és ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet a fenntartható fejlődési célok és különösen a 13. fenntartható fejlődési cél hasznosságára, valamint arra a lehetőségre, hogy a fenntartható fejlődési célok keretein belül kompromisszumokon és a szakpolitikai koherencián lehessen dolgozni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kéri az uniós szakpolitikák, programok és alapok – zöldebb, digitálisabb és reziliensebb Európa megteremtése érdekében a NextGenerationEU további forrásaival megerősített – pénzügyi keretösszegeinek átfogó feltérképezését, beleértve annak feltérképezését, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében végrehajtott beruházások és strukturális reformok összhangban vannak-e a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend célkitűzéseivel, és elősegítik-e azok megvalósítását; a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő éghajlati kiadáskövetési módszertan és a jelentős károkozás elkerülését célzó elv, valamint a fenntartható fejlődési célok és a szociális és demokratikus jogok európai pillére által meghatározott szociális prioritások teljes körű végrehajtását szorgalmazza; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy a köz- és magánfinanszírozást össze kell hangolni a fenntartható fejlődési célokkal; sürgeti a Bizottságot, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendet építse be a gazdasági és pénzügyi politikákba és jogszabályokba; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy egy olyan környezetben, ahol a hivatalos fejlesztési támogatás továbbra is szűkös, a vegyesfinanszírozási műveleteket azokra a területekre összpontosítsák, ahol azok hozzáadott értéket teremthetnek a helyi gazdaság számára; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy részesítsék előnyben a legkevésbé fejlett országokban működő, fenntartható és inkluzív üzleti modelleket követő belföldi vállalkozásokkal létrehozott partnerségeket; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza a fenntartható fejlődés előmozdítására és finanszírozására irányuló, állami és a magánszektor közötti együttműködés fontosságát; hangsúlyozza, hogy elő kell írni a pénzügyi intézmények számára, hogy stratégiákat és célokat határozzanak meg és fogadjanak el a pénzügyi portfólióknak a fenntartható fejlesztési célokkal való összehangolása érdekében, és rendszeresen jelentést kell tenniük az elért eredményekről; kéri, hogy a magánfinanszírozás ösztönzése érdekében vonják be a magánszektort és folytassanak mélyreható tárgyalásokat, valamint segítsék elő a mikrovállalkozások és a kkv-k, a tudományos körök és a civil társadalmi szervezetek fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos éves munkatervének kidolgozását; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy különösen az adósság fenntarthatóságával kapcsolatos aggályok miatt óvatos megközelítést alkalmazzanak a vegyes finanszírozással kapcsolatban, és biztosítsák, hogy a vegyes finanszírozással mozgósított valamennyi finanszírozás megfeleljen a fejlesztéshatékonysági, a fenntarthatósági és az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága által meghatározott vegyes finanszírozási elveknek; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy az EU-nak még mindig nincs külön terve a fenntartható fejlődési célok finanszírozására; sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul dolgozzon ki egy ilyen tervet, szem előtt tartva a fenntartható fejlesztési célok tekintetében a Covid19 utáni, évi 3,7 billió USD-ra becsült finanszírozási hiányt (17); hangsúlyozza, hogy egy ilyen, egyértelműen meghatározott, számszerűsíthető célokat tartalmazó terv hiánya megakadályozza a fenntartható fejlődési célokra fordított kiadások átfogó nyomon követését az uniós költségvetés keretében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kéri az Uniót, hogy teljesítse a fenntartható fejlődési célokkal összefüggésben tett, a menekültek és migránsok oktatásába és képzésébe való befektetésre irányuló kötelezettségvállalásait annak biztosítása érdekében, hogy a befogadó nemzetek közösségein és gazdaságán belül kiaknázhassák a bennük rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tudomásul veszi az európai fejlesztésfinanszírozási struktúrát érintő, a 2021. június 14-i tanácsi következtetésekben körvonalazott változásokat; kéri a Bizottságot, hogy a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend végrehajtását helyezze az új európai fejlesztésfinanszírozási struktúra középpontjába, hogy az hatékonyabbá, összehangoltabbá és inkluzívabbá válhasson; kiemeli a fenntartható fejlődési célok tekintetében fennálló globális finanszírozási hiány pótlását illetően a teljesen működőképes európai fejlesztésfinanszírozási struktúrában rejlő lehetőségeket; nagyobb együttműködést és összhangot szorgalmaz az Európai Befektetési Bank, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank, a nemzeti fejlesztési bankok és más kis- és közepes méretű pénzügyi szereplők között – különös hangsúlyt helyezve az 5 millió EUR alatti beruházási projektekre –, hogy nagyobb hatást érjenek el a fenntartható fejlődési célok tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy az európai fejlesztési politikák hatékonyságának és eredményességének biztosítása érdekében az „Európa együtt” megközelítést követve dolgozzon ki közös keretet és iránymutatást az uniós finanszírozás holisztikus fenntarthatósági vizsgálatára vonatkozóan; kéri, hogy az „Európa együtt” megközelítést kihasználva a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend megvalósítása során biztosítsák az EU és a tagállamok közötti szoros együttműködést; felszólítja az Uniót, hogy töltsön be vezető szerepet abban, hogy a fejlett országok megfelelő pénzügyi erőforrásokat mozgósítsanak a legsérülékenyebb helyzetű országokban a fenntartható fejlődési célokhoz kapcsolódó átállás és az éghajlatváltozáshoz való sürgető alkalmazkodás támogatásához; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az új európai fejlesztésfinanszírozási struktúra a hivatalos finanszírozás multilaterális rendszer helyreállításának célját tűzze ki, hogy véget vessen az e rendszeren kívül működő egyes országok fenntarthatatlan hitelezési gyakorlatainak; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi kérdésekben meglévő, tagállamok közötti különbségek kezelése érdekében e kritikus évtizedben sürgősen fokozni kell a mérsékléssel, az alkalmazkodással és a finanszírozással kapcsolatos törekvéseket és intézkedéseket; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza a fenntartható fejlődési célok elérése érdekében tett további erőfeszítések fontosságát, és megismétli, hogy az oktatás még a költségvetési megszorítások idején is alapvető jog és alapvető befektetés marad, amely lehetővé teszi valamennyi fenntartható fejlődési cél elérését, és hangsúlyozza az EU fontos szerepét a humanitárius segítségnyújtás, valamint a világ különböző részeivel, köztük Afrikával kialakított szorosabb partnerségek révén; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy az oktatás, a kultúra, a sport és a hozzájuk kapcsolódó uniós programok kulcsszerepet játszanak a fenntartható fejlődési célok elérésében, és felszólít ezek nemzetközi dimenziójának a megerősítésére, elismerve az emberek szintjén folyó diplomácia erejét; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kiemeli a 4.1. fenntartható fejlődési cél fontosságát, amely teljes körű, 12 éves, mindenki számára ingyenes és jó minőségű általános és középiskolai oktatást irányoz elő; emlékeztet arra, hogy az alacsony és a közepes jövedelmű országok alsó sávjába tartozó országokban a kormányzati kiadások jelenlegi szintje elmarad a fenntartható fejlődési célok teljesítéséhez szükséges szinttől; emlékeztet arra, hogy a külső finanszírozás kulcsfontosságú a világ legszegényebb rétegeibe tartozók oktatási lehetőségeinek támogatásához; kéri az Uniót és a tagállamait, hogy az uniós költségvetés-támogatáson keresztül fokozzák az oktatáshoz való egyetemes hozzáférés célkitűzésének megvalósításához nyújtott fejlesztési támogatásukat, amely hatékonynak bizonyult az oktatás területén; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ösztönzi a világ vezetőit, hogy az összekapcsoltságot és a digitális infrastruktúrához – például a megfizethető és minőségi hálózathoz – való hozzáférést tekintsék az oktatáshoz való alapvető jogból eredő jognak; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felszólítja a Bizottságot, hogy koordinálja és támogassa a tagállamokat országspecifikus ajánlásokkal és a bevált gyakorlatok cseréjével annak érdekében, hogy javítsák oktatási rendszereik minőségét és inkluzivitását, és hogy az Európai Oktatási Térség jövőképével, az EU zöld és digitális átmenetével, valamint a 4. fenntartható fejlődési céllal (SDG4) összhangban felszámolják a nemek közötti és társadalmi-gazdasági különbségeket az alapkészségek elsajátítása és a tudományos, technológiai, művészeti, mérnöki és matematikai tanulmányok elkezdése terén; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az európai fenntarthatósági kompetenciakeretet (GreenComp), hogy szisztematikus megközelítést tudjanak kidolgozni a fenntarthatósági gondolkodásmód korosztályokon és oktatási szinteken átívelő fejlesztésére, amely a helyi, regionális és nemzeti realitásoknak való megfelelést az európai oktatási térségen belüli következetes megközelítéssel ötvözi; megismétli a tagállamokhoz intézett felhívását, hogy 2025-ig teljesítsék ki az európai oktatási térséget, akár a 4. fenntartható fejlődési cél eléréséhez vezető lényeges köztes lépésként; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ösztönzi a nem formális és a formális oktatási ágazatok közötti hálózatépítést, hogy olyan szakmai tanulási közösségek jöjjenek létre, amelyek támogatják a tanárokat a pedagógiai gyakorlatok megújításában, a többszörös műveltség előmozdításában, a tanulók felelősségvállalásának elősegítésében, valamint a félelmekkel és a bizonytalanságokkal szembeni érzelmi intelligencia és ellenálló képesség kialakításában; felhívja a figyelmet a szabadidősportok és a kulturális egyesületek ezzel kapcsolatos tapasztalataira; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragaszkodik ahhoz, hogy az oktatási hatóságok beruházzanak a szakképzés minőségének javítása érdekében, korszerű infrastruktúrával, digitalizációs folyamatokkal és a tudásháromszöggel való kapcsolatokkal, amelyek összehangolják az ágazatot a környezeti és társadalmi fenntarthatósági célokkal, és alternatív utakat kínálnak a készségfejlesztéshez, amelyek hozzájárulnak a fenntartható fejlődési célok megvalósításához; |
| --- | --- |

45.

| 46. | emlékezteti a pedagógusokat a kisgyermekkori nevelés alapvető szerepére a tekintetben, hogy a kisgyermekekbe olyan attitűdöket és értékeket neveljenek, amelyek elősegítik a fenntarthatósági gondolkodásmód kialakulását, és hogy a családokat is bevonják annak mérlegelésébe, hogyan tudnak ők is hozzájárulni a fenntarthatósághoz mind egyénként, mind közösségként; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ösztönzi az ifjúsági vállalkozáspolitikát mint a fenntartható fejlődés céljainak elérését szolgáló mechanizmust az EU-n belül és kívül, olyan európai eszközökkel, mint a fiatal vállalkozóknak szóló Erasmus és a nemzetközi fejlesztési nevelési és információs program, tekintettel a foglalkoztatási arányok javításának, a kiszolgáltatott csoportok tisztességes megélhetésének és az innovatív megoldások kidolgozásának lehetőségére. |
| --- | --- |

47.

| 48. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2020. évi (az „Óceánok és tengerek védelme” elnevezésű) 14. fenntartható fejlesztési cél 4 célkitűzéséből hármat az EU nem teljesített; sajnálatosnak tartja továbbá, hogy 2020-ban az Európai Számvevőszék arra a megállapításra jutott, hogy bár a tengeri környezet védelmére létrejött egy keretrendszer, az uniós intézkedések nem állították helyre a tengerek jó környezeti állapotát, és a halászatot sem emelték minden tengeren fenntartható szintre; kéri a Bizottságot, hogy a halászati erőforrások megőrzésére és a tengeri ökoszisztémák védelmére irányuló, hamarosan elkészülő cselekvési tervében, valamint a biodiverzitási stratégia közeljövőben megvalósítandó intézkedései keretében hajtsa végre a jelentésben foglalt megállapításokat és ajánlásokat; |
| --- | --- |

48.

| 49. | emlékeztet arra, hogy az éghajlattal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos válságok egymásba fonódnak, és azokat együtt és összefüggően kell kezelni; hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség drasztikus csökkenésének Unión belüli kezelése, a 14. és 15. fenntartható fejlődési cél elérése, valamint az éghajlati válság enyhítése és a reziliencia megteremtése érdekében sürgősen szükség van jogilag kötelező erejű természethelyreállítási célokra; e tekintetben sajnálja, hogy késik a természet helyreállításáról szóló uniós jogszabályra irányuló javaslat, és annak mielőbbi közzétételét szorgalmazza; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza a 17. fenntartható fejlesztési cél (partnerség a célok eléréséért) fontosságát; megjegyzi, hogy a globális partnerségek és a kapacitásépítés keretében innovatív szerepet játszanak az olyan nyílt forráskódú kezdeményezések, mint a belső fejlődési célok, amelyek célja, hogy arra neveljék és ösztönözzék az embereket, illetve képessé tegyék őket arra, hogy pozitív változásokat idézzenek elő a társadalomban, és ezáltal felgyorsítsák a fenntartható fejlődési célok megvalósítása felé való előrehaladást; |
| --- | --- |

50.

Többoldalú együttműködés

| 51. | kitart amellett, hogy megújított globális politikai szerepvállalásra és fokozott többoldalú együttműködésre lesz szükség ahhoz, hogy az EU és partnerei érdemi előrelépést érjenek el az elkövetkező nyolc évben; a fenntartható fejlődési célok megvalósítása érdekében a fenntartható fejlődési célokról szóló 2023. évi csúcstalálkozóig cselekvésorientált kötelezettségvállalásokat szorgalmaz, amely a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend végrehajtási időszakának félidejét jelöli; emlékeztet arra, hogy az EU – a világ legsikeresebb integrációs projektjeként és globális normaalkotóként sikeresen előmozdítva a multilateralizmust – egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy felgyorsítsa a 17. fenntartható fejlesztési cél (partnerség a célok eléréséért) megvalósítását; felhívja ezért az EU-t, hogy vállaljon vezető szerepet a 2022-es magas szintű politikai fórumon és a fenntartható fejlődési célokról szóló 2023. évi csúcstalálkozón e politikai újrakezdés meghatározásában; javasolja, hogy a Bizottság elnöke aktívan vegyen részt az egyes magas szintű politikai fórumokon; |
| --- | --- |

51.

| 52. | riasztónak tartja, hogy a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások csökkenése az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak mintegy 80 %-a esetében akadályozni fogja az előrelépést az értékelt célkitűzések megvalósítása terén; felhívja a figyelmet arra, hogy a globális egészségszemlélet érvényesülése szempontjából az ökológiai helyreállítás alapvető fontossággal bír; kéri az EU-t, hogy kezelje a biológiai sokféleség csökkenését előidéző tényezőket, valamint építse be az erőforrások megőrzésére, helyreállítására és fenntartható felhasználására vonatkozó kötelezettségeket a szélesebb körű fejlesztési politikákba; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi jog immár olyan új koncepciókat is elismer, mint az emberiség közös öröksége, a fenntartható fejlődés és a jövő generációi, de hangsúlyozza, hogy nincs állandó nemzetközi mechanizmus a globális közjavakat vagy ökoszisztéma-szolgáltatásokat befolyásoló környezeti károk és pusztítások nyomon követésére és kezelésére; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy Európa a fenntartható élelmiszerrendszerek, a megfizethető és tiszta energia, a mezőgazdaság, az éghajlat és a biológiai sokféleség területén (2., 12., 13., 14. és 15. fenntartható fejlődési cél) a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos legnagyobb kihívásokkal néz szembe; felhívja a Bizottságot, hogy a 6. fenntartható fejlődési cél (tiszta víz és alapvető köztisztaság) és a 14. fenntartható fejlődési cél (óceánok és tengerek védelme) tekintetében dolgozzon ki megbízható összehasonlító elemzést, különös tekintettel az ENSZ 2022. júniusában Lisszabonban megrendezett, óceánokról szóló konferenciájára és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó, 2022. júliusi magas szintű politikai fórumra, mivel a tendenciákat az elmúlt öt év nem megfelelő összehasonlítható adatai miatt nem lehet kiszámítani; felhívja a Bizottságot, hogy hangsúlyozza a fenntartható termelés és fogyasztás szükségességét, különös tekintettel arra, hogy a fogyasztóknak meg kell érteniük, hogy fogyasztási szokásaik milyen hatással vannak a fenntartható fejlődési célokra. hangsúlyozza, hogy a bevált gyakorlatok partnerországokkal való megosztása jelentős ismereteket biztosíthat az EU és tagállamai számára az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag céljainak elérése érdekében megvalósítható egyedi kezdeményezések és fellépések tekintetében, valamint hogy az EU is megoszthatja saját tapasztalatait és bevált gyakorlatait a partnerországokkal; úgy véli, hogy az Ukrajna elleni orosz invázió és annak többek között az élelmiszer-ágazatra gyakorolt hatása miatt a fenntartható fejlődési célok közül néhány, különösen az 1., a 2. és a 10. cél megvalósítása nemcsak lelassulhat, hanem az Unión belül és globálisan egyaránt akár vissza is fordulhat; különösen aggasztónak tartja az élelmiszerárak emelkedését és annak a legkevésbé fejlett országokra gyakorolt hatását, valamint a szegénység, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, az alultápláltság és az éhezés ebből eredő növekedését; |
| --- | --- |

54.

| 55. | emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás egyre nagyobb nyomást fog gyakorolni az élelmiszertermelésre és az élelmiszerhez való hozzáférésre, különösen a veszélyeztetett régiókban, ami aláássa az élelmezésbiztonságot és a táplálkozást; kiemeli az IPCC 2022. évi jelentésének következtetéseit, amelyek szerint a globális felmelegedés fokozatosan rontani fogja a talajegészséget és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat, ami számos szárazföldi és óceáni régióban aláássa az élelmiszer-termelékenységet; sürgeti az Uniót és a tagállamait, hogy továbbra is teljes mértékben tegyenek eleget az éghajlattal és biológiai sokféleséggel kapcsolatos nemzetközi kötelezettségvállalásaiknak és kötelezettségeiknek, valamint kötelezzék el magukat a zöld megállapodás, egyúttal a biodiverzitási stratégia és „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia mellett, főleg egy olyan környezetben, ahol a világjárvány okozta válság és az ukrajnai háború rávilágított a fejlődő országok globális élelmiszerpiaci zavarokkal szembeni sebezhetőségére; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kiemeli, hogy a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend végrehajtása nagy jelentőséggel bír a pozitív továbbgyűrűző hatások elérését illetően – különösen a globális Dél országaiban –, valamint a nemzetközi partnerségeken belüli angyali kör kialakítása szempontjából; kiemeli a külső dimenzió jelentőségét, mivel az EU a globális gazdasági teljesítmény mindössze 19 %-át, illetve a világ népességének 5,6 %-át teszi ki, és mindkét arány csökken; rámutat, hogy a 10. fenntartható fejlődési cél elérése stratégiai jelentőséggel bír, mivel képessé teszi partnereinket arra, hogy a fenntartható fejlődés útjára lépjenek; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szakpolitikai mutatója szerint a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) alapján végrehajtott összes új külső tevékenység legalább 85 %-ában a nemek közötti egyenlőségnek jelentős vagy fő célkitűzésnek kell lennie, és ezen intézkedések legalább 5 %-a esetében a nemek közötti egyenlőségnek, valamint a nők és lányok jogainak és szerepvállalásuk erősítésének kell a fő célkitűzésnek lennie; megismétli, hogy az Európai Külügyi Szolgálatnak és a tagállamoknak az uniós programozási folyamat, ezen belül is a közös programozás során prioritásként kell kezelniük a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat; ragaszkodik a 2030-ig tartó időszakra szóló uniós környezetvédelmi cselekvési programban szereplő azon követelmény gyors és teljes körű végrehajtásához, miszerint érvényesíteni kell a nemek közötti egyenlőséget az éghajlat- és környezetvédelmi politikában, többek között azáltal, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontjait a szakpolitikai döntéshozatali folyamat minden szakaszában figyelembe veszik; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kéri a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és adott esetben a tagállamokat, hogy a 2022. évi, közelgő magas szintű politikai fórumon mutassa be az öt kiemelt fenntartható fejlődési cél – nevezetesen a 4. (minőségi oktatás), az 5. (nemek közötti egyenlőség), a 14. (óceánok és tengerek védelme), a 15. (szárazföldi ökoszisztémák védelme) és a 17. (partnerség a célok eléréséért) fenntartható fejlődési cél – végrehajtása terén elért lényeges eredményeket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Parlament aktívan részt vegyen a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórumon, és kiemeli, hogy a Parlamentnek az uniós küldöttség szerves részét kell képeznie; ezért elvárja, hogy tegyék lehetővé a Parlament képviselői számára, hogy az EU koordinációs ülésein részt vehessenek, és a csúcstalálkozó teljes időtartama alatt biztosítsák számukra a dokumentumokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek és az ENSZ-nek. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  HL C 210., 2017.6.30., 1. o.

(2)  HL C 210., 2017.6.30., 1. o.

(3)  HL L 209., 2021.6.14., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0099.

(5)  HL C 456., 2021.11.10., 191. o.

(6)  HL C 23., 2021.1.21., 130. o.

(7)  HL C 289., 2016.8.9., 5. o.

(8)  HL C 334., 2018.9.19., 151. o.

(9)  HL C 67., 2022.2.8., 25. o.

(10)  HL C 76., 2018.2.28., 45. o.

(11)  HL C 474., 2021.11.24., 91. o.

(12)  HL C 440., 2018.12.6., 14. o.

(13)  COM(2021)0550.

(14)  Eurostat, Európai Bizottság, „Az EU fenntartható fejlődési célokra vonatkozó 2021. évi mutatókészlete. A fenntartható fejlődési célokra vonatkozó uniós nyomonkövetési jelentés 2021. évi kiadását előkészítő felülvizsgálat eredménye”, 2021.

(15)  A Belső Politikák Főigazgatóságának Költségvetési Tematikus Főosztálya által a Költségvetési Ellenőrző Bizottság részére készített tanulmány, „A fenntartható fejlődési célok az EU költségvetésében”, 2021.

(16)  A Belső Politikák Főigazgatóságának Költségvetési Tematikus Főosztálya által a Költségvetési Ellenőrző Bizottság részére készített tanulmány, „A fenntartható fejlődési célok költségvetési ellenőrzése az uniós költségvetésben – Milyen intézkedések vannak érvényben a hatékony végrehajtás biztosítására?”, 2021.

(17)  OECD, „A fenntartható fejlődés finanszírozásának 2021. évi globális kilátásai – Az emberek és a bolygó érdekében történő befektetés új módja”, Párizs, 2020.

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/42

---

P9_TA(2022)0264

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtása

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról (2021/2251(INI))

(2023/C 32/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 175. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 175. cikkére,

| — | tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelet),

| — | tekintettel a Parlamentnek a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek folyamatban lévő értékelése tekintetében fennálló, tájékozódáshoz való jogáról szóló, 2021. május 20-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamentnek a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek folyamatban lévő értékelése tekintetében fennálló, tájékozódáshoz való jogáról szóló, 2021. május 20-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Parlamentnek a Bizottság és a Tanács folyamatban lévő, a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó értékelésével kapcsolatos véleményéről szóló, 2021. június 10-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamentnek a Bizottság és a Tanács folyamatban lévő, a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó értékelésével kapcsolatos véleményéről szóló, 2021. június 10-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2022. március 24–25-i ülésének következtetéseiről, többek között az Ukrajna elleni háború legutóbbi fejleményeiről és az Oroszországgal szembeni uniós szankciókról, valamint azok végrehajtásáról szóló, 2022. április 7-i állásfoglalására (5), valamint az ukrajnai orosz háború EU-ra gyakorolt társadalmi és gazdasági következményeiről – az EU cselekvési képességének megerősítéséről szóló, 2022. május 19-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2022. március 24–25-i ülésének következtetéseiről, többek között az Ukrajna elleni háború legutóbbi fejleményeiről és az Oroszországgal szembeni uniós szankciókról, valamint azok végrehajtásáról szóló, 2022. április 7-i állásfoglalására (5), valamint az ukrajnai orosz háború EU-ra gyakorolt társadalmi és gazdasági következményeiről – az EU cselekvési képességének megerősítéséről szóló, 2022. május 19-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a jogállamiságról és a lengyel nemzeti helyreállítási terv lehetséges jóváhagyásáról (Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz) szóló, 2022. június 9-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogállamiságról és a lengyel nemzeti helyreállítási terv lehetséges jóváhagyásáról (Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz) szóló, 2022. június 9-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla közös mutatóinak és részletes elemeinek meghatározása révén történő kiegészítéséről szóló, 2021. szeptember 28-i (EU) 2021/2106 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla közös mutatóinak és részletes elemeinek meghatározása révén történő kiegészítéséről szóló, 2021. szeptember 28-i (EU) 2021/2106 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (8),

| — | tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szociális kiadások bejelentésére szolgáló módszertan meghatározása révén történő kiegészítéséről szóló, 2021. szeptember 28-i (EU) 2021/2105 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szociális kiadások bejelentésére szolgáló módszertan meghatározása révén történő kiegészítéséről szóló, 2021. szeptember 28-i (EU) 2021/2105 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (9),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégiáról szóló, 2021. október 20-i véleményére (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégiáról szóló, 2021. október 20-i véleményére (10),

| — | tekintettel a „2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés” című, 2021. november 24-i bizottsági közleményre (COM(2021)0740), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés” című, 2021. november 24-i bizottsági közleményre (COM(2021)0740),

| — | tekintettel a „2022. évi költségvetésiterv-javaslatok: Átfogó értékelés” című, 2021. november 24-i bizottsági közleményre (COM(2021)0900), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2022. évi költségvetésiterv-javaslatok: Átfogó értékelés” című, 2021. november 24-i bizottsági közleményre (COM(2021)0900),

| — | tekintettel az euróövezet gazdaságának elemzéséről szóló, az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást kísérő, 2021. november 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0362), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet gazdaságának elemzéséről szóló, az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást kísérő, 2021. november 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0362),

| — | tekintettel a Régiók Európai Bizottságának a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról szóló, 2021. december 1-jei véleményére (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Európai Bizottságának a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról szóló, 2021. december 1-jei véleményére (11),

| — | tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról szóló, 2022. március 1-jén közzétett első éves bizottsági jelentésre (COM(2022)0075), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról szóló, 2022. március 1-jén közzétett első éves bizottsági jelentésre (COM(2022)0075),

| — | tekintettel a „REPowerEU: Közös európai fellépés a megfizethetőbb, biztonságosabb és fenntarthatóbb energiáért” című, 2022. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „REPowerEU: Közös európai fellépés a megfizethetőbb, biztonságosabb és fenntarthatóbb energiáért” című, 2022. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2022)0108),

| — | tekintettel a Régiók Európai Bizottságának és az Európai Települések és Régiók Tanácsának (CEMR) a települések, városok és régiók nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elkészítésébe való bevonásáról szóló közös elemzésére, valamint „A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtása: a helyi és regionális hatóságok perspektívája” című, 2022. április 27-i célzott konzultációjuk eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Európai Bizottságának és az Európai Települések és Régiók Tanácsának (CEMR) a települések, városok és régiók nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elkészítésébe való bevonásáról szóló közös elemzésére, valamint „A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtása: a helyi és regionális hatóságok perspektívája” című, 2022. április 27-i célzott konzultációjuk eredményére,

| — | tekintettel a jogállamiságról és az Európai Bíróság ítéletének következményeiről szóló, 2022. március 10-i állásfoglalására (12), valamint az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 7. cikkének (1) bekezdése alapján Lengyelországgal és Magyarországgal kapcsolatban folyamatban lévő meghallgatásokról szóló, 2022. május 5-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogállamiságról és az Európai Bíróság ítéletének következményeiről szóló, 2022. március 10-i állásfoglalására (12), valamint az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 7. cikkének (1) bekezdése alapján Lengyelországgal és Magyarországgal kapcsolatban folyamatban lévő meghallgatásokról szóló, 2022. május 5-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytáblára és annak tematikus elemzéseire, valamint a Parlamentnek készített ismertetőkre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytáblára és annak tematikus elemzéseire, valamint a Parlamentnek készített ismertetőkre (14),

| — | tekintettel a „Technikai iránymutatás a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet keretében történő alkalmazásáról” című, 2021. február 12-i bizottsági közleményre (C(2021)1054), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Technikai iránymutatás a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet keretében történő alkalmazásáról” című, 2021. február 12-i bizottsági közleményre (C(2021)1054),

| — | tekintettel kutatási szolgálatainak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló elemzéseire és tájékoztatóira (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel kutatási szolgálatainak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló elemzéseire és tájékoztatóira (15),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i ülésén hozott, a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésére vonatkozó eljárásról szóló határozatának 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i ülésén hozott, a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésére vonatkozó eljárásról szóló határozatának 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, valamint az Alkotmányügyi Bizottság leveleire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, valamint az Alkotmányügyi Bizottság leveleire,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A9-0171/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A9-0171/2022),

| A. | mivel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (RRF) a NextGenerationEU (NGEU) ösztönző csomag fő építőeleme; |
| --- | --- |

A.

mivel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (RRF) a NextGenerationEU (NGEU) ösztönző csomag fő építőeleme;

| B. | mivel 672,5 milliárd EUR összegű vissza nem térítendő támogatás és hitel áll rendelkezésre a Covid19-világjárvány (a továbbiakban: a világjárvány) gazdasági és társadalmi következményeinek enyhítését célzó nemzeti intézkedések finanszírozására; mivel a Parlament eredetileg a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nagyobb arányú vissza nem térítendő támogatások nyújtását szorgalmazta; |
| --- | --- |

B.

mivel 672,5 milliárd EUR összegű vissza nem térítendő támogatás és hitel áll rendelkezésre a Covid19-világjárvány (a továbbiakban: a világjárvány) gazdasági és társadalmi következményeinek enyhítését célzó nemzeti intézkedések finanszírozására; mivel a Parlament eredetileg a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nagyobb arányú vissza nem térítendő támogatások nyújtását szorgalmazta;

| C. | mivel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által nyújtott finanszírozás olyan kulcsfontosságú szakpolitikai területeket támogat, mint a zöld átállás, a digitális átalakulás, a gazdasági, társadalmi és területi kohézió, az intézményi reziliencia és a válsághelyzetekre való felkészültség, valamint a gyermekek és az ifjúság, ezen belül az oktatás és a készségek; |
| --- | --- |

C.

mivel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által nyújtott finanszírozás olyan kulcsfontosságú szakpolitikai területeket támogat, mint a zöld átállás, a digitális átalakulás, a gazdasági, társadalmi és területi kohézió, az intézményi reziliencia és a válsághelyzetekre való felkészültség, valamint a gyermekek és az ifjúság, ezen belül az oktatás és a készségek;

| D. | mivel Oroszország 2022. február 24-i ukrajnai inváziója nyomán az Európai Unió példátlan gazdasági szankciókat vezetett be; mivel az Oroszország által előidézett konfliktus eredményeként nagyszámú ukrán állampolgár hagyta el Ukrajnát, utazott az EU-ba, és telepedett le ott; mivel a katonai invázió gazdasági és társadalmi következményekkel jár az európai kontinensen, különösen a kelet-európai országokban, többek között azzal összefüggésben, hogy sürgősen csökkenteni kell az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való energiafüggőséget; |
| --- | --- |

D.

mivel Oroszország 2022. február 24-i ukrajnai inváziója nyomán az Európai Unió példátlan gazdasági szankciókat vezetett be; mivel az Oroszország által előidézett konfliktus eredményeként nagyszámú ukrán állampolgár hagyta el Ukrajnát, utazott az EU-ba, és telepedett le ott; mivel a katonai invázió gazdasági és társadalmi következményekkel jár az európai kontinensen, különösen a kelet-európai országokban, többek között azzal összefüggésben, hogy sürgősen csökkenteni kell az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való energiafüggőséget;

| E. | mivel az EU nehézségekkel küzd egyes kritikus fontosságú nyersanyagokhoz való hozzáférés terén, ami befolyásolhatja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtását; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU nehézségekkel küzd egyes kritikus fontosságú nyersanyagokhoz való hozzáférés terén, ami befolyásolhatja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtását;

| F. | mivel a világjárvány pusztító hatást gyakorolt az európai polgárok és vállalkozások gazdasági és társadalmi helyzetére; mivel az EU gazdasága jelentős mértékben visszaesett a világjárvány idején; mivel a világjárvány hátrányosan érintette az uniós vállalkozásokat, különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k), ami negatív következményekkel járt az EU növekedésére és versenyképességére, valamint a vállalkozások termelékenységékre és munkahelyteremtési képességére nézve; mivel az EU egységes piaca a növekedés fő hajtóereje az Unióban, és azt meg kell erősíteni és meg kell védeni a világjárvány negatív hatásaitól, ugyanakkor elő kell mozdítani a kutatásba és az innovációba történő beruházásokat; mivel egyes országokban a világjárvány idején ismét átlag feletti mértékben nőtt a munkanélküliség; mivel ez a fejlemény nagyobb kockázatot jelent a nők, a fiatalok, az idősebbek, a fogyatékossággal élő személyek és a nagycsaládok számára; mivel az EU egészségügyi ágazata a világjárvány idején teljesítőképessége határaira jutott, rezilienciája pedig komoly megpróbáltatásnak és hatásoknak volt kitéve; mivel az ifjúsági munkanélküliségi ráta továbbra is magasabb a teljes népességen belüli munkanélküliségnél; mivel a fiatalokat jobban fenyegeti a szegénység és a kirekesztés veszélye, továbbá jelentős kockázattal néznek szembe a minőségi munkahelyekhez való hozzáférés terén is; |
| --- | --- |

F.

mivel a világjárvány pusztító hatást gyakorolt az európai polgárok és vállalkozások gazdasági és társadalmi helyzetére; mivel az EU gazdasága jelentős mértékben visszaesett a világjárvány idején; mivel a világjárvány hátrányosan érintette az uniós vállalkozásokat, különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k), ami negatív következményekkel járt az EU növekedésére és versenyképességére, valamint a vállalkozások termelékenységékre és munkahelyteremtési képességére nézve; mivel az EU egységes piaca a növekedés fő hajtóereje az Unióban, és azt meg kell erősíteni és meg kell védeni a világjárvány negatív hatásaitól, ugyanakkor elő kell mozdítani a kutatásba és az innovációba történő beruházásokat; mivel egyes országokban a világjárvány idején ismét átlag feletti mértékben nőtt a munkanélküliség; mivel ez a fejlemény nagyobb kockázatot jelent a nők, a fiatalok, az idősebbek, a fogyatékossággal élő személyek és a nagycsaládok számára; mivel az EU egészségügyi ágazata a világjárvány idején teljesítőképessége határaira jutott, rezilienciája pedig komoly megpróbáltatásnak és hatásoknak volt kitéve; mivel az ifjúsági munkanélküliségi ráta továbbra is magasabb a teljes népességen belüli munkanélküliségnél; mivel a fiatalokat jobban fenyegeti a szegénység és a kirekesztés veszélye, továbbá jelentős kockázattal néznek szembe a minőségi munkahelyekhez való hozzáférés terén is;

| G. | mivel az egészséges, befogadó és jövőorientált európai munkaerőpiac szempontjából kulcsfontosságú a digitális készségek folyamatos fejlesztése, valamint a gazdasági potenciállal rendelkező készségek – például a zöld vagy vállalkozói készségek – fejlesztése, és minden európai számára hozzáférést és lehetőségeket kell teremtenie a minőségi foglalkoztatás tekintetében; mivel ugyanez vonatkozik a szakképzésre, a kereskedelmi készségekre és az életviteli készségekre; mivel az EU-nak le kell küzdenie minden strukturális munkaerőhiányt annak érdekében, hogy hatékonyan kihasználhassa humán tőkéjét; mivel a megfelelő digitális infrastruktúrához és a digitális készségekkel kapcsolatos képzéshez való hozzáférést mindenki számára biztosítani kell annak érdekében, hogy a digitális jártasság terén elkerülhető legyen az emberek közötti szakadék növekedése, és mindenki számára egyenlő esélyeket biztosítsanak az oktatási rendszerben és a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

G.

mivel az egészséges, befogadó és jövőorientált európai munkaerőpiac szempontjából kulcsfontosságú a digitális készségek folyamatos fejlesztése, valamint a gazdasági potenciállal rendelkező készségek – például a zöld vagy vállalkozói készségek – fejlesztése, és minden európai számára hozzáférést és lehetőségeket kell teremtenie a minőségi foglalkoztatás tekintetében; mivel ugyanez vonatkozik a szakképzésre, a kereskedelmi készségekre és az életviteli készségekre; mivel az EU-nak le kell küzdenie minden strukturális munkaerőhiányt annak érdekében, hogy hatékonyan kihasználhassa humán tőkéjét; mivel a megfelelő digitális infrastruktúrához és a digitális készségekkel kapcsolatos képzéshez való hozzáférést mindenki számára biztosítani kell annak érdekében, hogy a digitális jártasság terén elkerülhető legyen az emberek közötti szakadék növekedése, és mindenki számára egyenlő esélyeket biztosítsanak az oktatási rendszerben és a munkaerőpiacon;

| H. | mivel a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek a finanszírozhatóság érdekében olyan reformokat és beruházásokat kell tartalmazniuk, amelyek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet hat európai érdekű pillérének hatálya alá tartoznak, és amelyek tiszteletben tartják a rendelet általános és konkrét célkitűzéseit, horizontális elveit, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott 11 értékelési kritériumot; |
| --- | --- |

H.

mivel a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek a finanszírozhatóság érdekében olyan reformokat és beruházásokat kell tartalmazniuk, amelyek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet hat európai érdekű pillérének hatálya alá tartoznak, és amelyek tiszteletben tartják a rendelet általános és konkrét célkitűzéseit, horizontális elveit, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott 11 értékelési kritériumot;

| I. | mivel az uniós intézmények és a tagállamok közötti párbeszéd és átláthatóság kulcsfontosságú a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz optimális végrehajtása szempontjából; |
| --- | --- |

I.

mivel az uniós intézmények és a tagállamok közötti párbeszéd és átláthatóság kulcsfontosságú a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz optimális végrehajtása szempontjából;

| J. | mivel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának nyomon követéséért felelős Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell a Parlamentet a nemzeti rezilienciaépítési tervek értékelésének állásáról, valamint a célok és a mérföldkövek tagállamok általi végrehajtásáról, ezen belül a zöld és digitális célok eléréséhez nyújtott hozzájárulásukról; mivel a Bizottság köteles figyelembe venni a Parlament álláspontját; |
| --- | --- |

J.

mivel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának nyomon követéséért felelős Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell a Parlamentet a nemzeti rezilienciaépítési tervek értékelésének állásáról, valamint a célok és a mérföldkövek tagállamok általi végrehajtásáról, ezen belül a zöld és digitális célok eléréséhez nyújtott hozzájárulásukról; mivel a Bizottság köteles figyelembe venni a Parlament álláspontját;

| K. | mivel a tagállamoknak szilárd ellenőrzési rendszereket kell létrehozniuk és fenntartaniuk, valamint el kell végezniük a szükséges ellenőrzéseket annak érdekében, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljes életciklusa során biztosítsák az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét; |
| --- | --- |

K.

mivel a tagállamoknak szilárd ellenőrzési rendszereket kell létrehozniuk és fenntartaniuk, valamint el kell végezniük a szükséges ellenőrzéseket annak érdekében, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljes életciklusa során biztosítsák az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét;

| L. | mivel a Bizottság jogállamiságról szóló éves jelentései a jogállamisággal kapcsolatos kihívások azonosítását szolgálják, és a Bizottság és a többi tagállam támogatásával segítik a tagállamokat a megoldások keresésében; |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság jogállamiságról szóló éves jelentései a jogállamisággal kapcsolatos kihívások azonosítását szolgálják, és a Bizottság és a többi tagállam támogatásával segítik a tagállamokat a megoldások keresésében;

| M. | mivel a rendelet lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a végrehajtási időszakon belül indokolással ellátott kérelmet nyújtsanak be nemzeti rezilienciaépítési tervük módosítására, amennyiben ezt objektív körülmények indokolják; |
| --- | --- |

M.

mivel a rendelet lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a végrehajtási időszakon belül indokolással ellátott kérelmet nyújtsanak be nemzeti rezilienciaépítési tervük módosítására, amennyiben ezt objektív körülmények indokolják;

| N. | mivel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtása feletti demokratikus és parlamenti ellenőrzés csak a Parlament teljes körű bevonásával és valamennyi ajánlásának valamennyi szakaszban történő figyelembevételével lehetséges, és mivel a Parlament továbbra is ellenőrizni fogja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtását; |
| --- | --- |

N.

mivel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtása feletti demokratikus és parlamenti ellenőrzés csak a Parlament teljes körű bevonásával és valamennyi ajánlásának valamennyi szakaszban történő figyelembevételével lehetséges, és mivel a Parlament továbbra is ellenőrizni fogja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtását;

| O. | mivel a Bizottság 2022. július 31-ig felülvizsgálati jelentést nyújt be a Parlamentnek és a Tanácsnak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról; |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság 2022. július 31-ig felülvizsgálati jelentést nyújt be a Parlamentnek és a Tanácsnak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról;

A válság társadalmi és gazdasági hatásának mérséklése

| 1. | kiemeli, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz a példa nélküli szolidaritás eszköze és a 2026-ban befejeződő NGEU-eszköz egyik sarokköve, amely a világjárványra adott uniós válasz fő eszközeként felkészíti az uniós gazdaságokat az új kihívásokkal való szembenézésre; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy az EU világjárványra adott válasza eltökélt, összehangolt, átfogó volt, időben érkezett, és a szolidaritáson alapult, ami a meglévő eszközök széles körű igénybevételéhez és további finanszírozási eszközök alkalmazásához vezetett; emlékeztet továbbá arra, hogy a tagállamok a világjárványra válaszul és a helyreállítás támogatása érdekében jelentős (2021-ben a bruttó hazai termék (GDP) 5,2 %-át, 2022-ben pedig a GDP 2,8 %-át kitevő) költségvetési intézkedéseket hoztak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiemeli, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz a hatalmas gazdasági bizonytalanság idején stabilizáló hatással járt a tagállamok számára a válság féken tartása, negatív gazdasági és társadalmi következményeinek enyhítése és a kormányoknak a beruházási szintek fenntartásában való támogatása terén, és egyúttal reagált a nemzeti költségvetésekre nehezedő hatalmas nyomásra; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza továbbá a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alapvető szerepét a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdításában, a belső piac széttagolódásának és a makrogazdasági eltérések elmélyülésének megelőzésében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli, hogy bár a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz gazdasági hatásai és a többi fejlemény nem különíthetők el teljes mértékben egymástól, észszerűnek tűnik az a következtetés, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz eddig pozitív hatást gyakorolt a GDP-re, és hatékony végrehajtása kulcsfontosságú lesz az EU gazdasági növekedése szempontjából; kiemeli, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szerepet játszott a tagállamok költségvetési mozgásterének védelmében a világjárvány által előidézett jelentős gazdasági sokkal szemben; elismeri, hogy míg a GDP-növekedésre gyakorolt fő hatás várhatóan a következő években következik be, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz már most is segítette az uniós gazdaságokat és polgárokat a világjárvány következtében érő legsúlyosabb hatások enyhítését, és pozitívan járul hozzá az EU gazdasági helyreállításához és rezilienciájához, ezen belül a gazdasági és társadalmi kohézióhoz, a foglalkoztatáshoz, a termelékenységhez, a versenyképességhez, a kutatáshoz, a fejlesztéshez és az innovációhoz, valamint az erős kis- és középvállalkozásokkal (kkv-k) rendelkező, jól működő belső piachoz; hangsúlyozza, hogy a gazdasági, társadalmi és intézményi reziliencia tekintetében jelentős eltérések vannak a tagállamok között, ami hatással van a fellendülés egyenetlen dinamikájára; rámutat arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz katalizálja a zöld és digitális átállást, és a reziliens, méltányos, inkluzív, versenyképes és időtálló gazdaság érdekében eszközölt ambiciózus reformok és beruházások végrehajtásával összefüggésben kiemelkedő szerepet játszik a fenntartható átállás és az emberek jóllétének erősítésében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megállapítja, hogy a Bizottság, az EKB és az IMF becslése szerint az NGEU-eszköz jelentős hatással jár, hatékony végrehajtás esetén a GDP-növekedés akár 1,5 százalékponttal magasabb lehet az NGEU-beruházások nélküli növekedésnél; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tudomásul veszi továbbá, hogy a Bizottság előrejelzése szerint 2022-ben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből folyósított támogatások az összes helyreállítási támogatási intézkedés 24 %-át fogják finanszírozni; kiemeli az átgyűrűző pozitív makrogazdasági hatásokat és a megfelelően célzott reformokban és beruházásokban rejlő lehetőségeket; rámutat arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből folyósított támogatások továbbra is jelentős költségvetési támogatást nyújtanak a tagállamoknak, és így lehetővé tehetik számukra olyan strukturális reformok és beruházások megvalósítását, amelyek hosszú távú hatást gyakorolnak gazdaságuk és társadalmaik helyreállítására és rezilienciájára; felszólítja a tagállamokat, hogy a lehető legjobban aknázzák ki ezt a lehetőséget; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz sikeres és átlátható végrehajtása hozzájárulna ahhoz, hogy az uniós gazdaságok és társadalmak fenntarthatóbbá, inkluzívabbá és ellenállóbbá, hosszú távon versenyképesebbé, stratégiailag önállóbbá váljanak, és jobban fel legyenek készülve a jelenlegi és jövőbeli kihívásokra; hangsúlyozza, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek sikeres végrehajtása elő fogja mozdítani a gazdasági és társadalmi konvergenciát és a területi kohéziót, és csökkenteni fogja a társadalmi egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

8.

| 9. | véleménye szerint ahhoz, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz elérje általános célkitűzéseit, és támogassa az EU-t a válságból való kilábalásban, valamint az EU gazdaságára és társadalmára gyakorolt hosszú távú hatásának maximalizálása érdekében elengedhetetlen, hogy a tagállamok gondosan és időben végrehajtsák az elfogadott reformokat és beruházásokat; emlékeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljesítményalapú mechanizmus, amelynek keretében a finanszírozást kizárólag az intézkedésekhez kapcsolódó mérföldkövek és célok teljesítését követően folyósítják; emlékeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 28. cikkében foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz sikere szempontjából döntő fontosságú a helyi, regionális és nemzeti hatóságok, valamint az adott szakpolitikák kidolgozásáért felelős hatóságok részvétele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | figyelmeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz csak akkor enyhíti a válság társadalmi és gazdasági hatásait, ha a forrásokat eredményesen használják fel és költik el, hogy azok eljussanak a reálgazdaságba és az emberekhez; felhívja a tagállamokat, hogy hozzák meg a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásainak időben történő felhasználásának biztosítását szolgáló megfelelő döntéseket az igazgatási struktúrák és az emberi erőforrások tekintetében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a világjárvány rávilágított arra, hogy növelni kell az Unió stratégiai autonómiáját a kulcsfontosságú ellátási láncok, valamint a kritikus infrastruktúrák és szolgáltatások területén; megállapítja, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz zöld átállásra és digitális transzformációra irányuló beruházásainak hozzá kell járulniuk az EU stratégiai autonómiájának és függetlenségének növeléséhez, különösen az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentéséhez; megállapítja, hogy a Bizottság szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz várhatóan jelentős lendületet ad majd az uniós iparstratégia végrehajtásának, és ezáltal továbbfejleszti az EU iparágait; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a reform- és beruházási csomagoknak, különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében végrehajtott növekedésserkentő reformoknak és beruházásoknak is uniós hozzáadott értéket kell teremteniük; megjegyzi, hogy a Bizottság szerint az uniós szintű GDP-hatások körülbelül egyharmaddal nagyobbak, ha kifejezetten figyelembe vesszük az egyes országok intézkedéseinek átgyűrűző hatásait; hangsúlyozza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz reform- és beruházási csomagjainak hozzá kell járulniuk a szociális jogok európai pillérének, valamint az európai zöld megállapodás és a digitális menetrend prioritásainak végrehajtásához, továbbá a nemek közötti egyenlőség és a mindenkit megillető esélyegyenlőség előmozdításához és általános érvényesítéséhez is; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy nem voltak-e szükségtelen átfedések a szomszédos országok nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveiben szereplő beruházások között, és hogy nyújtson segítséget a tagállamoknak a szükségtelen átfedések elkerülésében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sajnálatosnak tartja, hogy a Covid19-válság a nőket (16), a gyermekeket (17), a fiatalokat, az időseket és a veszélyeztetett csoportokat sújtotta a legnagyobb mértékben; emlékeztet az inkluzivitás biztosításának szükségességére, hogy az EU senkit ne hagyjon hátra, és hogy a helyreállítás során orvosolja a nemek közötti egyenlőséggel összefüggő társadalmi-gazdasági hatásokat, továbbá emlékeztet arra, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek nem kezelik a válság számos, nemek közötti egyenlőséggel összefüggő hatását; üdvözli a gondozási létesítmények hozzáférhetőségének és minőségének javulását, de sajnálja, hogy ezek továbbra is túlságosan korlátozottak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ismét hangsúlyozza a hat pillér fontosságát, amelyek struktúrát biztosítanak a tagállamok számára a zöld és digitális átállással, a gazdasággal, a termelékenységgel és versenyképességgel, a társadalmi és területi kohézióval, az egészségügyi és intézményi rezilienciával, valamint a gyermekeket és fiatalokat célzó intézkedésekkel foglalkozó reformokra és beruházásokra irányuló javaslatok előterjesztéséhez és végrehajtásához; kiemeli, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet értelmében minden tagállamnak be kell építenie nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervébe olyan intézkedéseket, amelyek valamennyi pillérre kiterjednek; sajnálja, hogy nem minden tagállam döntött úgy, hogy tiszteletben tartja a rendelet pillérszerkezetét, amely lehetővé tette volna a könnyebb nyomon követést; |
| --- | --- |

15.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz finanszírozási vonatkozásai

| 16. | megállapítja, hogy az eddig benyújtott 26 nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervben a tagállamok összesen 331,7 milliárd EUR vissza nem térítendő támogatást igényeltek a rendelkezésre álló 338 milliárd EUR-ból; megállapítja továbbá, hogy aktuális nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveiben nem minden tagállam kérte a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 11. cikkében említettek szerint rendelkezésére álló támogatások teljes összegét; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy mindössze hét tagállam kért hitelt, a rendelkezésre álló 385,8 milliárd EUR-ból összesen csak 166 milliárd EUR értékben, így jelentős összeg áll rendelkezésre arra esetre, ha a tagállamok egy későbbi szakaszban hitelt igényelnek; aggasztónak tartja, hogy a hitelkomponens iránti korlátozott érdeklődés miatt lehetőségek maradhatnak kihasználatlanul, és ez megakadályozhatja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközben rejlő lehetőségek maradéktalan kiaknázását; hangsúlyozza, hogy amennyiben azok a tagállamok, amelyek nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveit már jóváhagyták, hitelt kívánnak igényelni, akkor adott esetben további reformokkal, beruházásokkal, mérföldkövekkel és célokkal módosítaniuk kell az adott nemzeti tervet, a már végrehajtott intézkedések visszavonása nélkül; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a világjárvány és a közelgő kihívások hatásainak ellensúlyozása céljából használják ki a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközben rejlő összes lehetőséget, beleértve a kölcsönöket is; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy elemezze annak okait, hogy a tagállamok miért nem igényelték a hitelek rendelkezésükre álló teljes összegét, ami megakadályozhatja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközben rejlő lehetőségek maradéktalan kihasználását; emlékeztet arra, hogy a tagállamok a helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásakor vagy a 2023. augusztus 31-ig terjedő időszakon belül a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló hatályos rendelet értelmében más időpontban kérhetnek hiteltámogatást; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz 21. cikke értelmében a tagállamoknak objektív körülmények alapján lehetőségük van arra, hogy indokolással ellátott kérelmet nyújtsanak be a Bizottsághoz, amelyben javaslatot tesznek a jóváhagyott terv módosítására vagy felváltására; emlékeztet arra, hogy amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy az érintett tagállam által előterjesztett okok indokolják a releváns helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítását, a Bizottság a 19. cikkel összhangban értékeli a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervet, és a rendelet 20. cikkével összhangban tanácsi végrehajtási határozatra irányuló javaslatot terjeszt elő; emlékeztet arra, hogy ez a módosítási kérelem az első értékelési és jóváhagyási eljárással megegyező értékelési és jóváhagyási eljárást von maga után, felkéri a tagállamokat, hogy vegyék alaposan számításba a teljes nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásának késedelmével járó kockázatot; megállapítja, hogy eddig egyetlen tagállam sem kérte a jóváhagyott terv módosítását vagy felváltását; ösztönzi a tagállamokat, hogy alkalmazzák a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21. cikkét, megállapítja, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek költségeinek a jelentős infláció miatti lehetséges növekedése azt eredményezheti, hogy a tagállamok a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek aktualizálására irányuló kérelmeket nyújtanak be; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megállapítja, hogy a tagállamok GDP-jének alakulására vonatkozó előrejelzések jelenleg eltérnek a Bizottság 2020. őszi előrejelzésében szereplő várakozásoktól, ami a tagállamok számára a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz második 30 %-os finanszírozási keretében rendelkezésre álló támogatási összegek várható változásához vezet; rámutat arra, hogy a kiosztott támogatási hányad jelentős változásai szükségessé tehetik a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosítását; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott támogatásoknak tiszteletben kell tartaniuk a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 9. cikkében említett addicionalitás elvét; várja nagyobb részletességű és bontású adatok elérhetővé válását, amelyek lehetővé teszik a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz addicionalitási hatásainak jobb megértését; sürgeti a tagállamokat, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hatásáról való hatékony jelentéstétel biztosítása érdekében szolgáltassanak részletes, átlátható és időszerű adatokat a Bizottságnak; ismételten hangsúlyozza a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla fontosságát a polgároknak a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása terén elért általános eredményekről történő alapvető tájékoztatásában; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse az átláthatóságot és az adatok vizuális megjelenítését az eredménytáblán, továbbá részletesebb jelentéstételt szorgalmaz, amely a teljesítménymutatók helyett inkább az eredmény- és hatásmutatókat állítja középpontba, valamint biztosítja a javasolt reformok és beruházások minőségi elemzését; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megjegyzi, hogy 2022. június közepéig mindössze tizenkét operatív megállapodás aláírására került sor a Bizottság és a tagállamok között; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb írjanak alá operatív megállapodásokat, és kéri, hogy a Bizottság tájékoztassa ezekről az intézkedésekről a Parlamentet; arra sürget továbbá minden tagállamot, hogy időben tegyék közzé operatív megállapodásaikat, valamint finanszírozási és hitelmegállapodásaikat a jobb átláthatóság biztosítása és az elszámoltathatóság megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megállapítja, hogy 21 tagállam részesült előfinanszírozásban a teljes előirányzatának maximum 13 %-a erejéig, egy tagállam nem kért előfinanszírozást, hét tagállam pedig az első kifizetéseket is kérte a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből, továbbá egy tagállam második kifizetést is kért; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ismételten hangsúlyozza, hogy az Eszköz, valamint a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásának késedelme nem lassíthatja le a világjárvány utáni helyreállítási folyamatot vagy csökkentheti az Unió rezilienciájának szintjét; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet lehetővé teszi a 2020. február 1-jétől bevezetett intézkedések beépítését a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe, és hogy néhány tagállam élt is ezzel a lehetőséggel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli a Bizottság és a tagállamok között a kifizetési kérelmek előkészítése során folytatott korai párbeszédet, és a Bizottság készségét a kifizetési kérelmek értékelésére; ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa tovább – szükség esetén szakértőkkel konzultálva – annak részletes értékelését, hogy a mérföldkövek és célok időben teljesülnek-e; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa a kifizetések gyors végrehajtását, és szorosan kövesse nyomon a reformok és beruházások megvalósítását; |
| --- | --- |

26.

| 27. | emlékeztet, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2020 decemberében megkötött intézményközi megállapodásban meghatározott ütemtervvel összhangban a NextGenerationEU eszköz és nevezetesen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz legkésőbb 2058-ig történő teljes visszafizetésének fedezésére szolgáló saját források új kosarát mielőbb be kell vezetni; tudomásul veszi az „európai zöldkötvények” kibocsátását a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásainak finanszírozására; megjegyzi, hogy a Bizottság első zöldkötvény-kibocsátásait nagymértékben túljegyezték; |
| --- | --- |

27.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szerepe Ukrajna orosz inváziója következményeinek enyhítésében

| 28. | hangsúlyozza, hogy növelni kell az uniós finanszírozási eszközök, nevezetesen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hozzájárulását a jelenlegi kihívások kezeléséhez, többek között az Ukrajna elleni megalapozatlan és indokolatlan orosz katonai agresszió és megszállás által okozott kihívások kezeléséhez; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ez az Ukrajna elleni agresszió és az EU által Oroszországgal és Belarusszal szemben elfogadott indokolt szankciók súlyos hatással lesznek az Unió gazdasági és társadalmi helyreállítási és rezilienciaépítési stratégiájára; megjegyzi, hogy ezeknek a tagállamokra gyakorolt hatása eltérő; aggodalmát fejezi ki az uniós gazdaságra gyakorolt eltérő hatások, a gazdasági és társadalmi következmények, valamint a társadalmi egyenlőtlenségek további növekedése miatt, amelyet különösen a megnövekedett energia- és élelmiszerárak okoznak; hangsúlyozza, hogy az infláció negatív irányban változtathatja meg a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz révén várt eredményeket és a tagállamok nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveinek becsült költségeit is; elvárja, hogy az EU továbbra is eltökélten, egységesen és gyorsan reagáljon erre az új válságra; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ismételten hangsúlyozza a további szankciókra, többek között a különböző orosz energiahordozók importjára vonatkozó teljes és azonnali embargóra, valamint a kapcsolódó infrastruktúra használatának mellőzésére irányuló felhívását 2022. április 7-i állásfoglalásával összhangban, valamint felhív egy olyan terv kidolgozására, amely továbbra is biztosítja az EU energiaellátásának biztonságát, ami többek között szükségessé teszi az európai energiapolitika újrakalibrálását, figyelembe véve a tagállamok közötti eltéréseket az orosz fosszilis tüzelőanyagok importjától való energiafüggőség terén; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a jelenlegi ukrajnai helyzet súlyos hatást gyakorol az energiaárakra, és hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az energiafüggetlenséget és -biztonságot, többek között uniós energiaforrásokon keresztül diverzifikálni kell az energiaforrásokat, továbbá fel kell gyorsítani az energetikai átállást; hangsúlyozza a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szerepét a RePowerEU bevezetésében, és kiemeli, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében rendelkezésre álló hiteleket nagymértékben fel lehetne használni a RePowerEU kezdeményezés kiegészítésére és az energetikai átállást, többek között a tiszta energia fejlesztését célzó beruházások előmozdítására; elvárja ezért, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz az energiahatékonyság, a diverzifikáció és a méltányos zöld átállásba történő beruházások révén jelentősen hozzájáruljon az EU energetikai szuverenitásához; |
| --- | --- |

31.

| 32. | e tekintetben üdvözli a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek különböző intézkedéseit, amelyek célja az energetikai átállás és az energiabiztonság fokozása, továbbá a stratégiai autonómiát erősítő intézkedéseket, amelyek csökkentik a tagállamok fosszilis tüzelőanyagok energiaimportjától való függőségét, valamint felgyorsítják az energiaforrások diverzifikációját, az energiahatékonyság javítását és a tiszta energiák fejlesztését; kiemeli, hogy az uniós országok közötti szinergiák és együttműködés fokozása, valamint a közös aggodalmak és közös prioritások tükrözése érdekében elő kell mozdítani a határokon átnyúló projekteket, az európai energiahálózatok összekapcsolásának javítását és az energiahálózatok EU-szerte történő teljes körű szinkronizálását; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tudomásul veszi a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletnek a REPowerEU kezdeményezés keretében történő módosítására irányuló bizottsági javaslatot, és kifejezi elkötelezettségét a javaslattal kapcsolatos álláspontjának haladéktalan elfogadása mellett; sürgeti a tagállamokat, hogy amennyiben nem kívánják felhasználni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott hitelek teljes maximális összegét, erről hivatalosan tájékoztassák a Bizottságot; e tekintetebn üdvözli a javaslatot, amely ösztönzi a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében rendelkezésre álló hitelek optimális felhasználását, többek között azáltal, hogy javaslatot tesz a hiteleknek az Ukrajna orosz inváziója következtében felmerülő további kihívásokkal szembesülő más tagállamokba történő átcsoportosítására, valamint azáltal, hogy lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy bruttó nemzeti jövedelmük (GNI) 6,8 %-ánál magasabb összegű kölcsönöket kérjenek, különösen annak érdekében, hogy enyhítsék az Ukrajna elleni orosz invázió gazdasági, társadalmi és energetikai következményeit, valamint az Oroszországgal és Belarusszal szembeni uniós korlátozó intézkedések mellékhatásait; |
| --- | --- |

33.

| 34. | elismeri, hogy intézkedésekre van szükség az Ukrajnából érkező menekültek megsegítésére, különösen a szállással, a szociális és gyermekgondozással, az oktatással, az egészségügyi ellátással és a lakhatással kapcsolatban, segítve társadalmi-gazdasági helyzetük enyhítését; hangsúlyozza ezért, hogy biztosítani kell az erre irányuló beruházások növelését; |
| --- | --- |

34.

Nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek

| 35. | üdvözli, hogy 24 nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv jóváhagyása megtörtént, és megállapítja, hogy egy tagállam nem terjesztette elő nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét 2022. június közepéig; megállapítja továbbá, hogy egy terv még a Bizottság értékelésére vár; sürgeti az értékelésre váró nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekkel rendelkező ezen országot, hogy folytasson konstruktív megbeszéléseket a Bizottsággal annak érdekében, hogy a terv további késedelem nélkül készen álljon a jóváhagyásra; felhívja a Bizottságot, hogy a fennmaradó tervek értékelésekor gondosan alkalmazza a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletet annak érdekében, hogy biztosítsa a rendeletben meghatározott 11 értékelési kritériumnak való megfelelést; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság értékelései arra a következtetésre jutottak, hogy valamennyi jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv kiterjed a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz mind a hat pillérére, továbbá kielégítően teljesíti a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott összes értékelési kritériumot, és kiegyensúlyozott reform- és beruházási csomagnak tekinthető; úgy véli, hogy a tagállamok jobban összehangolhatták volna nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveiket a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz hat pillérével és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet követelményeivel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | emlékezteti a Bizottságot, hogy a jogállamiságnak és az EUMSZ 2. cikkének való megfelelés előfeltételét képezi az alaphoz való hozzáférésnek, és hogy a jogállamisági feltételrendszer teljes mértékben alkalmazandó a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközre; felhívja a Bizottságot és Tanácsot, hogy tartózkodjon Magyarország nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terve tervezetének jóváhagyásától mindaddig, amíg ezekben az országokban továbbra is aggályok merülnek fel a jogállamiság tiszteletben tartásával és a bírói kar függetlenségével, valamint a csalás, az összeférhetetlenség és a korrupció megelőzésével, felderítésével és az ellenük való küzdelemmel kapcsolatban; kitart amellett, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével, a megfelelő ellenőrzési rendszer létrehozásával, az igazságszolgáltatás függetlenségével, valamint a csalás, az összeférhetetlenség és a korrupció megelőzésével és felderítésével és az ellenük való küzdelemmel kapcsolatos mérföldkövek és célok előfeltételek, és azokat az első kifizetési kérelem benyújtása előtt teljesíteni kell, és emlékeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nem kerülhet sor kifizetésre azok teljesítése előtt; emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet rendelkezéseinek nem teljes körű betartása és a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek jóváhagyásának késedelmei súlyosan befolyásolják a helyi és regionális önkormányzatok azon képességét, hogy megfelelően kezeljék a világjárvány közösségekre, vállalkozásokra és polgárokra gyakorolt hatását, és hosszú távon a helyi és regionális gazdasági helyzet romlásához vezethetnek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a lengyel és a magyar kormány intézkedései miatt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó finanszírozás még nem jutott el Lengyelország és Magyarország lakosságához és régióihoz; |
| --- | --- |

37.

| 38. | emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nem finanszírozható olyan intézkedés, amely ellentétes az EUSZ 2. cikkében foglalt uniós értékekkel; sürgeti a Bizottságot, hogy nagyon körültekintően kövesse nyomon a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtása során az EU pénzügyi érdekeit érintő kockázatokat, valamint a jogállamiság elveinek tényleges vagy potenciális megsértését, és tegyen azonnali intézkedéseket, ha az EU pénzügyi érdekeit sérelem érheti; felhívja ezért a Bizottságot, hogy a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelettel összhangban legyen különösen szigorú a tagállamokkal szemben a tekintetben, hogy tiszteletben tartsák az Unió pénzügyi érdekeinek az említett rendelet 22. cikkében rögzített védelmét; |
| --- | --- |

38.

| 39. | emlékeztet továbbá, hogy a jogállamiság tiszteletben tartását és az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljes életciklusa során folyamatosan értékelni kell, és hogy a Bizottságnak tartózkodnia kell a finanszírozás folyósításától, és adott esetben vissza kell fizettetnie a forrásokat, amennyiben ezek a feltételek már nem teljesülnek; |
| --- | --- |

39.

| 40. | megállapítja, hogy a Bizottság értékelése szerint valamennyi nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv megfelelt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott, legalább 37 %-os zöld célnak, és az éghajlat-politikával kapcsolatos teljes kiadás majdnem eléri a 220 milliárd EUR-t; rámutat azonban, hogy a kiadások külső felülvizsgálatai alacsonyabb számadatokat tartalmaznak a zöld kiadások tekintetében; ezzel kapcsolatban kiemeli, hogy az éghajlattal összefüggő intézkedésekhez kapcsolódó mérföldkövek és célok meghatározása során biztosítani kellett volna, hogy a végrehajtott intézkedések az éghajlatváltozás szempontjából annyira kedvezőek legyenek, mint ahogy azt bejelentették; hangsúlyozza, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek hozzá kell járulniuk a zöld átálláshoz, és ezen belül a biológiai sokféleséghez is; tudomásul veszi az azzal kapcsolatos aggodalmakat, hogy valamennyi releváns intézkedés ténylegesen hozzájárul-e a célkitűzések eléréséhez; |
| --- | --- |

40.

| 41. | emlékeztet arra, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek összhangban kell lenniük a nemzeti energia- és klímatervekkel (NEKT) és azok frissített változataival, összhangban az (EU) 2018/1999 rendelettel (18); felkéri a Bizottságot, hogy értékelje, a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek keretében a zöld átállásra előirányzott beruházások hogyan járulnak hozzá a 2030-ra szóló új éghajlat- és energiapolitikai célok eléréséhez, mely célokat a vonatkozó felülvizsgált nemzeti energia- és klímatervek határozzák meg; |
| --- | --- |

41.

| 42. | emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköznek hozzá kell járulnia a biológiai sokféleséggel kapcsolatos fellépéseknek az uniós szakpolitikákban való általános érvényesítéséhez; megjegyzi, hogy számos nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv hozzájárul a biológiai sokféleséghez, de kitart amellett, hogy a tagállamok jobban is felhasználhatták volna a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a biológiai sokféleség javítására; |
| --- | --- |

42.

| 43. | óva int a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása során a „zöldrefestés” kockázatától, különösen egyes olyan intézkedések tekintetében, amelyek besorolásuk szerint hozzájárulnak a zöld kiadási követelményekhez, beleértve az energiahatékony épületfelújításra vonatkozókat is; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megállapítja, hogy valamennyi nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv megfelelt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott, legalább 20 %-os, digitális átállással kapcsolatos célnak, egyes tagállamok pedig a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó forrásaik több mint felét a digitális célhoz sorolható intézkedésekre fordították, összességében pedig a jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt digitális kiadások összege eléri az 130 milliárd EUR-t, ami a kiadások csaknem 29 %-át teszi ki; üdvözli, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek nagy hangsúlyt fektetnek a kkv-k támogatására és a közszolgáltatások – ezen belül többek között az egészségügyi ágazat – digitalizálására, valamint a digitális készségekre, a vállalkozások digitalizálására, a hálózati összekapcsoltságra, a digitális kutatás-fejlesztésre és a fejlett technológiákra; megjegyzi, hogy a tagállamok kétharmadának nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terve a digitális kapacitásokra és a konnektivitásra irányuló beruházásokat érintően biztonsági önértékelést is tartalmaz; |
| --- | --- |

44.

| 45. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet alapján a digitális technológiákba történő beruházásoknak tiszteletben kell tartaniuk az interoperabilitás, az energiahatékonyság és a személyes adatok védelmének elveit, lehetővé kell tenniük a kkv-k és az induló innovatív vállalkozások részvételét, és elő kell mozdítaniuk a nyílt forráskódú megoldások használatát; hangsúlyozza, hogy a digitális közbeszerzési felhívásokat gondosan kell megtervezni, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a kkv-k hozzáférjenek a releváns közberuházásokhoz; |
| --- | --- |

45.

| 46. | megjegyzi, hogy számos nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz az 5G konnektivitásra vonatkozó beruházási javaslatokat; emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak minden területen biztosítaniuk kell a koherenciát és a kiegészítő jelleget az 5G konnektivitás, a széles sávú mobil kapcsolatra irányuló szolgáltatások és az infrastruktúra kiépítése terén, hogy senki se maradjon le; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek az összes kiadás közel 50 %-át, azaz 203 milliárd EUR-t fordítanak az egységes piac megfelelő működését, az üzleti környezet javítását és a magánberuházások előmozdítását elősegítő intézkedésekre; ismételten hangsúlyozza, hogy a magánszektor fontos szerepet játszik a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz sikeres végrehajtásában; sürgeti a tagállamokat, hogy segítsék elő a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által finanszírozott projektekkel kapcsolatos magánberuházásokat azáltal, hogy felszámolnak minden olyan szükségtelen akadályt, amely megakadályozná a kkv-kat abban, hogy hozzáférjenek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott releváns finanszírozásához, és e célból felhívja a Bizottságot, hogy készítsen részletes elemzéseket a magánszektornak Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó forrásokhoz való hozzáféréséről; kéri a tagállamokat, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveket átlátható ütemterv szerint hajtsák végre, hogy a magánszektor a vonatkozó intézkedésekhez igazítva tervezhesse meg tevékenységeit és projektjeit; |
| --- | --- |

47.

| 48. | megjegyzi, hogy a Bizottság becslése szerint a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő szociális kiadások a kért támogatások és hitelek mintegy 20 %-át teszik ki; megállapítja, hogy ezek a kiadások meghatározott hátrányos helyzetű csoportok foglalkoztatását segítő ösztönzőkre, a foglalkoztatásvédelmi jogszabályok reformjára és a munkaszerződések szabályozására összpontosítanak; emlékeztet, hogy a világjárvány társadalmi következményei sokrétűek voltak, és egyenlőtlenül és aránytalan mértékben terhelték az alacsonyabb jövedelmű és kiszolgáltatott csoportokat, ugyanakkor megerősítették a közszolgáltatások iránti igényt; sajnálja, hogy a szociális beruházási intézkedések leginkább a szociális infrastruktúrára korlátozódnak, és hogy csak néhány nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz a megfelelő gondozási szolgáltatások és az átmeneti támogató intézkedések fejlesztésére irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

48.

| 49. | támogatja a Bizottság azon célját, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközön keresztül reziliensebb és inkluzívabb munkaerőpiacot építsen ki, egyúttal megjegyzi, hogy a vonatkozó intézkedéseknek elő kell mozdítaniuk a magas színvonalú foglalkoztatást; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rámutat, hogy az eddig jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek mindegyike foglalkozik a szociális és foglalkoztatási kihívásokkal, például intézkedéseket tartalmaz a munkaerőpiaci részvétel javítására, a továbbképzés és átképzés támogatására, a munkaerőpiaci intézmények és szolgáltatások, valamint a szociális védelmi és egészségügyi rendszerek korszerűsítésére; sajnálja, hogy egyes tagállamok lemaradásban vannak terveik szociális dimenziójának megerősítése terén; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza a válsághelyzetekre való felkészültség és a válsághelyzetekre való reagálási képesség növelését célzó, az egészségügyi, gazdasági, társadalmi és intézményi reziliencia terén megvalósuló reformok és beruházások fontosságát, amelyek a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek összes előirányzatának több mint 17 %-át teszik ki, ami 76 milliárd EUR-t jelent; kiemeli, hogy a Bizottság szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz e pilléréhez kapcsolódóan a tagállamoknak 1 900 mérföldkőhöz és célhoz kapcsolódóan 789 intézkedést kell végrehajtaniuk; hangsúlyozza, hogy a Covid19 bebizonyította annak fontosságát, hogy javuljon a közintézmények sokkhatásokkal szembeni ellenálló képessége; |
| --- | --- |

51.

| 52. | megállapítja, hogy a jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek 37 milliárd EUR összegű kiadást irányoznak elő egészségügyi vonatkozású intézkedésekre, ami a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben előirányzott összes kiadás 8 %-ának felel meg; megjegyzi, hogy a legnagyobb hozzájárulást a kórházi infrastruktúra felújítására és bővítésére irányozták elő, ezt követi az alapellátás és a megelőzés megerősítése, valamint az egészségügyi ellátás és a tartós ápolás-gondozás területén végrehajtott digitális átállás; várakozása szerint ezek az egészségügyi vonatkozású intézkedések hozzájárulnak az egészségügyi rendszerek kapacitásának és rezilienciájának és a jövőbeli válságokra való felkészültségének növeléséhez; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy számos tagállam nem foglalt bele a tervébe elegendő intézkedést annak érdekében, hogy a mentális egészségügyi ellátás valamennyi korcsoport számára hozzáférhetővé és megfizethetővé váljon, és hangsúlyozza, hogy a mentális egészség védelmének a világjárvány utáni uniós társadalmi-gazdasági helyreállítás szerves részét kell képeznie, továbbá foglalkozás-egészségügyi prioritásként kell kezelni; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány tagállam nem foglalt bele a tervébe elegendő intézkedést a régóta fennálló közegészségügyi kihívások kezelésére; |
| --- | --- |

52.

| 53. | megjegyzi, hogy a közigazgatás korszerűsítése számos nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervben kiemelt szerepet kap, és a közigazgatás fejlesztésére várhatóan mintegy 1,8 milliárd eurót fordítanak; hangsúlyozza, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek ezenkívül nemzeti, regionális és helyi szinten is hozzájárulhatnak az európai források hatékony kezelésével kapcsolatos közigazgatási kapacitások növeléséhez; hangsúlyozza, hogy a reformokból származó előnyök jelentősebbek a kapcsolódó költségeknél, aminek konkrét pozitív hatást kell gyakorolnia a polgárokra; |
| --- | --- |

53.

| 54. | megállapítja, hogy a jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek 49 milliárd EUR összegű kiadást irányoznak elő a gyermekekre és a fiatalokra, ezen belül többek között a koragyermekkori nevelésre és gondozásra, az ifjúsági munkanélküliségre és a készségekre, ami a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben előirányozott összes kiadás mintegy 11,5 %-ának felel meg; megjegyzi, hogy ez az összeg az első lépést jelenti annak biztosításában, hogy mind a 27 tagállamban a következő generációt célzó összehangolt intézkedéseket hajtsanak végre; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy sok nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem tükrözi megfelelően az európai gyermekgarancia által meghatározott törekvéseket, és csak részben tükrözi a megerősített ifjúsági garancia törekvéseit; sajnálja, hogy két tagállam úgy döntött, hogy tervébe nem foglal bele kifejezetten a gyermekekre és fiatalokra irányuló intézkedéseket, hanem inkább olyan intézkedéseket terjeszt elő, amelyek valamennyi polgár készségeit és digitális készségeit támogatják; |
| --- | --- |

54.

| 55. | megjegyzi, hogy szinte valamennyi jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz a digitális oktatást célzó beruházásokat, amelyek az oktatásra fordított összes kiadás körülbelül 30 %-át teszi ki; üdvözli, hogy a tagállamokban az oktatási infrastruktúra és felszerelés korszerűsítésére helyezik a hangsúlyt; |
| --- | --- |

55.

| 56. | megjegyzi, hogy a tagállamok 228 olyan intézkedést terjesztettek elő, amelyek a gyermekek és fiatalok támogatására összpontosítanak; megjegyi, hogy az intézkedések 74 %-a az általános, a szakképzési és a felsőoktatási és képzési kapacitásra, valamint a hozzáférhetőségre, a megfizethetőségre, a minőségre és a befogadásra összpontosít, a digitalizációra és az infrastruktúrára is kiterjedően; megjegyzi továbbá, hogy az intézkedések 14 %-a a kora gyermekkori oktatással és gondozással, a korai iskolaelhagyással és a gyermekszegénységgel kapcsolatos; megjegyzi, hogy az intézkedések 12 %-a a fiatalok munkanélküliségének kezelésére összpontosít a munkahelyteremtés, a munkaerő-felvétel, a szakmai pályamódosítást ösztönző intézkedések és az önfoglalkoztatás támogatása révén; hangsúlyozza, hogy a Parlament arra kérte a tagállamokat, hogy minden egyes nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv költségvetésének legalább 2 %-át fordítsák a kultúrára, 10 %-át pedig az oktatásra; megjegyzi, hogy csak 16 tagállam nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terve tartalmaz a kultúrával kapcsolatos intézkedéseket; úgy véli, hogy a tagállamok jobban kihasználhatták volna a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt ezen ágazatok támogatására; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a hat pillér végrehajtásának nyomon követését, és biztosítsa, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz eredménytábláján részletes adatok álljanak rendelkezésre; felkéri a Bizottságot, hogy az eredménytáblán keresztül segítse elő a végrehajtás nyomon követésének több regionális módszerét, és üdvözli a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának nyomon követését fokozó uniós és nemzeti szintű nyomon követési kezdeményezéseket; megelégedéssel veszi tudomásul, hogy több tagállam regionális szintű adatokat szolgáltatott, és felkéri a többi tagállamot is a regionális szintű adatszolgáltatásra; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt nem szabad ismétlődő nemzeti költségvetési kiadások helyettesítésére felhasználni, kivéve, ha ez kellően indokolt; tudomásul veszi, hogy a Bizottság által jóváhagyott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek csak a reformok elindításával és elindításával kapcsolatos kezdeti költségeket fedezik; emlékezteti a tagállamokat, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt úgy kell végrehajtani, hogy az ne ássa alá a tagállamok saját felelősségét az államháztartási gazdálkodásért; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson részletes tájékoztatást az e horizontális elvnek való megfelelés értékeléséről és az esetleges kapcsolódó indokokról; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rámutat, hogy a Bizottság a technikai iránymutatásainak megfelelően minden egyes intézkedés esetében értékelte a jelentős károkozás elkerülését célzó elvet; hangsúlyozza, hogy a Bizottság iránymutatásában kidolgozott, a jelentős károkozás elkerülését célzó kritériumok alkalmazásának meg kell előznie a környezetre káros intézkedések meghozatalát; kéri a Bizottságot, hogy tegye közzé a jelentős károkozás elkerülésére vonatkozóan benyújtott értékeléseket, és hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak gondosan meg kell vizsgálnia és nyomon kell követnie ezen elv teljes körű tiszteletben tartását a végrehajtási szakaszban; megállapítja, hogy az elvnek való megfelelés érdekében egyes tagállamoknak bizonyos intézkedéseket korrigálniuk kellett; megjegyzi, hogy az elv betartása további következetlenségeket eredményezett a Bizottság, valamint az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap követelményei között azon országok esetében, amelyek az InvestEU keretösszegeit a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alapjaiból biztosították, aminek következtében késedelmet szenvedhetett a végrehajtási folyamat; |
| --- | --- |

59.

| 60. | megállapítja, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek nagy többsége tartalmaz egy külön szakaszt, amely bemutatja, hogy a terv miként kezeli a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos aggályokat és kihívásokat; megjegyzi, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek magukban foglalnak olyan intézkedéseket, amelyek a nők munkaerőpiaci részvételére és a nemek közötti bérszakadék csökkentésére összpontosítanak, de csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy nem tartalmaznak részletes indokolást arra vonatkozóan, hogy a terv miként kezeli a nemi szempontokkal kapcsolatos aggályokat és kihívásokat; hangsúlyozza a magas színvonalú állami gondozási szolgáltatások fontosságát a fizetetlen gondozási munka terheinek enyhítése érdekében, amelyet jelenleg nagyrészt nők végeznek, ami negatív következményekkel jár a GDP-re nézve; kéri a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt annak ellenőrzésére, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz milyen mértékben járul hozzá a munkahelyteremtéshez azokban az ágazatokban, ahol túlnyomórészt az egyik nem képviselteti magát, és a kísérő intézkedések kellő mértékben hozzájárulnak-e a legkevésbé képviselt nem jelenlétének növeléséhez ezekben az ágazatokban; |
| --- | --- |

60.

| 61. | megjegyzi, hogy 20 tagállam nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terve foglal magában határokon átnyúló projekteket, amelyek többnyire az infrastruktúrára összpontosítanak, például vasúti vagy villamosenergia-összeköttetésekre, hidrogénre, kvantumtechnológiára, 5G-csatlakozásra, felhő-kapacitásra és innovációs központokra; csalódottságának ad hangot amiatt, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben nem szerepel több határokon átnyúló projekt, amelyek erősítenék az átgyűrűző hatásokat és hozzájárulnának az uniós hozzáadott értékhez; megjegyzi, hogy 20 tagállam irányoz elő nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervében főként az infrastruktúrára összpontosító határokon átnyúló projekteket, például közös európai érdeket szolgáló fontos projekteket; felszólítja a tagállamokat, hogy adott esetben tisztázzák az érintett érdekelt felek szerepét a több országot érintő projektek elindításában és végrehajtásában; úgy véli, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe további határokon átnyúló intézkedéseket kellett volna beépíteni annak érdekében, hogy erősödjenek az átgyűrűző hatások és az uniós hozzáadott érték; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kiemeli különösen a tagállamok közötti energiaátvitelhez kapcsolódó határokon átnyúló projektek fontosságát; úgy véli, hogy a jelenlegi helyzetben a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek jobban kihasználhatták volna a további határokon átnyúló projektek előnyeit, különösen az energetika területén; hangsúlyozza, hogy ezek a beruházások kulcsfontosságúak az energiaszuverenitás és a zöld átmenet megvalósítása szempontjából; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi helyzet megmutatja, mennyire fontos az uniós energiaforrások diverzifikálása és a villamos energia belső piacának tagállamok közötti megfelelő működése; felszólít az európai energiahálózatok összekapcsolásának javítására és a villamosenergia-hálózatok EU-szerte történő teljes körű szinkronizálására; hangsúlyozza továbbá, hogy a villamosenergia-kereslet várható növekedésének korlátozása érdekében fokozni kell az energiahatékonyság javítására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

62.

| 63. | megjegyzi, hogy egy tagállam sem javasolta, hogy a strukturális alapokat csoportosítsák át a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervébe, hogy csak két tagállam tervezi, hogy InvestEUkereteit a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alapjaiból biztosítja, és hogy csak négy tagállam tervezi, hogy a technikai segítségnyújtás költségeit beépíti nemzeti tervébe; sajnálja, hogy az Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásainak az InvestEU nemzeti részlegeibe történő átcsoportosítására vonatkozó rendelkezést nem használták ki teljes mértékben; emlékeztet, hogy a különböző uniós alapok közötti szinergiák alapvető fontosságúak az Unió megfelelő helyreállítása és konszolidált rezilienciája szempontjából, és emlékezteti a tagállamokat, hogy e rendelkezés alkalmazása hozzájárul a szinergiák fokozásához; |
| --- | --- |

63.

| 64. | emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet szerint a helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek összhangban kell lenniük a tagállamok által az uniós alapok keretében kötött partnerségi megállapodásokban és operatív programokban szereplő információkkal is; megismétli, hogy ez a rendelkezés nemcsak a kettős finanszírozás vagy a célkitűzések átfedésének elkerülése miatt fontos, hanem az összehangolt megközelítés biztosítása és az uniós finanszírozás előnyeinek maximalizálása érdekében is; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be elemzést arról, hogyan biztosítják ezt a koordinációt; megjegyzi, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elfogadása egyes esetekben a partnerségi megállapodások elfogadásának késedelméhez vezetett, és aggodalmát fejezi ki e késések következményei miatt; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kerüljék el a partnerségi megállapodások kidolgozásának és elfogadásának további késedelmét, és kéri, hogy haladéktalanul foglalkozzanak ezekkel a késedelmekkel; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és más uniós finanszírozási programok közötti szinergiák és koherenciák elengedhetetlenek az Unió megfelelő helyreállításának és egységes rezilienciájának biztosításához; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek és más uniós finanszírozási programok, különösen a partnerségi megállapodások közötti szinergiákat; felveti a kérdést, hogy a Bizottság miként ösztönözte a tagállamokat arra, hogy előmozdítsák a más tagállamok nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveivel fennálló szinergiát; |
| --- | --- |

65.

| 66. | emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek hozzá kell járulniuk a vonatkozó országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívások mindegyikének vagy jelentős részének, beleértve azok költségvetési vonatkozásait is, és adott esetben az 1176/2011/EU rendelet (19) 6. cikke alapján tett, az érintett tagállamnak címzett ajánlásokban, illetve a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott más releváns dokumentumokban azonosított kihívások mindegyikének vagy jelentős részének eredményes kezeléséhez; tudomásul veszi a Bizottság értékelését, amely szerint az összes nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv foglalkozik az európai szemeszter vonatkozó ajánlásaiban azonosított kihívások legalább egy jelentős részével, de nem minden kihívással; |
| --- | --- |

66.

| 67. | elismeri a szükséges adóreformoknak – amelyek néhány nemzeti tervben szerepelnek – a tagállamokban kifejtett pozitív hatását, ugyanakkor sajnálja, hogy az agresszív adótervezéssel, adókikerüléssel, adókijátszással és pénzmosással kapcsolatos országspecifikus ajánlásokkal érintett tagállamok egyike sem foglalkozott ezekkel a kihívásokkal nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervében; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felhívja a Bizottságot, hogy az eszköz kifizetési szakaszában értékelje megfelelően a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben valamennyi mérföldkő és cél teljesítését, beleértve az országspecifikus ajánlásokkal kapcsolatos mérföldköveket és célokat is, és a mérföldkövek és célok fontossága alapján csökkentse az arányos kifizetéseket, amennyiben a megállapodás szerinti mérföldkövek és célok nem teljesülnek, anélkül, hogy a korábban elért mérföldkövek és célok tekintetében visszalépés történne; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy szükség esetén alkalmazza a rendelet azon rendelkezéseit, amelyek lehetővé teszik számára a támogatások visszatéríttetését vagy a kölcsönök határidő előtti visszafizetésének előírását, amennyiben a tagállamok nem tesznek eleget a finanszírozási megállapodások értelmében fennálló kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

68.

| 69. | megjegyzi, hogy a Bizottság értékelése szerint valamennyi tagállam „A” minősítést kapott a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben előírt szinte valamennyi kritérium vonatkozásában; emlékeztet arra, hogy a Bizottság értékelése szerint a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek becsült összköltségének észszerűségét értékelő kritériumok tekintetében minden tagállam „B” minősítést kapott; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a költségek megalapozottságát és megfelelő költségelemzés elvégzését a csalás és a korrupció elleni küzdelem érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy a kifizetési kérelmek elfogadása előtt alaposan értékelje a mérföldkövek és célok kielégítő teljesülését, és biztosítsa, hogy a korábban elért mérföldkövek és célok tekintetében ne történjen visszalépés; |
| --- | --- |

69.

Átláthatósági, nyomonkövetési és ellenőrzési mechanizmusok

| 70. | hangsúlyozza az átláthatóság és az eljárások hatékony és eredményes irányításának fontosságát a közbeszerzési folyamatok és gyakorlatok során; e tekintetben felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az egyenlőséget és a méltányosságot, és különösen a hozzáférést mindenki számára, beleértve a mikro-, kis- és középvállalkozásokat is a közbeszerzési eljárás során; |
| --- | --- |

70.

| 71. | sürgeti a tagállamokat, hogy időben indítsák el a közbeszerzést az intézkedések végrehajtására annak érdekében, hogy biztosítsák annak lezárultát a mérföldkövek és célok ütemtervével összhangban; |
| --- | --- |

71.

| 72. | hangsúlyozza, hogy az átláthatóságnak kulcsfontosságú szerepe van a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek szilárd nyomon követési rendszerének kialakításában, amely lehetővé tenné a nyilvánosság érdemi bevonását; ismételten sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács – a Parlament és a Bizottság támogatásával – elutasította egy olyan online platform létrehozását, ahol a végső kedvezményezetteket nyilvánosságra hoznák; megjegyzi, hogy az eszközök jellegéből adódóan az ellenőrzés a költségek ellenőrzése helyett az eredmények és a teljesítmény elérésére összpontosít; megjegyzi, hogy ez a megközelítés egyszerűsítheti a végrehajtást, és hozzájárulhat a kívánt eredmény eléréséhez; felhívja a figyelmet arra, hogy megfelelő nyomonkövetés nélkül ez megnehezítheti az uniós alapokkal való visszaélések észlelését; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy hozzon megfelelő intézkedéseket az uniós forrásokkal való visszaélések korai észlelésének biztosítására; felhívja a Bizottságot, hogy szigorúan kövesse nyomon a kettős finanszírozás esetleges előfordulását, és amennyiben ilyen eset megerősítést nyer, haladéktalanul fizettesse vissza az érintett pénzeszközöket; |
| --- | --- |

72.

| 73. | felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a költségvetési hatóságot a Bizottság által a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtására vonatkozó információk jelentésére létrehozott informatikai rendszerek használatáról; |
| --- | --- |

73.

| 74. | sürgeti a tagállamokat, hogy egységesített és interoperábilis elektronikus formátumban gyűjtsék és rögzítsék az uniós finanszírozás végső címzettjeire és kedvezményezettjeire vonatkozó adatokat, és a Bizottság által biztosított egységes adatbányászati és kockázatminősítési eszközt használják; sürgeti a Bizottságot, hogy ragaszkodjon az integrált és interoperábilis nyomonkövetési rendszer – benne egy egységes adatbányászati és kockázatértékelési eszköz (ARACHNE) – használatához a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz valamennyi kiadása tekintetében, és biztosítsa, hogy az ARACHNE interoperábilis legyen valamennyi releváns szoftverrel és adatállománnyal az adminisztratív terhek lehető legalacsonyabb szinten tartása érdekében; emellett megismétli a jelentéstétel, a nyomon követés és az ellenőrzés digitalizálásának fontosságát; |
| --- | --- |

74.

| 75. | emlékeztet, hogy a tagállamoknak össze kell gyűjteniük a pénzeszközök kedvezményezettjeinek és a program kedvezményezettjeinek tényleges tulajdonosára (tulajdonosaira) vonatkozó adatokat, és biztosítaniuk kell az azokhoz való hozzáférést, és megismétli annak fontosságát, hogy biztosítsák a végső kedvezményezettek átláthatóságát, anélkül, hogy többletterhet rónának a jelentéstételre; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közbizalom és az átláthatóság érdekében időközönként tegyék közzé a végső kedvezményezettekre és az átcsoportosított forrásokra vonatkozó naprakész adatokat; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy integrált, interoperábilis és könnyen használható rendszert, amely információkat tartalmaz valamennyi uniós társfinanszírozásban részesülő projektről, a kedvezményezettekről és a tényleges tulajdonosokról, a szerződő felekről és az alvállalkozókról, és amely képes összesíteni az ugyanazon kedvezményezett vagy tényleges tulajdonos által kapott összegeket; |
| --- | --- |

75.

| 76. | emlékezteti a Bizottságot, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek és a kifizetési kérelmek értékelése során igénybe veheti szakértők segítségét, és felkéri, hogy adott esetben teljes mértékben használja ki ezt a rendelkezést, különösen akkor, ha nincs belső kapacitása a tervek vagy a mérföldkövek és célok teljesítésének alapos vizsgálatára; kétségének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a Tanács képes-e megfelelően elemezni a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveket vagy a kifizetési kérelmeket, és kéri megfelelő értékelésük biztosítását; |
| --- | --- |

76.

| 77. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok által a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveik részeként elért mérföldkövek és célok értékelése a mérföldkövek és célok valamennyi dimenziójára, különösen azok minőségére vonatkozó átfogó és átlátható értékelésen alapuljon; |
| --- | --- |

77.

| 78. | emlékeztet, hogy a tagállamoknak megbízható ellenőrzési és auditálási rendszert kell létrehozniuk az Unió pénzügyi érdekeinek védelme, a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenségek megelőzése és leküzdése, valamint az átláthatóság biztosítása érdekében, és hogy a Bizottság felel annak biztosításáért, hogy ezek a rendszerek az első kifizetések jóváhagyása előtt rendelkezésre álljanak; emlékeztet, hogy a kifizetéseket a mérföldkövek és célok elérését követően kell folyósítani; |
| --- | --- |

78.

| 79. | megjegyzi, hogy a Bizottság nagymértékben a tagállamokra bízza a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásának alapos ellenőrzését; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa e követelmények teljes körű végrehajtásának hatékony nyomon követését, ellenőrzését és végrehajtását, és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljes életciklusa során kövesse nyomon az ilyen intézkedéseknek való folyamatos megfelelést; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson egy erős mechanizmust a tagállamok ellenőrzési rendszereinek rendszeres auditálására; |
| --- | --- |

79.

| 80. | megismétli, hogy az Európai Számvevőszék, az Európai Ügyészség, az Európai Csalás Elleni Hivatal, a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol) és az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége, valamint más érintett uniós szervek és ügynökségek fontos szerepet játszanak abban, hogy az NGEU végrehajtása során támogassák a tagállamokat és a Bizottságot az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, és felhívja ezeket az intézményeket és szerveket, hogy teljes mértékben használják ki a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet és más vonatkozó jogszabályok szerinti előjogaikat a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzése, felderítése, korrekciója és kivizsgálása céljából, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz kiadásainak alapos ellenőrzése érdekében; emlékeztet, hogy ezeket az uniós szerveket és ügynökségeket megfelelő forrásokkal kell ellátni feladataik ellátásához; felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt ezekkel az intézményekkel és szervekkel, és biztosítsa, hogy megfelelő ellenőrzési kapacitások álljanak rendelkezésre, és hogy a tagállamok biztosítsanak számukra teljes körű hozzáférést az előjogaik gyakorlása szempontjából releváns összes információhoz; |
| --- | --- |

80.

| 81. | üdvözli az NGEU Bűnüldözési Fórumot és a Sentinel-műveletet, amely együttműködő módon segít megelőzni és elhárítani az NGEU pénzeszközei és általában az Unió pénzügyi rendszere elleni fenyegetéseket, valamint feltérképezni a nemzeti elosztási rendszerek sebezhetőségét; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ismét hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság folyamatosan – többek között utólagosan is – nyomon kövesse a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz kiadási, végrehajtási és irányítási adatait, a tagállamokkal együtt biztosítva a teljes átláthatóságot a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz eredményeinek elemzése, valamint az ezzel kapcsolatos hiányosságok azonosítása és kezelése érdekében; |
| --- | --- |

82.

| 83. | emlékeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről az EUMSZ 319. cikkével összhangban a Bizottság mentesítési eljárása keretében jelentést kell készíteni a rendelet 247. cikkében említett integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstétel szerint, és különösen az éves irányítási és teljesítményjelentésben külön be kell számolni; |
| --- | --- |

83.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának irányítása, átláthatósága és láthatósága

| 84. | megerősíti a Parlament szerepét a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának ellenőrzésében, különösen a 2021-ben tartott öt plenáris vita, a két elfogadott állásfoglalás, a Bizottság részvételével 2021-ben tartott négy helyreállítási és rezilienciaépítési párbeszéd, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz ellenőrzésével foglalkozó munkacsoport 20 ülése, a parlamenti kérdések, valamint a rendszeres információáramlás és a Bizottságtól érkező eseti információkérések révén; emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 25. cikke megköveteli a Bizottságtól, hogy a megfelelő dokumentumokat és információkat egyidejűleg és azonos feltételek mellett továbbítsa a Parlamentnek és a Tanácsnak; megjegyzi, hogy a dokumentumok áramlásának megfelelő folyamata lassan indult el, és hogy a Parlament nehézségekbe ütközött a Bizottság által kapott és a tagállamok által továbbított információkhoz való hozzáférés terén; üdvözli, hogy azóta jobb kommunikációs eljárásokat vezettek be, és felszólít ezen információáramlás fenntartására; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kéri a Bizottságot, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési párbeszédek során kövessen nyílt, átlátható és konstruktív megközelítést, és tartsa be a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 26. cikke (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket a Parlamenttel folytatott rendszeres együttműködés tekintetében; emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközön keresztül létrehozott intézményközi együttműködésnek minden finanszírozási programban minimumszabállyá kell válnia; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kéri a nemzeti parlamenteket és az érdekelt feleket, hogy a nemzeti jogi keretekkel összhangban kövessék a Parlament példáját, és nyílt, átlátható és demokratikus módon ellenőrizzék nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveik végrehajtását; |
| --- | --- |

86.

| 87. | sajnálja, hogy a nemzeti jogi kerettel összhangban a helyi és regionális hatóságokat, a civil társadalmi szervezeteket, a szociális partnereket, a tudományos köröket és más érdekelt feleket egyik tagállamban sem vonták be kellő mértékben a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kidolgozásába és végrehajtásába, és kéri, hogy egyértelmű és átlátható elvek mentén, a nemzeti jogszabályok értelmében a lehető legnagyobb mértékben vonják be őket a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásába; |
| --- | --- |

87.

| 88. | emlékeztet, hogy a helyi és regionális önkormányzatok, a civil társadalmi szervezetek, a szociális partnerek vagy egyéb érdekelt felek az élen járnak a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek helyi végrehajtásában, és emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak, a civil társadalmi szervezeteknek, a szociális partnereknek vagy egyéb érdekelt feleknek a tervek végrehajtásába és nyomon követésébe történő megfelelő bevonása és koordinációja döntő jelentőségű az Unió gazdasági fellendülésének sikerében és e tervek széleskörű elfogadásában; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne párbeszédet kialakítani a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz érintett érdekelt feleinek uniós szintű képviselőivel; |
| --- | --- |

88.

| 89. | felhívja a tagállamokat, hogy a polgárok sajátos regionális és helyi szintű igényeinek figyelembevétele érdekében a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása mellett biztosítsák az egyértelműséget a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alapjainak felelősségmegosztása és megfelelő irányítási rendszerei tekintetében; emlékeztet, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek intézkedéseinek a nemzeti jogi keretekkel összhangban tiszteletben kell tartaniuk az összes vonatkozó jogszabályt; |
| --- | --- |

89.

| 90. | elvárja, hogy a Bizottság által készített, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról szóló vizsgálati jelentés átfogó adatokat és elemzést nyújtson a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásának hozzájárulásáról a szociális jogok európai pilléréhez, beleértve a nemek szerinti hatást, és a tervek tényleges hozzájárulását a nemek közötti egyenlőséghez, valamint a kis- és középvállalkozások támogatásához és a stratégiai autonómiához; |
| --- | --- |

90.

| 91. | felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási szakaszában várhatóan sikerüle elérni a terveknek megfelelően a jogszabályban meghatározott 37 %-os zöld és 20 %-os digitális kiadási célt, és adott esetben felhívja a tagállamokat, hogy – szükség esetén a Bizottság támogatásával – tegyék meg az e célok eléréséhez szükségesnek ítélt lépéseket, amennyiben azok nem teljesülnének; |
| --- | --- |

91.

| 92. | elvárja, hogy a Bizottság által a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról készített felülvizsgálati jelentés adott esetben tájékoztatást nyújtson a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek megfelelő végrehajtását akadályozó szűk keresztmetszetekről; |
| --- | --- |

92.

| 93. | üdvözli a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla 2021. decemberi elindítását, amely minden polgár számára lehetővé teszi a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának nyomon követését; megjegyzi, hogy a közös mutatókról szóló felhatalmazáson alapuló jogi aktussal összhangban a tagállamoknak több mutatóról is jelentést kell tenniük, többek között a szociális jogok európai pillérének végrehajtására és a támogatott kkv-kra vonatkozóan; felkéri a Bizottságot, hogy javítsa és bővítse az eredménytábla lehetőségeit a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz magas fokú átláthatóságának és elszámoltathatóságának biztosítására; üdvözli, hogy az eredménytábla nemek szerinti bontásban tartalmazza az adatokat a létszámmal kifejezett mutatók esetében; |
| --- | --- |

93.

| 94. | sürgeti a Bizottságot azon intézkedés érvényesítésére, mely szerint a tagállamoknak át kell adniuk a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet hat alappillérével kapcsolatos eredményjelentéshez szükséges adatokat, lehetővé téve ezáltal minden egyes polgár számára a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának nyomon követését. sajnálja ugyanakkor, hogy a tagállamok nem hajlandóak részletesebb adatokat szolgáltatni a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytáblához; megjegyzi, hogy a részletesebb adatok lehetővé tették volna a polgárok számára, hogy jobban elszámoltassák kormányukat; |
| --- | --- |

94.

| 95. | hangsúlyozza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet egyik célja, hogy hozzájáruljon az EU szociális célkitűzéseinek eléréséhez, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy rendelkezésre álljanak olyan módszerek, amelyek bemutatják a végrehajtás terén elért előrelépést, és ennek a szociális jogok európai pilléréhez való hozzájárulását; aggódik amiatt, hogy a szociális kiadásokról és a rezilienciaépítési eredménytábláról szóló felhatalmazáson alapuló jogi aktus nem lesz elegendő a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szociális és nemi dimenziójának és hatásainak nyomon követéséhez és az azokról szóló jelentéstételhez; felhívja a Bizottságot, hogy az eredménytábla tematikus elemzésében szereplő kiegészítő szociális és nemekre vonatkozó mutatók révén jobban tükrözze a szociális jogok európai pillére 20 elve végrehajtásának nyomon követését; |
| --- | --- |

95.

| 96. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő az eredménytábla tematikus elemzésében szereplő kiegészítő mutatókat a tagállamok biológiai sokféleséggel, kohézióval és versenyképességgel kapcsolatos teljesítményének nyomon követésére; |
| --- | --- |

96.

| 97. | emlékeztet, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet értelmében a Bizottságnak az eszközzel kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket kell végeznie; ösztönzi a Bizottságot, hogy a tagállamokban működő képviseletein keresztül és az Európai Parlament Kapcsolattartó Irodáival együttműködve indítson olyan eseményeket a tagállamokban, amelyek népszerűsítik az eredménytáblát, és bemutatják a Bizottság által elvégzett különböző elemzéseket, többek között a hat alappillér vonatkozásában is; ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen közzé részletes elemzést a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz pozitív hatásairól, kiemelve a bevált gyakorlatokat a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásában, valamint ajánlásokat a végrehajtás során felmerülő akadályok leküzdésére és a finanszírozás hatékony felhasználására; |
| --- | --- |

97.

| 98. | rámutat arra, hogy a nemzeti közigazgatási szervek számára komoly kihívást jelent, hogy ilyen rövid idő alatt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó összes forrást fel tudják használni; ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa aktívan a tagállamokat az uniós források felhasználásában, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásainak kifizetése az egész Unióban sikeresen megvalósuljon; |
| --- | --- |

98.

| 99. | továbbra is elkötelezett, és igyekszik teljes mértékben kihasználni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet által kínált lehetőségeket a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz értékelésére, ellenőrzésére és népszerűsítésére, többek között helyi, regionális és nemzeti szintű rendezvények és tevékenységek révén is; |
| --- | --- |

99.

| 100. | üdvözli az európai ombudsmannak a helyreállítási alapok felhasználásnak átláthatóságára irányadó helyes gyakorlat elveiről szóló dokumentum elkészítésére vonatkozó kezdeményezését; |
| --- | --- |

100.

| 101. | megállapítja, hogy a tagállamok nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervei beszámolnak kommunikációs stratégiáikról; sajnálatosnak tartja ugyanakkor, hogy egyértelmű előírások hiányában ezek a tervezett kommunikációs kampányok nagyon eltérőek lesznek, ami korlátozza a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és összességében az uniós finanszírozás láthatóságát; üdvözli, hogy a legtöbb tagállam követte a Bizottság ajánlásait, és olyan külön weboldalakat dolgozott ki, ahol megjelennek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel kapcsolatos információk, de sajnálja, hogy jelentős különbségek vannak a nyilvánosságra hozott információk részletessége tekintetében; |
| --- | --- |

101.

| 102. | szorgalmazza a nemzeti végrehajtásról és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel kapcsolatos nemzeti kommunikációs stratégiákról a polgárok rendelkezésére álló információk további harmonizációját az átláthatóság és az elszámoltathatóság elősegítése érdekében, erősítve ezáltal a végrehajtással kapcsolatos szerepvállalást; felkéri a Bizottságot, hogy javasoljon harmonizált megközelítést és előírásokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtására vonatkozó információk nemzeti és regionális szintű megjelenítésére, és kéri a tagállamokat, hogy tartsák be ezt a normát, vagy adjanak magyarázatot az attól való eltérésekre; |
| --- | --- |

102.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel kapcsolatos eddigi tanulságok

| 103. | ismét hangsúlyozza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz tagállamok általi sikeres végrehajtása nagy jelentőséggel bír az uniós gazdaságra és társadalomra gyakorolt hosszú távú hatás biztosítása szempontjából; kiemeli, hogy az EU gazdasági kormányzási keretének felülvizsgálata lehetőséget ad arra, hogy levonjuk a tanulságokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz sikereiből, de kudarcaiból is; sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki és terjesszen elő különböző forgatókönyveket arra vonatkozóan, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz kialakításából és végrehajtásából levont tanulságok hogyan ösztönözhetik az EU makrogazdasági kormányzási keretének felülvizsgálatát, különös tekintettel a nagyobb átláthatóság, demokrácia, részvétel, koordináció és felügyelet megvalósítására; |
| --- | --- |

103.

| 104. | hangsúlyozza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz bizonyította az Európai Parlament és a Tanács erőteljes bevonásának fontosságát a közös uniós prioritások, az új kihívásokra adott válaszok meghatározásába, valamint az alapul szolgáló politikai iránymutatások és irányítási mechanizmusok kialakításába, továbbá az erős európai felelősségvállalás érdekében a végrehajtás ellenőrzésébe; megerősíti, hogy a Parlamentnek a Tanáccsal egyenrangú félnek kell lennie az eszköz végrehajtásának ellenőrzésében, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli uniós kezdeményezések során mindkét intézmény egyenlő bánásmódban részesüljön; kiemeli a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok fontosságát a folyamat demokratikus elszámoltathatóságának és legitimitásának javításában; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pozitívan értékeli, hogy a reformokhoz és beruházásokhoz csomagok és ösztönzők formájában nyújtott uniós támogatás fontos szerepet játszott a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a közös uniós prioritásokon alapuló európai szemeszter iránti nemzeti felelősségvállalás megerősítésében; kiemeli továbbá, hogy a nemzeti jogi kereten belül a helyi és regionális önkormányzatok, a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek magas szintű bevonásával zajló érdemi szociális és területi párbeszédek alapvető fontosságúak a nemzeti felelősségvállalás, a sikeres végrehajtás és a demokratikus elszámoltathatóság szempontjából, és hogy ezeket meg kell erősíteni és körültekintőbben kell alkalmazni, és hogy ezek jövőbeli kezdeményezéseket és mechanizmusokat inspirálhatnak az EU-ban és tagállamaiban; |
| --- | --- |

105.

| 106. | a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz jó példája alapján, az NGEU részeként elismeri a közös, modern és hatékony uniós válasz jelentős hozzáadott értékét, amely gyorsan mozgósítható a válságok és az új kihívások kezelése érdekében; |
| --- | --- |

106.

| 107. | felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a Parlament véleményét a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról szóló közelgő felülvizsgálati jelentésben, amelyet a Bizottság 2022. július 31-ig nyújt be a Parlamentnek és a Tanácsnak; felhívja a Bizottságot, hogy az említett jelentésben vegye figyelembe az összes érintett érdekelt fél hozzájárulását is; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, valamint a tagállamok kormányainak parlamentjeinek. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  HL L 57., 2021.2.18., 17. o.

(2)  HL L 433. I, 2020.12.22., 1. o.

(3)  HL C 15., 2022.1.12., 184. o.

(4)  HL C 67., 2022.2.8., 90. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0121.

(6)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0219.

(7)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0240.

(8)  HL L 429., 2021.12.1., 83. o.

(9)  HL L 429., 2021.12.1., 79. o.

(10)  HL C 155., 2021.4.30., 45. o.

(11)  HL C 97., 2022.2.28., 21. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0074.

(13)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0204.

(14)  https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/

(15)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/hu/research/advanced-search?textualSearch=RRF&startDate=01%2F07%2F2019&endDate=&firstCameToPage=false

(16)  Európai Parlament, Uniós Belső Politikák Főigazgatósága, Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztály, COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty – Insights from 5 European Countries (A Covid19 és annak a nőkre és a nők szegénységére gyakorolt gazdasági hatása – Bepillantás 5 európai ország helyzetébe), 2021. május. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/693183/IPOL_STU(2021)693183_EN.pdf

(17)  Eurochild, Growing up in lockdown: Europe’s children in the age of COVID-19 (Nevelkedés a lezárások alatt: Európa gyermekei a Covid19 korában), 2020. november 17., https://www.eurochild.org/resource/growing-up-in-lockdown-europes-children-in-the-age-of-covid-19/

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.).

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/58

---

P9_TA(2022)0265

Az Erasmus+-program integrációs intézkedései (2014–2020)

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az Erasmus+ program keretében az integrációs intézkedések végrehajtásáról (2014–2020) (2021/2009(INI))

(2023/C 32/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 6., 10., 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 6., 10., 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/817 rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/817 rendeletre (2),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Erasmus+ program (2014–2020) félidős értékeléséről szóló, 2018. január 31-i jelentésére (COM(2018)0050), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Erasmus+ program (2014–2020) félidős értékeléséről szóló, 2018. január 31-i jelentésére (COM(2018)0050),

| — | tekintettel „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén – az Európai Bizottság hozzájárulása a 2017. november 17-i göteborgi vezetői találkozóhoz” című, 2017. november 14-i bizottsági közleményre (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén – az Európai Bizottság hozzájárulása a 2017. november 17-i göteborgi vezetői találkozóhoz” című, 2017. november 14-i bizottsági közleményre (COM(2017)0673),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetéséről (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetéséről (3),

| — | tekintettel a Bizottság „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i közleményére (COM(2020)0698), amely az LMBTI-személyek egyenlőségéről szóló, 2016. június 16-i tanácsi következtetésekre épül, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i közleményére (COM(2020)0698), amely az LMBTI-személyek egyenlőségéről szóló, 2016. június 16-i tanácsi következtetésekre épül,

| — | tekintettel a Bizottság „Egyenlőségközpontú Unió: az EU rasszizmus elleni cselekvési terve a 2020–2025-ös időszakra” című, 2020. szeptember 18-i közleményére (COM(2020)0565), amely a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvet (4) (faji megkülönböztetés elleni irányelv) kívánja aktualizálni; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Egyenlőségközpontú Unió: az EU rasszizmus elleni cselekvési terve a 2020–2025-ös időszakra” című, 2020. szeptember 18-i közleményére (COM(2020)0565), amely a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvet (4) (faji megkülönböztetés elleni irányelv) kívánja aktualizálni;

| — | tekintettel az Erasmus+, a Kreatív Európa és az Európai Szolidaritási Testület környezetbarátabbá tételét célzó hatékony intézkedésekről szóló, 2020. szeptember 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Erasmus+, a Kreatív Európa és az Európai Szolidaritási Testület környezetbarátabbá tételét célzó hatékony intézkedésekről szóló, 2020. szeptember 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i ülésén hozott, a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésére vonatkozó eljárásról szóló határozatának 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i ülésén hozott, a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésére vonatkozó eljárásról szóló határozatának 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A9-0158/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A9-0158/2022),

| A. | mivel a mobilitás a digitális és a jelenléti tanulás rendkívül fontos része; mivel az esélyegyenlőség és az inkluzív lehetőségek mindenki számára történő biztosítása az Európai Unió alapvető értékei közé tartozik, és továbbra is oda kell tartoznia, és mivel az Erasmus+ programból a különböző hátterű és az eltérő élethelyzetű embereknek is teljes mértékben és egyenlően részesülniük kell; kiemeli, hogy az Erasmus+ nem csak a résztvevők, hanem egész közösségek és társadalmak számára is előnyös, és teljesíti az ENSZ 4. számú fenntartható fejlődési célját; megjegyzi, hogy ez demokratikusabb, erősebb, összetartóbb és reziliensebb társadalmakhoz vezet; |
| --- | --- |

A.

mivel a mobilitás a digitális és a jelenléti tanulás rendkívül fontos része; mivel az esélyegyenlőség és az inkluzív lehetőségek mindenki számára történő biztosítása az Európai Unió alapvető értékei közé tartozik, és továbbra is oda kell tartoznia, és mivel az Erasmus+ programból a különböző hátterű és az eltérő élethelyzetű embereknek is teljes mértékben és egyenlően részesülniük kell; kiemeli, hogy az Erasmus+ nem csak a résztvevők, hanem egész közösségek és társadalmak számára is előnyös, és teljesíti az ENSZ 4. számú fenntartható fejlődési célját; megjegyzi, hogy ez demokratikusabb, erősebb, összetartóbb és reziliensebb társadalmakhoz vezet;

| B. | mivel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Erasmus+ programot szabályozó rendelet hangsúlyt fektet a társadalmi befogadás előmozdítására és a sajátos nevelési igényű vagy kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek részvételére, az Erasmus+ befogadási és sokszínűségi stratégiában meghatározottak szerint, amely kiterjed a fogyatékossággal élő, az egészségügyi problémákkal és oktatási nehézségekkel küzdő, a más kulturális háttérrel rendelkező, valamint a gazdasági, földrajzi és társadalmi akadályokkal küzdő személyekre; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi, 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó Erasmus+ program szorosan összekapcsolódik a zöld és a digitális átállással is; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Erasmus+ programot szabályozó rendelet hangsúlyt fektet a társadalmi befogadás előmozdítására és a sajátos nevelési igényű vagy kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek részvételére, az Erasmus+ befogadási és sokszínűségi stratégiában meghatározottak szerint, amely kiterjed a fogyatékossággal élő, az egészségügyi problémákkal és oktatási nehézségekkel küzdő, a más kulturális háttérrel rendelkező, valamint a gazdasági, földrajzi és társadalmi akadályokkal küzdő személyekre; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi, 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó Erasmus+ program szorosan összekapcsolódik a zöld és a digitális átállással is;

| C. | mivel a Covid19-világjárvány súlyos hatást gyakorolt az oktatási ágazat egészére, tovább súlyosbítva az oktatáshoz való hozzáférés terén meglévő egyenlőtlenségeket, és hangsúlyozva, hogy fenn kell tartani az integrációs intézkedéseket az Erasmus+ programban, és meg kell tenni a szükséges javításokat; |
| --- | --- |

C.

mivel a Covid19-világjárvány súlyos hatást gyakorolt az oktatási ágazat egészére, tovább súlyosbítva az oktatáshoz való hozzáférés terén meglévő egyenlőtlenségeket, és hangsúlyozva, hogy fenn kell tartani az integrációs intézkedéseket az Erasmus+ programban, és meg kell tenni a szükséges javításokat;

| D. | mivel az Erasmus+ programra vonatkozóan európai szinten nem hoztak létre harmonizált és kötelező befogadási stratégiát a 2014–2020 közötti időszakra, és ez a hiányosság korlátozta a befogadási intézkedések hatását a programon belül; |
| --- | --- |

D.

mivel az Erasmus+ programra vonatkozóan európai szinten nem hoztak létre harmonizált és kötelező befogadási stratégiát a 2014–2020 közötti időszakra, és ez a hiányosság korlátozta a befogadási intézkedések hatását a programon belül;

| E. | mivel a fizikai mobilitás lehetővé teszi a más kultúrákban való elmélyülést és az azokkal való optimális interakciót, és mivel a virtuális cserék és a tanulás kiválóan kiegészítik a fizikai mobilitást, de nem nyújtanak ugyanolyan minőségű tapasztalatot és előnyöket; |
| --- | --- |

E.

mivel a fizikai mobilitás lehetővé teszi a más kultúrákban való elmélyülést és az azokkal való optimális interakciót, és mivel a virtuális cserék és a tanulás kiválóan kiegészítik a fizikai mobilitást, de nem nyújtanak ugyanolyan minőségű tapasztalatot és előnyöket;

| F. | mivel a világjárvány felgyorsította a digitális átállást, és rávilágított a jó digitális készségek fontosságára; hangsúlyozza, hogy az Erasmus+ jelentősen hozzájárulhat a digitális továbbképzéshez és átképzéshez; |
| --- | --- |

F.

mivel a világjárvány felgyorsította a digitális átállást, és rávilágított a jó digitális készségek fontosságára; hangsúlyozza, hogy az Erasmus+ jelentősen hozzájárulhat a digitális továbbképzéshez és átképzéshez;

| G. | mivel az Erasmus+ által kínált mobilitás során szerzett tapasztalatok átalakíthatják a résztvevők szemléletmódját, és pozitív hatással lehetnek a kommunikációs készségeikre, önbizalmukra, nyitottságukra, kritikai gondolkodásukra, személyes és szakmai fejlődésükre, foglalkoztathatóságukra, jóllétükre és az egyesült Európa előnyeinek megértésére azáltal, hogy az életüket gazdagító inkluzív tanulási lehetőségeket nyújtanak, és az életre szóló ismeretek megszerzése mellett lehetővé teszik a résztvevők számára, hogy megtapasztalhatják Európa nyelvi és kulturális örökségét; |
| --- | --- |

G.

mivel az Erasmus+ által kínált mobilitás során szerzett tapasztalatok átalakíthatják a résztvevők szemléletmódját, és pozitív hatással lehetnek a kommunikációs készségeikre, önbizalmukra, nyitottságukra, kritikai gondolkodásukra, személyes és szakmai fejlődésükre, foglalkoztathatóságukra, jóllétükre és az egyesült Európa előnyeinek megértésére azáltal, hogy az életüket gazdagító inkluzív tanulási lehetőségeket nyújtanak, és az életre szóló ismeretek megszerzése mellett lehetővé teszik a résztvevők számára, hogy megtapasztalhatják Európa nyelvi és kulturális örökségét;

| H. | mivel a Bizottság 2018-ban közzétett, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Erasmus+ program félidős értékelésében hangsúlyozta, hogy a kevesebb lehetőséggel rendelkező emberek közül többet, illetve kisebb szervezeteket is meg kell szólítani minden régióban; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság 2018-ban közzétett, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Erasmus+ program félidős értékelésében hangsúlyozta, hogy a kevesebb lehetőséggel rendelkező emberek közül többet, illetve kisebb szervezeteket is meg kell szólítani minden régióban;

| 1. | megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az Erasmus+ 2014–2020-as programozási időszakában összességében pozitívan fogadták az integrációt célzó intézkedések terén történt fejleményeket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy az Erasmus+ programnak támogatnia kell az érdekelt felek és a program résztvevői nemzetköziesítési terveit, amelyek hozzájárulnak a tanulási mobilitás és az európai projektek fizikai, pszichológiai, társadalmi-gazdasági, nyelvi, digitális és egyéb akadályainak felszámolásához, egyértelmű és részletes tájékoztatást és minőségi támogatást kínálva az alulreprezentált csoportokból származó és a sajátos nevelési igényű résztvevők számára; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy elengedhetetlenül szükség van testre szabott finanszírozásra és támogatásokra, például előfinanszírozásra, kiegészítő támogatásokra, előzetes kifizetésekre és átalányösszegekre a kevesebb lehetőséggel rendelkező vagy hátrányos helyzetű személyek részvételének növelése érdekében, mivel a pénzügyi akadályok továbbra is az Erasmus+ egyik legnagyobb akadályát képezik; hangsúlyozza e tekintetben, hogy rugalmas szabályokat kell alkalmazni annak érdekében, hogy elegendő pénzügyi összeget biztosítsanak szükségleteik, különösen megélhetési költségeik fedezésére; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább az Erasmus+ finanszírozási eszközeit, és alakítson ki szinergiákat más programokkal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a mobilitási támogatásokon keresztül szétosztott pénz összege egyes esetekben még mindig nem elegendő, és társadalmi kirekesztésre adhat okot azon diákok és családok esetében, akik nem engedhetik meg maguknak a mobilitást; felszólít a 2023. évi költségvetés növelésére az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület integrációs intézkedéseinek teljes körű végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a meglévő digitális eszközök megfelelően és teljes mértékben működjenek, valamint haladéktalanul foglalkozzon az Erasmus+ informatikai eszközeivel kapcsolatos súlyos, tartósan fennálló problémákkal, amelyek nemcsak a kisebb szervezetek, a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek, az idősebb résztvevők és az adminisztratív papírmunkát végző munkatársak részvételét, hanem mindenféle kedvezményezett részvételét is akadályozzák; felhívja a Bizottságot, hogy könnyítse meg és valamennyi csoport számára tegye hozzáférhetővé az újonnan bevezetett informatikai eszközök folyamatát, és végrehajtásuk előtt kellően nagy mintán tesztelje azokat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy az adminisztratív akadályok sok potenciális tanulót gátolnak abban, hogy részt vegyenek a programban; sürgeti a Bizottságot, hogy csökkentse a bürokráciát, és egyszerűsítse a finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos eljárásokat a folyamat észszerűsítése, valamint érthetőbbé és hozzáférhetőbbé tétele érdekében; hangsúlyozza, hogy az adminisztratív terhek mindenki számára akadályozzák a hozzáférést, de leginkább a kevesebb lehetőséggel rendelkező vagy a sajátos nevelési igényű személyeket érintik; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a jelentkezési eljárások valamennyi európai nyelven rendelkezésre álljanak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | méltatja a tanárok, az ifjúságsegítők és a szociális munkások, a civil társadalmi szervezetek, az egyesületek és az oktatási személyzet szerepét mint a részt vevő intézmények hajtóerejét a programmal kapcsolatos tudatosság növelésében a jövőbeli tanulók tájékoztatása és támogatása, valamint a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek azonosítása révén; megjegyzi, hogy nélkülük a résztvevők többsége, különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezők nem tudnának részt venni a programban; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzeti ügynökségeket, hogy értékeljék és ismerjék el gyakran önkéntes munkájukat, támogassák őket saját mobilitásuk megkönnyítésével, és biztosítsanak számukra megfelelő finanszírozást és támogatást, miközben segítik a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevőket, és az igényeiknek megfelelő speciális képzést kínálnak számukra; megjegyzi, hogy naprakésszé kell tenni a lehetséges résztvevők azonosítására használt különböző eszközöket, és jobban testre kell szabni az Erasmus+ tapasztalatait az egyes résztvevők igényeinek kielégítése érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az oktatók számára megfelelő képzést és támogatást nyújtsanak a kihívások és lehetőségek hatékony kezeléséhez, valamint az e téren kialakult bevált gyakorlatok cseréjének elősegítéséhez; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ösztönzi a tagállamokat és a nemzeti ügynökségeket, hogy segítsenek elő több oktatási szeminárium megvalósítását az Erasmus+ munkatársai számára projektek végrehajtása, inkluzív módszerek kidolgozása és a program jövőbeli kedvezményezettjeinek megszólítására szolgáló új módszerek feltárása érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak, a tagállamoknak és a nemzeti ügynökségeknek minden területen – különösen a legkülső régiókban, a szigeteken és a távoli, hegyvidéki, vidéki és kevésbé megközelíthető térségekben – jobban kell támogatniuk az alulról szerveződő szervezeteket, köztük a közösségi irányítású és a kisebb szervezeteket, és biztosítaniuk kell a források és projektek méltányos elosztását az egyes tagállamokban; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a továbbképzés és a további szakértelem biztosítása mellett megfelelő pénzügyi és anyagi támogatást nyújtsanak a személyzetnek, hogy kapcsolatba léphessenek a résztvevőkkel, családjukkal és a kedvezményezettekkel a hozzáférés javítása, valamint a projektek sikerének és hatásának fokozása érdekében, ugyanakkor biztosítva a mobilitási projektek zökkenőmentes lebonyolítását; megjegyzi, hogy a tagállamok nemzeti ügynökségei jelentős segítséget nyújthatnak azáltal, hogy azonosítják a szervezetek és intézmények szükségleteit és biztosítják a szükséges támogatást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy az iskolás gyermekek rövid távú mobilitása pozitív hatással van a mentális és pszichoszociális akadályok leküzdésére, és kéri a Bizottságot és a nemzeti ügynökségeket, hogy támogassák a gyermekeket és tizenéveseket célzó mobilitási projekteket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szervezzenek célzott – online és offline – tájékoztató kampányokat annak érdekében, hogy a közoktatási létesítményekben, például könyvtárakban, iskolákban és egyetemeken a médiával és a közösségi médiával való együttműködés révén növeljék a polgárok tudatosságát és tájékoztatását az Erasmus+ előnyeiről; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kéri az összes nemzeti ügynökséget, hogy nevezzenek ki integrációval és sokszínűséggel foglalkozó külön tisztviselőket a közvetlenül a sajátos nevelési igényű és/vagy kevesebb lehetőséggel rendelkező tanulók megszólítására; e tekintetben felhívja az Erasmus+ fellépések végrehajtására kiválasztott szervezeteket, hogy jelöljenek ki külön kapcsolattartó személyeket a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek számára, és emlékeztet arra, hogy a sajátos nevelésű igényű személyeknek nyújtott támogatási szolgáltatásokra vonatkozó információknak egyértelműnek, naprakésznek, teljesnek és könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri a Bizottságot, hogy javítsa a nemzeti szakpolitikai iránymutatásokat, amelyek lehetővé teszik az egészségügyi problémákkal, kulturális különbségekkel és gazdasági, földrajzi és társadalmi akadályokkal küzdő tanulók részvételének fokozását, és felügyelje a végrehajtásukat, és tegyen róluk jelentést; |
| --- | --- |

16.

| 17. | támogat minden, a hallgatói mobilitás megkönnyítését célzó uniós kezdeményezést, például az Erasmus+ mobilalkalmazást, a „papírmentes Erasmus” programot és az európai diákigazolványt; felhívja a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg az Erasmus+ és más programok szorosabb összekapcsolásának lehetőségét, valamint mozdítsa elő az ágazatközi együttműködést, többek között az Interrail programokat a részvétel fokozása és a nagyobb egyenlőség előmozdítása érdekében, ami jobb hozzáférést biztosít a résztvevők, különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezők számára a környezetbarátabb közlekedési eszközökhöz; felhívja a Bizottságot, hogy tegye inkluzívabbá a DiscoverEU kezdeményezést is, lehetővé téve több ember részvételét; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a nyelvi kompetenciákra, különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevők esetében; ezért célzott és csoportspecifikus nyelvtanulási támogatást szorgalmaz a mobilitásra való felkészülés során, és kitart amellett, hogy ez a támogatás nem korlátozódhat az online tanfolyamokra; |
| --- | --- |

18.

| 19. | elismeri a magas szintű tanulási és képzési lehetőségeket nyújtó erőforrásközpont (SALTO, befogadás és sokszínűség) fontos szerepét az Erasmus+ ifjúsági ága integrációs intézkedéseinek végrehajtásában, és megjegyzi, hogy a jelenlegi programozási időszakban szorosan nyomon kell követni az integrációs stratégiáknak az oktatási és képzési ágra való kiterjesztését, mivel a célcsoportok eltérőek; hangsúlyozza, hogy a nemzeti ügynökségeknek szorosabban együtt kell működniük a munkaközvetítő ügynökségekkel és a felnőttképzésben érintett más érdekelt felekkel a felnőtt tanulók Erasmus+ (2021–2027) programba való integrációjának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem állnak rendelkezésre megbízható – mennyiségi és minőségi – adatok a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek Erasmus+ programban való részvételéről, mivel ezeket az adatokat fel lehetne használni annak meghatározására, hogy mely csoportokra kellene összpontosítani az integrációs intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy világos statisztikát eredményező értékelési rendszereket kell kidolgozni, és megfelelően fel kell mérni a problémás kérdéseket annak érdekében, hogy az integrációs intézkedések tekintetében egy irányítási eszközt lehessen létrehozni olyan módszereket alkalmazva, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják a magánéletet és az adatvédelmi rendeletet, és nem rónak indokolatlan adminisztratív terheket a szervezetekre és a résztvevőkre; megerősíti, hogy a személyzet esetében a befogadással kapcsolatos mutatókat és nyomonkövetési rendszereket illetően fokozott kapacitásépítésre van szükség; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a jelenlegi programozási időszakban több uniós szintű kutatást és tanulmányt finanszírozzanak a befogadással kapcsolatban annak érdekében, hogy értékelni lehessen a nemzeti ügynökségek és az érdekelt felek által a kevesebb lehetőséggel rendelkező szervezetek és személyek bevonására tett intézkedések hatását; kiemeli, hogy fontos olyan nyilvántartást és statisztikákat vezetni, amelyek a jövőbeli programok konzultációs adatbázisaként szolgálhatnak; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kéri, hogy vegyék figyelembe a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségleteit annak érdekében, hogy megkönnyítsék részvételüket a programban azáltal, hogy a mobilitásuk időszakára való felkészülés révén hibrid mobilitást kínálnak számukra, lehetőséget biztosítanak számukra, hogy kísérjék őket, valamint az igényeiknek megfelelő és hozzáférhető szállást és speciális támogató szolgáltatásokat biztosítanak számukra; hangsúlyozza, hogy a jövőbeli kedvezményezettek részvételének javítása érdekében a mobilitási időszakot követően visszajelzéseket kell gyűjteni; kiemeli, hogy olyan konkrét támogatásra, iránymutatásra és eszközökre van szükség, amelyek lehetővé teszik a fogyatékossággal élők számára az Erasmus+ programban való regisztrációt és részvételt; emlékeztet arra, hogy a kísérő személyek számára is hozzáférést kell biztosítani pénzeszközökhöz és támogatásokhoz a mobilitási programban való részvétel érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy az Erasmus+ program jelentős szerepet játszik a tolerancia és a sokféleség értékének előmozdításában; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre szinergiákat az EU rasszizmus elleni cselekvési terve és az Erasmus+ között a sajátos igények kezelése és a rasszizmus valamennyi formája elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli a nemek közötti egyenlőség javításával és a nőknek az oktatás valamennyi ágazatába, különösen a tudomány, a technológia, a mérnöki ismeretek, a művészetek és a matematika (STEAM) területén történő bevonásával kapcsolatos és arra összpontosító Erasmus+ projektek kidolgozását, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szakpolitikáikban és intézkedéseikben továbbra is tegyék láthatóvá a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli azokat a projekteket, amelyek előmozdítják és felhívják a figyelmet a szexuális sokszínűségre, és ösztönzik az LMBTIQ+ személyek tiszteletét, és felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre valódi kapcsolatokat az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló uniós stratégia és az Erasmus+ program között; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy célzott megoldásokra és igényalapú megközelítésre van szükség a marginalizált csoportokból származó személyek tanulási célú mobilitási lehetőségei tekintetében a programban való részvételük fokozása és a megfelelő támogatás biztosítása érdekében, szem előtt tartva, hogy továbbra is a pénzügyi és intézményi akadályok jelentik részvételük egyik legnagyobb akadályát; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az Erasmus+ programmal kapcsolatos valamennyi információ – különösen megfelelő és akadálymentes online eszközök segítségével – valamennyi európai nyelven hozzáférhető legyen a fogyatékossággal élők számára; emlékeztet arra, hogy a tervezési és értékelési folyamatoknak akadálymentesnek kell lenniük; üdvözli az „Erasmus-napok” létrehozását, és hangsúlyozza, hogy az Erasmus+ korábbi résztvevői és öregdiák-hálózatai fontos szerepet játszanak abban, hogy széles körben népszerűsítsék a programot, valamint abban, hogy a program egy lehetséges egyablakos ügyintézési pontként szolgáljon minden jövőbeli tanuló számára; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kéri a tagállamokat, hogy az Erasmus+ programban való részvétel, külünösen a mobilitás növelése és az e téren bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása érdekében értékeljék a meglévő szakpolitikáikat, és fogadjanak el célzott programokat és fellépéseket a kevesebb lehetőséggel rendelkező és sajátos nevelési igényű, valamennyi korcsoportból származó és bármilyen hátterű tanulók számára; megjegyzi, hogy a nemzeti ügynökségek és az önkéntes szervezetek kulcsszerepet játszanak e folyamat elősegítésében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza az Erasmus+ programnak az európai integrációs folyamat tényezőjeként és az EU láthatóságának erősítésében kifejtett, harmadik országokban megnyilvánuló pozitív hatását; hangsúlyozza, hogy a társult országokban és más jogosult országokban – nevezetesen a Nyugat-Balkánon és a keleti és déli szomszédságban – megvalósuló Erasmus+ projekteknek jobb partnerséggel kell rendelkezniük, és befogadóbbnak kell lenniük, ami fokozná az EU láthatóságát; kéri a Bizottságot, hogy a bevált gyakorlatok, tanácsok és stratégiák cseréje érdekében segítse elő a tagállamok és a részt vevő országok nemzeti ügynökségei közötti (digitális és személyes) nemzetközi konzultációt; megjegyzi, hogy ez még inkább megerősíti együttműködésüket, és lehetővé teszi számukra, hogy helyileg új megoldásokat és ötleteket valósítsanak meg, illetve hasznosítsák a levont tanulságokat, aminek következtében nő az Erasmus+ programban részt vevők száma; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy válság esetén nagyobb rugalmasságot kell biztosítani az Erasmus+ program számára, amint az az ukrajnai háború kezdete óta megmutatkozott; üdvözli a Bizottság által bejelentett intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a háború által érintett ukrán diákok és oktatási személyzet számára, hogy tovább folytassák oktatási és szakmai tevékenységüket Ukrajnában és bármely tagállamban; kéri, hogy nyújtsanak több segítséget az ukrán diákoknak, és kínáljanak további támogatást Ukrajna felsőoktatási intézményeinek és tudományos közösségének fenntartásához; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sajnálatát fejezi ki az Egyesült Királyság kormányának azon döntése miatt, hogy az Európai Unióból való kilépését követően a jelenlegi programozási időszakban nem vesz részt az Erasmus+ programban, ami mind az EU-ban, mind az Egyesült Királyságban csökkenti a fiatalok lehetőségeit; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy fontos a szakképzésben részt vevő hallgatók mobilitásának előmozdítása annak érdekében, hogy a különböző hátterű fiatalokat is meg lehessen szólítani, és elégedetten veszi tudomásul, hogy a 2014–2020-as programozási időszakban bővültek hosszú távú mobilitási lehetőségeik; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják fel az ifjúság európai évét és a kapcsolódó rendezvényeket az Erasmus+ program által kínált lehetőségek hatékony előmozdítására, különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezők és a hátrányos helyzetűek számára annak biztosítása érdekében, hogy az ifjúság európai éve valódi hatást gyakoroljon különösen a fiatalok életkörülményeire, oktatási lehetőségeire és demokratikus részvételére; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ifjúság európai évére elkülönített költségvetés nem elegendő a kezdeményezés szükségleteinek kielégítéséhez; |
| --- | --- |

33.

| 34. | emlékeztet a képesítések és a tanulmányi időszakok Európai Oktatási Térségen belüli automatikus elismerésének kiemelt fontosságára, amely kiegészítő fontosságú eszközt jelent abból a szempontból, hogy az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület keretében hozott integrációs intézkedések teljes mértékben hatékonyak legyenek; |
| --- | --- |

34.

| 35. | üdvözli, hogy a Bizottság nemrégiben elfogadta a 2021–2027-es időszakra vonatkozó intézkedési keretet, amelynek célja a sokféleség fokozása és az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület jelenlegi programjaiba való integráció, és felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon e keret nemzeti szinten történő, jövőbeli végrehajtását, és évente tájékoztassa a Parlamentet; kiemeli, hogy az integrációs intézkedések célzott keretének teljes körű végrehajtása hasznos tapasztalatokkal és referenciaként szolgálhat más, a polgárok életére közvetlen hatást gyakorló uniós programok – például a Kreatív Európa és a Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program – számára; |
| --- | --- |

35.

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  HL L 347., 2013.2.20., 50. o.

(2)  HL L 189., 2021.5.28., 1. o.

(3)  HL C 428., 2017.12.13., 10. o.

(4)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(5)  HL C 385., 2021.9.22., 2. o.

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/63

---

P9_TA(2022)0266

A Montenegróról szóló 2021. évi jelentés

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása a Bizottság Montenegróról szóló, 2021. évi jelentéséről (2021/2247(INI))

(2023/C 32/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra (1), amely 2010. május 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra (1), amely 2010. május 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel Montenegró európai uniós tagságra irányuló, 2008. december 15-i kérelmére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Montenegró európai uniós tagságra irányuló, 2008. december 15-i kérelmére,

| — | tekintettel a Bizottság 2010. november 9-i véleményére Montenegró európai uniós tagság iránti kérelméről (COM(2010)0670), az Európai Tanács 2010. december 16–17-i határozatára a tagjelölti státusz Montenegró részére történő megadásáról és az Európai Tanács 2012. június 29-i határozatára a Montenegróval való uniós csatlakozási tárgyalások megkezdéséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. november 9-i véleményére Montenegró európai uniós tagság iránti kérelméről (COM(2010)0670), az Európai Tanács 2010. december 16–17-i határozatára a tagjelölti státusz Montenegró részére történő megadásáról és az Európai Tanács 2012. június 29-i határozatára a Montenegróval való uniós csatlakozási tárgyalások megkezdéséről,

| — | tekintettel Montenegró 2017. június 5-i belépésére a NATO-ba, |
| --- | --- |

—

tekintettel Montenegró 2017. június 5-i belépésére a NATO-ba,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-án, Szalonikiben tartott ülésének elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-án, Szalonikiben tartott ülésének elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a 2018. május 17-i EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozón tett szófiai nyilatkozatra és a kiemelt célkitűzések szófiai menetrendjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. május 17-i EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozón tett szófiai nyilatkozatra és a kiemelt célkitűzések szófiai menetrendjére,

| — | tekintettel a 2020. május 6-i EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozón elfogadott zágrábi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2020. május 6-i EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozón elfogadott zágrábi nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2021. október 6-án megrendezett EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozón elfogadott brdói nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021. október 6-án megrendezett EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozón elfogadott brdói nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2020. november 10-i szófiai csúcstalálkozóra, a nyugat-balkáni vezetők közös regionális piacról szóló, 2020. november 9-i nyilatkozatára és a Nyugat-Balkánra vonatkozó zöld menetrendről szóló, 2020. november 10-i szófiai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2020. november 10-i szófiai csúcstalálkozóra, a nyugat-balkáni vezetők közös regionális piacról szóló, 2020. november 9-i nyilatkozatára és a Nyugat-Balkánra vonatkozó zöld menetrendről szóló, 2020. november 10-i szófiai nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2014. augusztus 28-án kezdődött berlini folyamatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. augusztus 28-án kezdődött berlini folyamatra,

| — | tekintettel „A csatlakozási folyamat előmozdítása – Hiteles uniós perspektíva a Nyugat-Balkán számára” című, 2020. február 5-i bizottsági közleményre (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A csatlakozási folyamat előmozdítása – Hiteles uniós perspektíva a Nyugat-Balkán számára” című, 2020. február 5-i bizottsági közleményre (COM(2020)0057),

| — | tekintettel „A Nyugat-Balkánra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási terv” című, 2020. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Nyugat-Balkánra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási terv” című, 2020. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2020)0641),

| — | tekintettel az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA III) létrehozásáról szóló, 2021. szeptember 15-i (EU) 2021/1529 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA III) létrehozásáról szóló, 2021. szeptember 15-i (EU) 2021/1529 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 1/2022 sz., „A jogállamiság uniós támogatása a Nyugat-Balkánon: alapvető problémák az erőfeszítések ellenére” című, 2022. január 10-i különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 1/2022 sz., „A jogállamiság uniós támogatása a Nyugat-Balkánon: alapvető problémák az erőfeszítések ellenére” című, 2022. január 10-i különjelentésére,

| — | tekintettel a „2021. évi közlemény az EU bővítési stratégiájáról” című, 2021. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2021)0644) és az azt kísérő, „2021. évi jelentés Montenegróról” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0293), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2021. évi közlemény az EU bővítési stratégiájáról” című, 2021. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2021)0644) és az azt kísérő, „2021. évi jelentés Montenegróról” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0293),

| — | tekintettel a Montenegró gazdasági reformprogramjáról szóló, 2021. júliusi bizottsági áttekintésre és országértékelésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Montenegró gazdasági reformprogramjáról szóló, 2021. júliusi bizottsági áttekintésre és országértékelésre,

| — | tekintettel az EU és a nyugat-balkáni államok és Törökország között folytatott gazdasági és pénzügyi párbeszéd együttes következtetéseire, amelyet a Tanács 2021. július 12-én fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a nyugat-balkáni államok és Törökország között folytatott gazdasági és pénzügyi párbeszéd együttes következtetéseire, amelyet a Tanács 2021. július 12-én fogadott el,

| — | tekintettel „A Covid19 leküzdése és a világjárványt követő helyreállítás során a Nyugat-Balkánnak nyújtott támogatás” című, 2020. április 29-i bizottsági közleményre (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Covid19 leküzdése és a világjárványt követő helyreállítás során a Nyugat-Balkánnak nyújtott támogatás” című, 2020. április 29-i bizottsági közleményre (COM(2020)0315),

| — | tekintettel a Montenegró csatlakozásáról szóló konferencia ötödik helyettesi szintű, Brüsszelben megtartott 2020. június 30-i ülésére, amelyen megnyitották a legutóbb megvizsgált fejezetre (8. fejezet – Versenypolitika) irányuló tárgyalásokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Montenegró csatlakozásáról szóló konferencia ötödik helyettesi szintű, Brüsszelben megtartott 2020. június 30-i ülésére, amelyen megnyitották a legutóbb megvizsgált fejezetre (8. fejezet – Versenypolitika) irányuló tárgyalásokat,

| — | tekintettel a 2021. június 22-i és 2021. december 13-i EU–Montenegró kormányközi csatlakozási konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021. június 22-i és 2021. december 13-i EU–Montenegró kormányközi csatlakozási konferenciára,

| — | tekintettel a Velencei Bizottságnak az államügyészségről szóló törvény felülvizsgált módosítástervezeteiről szóló, 2021. márciusi és májusi véleményeire, valamint korábbi véleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Velencei Bizottságnak az államügyészségről szóló törvény felülvizsgált módosítástervezeteiről szóló, 2021. márciusi és májusi véleményeire, valamint korábbi véleményeire,

| — | tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a Nyugat-Balkánra vonatkozó, a 2020. évi csúcstalálkozót követően tett, 2020. június 19-i ajánlására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a Nyugat-Balkánra vonatkozó, a 2020. évi csúcstalálkozót követően tett, 2020. június 19-i ajánlására (3),

| — | tekintettel az országról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az országról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az EU–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság (SAPC) 2021. december 2-án tartott 20. ülésén elfogadott nyilatkozatra és ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság (SAPC) 2021. december 2-án tartott 20. ülésén elfogadott nyilatkozatra és ajánlásokra,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a nyugat-balkáni parlamentek elnökeinek az Európai Parlament elnöke által a nyugat-balkáni parlamentek vezetésével közösen kezdeményezett, 2021. június 28-i második csúcstalálkozóján megfogalmazott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a nyugat-balkáni parlamentek elnökeinek az Európai Parlament elnöke által a nyugat-balkáni parlamentek vezetésével közösen kezdeményezett, 2021. június 28-i második csúcstalálkozóján megfogalmazott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottság Montenegróról szóló, 2019–2020. évi jelentéseiről szóló, 2021. május 19-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Montenegróról szóló, 2019–2020. évi jelentéseiről szóló, 2021. május 19-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén a Nyugat-Balkánon folytatott együttműködésről szóló, 2021. december 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén a Nyugat-Balkánon folytatott együttműködésről szóló, 2021. december 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0151/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0151/2022),

| A. | mivel minden bővítési országot saját érdemei alapján ítélnek meg, különösen a jogállamiság terén, és a szükséges reformok végrehajtása határozza meg a csatlakozás menetrendjét és előrehaladását; |
| --- | --- |

A.

mivel minden bővítési országot saját érdemei alapján ítélnek meg, különösen a jogállamiság terén, és a szükséges reformok végrehajtása határozza meg a csatlakozás menetrendjét és előrehaladását;

| B. | mivel Montenegró a tagjelölt országok közül a leginkább előrehaladott a tárgyalási folyamatban, abból adódóan, hogy az uniós vívmányok mind a 33 megvizsgált fejezetét már megnyitották, és három fejezetet ideiglenesen lezártak; |
| --- | --- |

B.

mivel Montenegró a tagjelölt országok közül a leginkább előrehaladott a tárgyalási folyamatban, abból adódóan, hogy az uniós vívmányok mind a 33 megvizsgált fejezetét már megnyitották, és három fejezetet ideiglenesen lezártak;

| C. | mivel a polgárok 80 %-a támogatja az ország jövőbeli uniós tagságát; |
| --- | --- |

C.

mivel a polgárok 80 %-a támogatja az ország jövőbeli uniós tagságát;

| D. | mivel a 2020. évi választásokat követő időszakot az új kormányzó többség és az ellenzék közötti, valamint a kormányzó többségen belüli mély polarizáció jellemezte; mivel a bojkottok és az összes parlamenti szereplő konstruktív szerepvállalásának hiánya akadályozta a parlamenti döntéshozatalt; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2020. évi választásokat követő időszakot az új kormányzó többség és az ellenzék közötti, valamint a kormányzó többségen belüli mély polarizáció jellemezte; mivel a bojkottok és az összes parlamenti szereplő konstruktív szerepvállalásának hiánya akadályozta a parlamenti döntéshozatalt;

| E. | mivel a 2021. június 22-i kormányközi konferencián Montenegró elfogadta a felülvizsgált bővítési módszertant, amely a tárgyalási fejezetek tematikus csoportosításán és az egyes uniós politikák és programok fokozatos bevezetésén alapul; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2021. június 22-i kormányközi konferencián Montenegró elfogadta a felülvizsgált bővítési módszertant, amely a tárgyalási fejezetek tematikus csoportosításán és az egyes uniós politikák és programok fokozatos bevezetésén alapul;

| F. | mivel az Európai Unió Montenegró legnagyobb kereskedelmi partnere, amely 2020-ban az ország a teljes kivitelének 38 %-át és a teljes behozatal 44 %-át tette ki; mivel az Unió nyújtja a legnagyobb pénzügyi támogatást Montenegrónak, és mivel Montenegró az IPA keretében előcsatlakozási támogatásban részesül, amelynek teljes összege 504,9 milliárd EUR volt a 2007–2020 közötti időszakra; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió Montenegró legnagyobb kereskedelmi partnere, amely 2020-ban az ország a teljes kivitelének 38 %-át és a teljes behozatal 44 %-át tette ki; mivel az Unió nyújtja a legnagyobb pénzügyi támogatást Montenegrónak, és mivel Montenegró az IPA keretében előcsatlakozási támogatásban részesül, amelynek teljes összege 504,9 milliárd EUR volt a 2007–2020 közötti időszakra;

| G. | mivel az EU – folyamatosan tanúbizonyságot téve a nyugat-balkáni országok európai perspektívája iránti elkötelezettségéről – 3,3 milliárd EUR összeget mozgósított közvetlenül az egészségügyi válság kezelésére, valamint a koronavírus-világjárvány gazdasági és társadalmi következményeinek enyhítésére; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU – folyamatosan tanúbizonyságot téve a nyugat-balkáni országok európai perspektívája iránti elkötelezettségéről – 3,3 milliárd EUR összeget mozgósított közvetlenül az egészségügyi válság kezelésére, valamint a koronavírus-világjárvány gazdasági és társadalmi következményeinek enyhítésére;

| H. | mivel az IPA III keretében nyújtott támogatás szigorú feltételrendszeren alapul, és a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság terén tapasztalt visszalépés esetén a támogatás modulációját és felfüggesztését irányozza elő; |
| --- | --- |

H.

mivel az IPA III keretében nyújtott támogatás szigorú feltételrendszeren alapul, és a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság terén tapasztalt visszalépés esetén a támogatás modulációját és felfüggesztését irányozza elő;

| I. | mivel Montenegró ki van téve az Oroszországból és más országokból származó külföldi beavatkozásnak és rosszindulatú dezinformációs kampányoknak; |
| --- | --- |

I.

mivel Montenegró ki van téve az Oroszországból és más országokból származó külföldi beavatkozásnak és rosszindulatú dezinformációs kampányoknak;

A bővítés iránti elkötelezettség

| 1. | üdvözli, hogy Montenegró továbbra is elkötelezett az európai integráció mellett, és hogy polgárai szilárdan támogatják az uniós tagságot; hangsúlyozza, hogy a tárgyalások előrehaladása továbbra is a jogállamiságra vonatkozó időközi kritériumok teljesítésétől függ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy mind a 33 átvizsgált fejezetet megnyitották, azonban sajnálja, hogy 2017 óta egyik fejezetet sem zárták le, ami lelassította Montenegró pozitív eredményeit és a legfejlettebb nyugat-balkáni országként az uniós csatlakozás felé történő előrehaladását; üdvözli, hogy Montenegró elfogadta a felülvizsgált bővítési módszertant; ösztönzi Montenegrót, hogy továbbra is kifejezetten összpontosítson a 23. és 24. fejezetben szereplő fennmaradó időközi kritériumok teljesítésére, majd azt követően a fejezetek lezárására; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megismétli, hogy az EU-val kapcsolatos reformokhoz pártokon átívelő politikai elkötelezettségre és működő parlamenti demokráciára van szükség, és konstruktív és inkluzív politikai párbeszédre és valamennyi parlamenti párt kötelezettségvállalására szólít fel a jelenlegi polarizált politikai légkör leküzdése, valamint az állami intézmények működésének és koordinációjának megerősítése érdekében, a politikai stabilitás elérése és az EU-val kapcsolatos kulcsfontosságú reformok, különösen a választási és igazságügyi reformok, valamint a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem terén elért jelentős előrelépés folytatása érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tudomásul veszi a kormány elleni bizalmatlansági indítványról szóló, 2022. február 4-i szavazást és a parlament elnökének és az EU–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság társelnökének ezt követő felmentését; megjegyzi, hogy Montenegró elnöke az URA párt vezetőjét nevezte ki kormányalakítással megbízott miniszterelnöknek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli az Európa-párti pártokból álló új, kisebbségi kormányt, különösen Ukrajna közelmúltbeli orosz inváziója, valamint az oroszbarát politikai pártok és narratívák folyamatos befolyása fényében; üdvözli az új házelnök megválasztását, és felszólít az EU-Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság társelnökének mielőbbi kinevezésére; úgy véli, hogy az új kormány politikai eltökéltsége elősegítheti az olyannyira szükséges reformfolyamat felgyorsítását, tükrözve mind Montenegró európai értékekkel kapcsolatban végzett munkáját, mind pedig a montenegrói polgárok túlnyomó többségének az Európai Unióhoz való csatlakozásra irányuló óhaját; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólít az összes parlamenti párt és érdekelt fél közötti inkluzív párbeszéd folytatására egy olyan erős, Európa-párti és demokratikus platform létrehozása érdekében, amely az alkotmánnyal, a demokratikus folyamatok, normák és szabályok tiszteletben tartásával, valamint a montenegrói polgárok túlnyomó többségének Európa-párti törekvéseivel összhangban képes biztosítani a szükséges stabilitást és csökkenteni a politikai polarizációt és radikalizálódást; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tudomásul veszi a Demokratikus Front és a Demokratikus Montenegró által a kisebbségi kormány lehetséges megalakulása ellen szervezett tiltakozásokat; felkéri az összes politikai pártot, hogy az intézményesített demokratikus eljárások keretében fejtsék ki nézeteiket, és tartózkodjanak a feszültségek fokozásától; |
| --- | --- |

7.

| 8. | határozottan elítéli, hogy a tüntetők és egyes politikai vezetők az Ukrajna elleni orosz agresszió kezdetének napján támogatásukról biztosították az Orosz Föderációt, de megjegyzi, hogy e tüntetések viszonylag kisléptékűek voltak; emlékeztet arra, hogy Oroszország továbbra is és folyamatosan érdekelt az ország és az egész nyugat-balkáni régió destabilizálásában és az európai útról való eltérítésében a manipulatív félretájékoztatás, valamint az állami és nem állami szereplőkre gyakorolt befolyás révén; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy a munka intenzívebbé vált azt követően, hogy a jogállamiság területén lezárult az adminisztratív struktúrákkal kapcsolatos kinevezések régóta várt véglegesítése; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tárgyalási struktúrákban a kulcspozíciók hosszú ideje betöltetlenek; tudomásul veszi a tárgyalási struktúra megerősítésére és korszerűsítésére irányuló, 2021-ben kifejtett erőfeszítéseket; sürgeti a hatóságokat, hogy a lehető leghamarabb állítsák vissza a teljes mértékben működőképes tárgyalási struktúrát; megjegyzi, hogy a kulcsfontosságú tárgyalófelek és munkacsoportok vezetőinek késedelmes kinevezését további lépéseknek kell követniük a csatlakozási folyamat politikai prioritásként való fenntartása érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli Montenegró folyamatos és teljes körű igazodását az EU közös kül- és biztonságpolitikájához, beleértve az Ukrajna elleni orosz invázió elítélését és az Oroszországgal szembeni legújabb uniós szankciók teljes körű támogatását, beleértve a légtere felett átrepülő és repülőtereit használó orosz járatokra vonatkozó tilalmat, az Oroszország Központi Bankjával folytatott ügyletek tilalmát és az orosz propagandát terjesztő médiacsatornák, a Russia Today és a Szputnyik betiltását; ösztönzi a Bizottságot, hogy fontolja meg uniós gazdasági és pénzügyi támogatás nyújtását azon nyugat-balkáni országok számára, amelyek csatlakoztak az Oroszországgal szembeni uniós szankciókhoz, amelyek célja a kialakuló válság következményeinek enyhítése; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli, hogy Montenegró elfogadta az Ukrajnából menekülő személyekre vonatkozó saját ideiglenes védelmi mechanizmusát, amely feljogosítja őket arra, hogy egy évig az országban tartózkodjanak, és üdvözli Montenegró hozzájárulását az Ukrajnának nyújtott humanitárius segélyhez; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólít a montenegrói hatóságok által szankciókkal sújtott személyek vagyonának lefoglalására, és annak biztosítására, hogy az ország ne váljon a nemzetközi szankciókkal fenyegetett orosz oligarchák vagyonának elrejtésére szolgáló biztonságos övezetté; ösztönzi a kormányt, hogy továbbra is tegye meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az illetékes nemzeti hatóságok meghozhassák az elfogadott szankciók végrehajtásához szükséges döntéseket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli Montenegró aktív részvételét az EU közös biztonság- és védelempolitikai misszióiban és műveleteiben, valamint más nemzetközi missziókban; hangsúlyozza Montenegró stratégiai szövetségének fontosságát az EU-val és a NATO-val; elítéli a kormány, a biztonsági és a katonai ágazat arra irányuló kísérleteit, hogy megkérdőjelezzék Montenegró stratégiai orientációját; ösztönzi a montenegrói hatóságokat, hogy működjenek együtt mind az EU-val, mind a NATO-val a külföldi beavatkozással és a manipulatív külföldi félretájékoztatással szembeni, valamint a kiberbiztonságot illető ellenálló képesség terén; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ösztönzi Montenegrót, hogy a lehető legjobban használja fel az IPA III és a Nyugat-Balkánra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási terv keretében rendelkezésre álló uniós forrásokat az intézményfejlesztés megerősítése, valamint a gazdasági és demokratikus fejlődés előmozdítása érdekében, különösen a jogállamiság, az alapvető szabadságok és a polgárok jólléte terén; hangsúlyozza, hogy minden beruházásnak összhangban kell lennie a Párizsi Megállapodás és az EU dekarbonizációs célkitűzéseivel; sürgeti a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a teljesítményt, és biztosítsa az uniós finanszírozás hatásának szisztematikus értékelését; |
| --- | --- |

14.

Demokrácia és jogállamiság

| 15. | mély aggodalmát fejezi ki a végrehajtó és a törvényhozó hatalmi ágak közötti és azokon belüli folyamatos politikai feszültségek, valamint a parlament üléseinek közelmúltbeli akadályozása miatt, ami közvetlen hatással van Montenegró EU-val kapcsolatos reformjainak sebességére és folyamatára, és továbbra is lassítja az uniós csatlakozási folyamatot; emlékeztet arra, hogy választóik számára a döntéshozatali folyamat befolyásolásának egyetlen módja a politikai folyamatokban való részvétel; felhívja a jogalkotó és végrehajtó hatóságokat, hogy javítsák a koordinációt, és helyezzék előtérbe az uniós reformok végrehajtását célzó jogalkotási kezdeményezéseket; megismétli, hogy a politikai akarat, a pártok közötti széles körű párbeszéd és a megfelelő parlamenti támogatás, valamint a demokratikus intézmények megfelelő működése kulcsfontosságú ahhoz, hogy Montenegró előrelépést érjen el a csatlakozási tárgyalások során; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli a Legfelsőbb Bíróság és a Fellebbviteli Bíróság közelmúltbeli kinevezéseit, valamint az Ügyészi Tanács új tagjainak kinevezését, és többek között azt, hogy a nem kormányzati szervezetek képviselői közül is kineveztek egy tagot; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nem történt előrelépés az igazságügyi reform terén, többek között a kulcsfontosságú független intézmények és az igazságszolgáltatás terén még függőben lévő kinevezések tekintetében, beleértve az új alkotmánybírók kinevezését is; ösztönzi a montenegrói hatóságokat, hogy tegyenek további lépéseket az igazságszolgáltatás és más bűnüldöző szervek függetlenségének és működésének megerősítésére, valamint hogy teljes mértékben hajtsák végre a Velencei Bizottság ajánlásait az Ügyészi Tanács átpolitizáltságának kockázatával kapcsolatban; ösztönzi az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) igazságszolgáltatással kapcsolatos ajánlásainak nyomon követését; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy vegye komolyan figyelembe az Európai Számvevőszék 01/2022. sz. különjelentését, és hajtsa végre annak ajánlásait, kiigazítva a jogállamisággal kapcsolatos beruházásait a Nyugat-Balkánon, többek között Montenegróban; kéri az Uniót és a nyugat-balkáni országokat egy gyümölcsöző együttműködési keret létrehozására az Európai Ügyészség és a nyugat-balkáni országok között annak érdekében, hogy biztosítsák az Európai Ügyészség számára, hogy hatékonyan gyakorolhassa hatáskörét az uniós alapok területén; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli, hogy a montenegrói parlament elfogadta a helyi önkormányzatról szóló törvényt, amely előírja, hogy 14 településen azonos időpontban kell helyhatósági választásokat tartani; sajnálatát fejezi ki azonban a közelmúltban hozott döntés miatt, miszerint 12 településen eltérő időpontra írják ki a választásokat; ismételten felhívja Montenegrót, hogy a demokrácia megerősítése, az állandó kampányok elkerülése és a feszült politikai légkör enyhítése érdekében országszerte egyidejűleg tartson helyhatósági választásokat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megjegyzi, hogy több erőfeszítésre van szükség a választási jogi keret harmonizálása és a választások valamennyi kulcsfontosságú szempontjának egy inkluzív folyamat révén, jóval a következő választások előtt történő szabályozása érdekében; üdvözli, hogy a választási jogszabályok reformjával foglalkozó bizottság a kezdeti megszakítások ellenére folytatja munkáját, és elvárja, hogy a bizottság szorgalmasan munkálkodjon az érdemi reform megvalósításán; megjegyzi, hogy Montenegróban a Jean Monnet párbeszéd eszköze hasznos lehet a demokratikus parlamenti kultúra megteremtéséhez szükséges konszenzus kialakításában; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aggodalmát fejezi ki az országban széles körben elterjedt korrupció miatt, és sürgeti Montenegrót, hogy fokozza a magas szinten elkövetett korrupcióra adott büntető igazságszolgáltatási válaszokat, és teremtse meg a korrupcióval foglalkozó igazságügyi intézmények és független szervek, így a Korrupcióellenes Hivatal és a Különleges Ügyészi Hivatal hatékony, független és politikai befolyástól mentes működéséhez szükséges feltételeket, a GRECO ajánlásaival összefüggésben; felhívja a montenegrói hatóságokat, hogy indítsanak alapos vizsgálatokat a Pandora-iratok által feltárt jogsértések ügyében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli a szervezett bűnözés elleni küzdelem és a nemzetközi rendőrségi együttműködés terén elért eredményeket, különösen a bűnüldöző szervek kulcsfontosságú adatbázisokhoz való hozzáférésének javítását, a nyomozók és szakértők számának növelését, valamint a kivizsgált és büntetőeljárás alá vont, szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyek számának növekedését; ösztönzi a montenegrói hatóságokat, hogy folytassák a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyek kezelése, valamint a bűncselekményből származó vagyon lefoglalása és elkobzása terén meglévő hiányosságok kezelését; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli Montenegró konstruktív együttműködését az uniós bűnüldöző szervekkel, például az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel (Frontex), az Europollal és az Eurojusttal, amelyek segítik Montenegrót a határigazgatásban, valamint a határokon átnyúló bűnözés – többek között a fegyver-, kábítószer- és emberkereskedelem – , valamint a terrorizmus és a szélsőségesség elleni küzdelemben; pozitív példaként említi a montenegrói cigarettakereskedelem elleni küzdelem érdekében a rendőrség beavatkozását Mojkovacban, és megismétli, hogy további intézkedésekre van szükség, különösen a bari kikötő szabadzónájában, az országban zajló kábítószer- és cigarettacsempészet kezelése érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli a visszatérők migrációjára és visszailleszkedésére vonatkozó, a 2021–2025 közötti időszakra szóló, montenegrói stratégia elfogadását; tudomásul veszi, hogy 2021 decemberében Montenegró és az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége (EASO) között együttműködési ütemtervet írtak alá; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sajnálja, hogy korlátozott előrelépés történt a közigazgatási reform végrehajtása terén, és kéri, hogy az új közigazgatási reformstratégia kidolgozása inkluzív és átlátható módon történjen; aggodalmát fejezi ki a köztisztviselőkről és az állami alkalmazottakról szóló törvény módosításai miatt, amelyek csökkentették a köztisztviselők érdemeken alapuló felvételét és függetlenségét, és veszélyeztették Montenegró azon képességét, hogy fenntartsa az uniós csatlakozási folyamatban tapasztalt személyzetet; hangsúlyozza a köztisztviselők érdemeken alapuló felvételi rendszerének szükségességét és a közszolgálat depolitizálásának fontosságát; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli a civil társadalom pozitív szerepét Montenegróban, és arra ösztönzi, hogy az ország jogi és intézményi kereteinek javításával, valamint a független szakértők, a civil társadalom és a helyi érdekeltek kulcsfontosságú jogalkotásba való bevonásának garantálásával tovább erősítse érdemi részvételét a reformokban, és biztosítsa a működő konzultációs és együttműködési mechanizmusok meglétét; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli a montenegrói parlament által az Európai Parlamenttel együttműködésben 2021. november 4-én szervezett első polgári közgyűlést; üdvözli a polgárok aktív részvételét és a korrupcióellenes politikák kidolgozása iránti elkötelezettségét; felszólítja a montenegrói hatóságokat, hogy kövessék nyomon és hajtsák végre a polgári közgyűlés korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos következtetéseit, és hangsúlyozza, hogy a jövőben is folytatni kell ezt a sikeres gyakorlatot; |
| --- | --- |

26.

Az alapvető szabadságok és az emberi jogok tiszteletben tartása

| 27. | megjegyzi, hogy korlátozott előrelépés történt a véleménynyilvánítás szabadsága terén; ösztönzi Montenegrót, hogy a montenegrói médiában fokozza a dezinformáció, a gyűlöletbeszéd, az online zaklatás, a politikailag elfogult tudósítások és a külföldi befolyás elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseit; hangsúlyozza a bevált gyakorlatok uniós tagállamokkal és a NATO-val való cseréjének, valamint a nyugat-balkáni civil társadalommal és a magánszektorral folytatott párbeszéd összehívásának fontosságát annak érdekében, hogy az aggasztó fejleményeket korai szakaszban felismerjék, és megfelelő ellenintézkedéseket dolgozzanak ki a harmadik országokból származó manipulatív dezinformáció terjedésével szemben, hangsúlyt fektetve a kutatásra és elemzésre, valamint a régió bevált gyakorlatainak integrálására; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kéri a Bizottságot, hogy a Nyugat-Balkánon építse ki a dezinformációs fenyegetésekre adandó, tényeken alapuló válaszok kidolgozásához szükséges infrastruktúrát; kéri az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy helyezkedjen proaktívabb álláspontra, és összpontosítson az EU hitelességének régión belüli növelésére, egyúttal a StratCom-ellenőrzést terjessze ki a nyugat-balkáni országokból és szomszédaikból származó, határokon átnyúló dezinformációs fenyegetésekre; felszólítja Montenegrót, hogy tegyen határozott és rendszerszintű lépéseket a hírgyárak azonosítása és felszámolása érdekében; felszólítja a politikusokat és a közszereplőket, hogy határozottan ítéljenek el minden olyan üzenetet, amely a társadalom polarizálására és a médiába és az alapvető demokratikus értékekbe vetett bizalom aláásására irányul; |
| --- | --- |

28.

| 29. | megjegyzi, hogy a rasszizmusra, valamint a homofób/transzfób gyűlöletbeszédre és bűnözésre vonatkozó lebontott adatok gyűjtése továbbra sem optimális; emlékeztet az Európa Tanács Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottsága (ECRI) nyomonkövetési jelentésének 2020. évi következtetéseire, amelyek szerint a korábbi ajánlásokat nem hajtották végre (6); emlékeztet a Parlamentnek a Montenegróról szóló legutóbbi állásfoglalásában kifejtett álláspontjára, amely szorgalmazta ezt az intézkedést, és arra ösztönzi a hatóságokat, hogy hajtsák végre ezt (7); |
| --- | --- |

29.

| 30. | aggodalmát fejezi ki a médiakörnyezet nagyfokú polarizációja miatt, különös tekintettel az országban zajló demokratikus folyamatokat negatívan befolyásoló etnikai-nacionalista narratívákat terjesztő, külföldi és helyi dezinformációs kampányok és többek között Oroszország és Kína részéről tapasztalható kiber- és hibrid fenyegetések növekvő mennyiségére, veszélyeztetve ily módon az európai perspektívát; aggodalmát fejezi ki Montenegró külföldi pénzintézetekkel és nem uniós, tekintélyelvű országokból származó vállalatokkal szembeni államadósságának növekedése miatt; megismétli, hogy támogatja a kormány azon szándékát, hogy uniós szankciókat hajtson végre az orosz propagandaorgánumokkal szemben; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza a média szabadságának és függetlenségének, a tudósítások jó minőségének és a médiaműveltség javításának fontosságát, mivel ezek kulcsfontosságúak a manipulatív dezinformáció elleni küzdelemben; felhívja Montenegrót, a tagállamokat, az EKSZ-t és az EU montenegrói küldöttségét, hogy továbbra is folytassanak aktívabb és hatékonyabb kommunikációs és láthatósági kampányokat a Montenegrónak nyújtott uniós támogatás szerepének és jelentőségének hangsúlyozása, valamint az EU-ellenes dezinformáció elleni küzdelem érdekében; többek között regionális stratégiai kommunikációs poszt létrehozásával a Nyugat-Balkánon; üdvözli Montenegró érdeklődését az EU-val való együttműködés iránt a demokráciáról szóló cselekvési terv (EDAP) révén, valamint az EKSZ nyugat-balkáni stratégiai kommunikációs munkacsoportjának fontos munkáját; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a montenegrói hatóságokat, hogy – szoros együttműködésben az érintett uniós és NATO-kezdeményezésekkel és programokkal – tegyenek konkrét lépéseket a reziliencia és a kiberbiztonság javítása érdekében, mivel a harmadik országok beavatkozása miatt egyre nagyobb nyomás nehezedik az országra, aláásva államiságát és nyugatbarát irányultságát; üdvözli Montenegró új, 2022–2026 közötti időszakra szóló kiberbiztonsági stratégiáját, és kéri a Kiberbiztonsági Ügynökség létrehozására irányuló jogalkotási folyamat késedelem nélküli lefolytatását; |
| --- | --- |

32.

| 33. | határozottan elítéli az újságírók elleni támadásokat és zaklatást, és felszólít ezek kivizsgálására, szankcionálására és hatékony bírósági nyomon követésére; üdvözli a büntető törvénykönyv módosításainak elfogadása révén az újságírókat érő fenyegetések vagy támadások szigorúbb büntetésének bevezetését; felszólítja az összes politikai pártot, hogy tegyenek további lépéseket a független és szabad média munkafeltételeinek biztosítása érdekében, beleértve a közérdekű tudósítások, az átlátható finanszírozás, a közös szabályozási normák és a támadásoktól és fenyegetésektől mentes, biztonságos munkakörnyezet támogatását; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözöl néhány pozitív lépést, például a média elleni erőszak megfigyelésével foglalkozó ad hoc bizottságot, az újságírók és más médiamunkások hatékony védelmét szolgáló jogi keret megerősítését, a médiára és az RTCG közszolgálati műsorszolgáltató plurálisabb szerkesztői politikájára vonatkozó jogszabályok felülvizsgálatát, valamint a 2021–2025-ös időszakra vonatkozó médiastratégiáról folytatott nyilvános konzultációkat; hangsúlyozza a montenegrói médiaszabályozók és közszolgálati műsorszolgáltató függetlenségének fontosságát, és további erőfeszítésekre szólít fel az RTCG valódi közszolgáltatássá történő átalakítása, és általában véve az információkhoz való hozzáférés javítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | elítéli a szerb ortodox egyház montenegrói és tengerparti metropolitájának beiktatásához kapcsolódó cetinjei tüntetések során elkövetett erőszakos cselekményeket; elítéli az e tekintetben történő szerb beavatkozást; a montenegrói alkotmánnyal, valamint az európai értékekkel és elvekkel összhangban vallási toleranciára szólít fel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megjegyzi, hogy a külföldi beavatkozás a vallási intézmények instrumentalizálásán keresztül is megvalósulhat; elítéli Oroszország arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a Nyugat-Balkánon az etnikai feszültségeket kihasználva konfliktusokat szítson, megossza a közösségeket és manipulatív álhíreket terjesszen, ami az egész régió destabilizációjához vezethet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | megjegyzi, hogy Montenegróban ismét késik a nép- és lakásszámlálás, és elvárja, hogy azt még ebben az évben, az uniós és nemzetközi normákkal összhangban, nyílt és átlátható módon, minden elismert nemzeti kisebbség esetében a megfélemlítéstől való félelem nélkül végezzék el; felhívja a hatóságokat, hogy kerüljék el a folyamat átpolitizálódását; |
| --- | --- |

37.

| 38. | üdvözli az ország többnemzetiségű identitását, és felszólít annak további előmozdítására és tiszteletben tartására minden szinten, beleértve a használt nyelveket, a kulturális örökséget és a helyi közösségek hagyományait, valamint politikai jogaik védelmét; hangsúlyozza, hogy valamennyi nemzeti kisebbség politikai jogait védeni kell, különösen mivel néhányuk már nem rendelkezik kisebbségi pártképviselővel a montenegrói parlamentben; |
| --- | --- |

38.

| 39. | határozottan elítéli bármely kisebbség, köztük a nemzeti kisebbségek elleni szóbeli és fizikai támadásokat és megfélemlítésüket; sajnálja, hogy a kiszolgáltatott csoportok – így a romák és az egyiptomiak – továbbra is a megkülönböztetés számos formájának vannak kitéve, és nehézségekkel szembesülnek jogaik gyakorlása során; üdvözli a romák és az egyiptomiak 2021–2025 közötti integrációjára irányuló stratégia elfogadását, amely különös figyelmet fordít a cigányellenességre, és bátorítja a hatóságokat, hogy továbbra is fokozzák a megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiket, biztosítsák az oktatáshoz, az igazságszolgáltatáshoz, a lakhatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a munkaerőpiachoz való méltányos hozzáférést, valamint hozzanak hatékony intézkedéseket a gyűlöletbeszéd ellen; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a montenegrói hatóságokat, hogy ismerjék el a horvát közösség hagyományait és kulturális örökségét a többnemzetiségű Kotori-öbölben; aggodalommal veszi tudomásul a 2022. április 15-ig szóló kilakoltatási felszólítást, amelyet a horvát Nemzetgyűlés Tivatban kapott kézhez; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megjegyzi, hogy a nemi alapú és a gyermekekkel szembeni erőszak továbbra is súlyos aggodalomra ad okot, és amely a Covid19-világjárvány során tovább fokozódott; felszólít a nők, a hátrányos helyzetű csoportok és a családon belüli erőszak áldozatai számára nyújtott támogatási szakszolgáltatások javítására, és felhívja Montenegrót, hogy biztosítson ehhez megfelelő finanszírozást, többek között az ilyen támogatást nyújtó civil társadalmi szervezetek számára; üdvözli a nők és gyermekek elleni erőszakra vonatkozó szigorúbb szankciók bevezetésére irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

41.

| 42. | sürgeti a montenegrói hatóságokat, hogy teljes körűen hajtsák végre az Isztambuli Egyezmény normáit, indítsanak figyelemfelkeltő kampányokat a családon belüli erőszak biztonságos körülmények közötti bejelentésének ösztönzése érdekében, növeljék a jól képzett és a nemek közötti egyenlőség szempontjait figyelembe vevő bűnüldözési tisztviselők és bírák számát az ilyen bűncselekmények megfelelő kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának biztosítása érdekében; sürgeti a montenegrói hatóságokat, hogy hozzanak hatékony intézkedéseket a szexuális, többek között a munkahelyi zaklatás ellen; továbbra is aggódik a nők ellen irányuló gyakori gyűlöletbeszéd és szexizmus miatt a politikában és a közéletben, és jogi és politikai intézkedések elfogadására szólít fel a nők politikai részvételének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli a Gyermekjogi Tanács létrehozását; hangsúlyozza, hogy tovább kell javítani a gyermekekkel szembeni bánásmódot a polgári eljárásokban és a gyermekbarát igazságszolgáltatásban; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az áldozatok, különösen a nők és a gyermekek nem kapnak megfelelő védelmet, többek között a szülői felügyelettel kapcsolatos bírósági eljárások során és után; felszólítja az összes állami szervet, hogy ezt a kérdést szisztematikusan, a legmagasabb szintű védelmi és támogatási normák és bevált európai gyakorlatok alapján közelítse meg; |
| --- | --- |

43.

| 44. | üdvözli az LMBTIQ-személyek jogainak védelme és előmozdítása terén elért előrehaladást, az azonos neműek körében 2021 júliusában kötött első, bejegyzett partnerkapcsolatot, valamint a Pride-felvonulás békés megrendezését 2021-ben; felhívja Montenegrót, hogy a bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló törvény teljes körű végrehajtása érdekében folytassa az egyéb – különösen a szociális juttatásokról és a lakóhelyről szóló – törvények és szabályzatok harmonizálását és módosítását; további intézkedésekre szólít fel az LMBTIQ-közösséggel szembeni gyűlöletbeszéd, társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, valamint az igazságszolgáltatáshoz, a foglalkoztatáshoz, a lakhatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésük javítására, többek között a transznemű személyek hormonterápiához való hozzáférésének biztosítása, valamint testi és lelki épségük tiszteletben tartása révén; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felszólítja Montenegrót, hogy megfelelően vonja be az LMBTIQ civil társadalmi szervezeteket a nemek jogi elismerésével foglalkozó új munkacsoport munkájába, amelynek a nemek önrendelkezésen alapuló jogi elismerésén kell dolgoznia; |
| --- | --- |

45.

| 46. | sajnálja, hogy a fogyatékossággal élő személyek továbbra is a hátrányos megkülönböztetés számos formájával szembesülnek, amit tovább súlyosbított a Covid19-világjárvány, és sajnálja, hogy a nemzeti jogszabályokat nem hangolták össze az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményével; üdvözli, hogy folyamatban van a fogyatékosság megállapítására vonatkozó nemzeti rendszer reformja, továbbá felszólít a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényesítésében mutatkozó hiányosságok felszámolására irányuló stratégiák hatékony végrehajtására az összes ágazatban és szakpolitikában, beleértve az egészségügyi ellátást, a munkaerőpiacot, valamint a közigazgatási és bírósági eljárásokat; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van egy intézményi kitagolási stratégiára; |
| --- | --- |

46.

Megbékélés és jószomszédi kapcsolatok

| 47. | elismerését fejezi ki Montenegrónak a regionális együttműködésben játszott konstruktív szerepéért, és üdvözli a nyugat-balkáni közös regionális piac keretében hozott intézkedések végrehajtását; konkrét fellépésre szólít fel annak érdekében, hogy konstruktív módon és a jószomszédi kapcsolatok szellemében végleges és kötelező erejű megoldásokat találjanak a régóta húzódó kétoldalú vitákra, beleértve a szomszédos országokkal folytatott határvitákra, valamint a Horvátországgal és Szerbiával fennálló határkijelölési kérdésekre is, illetve ezek végrehajtására; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza, hogy a Nyugat-Balkánon zajló valamennyi regionális gazdasági együttműködésnek inkluzívnak és mind a hat ország számára elfogadhatónak kell lennie, egyenlő alapon biztosítva az együttműködést, ugyanakkor tovább erősítve igazodásukat az uniós normákhoz és vívmányokhoz; ezzel összefüggésben fenntartásait fejezi ki az Nyitott Balkán kezdeményezéssel kapcsolatban, amely nem foglalja magában mind a hat országot, és hangot ad azon meggyőződésének, hogy annak uniós szabályokon kell alapulnia, és csak pozitív hatással lehet az uniós integrációs folyamatra; |
| --- | --- |

48.

| 49. | üdvözli a Montenegró és öt másik nyugat-balkáni állam közötti barangolási díjak 2021. július 1-jei megszüntetését; biztatja a kormányt és a Bizottságot egy olyan terv megtárgyalására, amely a Montenegró és az uniós tagállamok közötti barangolási díjak gyors eltörléséhez vezetne; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tudomásul veszi Montenegró folyamatos együttműködését a szarajevói nyilatkozat folyamatának keretében; üdvözli a Srebrenicáról szóló, 2021. június 17-i állásfoglalás elfogadását; üdvözli, hogy Montenegró külügyminisztere először vett részt a morinji tábor áldozatairól szóló közös megemlékezésen; megjegyzi, hogy 2006 óta mindössze nyolc háborús bűnökkel kapcsolatos tárgyalást folytattak le, és csak az alacsony rangú elkövetőket állították bíróság elé; hangsúlyozza, hogy nem szabad tolerálni a népirtás tagadását, a lázító hangvételű retorikát vagy a háborús bűnösök dicsőítését; |
| --- | --- |

50.

| 51. | sürgeti Montenegrót, hogy fokozza erőfeszítéseit a háborús bűnök és azok dicsőítése proaktív kiemelt kezelése és megbüntetése, valamint az eltűnt személyek sorsának felderítése terén; emlékeztet arra, hogy meg kell nyitni a volt jugoszláv titkosszolgálat irattárait, és követni kell a vonatkozó akták montenegrói állami levéltárakba történő átadására irányuló jogi eljárásokat; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felszólítja a montenegrói hatóságokat, hogy maradéktalanul tartsák tiszteletben a volt Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársaság jogutódlásával kapcsolatos, különösen a katonai vagyonára vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

52.

Gazdaság

| 53. | aggodalmát fejezi ki a tartósan magas munkanélküliségi ráta miatt, különösen a nők és a fiatalok körében, és sürgeti a hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a munkaerőpiachoz való hozzáférésük javítása és az agyelszívás, a nemek közötti foglalkoztatási és bérkülönbségek, valamint a megfizethető gyermekgondozás elérhetőségének kezelése érdekében; megismétli, hogy az oktatási rendszert jobban össze kell hangolni a munkaerőpiaccal; tudomásul veszi a munkaerőpiac fellendülését, és üdvözli az ifjúsági garancia program végrehajtása felé tett lépéseket; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tudomásul veszi az „Európa most” kezdeményezés bejelentését, amelynek célja, hogy egy fenntarthatóbb és inkluzívabb gazdasági növekedési modell révén magasabb életszínvonalat és versenyképesebb gazdaságot érjen el; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aggodalmát fejezi ki Montenegró fenntartható makrogazdasági stabilitása és növekvő sebezhetősége miatt, ami – különösen a Kínával szembeni – államadósság növekedésének köszönhető, valamint a kormány által a parlamenttel való konzultáció nélkül felvett új, 750 millió EUR összegű hitel miatt; üdvözli az ilyen költségvetési sebezhetőségek csökkentésére tett erőfeszítéseket, beleértve a Kínával kapcsolatosakat is; felkéri a Bizottságot, hogy a következő országjelentésben vizsgálja meg a makrogazdasági helyzetet és a sebezhetőséget; megjegyzi, hogy a harmadik országok és a külföldi vállalatok stratégiai ágazatokba történő beruházásai azzal a kockázattal járhatnak, hogy indokolatlan gazdasági függőségeket teremtenek; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aggodalommal állapítja meg a Covid19-világjárványnak a montenegrói gazdaságra gyakorolt negatív hatását; tudomásul veszi Montenegró gazdasági fellendülésének 2021-ben tapasztalt biztató jeleit a 2020-as mély recessziót követően, és üdvözli Montenegró előre jelzett erőteljes gazdasági növekedését; a világjárvány által a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő társadalmi csoportoknak okozott károk minimalizálása érdekében fenntarthatóbb gazdasági és pénzügyi tervezésre, valamint kellő időben történő és konstruktívabb válaszlépésekre szólít fel; felszólítja a kormányt, hogy kezdjen valódi szociális párbeszédet a járvány utáni helyreállítási folyamat során; |
| --- | --- |

56.

| 57. | üdvözli, hogy a Covid19 makroszintű pénzügyi támogatási csomagból 60 milliárd EUR-t folyósítottak a világjárvány gazdasági hatásainak enyhítésére és a makrogazdasági stabilitás megőrzésére, valamint hogy az IPA III-ból 14,2 milliárd EUR-t mozgósítottak a nyugat-balkáni partnerek támogatására az európai uniós tagság követelményeinek való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | üdvözli a közszolgáltatások digitalizációjának bejelentését és a tranzakciós elektronikus kormányzati szolgáltatások fejlesztését a gazdasági fellendülés fokozása érdekében; felszólítja a montenegrói kormányt, hogy mozdítsa elő valamennyi társadalmi csoport digitális integrációját, továbbá célzott megelőző intézkedések és ösztönzők kidolgozására buzdít az informális vállalkozások és munkavállalók legalizálása érdekében, mivel az informális szektor továbbra is akadályozza Montenegró gazdasági és társadalmi fejlődését; |
| --- | --- |

58.

| 59. | üdvözli a Horizont Európa programhoz (2021–2027) kapcsolódó társulási megállapodás aláírását; |
| --- | --- |

59.

| 60. | határozottan elítéli az úgynevezett „aranyútlevelek” rendszerét, és sajnálja annak 2022 decemberéig történő meghosszabbítását, annak ellenére, hogy korábban bejelentették, hogy a rendszert fokozatosan megszüntetik, és hogy az érintett intézményekkel nem folytattak szélesebb körű konzultációt; sürgeti Montenegrót, hogy tegyen több intézkedést a pénzmosás megelőzése érdekében; hangsúlyozza, hogy a befektetéssel megszerzett állampolgárság biztonsági kockázatokkal jár, és a korrupció, a pénzmosás és az adókijátszás lehetőségét hordozza magában; felszólítja Montenegrót, hogy haladéktalanul szüntesse meg a rendszert; aggodalommal állapítja meg, hogy 2020 decembere és 2022 között csaknem 200 orosz állampolgárnak biztosítottak állampolgárságot; |
| --- | --- |

60.

Környezetvédelem, energiaügy és közlekedés

| 61. | üdvözli az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó nemzeti terv elfogadását, és ösztönzi Montenegrót, hogy az EU 2030-as éghajlat- és energiapolitikai keretével összhangban gyorsítsa fel a reformokat és erősítse meg végrehajtási eljárásait; felszólítja a hatóságokat, hogy e tekintetben a lehető legjobban használják ki a rendelkezésre álló uniós előcsatlakozási támogatást a 27. fejezetben (Környezetvédelem és éghajlatváltozás) kitűzött referenciaértékek teljesítéséhez való közeledés érdekében; |
| --- | --- |

61.

| 62. | üdvözli a 2021 novemberében elfogadott tiszta energiáról szóló csomagot; arra ösztönzi a hatóságokat, hogy haladjanak a fenntartható megújuló energiaforrásokra és a földgáz- és szénalapú infrastruktúrába történő új beruházások elkerülésére összpontosító nemzeti energia- és éghajlatváltozási terv kidolgozásával, és nyújtsák be azt az Energiaközösség titkárságának ajánlások megfogalmazása céljából; felszólítja Montenegrót, hogy fokozza a villamosenergia-elosztó hálózat veszteségeinek csökkentésére, a megújuló energiaforrások diverzifikálására és az éghajlatváltozásra érzékeny vízenergia-termeléstől való függőségének csökkentésére irányuló erőfeszítéseit; üdvözli az olyan kis vízerőművekre vonatkozó koncessziós megállapodások felfüggesztését, amelyek már nem felelnek meg a vonatkozó környezetvédelmi előírásoknak, és felszólít arra, hogy minden új projekt tartsa tiszteletben az uniós környezetvédelmi, állami támogatási és koncessziós előírásokat; sürgeti a hatóságokat, hogy a szennyezett területeken javítsák a levegőminőségi intézkedések nyomon követését és végrehajtását; |
| --- | --- |

62.

| 63. | sajnálja, hogy a pljevljai szénerőmű továbbra is működik, miután túllépte az engedélyezett maximális üzemórák számát, és ismételten felszólítja a montenegrói hatóságokat, hogy az erőmű haladéktalanul feleljen meg az Energiaközösséget létrehozó szerződés előírásaival; fenntartásokkal veszi tudomásul az erőmű környezetvédelmi előírásokkal összhangban történő tervezett, de még el sem kezdődött újjáépítésének 15 millió EUR-s költségnövekedését; felhívja a hatóságokat, hogy tegyék közzé a megvalósíthatósági tanulmányt és az ügyész közbeszerzési eljárással kapcsolatos vizsgálatának eredményeit, és hogy az erőmű tervezett bezárására tekintettel fontolják meg egy átfogó átmeneti terv kidolgozását; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ismételten felszólítja Montenegrót, hogy hozzon sürgős intézkedéseket a védett területek hathatós megőrzése érdekében, és arra ösztönzi, hogy folytassa a potenciális Natura 2000 területek azonosítását; üdvözli három tengeri terület (Platamuni, Katič és Stari Ulcinj) védetté nyilvánítását, valamint a Biogradska Gora Nemzeti Park bükkerdőinek az UNESCO világörökségi listájára való felterjesztését; aggodalmát fejezi ki az infrastrukturális projektekhez kapcsolódóan a víztestekben és folyókban, többek között a Skadar-tóban, a Sinjajevinában, a Komarnicában és más területeken okozott károk miatt; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kezdeti előrelépések ellenére a Sinjajevinával kapcsolatos probléma még mindig nem oldódott meg; hangsúlyozza, hogy szükség van az élőhelyvédelmi irányelvnek és a vízügyi keretirányelvnek való megfelelésre, illetve ezek betartására; sürgeti a montenegrói hatóságokat, hogy valamennyi környezetvédelmi bűncselekményre hatékony, visszatartó erejű és arányos büntetést szabjanak ki, és gyomlálják ki a korrupciót ebben az ágazatban; |
| --- | --- |

64.

| 65. | sajnálja, hogy a közlekedéspolitikában nem történt előrelépés a kulcsfontosságú ágazati reformok terén; felszólítja Montenegrót, hogy folytassa közlekedésfejlesztési stratégiájának végrehajtását, és erősítse meg a transzeurópai hálózatok megvalósításához szükséges adminisztratív kapacitásokat; hangsúlyozza, hogy a Nyugat-Balkánon az építőipari ágazat a szervezett bűnözés és a korrupció által leginkább veszélyeztetett ágazatok közé tartozik; hangsúlyozza, hogy az infrastrukturális beruházásoknak meg kell felelniük a környezeti hatásvizsgálatra és a költség-haszon elemzésekre vonatkozó uniós előírásoknak, ugyanakkor tiszteletben kell tartaniuk a közbeszerzésre és az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokat; |
| --- | --- |

65.

| 66. | megjegyzi, hogy az Egy övezet, egy út kezdeményezés részeként Kína fokozottan érdeklődik a Nyugat-Balkánba és a montenegrói közlekedési infrastrukturális projektekbe való befektetések iránt; üdvözli a Nyugat-Balkánra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási tervet és az EU Global Gateway kezdeményezését mint az infrastrukturális projektek finanszírozásának környezetbarátabb és átláthatóbb alternatíváit; |
| --- | --- |

66.

| 67. | sajnálattal veszi tudomásul a Tara folyó medencéjének bioszféra-rezervátumában és az UNESCO által a világörökség részévé nyilvánított Durmitor Nemzeti Parkban a Bar-Boljare autópálya megépítésével kapcsolatosan okozott károkat; felhívja Montenegrót, hogy hajtson végre folyómeder-revitalizációs intézkedéseket, és szorosan kövesse nyomon a közlekedési infrastruktúra kiépítésének környezeti hatásait; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bar-Boljare autópálya költségeit nagymértékben alábecsülték, és hogy a nem egyértelmű közbeszerzési eljárások, a tervdokumentáció hiánya és az ökológiai aggályok ellenére nem történtek intézkedések; megjegyzi, hogy Montenegrónak a nyugat-balkáni beruházási keretből történő társfinanszírozás iránti kérelme függőben van; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felszólítja Montenegrót, hogy foglalkozzon az illegális hulladéklerakás problémájával és tegyen további lépéseket a szennyvíztisztító létesítmények tervezési eljárásainak javítására, felgyorsítva azok építését; megállapítja, hogy nem történt előrelépés hét településen a szennyvízszennyezés megelőzése érdekében nélkülözhetetlen szennyvíztisztító telepek építése terén, és növekedtek a költségek; |
| --- | --- |

68.

| 69. | arra ösztönzi Montenegrót, hogy fokozza a vadászattal és halászattal kapcsolatos intézményi és jogalkotási reformok végrehajtását, különös tekintettel a védett területekre és a védett fajokra; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Montenegró elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  HL L 108., 2010.4.29., 1. o.

(2)  HL L 330., 2021.9.20., 1. o.

(3)  HL C 362., 2021.9.8., 129. o.

(4)  HL C 15., 2022.1.12., 100. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0506.

(6)  Az ECRI következtetései az időközi nyomon követés tárgyát képező, Montenegróra vonatkozó ajánlások végrehajtásáról (2020. június 2.), elérhető a https://rm.coe.int/ecri-conclusions-on-the-implementation-of-the-recommendations-in-respe/16809e8273 címen.

(7)  2021. május 19-i állásfoglalás a Bizottság Montenegróról szóló, 2019. és 2020. évi jelentéseiről (HL C 15., 2022.1.12., 100. o.).

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/74

---

P9_TA(2022)0267

Az EU és Afrika közötti kereskedelmi kapcsolatok jövője

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az EU és Afrika közötti kereskedelmi kapcsolatok jövőjéről (2021/2178(INI))

(2023/C 32/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére,

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Afrikai Unió (AU) közötti, „Közös jövőkép 2030-ra” című, 2022. február 17–18-án tartott hatodik csúcstalálkozót követően elfogadott együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Afrikai Unió (AU) közötti, „Közös jövőkép 2030-ra” című, 2022. február 17–18-án tartott hatodik csúcstalálkozót követően elfogadott együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az európai zöld megállapodás” című, 2019. december 11-i közleményére (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az európai zöld megállapodás” című, 2019. december 11-i közleményére (COM(2019)0640),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé” című, 2020. március 9-i közös közleményére (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé” című, 2020. március 9-i közös közleményére (JOIN(2020)0004),

| — | tekintettel „Az Afrikára vonatkozó új uniós stratégia – partnerség a fenntartható és befogadó fejlődésért” című, 2021. március 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Afrikára vonatkozó új uniós stratégia – partnerség a fenntartható és befogadó fejlődésért” című, 2021. március 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az AU 2063-ig tartó időszakra szóló, „The Africa We Want” (Az az Afrika, amit mi akarunk) című menetrendjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AU 2063-ig tartó időszakra szóló, „The Africa We Want” (Az az Afrika, amit mi akarunk) című menetrendjére,

| — | tekintettel az Afrikai Unió kezdeményezéseire, amelyeket a 2063-ig szóló menetrend megvalósítása érdekében indítottak el, köztük a gyorsított afrikai ipari fejlesztésre (AIDA), az afrikai infrastruktúra-fejlesztési programra (PIDA), az Afrikán belüli kereskedelem fellendítésére (BIAT) és az afrikai bányászati jövőképre (AMV), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió kezdeményezéseire, amelyeket a 2063-ig szóló menetrend megvalósítása érdekében indítottak el, köztük a gyorsított afrikai ipari fejlesztésre (AIDA), az afrikai infrastruktúra-fejlesztési programra (PIDA), az Afrikán belüli kereskedelem fellendítésére (BIAT) és az afrikai bányászati jövőképre (AMV),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió, és másrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Szervezetének tagjai között létrejött partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, és másrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Szervezetének tagjai között létrejött partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel „A kereskedelempolitika felülvizsgálata – Nyitott, fenntartható és határozott kereskedelempolitika” című, 2021. február 18-i bizottsági közleményre (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kereskedelempolitika felülvizsgálata – Nyitott, fenntartható és határozott kereskedelempolitika” című, 2021. február 18-i bizottsági közleményre (COM(2021)0066),

| — | tekintettel az EU és 14 szubszaharai afrikai ország és régió közötti már megkötött és még tárgyalás alatt álló gazdasági partnerségi megállapodásokra és egyéb uniós szabadkereskedelmi megállapodásokra Észak-afrikai országokkal, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és 14 szubszaharai afrikai ország és régió közötti már megkötött és még tárgyalás alatt álló gazdasági partnerségi megállapodásokra és egyéb uniós szabadkereskedelmi megállapodásokra Észak-afrikai országokkal,

| — | tekintettel az AU állam- és kormányfői közgyűlésének az Afrikai Kontinentális Szabadkereskedelmi Térségről (AfCFTA) szóló, 2018. július 2-i 692. sz. határozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AU állam- és kormányfői közgyűlésének az Afrikai Kontinentális Szabadkereskedelmi Térségről (AfCFTA) szóló, 2018. július 2-i 692. sz. határozatára (2),

| — | tekintettel az AU állam- és kormányfői közgyűlésének az Afrikai Unió közgyűlése kötetlen zárt körű megbeszélésének eredményéről szóló, 2016. júliusi kigali határozatára, és különösen annak az Unió finanszírozásáról szóló (5) bekezdésére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AU állam- és kormányfői közgyűlésének az Afrikai Unió közgyűlése kötetlen zárt körű megbeszélésének eredményéről szóló, 2016. júliusi kigali határozatára, és különösen annak az Unió finanszírozásáról szóló (5) bekezdésére (3),

| — | tekintettel a beruházásokra és a munkahelyekre irányuló partnerségünket magasabb szintre emelő, a fenntartható beruházásokra és munkahelyekre irányuló új Afrika–Európa szövetségről szóló, 2018. szeptember 12-i bizottsági közleményre (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

tekintettel a beruházásokra és a munkahelyekre irányuló partnerségünket magasabb szintre emelő, a fenntartható beruházásokra és munkahelyekre irányuló új Afrika–Európa szövetségről szóló, 2018. szeptember 12-i bizottsági közleményre (COM(2018)0643),

| — | tekintettel az uniós kereskedelmi megállapodásokban a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2018. március 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós kereskedelmi megállapodásokban a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2018. március 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a G7-ek pénzügyminisztereinek a kiszolgáltatott helyzetben lévő országoknak nyújtott adósságszolgálat-felfüggesztési kezdeményezésről és adósságkönnyítésről szóló, 2020. szeptember 25-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G7-ek pénzügyminisztereinek a kiszolgáltatott helyzetben lévő országoknak nyújtott adósságszolgálat-felfüggesztési kezdeményezésről és adósságkönnyítésről szóló, 2020. szeptember 25-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A »Global Gateway«” című, 2021. december 1-jei közös közleményére (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A »Global Gateway«” című, 2021. december 1-jei közös közleményére (JOIN(2021)0030),

| — | tekintettel az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2021. július 14-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0564), |
| --- | --- |

—

tekintettel az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2021. július 14-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0564),

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. uniós cselekvési terv (GAP III) – Az EU külső tevékenységeiben a nemek közötti egyenlőség biztosítását és a nők szerepének megerősítését célzó ambiciózus program” című, 2020. november 25-i közös közleményére (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. uniós cselekvési terv (GAP III) – Az EU külső tevékenységeiben a nemek közötti egyenlőség biztosítását és a nők szerepének megerősítését célzó ambiciózus program” című, 2020. november 25-i közös közleményére (JOIN(2020)0017),

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Megújított partnerség a déli szomszédsággal: Új program a földközi-tengeri térség számára” című, 2021. február 9-i közös közleményére (JOIN(2021)0002) és az azt kísérő közös szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Megújított partnerség a déli szomszédsággal: Új program a földközi-tengeri térség számára” című, 2021. február 9-i közös közleményére (JOIN(2021)0002) és az azt kísérő közös szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0023),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. uniós cselekvési tervről szóló, 2022. március 10-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. uniós cselekvési tervről szóló, 2022. március 10-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendeletre (6) és az EU és a partnerországok közötti kapcsolódó önkéntes partnerségi megállapodásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendeletre (6) és az EU és a partnerországok közötti kapcsolódó önkéntes partnerségi megállapodásokra,

| — | tekintettel az erdőirtással és erdőpusztulással összefüggésbe hozható egyes áruk és termékek uniós piacon történő forgalmazásáról és az Unióból történő kiviteléről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2021. november 17-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0706), |
| --- | --- |

—

tekintettel az erdőirtással és erdőpusztulással összefüggésbe hozható egyes áruk és termékek uniós piacon történő forgalmazásáról és az Unióból történő kiviteléről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2021. november 17-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0706),

| — | tekintettel a vállalati átvilágításról és a vállalati elszámoltathatóságról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2021. március 10-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalati átvilágításról és a vállalati elszámoltathatóságról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2021. március 10-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a kimberley-i folyamatra és a kimberley-i folyamat tanúsítási rendszerének végrehajtásáról szóló, 2021. december 16-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kimberley-i folyamatra és a kimberley-i folyamat tanúsítási rendszerének végrehajtásáról szóló, 2021. december 16-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9),

| — | tekintettel általános vámkedvezményrendszer alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2021. szeptember 22-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0579), |
| --- | --- |

—

tekintettel általános vámkedvezményrendszer alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2021. szeptember 22-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0579),

| — | tekintettel a körforgásos gazdaságról szóló új cselekvési tervről szóló, 2021. február 10-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a körforgásos gazdaságról szóló új cselekvési tervről szóló, 2021. február 10-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a tisztességes, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerre irányuló „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiáról szóló, 2021. október 20-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tisztességes, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerre irányuló „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiáról szóló, 2021. október 20-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a jogszerű migrációval kapcsolatos szakpolitikáról és jogszabályról szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2021. november 25-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogszerű migrációval kapcsolatos szakpolitikáról és jogszabályról szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2021. november 25-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a helyi és regionális önkormányzatok 2022. február 15-i Afrika–Európa Fórumának nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a helyi és regionális önkormányzatok 2022. február 15-i Afrika–Európa Fórumának nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2022. február 14-én Brüsszelben tartott 7. EU–Afrika üzleti fórum üzleti szervezeteinek együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2022. február 14-én Brüsszelben tartott 7. EU–Afrika üzleti fórum üzleti szervezeteinek együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Afrika–Európa hét civil társadalmi fórumának „Nincs döntés rólunk nélkülünk!” című, 2022. februári záródokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrika–Európa hét civil társadalmi fórumának „Nincs döntés rólunk nélkülünk!” című, 2022. februári záródokumentumára,

| — | tekintettel az Afrika–Európa hét 2022. februári ifjúsági fordulójának közös eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrika–Európa hét 2022. februári ifjúsági fordulójának közös eredményeire,

| — | tekintettel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD) afrikai gazdasági fejlődésről szóló, „Az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi térség potenciális előnyeinek kiaknázása az inkluzív növekedés érdekében” című, 2021. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD) afrikai gazdasági fejlődésről szóló, „Az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi térség potenciális előnyeinek kiaknázása az inkluzív növekedés érdekében” című, 2021. évi jelentésére,

| — | tekintettel a fenntartható beruházásokra és munkahelyekre irányuló Afrika–Európa szövetségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható beruházásokra és munkahelyekre irányuló Afrika–Európa szövetségre,

| — | tekintettel a földreformmal és a mezőgazdasággal foglalkozó dél-afrikai elnöki tanácsadó testület 2019. május 4-i zárójelentésében foglalt ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a földreformmal és a mezőgazdasággal foglalkozó dél-afrikai elnöki tanácsadó testület 2019. május 4-i zárójelentésében foglalt ajánlásokra,

| — | tekintettel az AU–EU Digitális Gazdaság Munkacsoport „Új Afrika–Európa digitális gazdasági partnerség: a fenntartható fejlődési célok elérésének felgyorsítása” című, 2019. június 13-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AU–EU Digitális Gazdaság Munkacsoport „Új Afrika–Európa digitális gazdasági partnerség: a fenntartható fejlődési célok elérésének felgyorsítása” című, 2019. június 13-i jelentésére,

| — | tekintettel az uniós kereskedelemösztönző támogatásról szóló, 2021. évi eredményjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós kereskedelemösztönző támogatásról szóló, 2021. évi eredményjelentésre,

| — | tekintettel a fenntartható kakaóról szóló, több érdekelt felet tömörítő uniós párbeszédre, amely két fő termelő ország, Elefántcsontpart és Ghána kakaóágazatára összpontosít, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható kakaóról szóló, több érdekelt felet tömörítő uniós párbeszédre, amely két fő termelő ország, Elefántcsontpart és Ghána kakaóágazatára összpontosít,

| — | tekintettel Nana Akufo-Addo, Ghána elnöke 2021. december 12-én az Európai Parlament előtt tartott strasbourgi beszédére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Nana Akufo-Addo, Ghána elnöke 2021. december 12-én az Európai Parlament előtt tartott strasbourgi beszédére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Ukrajna elleni agresszióról szóló, 2022. március 2-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Ukrajna elleni agresszióról szóló, 2022. március 2-i határozatára,

| — | tekintettel „Az élelmezésbiztonság biztosítása és az élelmiszerrendszerek rezilienciájának megerősítése” című, 2022. március 23-i bizottsági közleményre (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az élelmezésbiztonság biztosítása és az élelmiszerrendszerek rezilienciájának megerősítése” című, 2022. március 23-i bizottsági közleményre (COM(2022)0133),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2021. december 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2021. december 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0169/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0169/2022),

| A. | mivel az Európai Unió (EU) és Afrika fontos és régóta fennálló politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatban áll; mivel az EU és az Afrikai Unió (AU) hatodik, 2022. évi csúcstalálkozója „A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó közös jövőkép” című megállapodáshoz vezetett, amely új, kölcsönösen előnyös közös stratégiaként megerősíti a két unió közötti kapcsolatokat, és lehetővé teszi a szorosabb együttműködést a kereskedelem, a fejlesztés, a biztonság és a jó kormányzás területén a kölcsönös konvergencia kérdéseiben; mivel célja, hogy közös prioritásainkat közös érdekeink és közös közjavaink, polgáraink biztonsága és jóléte, valamint az emberi jogok mindenkit megillető védelmének, a nemek közötti egyenlőségnek és a nők társadalmi szerepvállalásának az élet minden területén történő előmozdításával, a demokratikus elvek és a jogállamiság tiszteletben tartásával, a környezet és a biológiai sokféleség megőrzésére irányuló intézkedésekkel, a fenntartható és inkluzív gazdasági növekedéssel, az egyenlőtlenségek elleni küzdelemmel, a gyermekek jogainak támogatásával, valamint a fiatalok és a leghátrányosabb helyzetűek befogadásával mozdítsa előre; mivel mindkét unió elismeri az élelmezésbiztonság és a táplálkozás fontosságát; mivel ez a megújított partnerség a földrajzi helyzeten, a történelem elismerésén, az emberi kötelékeken, a szuverenitás tiszteletben tartásán, a kölcsönös tiszteleten és elszámoltathatóságon, a közös értékeken, a partnerek közötti egyenlőségen és a kölcsönös kötelezettségvállalásokon fog alapulni; mivel az EU és az AU kötelezettséget vállalt arra, hogy stratégiai partnerségét megerősítve együtt néz szembe az olyan új kihívásokkal, mint az éghajlatváltozás, a világjárvány utáni helyreállítás és a jövőbeli sokkhatásokkal szembeni ellenálló képesség kiépítése; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió (EU) és Afrika fontos és régóta fennálló politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatban áll; mivel az EU és az Afrikai Unió (AU) hatodik, 2022. évi csúcstalálkozója „A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó közös jövőkép” című megállapodáshoz vezetett, amely új, kölcsönösen előnyös közös stratégiaként megerősíti a két unió közötti kapcsolatokat, és lehetővé teszi a szorosabb együttműködést a kereskedelem, a fejlesztés, a biztonság és a jó kormányzás területén a kölcsönös konvergencia kérdéseiben; mivel célja, hogy közös prioritásainkat közös érdekeink és közös közjavaink, polgáraink biztonsága és jóléte, valamint az emberi jogok mindenkit megillető védelmének, a nemek közötti egyenlőségnek és a nők társadalmi szerepvállalásának az élet minden területén történő előmozdításával, a demokratikus elvek és a jogállamiság tiszteletben tartásával, a környezet és a biológiai sokféleség megőrzésére irányuló intézkedésekkel, a fenntartható és inkluzív gazdasági növekedéssel, az egyenlőtlenségek elleni küzdelemmel, a gyermekek jogainak támogatásával, valamint a fiatalok és a leghátrányosabb helyzetűek befogadásával mozdítsa előre; mivel mindkét unió elismeri az élelmezésbiztonság és a táplálkozás fontosságát; mivel ez a megújított partnerség a földrajzi helyzeten, a történelem elismerésén, az emberi kötelékeken, a szuverenitás tiszteletben tartásán, a kölcsönös tiszteleten és elszámoltathatóságon, a közös értékeken, a partnerek közötti egyenlőségen és a kölcsönös kötelezettségvállalásokon fog alapulni; mivel az EU és az AU kötelezettséget vállalt arra, hogy stratégiai partnerségét megerősítve együtt néz szembe az olyan új kihívásokkal, mint az éghajlatváltozás, a világjárvány utáni helyreállítás és a jövőbeli sokkhatásokkal szembeni ellenálló képesség kiépítése;

| B. | mivel a béke a fenntartható fejlődés, valamint a stabil kereskedelmi és befektetési környezet előfeltétele; mivel a globális geopolitikai helyzet – többek között az EU és Afrika közötti kapcsolatok tekintetében – jelentős változásokon ment keresztül azóta, hogy az Oroszországi Föderáció 2022. február 24-én jogellenes, ki nem provokált és indokolatlan inváziót indított Ukrajnában; mivel az ENSZ Közgyűlése 2022. március 2-i határozatában elsöprő többséggel – ezen belül az AU támogatásával, amelynek 28 tagállama támogatta a határozatot – elítélte Oroszország Ukrajna elleni agresszióját; mivel az AU 16 tagállama tartózkodott, kilenc pedig nem szavazott; mivel Oroszország inváziója és a háború következményei pusztító hatással vannak a globális érték- és ellátási láncokra, különösen a búzához és más nyersanyagokhoz való hozzáférésre, ami emberek újabb millióit teszi ki az élelmiszerhiány veszélyének; mivel az afrikai kontinens élelmezésbiztonsága különösen súlyosan érintett; mivel Észak-Afrika búzájának és egyéb élelmiszernövényeinek 60 %-át Ukrajnából és Oroszországból importálja, és számos afrikai országban hiány tapasztalható a műtrágya behozatalában; mivel az ellátási láncokban az Ukrajna elleni orosz háború miatt keletkezett zavarok éhséglázadásokhoz és zavargásokhoz vezethetnek; |
| --- | --- |

B.

mivel a béke a fenntartható fejlődés, valamint a stabil kereskedelmi és befektetési környezet előfeltétele; mivel a globális geopolitikai helyzet – többek között az EU és Afrika közötti kapcsolatok tekintetében – jelentős változásokon ment keresztül azóta, hogy az Oroszországi Föderáció 2022. február 24-én jogellenes, ki nem provokált és indokolatlan inváziót indított Ukrajnában; mivel az ENSZ Közgyűlése 2022. március 2-i határozatában elsöprő többséggel – ezen belül az AU támogatásával, amelynek 28 tagállama támogatta a határozatot – elítélte Oroszország Ukrajna elleni agresszióját; mivel az AU 16 tagállama tartózkodott, kilenc pedig nem szavazott; mivel Oroszország inváziója és a háború következményei pusztító hatással vannak a globális érték- és ellátási láncokra, különösen a búzához és más nyersanyagokhoz való hozzáférésre, ami emberek újabb millióit teszi ki az élelmiszerhiány veszélyének; mivel az afrikai kontinens élelmezésbiztonsága különösen súlyosan érintett; mivel Észak-Afrika búzájának és egyéb élelmiszernövényeinek 60 %-át Ukrajnából és Oroszországból importálja, és számos afrikai országban hiány tapasztalható a műtrágya behozatalában; mivel az ellátási láncokban az Ukrajna elleni orosz háború miatt keletkezett zavarok éhséglázadásokhoz és zavargásokhoz vezethetnek;

| C. | mivel a fenntartható fejlődési célok 2030-ig történő elérésének az EU és Afrika közötti együttműködés – többek között a kereskedelmi és beruházási kapcsolatoknak a szegénység elleni küzdelemhez való hozzájárulása – központi iránymutatásává és sikerének mércéjévé kell válnia; |
| --- | --- |

C.

mivel a fenntartható fejlődési célok 2030-ig történő elérésének az EU és Afrika közötti együttműködés – többek között a kereskedelmi és beruházási kapcsolatoknak a szegénység elleni küzdelemhez való hozzájárulása – központi iránymutatásává és sikerének mércéjévé kell válnia;

| D. | mivel a migráció a személyek rendezett, biztonságos, szabályos és felelős migrációjának és mobilitásának megkönnyítésére irányuló 10.7. fenntartható fejlődési cél részét képezi; |
| --- | --- |

D.

mivel a migráció a személyek rendezett, biztonságos, szabályos és felelős migrációjának és mobilitásának megkönnyítésére irányuló 10.7. fenntartható fejlődési cél részét képezi;

| E. | mivel az uniós kereskedelempolitika felülvizsgálata elismeri az afrikai kontinenssel és az afrikai államokkal kapcsolatos diplomáciai tevékenység elmélyítésének stratégiai fontosságát számos cselekvési irányvonalat javasolva az EU és Afrika közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok megerősítése érdekében; mivel Európa és Afrika szomszédos kontinensek, amelyek jóléte és stabilitása szorosan összefügg egymással, és ezt szorosabb és igazságosabb gazdasági integrációnak kell támogatnia; |
| --- | --- |

E.

mivel az uniós kereskedelempolitika felülvizsgálata elismeri az afrikai kontinenssel és az afrikai államokkal kapcsolatos diplomáciai tevékenység elmélyítésének stratégiai fontosságát számos cselekvési irányvonalat javasolva az EU és Afrika közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok megerősítése érdekében; mivel Európa és Afrika szomszédos kontinensek, amelyek jóléte és stabilitása szorosan összefügg egymással, és ezt szorosabb és igazságosabb gazdasági integrációnak kell támogatnia;

| F. | mivel az EU és tagállamai a világ legnagyobb kereskedelemösztönző támogatói, amelyek a globális hozzájárulások 38 %-át teljesítik; mivel 2019-ben továbbra is Afrika kapta a kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó kötelezettségvállalások legnagyobb részét; mivel az EU növelni kívánja részesedését a legkevésbé fejlett országoknak nyújtott kereskedelemösztönző támogatásból, hogy segítsen megkétszerezni a globális exporton belüli részarányukat, miután a kivitelük 2020-ban is csupán a globális export 1 %-át, az EU-ba irányuló exportnak pedig 2 %-át tette ki; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU és tagállamai a világ legnagyobb kereskedelemösztönző támogatói, amelyek a globális hozzájárulások 38 %-át teljesítik; mivel 2019-ben továbbra is Afrika kapta a kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó kötelezettségvállalások legnagyobb részét; mivel az EU növelni kívánja részesedését a legkevésbé fejlett országoknak nyújtott kereskedelemösztönző támogatásból, hogy segítsen megkétszerezni a globális exporton belüli részarányukat, miután a kivitelük 2020-ban is csupán a globális export 1 %-át, az EU-ba irányuló exportnak pedig 2 %-át tette ki;

| G. | mivel az EU-nak az Afrikával folytatott együttműködése során az „Európa együtt” megközelítést kell követnie, beleértve a Bizottság különböző főigazgatóságai, az európai fejlesztésfinanszírozási intézmények, az európai exporthitel-ügynökségek, a kereskedelmi bankok és a tagállamok közötti fokozott koordinációt; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU-nak az Afrikával folytatott együttműködése során az „Európa együtt” megközelítést kell követnie, beleértve a Bizottság különböző főigazgatóságai, az európai fejlesztésfinanszírozási intézmények, az európai exporthitel-ügynökségek, a kereskedelmi bankok és a tagállamok közötti fokozott koordinációt;

| H. | mivel az EU és tagállamai Afrika legfontosabb kereskedelmi partnerei, és mivel a kereskedelem értéke a 2020. évi, a Covid19-világjárvány miatt alacsony 225 milliárd EUR-s szintről 2021-ben 288 milliárd EUR-ra nőtt; mivel az EU-val szembeni kereskedelmi deficit a 2020. évi 24 milliárd EUR-ról 2021-ben 4 milliárd EUR-ra csökkent; mivel a meglévő kereskedelmi megállapodások és az EU fejlődő országokra vonatkozó egyoldalú preferenciái alapján az afrikai export 90 %-a vám- és kvótamentesen fér hozzá az EU egységes piacához; mivel 2021-ben az Afrikából az EU-ba importált áruk több mint 65 %-a elsődleges termék, például élelmiszer és ital, nyersanyag és energia volt, és mivel 2021-ben az EU-ból Afrikába exportált áruk 68 %-a feldolgozóipari termék volt; mivel ez a kereskedelmi struktúra tükrözi az érintett gazdaságok strukturális egyensúlyhiányát és kölcsönös függőségét, és ennélfogva továbbra is a globális értékláncok alacsonyabb értékű végéhez köti az afrikai kontinenst; mivel az EU és tagállamai már régóta a beruházások, a hivatalos fejlesztési támogatások, a humanitárius segítségnyújtás és a biztonság legnagyobb finanszírozási forrásai Afrika számára; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU és tagállamai Afrika legfontosabb kereskedelmi partnerei, és mivel a kereskedelem értéke a 2020. évi, a Covid19-világjárvány miatt alacsony 225 milliárd EUR-s szintről 2021-ben 288 milliárd EUR-ra nőtt; mivel az EU-val szembeni kereskedelmi deficit a 2020. évi 24 milliárd EUR-ról 2021-ben 4 milliárd EUR-ra csökkent; mivel a meglévő kereskedelmi megállapodások és az EU fejlődő országokra vonatkozó egyoldalú preferenciái alapján az afrikai export 90 %-a vám- és kvótamentesen fér hozzá az EU egységes piacához; mivel 2021-ben az Afrikából az EU-ba importált áruk több mint 65 %-a elsődleges termék, például élelmiszer és ital, nyersanyag és energia volt, és mivel 2021-ben az EU-ból Afrikába exportált áruk 68 %-a feldolgozóipari termék volt; mivel ez a kereskedelmi struktúra tükrözi az érintett gazdaságok strukturális egyensúlyhiányát és kölcsönös függőségét, és ennélfogva továbbra is a globális értékláncok alacsonyabb értékű végéhez köti az afrikai kontinenst; mivel az EU és tagállamai már régóta a beruházások, a hivatalos fejlesztési támogatások, a humanitárius segítségnyújtás és a biztonság legnagyobb finanszírozási forrásai Afrika számára;

| I. | mivel az Egyesült Államok 2021-ben mintegy 26,7 milliárd USD értékű exportot és 37,5 milliárd USD importot, vagyis összesen 64,2 milliárd USD értékű kereskedelmi forgalmat bonyolított Afrikával; mivel az előző amerikai kormány által indított „Prosper Africa” kezdeményezés ellenére az USA szubszaharai Afrikával folytatott kereskedelme stagnál, és az USA teljes árukereskedelmének kevesebb mint 1 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

I.

mivel az Egyesült Államok 2021-ben mintegy 26,7 milliárd USD értékű exportot és 37,5 milliárd USD importot, vagyis összesen 64,2 milliárd USD értékű kereskedelmi forgalmat bonyolított Afrikával; mivel az előző amerikai kormány által indított „Prosper Africa” kezdeményezés ellenére az USA szubszaharai Afrikával folytatott kereskedelme stagnál, és az USA teljes árukereskedelmének kevesebb mint 1 %-át teszi ki;

| J. | mivel Afrika részesedése a globális kereskedelemben az elmúlt 50 évben folyamatosan csökkent, és az UNCTAD szerint a világkereskedelem 2,9 %-át teszi ki; mivel a kontinens nagymértékben függ az importtól és a nyersanyagokon alapuló természetierőforrás-exporttól; mivel a régiók közötti kereskedelem a teljes kontinentális kereskedelemnek csupán 14,4 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

J.

mivel Afrika részesedése a globális kereskedelemben az elmúlt 50 évben folyamatosan csökkent, és az UNCTAD szerint a világkereskedelem 2,9 %-át teszi ki; mivel a kontinens nagymértékben függ az importtól és a nyersanyagokon alapuló természetierőforrás-exporttól; mivel a régiók közötti kereskedelem a teljes kontinentális kereskedelemnek csupán 14,4 %-át teszi ki;

| K. | mivel az Afrikai Fejlesztési Bank becslése szerint a természeti erőforrások illegális kereskedelmének gazdasági költsége évi 120 milliárd USD, azaz Afrika bruttó hazai termékének (GDP) 5 %-a (13); |
| --- | --- |

K.

mivel az Afrikai Fejlesztési Bank becslése szerint a természeti erőforrások illegális kereskedelmének gazdasági költsége évi 120 milliárd USD, azaz Afrika bruttó hazai termékének (GDP) 5 %-a (13);

| L. | mivel Afrikában a kontinensen belüli kereskedelem szintje messze elmarad a benne rejlő lehetőségektől, és megerősítése alapvető fontosságú a kontinens fenntartható gazdasági és strukturális átalakulása szempontjából; mivel az afrikai és az európai magánszektornak közös érdeke az AfCFTA sikeres és hatékony megvalósítása, különös tekintettel az eredményeként várható gazdasági növekedésre és munkalehetőségekre; mivel az AU 2063-ig szóló menetrendje keretében az első tízéves végrehajtási terv (2014–2023) kiemelt projektje, az Afrikai Kontinentális Szabadkereskedelmi Térség (AfCFTA) 2019. május 30-i hatálybalépése, valamint az annak preferenciái alapján folytatott kereskedelem 2021. január 1-jei megkezdése új lendületet adott a pánafrikai kereskedelmi és beruházási lehetőségeknek, és megerősítette Európa és Afrika összekapcsolódását; |
| --- | --- |

L.

mivel Afrikában a kontinensen belüli kereskedelem szintje messze elmarad a benne rejlő lehetőségektől, és megerősítése alapvető fontosságú a kontinens fenntartható gazdasági és strukturális átalakulása szempontjából; mivel az afrikai és az európai magánszektornak közös érdeke az AfCFTA sikeres és hatékony megvalósítása, különös tekintettel az eredményeként várható gazdasági növekedésre és munkalehetőségekre; mivel az AU 2063-ig szóló menetrendje keretében az első tízéves végrehajtási terv (2014–2023) kiemelt projektje, az Afrikai Kontinentális Szabadkereskedelmi Térség (AfCFTA) 2019. május 30-i hatálybalépése, valamint az annak preferenciái alapján folytatott kereskedelem 2021. január 1-jei megkezdése új lendületet adott a pánafrikai kereskedelmi és beruházási lehetőségeknek, és megerősítette Európa és Afrika összekapcsolódását;

| M. | mivel az AfCFTA a részes országok száma tekintetében a világ legnagyobb szabadkereskedelmi térsége lesz, amelyhez az AU 55 tagállamából 54 csatlakozik, és amellyel 1,2 milliárd fős, a gyorsan növekvő középosztályt is magában foglaló piac, a világ nyolcadik legnagyobb gazdasági tömbje jön létre együttesen 3 billió USD GDP-vel, amely 2050-re várhatóan több mint kétszeresére nő; mivel a Világbank szerint Afrika GDP-je minden évben 1 %-kal, teljes foglalkoztatottsága 1,2 %-kal, az Afrikán belüli kereskedelem pedig 33 %-kal növekedhet; mivel az AfCFTA létrehozása nagy lehetőséget jelent az EU számára, de sikere nagymértékben függ attól is, hogy képes-e beruházásokat mozgósítani, valamint előmozdítani a kereskedelmi cserét és a vállalati jelenlétet Afrikában; |
| --- | --- |

M.

mivel az AfCFTA a részes országok száma tekintetében a világ legnagyobb szabadkereskedelmi térsége lesz, amelyhez az AU 55 tagállamából 54 csatlakozik, és amellyel 1,2 milliárd fős, a gyorsan növekvő középosztályt is magában foglaló piac, a világ nyolcadik legnagyobb gazdasági tömbje jön létre együttesen 3 billió USD GDP-vel, amely 2050-re várhatóan több mint kétszeresére nő; mivel a Világbank szerint Afrika GDP-je minden évben 1 %-kal, teljes foglalkoztatottsága 1,2 %-kal, az Afrikán belüli kereskedelem pedig 33 %-kal növekedhet; mivel az AfCFTA létrehozása nagy lehetőséget jelent az EU számára, de sikere nagymértékben függ attól is, hogy képes-e beruházásokat mozgósítani, valamint előmozdítani a kereskedelmi cserét és a vállalati jelenlétet Afrikában;

| N. | mivel az AfCFTA-n belül a tarifacsoportok 90 %-ára vonatkozóan meg kell szüntetni a vámokat olyan kötelezettségvállalás mellett, amely alapján a nem a legkevésbé fejlett országok öt, a legkevésbé fejlett országok pedig tíz év alatt liberalizálják a nem érzékeny áruk vámtarifáit; mivel a tarifacsoportok 7 %-a érzékeny árut érint, és a nem a legkevésbé fejlett országok 10 év alatt, a legkevésbé fejlett országok pedig 13 év alatt liberalizálják az érzékeny árukra vonatkozó vámtarifákat; mivel a tartifacsoportok 3 %-a kizárható a liberalizációból; mivel az AfCFTA fontos lépés az afrikai hivatalos kereskedelem jelenlegi modelljének elhagyásában, amelyet hosszú határátlépési idők, kiterjedt szabályozási követelmények és magas adók jellemeznek; |
| --- | --- |

N.

mivel az AfCFTA-n belül a tarifacsoportok 90 %-ára vonatkozóan meg kell szüntetni a vámokat olyan kötelezettségvállalás mellett, amely alapján a nem a legkevésbé fejlett országok öt, a legkevésbé fejlett országok pedig tíz év alatt liberalizálják a nem érzékeny áruk vámtarifáit; mivel a tarifacsoportok 7 %-a érzékeny árut érint, és a nem a legkevésbé fejlett országok 10 év alatt, a legkevésbé fejlett országok pedig 13 év alatt liberalizálják az érzékeny árukra vonatkozó vámtarifákat; mivel a tartifacsoportok 3 %-a kizárható a liberalizációból; mivel az AfCFTA fontos lépés az afrikai hivatalos kereskedelem jelenlegi modelljének elhagyásában, amelyet hosszú határátlépési idők, kiterjedt szabályozási követelmények és magas adók jellemeznek;

| O. | mivel az AfCFTA célja, hogy a kereskedelem liberalizálásának eszközén túl az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés elősegítője legyen a 2063-ig szóló menetrenddel összhangban; mivel az AfCFTA mint kontinentális rendszer hatékony és összehangolt megvalósítása alapvető fontosságú az Afrikán belüli kereskedelem bővítése szempontjából, és jelentős kihívást támaszt majd a kereskedelmi megállapodásokból, a regionális gazdasági közösségekből és a vámuniókból adódó többszintűség és kötelezettségvállalások miatt, amelyek kiterjedt intézkedéseket igényelnek a határokon átnyúló közlekedési infrastruktúra fejlesztése és a határokon átnyúló értékláncok jobb feltételeinek biztosítása érdekében; mivel a kereskedelem megkönnyítését, a kereskedelem nem vámjellegű akadályait, a közös műszaki és egészségügyi termékszabványoknak, valamint a munkajognak, a kereskedelmi jogorvoslatoknak és biztosítékoknak való megfelelést célzó irányítási reformok elengedhetetlenek az EU törekvéseinek megvalósításához és ahhoz, hogy az AfCFTA hatékony és kiszámítható rendszerré váljon; mivel minden kereskedelmi megállapodáshoz hasonlóan az AfCFTA-nak is egyaránt lesznek kedvező és kedvezőtlen hatásai, alapvető fontosságú, hogy megfelelő támogatási intézkedések álljanak rendelkezésre a kedvezőtlen hatások enyhítésére, annak biztosítására, hogy az AfCFTA hozzájárulhasson a kkv-k fejlődéséhez, és különösen annak biztosítására, hogy a nők és a fiatalok által vezetett vállalkozások is élvezhessék az új lehetőségek előnyeit; |
| --- | --- |

O.

mivel az AfCFTA célja, hogy a kereskedelem liberalizálásának eszközén túl az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés elősegítője legyen a 2063-ig szóló menetrenddel összhangban; mivel az AfCFTA mint kontinentális rendszer hatékony és összehangolt megvalósítása alapvető fontosságú az Afrikán belüli kereskedelem bővítése szempontjából, és jelentős kihívást támaszt majd a kereskedelmi megállapodásokból, a regionális gazdasági közösségekből és a vámuniókból adódó többszintűség és kötelezettségvállalások miatt, amelyek kiterjedt intézkedéseket igényelnek a határokon átnyúló közlekedési infrastruktúra fejlesztése és a határokon átnyúló értékláncok jobb feltételeinek biztosítása érdekében; mivel a kereskedelem megkönnyítését, a kereskedelem nem vámjellegű akadályait, a közös műszaki és egészségügyi termékszabványoknak, valamint a munkajognak, a kereskedelmi jogorvoslatoknak és biztosítékoknak való megfelelést célzó irányítási reformok elengedhetetlenek az EU törekvéseinek megvalósításához és ahhoz, hogy az AfCFTA hatékony és kiszámítható rendszerré váljon; mivel minden kereskedelmi megállapodáshoz hasonlóan az AfCFTA-nak is egyaránt lesznek kedvező és kedvezőtlen hatásai, alapvető fontosságú, hogy megfelelő támogatási intézkedések álljanak rendelkezésre a kedvezőtlen hatások enyhítésére, annak biztosítására, hogy az AfCFTA hozzájárulhasson a kkv-k fejlődéséhez, és különösen annak biztosítására, hogy a nők és a fiatalok által vezetett vállalkozások is élvezhessék az új lehetőségek előnyeit;

| P. | mivel a kereskedelem és különösen a származási szabályok és a kumuláció tekintetében az EU és az afrikai országok közötti eltérő megállapodások az afrikai kontinens széttagoltságához vezettek, ami vámjellegű akadályokat teremtett, és akadályozza a határokon átnyúló értékláncok kiépítését az AfCFTA-n belül; |
| --- | --- |

P.

mivel a kereskedelem és különösen a származási szabályok és a kumuláció tekintetében az EU és az afrikai országok közötti eltérő megállapodások az afrikai kontinens széttagoltságához vezettek, ami vámjellegű akadályokat teremtett, és akadályozza a határokon átnyúló értékláncok kiépítését az AfCFTA-n belül;

| Q. | mivel az afrikai államok nem homogének; mivel az afrikai kontinens különösen kiszolgáltatott a külső „sokkokkal” szemben amiatt, hogy nagymértékben függ nemcsak a külső pénzügyi forrásoktól és bevételektől, például a külföldi átutalásoktól, a közvetlen külföldi befektetésektől, az idegenforgalomtól vagy a külső segélyektől, hanem a feldolgozóipari termékek importjától is; |
| --- | --- |

Q.

mivel az afrikai államok nem homogének; mivel az afrikai kontinens különösen kiszolgáltatott a külső „sokkokkal” szemben amiatt, hogy nagymértékben függ nemcsak a külső pénzügyi forrásoktól és bevételektől, például a külföldi átutalásoktól, a közvetlen külföldi befektetésektől, az idegenforgalomtól vagy a külső segélyektől, hanem a feldolgozóipari termékek importjától is;

| R. | mivel Afrika a remény és lehetőségek kontinense, és ezt fiataljainak egyre nagyobb része érzi így; mivel Afrika a világ legfiatalabb kontinense, ahol az átlagéletkor 19,8 év, és a lakosság 60 %-a 25 év alatti; mivel 2050-re Afrika népessége a kétszeresére, a jelenlegi 1,2 milliárdról mintegy 2,4 milliárdra nő, és mivel ugyanekkorra a világ 25 év alatti népességének 50 %-a él majd Afrikában, ami jelentős kihívást jelent majd az afrikai országok gazdasága és demokratikus kormányzása számára, és hatással lesz a geopolitikára, a világkereskedelemre és a migrációra; mivel Afrikában ma négyszer annyi gyermek él, mint Európában, és mivel a szubszaharai Afrika lakosságának 70 %-a 30 év alatti; mivel a lakosság és a középosztály növekedése az élelmiszer-ellátás arányos növelését teszi szükségessé, és ezért az agrár-élelmiszeripari ágazatnak gazdasági és foglalkoztatási lehetőségeket kell megnyitnia az afrikai fiatalok számára, akiknek az ágazatban való részvétele a generációs megújulás és az agrár-élelmiszeripari rendszer megújítása szempontjából is alapvető fontosságú; mivel az afrikai fiataloknak minőségi oktatásra, foglalkoztatási és üzleti lehetőségekre van szükségük ahhoz, hogy hozzájárulhassanak országuk növekedéséhez és fenntartható fejlődéséhez; mivel Európa népessége öregszik, és számos gazdasági ágazat már most is hiányt jelez a szakképzett munkaerőből, és problémákat a gyakornokok megtalálásában; mivel az afrikai nők és fiatalok gazdasági érvényesülése hozzájárul mind a gazdasági növekedéshez, mind a nők társadalmi helyzetének javításához; |
| --- | --- |

R.

mivel Afrika a remény és lehetőségek kontinense, és ezt fiataljainak egyre nagyobb része érzi így; mivel Afrika a világ legfiatalabb kontinense, ahol az átlagéletkor 19,8 év, és a lakosság 60 %-a 25 év alatti; mivel 2050-re Afrika népessége a kétszeresére, a jelenlegi 1,2 milliárdról mintegy 2,4 milliárdra nő, és mivel ugyanekkorra a világ 25 év alatti népességének 50 %-a él majd Afrikában, ami jelentős kihívást jelent majd az afrikai országok gazdasága és demokratikus kormányzása számára, és hatással lesz a geopolitikára, a világkereskedelemre és a migrációra; mivel Afrikában ma négyszer annyi gyermek él, mint Európában, és mivel a szubszaharai Afrika lakosságának 70 %-a 30 év alatti; mivel a lakosság és a középosztály növekedése az élelmiszer-ellátás arányos növelését teszi szükségessé, és ezért az agrár-élelmiszeripari ágazatnak gazdasági és foglalkoztatási lehetőségeket kell megnyitnia az afrikai fiatalok számára, akiknek az ágazatban való részvétele a generációs megújulás és az agrár-élelmiszeripari rendszer megújítása szempontjából is alapvető fontosságú; mivel az afrikai fiataloknak minőségi oktatásra, foglalkoztatási és üzleti lehetőségekre van szükségük ahhoz, hogy hozzájárulhassanak országuk növekedéséhez és fenntartható fejlődéséhez; mivel Európa népessége öregszik, és számos gazdasági ágazat már most is hiányt jelez a szakképzett munkaerőből, és problémákat a gyakornokok megtalálásában; mivel az afrikai nők és fiatalok gazdasági érvényesülése hozzájárul mind a gazdasági növekedéshez, mind a nők társadalmi helyzetének javításához;

| S. | mivel az éhezés megszüntetésének fenntartható fejlődési célja az éhezés 2030-ig történő felszámolására, valamint az élelmezésbiztonság és a jobb táplálkozás elérésére irányul; mivel e cél megvalósítása az elmúlt években lassult, és bolygónkon több mint 800 millió ember még mindig éhesen fekszik le minden este; mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) előrejelzése szerint az éhezők száma Afrikában jelentősen, 280 millióról 300 millióra emelkedik, és a kontinens 2030-ra Ázsiával egy szintre kerül a legtöbb alultáplált emberrel rendelkező régióként; mivel az élelmezésbiztonság hiánya súlyosbodott a kontinensen, és 2020-ban a lakosság 21 %-a alultáplált volt; mivel az ENSZ élelmiszerrendszerekkel foglalkozó 2021. évi csúcstalálkozója megállapította, hogy e nemkívánatos tendenciák hátterében a konfliktusok növekvő gyakorisága és intenzitása, az éghajlati változékonyság és szélsőségek, a gazdasági lassulás és visszaesés, valamint az egyenlőtlenségek magas szintje áll – ez utóbbit a 2020-as gazdasági visszaesés fokozta, ami főként a Covid19 megfékezésére irányuló intézkedések következménye volt világszerte; |
| --- | --- |

S.

mivel az éhezés megszüntetésének fenntartható fejlődési célja az éhezés 2030-ig történő felszámolására, valamint az élelmezésbiztonság és a jobb táplálkozás elérésére irányul; mivel e cél megvalósítása az elmúlt években lassult, és bolygónkon több mint 800 millió ember még mindig éhesen fekszik le minden este; mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) előrejelzése szerint az éhezők száma Afrikában jelentősen, 280 millióról 300 millióra emelkedik, és a kontinens 2030-ra Ázsiával egy szintre kerül a legtöbb alultáplált emberrel rendelkező régióként; mivel az élelmezésbiztonság hiánya súlyosbodott a kontinensen, és 2020-ban a lakosság 21 %-a alultáplált volt; mivel az ENSZ élelmiszerrendszerekkel foglalkozó 2021. évi csúcstalálkozója megállapította, hogy e nemkívánatos tendenciák hátterében a konfliktusok növekvő gyakorisága és intenzitása, az éghajlati változékonyság és szélsőségek, a gazdasági lassulás és visszaesés, valamint az egyenlőtlenségek magas szintje áll – ez utóbbit a 2020-as gazdasági visszaesés fokozta, ami főként a Covid19 megfékezésére irányuló intézkedések következménye volt világszerte;

| T. | mivel az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás egzisztenciális fenyegetést jelent Afrikára, az EU-ra és az egész világra nézve, és közös reakciókészséget, valamint jelentős beruházásokat tesz szükségessé a reziliencia terén; mivel az EU és Afrika közötti kereskedelmi kapcsolatoknak döntő szerepet kell játszaniuk az éghajlatvédelmi átállás kezelésében, valamint a fenntartható növekedés elérésére, az inkluzív gazdasági fejlődésre és a közjavakhoz való hozzáférésre irányuló közös erőfeszítések előmozdításában, különösen a karbonszegény gazdaságra való áttérés során a fenntartható ellátási láncok és a kereskedelem diverzifikációjának előmozdítása révén; mivel az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy 2050-re az első klímasemleges kontinenssé válik, és hogy gazdasági növekedését függetleníti az erőforrás-felhasználástól; mivel az afrikai országok az eddigiekhez hasonlóan továbbra is csak nagyon kis mértékben járulnak hozzá az üvegházhatású gázok kibocsátásához, függetlenül attól, hogy ezt a múltbeli, jelenlegi vagy várható kibocsátásokon, valamint a teljes vagy az egy főre jutó kibocsátáson keresztül mérik, míg az EU-ban a termelés, az életmód és a fogyasztási szokások hozzájárulnak az éghajlatváltozáshoz; mivel az éghajlatváltozás hatásai katasztrofálisak lesznek, különösen számos afrikai állam számára, amelyek közül néhány a legsúlyosabban érintettek közé tartozik; mivel a szubszaharai Afrikában a további katasztrófaelhárítás még magasabb költségeinek elkerülése érdekében felmerült alkalmazkodási költségeket a következő évtizedben évi 30–50 milliárd USD-ra, azaz a regionális GDP 2–3 %-ára becsülik; mivel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 27. Konferenciájára (COP27) 2022-ben az afrikai Egyiptomban kerül sor; mivel a szén-dioxid-mentes világra való áttérésnek igazságosnak és méltányosnak kell lennie; mivel az EU azt javasolta, hogy az energiához való hozzáférést tegyék az Afrikával a zöld megállapodás alapján folytatott együttműködés egyik fő pillérévé; |
| --- | --- |

T.

mivel az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás egzisztenciális fenyegetést jelent Afrikára, az EU-ra és az egész világra nézve, és közös reakciókészséget, valamint jelentős beruházásokat tesz szükségessé a reziliencia terén; mivel az EU és Afrika közötti kereskedelmi kapcsolatoknak döntő szerepet kell játszaniuk az éghajlatvédelmi átállás kezelésében, valamint a fenntartható növekedés elérésére, az inkluzív gazdasági fejlődésre és a közjavakhoz való hozzáférésre irányuló közös erőfeszítések előmozdításában, különösen a karbonszegény gazdaságra való áttérés során a fenntartható ellátási láncok és a kereskedelem diverzifikációjának előmozdítása révén; mivel az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy 2050-re az első klímasemleges kontinenssé válik, és hogy gazdasági növekedését függetleníti az erőforrás-felhasználástól; mivel az afrikai országok az eddigiekhez hasonlóan továbbra is csak nagyon kis mértékben járulnak hozzá az üvegházhatású gázok kibocsátásához, függetlenül attól, hogy ezt a múltbeli, jelenlegi vagy várható kibocsátásokon, valamint a teljes vagy az egy főre jutó kibocsátáson keresztül mérik, míg az EU-ban a termelés, az életmód és a fogyasztási szokások hozzájárulnak az éghajlatváltozáshoz; mivel az éghajlatváltozás hatásai katasztrofálisak lesznek, különösen számos afrikai állam számára, amelyek közül néhány a legsúlyosabban érintettek közé tartozik; mivel a szubszaharai Afrikában a további katasztrófaelhárítás még magasabb költségeinek elkerülése érdekében felmerült alkalmazkodási költségeket a következő évtizedben évi 30–50 milliárd USD-ra, azaz a regionális GDP 2–3 %-ára becsülik; mivel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 27. Konferenciájára (COP27) 2022-ben az afrikai Egyiptomban kerül sor; mivel a szén-dioxid-mentes világra való áttérésnek igazságosnak és méltányosnak kell lennie; mivel az EU azt javasolta, hogy az energiához való hozzáférést tegyék az Afrikával a zöld megállapodás alapján folytatott együttműködés egyik fő pillérévé;

| U. | mivel az EU és az AU 150 milliárd EUR összegű, beruházási, egészségügyi és oktatási elemből álló Afrika–Európa beruházási csomagot jelentett be, amely hat év alatt, évente átlagosan 25 milliárd EUR értékben valósul meg, és támogatja a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendre és az AU 2063-as menetrendjére vonatkozó közös törekvéseket; mivel ezek a beruházások nem növelhetik az afrikai országok adósságterheit; |
| --- | --- |

U.

mivel az EU és az AU 150 milliárd EUR összegű, beruházási, egészségügyi és oktatási elemből álló Afrika–Európa beruházási csomagot jelentett be, amely hat év alatt, évente átlagosan 25 milliárd EUR értékben valósul meg, és támogatja a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendre és az AU 2063-as menetrendjére vonatkozó közös törekvéseket; mivel ezek a beruházások nem növelhetik az afrikai országok adósságterheit;

| V. | mivel az afrikai háztartások mintegy 34 %-a a napi 1,90 USD nemzetközi szegénységi küszöb alatt él, és a kontinens teljes vagyona mintegy 40 %-a lakosságának körülbelül 0,0001 %-os részének tulajdonában van; mivel az afrikai országok fejlettségében továbbra is nagy különbségek vannak; mivel az afrikai népesség várható gyors növekedése miatt még fontosabb annak biztosítása, hogy azt fenntartható fejlődés, minőségi oktatás és tisztességes munkahelyek teremtése kísérje; |
| --- | --- |

V.

mivel az afrikai háztartások mintegy 34 %-a a napi 1,90 USD nemzetközi szegénységi küszöb alatt él, és a kontinens teljes vagyona mintegy 40 %-a lakosságának körülbelül 0,0001 %-os részének tulajdonában van; mivel az afrikai országok fejlettségében továbbra is nagy különbségek vannak; mivel az afrikai népesség várható gyors növekedése miatt még fontosabb annak biztosítása, hogy azt fenntartható fejlődés, minőségi oktatás és tisztességes munkahelyek teremtése kísérje;

| W. | mivel csak minden harmadik afrikai ország rendelkezik a tisztességes munkával foglalkozó országprogrammal, amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) az egyes országok prioritásaihoz és eredményeihez igazodó támogatásnyújtásának fő eszközeként hoztak létre; |
| --- | --- |

W.

mivel csak minden harmadik afrikai ország rendelkezik a tisztességes munkával foglalkozó országprogrammal, amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) az egyes országok prioritásaihoz és eredményeihez igazodó támogatásnyújtásának fő eszközeként hoztak létre;

| X. | mivel az Európai Bizottság a Kereskedelmi Főigazgatóság és a Nemzetközi Partnerségek Főigazgatósága közös vezetésével elindította a fenntartható kakaótermelésre irányuló kezdeményezést, amely Ghánára és Elefántcsontpartra összpontosít, Kamerun pedig megfigyelőként vesz részt benne, és amelynek fő célkitűzései a fenntartható jövedelem biztosítása a termelők számára, a gyermekmunka felszámolása a kakaóellátási láncban, valamint a kakaóültetvények létrehozása céljából okozott erdőirtás megszüntetése; |
| --- | --- |

X.

mivel az Európai Bizottság a Kereskedelmi Főigazgatóság és a Nemzetközi Partnerségek Főigazgatósága közös vezetésével elindította a fenntartható kakaótermelésre irányuló kezdeményezést, amely Ghánára és Elefántcsontpartra összpontosít, Kamerun pedig megfigyelőként vesz részt benne, és amelynek fő célkitűzései a fenntartható jövedelem biztosítása a termelők számára, a gyermekmunka felszámolása a kakaóellátási láncban, valamint a kakaóültetvények létrehozása céljából okozott erdőirtás megszüntetése;

| Y. | mivel az UNICEF/ILO 2021. évi, gyermekmunkáról szóló jelentése szerint a gyermekmunka 2012 óta növekszik a szubszaharai Afrikában, és ez a növekvő tendencia a világjárvány mindenre kiterjedő hatásai miatt folytatódni fog; |
| --- | --- |

Y.

mivel az UNICEF/ILO 2021. évi, gyermekmunkáról szóló jelentése szerint a gyermekmunka 2012 óta növekszik a szubszaharai Afrikában, és ez a növekvő tendencia a világjárvány mindenre kiterjedő hatásai miatt folytatódni fog;

| Z. | mivel a Covid19-világjárvány és annak gazdasági következményei 2020-ban Afrika-szerte visszafogták a növekedést, további 30 millió embert sodorhattak szegénységbe, és súlyosbíthatták a gyermekmunka előfordulásának gyakoriságát; mivel a járvány utáni helyreállítási csomagok a politikai konszenzus alapvető változását jelezték; mivel a közpénzek régiónként eltérő mértékben használhatók fel a helyreállítás támogatására, ami az egyenlőtlenségek súlyosbodásának közvetlen kockázatát hordozza; mivel Afrikában 2022 márciusában a teljes oltási arány nem haladta meg a 15 %-ot (szemben az uniós 73 %-kal); mivel a gyorsan közeledő lejárati idő miatt a vakcinák millióit kell megsemmisíteni, mielőtt a szegényebb országokban felhasználhatóvá válnának; mivel az EU és az AU kötelezettséget vállalt arra, hogy támogatja a teljes körű afrikai egészségügyi szuverenitást annak érdekében, hogy a kontinens reagálni tudjon a jövőbeli népegészségügyi szükséghelyzetekre, továbbá kötelezettséget vállalt arra, hogy e célból támogatja az oltóanyagok, gyógyszerek, diagnosztika, terápiás és egészségügyi termékek afrikai gyártására vonatkozó közös menetrendet, többek között a gyártási kapacitásokba való beruházás, az önkéntes technológiatranszfer, valamint az oltóanyagokhoz, diagnosztikához és terápiás készítményekhez való méltányos hozzáférést lehetővé tevő szabályozási keret megerősítése révén; mivel a Parlament üdvözöl minden olyan intézkedést, amely az afrikai egészségügyi rendszert és a kontinens egészségügyi kapacitásait támogatja; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Covid19-világjárvány és annak gazdasági következményei 2020-ban Afrika-szerte visszafogták a növekedést, további 30 millió embert sodorhattak szegénységbe, és súlyosbíthatták a gyermekmunka előfordulásának gyakoriságát; mivel a járvány utáni helyreállítási csomagok a politikai konszenzus alapvető változását jelezték; mivel a közpénzek régiónként eltérő mértékben használhatók fel a helyreállítás támogatására, ami az egyenlőtlenségek súlyosbodásának közvetlen kockázatát hordozza; mivel Afrikában 2022 márciusában a teljes oltási arány nem haladta meg a 15 %-ot (szemben az uniós 73 %-kal); mivel a gyorsan közeledő lejárati idő miatt a vakcinák millióit kell megsemmisíteni, mielőtt a szegényebb országokban felhasználhatóvá válnának; mivel az EU és az AU kötelezettséget vállalt arra, hogy támogatja a teljes körű afrikai egészségügyi szuverenitást annak érdekében, hogy a kontinens reagálni tudjon a jövőbeli népegészségügyi szükséghelyzetekre, továbbá kötelezettséget vállalt arra, hogy e célból támogatja az oltóanyagok, gyógyszerek, diagnosztika, terápiás és egészségügyi termékek afrikai gyártására vonatkozó közös menetrendet, többek között a gyártási kapacitásokba való beruházás, az önkéntes technológiatranszfer, valamint az oltóanyagokhoz, diagnosztikához és terápiás készítményekhez való méltányos hozzáférést lehetővé tevő szabályozási keret megerősítése révén; mivel a Parlament üdvözöl minden olyan intézkedést, amely az afrikai egészségügyi rendszert és a kontinens egészségügyi kapacitásait támogatja;

| AA. | mivel Afrikában a Covid19 utáni fenntartható és inkluzív helyreállításhoz további évi 1 billió USD-ra lesz szükség, a válságot megelőzően a fenntartható fejlődési célok finanszírozásában fennálló 2,5 billió USD éves hiányon felül; mivel ez a törekvés fontos befektetési lehetőséget jelent; mivel az Európai Beruházási Bank (EBB) fokozta annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy segítse az afrikai partnereket a Covid19 egészségügyi és gazdasági válságra adott válaszlépésekben, és 2020-ban 5 milliárd EUR-t biztosított több mint 12 milliárd EUR-nyi átalakító magán- és állami beruházás támogatására Afrikában; |
| --- | --- |

AA.

mivel Afrikában a Covid19 utáni fenntartható és inkluzív helyreállításhoz további évi 1 billió USD-ra lesz szükség, a válságot megelőzően a fenntartható fejlődési célok finanszírozásában fennálló 2,5 billió USD éves hiányon felül; mivel ez a törekvés fontos befektetési lehetőséget jelent; mivel az Európai Beruházási Bank (EBB) fokozta annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy segítse az afrikai partnereket a Covid19 egészségügyi és gazdasági válságra adott válaszlépésekben, és 2020-ban 5 milliárd EUR-t biztosított több mint 12 milliárd EUR-nyi átalakító magán- és állami beruházás támogatására Afrikában;

| AB. | mivel a hatodik EU–AU-csúcstalálkozó hangsúlyozta annak sürgősségét, hogy a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) járuljon hozzá a világjárvány elleni küzdelemhez és a világgazdaság helyreállításához, és kötelezte a feleket, hogy konstruktívan törekedjenek a WTO világjárványra adott átfogó válaszáról szóló megállapodás kialakítására, amely a kereskedelemmel és a szellemi tulajdonnal kapcsolatos szempontokat is magában foglal; mivel az Európai Bizottság, valamint az Egyesült Államok, India és Dél-Afrika kormányai a WTO-tagállamok elé terjesztendő kompromisszumos javaslatot fogalmaztak meg, amely megkönnyítené a szellemi tulajdonra vonatkozó egyes szabályok, különösen a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló WTO-megállapodás (TRIPS) kényszerengedélyezési rendelkezéseinek bizonyos kritériumai alóli mentesítést, ugyanakkor egyelőre nem tartalmaz az afrikai államok által igényelt diagnosztikai eszközökre, berendezésekre és kezelésekre vonatkozó rendelkezéseket; mivel a WTO-n belüli szélesebb körű vita még nem kezdődött meg; |
| --- | --- |

AB.

mivel a hatodik EU–AU-csúcstalálkozó hangsúlyozta annak sürgősségét, hogy a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) járuljon hozzá a világjárvány elleni küzdelemhez és a világgazdaság helyreállításához, és kötelezte a feleket, hogy konstruktívan törekedjenek a WTO világjárványra adott átfogó válaszáról szóló megállapodás kialakítására, amely a kereskedelemmel és a szellemi tulajdonnal kapcsolatos szempontokat is magában foglal; mivel az Európai Bizottság, valamint az Egyesült Államok, India és Dél-Afrika kormányai a WTO-tagállamok elé terjesztendő kompromisszumos javaslatot fogalmaztak meg, amely megkönnyítené a szellemi tulajdonra vonatkozó egyes szabályok, különösen a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló WTO-megállapodás (TRIPS) kényszerengedélyezési rendelkezéseinek bizonyos kritériumai alóli mentesítést, ugyanakkor egyelőre nem tartalmaz az afrikai államok által igényelt diagnosztikai eszközökre, berendezésekre és kezelésekre vonatkozó rendelkezéseket; mivel a WTO-n belüli szélesebb körű vita még nem kezdődött meg;

| AC. | mivel a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform jelentéséről szóló sajtóközlemény megállapította, hogy „a pandémiás kockázat jelentősen mérsékelhető a biológiai sokféleség csökkenését kiváltó emberi tevékenységek korlátozásával, a védett területek nagyobb mértékű megőrzésével, valamint a magas biodiverzitású régiók fenntarthatatlan kiaknázását visszaszorító intézkedésekkel”; |
| --- | --- |

AC.

mivel a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform jelentéséről szóló sajtóközlemény megállapította, hogy „a pandémiás kockázat jelentősen mérsékelhető a biológiai sokféleség csökkenését kiváltó emberi tevékenységek korlátozásával, a védett területek nagyobb mértékű megőrzésével, valamint a magas biodiverzitású régiók fenntarthatatlan kiaknázását visszaszorító intézkedésekkel”;

| AD. | mivel a Nemzetközi Valutaalap szerint a Covid19-válság következtében az alacsony jövedelmű országok mintegy 60 %-a vagy már jelenleg is adósságválsággal küzd, vagy annak magas kockázatával szembesül, míg 2015-ben ez az arány 30 % alatt volt; mivel a nagymértékben eladósodott európai és afrikai országok kormányai nehezen tudják mozgósítani a gazdasági fejlődés előfeltételeihez, például a képzett munkaerőhöz és a modern infrastruktúrához szükséges beruházásokat; |
| --- | --- |

AD.

mivel a Nemzetközi Valutaalap szerint a Covid19-válság következtében az alacsony jövedelmű országok mintegy 60 %-a vagy már jelenleg is adósságválsággal küzd, vagy annak magas kockázatával szembesül, míg 2015-ben ez az arány 30 % alatt volt; mivel a nagymértékben eladósodott európai és afrikai országok kormányai nehezen tudják mozgósítani a gazdasági fejlődés előfeltételeihez, például a képzett munkaerőhöz és a modern infrastruktúrához szükséges beruházásokat;

| AE. | mivel az AfCFTA titkársága létrehozta az Afrikai Export-Import Bank (Afreximbank) által finanszírozott 1 milliárd USD összegű AfCFTA kiigazítási alapot, amelynek célja azon országok támogatása, amelyek a vámtarifák csökkentése vagy eltörlése miatt rövid távon bevételkiesést szenvednének el; mivel az AfCFTA titkárságának becslése szerint a tényleges igény körülbelül 7 milliárd USD; |
| --- | --- |

AE.

mivel az AfCFTA titkársága létrehozta az Afrikai Export-Import Bank (Afreximbank) által finanszírozott 1 milliárd USD összegű AfCFTA kiigazítási alapot, amelynek célja azon országok támogatása, amelyek a vámtarifák csökkentése vagy eltörlése miatt rövid távon bevételkiesést szenvednének el; mivel az AfCFTA titkárságának becslése szerint a tényleges igény körülbelül 7 milliárd USD;

| AF. | mivel az EU az agrár-élelmiszeripari termékek legnagyobb importőre és exportőre a világon; mivel annak ellenére, hogy Afrika rendelkezik a világon a legtöbb termőfölddel, az AU országai nettó élelmiszer-importőrök, és a mezőgazdasági termelők termelése nem éri el a lehetséges mértéket, részben bizonyos európai belföldi politikák és gyakorlatok azon árakra gyakorolt hatásai miatt, amelyeken az afrikai mezőgazdasági termelők a helyi piacokon értékesíthetik a termékeiket, és amelyeket a feldolgozott élelmiszerek afrikai exportját versenyképtelenné tevő vámok növelnek; mivel az uniós tejpornak a közös agrárpolitika által támogatott, Nyugat-Afrikába irányuló exportja nőtt, és mivel a tejkvóták 2015. évi uniós eltörlése óta megháromszorozódott kivitel súlyos következményekkel járt számos olyan helyi pásztorra és mezőgazdasági termelőre nézve, akik a tejár tekintetében nem tudnak versenyezni a tejpor rendkívül alacsony árával; mivel a mezőgazdasági termékek EU és Afrika közötti kereskedelmére vonatkozó tisztességes feltételek tiszteletben tartása kell, hogy legyen az uniós és afrikai élelmiszer- és egyéb mezőgazdasági termékek exportjának és importjának alapfeltétele, valamint annak biztosítása, hogy a mezőgazdasági export ne legyen ellentétes azzal a céllal, hogy Afrikában rugalmasabb élelmiszer-ágazatot hozzanak létre; mivel a fenntartható mezőgazdaság mindkét kontinensen történő előmozdítása érdekében Afrikában és Európában egyaránt teret kell engedni a mezőgazdasági reformmodellek számára, amelyek biztosítják a gazdálkodók méltóságát, erősítik a hazai és regionális ellenálló képességet, és mindkét kontinens számára felszabadíthatják annak lehetőségét, hogy bőséges táplálékellátáshoz jussanak, az élelmiszerek tekintetében önfenntartóvá váljanak, és hozzájáruljanak a világ más régióinak élelmezésbiztonságához; mivel az afrikai kontinens tényleges fogyasztást szolgáló, nem exportcéllal termelt élelmiszer-ellátásának akár 70 %-át a családi gazdaságok biztosítják; mivel az ENSZ fejlesztési programjának 2016. évi, az afrikai emberi fejlődésről szóló jelentése szerint a szubszaharai Afrikában a nemek közötti egyenlőtlenség a régió GDP-jének 6 %-ába kerül, ami veszélyezteti a kontinens inkluzív emberi fejlődésre és gazdasági növekedésre irányuló erőfeszítéseit; mivel a nők mezőgazdasági inputanyagokhoz való hozzáférésének kiegyenlítése akár 19 %-kal is növelhetné a növénytermesztés volumenét, fellendítené a mezőgazdasági és az összesített GDP-t, és emberek százezreit emelné ki a szegénységből (14); |
| --- | --- |

AF.

mivel az EU az agrár-élelmiszeripari termékek legnagyobb importőre és exportőre a világon; mivel annak ellenére, hogy Afrika rendelkezik a világon a legtöbb termőfölddel, az AU országai nettó élelmiszer-importőrök, és a mezőgazdasági termelők termelése nem éri el a lehetséges mértéket, részben bizonyos európai belföldi politikák és gyakorlatok azon árakra gyakorolt hatásai miatt, amelyeken az afrikai mezőgazdasági termelők a helyi piacokon értékesíthetik a termékeiket, és amelyeket a feldolgozott élelmiszerek afrikai exportját versenyképtelenné tevő vámok növelnek; mivel az uniós tejpornak a közös agrárpolitika által támogatott, Nyugat-Afrikába irányuló exportja nőtt, és mivel a tejkvóták 2015. évi uniós eltörlése óta megháromszorozódott kivitel súlyos következményekkel járt számos olyan helyi pásztorra és mezőgazdasági termelőre nézve, akik a tejár tekintetében nem tudnak versenyezni a tejpor rendkívül alacsony árával; mivel a mezőgazdasági termékek EU és Afrika közötti kereskedelmére vonatkozó tisztességes feltételek tiszteletben tartása kell, hogy legyen az uniós és afrikai élelmiszer- és egyéb mezőgazdasági termékek exportjának és importjának alapfeltétele, valamint annak biztosítása, hogy a mezőgazdasági export ne legyen ellentétes azzal a céllal, hogy Afrikában rugalmasabb élelmiszer-ágazatot hozzanak létre; mivel a fenntartható mezőgazdaság mindkét kontinensen történő előmozdítása érdekében Afrikában és Európában egyaránt teret kell engedni a mezőgazdasági reformmodellek számára, amelyek biztosítják a gazdálkodók méltóságát, erősítik a hazai és regionális ellenálló képességet, és mindkét kontinens számára felszabadíthatják annak lehetőségét, hogy bőséges táplálékellátáshoz jussanak, az élelmiszerek tekintetében önfenntartóvá váljanak, és hozzájáruljanak a világ más régióinak élelmezésbiztonságához; mivel az afrikai kontinens tényleges fogyasztást szolgáló, nem exportcéllal termelt élelmiszer-ellátásának akár 70 %-át a családi gazdaságok biztosítják; mivel az ENSZ fejlesztési programjának 2016. évi, az afrikai emberi fejlődésről szóló jelentése szerint a szubszaharai Afrikában a nemek közötti egyenlőtlenség a régió GDP-jének 6 %-ába kerül, ami veszélyezteti a kontinens inkluzív emberi fejlődésre és gazdasági növekedésre irányuló erőfeszítéseit; mivel a nők mezőgazdasági inputanyagokhoz való hozzáférésének kiegyenlítése akár 19 %-kal is növelhetné a növénytermesztés volumenét, fellendítené a mezőgazdasági és az összesített GDP-t, és emberek százezreit emelné ki a szegénységből (14);

| AG. | mivel 2020-ban közel 40 %-kal nőtt az élelmiszer-ellátás bizonytalanságával érintett emberek száma az előző évhez képest; mivel az ukrajnai háború rámutat az élelmezésbiztonság és a globális piac összefonódására, valamint arra, hogy egyes afrikai országok mennyire függenek a kis számú exportáló országból vagy régióból származó élelmiszerimporttól; mivel a túlzott függőség sebezhetővé teheti az országokat a külső sokkhatásokkal szemben; mivel a G7-ek 2022. március 24-i csúcstalálkozóján bemutatták az Élelmezési és Mezőgazdasági Rugalmassági Misszió kezdeményezést, amely konkrét intézkedéseket tartalmaz az élelmezésbiztonság globális biztosítására, különösen az ukrajnai háború miatti élelmiszer-termelési zavarok által leginkább érintett afrikai országokban; mivel a Nemzetközi Valutaalap háztartási felmérései megállapították, hogy a korai előrejelző rendszerekhez, valamint az élelmiszerárakra és az időjárásra vonatkozó információkhoz való hozzáférés bővítése (még akkor is, ha egyszerű szöveges vagy hangüzenetekkel tájékoztatják a mezőgazdasági termelőket arról, hogy mikor ültessenek, öntözzenek vagy trágyázzanak) lehetővé teheti az éghajlatbarát mezőgazdaságot, és 30 százalékponttal csökkentheti az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának esélyét; |
| --- | --- |

AG.

mivel 2020-ban közel 40 %-kal nőtt az élelmiszer-ellátás bizonytalanságával érintett emberek száma az előző évhez képest; mivel az ukrajnai háború rámutat az élelmezésbiztonság és a globális piac összefonódására, valamint arra, hogy egyes afrikai országok mennyire függenek a kis számú exportáló országból vagy régióból származó élelmiszerimporttól; mivel a túlzott függőség sebezhetővé teheti az országokat a külső sokkhatásokkal szemben; mivel a G7-ek 2022. március 24-i csúcstalálkozóján bemutatták az Élelmezési és Mezőgazdasági Rugalmassági Misszió kezdeményezést, amely konkrét intézkedéseket tartalmaz az élelmezésbiztonság globális biztosítására, különösen az ukrajnai háború miatti élelmiszer-termelési zavarok által leginkább érintett afrikai országokban; mivel a Nemzetközi Valutaalap háztartási felmérései megállapították, hogy a korai előrejelző rendszerekhez, valamint az élelmiszerárakra és az időjárásra vonatkozó információkhoz való hozzáférés bővítése (még akkor is, ha egyszerű szöveges vagy hangüzenetekkel tájékoztatják a mezőgazdasági termelőket arról, hogy mikor ültessenek, öntözzenek vagy trágyázzanak) lehetővé teheti az éghajlatbarát mezőgazdaságot, és 30 százalékponttal csökkentheti az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának esélyét;

| AH. | mivel az alacsony és közepes jövedelmű afrikai országok mikro-, kis- és középvállalkozásai az Afrikán belüli kereskedelem tekintetében jelentős hátrányt szenvednek azon tranzakciós költségek és késedelmek miatt, amelyeket a határokon átnyúló korlátozott bankközi kapcsolatok, a deviza elérhetőségével kapcsolatos problémák, a közvetítők magas szolgáltatási költségei, valamint az eladási és a vételi deviza árfolyamának szükségszerűen az US dollárhoz kötött árfolyamai okoznak; mivel a technológiai fejlesztések és a központi bankok közötti együttműködés, mint például a Pánafrikai Fizetési és Elszámolási Rendszer, kiutat kínálhat ebből a problémából; |
| --- | --- |

AH.

mivel az alacsony és közepes jövedelmű afrikai országok mikro-, kis- és középvállalkozásai az Afrikán belüli kereskedelem tekintetében jelentős hátrányt szenvednek azon tranzakciós költségek és késedelmek miatt, amelyeket a határokon átnyúló korlátozott bankközi kapcsolatok, a deviza elérhetőségével kapcsolatos problémák, a közvetítők magas szolgáltatási költségei, valamint az eladási és a vételi deviza árfolyamának szükségszerűen az US dollárhoz kötött árfolyamai okoznak; mivel a technológiai fejlesztések és a központi bankok közötti együttműködés, mint például a Pánafrikai Fizetési és Elszámolási Rendszer, kiutat kínálhat ebből a problémából;

| AI. | mivel az AfCFTA keretében tárgyalások folynak a szolgáltatások, elsődlegesen az AU által meghatározott öt kiemelt ágazat – a közlekedés, a turizmus, a kommunikáció, valamint a pénzügyi és az üzleti szolgáltatások – tervezett liberalizációjáról; mivel a szolgáltatások az afrikai GDP 54 %-át és a közvetlen külföldi befektetések 75 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

AI.

mivel az AfCFTA keretében tárgyalások folynak a szolgáltatások, elsődlegesen az AU által meghatározott öt kiemelt ágazat – a közlekedés, a turizmus, a kommunikáció, valamint a pénzügyi és az üzleti szolgáltatások – tervezett liberalizációjáról; mivel a szolgáltatások az afrikai GDP 54 %-át és a közvetlen külföldi befektetések 75 %-át teszik ki;

| AJ. | mivel az AU Afrikára vonatkozó digitális transzformációs stratégiája (2020–2030) 2030-ra biztonságos digitális egységes piacot irányoz elő Afrika számára, ahol biztosított a személyek, a szolgáltatások és a tőke mozgása, és ahol a magánszemélyek és a vállalkozások az AfCFTA szabályaival összhangban zökkenőmentesen hozzáférhetnek az online tevékenységekhez, és részt vehetnek azokban; mivel az afrikai digitális gazdaság lehetőséget kínál a munkahelyteremtés fokozására, különösen a kkv-k számára, amelyek a becslések szerint a munkahelyek 80 %-át adják a teljes kontinensen, és az afrikai gazdaság gerincét alkotják; mivel a kereskedelem digitalizálása és a papírmentes kereskedelmi rendszerek előmozdítása jelentős lehetőségeket rejt magában a kisvállalkozók, köztük a nők által vezetett vállalkozások és a fiatal vállalkozók támogatására; mivel jelentős beruházásokra van szükség az internetes infrastruktúrába az afrikai lakosság digitális részvételének megkönnyítése érdekében, amelynek 2021-ben csak 33 %-a rendelkezett internet-hozzáféréssel; mivel afrikai partnereink is aktívan kérik az EU segítségét Afrika digitális infrastruktúrájának fejlesztéséhez, valamint a megfelelő összeköttetés és internet-hozzáférés biztosításához az egész kontinensen; mivel Afrika a digitális technológiai fejlesztések terén messze lemarad az USA, Kína és kisebb mértékben Európa mögött; mivel az UNCTAD szerint Afrika a digitálisan nyújtható szolgáltatások globális exportjának kevesebb mint 1 %-át adja; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az AU Afrikára vonatkozó digitális transzformációs stratégiája (2020–2030) 2030-ra biztonságos digitális egységes piacot irányoz elő Afrika számára, ahol biztosított a személyek, a szolgáltatások és a tőke mozgása, és ahol a magánszemélyek és a vállalkozások az AfCFTA szabályaival összhangban zökkenőmentesen hozzáférhetnek az online tevékenységekhez, és részt vehetnek azokban; mivel az afrikai digitális gazdaság lehetőséget kínál a munkahelyteremtés fokozására, különösen a kkv-k számára, amelyek a becslések szerint a munkahelyek 80 %-át adják a teljes kontinensen, és az afrikai gazdaság gerincét alkotják; mivel a kereskedelem digitalizálása és a papírmentes kereskedelmi rendszerek előmozdítása jelentős lehetőségeket rejt magában a kisvállalkozók, köztük a nők által vezetett vállalkozások és a fiatal vállalkozók támogatására; mivel jelentős beruházásokra van szükség az internetes infrastruktúrába az afrikai lakosság digitális részvételének megkönnyítése érdekében, amelynek 2021-ben csak 33 %-a rendelkezett internet-hozzáféréssel; mivel afrikai partnereink is aktívan kérik az EU segítségét Afrika digitális infrastruktúrájának fejlesztéséhez, valamint a megfelelő összeköttetés és internet-hozzáférés biztosításához az egész kontinensen; mivel Afrika a digitális technológiai fejlesztések terén messze lemarad az USA, Kína és kisebb mértékben Európa mögött; mivel az UNCTAD szerint Afrika a digitálisan nyújtható szolgáltatások globális exportjának kevesebb mint 1 %-át adja;

| 1. | megerősíti, hogy az EU és Afrika közötti kereskedelmi és beruházási kapcsolatok az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak 2030-ig történő elérésére és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek megvalósítására irányuló közös erőfeszítéseink részét képezik; hangsúlyozza, hogy Afrika kulcsfontosságú földrajzi prioritás az EU új kereskedelmi stratégiájában, és hangsúlyozza, hogy az EU és Afrika között intenzívebb párbeszédet kell folytatni; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az EU-nak több erőfeszítést kellene tennie annak érdekében, hogy a partnerség túlmutasson a hagyományos „adományozó-kedvezményezett” kapcsolaton; hangsúlyozza, hogy az EU és az AU közötti kereskedelmi és beruházási kapcsolatok korszerűsítése óriási előnyökkel járhat a gazdasági növekedés, a regionális integráció, a szegénység csökkentése és a munkahelyteremtés ösztönzése szempontjából, hozzájárulhat a Covid19-világjárványból való kilábaláshoz, valamint az országok gazdaságainak zöld és digitális átalakulásához mind az EU-ban, mind az AU-ban, valamint globális kereskedelmi partnereink között, és tiszteletben kell tartania a politikák fejlesztési célú koherenciájának az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkében foglalt elvét; hangsúlyozza, hogy a földrajzi szomszédságot, valamint a hosszú múltra visszatekintő történelmi és kulturális kötelékeket egyre nagyobb mértékben erősítik a kereskedelmi kapcsolatok; hangsúlyozza, hogy az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak elérésére irányuló EU–AU stratégia egyik legfontosabb elemének a civil társadalmi szervezetek részvétele kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mélyítse el és strukturálja jobban együttműködését afrikai partnereinkkel, és ennélfogva hozzon létre rendszeres, magas szintű politikai párbeszédet, amely az Európai Parlament bevonása révén parlamenti dimenzióval is bír; kéri, hogy ezt a párbeszédet a regionális csoportosulások és az egyes államok szintjén folytatott eszmecsere, valamint az Afrikában és az EU-ban a civil társadalom érdekelt feleivel folytatott párhuzamos párbeszéd egészítse ki, amely létfontosságú eleme az EU és Afrika közötti egyenlő partnerség előmozdításának; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Afrikai Unió 2063-as menetrendjében foglaltaknak megfelelően ellenálló, versenyképes és szilárd infrastruktúrát és ipari alapot hozzanak létre Afrikában, amelynek célja az ellenállóképes értékláncok kialakítása és a nyersanyagok magas hozzáadott értéket képviselő feldolgozása Afrikában, mint a minőségi munkahelyek megteremtésének egyik fő módja; felhívja a Bizottságot, valamint az európai vállalkozásokat és befektetőket, köztük az EBB-t, hogy az afrikai iparosítási projektekben alkalmazzák a modern, fenntartható és lehetőség szerint éghajlatsemleges termelési technológiákat; ragaszkodik ahhoz, hogy a szociális partnereket vonják be az iparosítás előmozdításának valamennyi szakaszába; e tekintetben hangsúlyozza, hogy Afrikát támogatni kell saját, független makrogazdasági, költségvetési, monetáris és kereskedelmi politikájának kialakításában, és felhívja a Bizottságot, hogy többek között technikai és pénzügyi támogatás révén tegye lehetővé az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Szervezete (AKCSÁSZ) számára fejlődő iparágainak védelmét és az erre vonatkozó jogalkotás jogát; hangsúlyozza, hogy a környezetvédelemre irányuló erőfeszítéseket a két kontinens felelős szereplői által kialakított és végrehajtott, az afrikai iparosodást és a tisztességes munkahelyek létrehozását támogató együttműködési politikák és programok központi elemévé kell tenni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy a glasgow-i éghajlati paktum keretében tett ígéretével összhangban mozdítsa elő a fenntartható beruházásokat a szén-dioxid-mentes gazdaság felé való elmozdulás érdekében, ugyanakkor a zöld megállapodás célkitűzéseivel összhangban biztosítsa a természeti erőforrások és nyersanyagok felelősségteljes és fenntartható beszerzését és kezelését, valamint a fenntartható hulladékgazdálkodást; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza a jól működő állami intézmények, hatóságok és infrastruktúra alapvető szerepét, és úgy véli, hogy ezek hiánya a kereskedelem jelentős akadálya lehet; e tekintetben hangsúlyozza, hogy minden afrikai országnak javítania kell a jogbiztonságot, mivel ez elengedhetetlen a kereskedelem fejlődéséhez; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt afrikai partnereivel a beruházásoknak kedvező üzleti környezet kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság által 2021. február 9-én elfogadott, a mediterrán térségre vonatkozó új menetrendben szereplő gazdasági és kereskedelmi javaslatokat a jelenlegi szükséghelyzethez kell igazítani; felszólít továbbá a gazdasági és beruházási terv kereskedelmi vonatkozású projektjeinek mielőbbi zökkenőmentes végrehajtására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak teljesen új alapokra van szüksége az Afrikával való gazdasági partnerségéhez, amelyet egyenlő jogok és feltételek, valamint az egyenlőség, a kölcsönös tisztelet és megértés alapján, az afrikai partnerek előtt álló, a kereskedelmi és befektetési kapcsolatokkal összefüggő kihívások, a változó dinamika és a folyamatos egyenlőtlenségek figyelembevételével, a hiányosságok kezelésével kell kialakítani; úgy véli, hogy ez egyedülálló lehetőség a két kontinens közötti kereskedelmi kapcsolatok újjáélesztésére, és hogy a csúcstalálkozó utat nyitott az EU és az AU számára ahhoz, hogy szolidaritáson és együttműködésen alapuló, megújult, kölcsönösen előnyös és fenntartható partnerséget alakítsanak ki, és átformálják a gazdasági, kereskedelmi és kereskedelmi kapcsolatokat Afrika megerősítése érdekében, többek között azáltal, hogy tisztességes és etikus kereskedelmi kapcsolatokat biztosítanak, amelyek kedveznek az afrikai kontinentális integrációnak; hangsúlyozza, hogy az EU és Afrika közötti kereskedelmi kapcsolatoknak elő kell mozdítaniuk az emberi jogokat és a munkajogokat, a felelősségteljes kormányzást, a jogállamiságot és a nemek közötti egyenlőséget, és felkéri a Bizottságot, hogy az EU és Afrika közötti kereskedelmi kapcsolatok keretében támogassa ezeket az elemeket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy segítsen véget vetni az afrikai nemzetek kizárólag kiszerelési szerepének a gyógyszergyártásban azáltal, hogy egy több érdekelt felet tömörítő rendszert támogat, amely lehetővé teszi az AU országainak, hogy a HIV elleni vakcinák előállítása során már bizonyított módon saját védőoltásokat állítsanak elő, teret nyitva a tudományos fejlődés előtt, és világszerte csökkentve a maroknyi vállalattól való függőséget; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvány enyhítésére irányuló globális oltási erőfeszítésekre adott uniós válaszok az EU és Afrika közti kapcsolatok megbomlásához vezettek; hangsúlyozza, hogy a hatodik EU–AU csúcstalálkozó eredményeinek új kiindulópontot kell jelentenie az EU–Afrika kapcsolatok fejlesztéséhez; kéri a Bizottságot, hogy kétoldalú jelleggel, strukturáltan működjön együtt az afrikai partnerekkel, és törekedjen regionális és többoldalú szerepvállalásra az EU és Afrika közötti kapcsolatok előmozdítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy vitassa meg a Parlamenttel az EU, az USA, India és Dél-Afrika „négyese” által megtárgyalt, a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásai alóli mentességre vonatkozó kompromisszumot; felhívja a Bizottságot, hogy maradjon rugalmas és pragmatikus a WTO-n belüli tárgyalások során, amelyek célja kompromisszum kialakítása a többi WTO-taggal a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásai alóli célzott és ideiglenes mentességről, hogy a 12. miniszteri konferenciáig a kereskedelemmel és az egészségüggyel kapcsolatos szempontok tekintetében megállapodás és érdemi eredmények szülessenek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ismételten emlékeztet a béke fontosságára a pozitív társadalmi, környezetvédelmi és gazdasági fejlődés érdekében; tudomásul veszi, hogy számos afrikai kormány nem támogatja az ENSZ Közgyűlésének az Ukrajna elleni agressziót elítélő határozatát, és hogy az uniós álláspontok afrikai támogatása nem magától értetődő; felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy tárják fel a szkepticizmus különféle okait, és fokozzák a két kontinensen tapasztalható katonai agresszió elleni közös álláspont kialakítására irányuló diplomáciai erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | támogatja az AfCFTA célkitűzéseit és törekvéseit, amelyeket a térség létrehozásáról szóló megállapodás preambuluma rögzít; az afrikai kontinens gazdasági integrációjának elmélyítése érdekében támogatja továbbá a 2063-ig szóló menetrend törekvéseit is, amelyek a személyek, a tőke, az áruk és a szolgáltatások szabad mozgását biztosító kontinentális piac létrehozására irányulnak; úgy véli, hogy az AfCFTA ambiciózus gazdasági integrációs kezdeményezés, amely komoly lehetőséget kínál az afrikai országok számára az inkluzív növekedés fellendítésére, a fenntartható fejlődés lehetővé tételére, a szegénység csökkentésére és az életszínvonal javítására, nagy számú tisztességes munkahely létrehozására, az afrikai országok versenyképességének növelésére, a zöld technológia és energia előmozdítására, az államháztartás fenntarthatóságának növelésére, a korrupció elleni küzdelemre és a felelősségteljes kormányzás előmozdítására, valamint a részes államokon belüli strukturális átalakulásra; felhívja az EU-t az AfCFTA aktív támogatására; hangsúlyozza, hogy Afrika és EU gazdasági sikereit javított és a GDP-növekedéshez képest árnyaltabb mutatók mentén kell értékelni, és ajánlja többek között a Gini-együttható, a tényleges előrehaladási mutató, a humán fejlettségi mutató, az export diverzifikációjának mérésére szolgáló Theil-mutató, a nemek közötti esélyegyenlőséggel kapcsolatos mutatók, és különösen a fenntartható fejlődési célok terén elért előrehaladásáról szóló jelentések figyelembevételét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy 2014–2020 között az EU Pánafrikai Programján keresztül több mint 74 millió eurót különített el az AfCFTA létrehozására, és hogy a finanszírozást az AfCFTA-megállapodás tárgyalásával, megerősítésével és végrehajtásával kapcsolatos kapacitásépítésre fordította; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy továbbra is nyújtsanak pénzügyi és technikai támogatást az AfCFTA megvalósításához; megjegyzi, hogy ahhoz, hogy az AfCFTA beváltsa ígéreteit, és a puszta kereskedelmi liberalizáción túlmutatva kiemelje az embereket a szegénységből, az afrikai országoknak politikai mozgástérre van szükségük a kereskedelmi intézkedések, a diverzifikációs célkitűzések, a lakossági igények kielégítése, a fenntarthatóság és az inkluzív növekedés közti összhangot elősegítő szakpolitikák bevezetéséhez; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja az AU és az EU bizottságát, hogy segítsék elő a regionális értékláncok és a jobb regionális infrastruktúra kialakítását Afrikában; hangsúlyozza, hogy következetes beruházásokra és nyilvános felügyeletre van szükség az általános és a határokon átnyúló fenntartható infrastruktúra fejlesztése terén; rámutat, hogy a regionális kereskedelem, és ezáltal a helyi, regionális és kontinentális értékláncok diverzifikálásának és ellenálló képességének elősegítése érdekében jelentős beruházásokra van szükség a közlekedési infrastruktúra, az összeköttetések és a digitalizálás terén; megjegyzi, hogy az Afrikán belüli kereskedelem akadályainak felszámolása megkönnyítheti a regionális értékláncok növekedését, ami megkönnyítheti az afrikai vállalkozások, és különösen a kkv-k nemzetközivé válását; hangsúlyozza, hogy a Global Gateway kezdeményezésnek hozzá kell járulnia az infrastruktúra fejlesztéséhez az Afrikán belüli kereskedelem fokozása érdekében, és felkéri az AU-partnereket, hogy reagáljanak az „Európa együtt” közös infrastrukturális projektekre vonatkozó javaslataira; felhívja mind az uniós, mind az afrikai partnereket, hogy haladéktalanul hajtsák végre a közösen meghatározott, kiemelt fontosságú projekteket, és hozzanak létre projektekkel kapcsolatos profitlehetőségeket a helyi vállalatok számára, valamint teremtsenek munkalehetőségeket a helyi lakosság számára, szigorúan betartva a magas szintű környezetvédelmi és munkaügyi normákat és a Párizsi Megállapodást; hangsúlyozza a vidéki térségek további infrastruktúrafejlesztésének szükségességét, és rámutat arra, hogy a szubszaharai Afrikában a szállított alapvető élelmiszerek mintegy 40 %-a nem jut el a piacra a rossz infrastruktúra, valamint a hűtési és tárolási lehetőségek hiánya miatt; felszólítja az Európai Bizottságot és az Afrikai Uniót, hogy a kétoldalú kereskedelmi forgalmon túlmenően térképezzék fel az EU és Afrika közötti regionális értékláncokat, és végezzenek SWOT-elemzést, amely azonosítja különösen a közeli országokba történő kiszervezés lehetőségeit és az olyan együttműködési területeket, mint a körforgásos gazdaság és az ellátási láncok ökologizálása; hangsúlyozza a szubszaharai Afrika és Észak-Afrika, valamint Nyugat- és Kelet-Afrika közötti infrastruktúra és kapcsolatok további fejlesztésének fontosságát; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a nemek közötti egyenlőséget és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését az inkluzív és fenntartható növekedés előmozdításának lényegi elemeként építsék be az EU és Afrika közötti kereskedelmi kapcsolatokba; hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi és beruházási kapcsolatokban megvan a lehetőség arra, hogy előmozdítsák a nemek közötti egyenlőséget, elősegítsék a nők gazdasági és társadalmi szerepvállalását, valamint hozzájáruljanak az egyenlőbb és reziliensebb gazdaságok és társadalmak kiépítéséhez; véleménye szerint az EU–Afrika partnerségnek – többek között kistermelői szervezeteken keresztül – kiemelten támogatnia kell a női és a fiatal vállalkozókat a vidéki területeken és a városokban, ehhez pedig feltétlenül biztosítani kell számukra az egyenlő hozzáférést a gazdasági és termelési erőforrásokhoz, például pénzügyi szolgáltatásokhoz és a piacokhoz, és meg kell védeni birtokjogokaikat; üdvözli a Bizottságnak a kereskedelempolitika nőkre gyakorolt hatásának jobb megértése érdekében végzett adatgyűjtési és elemzési munkáját; kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt afrikai partnerekkel a nemek közötti egyenlőség és a nőknek az EU és Afrika közötti kereskedelmi kapcsolatokban való szerepvállalásának előmozdítása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy érvényesítse a nemek közötti egyenlőség szempontját az EU és Afrika közötti kereskedelmi és beruházási kapcsolatokban; kéri a Bizottságot, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokban szerepeltessen a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó önálló fejezeteket; hangsúlyozza a vidéki nők alapvető szerepét a mezőgazdaságban és a vidéki gazdaságokban Afrika-szerte, különösen az élelmezésbiztonság terén; emlékeztet arra, hogy Afrikában a mezőgazdasági munka mintegy felét nők végzik; kéri az afrikai és az uniós női vállalkozók közötti cserekapcsolatok fejlesztését, a hálózatépítésre, a tapasztalatok megosztására és közös projektek lefolytatására módot adó platformokat bocsátva rendelkezésre; ösztönzi a nők és a lányok öröklési jogainak előmozdítását, és felszólítja az EU-t, hogy különösen a nők földtulajdonláshoz való teljes jogának elismerése tekintetében támogassa a partnerországokat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy konstruktív párbeszédet kell kialakítani a köz- és a magánszféra között, és lehetővé kell tenni a kultúrák fejlődését az ökoszisztémák intelligens hálózatának kialakítása, valamint a köz- és a magánszféra esetleges hibridizálása érdekében; hangsúlyozza, hogy ennek fényében az EU-nak továbbra is együtt kell működnie az afrikai országokkal a kontinensen végrehajtott magánberuházások megkönnyítése és előmozdítása érdekében, mivel az állami beruházások önmagukban nem elegendőek; szorgalmazza a köz- és magánszféra részvételével létrejött háromoldalú partnerségek bővítését, amelynek célja új kereskedelmi kapcsolatok kialakítása olyan, közös érdeklődésre számot tartó ágazatokban, mint az energia, az ipar és a közlekedés; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokkal párhuzamosan az EU külső beruházási tervének, és különösen annak első pilléreként az Európai Fenntartható Fejlődési Alapnak is kulcsfontosságú szerepe van az EU Afrikával kapcsolatos kereskedelmi és beruházási politikájának alakításában; emlékeztet arra, hogy a terv hangsúlyt fektet a partnerországok beruházási környezetének javítására; hangsúlyozza, hogy az EU azon kötelezettségvállalásának, hogy a fenntartható fejlődési célok elérése érdekében előmozdítja a magánberuházásokat, maga után kell vonnia az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveken alapuló, kötelező emberi jogi, szociális jogi és környezetvédelmi átvilágításra vonatkozó követelmények megállapítását, amelyek a teljes értékláncra alkalmazandók és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznak; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja az AU és az EU bizottságait, hogy teremtsék meg az afrikai országok számára annak feltételeit, és könnyítsék meg számukra azt, hogy mind az elsődleges nyersanyagok forrásaként, mind pedig a köztes és végtermékek exportőreként másképpen integrálódjanak a világgazdaságba, ugyanakkor fenntartsák a fiatal iparágak védelméhez szükséges politikai mozgásteret; javasolja az afrikai egyetemekkel és más kutatási létesítményekkel való fokozott együttműködést a technológia- és ismeretcsere platformjának létrehozása érdekében; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy a feltörekvő piacokon végrehajtott fejlesztés és befektetés mindkét kontinens számára lehetőséget jelent, különösen a feldolgozóiparban; hangsúlyozza továbbá az uniós és az afrikai vállalkozások közötti kapcsolatok megerősítésének fontosságát e tekintetben, hogy elősegítsék az értékteremtést és a színvonal emelését, és ezáltal javítsák a versenyképességet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy az ellátási láncok diverzifikációjára irányuló erőfeszítések mindkét kontinens számára lehetőségeket teremtenek, és úgy véli, hogy az EU-nak és az AU-nak együtt kell működnie az uniós és afrikai vállalatok beruházásai és termelése diverzifikációjának támogatásához szükséges feltételek és ösztönzők megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megismétli, hogy az EU és az AU közös érdeke a stabil és szabályokon alapuló többoldalú kereskedelmi rendszer, amely hozzájárul a gazdasági növekedés előmozdításához az EU-ban és az afrikai kontinensen; hangsúlyozza, hogy a WTO és annak szabálykönyve reformja és korszerűsítése az EU és az AU közötti együttműködés fontos területe, és felszólítja a partnereket, hogy a WTO-tagok által elfogadott megállapodásnak megfelelően működjenek együtt egy tisztességes és méltányos kereskedelmi és pénzügyi globális struktúra létrehozása érdekében a WTO újjáélesztése révén, beleértve a dohai forduló lezárását a globális déli országok érdekeinek jobb figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli, hogy a WTO által vezetett kereskedelemösztönző támogatási kezdeményezés célja különösen a legkevésbé fejlett országok segítése abban, hogy kiépítsék a kínálati oldali kapacitást és a kereskedelemmel kapcsolatos infrastruktúrát, amelyre szükségük van a WTO-megállapodások végrehajtásához és kihasználásához, valamint szélesebb értelemben véve a kereskedelem bővítéséhez; úgy véli, hogy ebben az értelemben ez a kezdeményezés kulcsfontosságú eleme az Afrikával fenntartott kereskedelmi kapcsolatoknak, különösen a Covid19-válságot követően; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rámutat arra, hogy a kereskedelemösztönző támogatási programnak szerepet kell játszania a kereskedelemmel kapcsolatos korlátozások kezelésére szolgáló források mozgósításában, az infrastrukturális igények finanszírozásában és az afrikai országok megfelelő szabályozási struktúrák létrehozására irányuló kapacitásának kiépítésében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza a WTO, az UNCTAD, az ILO, az ENSZ Környezetvédelmi Programja, a FAO és más ENSZ-szervek közötti együttműködés megerősítésének fontosságát annak érdekében, hogy a közös jólétre vonatkozó közös menetrend megvalósítása révén és a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciával összhangban életben lehessen tartani a többoldalú jövőképet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy az elszámoltatható és átlátható globális kormányzásban nagyobb szerepet kell kapniuk a parlamenti szerveknek, mivel a közvetlenül választott parlamenti képviselők kulcsfontosságú kapcsolatként működhetnek a polgárok és a multilaterális rendszer között; hangsúlyozza az Európai Parlament és az Interparlamentáris Unió által közösen szervezett, a WTO-ról szóló parlamenti konferencia munkájának fontosságát, és több erőfeszítést sürget az afrikai parlamenti képviselők, különösen a Pánafrikai Parlament fokozottabb bevonása érdekében; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a parlamenti képviselőknek jobb hozzáférést biztosítsanak a kereskedelmi tárgyalásokhoz, és hogy bevonják őket a WTO döntéshozatali és felülvizsgálati folyamataiba; felszólít mind az Európai Parlament, mind a Pánafrikai Parlament, továbbá valamennyi WTO-tagállam nemzeti parlamentje szerepének megerősítésére a nemzetközi kereskedelmi és beruházási tárgyalások megbízási szakaszában; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a megújított EU–Afrika kapcsolatoknak erős partnerségre kell épülniük, és középpontjukban a két kontinens legjobb közös érdekeinek kell állniuk; arra a következtetésre jut, hogy az AU és az EU teljes együttműködésen alapuló, egyenrangú felek közötti partnersége megfelelő válasz a globális versenytársak számára; meggyőződése, hogy ha az EU geopolitikai versenyét kizárólag a többi világhatalomtól való elhatárolódás vezérli, a hagyományos befolyási politika folytatása akadályozza a kölcsönösen előnyös együttműködést; rámutat arra, hogy az érdekek tisztességes versenye nem idegen a piacgazdaságoktól, és hogy az afrikai partnereknek továbbra is jogukban áll, hogy hasznot húzzanak a számukra kedvező keresleti helyzetből; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meggyőződése, hogy az olyan uniós érdekeket, mint a nyersanyagokhoz való hozzáférés, a gazdasági kapcsolatok alakítása az uniós gazdaság előmozdítása érdekében, valamint a migráció kezelése, azaz a migráció kiváltó okainak kezelése, a legjobban egy új, egyenlő felek közötti partnerségen keresztül lehet érvényesíteni; meg van győződve arról, hogy egy új, egyenlő felek közötti partnerség révén az EU hatékonyan erősítheti stratégiai autonómiáját; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak előnyben kell részesítenie a migráció, a kényszerű kitelepítés és a mobilitás valamennyi aspektusával kapcsolatos konstruktív elkötelezettséget, és törekednie kell arra, hogy a migráció biztonságos és jól szabályozott módon történjen; alapvető fontosságúnak tartja egy olyan hosszú távú közös stratégia kialakítását, amely összekapcsolja a kereskedelmi, fejlesztési és migrációs politikákat, ahogyan azt az Európai Tanács több következtetése – különösen a 2021. december 16-án elfogadott következtetések – megállapította, mivel egy ilyen stratégia kulcsfontosságú szerepet játszhat az embercsempészet és az afrikai országokból az EU-ba irányuló illegális migrációs útvonalak elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy az interkontinentális kereskedelem minőségének javítása megköveteli a mobilitás és a migráció szabályozását az afrikai kontinensen; kitart amellett, hogy – bár a kereskedelempolitika bizonyos körülmények között a munkahelyteremtés révén minimalizálhatja a kényszerű migrációt – sem az EU kereskedelempolitikáját, sem fejlesztési támogatását nem szabad arra felhasználni, hogy a nem uniós országok migrációval kapcsolatos együttműködését biztosítsa, ami alááshatja az EU elveit és értékeit, valamint a szegénység csökkentésére vonatkozó elsődleges célkitűzést; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a kényszerű migrációt csak a jogi útvonalak megteremtésével, a nemzetközi védelem megerősítésével és a kényszerű kitelepítéshez vezető szélesebb körű fejlesztési, politikai, éghajlati és humanitárius válságok kezelésével lehet megoldani; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megállapítja, hogy a Covid19 hatással van az ellátási láncokra; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a posztpandémiás világban – az EU-ban és az AU-ban egyaránt – rugalmasabb ellátási láncokat kell kiépíteni a stratégiai autonómia megerősítése, a függőségek azonosítása, a sebezhetőség és az ellátási zavarok jobb kezelése, a termelés diverzifikálása, valamint a társadalmi, környezetvédelmi és egészségügyi célkitűzéseket üzleti modelljükbe integráló, újító vállalkozásokba való nagyobb mértékű befektetés révén; emlékeztet a Parlament elkötelezettségére az európai zöld megállapodás és az annak célkitűzései elérésére irányuló kereskedelmi kezdeményezések mellett, beleértve többek között az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmust, a kötelező átvilágításról szóló jogalkotási javaslatot és az erdőirtásmentes termékekről szóló javaslatot; ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Bizottság gondosan kövesse nyomon e kezdeményezéseknek az EU–Afrika kereskedelemre gyakorolt hatását, és terjesszen elő kísérő intézkedéseket az esetleges rövid távú zavarok enyhítésére; meg van győződve arról, hogy hosszú távon ezek a jogalkotási kezdeményezések rugalmasabb és fenntarthatóbb globális értékláncokat fognak eredményezni, amelyek a polgárok és a vállalkozások javát szolgálják az EU-ban és Afrikában egyaránt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Orosz Föderáció ki nem provokált és indokolatlan ukrajnai inváziója jelentős hatást gyakorolt az energia, az üzemanyagok, a nyersanyagok és a mezőgazdasági termékek árának emelkedésére, ami a termelési költségek komoly növekedésén keresztül veszélyezteti a termelés folyamatosságát, és az ellátási láncok zavaraihoz vezethet; megerősített nemzetközi szintű fellépésre szólít fel annak biztosítása érdekében, hogy a politikai döntéshozatal középpontjában az élelmezésbiztonság álljon, hogy elkerülhető legyen a szűkösség és biztosítható legyen a táplálkozásbiztonság a legkiszolgáltatottabb országokban, különösen az afrikai kontinensen, és hogy az élelmezésbiztonságot kereskedelmi eszközökkel kezeljék, valamint megelőzzék az élelmiszerek és nyersanyagok nemzetközi kereskedelmének akadályozását; |
| --- | --- |

29.

| 30. | úgy véli, hogy az EU pénzügyi és technikai támogatás, szakpolitikai párbeszéd, tudáscsere, új technológiák, valamint az afrikai innováció előmozdítása révén jelentősen hozzájárulhat Afrika élelmiszer-, vetőmag-, műtrágya- és növényvédő szer-behozataltól való jelenlegi függőségének csökkentéséhez; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nagyszabású európai-afrikai beruházási offenzívára szólít fel, amely ösztönzőket biztosít a magánberuházások jelentős növelésére az afrikai államokban, és lehetővé teszi az infrastruktúrába és az éghajlatváltozás elleni küzdelembe történő átfogó állami beruházásokat; ezzel összefüggésben üdvözli a hatodik AU–EU csúcstalálkozón tett kötelezettségvállalást, amely szerint 150 milliárd EUR-t mozgósítanak a Global Gateway keretében; felszólít arra, hogy ezt a beruházási kezdeményezést a tagállamokkal együtt jelentősen bővítsék; |
| --- | --- |

31.

| 32. | szorgalmazza, hogy a beruházási offenzíva elsősorban a megújuló energiaforrások fejlesztését és bővítését, a vízellátás biztosítását, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó intézkedéseket és a közintézmények infrastruktúrájának kiépítését célzó projektekre összpontosítson; elvárja, hogy minden beruházási projektbe vonjanak be afrikai partnercégeket, és fordítsanak nagy figyelmet a helyi munkahelyteremtésre és az afrikai értékláncok elmélyítésére; felszólítja a Bizottságot, hogy a helyi, regionális és állami partnerekkel együttműködve határozza meg a megfelelő beruházási projekteket Afrikában, és biztosítsa azok végrehajtását; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy vállaljanak kötelezettséget az afrikai országok támogatására ambiciózus és igazságos éghajlat-politikai fellépések végrehajtásában; hangsúlyozza, hogy az új Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz keretében nyújtott uniós finanszírozásnak az emberi jogokon alapuló megközelítést kell támogatnia, amely a helyi közösségeket és az őslakos népeket helyezi az éghajlattal, a környezettel és a fejlesztéssel kapcsolatos erőfeszítések középpontjába, és amelynek kezdőpontja a civil társadalommal és a közösségekkel való konzultáció; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy a korábbi vegyes finanszírozási mechanizmusoknak nem sikerült elegendő magánberuházást ösztönözniük; ezért kéri, hogy a beruházási kezdeményezésbe vonják be a helyi kkv-kat, amelyek nagy mértékben hozzájárulnak a gazdaság diverzifikációjához és a munkahelyteremtéshez; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak az Afrikával fenntartott gazdasági és kereskedelmi kapcsolatait olyan beruházások révén kell elmélyítenie, amelyek tisztességes munkahelyeket teremtenek, és előmozdítják az emberi, munkavállalói és környezetvédelmi jogokat; hangsúlyozza, hogy különböző tényezők miatt az afrikai régiókban és országokban eltérő mértékben férnek hozzá a finanszírozáshoz; kiemeli, hogy a hangsúlyt az új infrastruktúra, például a digitális és zöld infrastruktúra, valamint a megújulóenergia-termelés területén végrehajtott beruházásokra kell helyezni; üdvözli az EBB és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) között 2021 októberében létrejött, együttműködési projektről szóló keretmegállapodást; üdvözli az EBRD és az Afrikai Fejlesztési Bank között 2021-ben létrejött, a magánszektor afrikai fenntartható fejlődésének előmozdításáról szóló egyetértési megállapodást; felhívja a Bizottságot, hogy innovatív pénzügyi eszközök révén mozdítsa elő a beruházásokat az afrikai kontinensen a tőkeáramlás növelése és a kockázatok csökkentése érdekében; arra ösztönzi az EU-t és az afrikai országokat, hogy törekedjenek tárgyalásokra az EU kereskedelempolitikai felülvizsgálatában (15) bejelentett, a fenntartható beruházást elősegítő megállapodásokról, amelyek növelik a kormányok közérdekű szabályozási képességét, és egyensúlyt teremtenek a befektetők és a közösségek jogai és kötelezettségei között; emlékeztet a közszolgáltatásokba, a kutatási képességekbe és az olyan gazdasági ágazatok támogatásába történő következetes beruházások kulcsfontosságú fontosságára, amelyekben az országok vagy régiók komparatív előnyre tehetnek szert; javasolja az afrikai beruházási lehetőségek fellendítését, különösen több kockázati tőke és a beruházások megkönnyítését célzó garanciák biztosításával; üdvözli az Európai Fenntartható Fejlődési Alap Plusz (EFFA+) létrehozását, amely lehetővé teszi a fejlesztésfinanszírozási intézmények számára, hogy beruházási programjaikban nagyobb kockázatot vállaljanak; emlékeztet arra, hogy a fejlesztésfinanszírozásról szóló addisz-abebai cselekvési program kiemelte, hogy a fenntartható fejlődési célok elérése érdekében több belföldi forrást kell mozgósítani; |
| --- | --- |

35.

| 36. | arra ösztönzi az afrikai országokat, hogy a jelen időszakban, amikor az UNICA beszámolója szerint az 1990-es években és a 2000-es évek elején megkötött számos beruházási szerződés a közelmúltban lejárt vagy hamarosan lejár, fejlődési szükségleteiknek megfelelően vizsgálják felül és reformálják meg beruházási és kettős adóztatási szerződéseiket; úgy véli, hogy az AfCFTA és a folyamatban lévő regionális integrációs erőfeszítések jó lehetőséget kínálnak a nemzetközi beruházási rendszer egyensúlyának újrateremtésére, amelynek révén az felelőssé és méltányossá válhat, és hozzájárulhat a fenntartható fejlődéshez; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy az EU és az AKCSÁSZ között kötött és 2021 áprilisában parafált megállapodás nem tartalmaz a kellő gondosság érvényesítésére szolgáló mechanizmusokat sem a környezetvédelmi normákra, sem az emberi jogokra vagy a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezés elvére vonatkozóan, holott ezek a vonatkozások – tekintettel a megállapodásnak a nemzetközi beruházási megállapodások előmozdítására vonatkozó kötelezettségvállalásaira – különösen nagy jelentőséggel bírnak; hangsúlyozza, hogy az EU-nak figyelembe kell vennie a különböző fejlettségi szinteket, és biztosítania kell, hogy az uniós kereskedelmi megállapodások és a partnerek regionális gazdasági integrációs prioritásai következetes összhangban álljanak egymással; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sürgeti a Bizottságot és az EBB-t mint az EU hitelnyújtó szervezetét, hogy dolgozzanak ki hatékony és könnyen hozzáférhető mikrohitel-rendszert, és ezzel összefüggésben erősítsék meg képességüket a magánszektor afrikai fejlődésének támogatására; e tekintetben felhívja az EBB-t, hogy az EFFA+ vegyes költségvetésen keresztül juttasson több forrást az afrikai mikro-, kis- és középvállalkozásoknak; hangsúlyozza továbbá ezzel összefüggésben, hogy a mikrofinanszírozás komoly lehetőségeket kínál a kkv-k és a helyi mezőgazdasági termelők érvényesülésének elősegítése szempontjából; olyan mikrohitel-rendszerek létrehozását ajánlja, amelyek biztosíték vagy más pénzügyi garancia nélkül teszik lehetővé a hitelhez jutást; hangsúlyozza egy ilyen rendszer fontosságát a nők és a fiatalok szerepének megerősítésében, akiknek finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését jelentősen javítani kell; e tekintetben megfelelő kísérő intézkedésekre, például technikai és jogi segítségnyújtásra és tanácsadásra, valamint a helyi partnerekkel való szövetségek kialakítására szólít fel annak érdekében, hogy e mikrohitelek valóban hozzáférhetők legyenek; úgy véli, hogy a szociális gazdaság, a szövetkezetek, valamint a mikrohitel-rendszerek a 204. számú ILO-ajánláson alapuló egyértelmű stratégiák révén való támogatása hozzájárul az informális gazdaság olyannyira szükséges kifehérítéséhez; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja az EU-t, hogy növelje az afrikai országoknak és az AU-nak nyújtott támogatását a vállalkozások illegális tőkemozgásai és adókijátszása elleni küzdelemben, és kezdeményezéseket sürget annak biztosítására, hogy a vállalatok ne járuljanak hozzá az afrikai országokból történő tőkekiáramláshoz; emlékeztet arra, hogy Afrikát évente mintegy 88,6 milliárd USD veszteség éri az illegális tőkemenekítés miatt, ami a kontinens GDP-jének 3,7 %-át teszi ki; a folyamatos adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás megállítása érdekében közös erőfeszítésekre szólít fel, amelyek biztosítják, hogy az adókat ott fizessék meg, ahol nyereség és valós gazdasági érték keletkezik; szorosabb együttműködésre szólít fel az AU és az EU, valamint tagállamaik között a társasági adó átláthatóságával kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó intézkedések nemzetközi előmozdítása terén, beleértve a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló uniós irányelvvel (16) kapcsolatos együttműködés javítását is; felhívja a Bizottságot, hogy az illegális tőkemozgásokkal és az adókijátszással foglalkozzon a kereskedelemösztönző támogatási rendszerek keretében is, valamint a gazdasági együttműködési megállapodások korszerűsítéséről szóló tárgyalások során a megfelelő fejezetek szerepeltetésével; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy a legkevésbé fejlett országok érdekeltek a szabályokon alapuló multilaterális kereskedelmi rendszerekben, és határozottan támogatják azokat, és ezen országok nemzetközi kereskedelmi rendszerbe való integrációját szintén javítani kell; tudatában van annak, hogy a különleges és megkülönböztetett bánásmód a WTO egyik alapelve; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fejlődő országok teljes mértékben gyakorolhassák a WTO különleges és megkülönböztetett bánásmódra vonatkozó rendelkezései szerinti jogaikat, különösen az élelmezésbiztonságuk garantálása érdekében; azon a véleményen van, hogy egy adott termék egyetlen országtól vagy földrajzi régiótól való túlzott függése kiszolgáltatottá tehet országokat a külső sokkhatásoknak, ami rendkívül káros hatással lehet a fejlődő országok élelmezésbiztonságára; ezért úgy véli, hogy a Bizottságnak támogatnia kell afrikai partnereinket kereskedelmi forgalmuk diverzifikálásában, rezilienciájuk fokozása érdekében; közös, WTO-szintű erőfeszítésekre szólít fel az EU afrikai partnereivel annak érdekében, hogy többoldalú megoldások szülessenek a WTO Mezőgazdasági Bizottságában tárgyalt globális agrárpolitikai kérdések terén fennálló jelentős megosztottságra; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy a különböző afrikai államokban végrehajtott átfogó agrárreformokon alapuló, jelentős és fenntartható mezőgazdaságot támogató többoldalú kereskedelmi szabályokra van szükség, hogy az egész kontinensen garantálják az élelmezésbiztonságot; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy védeni kell és elő kell mozdítani a helyi közösségek jogát a természeti erőforrásokhoz, többek között a földhöz és a vízhez való hozzáféréshez, valamint az ezek feletti ellenőrzéshez; elítéli az Afrikában zajló nagyarányú földszerzéseket; aggodalmát fejezi ki a külföldi befektetők afrikai földszerzésének mértéke miatt, amely a gyengébb kormányzási struktúrákkal rendelkező országokban koncentráltan zajlik, és fenyegetheti az élelmezésbiztonságot, valamint a termőföldhöz és a vízhez való hozzáférést; hangsúlyozza, hogy inkluzív folyamat útjára indításával biztosítani kell a civil szervezetek és a helyi közösségek érdemi részvételét a nagyarányú földszerzés visszaszorítását célzó politikák és intézkedések kidolgozásában, végrehajtásában és nyomon követésében; kéri, hogy a földtulajdon- és földhasználati jogok védelmét szolgáló valamennyi projektben – így a kereskedelmi projektekben is – tartsák tiszteletben a földtulajdon és földhasználat felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes iránymutatásokat, valamint hozzanak intézkedéseket annak biztosítására, hogy a projektek ne veszélyeztessék a mezőgazdasági kistermelők, különösen a nők földhöz fűződő jogait; nyomatékosan kéri továbbá, hogy az EU és Afrika ismerje el az őslakos népeknek a földjeikhez és természeti erőforrásaikhoz fűződő, az Egyesült Nemzetek őslakos népek jogairól szóló nyilatkozatában és a 169. sz. ILO-egyezményben rögzített hagyományos tulajdonjogait és ellenőrzési jogait, továbbá tartsa be a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezés elvét; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy az EU és Afrika közötti kereskedelmi partnerségnek meg kell védenie az afrikai országok élelmiszer-önrendelkezéshez való jogát, biztosítania kell a fenntarthatóság elveinek betartását, és soha nem áshatja alá az élelmezésbiztonságot, az élelmiszer-biztonságot és az élelmiszerek minőségét, és nem támogathatja az erdőirtást vagy a környezet romlását; hangsúlyozza, hogy ehhez mindkét kontinensen nagyobb mértékű kötelezettségvállalásra, valamint a biztonságos, ellenálló és fenntartható agrár-élelmiszeripari rendszerek fellendítésére van szükség annak érdekében, hogy fokozódjanak az éhezés megszüntetésére irányuló 2030-as fenntartható fejlesztési célok elérésére irányuló erőfeszítések, és támogatni lehessen az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló közös fellépést; megállapítja, hogy át kell alakítani az értékláncok szerkezetét annak érdekében, hogy a termelés feldolgozási és értékteremtő részeinek nagyobb része a származási országokban valósuljon meg; ismételten hangsúlyozza az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termékek tiszteletben tartásának fontosságát; felhívja a Bizottságot, hogy a fenntartható fejlődési célokkal összhangban biztosítsa, hogy a beruházási eszközök, például a Global Gateway és a Globális Európa hozzájáruljanak a fenntartható mezőgazdasági ágazat kialakításához Afrikában, és támogassa az AfCFTA megvalósítását az Afrikán belüli mezőgazdasági kereskedelem tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő az oktatást és a szakképzéseket a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok, köztük az agroökológia elősegítése érdekében Afrikában, és mozdítsa elő a meglévő afrikai kezdeményezéseket; emlékeztet arra, hogy az agroökológia képes a fenntarthatóság gazdasági, környezeti és társadalmi dimenzióinak összeegyeztetésére, ami az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület, a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform és a Világbank kulcsfontosságú jelentéseiben, valamint a FAO által vezetett, a mezőgazdaságról, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felmérésben is elismerést nyert; felszólítja az EU-t és Afrikát, hogy a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes feleinek 15. konferenciáján vállaljanak vezető szerepet egy ambiciózus globális megállapodás megkötésében; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy Európában a fenntartható mezőgazdaság és a fenntarthatóbb táplálkozás jelentősen hozzájárulhat az afrikai országok élelmezésbiztonságának garantálásához; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza, hogy egyes afrikai országok az élelmezésbiztonság miatt aszimmetrikusan függnek a mezőgazdasági behozataltól; súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Ukrajna elleni orosz invázió következményekkel jár bizonyos mezőgazdasági élelmiszertermékekkel, főként gabonafélékkel való ellátásra nézve, tekintettel arra, hogy sok állam jelentős mértékben függ e behozataltól, valamint hogy az ellátási lánc globális zavarai és az áremelkedések globálisan – különösen az afrikai kontinensen – az élelmiszer-ellátás bizonytalanságához vezetnek; üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy értékeli az orosz-ukrán háború gabonabehozatalra és élelmezésbiztonságra gyakorolt hatását, és felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb lépjen fel az lehetséges humanitárius válságok ellen; hangsúlyozza továbbá, hogy a fegyveres konfliktus fennakadásokat okoz bizonyos termékek, például a citrusfélék, a kávé és a tea Oroszországba irányuló afrikai exportjában; felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt az afrikai országokkal a mezőgazdasági termékekhez való hozzáférés biztosítása érdekében, és használja fel a meglévő kereskedelmi eszköztárat az afrikai partnereink mezőgazdasági termékekhez való hozzáférésének kezeléséhez és megkönnyítéséhez, valamint támogassa őket mezőgazdasági termelésük fellendítésében az élelmezéssel kapcsolatos ellenálló képességük erősítésében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | emlékeztet arra, hogy az afrikai országok az uniós kivitel fontos célpiacai, és az EU továbbra is az Afrikából származó mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek legnagyobb piaca: 2020-ban az Afrikába irányuló uniós agrár-élelmiszeripari kivitel értéke 17,6 milliárd EUR-t, az Afrikából származó behozatalé pedig 16,5 milliárd EUR-t ért el; felhívja a figyelmet arra, hogy az Afrikából származó importnak, és különösen az agrár-élelmiszeripari termékeknek meg kell felelniük az uniós egészségügyi, biztonsági és minőségi előírásoknak, ideértve a hormonok, antibiotikumok és géntechnológiával módosított szervezetek használatára vonatkozó előírásokat is; hangsúlyozza, hogy technikai támogatást és képzést kell nyújtani annak biztosítása érdekében, hogy az afrikai termelők lehetőséget és know-how-t kapjanak az uniós normáknak való megfelelésre; meggyőződése, hogy az EU-nak az agrár-élelmiszeripari ágazat jelentős globális szereplőjeként az emberi és munkajogok tiszteletben tartására, a tisztességes versenyre, az elővigyázatosság elvére, a környezetvédelemre és az állatjólétre építve, a WTO szabályaival összhangban együtt kell működnie az afrikai országokkal a fenntartható élelmiszerrendszerekre vonatkozó referenciák és nemzetközi normák továbbfejlesztésében; emlékeztet arra, hogy az EU „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia célkitűzéseivel és a fenntartható fejlesztési célokkal összhangban valamennyi partnerével együtt kötelezettséget vállalt a fenntartható agrár-élelmiszeripari rendszerekre való globális átállás támogatására és előmozdítására; rámutat, hogy az élelmiszerek előállításával, forgalmazásával és fogyasztásával kapcsolatos jelenlegi viszonyok átalakítása az EU és Afrika közös célja; rámutat ezért, hogy az EU és afrikai partnerei közötti együttműködésnek az élelmiszer-ellátás központi kérdésére kell összpontosítania, testre szabott együttműködési programokat szervezve uniós és afrikai mezőgazdasági termelők és kkv-k között, valamint a fenntartható mezőgazdasági fejlődésbe, a korszerű közlekedési hálózatokba és a megfelelő tárolási infrastruktúrákba történő célzott beruházások révén, eszközöket biztosítva az afrikai mezőgazdasági termelők számára ahhoz, hogy ellenállóvá tegyék a gazdálkodást az éghajlati kihívásokkal szemben; |
| --- | --- |

44.

| 45. | erősebb szakpolitikai koherenciát szorgalmaz uniós szinten az agrár-élelmiszeripari kereskedelemmel összefüggésben, tekintettel azokra a globális szintű hatásokra, amelyeket a közös agrárpolitika és az agrártermékek kereskedelme gyakorol a fenntartható fejlődési célok elérése felé történő előrehaladásra; felszólítja az EU-t, hogy vegye figyelembe az Afrika vidéki területeivel foglalkozó munkacsoport következtetéseit az afrikai élelmiszerláncokba való beruházások szükségességéről, és megkülönböztetett figyelmet fordítson a hozzáadott értékkel rendelkező termékekre; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy tevékenyen működjenek együtt afrikai partnereikkel az EU–Afrika stratégia és az európai zöld megállapodás közötti szinergiák megteremtése érdekében, különös tekintettel „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia külső dimenziójára; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza a kutatás és az innováció fontosságát a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok, valamint a száraz termőterületeken működő agroökoszisztémák és élelmiszerrendszerek mezőgazdasági termelők általi alkalmazásának ösztönzésében; szorgalmazza e tekintetben, hogy az igazságos átmenet során nagyobb mértékben vegyék igénybe az afrikai hagyományos tudás hozzájárulását, főként a mezőgazdasági gyakorlatok, a halászat és az erdők védelme tekintetében, elősegítve az afrikai emberek és helyi közösségek érdekeinek érvényesülését; |
| --- | --- |

46.

| 47. | sajnálja, hogy az afrikai földfelszín mintegy 43 %-át borító, így fontos karbonelnyelőként működő legelőterületek stratégiai fontossága nem kap elismerést; hangsúlyozza a mezőgazdasági kisüzemek és a legeltetéses állattenyésztés, valamint más hagyományos/helyi élelmiszerrendszerek támogatásának fontosságát a rezilienciájuk megerősítése, valamint az élelmezésbiztonsághoz, a fenntartható erőforrás-gazdálkodáshoz és a biológiai sokféleség megőrzéséhez való hozzájárulásuk ösztönzése érdekében; megállapítja például, hogy a legeltetési jogok és a közösségi legelők a hagyományos földhasználati jogok körébe tartoznak, amelyek szokásjogon és nem szerzett tulajdonjogon alapulnak; felhívja a Bizottságot, hogy a helyi közösségekkel és a helyi érdekelt felekkel közösen dolgozzon ki stratégiát e potenciál fenntartható – például pásztorok által folytatott – legelőgazdálkodás révén történő optimalizálására; kéri a letelepedett mezőgazdasági termelő lakosság és a legeltetéses állattenyésztést folytató nomád közösségek közötti társadalmi feszültségek feloldását, különösen azokban a régiókban, ahol azokat etnikai-vallási konfliktusok kísérik; |
| --- | --- |

47.

| 48. | javasolja, hogy fordítsuk meg azt a nemkívánatos tendenciát, hogy Afrikában egyre többen szenvednek az élelmiszer-ellátás bizonytalansága miatt, éspedig tegyük ezt a konfliktus sújtotta területeken a humanitárius, fejlesztési és béketeremtő politikák integrálásával, az élelmiszerrendszerek éghajlati ellenálló képességének növelésével, a gazdasági nehézségekkel szembeni ellenálló képesség erősítésével, a tápláló élelmiszerek árának csökkentése és tápértékének növelése érdekében az élelmiszer-ellátási láncok mentén történő beavatkozással, a szegénység és a strukturális egyenlőtlenségek kezelésével, a szegényeket támogató és befogadó beavatkozások biztosításával, valamint az élelmiszeripari környezet megerősítésével és a fogyasztói magatartás megváltoztatásával, többek között kereskedelmi intézkedésekkel, az emberi egészségre és a környezetre pozitív hatást gyakorló táplálkozási minták előmozdítása érdekében; hangsúlyozza, hogy fenntartható és innovatív szakpolitikákra van szükség, amelyek lehetővé teszik az afrikai államok számára, hogy ugrásszerű fejlődést elérve, a fenntartható agrár-élelmiszeripari gyakorlatokra való ökológiai és társadalmi átállás megvalósítása érdekében szakítsanak a régebbi és szennyezőbb technológiákkal és mezőgazdasági gyakorlatokkal; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági és az élelmiszeripari ágazat az ellenálló képességet fokozó intézkedések, a mezőgazdasági gyakorlatok fenntartható modernizálása, a termékek minőségének javítása és a termékek diverzifikálása révén központi szerepet játszik az afrikai gazdaságban, valamint a vidéki területeken működő számos kisüzem és családi gazdaság számára a tisztességes és fenntartható munkalehetőségek biztosításában; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a helyi mezőgazdasági vállalkozásokat, és növelje a kis- és családi gazdaságok versenyképességét a nagyméretű vállalati gazdaságokkal szemben; aggodalmát fejezi ki a monokultúrákon alapuló, nagymértékben iparosodott gazdaságok terjeszkedése miatt, ami mélyíti a társadalmi egyenlőtlenségeket és fokozza a talaj erózióját, valamint a biológiai sokféleség folyamatos csökkenését; hangsúlyozza a mezőgazdasági termelők fontosságát a különböző afrikai régiók körforgásos gazdaságának megerősítésében; üdvözli az Afrika vidéki területeivel foglalkozó munkacsoport javaslatát, amely szerint az uniós tagállamok és az afrikai partnerországok mezőgazdasági szerveit összekötő EU–Afrika ikerintézményi programot kell indítani, amelynek keretében az elkötelezett és hasonló partnerek megoszthatják egymással bevált gyakorlataikat és ismereteiket; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy a növényvédő szerek intenzív mezőgazdasági termelésben történő használata Afrikában a környezeti károk mellett hatást gyakorolhat a munkavállalók egészségére is, akik csupán alig férnek hozzá növényvédelmi oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz; szorgalmazza a fenntartható növényvédelmi gyakorlatokra, illetve a növényvédő szerek alternatíváira vonatkozó oktatást és képzést, továbbá a veszélyes szereknek való kitettség minimumra szorítását; elítéli az EU által a növényvédő szerek esetében alkalmazott kettős mércét, ami abban áll, hogy az EU-ban betiltott veszélyes anyagok afrikai és más nem-uniós országokba irányuló kivitele engedélyezett; kéri ezért a jelenlegi uniós szabályok módosítását e jogi következetlenség megszüntetése érdekében, összhangban az 1998. évi Rotterdami Egyezménnyel és az európai zöld megállapodással; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy a kártevők elleni védekezés alternatív rendszereinek kidolgozása révén is segíteni kell az afrikai országokat az EU-ban betiltott növényvédő szerek használatának csökkentésében; hangsúlyozza, hogy az EU nem ellenőrzi következetesen az EU egységes piacán nem engedélyezett növényvédő szerek afrikai és más nem-uniós országokba irányuló kivitelét; felszólít e következetlenség gyors megszüntetésére, mivel az teljesen ellentétes az európai zöld megállapodás szellemével; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rámutat arra, hogy a világ más régióihoz képest a hozzáadott értéknek a mezőgazdasági értékláncokban való eloszlása többnyire kedvezőtlen az afrikai kistermelők számára, amint az megfigyelhető a piaci koncentrációnak a kakaót termesztő mezőgazdasági termelőkre és országokra gyakorolt hatásaiban; üdvözli Ghána és Elefántcsontpart arra irányuló kezdeményezését, hogy létminimum-különbséget állapítsanak meg a kakaó tekintetében; üdvözli a fenntartható kakaóra vonatkozó uniós kezdeményezés létrehozását, és kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a magánszektor arra irányuló kötelezettségvállalásait, hogy tisztességes árakat fizessenek a kakaótermelőknek, ami a gyermekmunka mellőzésével is lehetővé teszi számukra a fenntartható termelést; emlékeztet arra, hogy az EU és Afrika közötti kereskedelmi kapcsolatoknak és kezdeményezéseknek, többek között a kakaóra vonatkozó kezdeményezés átlátható és megbízható nyomon követésen és elszámoltathatóságon kell alapulniuk; kéri az érdekelt felek részvételén alapuló, a civil társadalmat a stratégiák és az ágazati politikák kidolgozásába bevonó megközelítés biztosítását; osztja a Kakaókoalíció azon nézetét, hogy a kellő gondosságra vonatkozó, előkészítés alatt álló uniós jogszabályoknak, többek között az erdőirtásról szóló rendeletnek célja kell hogy legyen az, hogy a fenntartható kakaóágazat megvalósításának alapvető lépéseként létminimumot biztosítson a kakaótermelők számára; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az EU Afrikával kapcsolatos kereskedelempolitikája nagyon széttagolt; megismétli, hogy a különböző gazdasági partnerségi megállapodásoknak hozzá kell járulniuk az Afrikán belüli integráció fejlesztéséhez, egy tisztességes és fenntartható kereskedelmi modell kialakításához, valamint a szegénység csökkentéséhez; megállapítja, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások sikerének értékelésével kapcsolatos álláspontok eltérőek, mivel egyesek az EU-ban és Afrikában azzal érvelnek, hogy az elmúlt évtizedben megkötött vagy tárgyalt megállapodások nem felelnek meg kellőképpen az új partnerség követelményeinek, és elsősorban az EU érdekeinek érvényesítésére irányultak, megállapítják, hogy a részes államokba irányuló uniós export káros volt a helyi termelésre, különösen a mezőgazdasági ágazatban, sajnálják, hogy nem sikerült elérni a megállapodások olyan fontos célkitűzéseit, mint az értékláncok diverzifikálása és az afrikai regionális integráció előmozdítása, és a fő exportcikkek továbbra is a mezőgazdasági termékek és nyersanyagok, és ebben látják az egyik okát annak, hogy a megállapodásokat gyakran bírálják vagy utasítják el számos afrikai államban; mások viszont az EU-ban és az AU-ban azzal érvelnek, hogy a megállapodások hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez és előmozdítják azt a fenntartható fejlődési célokkal és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrenddel összhangban, csökkentik a szegénységet, elősegítik az Afrikán belüli kereskedelmet, javítják a regionális integrációt, hozzájárulnak a kereskedelem megkönnyítéséhez és a kereskedelem útjában álló szükségtelen akadályok felszámolásához, fokozzák a vállalkozások, különösen a kkv-k bejutását az uniós és az afrikai piacokra, előmozdítják a köz- és magánberuházásokat Afrikában, előmozdítják a helyes és fenntartható mezőgazdasági gyakorlatokat, valamint az EU–AU csúcstalálkozó eredményeinek figyelembevételével előmozdítják az EU és Afrika közötti kereskedelmi kapcsolatokat, ugyanakkor az e véleményen lévők úgy vélik, hogy e szerep teljes körű betöltéséhez, valamint az uniós és az afrikai értékláncok integrációjának elősegítéséhez elengedhetetlen a megállapodások végrehajtása és olyan rendelkezések beemelésével történő korszerűsítése, amelyek támogatják a határokon átnyúló értékláncokat, beleértve olyan további területeket is, mint a szolgáltatások kereskedelme, a beruházások, a szellemi tulajdonjogok és a verseny, ami megnyugtatná a vállalkozásokat és a befektetőket az említett országokban uralkodó üzleti környezet tekintetében; |
| --- | --- |

52.

| 53. | úgy véli, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásoknak fokozniuk kell az afrikai országok arra irányuló képességét, hogy az élelmezésbiztonság, az egészségügyi ellátás és a szegénység csökkentése terén jobban kihasználják a kereskedelmi lehetőségeket; |
| --- | --- |

53.

| 54. | emlékeztet arra, hogy az Uniónak a nyersanyagokra kivetett exportadók betiltására irányuló igénye hosszú ideje akadályozza a gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalási folyamatot; hangsúlyozza, hogy azon gazdaságok esetében, amelyek bevételeiket szinte kizárólag a természeti erőforrások kiaknázására alapozzák, az ilyen adók tilalma konzerválhatja a segélyektől való függőséget, ugyanakkor akadályozza a gazdasági diverzifikációt; hangsúlyozza az afrikai országok jogát a nyersanyagok közérdekből történő szabályozására, és felszólítja az EU-t, hogy tartózkodjon olyan kereskedelempolitika elfogadásától, amely általános szabályként megtiltja az afrikai országok számára, hogy exportadót vessenek ki a nyersanyagokra, amennyiben az összeegyeztethető a WTO szabályaival; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ismételten kéri, hogy az új gazdasági partnerségi megállapodások tárgyalása előtt részletesen elemezzék a megállapodások helyi gazdaságokra, regionális integrációra, gazdasági diverzifikációra és fenntartható fejlődési célokra gyakorolt hatását; felszólít a gazdasági partnerségi megállapodások azáltali korszerűsítésére, hogy a kereskedelem és a fenntartható fejlődés vonatkozásában erős, kötelező erejű és végrehajtható, a Párizsi Megállapodással összhangban álló fejezetekkel egészítik ki azokat; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy afrikai partnereinkkel együttműködve mozdítsa elő a tisztességes és fenntartható kereskedelmet, különösen a gazdasági partnerségi megállapodások fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos fejezetein keresztül, és működjön együtt partnereinkkel a fenntartható fejlődési célok közelgő felülvizsgálatában; hangsúlyozza továbbá, hogy a mezőgazdasági ágazatban elterjedt kényszer- és a gyermekmunka felszámolására irányuló célkitűzést be kell építeni az uniós kereskedelmi megállapodások kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteibe; szorgalmazza az EU–Afrika kereskedelmi megállapodások végrehajtásának valamennyi érdekelt fél, ezen belül az európai uniós és afrikai civil társadalom és közösségek, a helyi hatóságok és a nemzeti parlamentek általi szisztematikus, átlátható és bizonyítékokon alapuló nyomon követését, valamint a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciája és a fenntartható fejlődést szolgáló szakpolitikai koherencia elvének tiszteletben tartását; részletes elemzésre szólít fel a meglévő gazdasági partnerségi megállapodások és kereskedelmi megállapodások afrikai országokra gyakorolt hatásáról annak meghatározása céljából, hogy azok mennyiben egyeztethetők össze az AfCFTA-folyamat és a kontinentális integráció támogatására, valamint a fenntartható fejlődési célokkal és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkével való összhang biztosítására irányuló erőfeszítésekkel; az eredmények függvényében a gazdasági partnerségi megállapodások rendelkezéseinek kiigazítására szólít fel; felhívja a Bizottságot, hogy adott esetben a gazdasági partnerségi megállapodások felülvizsgálata során – afrikai partnereinkkel szorosan együttműködve – foglalkozzon minden olyan lehetséges hatással, illetve enyhítsen rajtuk és kerülje el őket, amely akadályozhatja az afrikai belső piac fejlesztésének célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásoknak támogatniuk kell az AfCFTA továbbfejlesztését; felhívja az Európai Bizottságot, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások biztosítsák, hogy a felek közötti gazdasági kapcsolatok kölcsönösen előnyös módon történő megerősítésének alapját képezzék, figyelembe véve a felek fejlettségi szintjét; felhívja a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet a kkv-kra, és technikai segítségnyújtással támogassa az EU-ba exportáló afrikai kkv-kat; megjegyzi, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások vonzóbbá tétele érdekében azoknak más vonatkozásokra is ki kell terjedniük, ilyenek lehetnek többek között a kapacitásépítés, a nők szerepvállalásának ösztönzése a gazdaságban (így a mezőgazdaságban is), valamint a fiatalok számára kínált lehetőségekbe való befektetés az afrikai országokban; |
| --- | --- |

55.

| 56. | emlékeztet arra, hogy a fenntarthatósági fejezetek végrehajtásával párhuzamosan az EU fejlesztési támogatásán és egyéb beruházásain keresztül kapacitásépítésnek kell kísérnie a partnerországokat kötelezettségvállalásaik betartásában (17), és hogy a civil társadalmi érdekelteket be kell vonni a nyomon követésbe (18); |
| --- | --- |

56.

| 57. | üdvözli az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról (GSP) szóló rendelet (19) reformját és annak szerepét a kereskedelmi lehetőségek növelésében, a fejlődő országok exportjának diverzifikálásában, a fenntartható fejlődés előmozdításában, valamint az emberi jogok, a munkavállalói jogok, a környezetvédelem, a fenntartható fejlődés, a jó kormányzás és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartásának biztosításában; tudomásul veszi, hogy a közeljövőben több afrikai ország is kikerül a legkevésbé fejlett országok státuszából, és hogy támogatni kell őket a GSP-státuszba való zökkenőmentes átmenetükben; úgy véli, hogy ezek az országok profitálnának a GSP+ státuszból, és arra ösztönzi őket, hogy vegyék fontolóra a jelentkezés lehetőségét, ugyanakkor felhívja az Európai Bizottságot, hogy proaktívan viszonyuljon e potenciális tagjelöltekhez, nyújtson támogatást számukra a kritériumok teljesítéséhez, és biztosítsa a zökkenőmentes átmenetet a legkevésbé fejlett ország státusz és a GSP+ partnerországi státusz között; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a GSP kiegészítse az afrikai kontinensen indult egyéb kereskedelempolitikai kezdeményezéseket; felhívja a régió azon országait, amelyek a GSP és a „fegyver kivételével mindent” rendszer kedvezményezettjei, hogy törekedjenek nemzetközi kötelezettségvállalásaik hatékony végrehajtásának megerősítésére; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felszólít a környezeti termékekkel és zöld technológiákkal kapcsolatos kutatásra és fejlesztésre irányuló befektetések növelésére; felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy a vállalati fenntarthatósági átvilágítással és az erdőirtás-mentességgel kapcsolatos jövőbeli uniós szabályok végrehajtása ösztönözze a hosszú távú beszerzési kapcsolatokat, a jobb beszerzési gyakorlatokat, a megélhetéshez elegendő munkavállalói bérek és kistermelői jövedelmek biztosítását, a környezet tiszteletben tartását, valamint az érdekelt felek, köztük a jogtulajdonosok érdemi bevonását az átvilágítási folyamat minden szakaszában; emlékeztet arra, hogy Afrika kivételes biológiai sokféleségnek ad otthont; mély aggodalmát fejezi ki a természeti erőforrások túlzott kiaknázása és a biológiai sokféleség csökkenésének a rezilienciaszintekre gyakorolt hatása miatt; különösen aggasztja az erdőirtás ütemének növekedése Afrikában, konkrétan a Kongói-medencében, amely 2020-ban a második lett a természetes erdők pusztulása tekintetében (egyedül Brazília előzte meg), valamint Kamerunban, továbbá aggodalmát fejezi ki a vadon élő ritka fajok csempészete miatt is; rámutat, hogy az afrikai trópusi erdők kiirtása a biodiverzitás csökkenése, a szén-dioxid-megkötési képesség elvesztése, valamint az őshonos közösségek élőhelyének és életmódjának károsodása miatt jóvátehetetlen veszteségekhez vezet majd; emlékeztet arra, hogy az erdők jelentős mértékben hozzájárulnak az éghajlat-politikai célkitűzések eléréséhez, a biológiai sokféleség megóvásához, valamint az elsivatagosodás és a túlzott mértékű talajerózió megelőzéséhez; kiemeli a víz szerepét a társadalmi és gazdasági ellenálló képesség kulcsfontosságú építőelemeként, különösen az élelmezés- és táplálkozásbiztonság összefüggésében, továbbá felhívja a figyelmet arra a veszélyre, hogy a víz szűkös erőforrássá válik; ezért úgy véli, hogy nagyobb hangsúlyt kell fektetni a vízellátásra; hangsúlyozza, hogy az elsivatagosodás és a sáskajárás tovább súlyosbította a már amúgy is nehéz élelmiszer-biztonsági helyzetet Afrikában, a Covid19-világjárvány és az ebből eredő gazdasági és logisztikai problémák pedig rávilágítottak arra, hogy a helyi és regionális piacok képesek lehetnek ellensúlyozni a globális élelmiszerrendszer gyenge pontjait és hiányosságait; úgy véli, hogy a kereskedelmi partnerségnek olyan modelleken és technológiákon kell alapulnia, amelyek jól igazodnak az afrikai országok mezőgazdasági modelljeihez, gazdaságaihoz és terményeihez, valamint a különösen a képzésen és a tudáscserén keresztüli együttműködésen, biztosítva a mezőgazdasági termelők tulajdonjogát, függetlenségét és kezdeményezési jogát; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza a városok és települések fontosságát a tisztességes kereskedelem szellemének előmozdításában; elismerését fejezi ki a Bizottságnak az „Uniós városok a tisztességes és etikus kereskedelemért” díj meghirdetéséért; elismerését fejezi ki Valdis Dombrovskis alelnöknek és kereskedelmi biztosnak e fontos kezdeményezés folytatása iránti elkötelezettségéért; felhívja a Bizottságot, hogy a két kontinens városai és települései közötti közvetlen együttműködés fokozása érdekében keresse az együttműködést az AU Bizottságával a tisztességes és etikus kereskedelmi kapcsolatok előmozdítása, valamint a városi tanácsok számos vonatkozó kezdeményezésének láthatóságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

59.

| 60. | úgy véli, hogy a Covid19-világjárvány után most jobban, mint valaha, globális szinten, és különösen Afrika tekintetében új megközelítéseket kell alkalmazni a gazdasági, üzleti és kereskedelmi kapcsolatok terén, amelyek a tisztességes és etikus kereskedelmen, valamint a szolidaritás és együttműködés elvein alapulnak; |
| --- | --- |

60.

| 61. | üdvözli az AU és az EU tagállamai helyi és regionális önkormányzatai vezetőinek 2022. február 15-én Brüsszelben tartott találkozóján elfogadott nyilatkozatot, amely többek között hangsúlyozta, hogy a fenntartható fejlődési célokat alátámasztó 169 cél 65 %-a nem érhető el a helyi és regionális önkormányzatok bevonása nélkül; |
| --- | --- |

61.

| 62. | üdvözli az AfCFTA Miniszterek Tanácsának az áruk 87,7 %-ára vagy az AfCFTA hatálya alá tartozó 3 800 tarifacsoportra vonatkozó közös származási szabályokról szóló megállapodását; arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hangolja össze a származási szabályokat, és dolgozzon ki javaslatot az összes afrikai országgal folytatott kereskedelemre vonatkozó egységes származási szabályokra vonatkozóan, az AfCFTA keretében nemrégiben elfogadott szabályok alapján, az EU és az afrikai régiók és országok közötti különböző kereskedelmi megállapodásokban és megállapodásokban szereplő származási szabályok sokaságának felváltása érdekében; meg van győződve arról, hogy ez az uniós vállalkozások és vámhatóságok számára is előnyös lenne; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a további lehetőségeket és intézkedéseket az EU afrikai országokkal kötött különböző kereskedelmi megállapodásai és az AfCFTA közötti kapcsolatok és szinergiák erősítésére; üdvözli, hogy az AfCFTA célja a regionális differenciálódás javítása, valamint az infrastrukturális rendszerek bővítése és összekapcsolása; felhívja az EU-t, hogy működjön együtt az AfCFTA titkárságával az AfCFTA megvalósításához szükséges kapacitásépítés és technikai támogatás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

62.

| 63. | üdvözli, hogy 2021 novemberében az EBB megnyitotta első afrikai központját Kenya fővárosában, Nairobiban; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nagyra értékeli a Tanács és a Bizottság kezdeményezését az első Afrika-Európa hét megrendezésére, amelyre 2022 februárjában került sor Brüsszelben; üdvözli az ifjúsági szervezetek, civil társadalmi szervezetek, helyi önkormányzatok, a kulturális ágazat és az üzleti ágazat több ezer képviselőjének eredményes munkáját; hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban élő afrikai fiatalok és afrikai diaszpórák hatékonyabb bevonása az EU részéről hosszú távon strukturálisan javíthatja az EU és Afrika közötti kapcsolatot; ennek kapcsán sajnálja, hogy az Európai Parlament nem kapcsolódott be nagyobb mértékben a rendezvényekbe, és hogy azokra a Parlament strasbourgi plenáris ülésének hetével egyidejűleg került sor, továbbá hangsúlyozza, hogy a jövőbeli kezdeményezéseket megelőzően elő kell mozdítani a fokozott együttműködést minden érdekelt fél között, beleértve az üzleti szervezeteket is; felhívja a Bizottságot, hogy évente szervezze meg az Afrika–Európa hetet, és vonja be a fiatalokat, különösen a nőket és a lányokat az Afrika–Európa hét során szervezett vitákba; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeli EU–Afrika üzleti csúcstalálkozók összpontosítsanak a helyi gazdasági és fenntartható termelési alternatívák – például a biogazdálkodás és a méltányos kereskedelem termékei, a mezőgazdasági kistermelői szövetkezetek és a szociális gazdaság érdekeltjei – által jelentett potenciálra az Afrika és az EU közötti fenntarthatóbb és méltányosabb kereskedelmi partnerség kialakításában; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell az érdekelt felek, különösen az afrikai kontinensen működő kkv-k vállalkozói szövetségeinek, valamint az EU- és az AU-beli, egyre fontosabb civil társadalmi szervezetek bevonását a tisztességes és etikus kapcsolatokat célzó kereskedelmi, beruházási és gazdasági együttműködés új dimenzióját kialakító vitákba; |
| --- | --- |

66.

| 67. | megjegyzi, hogy a közlekedési hálózatok a kereskedelem és a virágzó gazdaságok kulcsfontosságú támogató eszközei; hangsúlyozza az afrikai vidéki és városi területek jobb összekapcsolásának szükségességét az afrikai országok közötti és az afrikai kontinensen belüli összekapcsoltság fokozása érdekében; hangsúlyozza, hogy az infrastrukturális projektek megvalósítására irányuló „Európa együtt” kezdeményezéseknek az AU által az afrikai infrastruktúra-fejlesztési programban azonosított szükségletekre kell épülniük; e tekintetben kéri, hogy vonják be a helyi és regionális érdekelt feleket az infrastrukturális projektek jellegére és volumenére vonatkozó döntéshozatali folyamatba; emlékeztet arra, hogy becslések szerint Afrikában az utak 53 %-a nincs burkolva, és el van szigetelve a kereskedelmi csomópontoktól, a vidéki területek lakosságának pedig kevesebb mint fele fér hozzá egész évben használható utakhoz, ami azt mutatja, hogy nemcsak a kiemelt projektekbe kell beruházni; felszólít továbbá a hűtési lánc logisztikájába és a korszerű tárolólétesítményekbe történő beruházásokra, valamint általában véve a termelés és a fogyasztás helye közötti logisztika javítására, amely Afrika gyors urbanizációjára is tekintettel lehetővé teszi a mezőgazdasági termelők számára mezőgazdasági termékeik távolsági szállítását, és ezáltal hozzájárul az élelmezési bizonytalanság megszüntetéséhez; megjegyzi, hogy a működőképes közlekedési hálózat és az infrastrukturális projektekbe történő beruházások hozzájárulhatnak az afrikai gazdaságok fejlődéséhez; kéri az Európai Bizottságot, hogy Afrikával kapcsolatos kereskedelmi és beruházási eszközei révén könnyítse meg az afrikai infrastrukturális projektekre irányuló beruházásokat; |
| --- | --- |

67.

| 68. | széles körű vitát szorgalmaz, amelynek célja az infrastruktúra-fejlesztésre irányuló modellek és tervek újragondolása, valamint az alternatív mobilitási modellek és a 21. századi modern mobilitási megoldások azonosítása a régiókon belül és kontinensszerte mindenki számára, az EU-ban és más iparosodott országokban szerzett tapasztalatok alapján, elkerülendő az ott elkövetett hibákat; |
| --- | --- |

68.

| 69. | hangsúlyozza, hogy a fejlődés kulcsfontosságú tényezője az olyan oktatás és szakképzés, amely biztosítja az emberek számára a munkaerőpiac által megkövetelt készségeket; ebben az összefüggésben úgy véli, hogy meg kell erősíteni a két kontinens egyetemei, kutatóintézetei és szakképzési programjai közötti együttműködést; ennek kapcsán azon a véleményen van, hogy támogatni kell és jobban össze kell hangolni a magánszektor által vezérelt, a szakképzésre és a vállalkozói szellemre irányuló afrikai kezdeményezéseket, mivel a világjárvány hangsúlyozta mind a digitális készségek, mind a digitális tanulási módszerek fontosságát; |
| --- | --- |

69.

| 70. | osztja azt a hosszú távú elképzelést, hogy az AfCFTA-ra építve létre kell hozni egy átfogó EU–Afrika kontinensközi kereskedelmi, együttműködési és fejlesztési megállapodást; hangsúlyozza, hogy a kontinensek közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodást egy szilárd és reziliens Afrikán belüli piac érdemi fejlődésének kell megelőznie; e tekintetben hangsúlyozza az EU Afrikával szembeni kereskedelempolitikai kötelezettségvállalásának szerepét az Afrikán belüli piac fejlesztésében; kéri az Európai Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a kontinensek közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás hosszú távú célkitűzéséről, különösen az Afrikával kapcsolatos különböző szakpolitikai eszközök révén; |
| --- | --- |

70.

| 71. | felszólít a 2022. évi EU–AU csúcstalálkozón elfogadott kereskedelmi és beruházási kötelezettségvállalások felelős és gyors végrehajtására, és kéri az Európai Bizottságot, hogy a megfelelő bizottságokban strukturálisan számoljon be a Parlamentnek a kereskedelmi és beruházási kötelezettségvállalások végrehajtásáról; |
| --- | --- |

71.

| 72. | üdvözli az EU Afrika–EU zöld energiára vonatkozó kezdeményezését és az egységes afrikai villamosenergia-piacnak nyújtott folyamatos uniós támogatást; hangsúlyozza, hogy az energiához való hozzáférést mindenki számára megfizethető áron, közjószágként és alapvető jogként kell biztosítani, és hogy az energiához való hozzáférés és a jövőbeli energiaigény olyan kulcsfontosságú kérdések, amelyeket az EU-nak és Afrikának közösen kell kezelnie; megjegyzi, hogy Afrikában ki kell aknázni az új megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású energetikai potenciált, és be kell ruházni a magasabb hozzáadott értékkel rendelkező ágazatokba, például a zöld acélba és a zöld hidrogénbe, különösen a technológiai együttműködés javítása és a tiszta energia exportjának növelése révén; rámutat, hogy az energiapiaci jogszabályokkal kapcsolatos technikai segítségnyújtásra van szükség, amelyet az EU és Afrika közötti együttműködés, valamint közös szabványok kidolgozása révén kell biztosítani; hangsúlyozza, hogy a fenntartható energiával kapcsolatos együttműködésnek a „Global Gateway” kezdeményezés egyik fő elemét kell képeznie Afrika tekintetében; üdvözli a Global Gateway keretében tett kötelezettségvállalást, amely szerint szubszaharai Afrika számára 2,4 milliárd EUR-t, Észak-Afrika számára pedig 1,08 milliárd EUR-t mozgósítanak a megújuló energia, az energiahatékonyság, az igazságos átmenet és a helyi értékláncok ökologizálása támogatására; szorgalmazza a nemek közötti egyenlőség tekintetében intelligens beruházásokat az energiaágazatban, amely lehetővé tenné a nők ágazatbeli érvényesülését vezetőként, munkavállalóként és fogyasztóként; |
| --- | --- |

72.

| 73. | hangsúlyozza, hogy a nyersanyag-értékláncok fenntarthatóságának javítása érdekében partnerségeket kell kialakítani, és ennek során építeni kell a kritikus fontosságú nyersanyagokra vonatkozó cselekvési tervre, és fel kell használni az EU valamennyi külpolitikai eszközét; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kéri, hogy az ENSZ „Egy az egészség” koncepciójával összhangban vegyék figyelembe a közegészségügy és a biológiai sokféleség közötti kapcsolatot, és üdvözli a vadon élő állatok és növények, valamint az ökoszisztémák afrikai védelmét célzó NaturAfrica kezdeményezés bejelentését és a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének felszámolására irányuló cselekvési terv felülvizsgálatát; megjegyzi, hogy a tudományos szakirodalom az újonnan megjelenő zoonózisok egyes globális gócpontjait azonosította Afrikában; azt ajánlja, hogy dolgozzanak ki és építsenek be pandémiás és új betegségekre vonatkozó egészségügyi hatásvizsgálatokat az EU és az AU közötti megújított partnerség által elősegített főbb fejlesztési és földhasználati projektekbe, és reformálják meg a földhasználathoz nyújtott pénzügyi támogatást, hogy az elismerje és kifejezetten célozza a biológiai sokféleséget és az egészséget érintő előnyöket és kockázatokat; kéri a Bizottságot azon lehetőség vizsgálatára, hogy iránymutatást adjon ki az Afrikában tevékenységet folytató uniós vállalkozások és befektetők számára a fenntartható vállalati átvilágításról szóló, előkészítés alatt álló irányelvvel (20) kapcsolatban; felhívja az EU-t és az AU-t, hogy szorgalmazzák egy új kormányközi egészségügyi és kereskedelmi partnerség létrehozását, amelynek célja a zoonózisok kockázatának csökkentése a vadon élő állatok és növények nemzetközi kereskedelmében; hangsúlyozza, hogy a „NaturAfrica” kezdeményezés kidolgozása során egyeztetni kell minden érdekelt féllel, különös figyelmet fordítva a helyi közösségek, az őslakos népek és a nők jogaira; hangsúlyozza, hogy a kezdeményezésnek segítenie kell az afrikai kormányokat és a helyi lakosságot a biológiai sokféleség visszaszorulását és a környezetkárosodást előidéző főbb hatásokkal szembeni holisztikus és módszeres küzdelemben, és ezen belül támogatnia kell a védett területek megfelelően irányított hálózatait; kéri ambiciózus, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, az ENSZ egységes egészségügyi megközelítésén alapuló rendelkezések szerepeltetését a gazdasági partnerségi megállapodásokban; úgy véli, hogy az EU-nak hozzá kell járulnia a Száhel-övezetben a „nagy zöld fal” megvalósításához, ami jelentősen hozzá fog járulni a további elsivatagosodás feltartóztatásához, és ezáltal megvédi majd a mezőgazdaságból származó jövedelmeket; |
| --- | --- |

74.

| 75. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogoknak és a nemek közötti egyenlőségnek az EU és az AU közötti megerősített együttműködés középpontjában kell állniuk, különös tekintettel a kialakulóban lévő és innovatív technológiák emberi jogokra gyakorolt hatására, valamint a nők gazdaságba történő bevonására; hangsúlyozza, hogy a digitális kereskedelem potenciálisan elősegítheti és javíthatja a kereskedelmi eljárások egyszerűsítését Afrikában, és kéri a Bizottságot, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások végrehajtásának és az AfCFTA megvalósításának megkönnyítése érdekében mozdítsa elő a digitális képességeket; kéri a Bizottságot, hogy a globális stratégiai partnereivel való együttműködésben vegye figyelembe az EU–AU digitális menetrendet; |
| --- | --- |

75.

| 76. | megjegyzi, hogy az Afrikán belüli tudásmegosztás és készségfejlesztés hozzájárulhat a fenntartható kereskedelmi kapcsolat kialakításához; hangsúlyozza a digitális infrastruktúra jelentette potenciált az afrikai gazdaság ösztönzésében, valamint az innováció ösztönzésében a kontinensen; megerősített együttműködésre szólít fel az EU–AU digitális menetrendekkel kapcsolatban, amelyek a demokratikus kormányzás elvein, az e-kereskedelemre vonatkozó, támogató multilaterális szabályokon, a digitális területre kiterjedő hatékony szabályozási mechanizmusokon, valamint az adatok és a digitális infrastruktúra globális és helyi szintű irányítási mechanizmusain alapulnak, amelyek az emberközpontú fejlesztést helyezik a középpontba; tudomásul veszi a digitális gazdasággal foglalkozó AU–EU munkacsoport létrehozását; hangsúlyozza, hogy az EU és az AU közötti digitális kapcsolatoknak elő kell mozdítaniuk Afrika digitális transzformációra való törekvését, valamint tiszteletben kell tartaniuk a kormányok azon jogát, hogy fenntartsák az adatok feletti rendelkezési jogot, és fejlesztési szükségleteiknek megfelelően, egy kiegyensúlyozottabb digitális világ megteremtése érdekében szabályozzák digitális gazdaságukat; felhívja az EU-t, hogy támogassa az afrikai országok digitális fejlődését az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferencia platformjai segítségével, amelyeket azért hoztak létre, hogy biztosítsák a fenntartható fejlődés digitális transzformációból származó előnyeit; hangsúlyozza, hogy a digitális transzformációnak összhangban kell lennie az adatvédelem elveivel; |
| --- | --- |

76.

| 77. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Afrikai Uniónak és az Afrikai Unió tagállamai kormányainak és parlamentjeinek, valamint az AfCFTA főtitkárának. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  HL C 494., 2021.12.8., 80. o.

(2)  Assembly/AU /Dec.692(XXXI).

(3)  Kigali határozat (Assembly/AU/Dec.605 (XXVII)).

(4)  HL C 162., 2019.5.10., 9. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0073.

(6)  HL L 347., 2005.12.30., 1. o.

(7)  HL C 474., 2021.11.24., 11. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0516.

(9)  HL L 130., 2017.5.19., 1. o.

(10)  HL C 465., 2021.11.17., 11. o.

(11)  HL C 184., 2022.5.5., 2. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0472.

(13)  A FAO 2019. február 11-i, „A FAO sürgős fellépésre szólít fel a korrupció és az erdők illegális kizsákmányolásának visszaszorítása érdekében” című cikke, hozzáférés: 2022. június 1. Elérhető a következő internetcímen: https://www.fao.org/africa/news/detail-news/en/c/1180700/

(14)  Az ENSZ etiópiai fejlesztési programjának 2016. október 13-i, „Gender gap costs sub-Saharan Africa $US95 billion a year” (A nemek közötti szakadék a szubszaharai Afrikának 95 milliárd USD-ba kerül évente) című cikke, hozzáférés: 2022. június 3. Elérhető a következő internetcímen: https://www.undp.org/ethiopia/press-releases/gender-gap-costs-sub-saharan-africa-us95-billion-year-new-undp-report.html

(15)  A Bizottság „A kereskedelempolitika felülvizsgálata – Nyitott, fenntartható és határozott kereskedelempolitika” című, 2021. február 18-i közleménye (COM(2021)0066).

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/95/EU irányelve (2014. október 22.) a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról (HL L 330., 2014.11.15., 1. o.).

(17)  A Német Fejlesztési Intézet 2016. januári vitaanyaga: „Can Rules of Origin in Sub-Saharan Africa be Harmonized? A Political Economy Exploration” (Összehangolhatók-e a szubszaharai Afrika származási szabályai? Politikai gazdaságtani vizsgálat).

(18)  A Német Fejlesztési Intézet 2016. januári vitaanyaga: „Can Rules of Origin in Sub-Saharan Africa be Harmonized? A Political Economy Exploration” (Összehangolhatók-e a szubszaharai Afrika származási szabályai? Politikai gazdaságtani vizsgálat).

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 978/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

(20)  A Bizottság 2022. február 23-i javaslata a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati átvilágításról és az (EU) 2019/1937 irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (COM(2022)0071).

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/96 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/96

---

P9_TA(2022)0268

Az EU nemzetközi beruházási politikájának jövője

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az uniós nemzetközi beruházási politika jövőjéről (2021/2176(INI))

(2023/C 32/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen 207. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen 207. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló, 2012. december 12-i 1219/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló, 2012. december 12-i 1219/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Unió által megkötött nemzetközi megállapodások által létrehozott, a beruházók és az államok közötti vitarendezést végző választott bíróságokkal kapcsolatos pénzügyi felelősség meghatározására vonatkozó keret létrehozásáról szóló, 2014. július 23-i 912/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió által megkötött nemzetközi megállapodások által létrehozott, a beruházók és az államok közötti vitarendezést végző választott bíróságokkal kapcsolatos pénzügyi felelősség meghatározására vonatkozó keret létrehozásáról szóló, 2014. július 23-i 912/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, különösen az EU és a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló, 2017. május 16-i 2/15. sz. véleményére, a C-284/16. sz. ügyben 2018. március 6-án hozott ítéletére (a Szlovák Köztársaság kontra Achmea BV ügyben hozott előzetes döntés), a Kanada, valamint az EU és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodásról szóló, 2019. április 30-i 1/17. sz. véleményére, a C-741/19. sz. ügyben 2021. szeptember 2-án hozott ítéletére (a Moldovai Köztársaság kontra Komstroy LLC ügyben hozott előzetes döntés), valamint a C-109/20. sz. ügyben 2021. október 26-án hozott ítéletére (a Lengyel Köztársaság kontra PL Holdings Sàrl ügyben hozott előzetes döntés), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, különösen az EU és a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló, 2017. május 16-i 2/15. sz. véleményére, a C-284/16. sz. ügyben 2018. március 6-án hozott ítéletére (a Szlovák Köztársaság kontra Achmea BV ügyben hozott előzetes döntés), a Kanada, valamint az EU és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodásról szóló, 2019. április 30-i 1/17. sz. véleményére, a C-741/19. sz. ügyben 2021. szeptember 2-án hozott ítéletére (a Moldovai Köztársaság kontra Komstroy LLC ügyben hozott előzetes döntés), valamint a C-109/20. sz. ügyben 2021. október 26-án hozott ítéletére (a Lengyel Köztársaság kontra PL Holdings Sàrl ügyben hozott előzetes döntés),

| — | tekintettel a jövőbeni európai nemzetközi beruházási politikáról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jövőbeni európai nemzetközi beruházási politikáról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az uniós kereskedelmi és beruházási politikáknak a köz- és magánszféra harmadik országokban működő kezdeményezéseire gyakorolt külső hatásáról szóló, 2015. július 7-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós kereskedelmi és beruházási politikáknak a köz- és magánszféra harmadik országokban működő kezdeményezéseire gyakorolt külső hatásáról szóló, 2015. július 7-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640),

| — | tekintettel a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló 1219/2012/EU rendelet alkalmazásáról szóló, 2020. április 6-i bizottsági jelentésre (COM(2020)0134), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló 1219/2012/EU rendelet alkalmazásáról szóló, 2020. április 6-i bizottsági jelentésre (COM(2020)0134),

| — | tekintettel „A kereskedelempolitika felülvizsgálata – Nyitott, fenntartható és határozott kereskedelempolitika” című, 2021. február 18-i bizottsági közleményre (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kereskedelempolitika felülvizsgálata – Nyitott, fenntartható és határozott kereskedelempolitika” című, 2021. február 18-i bizottsági közleményre (COM(2021)0066),

| — | tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem – A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem – A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497),

| — | tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903),

| — | tekintettel „Az EU kereskedelmi megállapodásainak végrehajtásáról – 2019. január 1. – 2019. december 31.” című, 2020. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2020)0705), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU kereskedelmi megállapodásainak végrehajtásáról – 2019. január 1. – 2019. december 31.” című, 2020. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2020)0705),

| — | tekintettel az éghajlatváltozásról szóló, 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozásról szóló, 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodásra,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, 2021. május 1-jén hatályba lépett kereskedelmi és együttműködési megállapodásra (8), valamint különösen annak a szolgáltatásokról és beruházásokról szóló II. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, 2021. május 1-jén hatályba lépett kereskedelmi és együttműködési megállapodásra (8), valamint különösen annak a szolgáltatásokról és beruházásokról szóló II. címére,

| — | tekintettel a beruházó és állam közötti, szerződésen alapuló választottbírósági eljárás átláthatóságára vonatkozó, 2017. október 18-én hatályba lépett, 2014. évi ENSZ-egyezményre (a Mauritiusi Egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel a beruházó és állam közötti, szerződésen alapuló választottbírósági eljárás átláthatóságára vonatkozó, 2017. október 18-én hatályba lépett, 2014. évi ENSZ-egyezményre (a Mauritiusi Egyezmény),

| — | tekintettel az Unió által kötött kereskedelmi és beruházási megállapodásokra, különösen a többek között Kanadával, Szingapúrral, Vietnammal és Japánnal kötött „második generációs” megállapodásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió által kötött kereskedelmi és beruházási megállapodásokra, különösen a többek között Kanadával, Szingapúrral, Vietnammal és Japánnal kötött „második generációs” megállapodásokra,

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ra vonatkozó, 2015-ben elfogadott fenntartható fejlődési céljaira, és különösen a 17. fenntartható fejlődési célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ra vonatkozó, 2015-ben elfogadott fenntartható fejlődési céljaira, és különösen a 17. fenntartható fejlődési célra,

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2011-ben jóváhagyott ENSZ-irányelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2011-ben jóváhagyott ENSZ-irányelvekre,

| — | tekintettel az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottsága által a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya szerinti, az üzleti tevékenységekkel összefüggésben fennálló állami kötelezettségekre vonatkozóan megfogalmazott, 2017. augusztus 10, 24. számú általános észrevételekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottsága által a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya szerinti, az üzleti tevékenységekkel összefüggésben fennálló állami kötelezettségekre vonatkozóan megfogalmazott, 2017. augusztus 10, 24. számú általános észrevételekre,

| — | tekintettel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) 2019., 2020. és 2021. évi globális beruházási jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) 2019., 2020. és 2021. évi globális beruházási jelentéseire,

| — | tekintettel az UNCTAD fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretére (2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNCTAD fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretére (2015),

| — | tekintettel az UNCTAD nemzetközi beruházási megállapodásokkal kapcsolatos, „A beruházó és az állam közötti vitarendezési ügyek: tények és számadatok” című, 2019. és 2020. évi feljegyzéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNCTAD nemzetközi beruházási megállapodásokkal kapcsolatos, „A beruházó és az állam közötti vitarendezési ügyek: tények és számadatok” című, 2019. és 2020. évi feljegyzéseire,

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) „Societal benefits and costs of International Investment Agreements: a critical review of aspects and available empirical evidence” (A nemzetközi beruházási megállapodások társadalmi előnyei és költségei – a szempontok kritikai felülvizsgálata és az elérhető empirikus bizonyítékok) című, nemzetközi beruházásokkal foglalkozó 2018. évi munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) „Societal benefits and costs of International Investment Agreements: a critical review of aspects and available empirical evidence” (A nemzetközi beruházási megállapodások társadalmi előnyei és költségei – a szempontok kritikai felülvizsgálata és az elérhető empirikus bizonyítékok) című, nemzetközi beruházásokkal foglalkozó 2018. évi munkadokumentumára,

| — | tekintettel az OECD „Investment Treaties and Shareholder Claims for Reflective Loss: Insights from Advanced Systems of Corporate Law” (Beruházási megállapodások és a reflektív veszteséggel kapcsolatos részvényesi követelések: A fejlett társasági jogi rendszerekből levont tanulságok) című, nemzetközi beruházásokkal foglalkozó 2014. évi munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD „Investment Treaties and Shareholder Claims for Reflective Loss: Insights from Advanced Systems of Corporate Law” (Beruházási megállapodások és a reflektív veszteséggel kapcsolatos részvényesi követelések: A fejlett társasági jogi rendszerekből levont tanulságok) című, nemzetközi beruházásokkal foglalkozó 2014. évi munkadokumentumára,

| — | tekintettel az ENSZ Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága (UNCITRAL) III. munkacsoportja számára 2017-ben adott megbízatásra, hogy dolgozzon a beruházó és az állam közötti vitarendezés lehetséges reformján, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága (UNCITRAL) III. munkacsoportja számára 2017-ben adott megbízatásra, hogy dolgozzon a beruházó és az állam közötti vitarendezés lehetséges reformján,

| — | tekintettel a Tanács által 2018-ban kiadott tárgyalási irányelvekre, amelyek felhatalmazták a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében és az UNCITRAL keretében tárgyalásokat folytasson a beruházási viták rendezésével foglalkozó multilaterális bíróság létrehozásáról szóló egyezményről, valamint az erre vonatkozó uniós javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2018-ban kiadott tárgyalási irányelvekre, amelyek felhatalmazták a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében és az UNCITRAL keretében tárgyalásokat folytasson a beruházási viták rendezésével foglalkozó multilaterális bíróság létrehozásáról szóló egyezményről, valamint az erre vonatkozó uniós javaslatra,

| — | tekintettel az Energia Charta Egyezmény 2017-ben megkezdett korszerűsítési folyamatára és az arra vonatkozó uniós szövegjavaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Energia Charta Egyezmény 2017-ben megkezdett korszerűsítési folyamatára és az arra vonatkozó uniós szövegjavaslatra,

| — | tekintettel Olaszország azon döntésére, hogy 2015. január 1-jén kilép az Energia Charta Egyezményből, |
| --- | --- |

—

tekintettel Olaszország azon döntésére, hogy 2015. január 1-jén kilép az Energia Charta Egyezményből,

| — | tekintettel az Európai Unió tagállamai közötti kétoldalú beruházási megállapodások megszűnéséről szóló megállapodásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tagállamai közötti kétoldalú beruházási megállapodások megszűnéséről szóló megállapodásra (9),

| — | tekintettel a tagállamok kormányai által a Bíróság Achmea-ügyben hozott ítéletének jogi következményeiről és az Európai Unión belüli beruházásvédelemről szóló, 2019. január 15-én kiadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok kormányai által a Bíróság Achmea-ügyben hozott ítéletének jogi következményeiről és az Európai Unión belüli beruházásvédelemről szóló, 2019. január 15-én kiadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Egyesült Államok, Mexikó és Kanada közötti, 2020. július 1-jén hatályba lépett megállapodásra és különösen annak a beruházásokról szóló 14. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok, Mexikó és Kanada közötti, 2020. július 1-jén hatályba lépett megállapodásra és különösen annak a beruházásokról szóló 14. fejezetére,

| — | tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének 2022. január 1-jén hatályba lépett átfogó regionális gazdasági partnerségi megállapodására és különösen annak a beruházásokról szóló 10. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének 2022. január 1-jén hatályba lépett átfogó regionális gazdasági partnerségi megállapodására és különösen annak a beruházásokról szóló 10. fejezetére,

| — | tekintettel az emberi jogok kérdésével és ezzel összefüggésben a transznacionális vállalatokkal és más üzleti vállalkozásokkal foglalkozó ENSZ-munkacsoport által az ENSZ Közgyűlése elé 2021. július 27-én benyújtott, az „Human rights-compatible international investment agreements” (Az emberi jogokkal összeegyeztethető nemzetközi beruházási megállapodások) című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok kérdésével és ezzel összefüggésben a transznacionális vállalatokkal és más üzleti vállalkozásokkal foglalkozó ENSZ-munkacsoport által az ENSZ Közgyűlése elé 2021. július 27-én benyújtott, az „Human rights-compatible international investment agreements” (Az emberi jogokkal összeegyeztethető nemzetközi beruházási megállapodások) című jelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0166/2022),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a közvetlen külföldi tőkebefektetések az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában, 206. cikkében és 207. cikkében foglaltaknak megfelelően továbbra is az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak; mivel a jelenlegi kihívások kezelése érdekében az Unió nemzetközi beruházási politikára vonatkozó reformtörekvéseit még jobban fel kell gyorsítani és meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a közvetlen külföldi tőkebefektetések az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában, 206. cikkében és 207. cikkében foglaltaknak megfelelően továbbra is az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak; mivel a jelenlegi kihívások kezelése érdekében az Unió nemzetközi beruházási politikára vonatkozó reformtörekvéseit még jobban fel kell gyorsítani és meg kell erősíteni;

| B. | mivel az Unió világszinten a be- és kifelé irányuló nemzetközi beruházások legnagyobb célpontja és forrása; mivel e beruházások hozzájárulnak az Unió fenntartható gazdasági növekedéséhez és a munkahelyteremtéshez, bár a rendelkezésre álló empirikus bizonyítékok nem igazolták, hogy közvetlen ok-okozati összefüggés lenne a nemzetközi beruházási megállapodások és a közvetlen külföldi tőkebefektetések beáramlása között; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió világszinten a be- és kifelé irányuló nemzetközi beruházások legnagyobb célpontja és forrása; mivel e beruházások hozzájárulnak az Unió fenntartható gazdasági növekedéséhez és a munkahelyteremtéshez, bár a rendelkezésre álló empirikus bizonyítékok nem igazolták, hogy közvetlen ok-okozati összefüggés lenne a nemzetközi beruházási megállapodások és a közvetlen külföldi tőkebefektetések beáramlása között;

| C. | mivel a közvetlen külföldi tőkebefektetések globális forgalma – amely már 2015 óta csökkenő tendenciát mutat – 2020-ban a Covid19 okozta válság miatt drámaian (38 %-kal) visszaesett (10); mivel a kifelé és befelé irányuló közvetlen külföldi tőkebefektetések növelése továbbra is az uniós gazdaság és számos más gazdaság fellendülésének egyik kulcsfontosságú eleme; |
| --- | --- |

C.

mivel a közvetlen külföldi tőkebefektetések globális forgalma – amely már 2015 óta csökkenő tendenciát mutat – 2020-ban a Covid19 okozta válság miatt drámaian (38 %-kal) visszaesett (10); mivel a kifelé és befelé irányuló közvetlen külföldi tőkebefektetések növelése továbbra is az uniós gazdaság és számos más gazdaság fellendülésének egyik kulcsfontosságú eleme;

| D. | mivel a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az Unió nemzetközi befektetési politikájának bizonyos részei – nevezetesen a közvetlen befektetéseken kívüli külföldi befektetések („portfólióbefektetések”), valamint a beruházók és az államok közötti vitarendezés rendszere – az Unió és tagállamai megosztott hatáskörébe tartoznak; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az Unió nemzetközi befektetési politikájának bizonyos részei – nevezetesen a közvetlen befektetéseken kívüli külföldi befektetések („portfólióbefektetések”), valamint a beruházók és az államok közötti vitarendezés rendszere – az Unió és tagállamai megosztott hatáskörébe tartoznak;

| E. | mivel a tagállamok által a Lisszaboni Szerződés előtt ratifikált kétoldalú beruházási megállapodások közül mintegy 1 500 még mindig hatályban van, és a beruházó és az állam közötti vitarendezés régi modelljét tartalmazza, ahogyan az Energia Charta Egyezmény is; mivel az Unió által a Lisszaboni Szerződés óta megtárgyalt nemzetközi beruházási megállapodások közül még egy sem lépett hatályba; |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamok által a Lisszaboni Szerződés előtt ratifikált kétoldalú beruházási megállapodások közül mintegy 1 500 még mindig hatályban van, és a beruházó és az állam közötti vitarendezés régi modelljét tartalmazza, ahogyan az Energia Charta Egyezmény is; mivel az Unió által a Lisszaboni Szerződés óta megtárgyalt nemzetközi beruházási megállapodások közül még egy sem lépett hatályba;

| F. | mivel az európai zöld megállapodás célja az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás kihívásaira való reagálás; mivel valamennyi uniós politikának, köztük a beruházási politikának is hozzá kell járulnia e célokhoz; mivel az európai zöld megállapodás céljainak eléréséhez, az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósításához és a Covid19-világjárványból való kilábaláshoz világszerte jelentős beruházásokra van szükség; mivel 2019 és 2024 között az Unió hat prioritása (11) közé tartozik az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás elleni küzdelem, a vonzóbb beruházási feltételek megteremtése és a vállalkozások támogatása; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai zöld megállapodás célja az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás kihívásaira való reagálás; mivel valamennyi uniós politikának, köztük a beruházási politikának is hozzá kell járulnia e célokhoz; mivel az európai zöld megállapodás céljainak eléréséhez, az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósításához és a Covid19-világjárványból való kilábaláshoz világszerte jelentős beruházásokra van szükség; mivel 2019 és 2024 között az Unió hat prioritása (11) közé tartozik az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás elleni küzdelem, a vonzóbb beruházási feltételek megteremtése és a vállalkozások támogatása;

| G. | mivel a közvetlen külföldi tőkebefektetéseknek és az uniós beruházási politikának ezenkívül kulcsszerepet kell játszaniuk a nyitott stratégiai autonómia, az ellátási láncok diverzifikálása és a fenntartható gazdasági növekedéshez, a munkahelyteremtéshez és a globális értékláncokba történő integrálódáshoz való hozzájárulás célkitűzéseinek elérésében, valamint annak előmozdításában, hogy az uniós beruházók számára külföldön olyan feltételek álljanak rendelkezésre, amelyek visszatükrözik a külföldi befektetők által az Unióban élvezett nyitottság szintjét, figyelembe véve ugyanakkor a harmadik országok fejlettségi szintjét és a megkülönböztetett bánásmód biztosításának szükségességét; |
| --- | --- |

G.

mivel a közvetlen külföldi tőkebefektetéseknek és az uniós beruházási politikának ezenkívül kulcsszerepet kell játszaniuk a nyitott stratégiai autonómia, az ellátási láncok diverzifikálása és a fenntartható gazdasági növekedéshez, a munkahelyteremtéshez és a globális értékláncokba történő integrálódáshoz való hozzájárulás célkitűzéseinek elérésében, valamint annak előmozdításában, hogy az uniós beruházók számára külföldön olyan feltételek álljanak rendelkezésre, amelyek visszatükrözik a külföldi befektetők által az Unióban élvezett nyitottság szintjét, figyelembe véve ugyanakkor a harmadik országok fejlettségi szintjét és a megkülönböztetett bánásmód biztosításának szükségességét;

| H. | mivel a fejlődő országoknak évi 2,5 billió USD finanszírozási hiánnyal kell szembenézniük a fenntartható fejlődési célok 2030-ig történő eléréséhez; mivel a közvetlen külföldi tőkebefektetések a 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlődési menetrend és a kapcsolódó fenntartható fejlődési célok finanszírozásának egyik eszközét jelentik; mivel ez a tőke támogathatja a munkahelyteremtést, valamint a fenntartható fejlődési célokban meghatározott társadalmi és környezeti fejlődést; mivel a nemzetközi beruházási megállapodások vonatkozásában a beruházások vonzására irányuló célnak együtt kell járnia annak elismerésével, hogy e megállapodások részes feleinek a környezetvédelem vagy a munkavédelem szintjének javítására, nem pedig gyengítésére vagy csökkentésére kell törekedniük; |
| --- | --- |

H.

mivel a fejlődő országoknak évi 2,5 billió USD finanszírozási hiánnyal kell szembenézniük a fenntartható fejlődési célok 2030-ig történő eléréséhez; mivel a közvetlen külföldi tőkebefektetések a 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlődési menetrend és a kapcsolódó fenntartható fejlődési célok finanszírozásának egyik eszközét jelentik; mivel ez a tőke támogathatja a munkahelyteremtést, valamint a fenntartható fejlődési célokban meghatározott társadalmi és környezeti fejlődést; mivel a nemzetközi beruházási megállapodások vonatkozásában a beruházások vonzására irányuló célnak együtt kell járnia annak elismerésével, hogy e megállapodások részes feleinek a környezetvédelem vagy a munkavédelem szintjének javítására, nem pedig gyengítésére vagy csökkentésére kell törekedniük;

| I. | mivel az uniós taxonómia célja annak elősegítése, hogy a beruházások a nem fenntartható gazdasági tevékenységek helyett a környezeti fenntarthatóság és konkrétabban a klímasemlegesség következő 30 év során történő eléréséhez szükséges tevékenységekre irányuljanak; |
| --- | --- |

I.

mivel az uniós taxonómia célja annak elősegítése, hogy a beruházások a nem fenntartható gazdasági tevékenységek helyett a környezeti fenntarthatóság és konkrétabban a klímasemlegesség következő 30 év során történő eléréséhez szükséges tevékenységekre irányuljanak;

| J. | mivel a beruházási politika olyan intézkedéseket foglal magában, mint a beruházások indokolatlan akadályainak felszámolása, a külföldi befektetések stratégiai autonómiára, nemzetbiztonságra és reálgazdaságra gyakorolt hatásának nyomon követése, valamint egyéb olyan eszközök kidolgozása, amelyek ösztönzik és elősegítik a közvetlen befektetéseket azokban az ágazatokban és azokon a helyeken, ahol erre legnagyobb az igény; mivel a legtöbb nemzetközi beruházási megállapodás a beruházásvédelemre összpontosít, a beruházó és az állam közötti vitarendezéssel vagy anélkül; |
| --- | --- |

J.

mivel a beruházási politika olyan intézkedéseket foglal magában, mint a beruházások indokolatlan akadályainak felszámolása, a külföldi befektetések stratégiai autonómiára, nemzetbiztonságra és reálgazdaságra gyakorolt hatásának nyomon követése, valamint egyéb olyan eszközök kidolgozása, amelyek ösztönzik és elősegítik a közvetlen befektetéseket azokban az ágazatokban és azokon a helyeken, ahol erre legnagyobb az igény; mivel a legtöbb nemzetközi beruházási megállapodás a beruházásvédelemre összpontosít, a beruházó és az állam közötti vitarendezéssel vagy anélkül;

| K. | mivel a beruházó és állam közötti vitarendezési ügyek száma évről évre nő, többek között a tagállamokkal szemben is; mivel 2020-ban a tagállamokkal szemben indított ügyek mintegy 15 %-a Unión belüli vitás ügy volt; |
| --- | --- |

K.

mivel a beruházó és állam közötti vitarendezési ügyek száma évről évre nő, többek között a tagállamokkal szemben is; mivel 2020-ban a tagállamokkal szemben indított ügyek mintegy 15 %-a Unión belüli vitás ügy volt;

| L. | mivel a legtöbb beruházási szerződés nem határozza meg, hogyan kell a „teljes jóvátétel” és a „valós piaci érték” fogalmát megállapítani; mivel az elmúlt évtizedben a testületek ezeket a fogalmakat túlnyomórészt a diszkontált cash flow módszereken alapuló „előretekintő” értékelési technikák segítségével értelmezték, ami sok esetben arra késztette e testületeket, hogy a befogadó országokban a beruházóknál ténylegesen felmerült kiadások összesített összegénél jóval magasabb összegű kompenzációról határozzanak; |
| --- | --- |

L.

mivel a legtöbb beruházási szerződés nem határozza meg, hogyan kell a „teljes jóvátétel” és a „valós piaci érték” fogalmát megállapítani; mivel az elmúlt évtizedben a testületek ezeket a fogalmakat túlnyomórészt a diszkontált cash flow módszereken alapuló „előretekintő” értékelési technikák segítségével értelmezték, ami sok esetben arra késztette e testületeket, hogy a befogadó országokban a beruházóknál ténylegesen felmerült kiadások összesített összegénél jóval magasabb összegű kompenzációról határozzanak;

| M. | mivel az EU világszinten vezető szerepet tölt be a beruházási politika reformjában; mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta – a Parlament nyomására és támogatásával – a beruházási politika jelentős reformjára került sor európai és nemzetközi szinten; mivel az Unió nemzetközi beruházási megállapodásokat kezdeményezett és kötött bizonyos partnerországokkal, megreformálta a beruházásvédelmi rendelkezéseket, a beruházó és állam közötti vitarendezést beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerrel váltotta fel, multilaterális tárgyalásokat indított egy beruházási vitákkal foglalkozó bíróság létrehozása érdekében, jogszabályjavaslatot terjesztett elő a külföldi támogatások szabályozására, valamint jogszabályokat fogadott el a befelé irányuló közvetlen külföldi tőkebefektetések átvilágítása céljából; mivel ezek a fejlemények a korszerű és fenntartható beruházási politika irányába tett jelentős lépéseknek tekinthetők; mivel még sok a tennivaló e reformprogram előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU világszinten vezető szerepet tölt be a beruházási politika reformjában; mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta – a Parlament nyomására és támogatásával – a beruházási politika jelentős reformjára került sor európai és nemzetközi szinten; mivel az Unió nemzetközi beruházási megállapodásokat kezdeményezett és kötött bizonyos partnerországokkal, megreformálta a beruházásvédelmi rendelkezéseket, a beruházó és állam közötti vitarendezést beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerrel váltotta fel, multilaterális tárgyalásokat indított egy beruházási vitákkal foglalkozó bíróság létrehozása érdekében, jogszabályjavaslatot terjesztett elő a külföldi támogatások szabályozására, valamint jogszabályokat fogadott el a befelé irányuló közvetlen külföldi tőkebefektetések átvilágítása céljából; mivel ezek a fejlemények a korszerű és fenntartható beruházási politika irányába tett jelentős lépéseknek tekinthetők; mivel még sok a tennivaló e reformprogram előmozdítása érdekében;

| N. | mivel az a tény, hogy a beruházók egyre gyakrabban fordulnak harmadik felekhez annak érdekében, hogy egy jogvita megoldásához köthető haszon vagy más pénzügyi érdekeltség fejében finanszírozzák az adott jogvitát (harmadik fél általi finanszírozás), tovább súlyosbította a peres ügyekben alkalmazott kártérítési gyakorlatok mögötti egyensúlytalanságokat, ugyanis tovább csökkentette a beruházók számára a kereset indításával járó kockázatokat, és ezáltal ösztönözte a keresetek számának növekedését; mivel a harmadik fél általi finanszírozás erősítheti a felperesek tárgyalási pozícióját, a korlátozott erőforrásokkal és gyengébb szabályozási keretekkel rendelkező államok kárára; |
| --- | --- |

N.

mivel az a tény, hogy a beruházók egyre gyakrabban fordulnak harmadik felekhez annak érdekében, hogy egy jogvita megoldásához köthető haszon vagy más pénzügyi érdekeltség fejében finanszírozzák az adott jogvitát (harmadik fél általi finanszírozás), tovább súlyosbította a peres ügyekben alkalmazott kártérítési gyakorlatok mögötti egyensúlytalanságokat, ugyanis tovább csökkentette a beruházók számára a kereset indításával járó kockázatokat, és ezáltal ösztönözte a keresetek számának növekedését; mivel a harmadik fél általi finanszírozás erősítheti a felperesek tárgyalási pozícióját, a korlátozott erőforrásokkal és gyengébb szabályozási keretekkel rendelkező államok kárára;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a beruházások pozitív hatást gyakorolhatnak és kell is gyakorolniuk a fenntartható gazdasági növekedésre, a munkahelyteremtésre és a fenntartható fejlődésre, és hozzájárulhatnak és hozzá is kell járulniuk a fenntartható fejlődési célok eléréséhez; hangsúlyozza ezért azok fontosságát az uniós gazdaság átalakulása szempontjából; rámutat arra, hogy ez a pozitív hatás attól függ, hogy a kormányok képesek-e szabályozni a külföldi befektetéseket; rámutat arra, hogy a bejövő és kimenő beruházásoknak ki kell elégíteniük a reálgazdaság igényeit; felhívja a Bizottságot az Unió beruházási politikájának felülvizsgálatára annak biztosítása érdekében, hogy az összhangban legyen az európai zöld megállapodással és a fenntartható fejlődési célokkal, valamint az uniós értékekkel, többek között az emberi jogok tiszteletben tartásával és a szociális jogok európai pillére keretében meghatározott szociális normákkal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy az Unió beruházási politikájának meg kell felelnie egyrészt a befektetők és a kedvezményezett államok elvárásainak, valamint az Unió tágabb gazdasági érdekeinek és külpolitikai célkitűzéseinek is; emlékeztet a minőségi és fenntartható beruházásokat elősegítő integrált és koherens politikai keret létrehozására irányuló kérésére; üdvözli a Bizottság által az uniós beruházási politika ilyen irányú reformja érdekében 2010 óta tett erőfeszítéseket; úgy véli, hogy a sokféle kihívás jobb kezelése érdekében, valamint azért, hogy folytatni lehessen az integrált és koherens szakpolitikai keretté történő átalakítását, még jobban meg kell reformálni az Unió nemzetközi beruházási politikáját; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a nemzetközi beruházási megállapodásoknak elő kell segíteniük a zöld, a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő és inkluzív fenntartható beruházásokat, megfelelően védeniük kell a beruházókat, hozzá kell járulniuk az egységes piac ellenálló képességéhez, ugyanakkor meg kell őrizniük a fogadó államok politikai mozgásterét, valamint ösztönözniük kell a bevált gyakorlatok, a készségek és a know-how megosztását, összhangban a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalatokra vonatkozó, a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló iránymutatásaival; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aggodalommal tölti el, hogy az OECD szerint a fejlődő országok 2020-ban a Covid19 okozta válság miatt 1,7 billió USD hiánnyal szembesültek a meglévő 2,5 billió USD finanszírozási hiányon felül; hangsúlyozza, hogy az uniós beruházási politikának segítenie kell a fejlődő országokat, különösen az afrikai országokat abban, hogy bevonzzák a közvetlen külföldi tőkebefektetéseket és csökkentsék a fenntartható fejlődési célok eléréséhez szükséges finanszírozás hiányát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy az uniós vállalkozásoknak szükségük van külföldi beruházásaik megfelelő védelmére; rámutat arra, hogy az Unió nemzetközi beruházási megállapodásaiban kodifikált védett beruházások nem tartalmazhatnak spekulatív beruházási formákat, pénzügyi eszközöket vagy spekulatív célokból tartott portfólióbefektetéseket; felhívja a Bizottságot, hogy a közelmúltbeli nemzetközi beruházási megállapodásokra (12) építve zárja ki az állampapírokat azok hatálya alól; úgy véli, hogy a bármikor visszavonható pénzügyi eszközök nem igényelnek védelmet; arra kéri a Bizottságot, hogy folytassa a védett beruházások meghatározásának javítására irányuló erőfeszítéseit annak biztosítása érdekében, hogy a nemzetközi beruházási megállapodások csak azokat a beruházásokat védjék, amelyek minimális számú éven keresztül jelentős tőke- vagy egyéb forrásra vállalnak kötelezettséget, és amelyek esetében fennáll a kockázatvállalás és a nyereségre vonatkozó elvárás; úgy véli, hogy a védett beruházásoknak hatékonyan hozzá kell járulniuk a fogadó ország fejlődéséhez; arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jövőbeli megállapodások esetében a védett beruházások meghatározása során vegyék figyelembe ezt a nemzetközi jogban meghatározott kritériumot; |
| --- | --- |

5.

Piacra jutás

| 6. | üdvözli, hogy a közelmúltbeli beruházási megállapodások kifejezetten összpontosítanak a piacra jutásra és a beruházások liberalizációjára, és törekednek az uniós befektetők külföldi piacokon való letelepedése és működése előtt álló akadályok felszámolására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy törekedjen arra, hogy az uniós beruházók számára külföldön olyan feltételek álljanak rendelkezésre, amelyek visszatükrözik a külföldi befektetők által az Unióban élvezett nyitottság szintjét, figyelembe véve ugyanakkor a harmadik országok fejlettségi szintjét és a megkülönböztetett bánásmód biztosításának szükségességét; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi beruházási megállapodásoknak védeniük kell az államok azon képességét, hogy joghatóságukon belül szabályozzák a külföldi befektetéseket; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel az uniós beruházók külföldi piacokon való letelepedése és működése előtt álló akadályokat, többek között a megkülönböztető gyakorlatokat; üdvözli, hogy a Bizottság a meglévő kötelezettségvállalások érvényesítésére összpontosít, és hangsúlyozza, hogy ennek a beruházásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásokra is vonatkoznia kell; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sürgeti a Bizottságot, hogy a beruházások liberalizálása során szigorúan védje az Unió és a tagállamok politikai mozgásterét, különösen az energia, a mezőgazdaság, a halászat, az audiovizuális, távközlési és digitális szektor, valamint a közszolgáltatások terén; hangsúlyozza, hogy a beruházások liberalizálásának együtt kell járnia a gazdasági instabilitás súlyosbításának elkerülését célzó biztosítékokkal, különösen a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy valamennyi nemzetközi beruházási megállapodásban fenntartsák, megerősítsék és végrehajtsák a normák gyengítését tiltó rendelkezéseket, mivel ezek döntő fontosságúak ahhoz, hogy a külföldi befektetéseket vonzani kívánó országokban elkerülhető legyen a negatív verseny; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa e rendelkezések hatékonyságának vizsgálatát, különösen a fejlődő országokban, annak biztosítása érdekében, hogy az adópolitika és a fejlesztési finanszírozás összehangoltan támogassa a pozitív versenyt; |
| --- | --- |

9.

Beruházáskönnyítés

| 10. | rámutat arra, hogy a beruházáskönnyítés hozzájárulhat a beruházási lehetőségek felszabadításához a fejlődő országokban, különösen a kis- és középvállalkozások javára, valamint a fenntartható fejlődési célok eléréséhez azáltal, hogy az inkluzív és fenntartható növekedés előmozdítása és a szegénység csökkentése érdekében nagyobb beruházási források mobilizálását segíti elő, mivel támogatja a külföldi beruházók hosszabb távú jelenlétét a fogadó gazdaságban, és javítja a külföldi beruházók és a helyi vállalatok közötti kapcsolódásokat; felkéri a Bizottságot, hogy támogassa a fejlődő országokat a joghatóságukon belüli beruházási környezet javításában, mind a fejlesztési együttműködés eszközei, mind a kétoldalú megállapodások révén; úgy véli, hogy a beruházáskönnyítés jó eszköz továbbá az Unió versenyképességének javítására és gazdasági növekedésének fokozására; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a beruházáskönnyítésről szóló nemzetközi megállapodásoknak támogatniuk és ösztönözniük kell azokat a beruházásokat, amelyek előmozdítják a fenntartható fejlődést, és elkerülik a környezetet, az éghajlatot vagy a társadalmat károsító beruházások ösztönzőit; megjegyzi, hogy a fejlődő országok számára az adóbevételek kulcsfontosságúak az alapvető közszolgáltatások biztosításához; sürgeti a Bizottságot, hogy multilaterális szinten munkálkodjon olyan fenntartható beruházáskönnyítés előmozdításán, amelyre nem versenyalapú adókedvezmények révén kerül sor; kiemeli, hogy az innovatív beruházáskönnyítő intézkedések bevezetése hozzájárulhat a fenntartható fejlődési célok eléréséhez azáltal, hogy az inkluzív és fenntartható növekedés előmozdítása és a szegénység csökkentése érdekében nagyobb beruházási források mobilizálását segíti elő, mivel támogatja a külföldi beruházók hosszabb távú jelenlétét a fogadó gazdaságban, és hozzájárul a külföldi beruházók és a helyi vállalatok közötti jobb kapcsolatok kialakításához; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismeri az Unió szerepét a Kereskedelmi Világszervezeten (WTO) belül a fejlesztési célú beruházáskönnyítésre irányuló közös kezdeményezéssel kapcsolatban zajló tárgyalásokon; hangsúlyozza, hogy a WTO tagjainak több mint kétharmada részt vesz ezeken a tárgyalásokon; úgy véli, hogy a tárgyalás alatt álló megállapodás igen széles alkalmazási körére való tekintettel óvatosságra van szükség; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy e tárgyalások kövessék a WTO Marrákesi Egyezményének szabályait, amelyek konszenzust és általános átláthatóságot követelnek meg; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kiemeli, hogy a beruházáskönnyítés tekintetében mind kétoldalú, mind többoldalú szinten fontos egy átfogó uniós megközelítést alkalmazni, amelynek középpontjában a kapacitásépítést és a technikai segítségnyújtást is magában foglaló együttműködés áll, különös tekintettel a fejlődő országok digitalizációjának támogatására; üdvözli a Bizottság által a fenntartható és inkluzív beruházásokra összpontosító új, önálló beruházáskönnyítési megállapodásokkal kapcsolatban végzett munkát; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat az afrikai partnerekkel, amelyek nem rónak adminisztratív terheket a fejlődő országokra, ugyanakkor meghatározzák a megkönnyítendő fenntartható beruházások típusát; tudomásul veszi, hogy hasonló beruházáskönnyítési rendelkezésekről folynak tárgyalások az Afrikai Kontinentális Szabadkereskedelmi Térség jövőbeli beruházási jegyzőkönyve kapcsán is; felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa ezeket a tárgyalásokat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | támogatja a Bizottság WTO szintjén követett megközelítését, amely arra irányul, hogy egy erős tűzfal révén biztosítsa, hogy a beruházáskönnyítési előírásokat ne lehessen a beruházó és az állam közötti vitákba bevonni; úgy véli, hogy a fejlesztési célú beruházáskönnyítésre irányuló közös kezdeményezés keretében felmerülő vitákat közvetítéssel és együttműködéssel kell rendezni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a kétoldalú, valamint a WTO-szintű beruházáskönnyítési rendelkezéseknek nemcsak arra kell összpontosítaniuk, hogy kötelezettségeket állapítsanak meg a fogadó országok hatóságai számára, hanem egyértelművé kell tenniük a székhely szerinti országok és nemzeti befektetőik kötelezettségeit is a külföldi befektetéseik tekintetében; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a beruházáskönnyítési keretrendszerekbe a vállalati társadalmi felelősségvállalással, az emberi jogokkal és a környezetvédelemmel kapcsolatos kellő gondosságra vonatkozó, érvényesíthető rendelkezéseket, valamint korrupcióellenes biztosítékokat kell beépíteni; felhívja a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal kötött valamennyi beruházáskönnyítési megállapodásba foglaljon bele egy érvényesíthető fejezetet a fenntartható fejlődésről, valamint a közvetlen külföldi tőkebefektetések forgalma által támogatott tevékenységek nyomon követésére szolgáló mechanizmusokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli a Bizottságnak a tisztességtelen beruházási formának minősülő külföldi támogatások által okozott torzulások elleni küzdelmet szolgáló eszközre vonatkozó javaslatát, és felszólít annak gyors elfogadására; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a WTO szintjén kezdjenek tárgyalásokat a versenytorzulások elleni küzdelem érdekében, különösen az ipari támogatások területével kapcsolatban; |
| --- | --- |

16.

Az Unióba irányuló közvetlen külföldi tőkebefektetések átvilágításának megerősítése

| 17. | üdvözli a közvetlen külföldi befektetések átvilágításáról szóló rendelet 2019-es hatálybalépését; rámutat arra, hogy ennek az átvilágítási mechanizmusnak az a célja, hogy az Unió és tagállamai védelme érdekében együttműködést alakítson ki és lehetőség szerint korlátozza a stratégiai ágazatokba irányuló külföldi befektetéseket, valamint hogy elemezze és átvilágítsa azokat az eseteket, amikor egy adott vállalat, infrastruktúra vagy technológia megszerzése vagy irányítása biztonsági vagy közrendi kockázatot jelenthet az Unióban; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza e mechanizmus fontosságát, amely hozzájárul annak jobb nyomon követéséhez, hogy a közvetlen külföldi tőkebefektetések mennyiben járulnak hozzá Európa stratégiai érdekeihez; felhívja a Bizottságot, hogy a soron következő felülvizsgálati folyamatával összefüggésben nyújtson részletesebb adatokat arról, hogy a befelé irányuló közvetlen külföldi tőkebefektetések támogatják-e a fenntartható gazdasági tevékenységeket és a zöldmezős beruházásokat, értékelje a kifelé irányuló áramlások által támogatott tevékenységek nyomon követésének különböző lehetőségeit, és értékelje annak lehetőségét, hogy tovább pontosítsák, hogy más ágazatokat is stratégiai ágazatnak kell-e tekinteni; továbbá arra kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a közvetlen külföldi tőkebefektetésekre vonatkozó uniós átvilágítási mechanizmus megerősítésének lehetőségét annak érdekében, hogy a tagállamok egyetértésével a Bizottság hatáskörrel rendelkezzen a biztonságot és a közrendet veszélyeztető befektetések megakadályozására; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólítja azokat a tagállamokat, amelyek még nem rendelkeznek ilyen mechanizmussal, hogy a hatékony európai együttműködés biztosítása érdekében hozzanak létre a közvetlen külföldi tőkebefektetésekre vonatkozó nemzeti átvilágítási mechanizmust; |
| --- | --- |

19.

A nemzetközi beruházási megállapodások uniós prioritásokkal való összeegyeztethetősége

| 20. | megjegyzi, hogy a beruházási bíróságok előtt egyre több eljárás irányul környezetvédelmi intézkedésekre; sajnálatosnak tartja, hogy számos országot – köztük tagállamokat – perelnek az éghajlat-politikával, a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos kivezetésével vagy a méltányos átállással kapcsolatban; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelmet szolgáló globális erőfeszítésekhez a megújuló energiára való gyors átállásra és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentését célzó gyors kormányzati intézkedésekre lesz szükség; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemzetközi beruházási megállapodások és az európai zöld megállapodás, a környezetvédelmi politikák, a munkavállalói jogok és az emberi jogok közötti összhangot azáltal, hogy kizárják a szerződéses védelemből a fosszilis tüzelőanyagokba történő beruházásokat vagy bármely más, a környezetre és az emberi jogokra jelentős kárt okozó tevékenységet, és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetekbe olyan rendelkezéseket foglalnak bele, amelyek segítik a Párizsi Megállapodásnak, a munkaügyi és a nemek közötti egyenlőségről szóló nemzetközi szerződéseknek való megfelelést, valamint a külföldi befektetéseket szabályozó nemzeti keret javítását célzó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aggodalommal veszi tudomásul bizonyos nemzetközi beruházási megállapodások aszimmetriáját, amely alapján a külföldi befektetők az államok ellen beruházási jogvitákat kezdeményezhetnek, a kormányok, a munkavállalók és az érintett közösségek viszont nem indíthatnak választottbírósági eljárást azokkal a transznacionális vállalatokkal szemben, amelyek nem tartják tiszteletben az emberi jogokat, illetve közegészségügyi, a munkaügyi és környezetvédelmi jogszabályokat; hangsúlyozza továbbá, hogy a fentiekhez hasonlóan a multilaterális beruházási bíróság csak olyan ügyekben ítélkezhet, amelyekben külföldi befektetők államokat perelnek; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rámutat arra, hogy a beruházási perekkel való nyílt vagy burkolt fenyegetés még bírósági eljárás hiányában is erősítheti a befektetők pozícióját az államokkal folytatott tárgyalások során („visszatartó hatás”); e tekintetben hangsúlyozza, hogy az EU közelmúltbeli nemzetközi beruházási megállapodásai rögzítik azt az elvet, hogy a kormányoknak joguk van szabályokat hozni legitim közpolitikai célok érdekében (13), többek között oly módon is, amely negatívan befolyásolhatja valamely beruházás működését vagy a befektető nyereségre vonatkozó elvárásait; hangsúlyozza azonban, hogy e jog ellenére az államoknak eleget kell tenniük a nemzetközi beruházási megállapodásokban meghatározott kötelezettségeknek, és e jog gyakorlása nem zárja ki az ennek nyomán benyújtott kereseteket vagy kártérítési igényeket sem; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szakpolitikai döntéshozatal emiatt késedelmet szenvedhet vagy a döntések felhígulhatnak; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy ennek eredményeként előfordulhat, hogy több közpénzt fordítanak a fosszilistüzelőanyag-ágazat kompenzálására, mint a beruházási pereskedés fenyegetése nélkül tennék, ami költségesebbé és ezáltal nehezebbé teszi az államok számára az energetikai átalakulással kapcsolatos intézkedések meghozatalát, ami az adófizetők által a fosszilistüzelőanyag-ágazatnak nyújtott általános támogatást jelent; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megállapítja, hogy több beruházó és állam közötti választottbírósági ügyben a vállalkozások azokat az intézkedéseket támadták, amelyeket az államok, állításuk szerint, a projekt hatásaival kapcsolatos helyi aggályok vagy nyugtalanság kezelése érdekében hoztak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jövőbeli nemzetközi beruházási megállapodásokba foglalják bele az érintett harmadik felek kereshetőségi jogát; úgy véli, hogy az igazságszolgáltatási fórumoknak a Nemzetközi Bíróság ítélkezési gyakorlatát kell követniük, és elfogadhatatlannak kell nyilvánítaniuk azokat az ügyeket, amelyekben a ténybeli vagy jogi megállapítások sérthetik az érintett helyi vagy őslakos közösségeket, amelyek nem vesznek részt a beruházásról szóló eljárásban; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az átláthatóságot, és támogassák a kiszolgáltatott helyi közösségek, különösen a nyersanyag-kitermelő vagy fakitermelési tevékenységek által érintett őslakos népek bevonását a nemzetközi beruházási megállapodások tárgyalásába és végrehajtásába, mivel a külföldi beruházások messzemenő hatást gyakorolhatnak a helyi közösségekre; |
| --- | --- |

25.

Megújult megközelítés

| 26. | a helyes irányba tett lépésként üdvözli a beruházásvédelmi megállapodások Európai Bizottság által 2015-ben kidolgozott új modelljét; megjegyzi ugyanakkor, hogy egyelőre még nem lépett hatályba olyan megállapodás, amely e modellt tartalmazná; emlékeztet azon álláspontjára, hogy az EU és tagállamai nem írhatnak alá a beruházó és az állam közötti vitarendezési mechanizmust tartalmazó új beruházásvédelmi szerződéseket; kiemeli a beruházó és állam közötti vitarendezést érintő eljárási reformok fontosságát; üdvözli, hogy a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer magában foglalja a választottbírák rögzített névjegyzéke, a fellebbezési mechanizmus, a választottbírák magatartási kódexe és a választottbírósági eljárások jobb átláthatósága létrehozását; megállapítja, hogy a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer továbbra is nemzetközi választottbírói eljárásnak minősül, és hangsúlyozza, hogy a nemzeti bíróságoktól eltérően a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer névjegyzékében szereplő választottbírák mérlegelési jogkörrel rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a nemzetközi beruházási megállapodásokban foglalt anyagi jogi rendelkezések értelmezésekor ne vegyék szükségszerűen figyelembe a vonatkozó közérdeket szolgáló jogszabályokat; sajnálatosnak tartja, hogy a választottbírákat továbbra is eseti alapon javadalmazzák; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sürgeti a Bizottságot, hogy teljes mértékben támogassa és gyorsítsa fel a beruházói kötelezettségek kiterjesztésére és azok érvényesítésére irányuló tárgyalásokat; úgy véli, hogy a beruházói kötelezettségeket nemcsak az EU nemzetközi beruházási megállapodásaiba kell belefoglalni, hanem azokat külön kötelező erejű és végrehajtható nemzetközi eszközökön, valamint az emberi jogok és a környezetvédelmi átvilágítás szilárd nemzeti keretrendszerein keresztül is alkalmazni kell; megállapítja, hogy az e területeken elért eredményeknek és az uniós nemzetközi beruházási megállapodásokban foglalt rendelkezések folyamatos megerősítésének biztosítaniuk kell, hogy az EU-n kívüli országokban, különösen a fejlődő országokban működő uniós beruházók átlátható módon igazolják, hogy stratégiáik aktívan hozzájárulnak a fenntartható fejlődési célok és a Párizsi Megállapodás szerinti célok eléréséhez, és hogy azok elszámoltathatósági mechanizmusok hatálya alá tartozzanak, különösen a harmadik országokban élő áldozatok igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének biztosítása révén; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli a nemzetközi beruházási megállapodások azon rendelkezéseit, amelyek az államok és a befektetők környezetvédelmi, munkaügyi és vállalati felelősségvállalására vonatkoznak, valamint azon záradékokat, amelyek rögzítik azt a horizontális elvet, hogy a normák nem csökkenthetők a beruházások vonzása érdekében; sajnálja ugyanakkor, hogy a beruházói kötelezettségek reformja nem tartott lépést a beruházó és állam közötti vitarendezés reformjával; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a transznacionális vállalatok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységének emberi jogi vonatkozásairól szóló, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában jelenleg kidolgozás alatt álló eszköz (14) hatálybalépését, amely a vállalkozások és transznacionális cégek tevékenységének szabályozására irányul; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli, hogy 2016 óta a beruházásvédelmi záradékokat tartalmazó uniós nemzetközi beruházási megállapodások pontosabb megfogalmazást tartalmaznak egyes védelmi normák tekintetében, és tartalmazzák a szabályozáshoz való jogot; hangsúlyozza, hogy az uniós nemzetközi beruházási megállapodások nem tehetik lehetővé, hogy a védelmi normákat legitim közpolitikák megkérdőjelezésére használják fel; úgy véli, hogy a védelmi normáknak kifejezetten összpontosítaniuk kell arra, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek a külföldi és a belföldi beruházók számára, megelőzzék azokat az eseteket, amikor az uniós beruházókat hátrányos megkülönböztetés éri nem uniós országokban, megtagadják tőlük az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, vagy a fogadó állam javára teljes mértékben elveszítik befektetéseik hasznának élvezetét, többek között háború idején, és ezekben az esetekben jogorvoslatot kínáljanak számukra és viszonossági alapon a nem uniós beruházók számára az EU területén; kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy kerüljék a nem egyértelmű terminológiát az anyagi jogi kitételekben, és a védelmi normák felülvizsgálatát továbbra is a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján végezzék; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy a 2009 után tárgyalt uniós nemzetközi beruházási megállapodások még mindig tartalmaznak hatályvesztésre vonatkozó rendelkezéseket, amelyek megakadályozzák a könnyű megszüntetést; tudomásul veszi a közelmúltban folytatott tárgyalásokat, amelyek során a felek egy ötéves hatályvesztésre vonatkozó rendelkezésben állapodtak meg, amely lehetőséget biztosít további öt évvel történő meghosszabbításra abban az esetben, ha nem találnak helyettesítő megoldást; felhívja a tagállamokat és a többi szerződő felet, hogy semlegesítsék a jelenlegi megállapodásokban szereplő, hatályvesztésre vonatkozó rendelkezéseket, és az új beruházási megállapodásokba ne foglaljanak bele hatályvesztésre vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy jogellenes cselekmények esetén az egyéneknek – mind a nemzetközi szokásjog, mind a nemzetközi emberi jogi jogszabályok értelmében – előbb a hazai bíróságokhoz kell folyamodniuk jogorvoslatért, és csak ezt követően indíthatnak nemzetközi eljárást az állam ellen; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemzetközi beruházási jog ezzel szemben általában nem követeli meg a belföldi jogorvoslati lehetőségek kimerítését; úgy véli, hogy a nemzetközi beruházási megállapodások meg kell követelniük a külföldi beruházóktól, hogy előbb kimerítsék a belföldi igazságszolgáltatási rendszer szerinti jogorvoslati lehetőségeket, mielőtt a választottbírósághoz fordulhatnának, amint ez az emberi jogok nemzetközi joga esetében bevett gyakorlat; hangsúlyozza, hogy a nemzeti bíróságok előtti igazságszolgáltatás súlyos megtagadása esetén a külföldi befektetők számára lehetővé kell tenni, hogy közvetlenül nemzetközi vitarendezést kérjenek; |
| --- | --- |

32.

Az nemzetközi beruházási megállapodások ratifikálása

| 33. | rámutat arra, hogy az uniós nemzetközi beruházási megállapodások tagállamok általi ratifikálásának késedelme késlelteti a kétoldalú beruházási megállapodások olyan átláthatóbb és korszerűbb rendelkezésekkel való felváltását, amelyek az összes uniós beruházó számára egyenlő védelmet nyújtanak a harmadik országokban; felhívja a tagállamokat, hogy ratifikálják a megkötött uniós beruházási megállapodásokat; felhívja az EU-t, hogy működjön együtt a partnerországokkal annak érdekében, hogy hatálybalépésüket követően folyamatosan felülvizsgálja és javítsa nemzetközi beruházási megállapodásait az e jelentésben kifejtett irányvonalak mentén; elvárja a tagállamoktól, hogy biztosítsák a nemzetközi beruházási megállapodások uniós értékekkel és célkitűzésekkel való összhangját; |
| --- | --- |

33.

Kompenzáció

| 34. | rámutat arra, hogy a nemzetközi beruházási megállapodásokban a kompenzáció kiszámítására használt DCF-módszertanok nem kínálnak megbízható értékelési módszert a korai szakaszban lévő vagy a bizonytalan jövőbeli bevételi forrással rendelkező beruházási projektek esetében; hangsúlyozza, hogy e módszerek választottbírói testületek általi alkalmazása jelentős eltérést jelent – az odaítélés terén jelentősen korlátozottabb mérlegelési mozgásteret biztosító – a nemzetközi beruházási megállapodásokon kívüli nemzeti és nemzetközi jogrendszerekben alkalmazott, jól bevált kompenzációs elvekhez és gyakorlatokhoz képest; hangsúlyozza, hogy a beruházási bíróságok által megítélt tetemes kártérítési összegek egyre nagyobb pénzügyi terhet rónak az alperes államokra; rámutat arra, hogy a bírák által általában használt értékelési módszerek alkalmazása rendkívül ellentmondásos, mivel meglehetősen széles mérlegelési jogkörük van, és rendkívül összetett és eredendően spekulatív feltételezésekre támaszkodnak; felkéri a Bizottságot, hogy végezzen alapos értékelést és dolgozzon ki korrekciós és átláthatóságot szem előtt tartó szabályokat és biztosítékokat az uniós nemzetközi beruházási megállapodások kompenzációt szabályozó rendelkezései, többek között a büntető jellegű kártérítés alkalmazását megakadályozó erősebb klauzulák alkalmazása tekintetében; szorgalmazza a kompenzáció felső határának a meg nem térülő költségek szintjében történő meghatározását, amely tükrözi a beruházóknál ténylegesen felmerült, kompenzációra jogosult kiadások összegét; hangsúlyozza, hogy e felső határ alatt a kompenzációt kiegyensúlyozó megközelítések révén kell megállapítani, figyelembe véve olyan körülményeket, mint például a jogi vagy szerződéses kötelezettségek vagy kötelezettségvállalások vállalkozások általi be nem tartása; |
| --- | --- |

34.

| 35. | megállapítja, hogy a beruházók egyre gyakrabban folyamodnak harmadik felekhez pereik finanszírozásához az eljárás kimeneteléből való részesedés fejében (harmadik fél általi finanszírozás), ami ösztönzőleg hat a keresetek számának növekedésére; tudomásul veszi a beruházó és állam közötti vitákkal kapcsolatban a harmadik fél általi finanszírozás átláthatóbbá tétele terén elért eredményeket; e tekintetben üdvözli a Bizottság által a legutóbbi nemzetközi beruházási megállapodásokkal összefüggésben tett erőfeszítéseket; felhívja a Bizottságot, hogy a nemzetközi tárgyalások keretében támogasson olyan, a beruházó és állam közötti viták harmadik fél általi finanszírozását szabályozó további rendelkezéseket, amelyek szigorúan korlátozzák ezt a túlzottan nagy összegű ítéleteket ösztönző gyakorlatot; |
| --- | --- |

35.

Kétoldalú beruházási megállapodások

| 36. | felhívja a figyelmet a tagállamok több ezer meglévő kétoldalú beruházási megállapodására, amelyek még mindig védik a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos beruházásokat, az EU célkitűzéseivel és értékeivel ellentétes, elavult rendelkezéseket, többek között túlságosan tág védelmi normákat, az átláthatóság és a beruházó és állam közötti vitarendezés tekintetében gyenge követelményeket tartalmaznak, és nincsenek összhangban a multilaterális beruházási bíróságra irányuló uniós javaslattal; felhívja ezért a tagállamokat, hogy szüntessék meg vagy korszerűsítsék kétoldalú beruházási megállapodásaikat annak érdekében, hogy azok összhangban legyenek az EU nemzetközi beruházási megállapodásainak megújított modelljével, és megfeleljenek e jelentésnek; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok valamennyi kétoldalú beruházási megállapodása teljes mértékben összeegyeztethető legyen az uniós joggal és összhangban legyen az Unió célkitűzéseivel és értékeivel; támogatja a Bizottságot azon törekvésében, hogy az EU beruházási politikájával és az Európai Unió Bíróságának ítéleteivel összhangban a feltételek szigorú alkalmazásával engedélyezi a tagállamok számára új megállapodások tárgyalását, aláírását és megkötését; emlékeztet a tagállamok azon kötelezettségére, hogy módosítaniuk kell kétoldalú beruházási megállapodásaikat az EUMSZ 351. cikkének megfelelően; kéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon e kötelezettségek teljesítését, és rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet az elért eredményekről; ösztönzi a Bizottságot, hogy szükség esetén indítson kötelezettségszegési eljárásokat annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok kétoldalú beruházási megállapodásai megfeleljenek az uniós jognak; |
| --- | --- |

37.

| 38. | támogatja a Bizottság azon törekvését, hogy az e jelentésben említett anyagi jogi és eljárási reformok mentén dolgozzon ki értelmező iránymutatásokat a tagállamok számára a korszerűsített uniós beruházási politika egységes értelmezésének biztosítása és az európai zöld megállapodás célkitűzéseivel való teljes összeegyeztethetőség biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy ezt az aktualizált modellt használja alapként a tagállamok új kétoldalú beruházási megállapodásainak engedélyezése során; |
| --- | --- |

38.

Az Energia Charta Egyezmény

| 39. | rámutat arra, hogy a beruházási megállapodások közül az Energia Charta Egyezménnyel összefüggésben indult a legtöbb peres ügy a világon; támogatja az Energia Charta Egyezmény korszerűsítésére irányuló erőfeszítéseket, valamint az Unió azon álláspontját, hogy a fosszilis tüzelőanyagokra irányuló legtöbb beruházás esetében kizárja a védelmet; úgy véli azonban, hogy az uniós álláspont nem nyújthat védelmet az uniós jog szerint „jelentősen károsnak” minősülő gazdasági tevékenységekbe történő beruházások számára, és hogy jelentősen le kell rövidíteni a fosszilis tüzelőanyagokba történő meglévő beruházások védelmének fokozatos megszüntetésére vonatkozó időkeretet annak érdekében, hogy ne ássák alá az EU éghajlat-politikai célkitűzéseinek elérését; követeli, hogy szüntessék meg a beruházó és állam közötti vitarendezést az Energia Charta Egyezmény keretében; hangsúlyozza, hogy az Energia Charta Egyezmény módosításához az éves konferencián szavazó valamennyi szerződő fél egyhangú szavazata szükséges; aggasztónak tartja, hogy a Parlament nem rendelkezik a többi tárgyalás alatt álló szerződéssel megegyező szintű hozzáféréssel az Energia Charta Egyezmény korszerűsítéséről szóló tárgyalásokon tárgyalt szövegekhez; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy számos szerződő fél a jelek szerint nem osztja az éghajlatváltozás enyhítésével, a fenntartható fejlődéssel és az energetikai átállással kapcsolatos uniós ambíciókat annak ellenére, hogy mindegyikük aláírta a Párizsi Megállapodást is; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az Energia Charta Egyezmény összehangolását a Párizsi Megállapodással és az európai zöld megállapodás célkitűzéseivel, megőrizve ugyanakkor az EU képességét olyan közpolitikai intézkedések kidolgozására, amelyek összhangban vannak azzal a kötelezettségvállalásával, hogy 2050-re az első klímasemleges kontinenssé váljon; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tudomásul veszi, hogy Olaszország bejelentette döntését, miszerint 2015. január 1-jével kilép az Energia Charta Egyezményből; megjegyzi, hogy az Energia Charta Egyezményt ratifikáló vagy ahhoz csatlakozott országok a kilépésről szóló értesítés után 12 hónappal felmondhatják tagságukat; sajnálja, hogy a kilépés időpontja előtt megvalósult beruházások még 20 évig védelmet élveznek, üdvözli azonban, hogy a védelem minden új beruházás esetében azonnal megszűnik; |
| --- | --- |

41.

| 42. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a felülvizsgált Energia Charta Egyezmény védje a tagállamok szabályozáshoz való jogát, összhangban legyen az uniós joggal és az uniós beruházási politikával, hogy haladéktalanul megtiltsa a fosszilis tüzelőanyagokkal foglalkozó beruházók számára, hogy eljárást indítsanak a szerződő felek ellen a fosszilis tüzelőanyagok Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalásaikkal összhangban történő kivezetésére irányuló szakpolitikák követése miatt, és hogy csak a valódi beruházók részesüljenek beruházásvédelemben, a tisztán pénzügyi vagy spekulatív okból beruházók pedig ne kapjanak ilyen védelmet; felhívja a Bizottságot, hogy tegye közzé a kilépés lehetséges hatásait elemző jogi tanulmányát; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjék meg az Energia Charta Egyezményből való összehangolt kilépés, valamint a hatályvesztésre vonatkozó rendelkezés alkalmazását kizáró, az egyetértő szerződő felek között létrejövő megállapodás előkészítését annak érdekében, hogy amennyiben a fent említett tárgyalási célkitűzéseket 2022 júniusáig nem érik el, az erre irányuló javaslatot hivatalosan a Tanács és a Parlament elé terjesszék; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli, hogy a Komstroy-ügyben hozott ítéletében a Bíróság pontosította, hogy az Energia Charta Egyezmény beruházó és állam közötti vitarendezésre vonatkozó rendelkezései Unión belüli viták esetén nem alkalmazandók; megállapítja, hogy jelenleg legalább 73 Unión belüli ügy, ezen belül több mint 40 Energia Charta Egyezményen alapuló, beruházással kapcsolatos, Unión belüli választottbírósági ügy van folyamatban; mély aggodalommal állapítja meg, hogy az Achmea-ügyben hozott ítélet nem tartotta vissza a választottbíróságokat az Unión belüli beruházási viták tárgyalásától; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt annak érdekében, hogy érvényt szerezzen ezeknek az ítéleteknek a folyamatban lévő EU-n belüli választottbírósági eljárásokban; ezért kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fogadjanak el egymás közötti megállapodást az Energia Charta Egyezmény EU-n belüli beruházási jogvitákra való alkalmazásának kizárásáról; támogatja több tagállamnak a Bíróság új ítéletére irányuló kérését, és úgy véli, hogy ennek véglegesen tisztáznia kell az ügyet annak elkerülése érdekében, hogy a jövőben az Energia Charta Egyezmény alapján ne legyen elfogadható a választottbírósági eljárás az EU-n belüli ügyekben; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rámutat arra, hogy bár uniós bíróságokon nehéz lesz érvényt szerezni az EU-n belüli ügyekben hozott esetleges ítéleteket, a Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központja szabályai alá tartozó ügyeket még mindig végre lehet hajtani harmadik országok bíróságain; megállapítja, hogy ezek a bíróságok elrendelhetik EU vagy az uniós tagállamok állami (15) vagyonának lefoglalását; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy az uniós bíróságok, és különösen az Európai Unió Bírósága ítéleteinek tiszteletben tartását figyelembe kell venni a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer névjegyzékébe kerülő választottbírák jövőbeli kiválasztási folyamata során; |
| --- | --- |

45.

Multilaterális erőfeszítések a beruházó és állam közötti vitarendezés reformjára

| 46. | üdvözli, hogy az UNCITRAL III. munkacsoportja 2017 óta megbeszéléseket folytat a beruházó és állam közötti vitarendezés lehetséges többoldalú reformjáról; megjegyzi, hogy 60 állam konszenzussal egyetértett abban, hogy az UNCITRAL-nak munkája során foglalkoznia kell a strukturális reformokkal; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is konstruktívan vegyen részt az UNCITRAL-tárgyalásokon, valamint ösztönözze a tárgyalásokat olyan, eddig korlátozott figyelmet kapott témákról, mint a szabályozás visszatartása, a jogorvoslati lehetőségek kimerítése, a harmadik felek jogai és a kártérítések, és ezeket vegye figyelembe a jövőbeli uniós nemzetközi beruházási megállapodásokban; kéri a Bizottságot, hogy az állam szabályozási képességének védelme és a nagyobb átláthatóság biztosítása érdekében erősítse meg az UNCITRAL keretében végzett munkáját; |
| --- | --- |

46.

| 47. | támogatja az UNCITRAL III. munkacsoportjában folyamatban lévő tárgyalásokat, amelyek keretében az Unió és tagállamai egy, a beruházási viták rendezésére szolgáló állandó mechanizmus, a multilaterális beruházási bíróság létrehozására törekszenek; üdvözli, hogy az EU globális vezető szerepet játszik e tárgyalások során; hangsúlyozza azonban, hogy ez a javaslat nem terjed ki az anyagi jogi védelem normáinak korszerűsítésére; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a multilaterális beruházási bíróság bírái által alkalmazott joganyag teremtsen egyensúlyt a nemzetközi beruházási megállapodásokban foglalt anyagi jogi rendelkezések és jogok értelmezése, valamint a demokratikusan elfogadott vonatkozó belföldi, közérdeket szolgáló jogszabályok között; kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a bírák javadalmazása ne eseti alapon történjen; felhívja a Bizottságot, hogy a megfelelő nemzetközi fórumokon mozdítsa elő e normák reformját és korszerűsítését; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a Bizottságot, hogy a multilaterális beruházási bíróságról zajló tárgyalásokba foglalja bele olyan szabályok bevezetését, amelyek átlátható módon meghatározzák az államok által fizetendő kompenzációt, és álljon ki olyan szigorú értékelési módszerek mellett, amelyek kizárólag a meg nem térülő költségek kompenzálását teszik lehetővé az UNCITRAL reformjáról szóló folyamatban lévő tárgyalások során; |
| --- | --- |

48.

| 49. | határozottan bírálja a Mauritiusi Egyezmény ratifikálásának és végrehajtásának jelentős késedelmét; felhívja a tagállamokat, hogy haladéktalanul fogadják el ezen Egyezménynek az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot; rámutat a nemzetközi szerződések ratifikációjával kapcsolatos kizárólagos és megosztott hatáskörökre vonatkozóan az Európai Bíróság által hozott közelmúltbeli ítéletekre, amelyek iránymutatást nyújthatnak ezen Egyezmény ratifikációjának beindításához; |
| --- | --- |

49.

A beruházó és állam közötti vitarendezésen túlmutató uniós beruházási politika

| 50. | megállapítja, hogy 2017-ben, 2019-ben és 2020-ban globális szinten több beruházási szerződést szüntettek meg, mint amennyi új nemzetközi beruházási megállapodást kötöttek; hangsúlyozza, hogy a közelmúltban kötött megaregionális nemzetközi beruházási megállapodások többsége egyre óvatosabb megközelítést alkalmaz a beruházó és állam közötti vitarendezés tekintetében; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uniós szintű támogatást kér a partnerországok belföldi jogrendszereinek és jogállamiságának uniós szintű technikai segítségnyújtás révén történő megerősítése érdekében, ami kedvező környezetet biztosítana a külföldi beruházások számára, ugyanakkor kezelné a partnerországok fenntartható fejlődésére negatív hatást gyakorló rendszerszintű hiányosságokat; |
| --- | --- |

51.

| 52. | sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki uniós külföldi beruházási stratégiát a fenntartható beruházások valamennyi dimenziójának ösztönzésére és védelmére, amely nem feltétlenül támaszkodik a beruházó és állam közötti vitarendezésre, valamint hogy aktualizálja 2015-ben elfogadott beruházásvédelmi modelljét az ezen állásfoglalásban megfogalmazott kéréseknek megfelelően, hogy iránymutatást nyújtson az új vagy aktualizált uniós megállapodásokról folytatott tárgyalásokhoz; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  HL L 351., 2012.12.20., 40. o.

(2)  HL L 257., 2014.8.28., 121. o.

(3)  HL L 198., 2020.6.22., 13. o.

(4)  HL C 296. E, 2012.10.2., 34. o.

(5)  HL C 168. E, 2013.6.14., 1. o.

(6)  HL C 265., 2017.8.11., 17. o.

(7)  HL C 101., 2018.3.16., 30. o.

(8)  HL L 149., 2021.4.30., 10. o.

(9)  HL L 169., 2020.5.29., 1. o.

(10)  Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet, „FDI in figures”, 2021. április.

(11)  Európai zöld megállapodás; a digitális korra felkészült Európa; emberközpontú gazdaság; Európa globális szerepének erősítése; az európai életmód előmozdítása; az európai demokrácia megerősítése.

(12)  Ilyen például az EU és Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (melynek 8-B. melléklete 4. pontja az államadósságot valamelyik Fél bármilyen kormányzati szintjének adósságinstrumentumaként határozza meg), a csendes-óceáni partnerségről szóló átfogó és progresszív megállapodás, valamint a BLEU (Belga–Luxemburgi Gazdasági Unió) és Kolumbia közötti, 2009. évi kétoldalú beruházási megállapodás.

(13)  Többek között a közegészségügyre, a szociális szolgáltatásokra, a közoktatásra, a biztonságra, a környezetvédelemre vagy a közerkölcsre, a szociális védelemre vagy a fogyasztóvédelemre, a magánélet védelmére és az adatvédelemre, illetve a kulturális sokszínűség előmozdítására és védelmére vonatkozó célok.

(14)  Jogilag kötelező erejű eszköz a transznacionális vállalatok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységeinek az emberi jogok nemzetközi joga szerinti szabályozására https://www.ohchr.org/en/hr-bodies/hrc/wg-trans-corp/igwg-on-tnc.

(15)  Egyezmény a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, más néven „New York-i Egyezmény a választottbíráskodásról”.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2022. június 22., szerda

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/108 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/108

---

P9_TA(2022)0246

Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer felülvizsgálata ***I

Az Európai Parlament 2022. június 22-én elfogadott módosításai az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK irányelv, az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről szóló (EU) 2015/1814 határozat és az (EU) 2015/757 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 32/11)

Módosítás 406

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) értelmében 2015 decemberében elfogadott Párizsi Megállapodás 2016 novemberében hatályba lépett (a továbbiakban: Párizsi Megállapodás) (3). A megállapodás részes felei megállapodtak abban, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt tartják, és törekednek arra, hogy a hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) értelmében 2015 decemberében elfogadott Párizsi Megállapodás 2016 novemberében hatályba lépett (a továbbiakban: Párizsi Megállapodás) (3). A megállapodás részes felei megállapodtak abban, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt tartják, és törekednek arra, hogy a hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon.

| (1) | Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) értelmében 2015 decemberében elfogadott Párizsi Megállapodás 2016 novemberében hatályba lépett (a továbbiakban: Párizsi Megállapodás) (3). A megállapodás részes felei megállapodtak abban, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt tartják, és törekednek arra, hogy a hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon.
  A glasgow-i éghajlati paktum elfogadásával a Párizsi Megállapodás részes felei elismerték, hogy a globális átlaghőmérséklet iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre való korlátozása jelentősen csökkentené az éghajlatváltozás kockázatait és hatásait, és kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2022 végéig megerősítik a 2030-ra vonatkozó céljaikat, hogy megszüntessék az elérendő célok és a vállalások közötti szakadékot, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) megállapításaival. Ezt méltányos módon, a közös, de megkülönböztetett felelősség és az eltérő képességek elvének tiszteletben tartásával, az eltérő különböző nemzeti


  körülmények figyelembevételével kell végrehajtani. Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerének (EU ETS) felülvizsgálata, beleértve piaci stabilizációs tartalékát is, egyedülálló lehetőség. |
| --- | --- |

(1)

Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) értelmében 2015 decemberében elfogadott Párizsi Megállapodás 2016 novemberében hatályba lépett (a továbbiakban: Párizsi Megállapodás) (3). A megállapodás részes felei megállapodtak abban, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt tartják, és törekednek arra, hogy a hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon.
  A glasgow-i éghajlati paktum elfogadásával a Párizsi Megállapodás részes felei elismerték, hogy a globális átlaghőmérséklet iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre való korlátozása jelentősen csökkentené az éghajlatváltozás kockázatait és hatásait, és kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2022 végéig megerősítik a 2030-ra vonatkozó céljaikat, hogy megszüntessék az elérendő célok és a vállalások közötti szakadékot, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) megállapításaival. Ezt méltányos módon, a közös, de megkülönböztetett felelősség és az eltérő képességek elvének tiszteletben tartásával, az eltérő különböző nemzeti


  körülmények figyelembevételével kell végrehajtani. Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerének (EU ETS) felülvizsgálata, beleértve piaci stabilizációs tartalékát is, egyedülálló lehetőség.

Módosítás 407

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Az IPCC „Climate Change 2021: The Physical Science Basis” (Éghajlatváltozás 2021: Természettudományos alapok) című, 2021. augusztus 7-i jelentésének eredményei nyomán még sürgetőbbé vált a Párizsi Megállapodás 1,5  oC-os célkitűzésének fenntartása. Az IPCC megállapította, hogy a globális hőmérséklet a vártnál korábban, azaz a következő 20 évben eléri vagy meghaladja az 1,5  oC-ot. Továbbá azt is megállapította, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának azonnali és nagymértékű csökkentése nélkül a globális felmelegedést nem lehet többé 1,5  oC-ra vagy akár 2 oC-ra korlátozni. Továbbá „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” (Éghajlatváltozás 2022: hatások, alkalmazkodás és sebezhetőség) című, 2022. február 28-i jelentésében az IPCC nagy bizonyossággal állapította meg, hogy az éghajlatváltozás veszélyezteti az emberek jólétét és bolygónk egészségét, és ha az alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló összehangolt, előrelátó globális fellépésben további késedelem mutatkozik, akkor elszalasztjuk a rövid és rohamosan zsugorodó lehetőséget, hogy mindenki számára élhető és fenntartható jövőt biztosítsunk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Az IPCC „Climate Change 2021: The Physical Science Basis” (Éghajlatváltozás 2021: Természettudományos alapok) című, 2021. augusztus 7-i jelentésének eredményei nyomán még sürgetőbbé vált a Párizsi Megállapodás 1,5  oC-os célkitűzésének fenntartása. Az IPCC megállapította, hogy a globális hőmérséklet a vártnál korábban, azaz a következő 20 évben eléri vagy meghaladja az 1,5  oC-ot. Továbbá azt is megállapította, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának azonnali és nagymértékű csökkentése nélkül a globális felmelegedést nem lehet többé 1,5  oC-ra vagy akár 2 oC-ra korlátozni. Továbbá „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” (Éghajlatváltozás 2022: hatások, alkalmazkodás és sebezhetőség) című, 2022. február 28-i jelentésében az IPCC nagy bizonyossággal állapította meg, hogy az éghajlatváltozás veszélyezteti az emberek jólétét és bolygónk egészségét, és ha az alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló összehangolt, előrelátó globális fellépésben további késedelem mutatkozik, akkor elszalasztjuk a rövid és rohamosan zsugorodó lehetőséget, hogy mindenki számára élhető és fenntartható jövőt biztosítsunk.

Módosítás 408

Irányelvre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A sürgős fellépés szükségességét tovább fokozza, hogy a szélsőséges időjárási események egyre gyakoribbá és intenzívebbé válnak, ami az éghajlatváltozás közvetlen következménye. Az ENSZ katasztrófakockázat-csökkentési stratégiájának titkársága szerint a világszerte feljegyzett katasztrófák száma és a globális gazdasági károk mértéke majdnem megduplázódott az elmúlt 20 évben, és ez nagyban betudható az éghajlattal kapcsolatos katasztrófák jelentős számbeli növekedésének. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

A sürgős fellépés szükségességét tovább fokozza, hogy a szélsőséges időjárási események egyre gyakoribbá és intenzívebbé válnak, ami az éghajlatváltozás közvetlen következménye. Az ENSZ katasztrófakockázat-csökkentési stratégiájának titkársága szerint a világszerte feljegyzett katasztrófák száma és a globális gazdasági károk mértéke majdnem megduplázódott az elmúlt 20 évben, és ez nagyban betudható az éghajlattal kapcsolatos katasztrófák jelentős számbeli növekedésének.

Módosítás 409

Irányelvre irányuló javaslat

1 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c) | Az Uniónak ezért e sürgető helyzetre reagálva fokoznia kell erőfeszítéseit és nemzetközi vezető szerepet kell betöltenie az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, követve ugyanakkor a méltányosság, a közös, de differenciált felelősség és az eltérő képességek elvét, ahogyan azt a Párizsi Megállapodás 2. cikkének (2) bekezdése meghatározza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1c)

Az Uniónak ezért e sürgető helyzetre reagálva fokoznia kell erőfeszítéseit és nemzetközi vezető szerepet kell betöltenie az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, követve ugyanakkor a méltányosság, a közös, de differenciált felelősség és az eltérő képességek elvét, ahogyan azt a Párizsi Megállapodás 2. cikkének (2) bekezdése meghatározza.

Módosítás 410

Irányelvre irányuló javaslat

1 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1d) | Az Európai Parlament az éghajlati és környezeti vészhelyzetről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalásában

   (1a)

  felszólította a Bizottságot, hogy tegyen azonnali és ambiciózus intézkedéseket a globális felmelegedés 1,5  oC-ra történő korlátozása és a biológiai sokféleség nagymértékű csökkenésének elkerülése érdekében, többek között azáltal, hogy orvosolja az éghajlati és környezeti vészhelyzettel kapcsolatos jelenlegi uniós politikák következetlenségeit, és biztosítja, hogy minden vonatkozó jövőbeli jogalkotási és költségvetési javaslat teljes mértékben összhangban legyen a globális felmelegedés 1,5  oC alatt tartására irányuló célkitűzéssel, és ne járuljon hozzá a biológiai sokféleség csökkenéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1d)

Az Európai Parlament az éghajlati és környezeti vészhelyzetről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalásában

   (1a)

  felszólította a Bizottságot, hogy tegyen azonnali és ambiciózus intézkedéseket a globális felmelegedés 1,5  oC-ra történő korlátozása és a biológiai sokféleség nagymértékű csökkenésének elkerülése érdekében, többek között azáltal, hogy orvosolja az éghajlati és környezeti vészhelyzettel kapcsolatos jelenlegi uniós politikák következetlenségeit, és biztosítja, hogy minden vonatkozó jövőbeli jogalkotási és költségvetési javaslat teljes mértékben összhangban legyen a globális felmelegedés 1,5  oC alatt tartására irányuló célkitűzéssel, és ne járuljon hozzá a biológiai sokféleség csökkenéséhez.

Módosítás 411

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az
  éghajlattal és a környezettel kapcsolatos kihívások kezelése, valamint a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérése áll a Bizottság által 2019. december 11-én elfogadott, az európai zöld megállapodásról szóló közlemény (4) középpontjában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az
  éghajlattal és a környezettel kapcsolatos kihívások kezelése, valamint a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérése áll a Bizottság által 2019. december 11-én elfogadott, az európai zöld megállapodásról szóló közlemény (4) középpontjában.

| (2) | Ezért az
  éghajlattal és a környezettel kapcsolatos kihívások kezelése, valamint a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérése áll a Bizottság által 2019. december 11-én elfogadott, az európai zöld megállapodásról szóló közlemény (4) középpontjában. |
| --- | --- |

(2)

Ezért az
  éghajlattal és a környezettel kapcsolatos kihívások kezelése, valamint a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérése áll a Bizottság által 2019. december 11-én elfogadott, az európai zöld megállapodásról szóló közlemény (4) középpontjában.

Módosítás 412

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az európai zöld megállapodás
  ötvözi a klímasemlegesség
  Unió
  általi,
  2050-ig történő
  elérését célzó
  ,
  egymást kölcsönösen erősítő intézkedések
  és
  kezdeményezések átfogó csomagját, és
  új növekedési stratégiát határoz meg,
  amely
  az Uniót
  olyan
  igazságos és virágzó társadalommá
  kívánja alakítani
  ,
  amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő
  . Célja továbbá az Unió természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel kapcsolatos kockázatokkal és hatásokkal szemben.
  Ugyanakkor ez
  az
  átmenet eltérő módon
  érinti a 
  nőket és a férfiakat
  , és különösen kihat egyes hátrányos helyzetű csoportokra, például az idősekre, a fogyatékossággal
  élő személyekre
  és a faji vagy etnikai kisebbséghez tartozó személyekre. Ezért biztosítani kell, hogy az
  átmenet
  igazságos és inkluzív legyen
  , és senki ne maradjon ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az európai zöld megállapodás
  ötvözi a klímasemlegesség
  Unió
  általi,
  2050-ig történő
  elérését célzó
  ,
  egymást kölcsönösen erősítő intézkedések
  és
  kezdeményezések átfogó csomagját, és
  új növekedési stratégiát határoz meg,
  amely
  az Uniót
  olyan
  igazságos és virágzó társadalommá
  kívánja alakítani
  ,
  amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő
  . Célja továbbá az Unió természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel kapcsolatos kockázatokkal és hatásokkal szemben.
  Ugyanakkor ez
  az
  átmenet eltérő módon
  érinti a 
  nőket és a férfiakat
  , és különösen kihat egyes hátrányos helyzetű csoportokra, például az idősekre, a fogyatékossággal
  élő személyekre
  és a faji vagy etnikai kisebbséghez tartozó személyekre. Ezért biztosítani kell, hogy az
  átmenet
  igazságos és inkluzív legyen
  , és senki ne maradjon ki.

| (3) | Az európai zöld megállapodás
  kiindulópontot biztosít az
  Unió
  klímasemlegességi célkitűzésének legkésőbb
  2050-ig történő
  eléréséhez, valamint azt követően a negatív kibocsátás eléréséhez
  ,
  amint azt az (EU) 2021/1119 európai parlamenti
  és
  tanácsi rendelet

   (1a)

  2. cikkének (1) bekezdése meghatározza.
  Új növekedési stratégiát határoz meg,
  amelynek célja, hogy
  az Uniót
  egy modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkező
  igazságos és virágzó társadalommá
  alakítsa
  ,
  miközben senkit sem hagy magára egy olyan igazságos átmenet során, amely az energiaszegénységgel is foglalkozik
  . Célja továbbá az Unió természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel kapcsolatos kockázatokkal és hatásokkal szemben. Az
  átállás eltérően
  érinti a 
  különféle ágazatokban dolgozó embereket, illetve az egyes nemeket
  , és különösen kihat egyes hátrányos helyzetű
  és kiszolgáltatott
  csoportokra, például az idősekre, a fogyatékossággal
  élőkre
  és a faji vagy etnikai kisebbséghez tartozó személyekre
  , valamint az alacsony és alsó-közepes jövedelmű egyénekre és háztartásokra. Emellett nagyobb kihívások elé állít bizonyos régiókat, különösen a strukturálisan hátrányos helyzetű és peremhelyzetű régiókat, valamint a szigeteket
  . Ezért biztosítani kell, hogy az
  átállás
  igazságos és inkluzív legyen. |
| --- | --- |

(3)

Az európai zöld megállapodás
  kiindulópontot biztosít az
  Unió
  klímasemlegességi célkitűzésének legkésőbb
  2050-ig történő
  eléréséhez, valamint azt követően a negatív kibocsátás eléréséhez
  ,
  amint azt az (EU) 2021/1119 európai parlamenti
  és
  tanácsi rendelet

   (1a)

  2. cikkének (1) bekezdése meghatározza.
  Új növekedési stratégiát határoz meg,
  amelynek célja, hogy
  az Uniót
  egy modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkező
  igazságos és virágzó társadalommá
  alakítsa
  ,
  miközben senkit sem hagy magára egy olyan igazságos átmenet során, amely az energiaszegénységgel is foglalkozik
  . Célja továbbá az Unió természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel kapcsolatos kockázatokkal és hatásokkal szemben. Az
  átállás eltérően
  érinti a 
  különféle ágazatokban dolgozó embereket, illetve az egyes nemeket
  , és különösen kihat egyes hátrányos helyzetű
  és kiszolgáltatott
  csoportokra, például az idősekre, a fogyatékossággal
  élőkre
  és a faji vagy etnikai kisebbséghez tartozó személyekre
  , valamint az alacsony és alsó-közepes jövedelmű egyénekre és háztartásokra. Emellett nagyobb kihívások elé állít bizonyos régiókat, különösen a strukturálisan hátrányos helyzetű és peremhelyzetű régiókat, valamint a szigeteket
  . Ezért biztosítani kell, hogy az
  átállás
  igazságos és inkluzív legyen.

Módosítás 413

Irányelvre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Az EU ETS az Unió éghajlat-politikájának sarokköve, és kulcsfontosságú eszköz a üvegházhatásúgáz-kibocsátások költséghatékony csökkentéséhez. A Glasgow-ban megrendezett COP26-on tett azon kötelezettségvállalással összhangban, hogy a nemzetileg meghatározott hozzájárulásokat évente felülvizsgálják, a Bizottságnak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  felülvizsgálata során felül kell vizsgálnia a nemzetileg meghatározott hozzájárulását, hogy az figyelembe vegye az EU ETS-ben szereplő valamennyi ágazatot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Az EU ETS az Unió éghajlat-politikájának sarokköve, és kulcsfontosságú eszköz a üvegházhatásúgáz-kibocsátások költséghatékony csökkentéséhez. A Glasgow-ban megrendezett COP26-on tett azon kötelezettségvállalással összhangban, hogy a nemzetileg meghatározott hozzájárulásokat évente felülvizsgálják, a Bizottságnak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  felülvizsgálata során felül kell vizsgálnia a nemzetileg meghatározott hozzájárulását, hogy az figyelembe vegye az EU ETS-ben szereplő valamennyi ágazatot.

Módosítás 414

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az európai zöld megállapodás szükségessége és értéke csak
  növekedett
  a Covid19-világjárvány uniós polgárok egészségére, élet- és munkakörülményeire
  és jóllétére gyakorolt rendkívül súlyos hatásainak fényében
  , amelyek megmutatták, hogy társadalmunknak és gazdaságunknak javítania kell a külső sokkokkal szembeni rezilienciáját, és korán
  cselekednie
  kell azok megelőzése vagy enyhítése érdekében. Az európai polgárok továbbra is határozottan úgy vélik, hogy ez különösen igaz az éghajlatváltozásra (5). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az európai zöld megállapodás szükségessége és értéke csak
  növekedett
  a Covid19-világjárvány uniós polgárok egészségére, élet- és munkakörülményeire
  és jóllétére gyakorolt rendkívül súlyos hatásainak fényében
  , amelyek megmutatták, hogy társadalmunknak és gazdaságunknak javítania kell a külső sokkokkal szembeni rezilienciáját, és korán
  cselekednie
  kell azok megelőzése vagy enyhítése érdekében. Az európai polgárok továbbra is határozottan úgy vélik, hogy ez különösen igaz az éghajlatváltozásra (5).

| (4) | Az európai zöld megállapodás
  megfelelő végrehajtásának
  szükségessége és értéke csak
  nőtt annak fényében, hogy milyen súlyos hatásokat gyakorolt
  a Covid19-világjárvány
  az
  uniós polgárok egészségére, élet- és munkakörülményeire
  , valamint jólétére
  , amelyek megmutatták, hogy társadalmunknak és gazdaságunknak javítania kell a külső sokkokkal szembeni rezilienciáját, és korán kell
  cselekednie
  azok megelőzése vagy enyhítése érdekében
  , mégpedig oly módon, amely méltányos és biztosítja, hogy senkit ne hagyjanak magára, beleértve az energiaszegénység kockázatának kitett embereket is
  . Az európai polgárok továbbra is határozottan úgy vélik, hogy ez különösen igaz az éghajlatváltozásra (5). |
| --- | --- |

(4)

Az európai zöld megállapodás
  megfelelő végrehajtásának
  szükségessége és értéke csak
  nőtt annak fényében, hogy milyen súlyos hatásokat gyakorolt
  a Covid19-világjárvány
  az
  uniós polgárok egészségére, élet- és munkakörülményeire
  , valamint jólétére
  , amelyek megmutatták, hogy társadalmunknak és gazdaságunknak javítania kell a külső sokkokkal szembeni rezilienciáját, és korán kell
  cselekednie
  azok megelőzése vagy enyhítése érdekében
  , mégpedig oly módon, amely méltányos és biztosítja, hogy senkit ne hagyjanak magára, beleértve az energiaszegénység kockázatának kitett embereket is
  . Az európai polgárok továbbra is határozottan úgy vélik, hogy ez különösen igaz az éghajlatváltozásra (5).

Módosítás 415

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A zöld megállapodás megvalósításának minőségi munkahelyek létrehozását és társadalmi fejlődést kell biztosítania mindenki számára. Ahhoz, hogy társadalmilag elfogadható legyen, az ezen irányelvben javasolt éghajlati törekvéseknek a szociális jogok európai pillérével összhangban egyenértékű szociális törekvésekkel kell párosulniuk. Az európai zöld megállapodás menetrendjének lehetőséget kell kínálnia a minőségi munkahelyek fenntartására és létrehozására, a tisztességes munka előmozdítására, a munkaügyi normák javítására, a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalások megerősítésére, a munkahelyi megkülönböztetés elleni küzdelemre, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdítására. E célok elérése érdekében az igazságos átmenet mechanizmusának ki kell egészítenie a zöld megállapodás és az „Irány az 55!” csomag keretében javasolt valamennyi intézkedést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A zöld megállapodás megvalósításának minőségi munkahelyek létrehozását és társadalmi fejlődést kell biztosítania mindenki számára. Ahhoz, hogy társadalmilag elfogadható legyen, az ezen irányelvben javasolt éghajlati törekvéseknek a szociális jogok európai pillérével összhangban egyenértékű szociális törekvésekkel kell párosulniuk. Az európai zöld megállapodás menetrendjének lehetőséget kell kínálnia a minőségi munkahelyek fenntartására és létrehozására, a tisztességes munka előmozdítására, a munkaügyi normák javítására, a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalások megerősítésére, a munkahelyi megkülönböztetés elleni küzdelemre, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdítására. E célok elérése érdekében az igazságos átmenet mechanizmusának ki kell egészítenie a zöld megállapodás és az „Irány az 55!” csomag keretében javasolt valamennyi intézkedést.

Módosítás 416

Irányelvre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | Tekintettel arra, hogy a fenntartható gazdaságra való átállást össze kell kapcsolni Európa versenyképességének fenntartásával és a munkahelyteremtéssel, az európai zöld megállapodás sikeréhez elengedhetetlen, hogy az egységes piacot ne terheljék túl az új szabályozási környezethez való alkalmazkodással járó vállalati többletköltségek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

Tekintettel arra, hogy a fenntartható gazdaságra való átállást össze kell kapcsolni Európa versenyképességének fenntartásával és a munkahelyteremtéssel, az európai zöld megállapodás sikeréhez elengedhetetlen, hogy az egységes piacot ne terheljék túl az új szabályozási környezethez való alkalmazkodással járó vállalati többletköltségek.

Módosítás 417

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Az (EU) 2021/1119
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelettel (7) az Unió jogszabályban rögzítette a gazdaság egészére kiterjedő, 2050
  -ig elérendő klímasemlegesség célkitűzését
  . Az említett rendelet 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-os Unión belüli kötelező csökkentési kötelezettségvállalást állapít meg a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás (az elnyelések levonása utáni kibocsátás) tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Az (EU) 2021/1119
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelettel (7) az Unió jogszabályban rögzítette a gazdaság egészére kiterjedő, 2050
  -ig elérendő klímasemlegesség célkitűzését
  . Az említett rendelet 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-os Unión belüli kötelező csökkentési kötelezettségvállalást állapít meg a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás (az elnyelések levonása utáni kibocsátás) tekintetében.

| (6) | Az (EU) 2021/1119 rendelettel az Unió jogszabályban rögzítette a gazdaság egészére kiterjedő,
  legkésőbb
  2050
  -re megvalósítandó klímasemlegességre és azt követően a negatív kibocsátásra vonatkozó célkitűzést
  . Az említett rendelet 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-os Unión belüli kötelező csökkentési kötelezettségvállalást állapít meg a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás (az elnyelések levonása utáni kibocsátás) tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2021/1119 rendelettel az Unió jogszabályban rögzítette a gazdaság egészére kiterjedő,
  legkésőbb
  2050
  -re megvalósítandó klímasemlegességre és azt követően a negatív kibocsátásra vonatkozó célkitűzést
  . Az említett rendelet 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-os Unión belüli kötelező csökkentési kötelezettségvállalást állapít meg a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás (az elnyelések levonása utáni kibocsátás) tekintetében.

Módosítás 418

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia e kibocsátáscsökkentés megvalósításához. Ezért a 2003/87/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelvvel (8) létrehozott, az üvegházhatású gázok kibocsátásának költséghatékony és gazdaságilag hatékony módon történő csökkentését elősegítő uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU ETS) ambícióját úgy kell növelni, hogy az összhangban álljon a gazdaság egészére vonatkozó nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányulóan 2030-ra teljesítendő célkitűzéssel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia e kibocsátáscsökkentés megvalósításához. Ezért a 2003/87/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelvvel (8) létrehozott, az üvegházhatású gázok kibocsátásának költséghatékony és gazdaságilag hatékony módon történő csökkentését elősegítő uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU ETS) ambícióját úgy kell növelni, hogy az összhangban álljon a gazdaság egészére vonatkozó nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányulóan 2030-ra teljesítendő célkitűzéssel.

| (7) | Valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia e kibocsátáscsökkentés megvalósításához. Ezért a 2003/87/EK irányelvvel létrehozott, az üvegházhatású gázok kibocsátásának költséghatékony és gazdaságilag hatékony módon történő csökkentését elősegítő uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU ETS) ambícióját úgy kell növelni, hogy az összhangban álljon a gazdaság egészére vonatkozó nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányulóan 2030-ra teljesítendő célkitűzéssel
  , az Unió legkésőbb 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésével és az azt követően elérendő, az (EU) 2021/1119 rendelet 2
  .
  cikkének (1) bekezdésében meghatározott, negatív kibocsátásra vonatkozó célkitűzéssel. |
| --- | --- |

(7)

Valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia e kibocsátáscsökkentés megvalósításához. Ezért a 2003/87/EK irányelvvel létrehozott, az üvegházhatású gázok kibocsátásának költséghatékony és gazdaságilag hatékony módon történő csökkentését elősegítő uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU ETS) ambícióját úgy kell növelni, hogy az összhangban álljon a gazdaság egészére vonatkozó nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányulóan 2030-ra teljesítendő célkitűzéssel
  , az Unió legkésőbb 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzésével és az azt követően elérendő, az (EU) 2021/1119 rendelet 2
  .
  cikkének (1) bekezdésében meghatározott, negatív kibocsátásra vonatkozó célkitűzéssel.

Módosítás 419

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az EU ETS-nek ösztönöznie kell az olyan létesítményekből származó termelést, amelyek részben vagy teljes mértékben csökkentik az üvegházhatású gázok kibocsátását. Ezért az érintett ágazatokban működő létesítményekkel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében szereplő egyes tevékenységi kategóriák leírását módosítani kell. Emellett a termékek előállításához juttatott ingyenes kiosztásnak függetlennek kell lennie a termelési folyamat jellegétől. Ezért egyes referenciaértékek esetében módosítani kell az érintett termékek, folyamatok és kibocsátások meghatározását, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak az új és a meglévő technológiák számára. Emellett el kell különíteni a finomítókra és a hidrogénre vonatkozó referenciaértékek aktualizálását annak érdekében, hogy az tükrözze a 
  hidrogéntermelés
  finomítói ágazaton kívüli növekvő jelentőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az EU ETS-nek ösztönöznie kell az olyan létesítményekből származó termelést, amelyek részben vagy teljes mértékben csökkentik az üvegházhatású gázok kibocsátását. Ezért az érintett ágazatokban működő létesítményekkel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében szereplő egyes tevékenységi kategóriák leírását módosítani kell. Emellett a termékek előállításához juttatott ingyenes kiosztásnak függetlennek kell lennie a termelési folyamat jellegétől. Ezért egyes referenciaértékek esetében módosítani kell az érintett termékek, folyamatok és kibocsátások meghatározását, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak az új és a meglévő technológiák számára. Emellett el kell különíteni a finomítókra és a hidrogénre vonatkozó referenciaértékek aktualizálását annak érdekében, hogy az tükrözze a 
  hidrogéntermelés
  finomítói ágazaton kívüli növekvő jelentőségét.

| (8) | Az EU ETS-nek ösztönöznie kell az olyan létesítményekből származó termelést, amelyek részben vagy teljes mértékben csökkentik az üvegházhatású gázok kibocsátását. Ezért az érintett ágazatokban működő létesítményekkel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében szereplő egyes tevékenységi kategóriák leírását módosítani kell. Emellett a termékek előállításához juttatott ingyenes kiosztásnak függetlennek kell lennie a termelési folyamat jellegétől. Ezért egyes referenciaértékek esetében módosítani kell az érintett termékek, folyamatok és kibocsátások meghatározását, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak az új és a meglévő technológiák számára. Emellett el kell különíteni a finomítókra és a hidrogénre vonatkozó referenciaértékek aktualizálását annak érdekében, hogy az tükrözze a 
  zöldhidrogén-termelés
  finomítói ágazaton kívüli növekvő jelentőségét. |
| --- | --- |

(8)

Az EU ETS-nek ösztönöznie kell az olyan létesítményekből származó termelést, amelyek részben vagy teljes mértékben csökkentik az üvegházhatású gázok kibocsátását. Ezért az érintett ágazatokban működő létesítményekkel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében szereplő egyes tevékenységi kategóriák leírását módosítani kell. Emellett a termékek előállításához juttatott ingyenes kiosztásnak függetlennek kell lennie a termelési folyamat jellegétől. Ezért egyes referenciaértékek esetében módosítani kell az érintett termékek, folyamatok és kibocsátások meghatározását, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak az új és a meglévő technológiák számára. Emellett el kell különíteni a finomítókra és a hidrogénre vonatkozó referenciaértékek aktualizálását annak érdekében, hogy az tükrözze a 
  zöldhidrogén-termelés
  finomítói ágazaton kívüli növekvő jelentőségét.

Módosítás 420

Irányelvre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Az egyes ágazatokra és alágazatokra vonatkozó előzetes referenciaértékek rögzítésére szolgáló elvek meghatározása során a Bizottság konzultál az érdekelt felekkel, köztük az érintett ágazatokkal és alágazatokkal, a civil társadalom képviselőivel és az (EU) 2021/1119 rendelet 3. cikkében említett, az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testülettel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

Az egyes ágazatokra és alágazatokra vonatkozó előzetes referenciaértékek rögzítésére szolgáló elvek meghatározása során a Bizottság konzultál az érdekelt felekkel, köztük az érintett ágazatokkal és alágazatokkal, a civil társadalom képviselőivel és az (EU) 2021/1119 rendelet 3. cikkében említett, az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testülettel.

Módosítás 421

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Azokat az üvegházhatású gázokat, amelyeket nem közvetlenül a légkörbe bocsátanak ki, az EU ETS keretében kibocsátásnak kell tekinteni, és e kibocsátások tekintetében kibocsátási egységeket kell leadni, kivéve, ha azokat a 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (13) összhangban tárolóhelyen tárolják, vagy ha kémiailag tartósan kötöttek egy termékben úgy, hogy rendeltetésszerű használat mellett nem kerülhetnek be a légkörbe. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén úgy kell tekinteni, hogy az üvegházhatású gázok kémiailag tartósan kötöttek a termékben, így nem kerülhetnek be a légkörbe rendeltetésszerű használat mellett, ideértve adott esetben a szén-dioxid-eltávolítási tanúsítvány megszerzését is, a szén-dioxid-eltávolítás tanúsítására vonatkozó szabályozási fejleményekre tekintettel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Azokat az üvegházhatású gázokat, amelyeket nem közvetlenül a légkörbe bocsátanak ki, az EU ETS keretében kibocsátásnak kell tekinteni, és e kibocsátások tekintetében kibocsátási egységeket kell leadni, kivéve, ha azokat a 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (13) összhangban tárolóhelyen tárolják, vagy ha kémiailag tartósan kötöttek egy termékben úgy, hogy rendeltetésszerű használat mellett nem kerülhetnek be a légkörbe. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén úgy kell tekinteni, hogy az üvegházhatású gázok kémiailag tartósan kötöttek a termékben, így nem kerülhetnek be a légkörbe rendeltetésszerű használat mellett, ideértve adott esetben a szén-dioxid-eltávolítási tanúsítvány megszerzését is, a szén-dioxid-eltávolítás tanúsítására vonatkozó szabályozási fejleményekre tekintettel.

| (13) | Azokat az üvegházhatású gázokat, amelyeket nem közvetlenül a légkörbe bocsátanak ki, az EU ETS keretében kibocsátásnak kell tekinteni, és e kibocsátások tekintetében kibocsátási egységeket kell leadni, kivéve, ha azokat a 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (13) összhangban tárolóhelyen tárolják, vagy ha kémiailag tartósan kötöttek egy termékben úgy, hogy rendeltetésszerű használat
  és ártalmatlanítás
  mellett nem kerülhetnek be a légkörbe. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén úgy kell tekinteni, hogy az üvegházhatású gázok kémiailag tartósan kötöttek a termékben, így nem kerülhetnek be a légkörbe rendeltetésszerű használat
  és ártalmatlanítás
  mellett, ideértve adott esetben a szén-dioxid-eltávolítási tanúsítvány megszerzését is, a szén-dioxid-eltávolítás tanúsítására vonatkozó szabályozási fejleményekre tekintettel. |
| --- | --- |

(13)

Azokat az üvegházhatású gázokat, amelyeket nem közvetlenül a légkörbe bocsátanak ki, az EU ETS keretében kibocsátásnak kell tekinteni, és e kibocsátások tekintetében kibocsátási egységeket kell leadni, kivéve, ha azokat a 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (13) összhangban tárolóhelyen tárolják, vagy ha kémiailag tartósan kötöttek egy termékben úgy, hogy rendeltetésszerű használat
  és ártalmatlanítás
  mellett nem kerülhetnek be a légkörbe. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén úgy kell tekinteni, hogy az üvegházhatású gázok kémiailag tartósan kötöttek a termékben, így nem kerülhetnek be a légkörbe rendeltetésszerű használat
  és ártalmatlanítás
  mellett, ideértve adott esetben a szén-dioxid-eltávolítási tanúsítvány megszerzését is, a szén-dioxid-eltávolítás tanúsítására vonatkozó szabályozási fejleményekre tekintettel.

Módosítás 422

Irányelvre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Az EU ETS-nek a lehető legnagyobb mértékben el kell kerülnie az indokolatlan mentességeket és a torzító intézkedéseket. Hosszú távon valamennyi ágazatnak szerepet kell játszania az Unión belüli klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósításához való hozzájárulásban, és valamennyi szén-dioxid-kibocsátást a megfelelő uniós szakpolitikai eszközök hatálya alá kell vonni. A településihulladék-égető létesítmények bevonása az EU ETS-be hozzájárulna a körkörös gazdasághoz azáltal, hogy ösztönözné a termékek újrafeldolgozását, újrafelhasználását és javítását, ugyanakkor hozzájárulna a gazdaság egészére kiterjedő dekarbonizációhoz. Mivel az újrafeldolgozási és regenerációs tevékenységek már az EU ETS hatálya alá tartoznak, a településihulladék-égető létesítmények bevonása megerősítené a hulladékhierarchiával összhangban lévő fenntartható hulladékgazdálkodás ösztönzőit. Kiegészítené a hulladékokról szóló uniós jogszabályok egyéb elemeit. Ezenkívül a hulladékégetésnek az EU ETS-be történő integrálása egyenlő versenyfeltételeket teremtene azon régiók között, amelyek a rendelet hatálya alá vonták a települési hulladék égetését, csökkentve a régiók közötti adóverseny kockázatát. Annak elkerülése érdekében azonban, hogy a településihulladék-égető létesítményekből származó hulladékot metánkibocsátást okozó uniós hulladéklerakókba irányítsák, vagy hogy a hulladékot harmadik országokba exportálják, ami veszélyeztetheti a környezetet, a településihulladék-égető létesítményeknek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá történő, 2026. január 1-jétől hatályos bevonását 2024. december 31-ig elvégzendő hatásvizsgálatnak kell megelőznie, amelyet adott esetben jogalkotási javaslatnak kell kísérnie az ilyen hulladékátirányítás és -export megakadályozása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Az EU ETS-nek a lehető legnagyobb mértékben el kell kerülnie az indokolatlan mentességeket és a torzító intézkedéseket. Hosszú távon valamennyi ágazatnak szerepet kell játszania az Unión belüli klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósításához való hozzájárulásban, és valamennyi szén-dioxid-kibocsátást a megfelelő uniós szakpolitikai eszközök hatálya alá kell vonni. A településihulladék-égető létesítmények bevonása az EU ETS-be hozzájárulna a körkörös gazdasághoz azáltal, hogy ösztönözné a termékek újrafeldolgozását, újrafelhasználását és javítását, ugyanakkor hozzájárulna a gazdaság egészére kiterjedő dekarbonizációhoz. Mivel az újrafeldolgozási és regenerációs tevékenységek már az EU ETS hatálya alá tartoznak, a településihulladék-égető létesítmények bevonása megerősítené a hulladékhierarchiával összhangban lévő fenntartható hulladékgazdálkodás ösztönzőit. Kiegészítené a hulladékokról szóló uniós jogszabályok egyéb elemeit. Ezenkívül a hulladékégetésnek az EU ETS-be történő integrálása egyenlő versenyfeltételeket teremtene azon régiók között, amelyek a rendelet hatálya alá vonták a települési hulladék égetését, csökkentve a régiók közötti adóverseny kockázatát. Annak elkerülése érdekében azonban, hogy a településihulladék-égető létesítményekből származó hulladékot metánkibocsátást okozó uniós hulladéklerakókba irányítsák, vagy hogy a hulladékot harmadik országokba exportálják, ami veszélyeztetheti a környezetet, a településihulladék-égető létesítményeknek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá történő, 2026. január 1-jétől hatályos bevonását 2024. december 31-ig elvégzendő hatásvizsgálatnak kell megelőznie, amelyet adott esetben jogalkotási javaslatnak kell kísérnie az ilyen hulladékátirányítás és -export megakadályozása céljából.

Módosítás 423

Irányelvre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13b) | Figyelembe kell venni minden olyan üvegházhatásúgáz-kibocsátást, amelyet szén-dioxid-leválasztási és -hasznosítási (CCU) folyamatok során választottak le és adtak át hasznosításra, és amely kémiailag tartósan nem kötött a termékben, és így nem kerülhet be a légkörbe rendeltetésszerű használat és ártalmatlanítás mellett. Ha folyamat valamennyi szakasza, különösen a hulladékégető létesítményekből származó kibocsátás, nem tartozik szén-dioxid-árazás hatálya alá, a légkörbe juttatás helyére vonatkozó számítások a kibocsátások alulbecslését eredményeznék. Annak érdekében, hogy a szén-dioxid-leválasztást olyan módon lehessen szabályozni, amely csökkenti a nettó kibocsátást, biztosítja az összes kibocsátás elszámolását és a kettős elszámolás elkerülését, miközben gazdasági ösztönzőket teremt, a Bizottságnak egyrészt fel kell mérnie, hogyan kell elszámolni az üvegházhatású gázok azon kibocsátását, amelyeket a termék életciklus-értékelése alapján úgy tekintenek, hogy leválasztották és felhasználták, hogy kémiailag kötöttek legyenek egy termékben, például ha ezeket egy termék előállításához használják fel, vagy ha az ilyen arányos csökkentés hozzájárul az érintett tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott innovatív nemzeti politikákhoz az ágazatok közötti együttműködés biztosítása és ösztönzése érdekében, másrészt adott esetben jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie egy átlátható, összehasonlítható és megbízható módszertan kidolgozására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b)

Figyelembe kell venni minden olyan üvegházhatásúgáz-kibocsátást, amelyet szén-dioxid-leválasztási és -hasznosítási (CCU) folyamatok során választottak le és adtak át hasznosításra, és amely kémiailag tartósan nem kötött a termékben, és így nem kerülhet be a légkörbe rendeltetésszerű használat és ártalmatlanítás mellett. Ha folyamat valamennyi szakasza, különösen a hulladékégető létesítményekből származó kibocsátás, nem tartozik szén-dioxid-árazás hatálya alá, a légkörbe juttatás helyére vonatkozó számítások a kibocsátások alulbecslését eredményeznék. Annak érdekében, hogy a szén-dioxid-leválasztást olyan módon lehessen szabályozni, amely csökkenti a nettó kibocsátást, biztosítja az összes kibocsátás elszámolását és a kettős elszámolás elkerülését, miközben gazdasági ösztönzőket teremt, a Bizottságnak egyrészt fel kell mérnie, hogyan kell elszámolni az üvegházhatású gázok azon kibocsátását, amelyeket a termék életciklus-értékelése alapján úgy tekintenek, hogy leválasztották és felhasználták, hogy kémiailag kötöttek legyenek egy termékben, például ha ezeket egy termék előállításához használják fel, vagy ha az ilyen arányos csökkentés hozzájárul az érintett tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott innovatív nemzeti politikákhoz az ágazatok közötti együttműködés biztosítása és ösztönzése érdekében, másrészt adott esetben jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie egy átlátható, összehasonlítható és megbízható módszertan kidolgozására.

Módosítás 424

Irányelvre irányuló javaslat

13 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13c) | Az (EU) 2021/1119 rendelettel összhangban a közvetlen kibocsátáscsökkentésnek prioritást kell élveznie, amit a klímasemlegesség elérése érdekében a szén-dioxid-eltávolítás növelésével kell kiegészíteni. Középtávon a szén-dioxid-eltávolítás már most is hozzájárulhat az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott, 2030-ra vonatkozó uniós éghajlat-politikai célérték fölé történő emeléséhez. Ezért a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy – például a levegőből történő közvetlen leválasztással – a légkörből eltávolított és biztonságosan és tartósan tárolt üvegházhatású gázokból származó negatív kibocsátások hogyan vehetők figyelembe és ösztönözhetők a kibocsátáskereskedelemben, többek között azáltal, hogy egyértelmű hatályra és szigorú kritériumokra és biztosítékokra tesz javaslatot annak érdekében, hogy az ilyen eltávolítások ne ellensúlyozzák a szükséges kibocsátáscsökkentéseket, hanem valódiak és tartósak legyenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13c)

Az (EU) 2021/1119 rendelettel összhangban a közvetlen kibocsátáscsökkentésnek prioritást kell élveznie, amit a klímasemlegesség elérése érdekében a szén-dioxid-eltávolítás növelésével kell kiegészíteni. Középtávon a szén-dioxid-eltávolítás már most is hozzájárulhat az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott, 2030-ra vonatkozó uniós éghajlat-politikai célérték fölé történő emeléséhez. Ezért a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy – például a levegőből történő közvetlen leválasztással – a légkörből eltávolított és biztonságosan és tartósan tárolt üvegházhatású gázokból származó negatív kibocsátások hogyan vehetők figyelembe és ösztönözhetők a kibocsátáskereskedelemben, többek között azáltal, hogy egyértelmű hatályra és szigorú kritériumokra és biztosítékokra tesz javaslatot annak érdekében, hogy az ilyen eltávolítások ne ellensúlyozzák a szükséges kibocsátáscsökkentéseket, hanem valódiak és tartósak legyenek.

Módosítás 425

Irányelvre irányuló javaslat

13 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13d) | A metánkibocsátás csökkentésére irányuló uniós stratégiáról szóló, 2020. október 14-i bizottsági közlemény szerint a kontinens metánkibocsátásának 26 %-a hulladékból származik. Az előrejelzések szerint 2025-re a hulladéklerakók és a lerakóhelyek az összes emberi eredetű üvegházhatású gázkibocsátás 8–10 %-át teszik ki világszerte. Az Uniónak arra kell törekednie, hogy jelentősen csökkentse a hulladéklerakást az Unióban, és mindenképpen el kell kerülnie, hogy a jövőben a hulladékégetés bekerüljön az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe, ami egyenlőtlen versenyfeltételeket teremtene és a hulladéklerakás növekedéséhez vezetne. Ezért a Bizottságnak fel kell mérnie annak lehetőségét és megvalósíthatóságát is, hogy az összes többi hulladékkezelési folyamatot, például a hulladéklerakókat, az erjesztést, a komposztálást és a mechanikai-biológiai kezelést is bevonja az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13d)

A metánkibocsátás csökkentésére irányuló uniós stratégiáról szóló, 2020. október 14-i bizottsági közlemény szerint a kontinens metánkibocsátásának 26 %-a hulladékból származik. Az előrejelzések szerint 2025-re a hulladéklerakók és a lerakóhelyek az összes emberi eredetű üvegházhatású gázkibocsátás 8–10 %-át teszik ki világszerte. Az Uniónak arra kell törekednie, hogy jelentősen csökkentse a hulladéklerakást az Unióban, és mindenképpen el kell kerülnie, hogy a jövőben a hulladékégetés bekerüljön az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe, ami egyenlőtlen versenyfeltételeket teremtene és a hulladéklerakás növekedéséhez vezetne. Ezért a Bizottságnak fel kell mérnie annak lehetőségét és megvalósíthatóságát is, hogy az összes többi hulladékkezelési folyamatot, például a hulladéklerakókat, az erjesztést, a komposztálást és a mechanikai-biológiai kezelést is bevonja az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe.

Módosítás 426

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A két különböző tagállam joghatósága alá tartozó kikötők közötti, vagy egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és egy egyetlen tagállam joghatósága alá sem tartozó kikötő közötti utakból álló nemzetközi tengeri közlekedési tevékenység volt az egyetlen olyan közlekedési mód, amely nem szerepel az Uniónak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó korábbi kötelezettségvállalásaiban. Az egyik tagállamból induló és egy másik tagállamba vagy harmadik országba érkező utazások tekintetében az Unióban értékesített üzemanyagokból származó kibocsátások 1990 óta mintegy 36 %-kal nőttek. Ezek a kibocsátások az összes uniós hajózási kibocsátás közel 90 %-át teszik ki, mivel az Unióban az ugyanazon tagállamba induló és oda érkező utakon értékesített üzemanyagokból származó kibocsátás 1990 óta 26 %-kal csökkent. A szabályozás nélküli forgatókönyv szerint a nemzetközi tengeri közlekedési tevékenységekből származó kibocsátás 2015 és 2030 között várhatóan mintegy 14 %-kal, 2015 és 2050 között pedig 34 %-kal fog nőni. Ha a tengeri közlekedési tevékenységek éghajlatváltozásra gyakorolt hatása az előrejelzések szerint nő, az jelentősen aláásná a más ágazatok által az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében végrehajtott csökkentéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A két különböző tagállam joghatósága alá tartozó kikötők közötti, vagy egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és egy egyetlen tagállam joghatósága alá sem tartozó kikötő közötti utakból álló nemzetközi tengeri közlekedési tevékenység volt az egyetlen olyan közlekedési mód, amely nem szerepel az Uniónak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó korábbi kötelezettségvállalásaiban. Az egyik tagállamból induló és egy másik tagállamba vagy harmadik országba érkező utazások tekintetében az Unióban értékesített üzemanyagokból származó kibocsátások 1990 óta mintegy 36 %-kal nőttek. Ezek a kibocsátások az összes uniós hajózási kibocsátás közel 90 %-át teszik ki, mivel az Unióban az ugyanazon tagállamba induló és oda érkező utakon értékesített üzemanyagokból származó kibocsátás 1990 óta 26 %-kal csökkent. A szabályozás nélküli forgatókönyv szerint a nemzetközi tengeri közlekedési tevékenységekből származó kibocsátás 2015 és 2030 között várhatóan mintegy 14 %-kal, 2015 és 2050 között pedig 34 %-kal fog nőni. Ha a tengeri közlekedési tevékenységek éghajlatváltozásra gyakorolt hatása az előrejelzések szerint nő, az jelentősen aláásná a más ágazatok által az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében végrehajtott csökkentéseket.

| (14) | A két különböző tagállam joghatósága alá tartozó kikötők közötti, vagy egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és egy egyetlen tagállam joghatósága alá sem tartozó kikötő közötti utakból álló nemzetközi tengeri közlekedési tevékenység volt az egyetlen olyan közlekedési mód, amely nem szerepel az Uniónak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó korábbi kötelezettségvállalásaiban. Az egyik tagállamból induló és egy másik tagállamba vagy harmadik országba érkező utazások tekintetében az Unióban értékesített üzemanyagokból származó kibocsátások 1990 óta mintegy 36 %-kal nőttek. Ezek a kibocsátások az összes uniós hajózási kibocsátás közel 90 %-át teszik ki, mivel az Unióban az ugyanazon tagállamba induló és oda érkező utakon értékesített üzemanyagokból származó kibocsátás 1990 óta 26 %-kal csökkent. A szabályozás nélküli forgatókönyv szerint a nemzetközi tengeri közlekedési tevékenységekből származó kibocsátás 2015 és 2030 között várhatóan mintegy 14 %-kal, 2015 és 2050 között pedig 34 %-kal fog nőni. Ha a tengeri közlekedési tevékenységek éghajlatváltozásra gyakorolt hatása az előrejelzések szerint nő, az jelentősen aláásná a más ágazatok által az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében végrehajtott csökkentéseket
  , és ezáltal a gazdaság egészére vonatkozó, 2030-ra kitűzött nettó üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési cél, az Unió legkésőbb 2050-ig teljesítendő klímasemlegességi célkitűzése, valamint az ezt követően a negatív kibocsátások elérésére irányuló, az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében és a Párizsi Megállapodásban meghatározott cél elérését célzó csökkentéseket
  . |
| --- | --- |

(14)

A két különböző tagállam joghatósága alá tartozó kikötők közötti, vagy egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és egy egyetlen tagállam joghatósága alá sem tartozó kikötő közötti utakból álló nemzetközi tengeri közlekedési tevékenység volt az egyetlen olyan közlekedési mód, amely nem szerepel az Uniónak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó korábbi kötelezettségvállalásaiban. Az egyik tagállamból induló és egy másik tagállamba vagy harmadik országba érkező utazások tekintetében az Unióban értékesített üzemanyagokból származó kibocsátások 1990 óta mintegy 36 %-kal nőttek. Ezek a kibocsátások az összes uniós hajózási kibocsátás közel 90 %-át teszik ki, mivel az Unióban az ugyanazon tagállamba induló és oda érkező utakon értékesített üzemanyagokból származó kibocsátás 1990 óta 26 %-kal csökkent. A szabályozás nélküli forgatókönyv szerint a nemzetközi tengeri közlekedési tevékenységekből származó kibocsátás 2015 és 2030 között várhatóan mintegy 14 %-kal, 2015 és 2050 között pedig 34 %-kal fog nőni. Ha a tengeri közlekedési tevékenységek éghajlatváltozásra gyakorolt hatása az előrejelzések szerint nő, az jelentősen aláásná a más ágazatok által az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében végrehajtott csökkentéseket
  , és ezáltal a gazdaság egészére vonatkozó, 2030-ra kitűzött nettó üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési cél, az Unió legkésőbb 2050-ig teljesítendő klímasemlegességi célkitűzése, valamint az ezt követően a negatív kibocsátások elérésére irányuló, az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében és a Párizsi Megállapodásban meghatározott cél elérését célzó csökkentéseket
  .

Módosítás 427

Irányelvre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A nemzetközi tengeri közlekedés az egyetlen olyan közlekedési mód, amely nem szerepel az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalásában annak ellenére, hogy az Európai Parlament több ízben is szorgalmazta, hogy a Párizsi Megállapodás szerinti uniós kötelezettségvállalásokkal összhangban a gazdaság valamennyi ágazata járuljon hozzá a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra való mielőbbi, de legkésőbb 2050-ig teljesítendő átállásra irányuló közös erőfeszítésekhez. A 100 évre vetített globális felmelegedési potenciál alapján a tengeri szállítás éghajlatra gyakorolt hatásának meghatározó oka továbbra is a szén-dioxid, amely a CO2-egyenértékben kifejezett teljes nemzetközi üvegházhatásúgáz-kibocsátás 98 %-át, illetve – a korom figyelembevételével – 91 %-át teszi ki. A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) „Az IMO negyedik tanulmánya az üvegházhatású gázokról” címmel 2020-ban közzétett jelentése szerint ugyanakkor a metán (CH4) kibocsátása 87 %-kal nőtt a 2012 és 2018 közötti időszakban. Ezért az (EU) 2015/757 rendeletnek a hajó-fűtőolajfogyasztási globális adatgyűjtő rendszer megfelelő figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslattal kapcsolatban az Európai Parlament által 2020. szeptember 16-án elfogadott módosításokkal összhangban az EU ETS tengeri közlekedési tevékenységekre történő kiterjesztésének a CO2- és a CH4-kibocsátást, valamint a dinitrogén-oxidok (N2O) kibocsátását egyaránt figyelembe kell vennie. Ebből következően egy igazgatási hatóságnak biztosítania kell, hogy a hajózási társaságok nyomon kövessék és jelentsék az összesített kibocsátási adatokat, amelyek magukban foglalják a szén-dioxid (CO2), a metán (CH4) és a dinitrogén-oxidok (N2O) kibocsátását is az (EU) .../... rendelettel [FuelEU Maritime] való összhang biztosítása érdekében. Ezenkívül a Bizottságnak 2024. december 31-ig értékelnie kell a CO2-n, a N2O-n és a CH4-en kívüli üvegházhatású gázoknak, valamint globális felmelegedést okozó potenciállal rendelkező részecskéknek a globális éghajlatra gyakorolt hatását, és erről jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és adott esetben jogalkotási javaslatot kell benyújtania a tengeri közlekedési tevékenységekből származó e kibocsátásoknak és részecskéknek az EU ETS hatálya alá vonásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A nemzetközi tengeri közlekedés az egyetlen olyan közlekedési mód, amely nem szerepel az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalásában annak ellenére, hogy az Európai Parlament több ízben is szorgalmazta, hogy a Párizsi Megállapodás szerinti uniós kötelezettségvállalásokkal összhangban a gazdaság valamennyi ágazata járuljon hozzá a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra való mielőbbi, de legkésőbb 2050-ig teljesítendő átállásra irányuló közös erőfeszítésekhez. A 100 évre vetített globális felmelegedési potenciál alapján a tengeri szállítás éghajlatra gyakorolt hatásának meghatározó oka továbbra is a szén-dioxid, amely a CO2-egyenértékben kifejezett teljes nemzetközi üvegházhatásúgáz-kibocsátás 98 %-át, illetve – a korom figyelembevételével – 91 %-át teszi ki. A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) „Az IMO negyedik tanulmánya az üvegházhatású gázokról” címmel 2020-ban közzétett jelentése szerint ugyanakkor a metán (CH4) kibocsátása 87 %-kal nőtt a 2012 és 2018 közötti időszakban. Ezért az (EU) 2015/757 rendeletnek a hajó-fűtőolajfogyasztási globális adatgyűjtő rendszer megfelelő figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslattal kapcsolatban az Európai Parlament által 2020. szeptember 16-án elfogadott módosításokkal összhangban az EU ETS tengeri közlekedési tevékenységekre történő kiterjesztésének a CO2- és a CH4-kibocsátást, valamint a dinitrogén-oxidok (N2O) kibocsátását egyaránt figyelembe kell vennie. Ebből következően egy igazgatási hatóságnak biztosítania kell, hogy a hajózási társaságok nyomon kövessék és jelentsék az összesített kibocsátási adatokat, amelyek magukban foglalják a szén-dioxid (CO2), a metán (CH4) és a dinitrogén-oxidok (N2O) kibocsátását is az (EU) .../... rendelettel [FuelEU Maritime] való összhang biztosítása érdekében. Ezenkívül a Bizottságnak 2024. december 31-ig értékelnie kell a CO2-n, a N2O-n és a CH4-en kívüli üvegházhatású gázoknak, valamint globális felmelegedést okozó potenciállal rendelkező részecskéknek a globális éghajlatra gyakorolt hatását, és erről jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és adott esetben jogalkotási javaslatot kell benyújtania a tengeri közlekedési tevékenységekből származó e kibocsátásoknak és részecskéknek az EU ETS hatálya alá vonásáról.

Módosítás 428

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | 2013-ban a Bizottság stratégiát fogadott el a tengeri kibocsátásoknak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós politikába történő fokozatos integrálására. E megközelítés első lépéseként az Unió az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) létrehozott egy, a tengeri közlekedésből származó kibocsátások nyomon követésére, jelentésére és hitelesítésére szolgáló rendszert, amelyet a tengerhasznosítási ágazatra vonatkozó csökkentési célok meghatározásának és egy piaci alapú eszköz alkalmazásának kell követnie. A társjogalkotók (EU) 2018/410 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (15) kifejezett kötelezettségvállalásával összhangban a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) vagy az Unió fellépéseinek 2023-tól kell kezdődniük, ideértve egy olyan intézkedés elfogadására és végrehajtására vonatkozó előkészületeket, amely biztosítja, hogy az ágazat megfelelően hozzájáruljon a Párizsi Megállapodás keretében elfogadott célkitűzések eléréséhez szükséges erőfeszítésekhez, és e kérdések összes érintett fél általi kellő megfontolását is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

2013-ban a Bizottság stratégiát fogadott el a tengeri kibocsátásoknak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós politikába történő fokozatos integrálására. E megközelítés első lépéseként az Unió az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) létrehozott egy, a tengeri közlekedésből származó kibocsátások nyomon követésére, jelentésére és hitelesítésére szolgáló rendszert, amelyet a tengerhasznosítási ágazatra vonatkozó csökkentési célok meghatározásának és egy piaci alapú eszköz alkalmazásának kell követnie. A társjogalkotók (EU) 2018/410 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (15) kifejezett kötelezettségvállalásával összhangban a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) vagy az Unió fellépéseinek 2023-tól kell kezdődniük, ideértve egy olyan intézkedés elfogadására és végrehajtására vonatkozó előkészületeket, amely biztosítja, hogy az ágazat megfelelően hozzájáruljon a Párizsi Megállapodás keretében elfogadott célkitűzések eléréséhez szükséges erőfeszítésekhez, és e kérdések összes érintett fél általi kellő megfontolását is.

| (15) | 2013-ban a Bizottság stratégiát fogadott el a tengeri kibocsátásoknak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós politikába történő fokozatos integrálására. E megközelítés első lépéseként az Unió az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) létrehozott egy, a tengeri közlekedésből származó kibocsátások nyomon követésére, jelentésére és hitelesítésére szolgáló rendszert, amelyet a tengerhasznosítási ágazatra vonatkozó csökkentési célok meghatározásának és egy piaci alapú eszköz alkalmazásának kell követnie. A társjogalkotók (EU) 2018/410 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (15) kifejezett kötelezettségvállalásával összhangban a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) vagy az Unió fellépéseinek 2023-tól kell kezdődniük, ideértve egy olyan intézkedés elfogadására és végrehajtására vonatkozó előkészületeket, amely biztosítja, hogy az ágazat megfelelően hozzájáruljon a Párizsi Megállapodás keretében elfogadott célkitűzések eléréséhez szükséges erőfeszítésekhez, és e kérdések összes érintett fél általi kellő megfontolását is.
  Az uniós intézkedések környezetvédelmi hatékonyságának növelése, valamint a tisztességtelen verseny és a szabályok megkerülésére való hajlandóság elkerülése érdekében az (EU) 2015/757 rendelet hatályát 2024. január 1-jétől a 400 és annál nagyobb bruttó tonnatartalmú hajókra is módosítani kell. Az arányos adminisztratív teher biztosítása érdekében az 5 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajók esetében az üzemeltetőknek csak azokat az információkat kell jelenteniük, amelyek 2027. január 1-jétől az ilyen hajóknak az EU ETS hatálya alá vonásához szükségesek, különös tekintettel a tüzelőanyag típusára, szén tényezőjére és energiasűrűségére. |
| --- | --- |

(15)

2013-ban a Bizottság stratégiát fogadott el a tengeri kibocsátásoknak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós politikába történő fokozatos integrálására. E megközelítés első lépéseként az Unió az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) létrehozott egy, a tengeri közlekedésből származó kibocsátások nyomon követésére, jelentésére és hitelesítésére szolgáló rendszert, amelyet a tengerhasznosítási ágazatra vonatkozó csökkentési célok meghatározásának és egy piaci alapú eszköz alkalmazásának kell követnie. A társjogalkotók (EU) 2018/410 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (15) kifejezett kötelezettségvállalásával összhangban a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) vagy az Unió fellépéseinek 2023-tól kell kezdődniük, ideértve egy olyan intézkedés elfogadására és végrehajtására vonatkozó előkészületeket, amely biztosítja, hogy az ágazat megfelelően hozzájáruljon a Párizsi Megállapodás keretében elfogadott célkitűzések eléréséhez szükséges erőfeszítésekhez, és e kérdések összes érintett fél általi kellő megfontolását is.
  Az uniós intézkedések környezetvédelmi hatékonyságának növelése, valamint a tisztességtelen verseny és a szabályok megkerülésére való hajlandóság elkerülése érdekében az (EU) 2015/757 rendelet hatályát 2024. január 1-jétől a 400 és annál nagyobb bruttó tonnatartalmú hajókra is módosítani kell. Az arányos adminisztratív teher biztosítása érdekében az 5 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajók esetében az üzemeltetőknek csak azokat az információkat kell jelenteniük, amelyek 2027. január 1-jétől az ilyen hajóknak az EU ETS hatálya alá vonásához szükségesek, különös tekintettel a tüzelőanyag típusára, szén tényezőjére és energiasűrűségére.

Módosítás 429

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az (EU) 2018/410 irányelv értelmében a Bizottságnak be kell számolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy az IMO keretében milyen eredményeket sikerült elérni egy ambiciózus kibocsátáscsökkentési célkitűzés és az ahhoz kapcsolódó intézkedések elérése terén, annak biztosítása érdekében, hogy a Párizsi Megállapodás céljainak megvalósításához szükséges erőfeszítésekhez a tengeri közlekedési ágazat megfelelő módon járuljon hozzá. Az IMO jelenleg is erőfeszítéseket tesz a nemzetközi tengeri kibocsátások korlátozására, amely erőfeszítéseket ösztönözni kell.
  Bár örvendetes
  az
  IMO-n keresztül
  a közelmúltban
  elért előrelépés, ezek az intézkedések
  nem lesznek elegendőek a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az (EU) 2018/410 irányelv értelmében a Bizottságnak be kell számolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy az IMO keretében milyen eredményeket sikerült elérni egy ambiciózus kibocsátáscsökkentési célkitűzés és az ahhoz kapcsolódó intézkedések elérése terén, annak biztosítása érdekében, hogy a Párizsi Megállapodás céljainak megvalósításához szükséges erőfeszítésekhez a tengeri közlekedési ágazat megfelelő módon járuljon hozzá. Az IMO jelenleg is erőfeszítéseket tesz a nemzetközi tengeri kibocsátások korlátozására, amely erőfeszítéseket ösztönözni kell.
  Bár örvendetes
  az
  IMO-n keresztül
  a közelmúltban
  elért előrelépés, ezek az intézkedések
  nem lesznek elegendőek a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez.

| (16) | Az (EU) 2018/410 irányelv értelmében a Bizottságnak be kell számolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy az IMO keretében milyen eredményeket sikerült elérni egy ambiciózus kibocsátáscsökkentési célkitűzés és az ahhoz kapcsolódó intézkedések elérése terén, annak biztosítása érdekében, hogy a Párizsi Megállapodás céljainak megvalósításához szükséges erőfeszítésekhez a tengeri közlekedési ágazat megfelelő módon járuljon hozzá. Az IMO jelenleg is erőfeszítéseket tesz a nemzetközi tengeri kibocsátások korlátozására, amely erőfeszítéseket ösztönözni kell. Az
  IMO keretrendszerében
  a közelmúltban
  bekövetkezett fejlemények azonban
  nem lesznek elegendőek a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez.
  Tekintettel a hajózás nemzetközi jellegére, a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködve tovább kell fokoznia diplomáciai erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) szintjén előrelépés történjen a piaci alapú globális intézkedés kidolgozása terén. |
| --- | --- |

(16)

Az (EU) 2018/410 irányelv értelmében a Bizottságnak be kell számolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy az IMO keretében milyen eredményeket sikerült elérni egy ambiciózus kibocsátáscsökkentési célkitűzés és az ahhoz kapcsolódó intézkedések elérése terén, annak biztosítása érdekében, hogy a Párizsi Megállapodás céljainak megvalósításához szükséges erőfeszítésekhez a tengeri közlekedési ágazat megfelelő módon járuljon hozzá. Az IMO jelenleg is erőfeszítéseket tesz a nemzetközi tengeri kibocsátások korlátozására, amely erőfeszítéseket ösztönözni kell. Az
  IMO keretrendszerében
  a közelmúltban
  bekövetkezett fejlemények azonban
  nem lesznek elegendőek a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez.
  Tekintettel a hajózás nemzetközi jellegére, a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködve tovább kell fokoznia diplomáciai erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) szintjén előrelépés történjen a piaci alapú globális intézkedés kidolgozása terén.

Módosítás 430

Irányelvre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A szomszédos, nem uniós országokban történő, kitérő kikötői megállások komolyan veszélyeztethetik az EU ETS tengeri közlekedési rendszerének hatékonyságát, mivel az nem csökkentené a hajózás teljes kibocsátását. Sőt, az ilyen kitérő kikötői megállások még növelhetik is az összes kibocsátást, különösen akkor, ha a kitérés miatt meghosszabbodnak az utak az alacsonyabb környezetvédelmi normákkal rendelkező harmadik országok viszonylatában. A Bizottságnak ezért ...-tól/-től [a módosító irányelv hatálybalépését követő évtől] kétévente nyomon kell követnie és jelentést kell készítenie a tengeri szállításról szóló fejezet végrehajtásáról és az ezen irányelv követelményeinek betartását elkerülni kívánó társaságokkal kapcsolatos lehetséges tendenciákról, és adott esetben jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie a kitérő kikötői megállásokra utaló bizonyítékok kezelésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A szomszédos, nem uniós országokban történő, kitérő kikötői megállások komolyan veszélyeztethetik az EU ETS tengeri közlekedési rendszerének hatékonyságát, mivel az nem csökkentené a hajózás teljes kibocsátását. Sőt, az ilyen kitérő kikötői megállások még növelhetik is az összes kibocsátást, különösen akkor, ha a kitérés miatt meghosszabbodnak az utak az alacsonyabb környezetvédelmi normákkal rendelkező harmadik országok viszonylatában. A Bizottságnak ezért ...-tól/-től [a módosító irányelv hatálybalépését követő évtől] kétévente nyomon kell követnie és jelentést kell készítenie a tengeri szállításról szóló fejezet végrehajtásáról és az ezen irányelv követelményeinek betartását elkerülni kívánó társaságokkal kapcsolatos lehetséges tendenciákról, és adott esetben jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie a kitérő kikötői megállásokra utaló bizonyítékok kezelésére.

Módosítás 431

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Az európai zöld megállapodásban a Bizottság kijelentette, hogy további intézkedéseket kíván hozni a tengeri közlekedési ágazatból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás kezelésére egy olyan intézkedéscsomag révén, amely lehetővé teszi az Unió számára kibocsátáscsökkentési célkitűzéseinek elérését. Ezzel összefüggésben a 2003/87/EK irányelvet módosítani kell, hogy a tengeri közlekedési ágazatot beemeljék az EU ETS-be annak biztosítása érdekében, hogy ez az ágazat hozzájáruljon az Unió ambiciózusabb éghajlat-politikai célkitűzéseihez, valamint a Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez, amely előírja a fejlett országok számára, hogy a gazdaság egészére kiterjedő kibocsátáscsökkentési célkitűzések megvalósításával vezető szerepet vállaljanak, míg a fejlődő országokat arra ösztönzi, hogy idővel mozduljanak el a gazdaság egészére vonatkozó kibocsátáscsökkentési vagy -korlátozási célok felé (16). Tekintettel arra, hogy az Európán kívüli nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátást 2021 januárjától piaci alapú globális fellépéssel kell maximálni, miközben nincs olyan intézkedés, amely a tengeri közlekedésből származó kibocsátásokat maximálná vagy árazná, helyénvaló, hogy az EU ETS lefedje a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és egy harmadik ország joghatósága alá tartozó kikötő közötti utakból származó kibocsátások egy
  részét
  , és a harmadik ország dönthet a kibocsátások másik részével kapcsolatos megfelelő intézkedésekről. Az EU ETS tengeri közlekedési ágazatra való kiterjesztésének ezért ki kell terjednie a 
  valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőből érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások felére,
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások
  felére
  , a 
  valamely tagállam
  joghatósága alá tartozó kikötőből
  egy
  tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő
  hajók kibocsátásaira, valamint valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben található veszteglőhelyen történő kibocsátásokra. Ez a megközelítés jó gyakorlati megoldást jelent a közös, de megkülönböztetett felelősségek és képességek elvének érvényesítésére, amely az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye végrehajtásának keretében felmerült egyik nagy kihívás. Az Unió és
  harmadik
  országok
  közötti
  , beérkező és kimenő utakból származó kibocsátások egy részének lefedése biztosítja
  az EU
  ETS hatékonyságát, különösen azáltal, hogy növeli az intézkedés környezeti hatását
  az
  EU-n belüli utakra korlátozott földrajzi hatályhoz képest
  ,
  miközben korlátozza a kitérő kikötői megállások kockázatát és az átrakási tevékenységek Unión kívülre való áthelyezésének kockázatát. Annak érdekében
  ,
  hogy az ágazatot zökkenőmentesen integrálják az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerébe
  ,
  a hajózási társaságok által leadott kibocsátási egységeket fokozatosan növelni kell a 2023–2025 közötti időszakra bejelentett


  hitelesített kibocsátásokhoz képest. A rendszer környezeti integritásának védelme érdekében
  ,
  amennyiben ezekben az években kevesebb kibocsátási egységet adnak le a tengeri közlekedés hitelesített kibocsátásai tekintetében
  ,
  mihelyt
  az
  egyes években megállapítják a hitelesített kibocsátás és a leadott kibocsátási egységek közötti különbséget
  ,
  az ennek megfelelő számú kibocsátási egységet törölni kell. 2026-tól a hajózási társaságoknak az előző évben jelentett összes hitelesített kibocsátásuknak megfelelő mennyiségű kibocsátási egységet kell leadniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Az európai zöld megállapodásban a Bizottság kijelentette, hogy további intézkedéseket kíván hozni a tengeri közlekedési ágazatból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás kezelésére egy olyan intézkedéscsomag révén, amely lehetővé teszi az Unió számára kibocsátáscsökkentési célkitűzéseinek elérését. Ezzel összefüggésben a 2003/87/EK irányelvet módosítani kell, hogy a tengeri közlekedési ágazatot beemeljék az EU ETS-be annak biztosítása érdekében, hogy ez az ágazat hozzájáruljon az Unió ambiciózusabb éghajlat-politikai célkitűzéseihez, valamint a Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez, amely előírja a fejlett országok számára, hogy a gazdaság egészére kiterjedő kibocsátáscsökkentési célkitűzések megvalósításával vezető szerepet vállaljanak, míg a fejlődő országokat arra ösztönzi, hogy idővel mozduljanak el a gazdaság egészére vonatkozó kibocsátáscsökkentési vagy -korlátozási célok felé (16). Tekintettel arra, hogy az Európán kívüli nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátást 2021 januárjától piaci alapú globális fellépéssel kell maximálni, miközben nincs olyan intézkedés, amely a tengeri közlekedésből származó kibocsátásokat maximálná vagy árazná, helyénvaló, hogy az EU ETS lefedje a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és egy harmadik ország joghatósága alá tartozó kikötő közötti utakból származó kibocsátások egy
  részét
  , és a harmadik ország dönthet a kibocsátások másik részével kapcsolatos megfelelő intézkedésekről. Az EU ETS tengeri közlekedési ágazatra való kiterjesztésének ezért ki kell terjednie a 
  valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőből érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások felére,
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások
  felére
  , a 
  valamely tagállam
  joghatósága alá tartozó kikötőből
  egy
  tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő
  hajók kibocsátásaira, valamint valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben található veszteglőhelyen történő kibocsátásokra. Ez a megközelítés jó gyakorlati megoldást jelent a közös, de megkülönböztetett felelősségek és képességek elvének érvényesítésére, amely az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye végrehajtásának keretében felmerült egyik nagy kihívás. Az Unió és
  harmadik
  országok
  közötti
  , beérkező és kimenő utakból származó kibocsátások egy részének lefedése biztosítja
  az EU
  ETS hatékonyságát, különösen azáltal, hogy növeli az intézkedés környezeti hatását
  az
  EU-n belüli utakra korlátozott földrajzi hatályhoz képest
  ,
  miközben korlátozza a kitérő kikötői megállások kockázatát és az átrakási tevékenységek Unión kívülre való áthelyezésének kockázatát. Annak érdekében
  ,
  hogy az ágazatot zökkenőmentesen integrálják az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerébe
  ,
  a hajózási társaságok által leadott kibocsátási egységeket fokozatosan növelni kell a 2023–2025 közötti időszakra bejelentett


  hitelesített kibocsátásokhoz képest. A rendszer környezeti integritásának védelme érdekében
  ,
  amennyiben ezekben az években kevesebb kibocsátási egységet adnak le a tengeri közlekedés hitelesített kibocsátásai tekintetében
  ,
  mihelyt
  az
  egyes években megállapítják a hitelesített kibocsátás és a leadott kibocsátási egységek közötti különbséget
  ,
  az ennek megfelelő számú kibocsátási egységet törölni kell. 2026-tól a hajózási társaságoknak az előző évben jelentett összes hitelesített kibocsátásuknak megfelelő mennyiségű kibocsátási egységet kell leadniuk.

| (17) | A tengeri közlekedési ágazatból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás az uniós kibocsátások mintegy 2,5  %-át teszi ki. Az IMO keretén belüli határozott fellépés hiánya késleltette az innovációt és az ágazat kibocsátásainak csökkentéséhez szükséges intézkedések bevezetését.
  Az európai zöld megállapodásban a Bizottság kijelentette, hogy további intézkedéseket kíván hozni a tengeri közlekedési ágazatból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás kezelésére egy olyan intézkedéscsomag révén, amely lehetővé teszi az Unió számára kibocsátáscsökkentési célkitűzéseinek elérését. Ezzel összefüggésben a 2003/87/EK irányelvet módosítani kell, hogy a tengeri közlekedési ágazatot beemeljék az EU ETS-be annak biztosítása érdekében, hogy ez az ágazat
  kellő mértékben
  hozzájáruljon az Unió ambiciózusabb éghajlat-politikai célkitűzéseihez, valamint a Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez, amely előírja a fejlett országok számára, hogy a gazdaság egészére kiterjedő kibocsátáscsökkentési célkitűzések megvalósításával vezető szerepet vállaljanak, míg a fejlődő országokat arra ösztönzi, hogy idővel mozduljanak el a gazdaság egészére vonatkozó kibocsátáscsökkentési vagy -korlátozási célok felé (16).
  A hajózási társaságok kibocsátási egységeinek leadását 2024-től teljeskörűen végre kell hajtani, és a hajózási társaságoknak az előző évben jelentett összes hitelesített kibocsátásuknak megfelelő mennyiségű kibocsátási egységet kell leadniuk.
  Tekintettel arra, hogy az Európán kívüli nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátást 2021 januárjától piaci alapú globális fellépéssel kell maximálni, miközben nincs olyan intézkedés, amely a tengeri közlekedésből származó kibocsátásokat maximálná vagy árazná, helyénvaló, hogy az EU ETS lefedje
  az ilyen kibocsátásokat, ugyanakkor szigorú feltételek mellett eltéréseket tegyen lehetővé, ha harmadik országok vállalják a felelősséget az ilyen kibocsátásokért, vagy ha az IMO piaci alapú intézkedése
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és egy harmadik ország joghatósága alá tartozó kikötő közötti utakból származó kibocsátások egy
  részének fedezésére szolgál
  , és a harmadik ország dönthet a kibocsátások másik részével kapcsolatos megfelelő intézkedésekről.
  2027-től kezdődően
  az EU ETS tengeri közlekedési ágazatra való kiterjesztésének ezért ki kell terjednie a 
  harmadik országokba irányuló és onnan kiinduló utakból származó kibocsátásokra is, ugyanakkor szigorú feltételek mellett eltéréseket kell előírnia
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások
  felével, és az egy
  , a 
  tagállamok
  joghatósága alá
  nem
  tartozó kikötőből
  induló és valamely
  tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő
  hajókból származó kibocsátások felével kapcsolatban, különösen akkor
  ,
  ha egy harmadik ország szén-dioxid-árazási mechanizmussal rendelkezik
  ,
  vagy
  az
  Unió és egy vagy több
  harmadik
  ország
  közötti
  két- vagy többoldalú megállapodás révén


  a 2003/87/EK irányelv 25. cikke értelmében
  az EU
  ETS-hez kapcsolódó szén-dioxid-árazási mechanizmust hozott létre, hogy a kibocsátásokat legalább
  az
  EU ETS-szel egyenértékű szintre korlátozza és csökkentse
  ,
  ami kötelező erejű mechanizmust jelent, a tengeri közlekedésből származó üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozása, csökkentése és árazása tekintetében
  ,
  amely legalább olyan mértékű abszolút kibocsátáscsökkentést eredményez
  ,
  mint abban az esetben, ha e kibocsátások 100 %-a az EU ETS hatálya alá tartozna
  ,
  vagy ha egy harmadik ország olyan legkevésbé fejlett ország vagy fejlődő kis szigetállam
  ,
  amelynek
  az
  egy főre jutó GDP-je nem éri el vagy haladja meg az uniós átlagot
  ,
  és az ilyen kibocsátásokat
  a 
  Párizsi Megállapodás szerinti nemzeti szinten meghatározott hozzájárulása keretében tartalmazza. |
| --- | --- |

(17)

A tengeri közlekedési ágazatból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás az uniós kibocsátások mintegy 2,5  %-át teszi ki. Az IMO keretén belüli határozott fellépés hiánya késleltette az innovációt és az ágazat kibocsátásainak csökkentéséhez szükséges intézkedések bevezetését.
  Az európai zöld megállapodásban a Bizottság kijelentette, hogy további intézkedéseket kíván hozni a tengeri közlekedési ágazatból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás kezelésére egy olyan intézkedéscsomag révén, amely lehetővé teszi az Unió számára kibocsátáscsökkentési célkitűzéseinek elérését. Ezzel összefüggésben a 2003/87/EK irányelvet módosítani kell, hogy a tengeri közlekedési ágazatot beemeljék az EU ETS-be annak biztosítása érdekében, hogy ez az ágazat
  kellő mértékben
  hozzájáruljon az Unió ambiciózusabb éghajlat-politikai célkitűzéseihez, valamint a Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez, amely előírja a fejlett országok számára, hogy a gazdaság egészére kiterjedő kibocsátáscsökkentési célkitűzések megvalósításával vezető szerepet vállaljanak, míg a fejlődő országokat arra ösztönzi, hogy idővel mozduljanak el a gazdaság egészére vonatkozó kibocsátáscsökkentési vagy -korlátozási célok felé (16).
  A hajózási társaságok kibocsátási egységeinek leadását 2024-től teljeskörűen végre kell hajtani, és a hajózási társaságoknak az előző évben jelentett összes hitelesített kibocsátásuknak megfelelő mennyiségű kibocsátási egységet kell leadniuk.
  Tekintettel arra, hogy az Európán kívüli nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátást 2021 januárjától piaci alapú globális fellépéssel kell maximálni, miközben nincs olyan intézkedés, amely a tengeri közlekedésből származó kibocsátásokat maximálná vagy árazná, helyénvaló, hogy az EU ETS lefedje
  az ilyen kibocsátásokat, ugyanakkor szigorú feltételek mellett eltéréseket tegyen lehetővé, ha harmadik országok vállalják a felelősséget az ilyen kibocsátásokért, vagy ha az IMO piaci alapú intézkedése
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és egy harmadik ország joghatósága alá tartozó kikötő közötti utakból származó kibocsátások egy
  részének fedezésére szolgál
  , és a harmadik ország dönthet a kibocsátások másik részével kapcsolatos megfelelő intézkedésekről.
  2027-től kezdődően
  az EU ETS tengeri közlekedési ágazatra való kiterjesztésének ezért ki kell terjednie a 
  harmadik országokba irányuló és onnan kiinduló utakból származó kibocsátásokra is, ugyanakkor szigorú feltételek mellett eltéréseket kell előírnia
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások
  felével, és az egy
  , a 
  tagállamok
  joghatósága alá
  nem
  tartozó kikötőből
  induló és valamely
  tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő
  hajókból származó kibocsátások felével kapcsolatban, különösen akkor
  ,
  ha egy harmadik ország szén-dioxid-árazási mechanizmussal rendelkezik
  ,
  vagy
  az
  Unió és egy vagy több
  harmadik
  ország
  közötti
  két- vagy többoldalú megállapodás révén


  a 2003/87/EK irányelv 25. cikke értelmében
  az EU
  ETS-hez kapcsolódó szén-dioxid-árazási mechanizmust hozott létre, hogy a kibocsátásokat legalább
  az
  EU ETS-szel egyenértékű szintre korlátozza és csökkentse
  ,
  ami kötelező erejű mechanizmust jelent, a tengeri közlekedésből származó üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozása, csökkentése és árazása tekintetében
  ,
  amely legalább olyan mértékű abszolút kibocsátáscsökkentést eredményez
  ,
  mint abban az esetben, ha e kibocsátások 100 %-a az EU ETS hatálya alá tartozna
  ,
  vagy ha egy harmadik ország olyan legkevésbé fejlett ország vagy fejlődő kis szigetállam
  ,
  amelynek
  az
  egy főre jutó GDP-je nem éri el vagy haladja meg az uniós átlagot
  ,
  és az ilyen kibocsátásokat
  a 
  Párizsi Megállapodás szerinti nemzeti szinten meghatározott hozzájárulása keretében tartalmazza.

Módosítás 432

Irányelvre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | Az éghajlatváltozás káros hatásai érintik az emberi jogok tiszteletben tartását, beleértve az élelemhez, a vízhez, a megfelelő higiénés körülményekhez, az egészséghez, a tisztességes lakhatáshoz és az élethez való jogot. A Párizsi Megállapodás az éghajlatváltozás elleni fellépés harmadik pilléreként azon károk és veszteségek kezelését határozta meg, amelyek aránytalan mértékben sújtják a kiszolgáltatott helyzetben élő embereket, az őslakos népeket, a nőket, a gyermekeket és a fogyatékossággal élőket. Az alacsony jövedelmű, az alacsony-közepes jövedelmű és a legkevésbé fejlett országok a legkiszolgáltatottabbak az éghajlatváltozás hatásaival szemben. Annak ellenére, hogy a légkörben található üvegházhatású gázokhoz való hozzájárulásuk nagyon kicsi, sőt elhanyagolható, jellemzően nagyobb mértékben vannak kitéve az éghajlatváltozás hatásainak, különösen az infrastruktúrájuk állapota és a lakosságuk életkörülményei tekintetében. Ezek az országok egyrészt az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének globális, – alkalmazkodási szükségleteiket és költségeiket egyre növelő – kudarca, másrészt a Covid19-világjárvány és a kapcsolódó „adóssági világjárvány” által okozott államháztartási válságok együttes hatása miatt jelenleg rendkívül nehéz helyzetben vannak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

Az éghajlatváltozás káros hatásai érintik az emberi jogok tiszteletben tartását, beleértve az élelemhez, a vízhez, a megfelelő higiénés körülményekhez, az egészséghez, a tisztességes lakhatáshoz és az élethez való jogot. A Párizsi Megállapodás az éghajlatváltozás elleni fellépés harmadik pilléreként azon károk és veszteségek kezelését határozta meg, amelyek aránytalan mértékben sújtják a kiszolgáltatott helyzetben élő embereket, az őslakos népeket, a nőket, a gyermekeket és a fogyatékossággal élőket. Az alacsony jövedelmű, az alacsony-közepes jövedelmű és a legkevésbé fejlett országok a legkiszolgáltatottabbak az éghajlatváltozás hatásaival szemben. Annak ellenére, hogy a légkörben található üvegházhatású gázokhoz való hozzájárulásuk nagyon kicsi, sőt elhanyagolható, jellemzően nagyobb mértékben vannak kitéve az éghajlatváltozás hatásainak, különösen az infrastruktúrájuk állapota és a lakosságuk életkörülményei tekintetében. Ezek az országok egyrészt az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének globális, – alkalmazkodási szükségleteiket és költségeiket egyre növelő – kudarca, másrészt a Covid19-világjárvány és a kapcsolódó „adóssági világjárvány” által okozott államháztartási válságok együttes hatása miatt jelenleg rendkívül nehéz helyzetben vannak.

Módosítás 433

Irányelvre irányuló javaslat

17 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17b) | A Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek együtt kell működnie harmadik országokkal a 2003/87/EK irányelv tengeri közlekedési tevékenységekre vonatkozó rendelkezései elfogadásának megkönnyítése, valamint az e területen folytatott nemzetközi együttműködés erősítése érdekében. Ugyanakkor a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a globális intézkedések IMO-n keresztüli megerősítésén kell dolgoznia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17b)

A Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek együtt kell működnie harmadik országokkal a 2003/87/EK irányelv tengeri közlekedési tevékenységekre vonatkozó rendelkezései elfogadásának megkönnyítése, valamint az e területen folytatott nemzetközi együttműködés erősítése érdekében. Ugyanakkor a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a globális intézkedések IMO-n keresztüli megerősítésén kell dolgoznia.

Módosítás 434

Irányelvre irányuló javaslat

17 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17c) | A Párizsi Megállapodás végrehajtásához jelentős pénzügyi forrásokra van szükség, és az Unió továbbra is elkötelezett amellett, hogy hozzájáruljon a fejlett országok azon célkitűzéséhez, hogy 2020-tól kezdve különböző forrásokból évente közösen 100 milliárd USD-t mozgósítsanak a fejlődő országok támogatására. A COP24 konferencián hozott határozat, amely szerint 2025-től kezdődően a jelenlegi kötelezettségvállaláson túlmutató, ambiciózusabb célkitűzést határoznak meg, a jó irányba tett lépés, ugyanakkor a fejlett országok által tett tényleges vállalások még mindig meg sem közelítik a kollektív célt, és az így keletkező hiányt pótolni kell. Az Uniónak és tagállamainak fokozniuk kell erőfeszítéseiket az éghajlatváltozás elleni nemzetközi finanszírozás fejlődő országok számára történő mozgósítása érdekében, és olyan nemzetközi ütemtervet kell kidolgozniuk, amely felvázolja az egyes fejlett országoknak a 100 milliárd USD összegű pénzügyi kötelezettségvállalásból való méltányos részesedését, valamint azokat a mechanizmusokat, amelyek biztosítják, hogy a vállalásokat tettekké alakítsák. 2025-től kezdődően a feltörekvő gazdaságoknak hozzá kell járulniuk a nemzetközi klímafinanszírozáshoz, amelynek a jövőben magasabb lesz az összege. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17c)

A Párizsi Megállapodás végrehajtásához jelentős pénzügyi forrásokra van szükség, és az Unió továbbra is elkötelezett amellett, hogy hozzájáruljon a fejlett országok azon célkitűzéséhez, hogy 2020-tól kezdve különböző forrásokból évente közösen 100 milliárd USD-t mozgósítsanak a fejlődő országok támogatására. A COP24 konferencián hozott határozat, amely szerint 2025-től kezdődően a jelenlegi kötelezettségvállaláson túlmutató, ambiciózusabb célkitűzést határoznak meg, a jó irányba tett lépés, ugyanakkor a fejlett országok által tett tényleges vállalások még mindig meg sem közelítik a kollektív célt, és az így keletkező hiányt pótolni kell. Az Uniónak és tagállamainak fokozniuk kell erőfeszítéseiket az éghajlatváltozás elleni nemzetközi finanszírozás fejlődő országok számára történő mozgósítása érdekében, és olyan nemzetközi ütemtervet kell kidolgozniuk, amely felvázolja az egyes fejlett országoknak a 100 milliárd USD összegű pénzügyi kötelezettségvállalásból való méltányos részesedését, valamint azokat a mechanizmusokat, amelyek biztosítják, hogy a vállalásokat tettekké alakítsák. 2025-től kezdődően a feltörekvő gazdaságoknak hozzá kell járulniuk a nemzetközi klímafinanszírozáshoz, amelynek a jövőben magasabb lesz az összege.

Módosítás 435

Irányelvre irányuló javaslat

17 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17d) | A Bizottságnak segítenie kell a fejlődő országokat, és növelnie kell az ezen országoknak – többek között az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren keresztül – nyújtott támogatását, hogy megerősítse az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásukkal kapcsolatos kapacitásukat és az ellenálló képességüket. A fejlődő országok éghajlat-politikai fellépéseinek támogatására irányuló kollektív uniós kötelezettségvállalás növelné az Unió befolyását az UNFCCC-tárgyalásokon, miközben a Zöld Klíma Alapon keresztüli hozzájárulás más országokat is arra ösztönözne, hogy a saját szén-dioxid-árazási rendszereikből befolyó bevételek egy részével járuljanak hozzá az említett alap működéséhez. A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben az EU ETS és a CBAM hatálya alá tartozó ágazatoknak megfelelő ágazatok üvegházhatásúgáz-kibocsátásának értékelése révén megvizsgálja a fejlődő országok dekarbonizációs szükségleteit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17d)

A Bizottságnak segítenie kell a fejlődő országokat, és növelnie kell az ezen országoknak – többek között az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren keresztül – nyújtott támogatását, hogy megerősítse az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásukkal kapcsolatos kapacitásukat és az ellenálló képességüket. A fejlődő országok éghajlat-politikai fellépéseinek támogatására irányuló kollektív uniós kötelezettségvállalás növelné az Unió befolyását az UNFCCC-tárgyalásokon, miközben a Zöld Klíma Alapon keresztüli hozzájárulás más országokat is arra ösztönözne, hogy a saját szén-dioxid-árazási rendszereikből befolyó bevételek egy részével járuljanak hozzá az említett alap működéséhez. A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben az EU ETS és a CBAM hatálya alá tartozó ágazatoknak megfelelő ágazatok üvegházhatásúgáz-kibocsátásának értékelése révén megvizsgálja a fejlődő országok dekarbonizációs szükségleteit.

Módosítás 436

Irányelvre irányuló javaslat

17 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17e) | Az Unió és tagállamai az éghajlatváltozással kapcsolatos globális közfinanszírozás legfontosabb forrásai. Az éghajlat-politikai fellépés finanszírozása alapvető fontosságú, mivel számos fejlődő ország nemzetileg meghatározott hozzájárulásai feltételekhez kötöttek, és ezek teljesítésétől függ a pénzügyi támogatás. A Bizottságnak támogatnia kell a fejlődő országokat iparuk dekarbonizációjában, különösen az EU ETS és a CBAM hatálya alá tartozó ágazatoknak megfelelő iparágakban, ily módon elősegítve, hogy ezek az országok a Párizsi Megállapodással összhangban elérjék a gazdaság egészére kiterjedő kibocsátáscsökkentési céljaikat. Az EU ETS kibocsátási egységeinek az éghajlat-politikai fellépések – különösen az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás – finanszírozására való felhasználása révén különös figyelmet kell fordítani a legkevésbé fejlett országok igényeinek kezelésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17e)

Az Unió és tagállamai az éghajlatváltozással kapcsolatos globális közfinanszírozás legfontosabb forrásai. Az éghajlat-politikai fellépés finanszírozása alapvető fontosságú, mivel számos fejlődő ország nemzetileg meghatározott hozzájárulásai feltételekhez kötöttek, és ezek teljesítésétől függ a pénzügyi támogatás. A Bizottságnak támogatnia kell a fejlődő országokat iparuk dekarbonizációjában, különösen az EU ETS és a CBAM hatálya alá tartozó ágazatoknak megfelelő iparágakban, ily módon elősegítve, hogy ezek az országok a Párizsi Megállapodással összhangban elérjék a gazdaság egészére kiterjedő kibocsátáscsökkentési céljaikat. Az EU ETS kibocsátási egységeinek az éghajlat-politikai fellépések – különösen az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás – finanszírozására való felhasználása révén különös figyelmet kell fordítani a legkevésbé fejlett országok igényeinek kezelésére.

Módosítás 437

Irányelvre irányuló javaslat

17 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17f) | A jégosztályú hajók flottáinak megújítása és olyan innovatív technológiák kifejlesztése, amelyek a téli körülmények közötti hajózás során csökkentik az ilyen hajók kibocsátását, időbe fog telni, és pénzügyi támogatást igényel. Jelenleg a jégosztályú hajók jégviszonyok között történő hajózást lehetővé tevő kialakítása ahhoz vezet, hogy ezek a hajók mind nyílt vízen, mind jégviszonyok között történő hajózáskor több kibocsátást termelnek, mint a hasonló méretű, kizárólag nyílt tengeren történő hajózásra tervezett hajók. A nyílt vízen közlekedő jégosztályú hajók átlagosan 2–5 %-kal több üzemanyagot fogyasztanak, mint a kizárólag nyílt tengeren történő hajózásra tervezett, hasonló méretű hajók. Ezért ezen irányelv értelmében az Unió északi részein uralkodó jégviszonyok figyelembevételére lobogósemleges módszert kell alkalmazni, amely 2029. december 31-ig lehetővé teszi a hajózási társaságok által a hajóik jégosztálya vagy a jégviszonyok közötti hajózás, illetve mindkettő alapján leadandó kibocsátási egységek csökkentését. Ennek eredményeképpen 2030-tól kezdődően a hajózási társaságoknak az egyes évekre vonatkozóan jelentett hitelesített kibocsátások száz százalékának (100 %) megfelelő kibocsátási egységeket kell leadniuk, függetlenül a hajóik jégosztályától és a jégviszonyok közötti hajózástól. A jégosztályú hajók szén-dioxid-mentesítésével kapcsolatos innovációt is külön támogatni kell egy Óceánalapon keresztül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17f)

A jégosztályú hajók flottáinak megújítása és olyan innovatív technológiák kifejlesztése, amelyek a téli körülmények közötti hajózás során csökkentik az ilyen hajók kibocsátását, időbe fog telni, és pénzügyi támogatást igényel. Jelenleg a jégosztályú hajók jégviszonyok között történő hajózást lehetővé tevő kialakítása ahhoz vezet, hogy ezek a hajók mind nyílt vízen, mind jégviszonyok között történő hajózáskor több kibocsátást termelnek, mint a hasonló méretű, kizárólag nyílt tengeren történő hajózásra tervezett hajók. A nyílt vízen közlekedő jégosztályú hajók átlagosan 2–5 %-kal több üzemanyagot fogyasztanak, mint a kizárólag nyílt tengeren történő hajózásra tervezett, hasonló méretű hajók. Ezért ezen irányelv értelmében az Unió északi részein uralkodó jégviszonyok figyelembevételére lobogósemleges módszert kell alkalmazni, amely 2029. december 31-ig lehetővé teszi a hajózási társaságok által a hajóik jégosztálya vagy a jégviszonyok közötti hajózás, illetve mindkettő alapján leadandó kibocsátási egységek csökkentését. Ennek eredményeképpen 2030-tól kezdődően a hajózási társaságoknak az egyes évekre vonatkozóan jelentett hitelesített kibocsátások száz százalékának (100 %) megfelelő kibocsátási egységeket kell leadniuk, függetlenül a hajóik jégosztályától és a jégviszonyok közötti hajózástól. A jégosztályú hajók szén-dioxid-mentesítésével kapcsolatos innovációt is külön támogatni kell egy Óceánalapon keresztül.

Módosítás 438

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A 2003/87/EK irányelv tengeri közlekedési tevékenységre vonatkozó rendelkezéseit rendszeresen felül kell vizsgálni a jövőbeni nemzetközi fejleményeknek és a Párizsi Megállapodás céljainak megvalósítását célzó erőfeszítéseknek a fényében, ideértve többek között a 2028-as második globális értékelést és az ezt követően ötévente sorra kerülő globális értékeléseket, amelyek célja az egymást követő nemzetileg meghatározott hozzájárulások megalapozása. A Bizottságnak a 2028. évi második globális értékelés előtt – tehát legkésőbb 2028. szeptember 30-ig – jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a piaci alapú globális intézkedésről szóló IMO-tárgyalások előrehaladásáról. Jelentésében a Bizottságnak elemeznie kell a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet eszközeit, és adott esetben értékelnie kell, hogy ezeket az eszközöket hogyan lehet az uniós jogban a 2003/87/EK irányelv felülvizsgálata révén végrehajtani. A Bizottságnak a jelentésbe adott esetben javaslatokat kell belefoglalnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A 2003/87/EK irányelv tengeri közlekedési tevékenységre vonatkozó rendelkezéseit rendszeresen felül kell vizsgálni a jövőbeni nemzetközi fejleményeknek és a Párizsi Megállapodás céljainak megvalósítását célzó erőfeszítéseknek a fényében, ideértve többek között a 2028-as második globális értékelést és az ezt követően ötévente sorra kerülő globális értékeléseket, amelyek célja az egymást követő nemzetileg meghatározott hozzájárulások megalapozása. A Bizottságnak a 2028. évi második globális értékelés előtt – tehát legkésőbb 2028. szeptember 30-ig – jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a piaci alapú globális intézkedésről szóló IMO-tárgyalások előrehaladásáról. Jelentésében a Bizottságnak elemeznie kell a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet eszközeit, és adott esetben értékelnie kell, hogy ezeket az eszközöket hogyan lehet az uniós jogban a 2003/87/EK irányelv felülvizsgálata révén végrehajtani. A Bizottságnak a jelentésbe adott esetben javaslatokat kell belefoglalnia.

| (18) | A 2003/87/EK irányelv tengeri közlekedési tevékenységre vonatkozó rendelkezéseit rendszeresen felül kell vizsgálni a jövőbeni nemzetközi fejleményeknek és a Párizsi Megállapodás céljainak megvalósítását célzó erőfeszítéseknek a fényében, ideértve többek között a 2028-as második globális értékelést és az ezt követően ötévente sorra kerülő globális értékeléseket, amelyek célja az egymást követő nemzetileg meghatározott hozzájárulások megalapozása. A Bizottságnak a 2028. évi második globális értékelés előtt – tehát legkésőbb 2028. szeptember 30-ig – jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a piaci alapú globális intézkedésről szóló IMO-tárgyalások előrehaladásáról. Jelentésében a Bizottságnak elemeznie kell a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet eszközeit, és adott esetben értékelnie kell, hogy ezeket az eszközöket hogyan lehet az uniós jogban a 2003/87/EK irányelv felülvizsgálata révén végrehajtani.
  Abban az esetben, ha az IMO szintjén olyan globális piaci alapú intézkedést fogadnak el, amely a Párizsi Megállapodással összhangban lévő és legalább az uniós intézkedésekkel összehasonlítható üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentést eredményez, a Bizottságnak a kettős teher elkerülése érdekében mérlegelnie kell az uniós intézkedések alkalmazási körének arányos csökkentését, miközben az EU ETS hatályán belül marad a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és valamely tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező hajóutakból származó kibocsátások legalább ötven százaléka (50 %), és a valamely tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőből induló és valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező hajóutakból származó kibocsátások ötven százaléka (50 %), elismerve, hogy az Unió a Párizsi Megállapodásban foglalt kötelezettségekkel összhangban szuverén módon szabályozhatja a nemzetközi hajóutakból származó kibocsátásait. Abban az esetben azonban, ha az IMO szintjén nem történt megfelelő mértékű előrehaladás, vagy ha az IMO szintjén olyan globális intézkedéseket fogadtak el, amelyek nincsenek összhangban a Párizsi Megállapodással, és nem összehasonlíthatók legalább az uniós intézkedésekkel, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a 2003/87/EK irányelv módosításával megtartsa az uniós intézkedéseket a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből valamely tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező úton közlekedő hajókból származó kibocsátások 100 %-ára, valamint a valamely tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőből valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező úton közlekedő hajókból származó kibocsátások 100 %-ára. |
| --- | --- |

(18)

A 2003/87/EK irányelv tengeri közlekedési tevékenységre vonatkozó rendelkezéseit rendszeresen felül kell vizsgálni a jövőbeni nemzetközi fejleményeknek és a Párizsi Megállapodás céljainak megvalósítását célzó erőfeszítéseknek a fényében, ideértve többek között a 2028-as második globális értékelést és az ezt követően ötévente sorra kerülő globális értékeléseket, amelyek célja az egymást követő nemzetileg meghatározott hozzájárulások megalapozása. A Bizottságnak a 2028. évi második globális értékelés előtt – tehát legkésőbb 2028. szeptember 30-ig – jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a piaci alapú globális intézkedésről szóló IMO-tárgyalások előrehaladásáról. Jelentésében a Bizottságnak elemeznie kell a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet eszközeit, és adott esetben értékelnie kell, hogy ezeket az eszközöket hogyan lehet az uniós jogban a 2003/87/EK irányelv felülvizsgálata révén végrehajtani.
  Abban az esetben, ha az IMO szintjén olyan globális piaci alapú intézkedést fogadnak el, amely a Párizsi Megállapodással összhangban lévő és legalább az uniós intézkedésekkel összehasonlítható üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentést eredményez, a Bizottságnak a kettős teher elkerülése érdekében mérlegelnie kell az uniós intézkedések alkalmazási körének arányos csökkentését, miközben az EU ETS hatályán belül marad a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és valamely tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező hajóutakból származó kibocsátások legalább ötven százaléka (50 %), és a valamely tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőből induló és valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező hajóutakból származó kibocsátások ötven százaléka (50 %), elismerve, hogy az Unió a Párizsi Megállapodásban foglalt kötelezettségekkel összhangban szuverén módon szabályozhatja a nemzetközi hajóutakból származó kibocsátásait. Abban az esetben azonban, ha az IMO szintjén nem történt megfelelő mértékű előrehaladás, vagy ha az IMO szintjén olyan globális intézkedéseket fogadtak el, amelyek nincsenek összhangban a Párizsi Megállapodással, és nem összehasonlíthatók legalább az uniós intézkedésekkel, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a 2003/87/EK irányelv módosításával megtartsa az uniós intézkedéseket a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből valamely tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező úton közlekedő hajókból származó kibocsátások 100 %-ára, valamint a valamely tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőből valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező úton közlekedő hajókból származó kibocsátások 100 %-ára.

Módosítás 439

Irányelvre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A Bizottságnak felül kell vizsgálnia a 2003/87/EK irányelv működését a tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében, az irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatok fényében, többek között az esetleges kijátszásra irányuló gyakorlatokkal kapcsolatban is, és ezt követően intézkedéseket kell javasolnia az irányelv hatékonyságának biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A Bizottságnak felül kell vizsgálnia a 2003/87/EK irányelv működését a tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében, az irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatok fényében, többek között az esetleges kijátszásra irányuló gyakorlatokkal kapcsolatban is, és ezt követően intézkedéseket kell javasolnia az irányelv hatékonyságának biztosítása érdekében.

| (19) | A Bizottságnak felül kell vizsgálnia a 2003/87/EK irányelv működését a tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében, az irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatok fényében, többek között az esetleges kijátszásra irányuló gyakorlatokkal kapcsolatban is, és ezt követően intézkedéseket kell javasolnia az irányelv hatékonyságának biztosítása érdekében
  , összhangban az Unió legkésőbb 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességi célkitűzésével, valamint az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott negatív kibocsátások elérésére irányuló céllal, valamint a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel
  . |
| --- | --- |

(19)

A Bizottságnak felül kell vizsgálnia a 2003/87/EK irányelv működését a tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében, az irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatok fényében, többek között az esetleges kijátszásra irányuló gyakorlatokkal kapcsolatban is, és ezt követően intézkedéseket kell javasolnia az irányelv hatékonyságának biztosítása érdekében
  , összhangban az Unió legkésőbb 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességi célkitűzésével, valamint az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott negatív kibocsátások elérésére irányuló céllal, valamint a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel
  .

Módosítás 440

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az EU ETS-nek való megfelelésért felelős személynek vagy szervezetnek a hajótulajdonosként meghatározott hajózási társaságnak vagy bármely más olyan szervezetnek vagy személynek – például az igazgatónak vagy a hajót személyzet nélkül bérlő személynek – kell lennie, amely a hajótulajdonostól átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét, és amely e felelősség átvállalásával beleegyezett abba, hogy átveszi a hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat által előírt valamennyi kötelezettséget és felelősséget. Ez a fogalommeghatározás a „társaságnak” az (EU) 2015/757 rendelet 3. cikkének d) pontjában szereplő meghatározásán alapul, és összhangban van az IMO által 2016-ban létrehozott globális adatgyűjtési rendszerrel. A 
  „szennyező fizet” elvvel összhangban
  a 
  hajózási társaság
  szerződéses megállapodás alapján
  felelősségre vonhatja
  az
  ezen irányelv szerinti megfelelési költségekért azt
  a 
  szervezetet
  ,
  amely közvetlenül felelős
  a hajó
  szén-dioxid-kibocsátását
  érintő döntésekért.
  Ez
  a szervezet általában az a jogalany, amely felelős a hajó üzemanyagának, útvonalának és sebességének
  megválasztásáért
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az EU ETS-nek való megfelelésért felelős személynek vagy szervezetnek a hajótulajdonosként meghatározott hajózási társaságnak vagy bármely más olyan szervezetnek vagy személynek – például az igazgatónak vagy a hajót személyzet nélkül bérlő személynek – kell lennie, amely a hajótulajdonostól átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét, és amely e felelősség átvállalásával beleegyezett abba, hogy átveszi a hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat által előírt valamennyi kötelezettséget és felelősséget. Ez a fogalommeghatározás a „társaságnak” az (EU) 2015/757 rendelet 3. cikkének d) pontjában szereplő meghatározásán alapul, és összhangban van az IMO által 2016-ban létrehozott globális adatgyűjtési rendszerrel. A 
  „szennyező fizet” elvvel összhangban
  a 
  hajózási társaság
  szerződéses megállapodás alapján
  felelősségre vonhatja
  az
  ezen irányelv szerinti megfelelési költségekért azt
  a 
  szervezetet
  ,
  amely közvetlenül felelős
  a hajó
  szén-dioxid-kibocsátását
  érintő döntésekért.
  Ez
  a szervezet általában az a jogalany, amely felelős a hajó üzemanyagának, útvonalának és sebességének
  megválasztásáért
  .

| (20) | Az EU ETS-nek való megfelelésért felelős személynek vagy szervezetnek a hajótulajdonosként meghatározott hajózási társaságnak vagy bármely más olyan szervezetnek vagy személynek – például az igazgatónak vagy a hajót személyzet nélkül bérlő személynek – kell lennie, amely a hajótulajdonostól átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét, és amely e felelősség átvállalásával beleegyezett abba, hogy átveszi a hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat által előírt valamennyi kötelezettséget és felelősséget. Ez a fogalommeghatározás a „társaságnak” az (EU) 2015/757 rendelet 3. cikkének d) pontjában szereplő meghatározásán alapul, és összhangban van az IMO által 2016-ban létrehozott globális adatgyűjtési rendszerrel.
  A hajózási társaság azonban nem mindig felelős az üzemanyag beszerzéséért vagy a hajó üvegházhatásúgáz-kibocsátását befolyásoló üzemeltetési döntések meghozataláért. Ezeket a kötelezettségeket szerződéses megállapodás alapján a hajózási társaságtól eltérő jogalany is átvállalhatja. Ebben az esetben a „szennyező fizet” elv teljes mértékű tiszteletben tartása, valamint a hatékonysági intézkedések elfogadásának és a tisztább üzemanyagok elterjedésének ösztönzése érdekében
  az
  ilyen megállapodásokba kötelező erejű záradékot kell beépíteni
  a 
  költségek áthárítása céljából
  ,
  hogy a hajózási társaság által ezen irányelv alapján fizetett megfelelési költségek
  a hajó
  üvegházhatásúgáz-kibocsátását
  érintő döntésekért
  végső soron felelős szervezetet terheljék
  .
  Az
  a szervezet általában az a jogalany, amely felelős a hajó üzemanyagának
  megválasztásáért és beszerzéséért
  ,
  vagy a hajó üzemeltetéséért, például a hajó által szállított rakomány, vagy a hajó
  útvonalának és sebességének
  megválasztása tekintetében
  . |
| --- | --- |

(20)

Az EU ETS-nek való megfelelésért felelős személynek vagy szervezetnek a hajótulajdonosként meghatározott hajózási társaságnak vagy bármely más olyan szervezetnek vagy személynek – például az igazgatónak vagy a hajót személyzet nélkül bérlő személynek – kell lennie, amely a hajótulajdonostól átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét, és amely e felelősség átvállalásával beleegyezett abba, hogy átveszi a hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat által előírt valamennyi kötelezettséget és felelősséget. Ez a fogalommeghatározás a „társaságnak” az (EU) 2015/757 rendelet 3. cikkének d) pontjában szereplő meghatározásán alapul, és összhangban van az IMO által 2016-ban létrehozott globális adatgyűjtési rendszerrel.
  A hajózási társaság azonban nem mindig felelős az üzemanyag beszerzéséért vagy a hajó üvegházhatásúgáz-kibocsátását befolyásoló üzemeltetési döntések meghozataláért. Ezeket a kötelezettségeket szerződéses megállapodás alapján a hajózási társaságtól eltérő jogalany is átvállalhatja. Ebben az esetben a „szennyező fizet” elv teljes mértékű tiszteletben tartása, valamint a hatékonysági intézkedések elfogadásának és a tisztább üzemanyagok elterjedésének ösztönzése érdekében
  az
  ilyen megállapodásokba kötelező erejű záradékot kell beépíteni
  a 
  költségek áthárítása céljából
  ,
  hogy a hajózási társaság által ezen irányelv alapján fizetett megfelelési költségek
  a hajó
  üvegházhatásúgáz-kibocsátását
  érintő döntésekért
  végső soron felelős szervezetet terheljék
  .
  Az
  a szervezet általában az a jogalany, amely felelős a hajó üzemanyagának
  megválasztásáért és beszerzéséért
  ,
  vagy a hajó üzemeltetéséért, például a hajó által szállított rakomány, vagy a hajó
  útvonalának és sebességének
  megválasztása tekintetében
  .

Módosítás 441

Irányelvre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | A kibocsátásmentes hajózásra történő sikeres átállás feltétele a megfelelő, az integrált megközelítést és az innovációt a hajók és a kikötők tekintetében egyaránt ösztönző és támogató környezet. Egy ilyen támogató környezet magában foglalja a kutatásba és innovációba történő állami és magánberuházást, a hajók és kikötők energiahatékonyságának javítására irányuló technológiai és operatív intézkedéseket, valamint fenntartható alternatív tüzelőanyagok – mint a megújuló energiaforrásokból előállított hidrogén és ammónia, többek között karboncsökkentési célú szerződések (CCD-k) révén – és nulla kibocsátású meghajtási technológiák alkalmazását, ideértve a szükséges kikötői üzemanyagtöltő és elektromos töltésre szolgáló infrastruktúrákat. Az EU ETS alkalmazási körébe tartozó tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételekből Óceánalapot kell létrehozni a hajók energiahatékonyságának javítása és a tengeri közlekedés, ezen belül a rövid távú tengeri fuvarozás és a kikötők dekarbonizációjának megkönnyítését célzó beruházások, valamint a munkaerőképzés és- átképzés támogatása érdekében. Az (EU) .../... rendelet [„FuelEU” tengerészeti rendelet] alapján kiszabott szankciókból származó bevételeket továbbá az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  21. cikke (5) bekezdésének és a 2003/87/EK irányelv 3gab. cikke (1) bekezdésének megfelelően külső címzett bevételként az Óceánalapba kell utalni. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy kellő figyelmet fordítson az (EU).../... rendelet [FuelEU Maritime] bevezetéséhez és végrehajtásához hozzájáruló innovatív projektek, valamint olyan projekte támogatására, amelyek pozitív hatást gyakorolnak a biológiai sokféleségre, és hozzájárulnak a zaj-, a levegő- és a tengeri szennyezés kockázatának csökkentéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

A kibocsátásmentes hajózásra történő sikeres átállás feltétele a megfelelő, az integrált megközelítést és az innovációt a hajók és a kikötők tekintetében egyaránt ösztönző és támogató környezet. Egy ilyen támogató környezet magában foglalja a kutatásba és innovációba történő állami és magánberuházást, a hajók és kikötők energiahatékonyságának javítására irányuló technológiai és operatív intézkedéseket, valamint fenntartható alternatív tüzelőanyagok – mint a megújuló energiaforrásokból előállított hidrogén és ammónia, többek között karboncsökkentési célú szerződések (CCD-k) révén – és nulla kibocsátású meghajtási technológiák alkalmazását, ideértve a szükséges kikötői üzemanyagtöltő és elektromos töltésre szolgáló infrastruktúrákat. Az EU ETS alkalmazási körébe tartozó tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételekből Óceánalapot kell létrehozni a hajók energiahatékonyságának javítása és a tengeri közlekedés, ezen belül a rövid távú tengeri fuvarozás és a kikötők dekarbonizációjának megkönnyítését célzó beruházások, valamint a munkaerőképzés és- átképzés támogatása érdekében. Az (EU) .../... rendelet [„FuelEU” tengerészeti rendelet] alapján kiszabott szankciókból származó bevételeket továbbá az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  21. cikke (5) bekezdésének és a 2003/87/EK irányelv 3gab. cikke (1) bekezdésének megfelelően külső címzett bevételként az Óceánalapba kell utalni. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy kellő figyelmet fordítson az (EU).../... rendelet [FuelEU Maritime] bevezetéséhez és végrehajtásához hozzájáruló innovatív projektek, valamint olyan projekte támogatására, amelyek pozitív hatást gyakorolnak a biológiai sokféleségre, és hozzájárulnak a zaj-, a levegő- és a tengeri szennyezés kockázatának csökkentéséhez.

Módosítás 442

Irányelvre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A hajózási társaságok adminisztratív terheinek csökkentése érdekében minden egyes hajózási társaságért egy tagállamnak kell felelnie. A Bizottságnak közzé kell tennie az EU ETS hatálya alá tartozó tengerhasznosítási tevékenységet végző hajózási társaságok első jegyzékét, amely meghatározza az egyes hajózási társaságok tekintetében felelős igazgatási hatóságot. A jegyzéket legalább
  kétévente
  aktualizálni kell annak érdekében, hogy a hajózási társaságokat adott esetben egy másik igazgatási hatósághoz rendeljék. A valamely tagállamban bejegyzett hajózási társaságok esetében az igazgatási hatóságnak az adott tagállamnak kell lennie. A harmadik országban bejegyzett hajózási társaságok esetében az igazgatási hatóság az a tagállam kell, hogy legyen, amelyben a hajózási társaság a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó utakon az elmúlt két ellenőrzési évben a legnagyobb becsült számú kikötői megállást teljesítette. A harmadik országban bejegyzett azon hajózási társaságok esetében, amelyek az elmúlt két ellenőrzési évben nem teljesítettek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó utakat, az igazgatási hatóság az a tagállam, ahonnan a hajózási társaság említett irányelv hatálya alá tartozó első útja indult. A Bizottságnak közzé kell tennie és
  kétévente
  aktualizálnia a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó hajózási társaságok jegyzékét, amely meghatározza az egyes hajózási társaságok tekintetében felelős igazgatási hatóságot. A hajózási társaságokkal szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a tagállamoknak a felelősségi körükbe tartozó hajózási társaságok igazgatására vonatkozó harmonizált szabályokat kell követniük, a Bizottság által megállapítandó részletes szabályokkal összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A hajózási társaságok adminisztratív terheinek csökkentése érdekében minden egyes hajózási társaságért egy tagállamnak kell felelnie. A Bizottságnak közzé kell tennie az EU ETS hatálya alá tartozó tengerhasznosítási tevékenységet végző hajózási társaságok első jegyzékét, amely meghatározza az egyes hajózási társaságok tekintetében felelős igazgatási hatóságot. A jegyzéket legalább
  kétévente
  aktualizálni kell annak érdekében, hogy a hajózási társaságokat adott esetben egy másik igazgatási hatósághoz rendeljék. A valamely tagállamban bejegyzett hajózási társaságok esetében az igazgatási hatóságnak az adott tagállamnak kell lennie. A harmadik országban bejegyzett hajózási társaságok esetében az igazgatási hatóság az a tagállam kell, hogy legyen, amelyben a hajózási társaság a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó utakon az elmúlt két ellenőrzési évben a legnagyobb becsült számú kikötői megállást teljesítette. A harmadik országban bejegyzett azon hajózási társaságok esetében, amelyek az elmúlt két ellenőrzési évben nem teljesítettek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó utakat, az igazgatási hatóság az a tagállam, ahonnan a hajózási társaság említett irányelv hatálya alá tartozó első útja indult. A Bizottságnak közzé kell tennie és
  kétévente
  aktualizálnia a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó hajózási társaságok jegyzékét, amely meghatározza az egyes hajózási társaságok tekintetében felelős igazgatási hatóságot. A hajózási társaságokkal szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a tagállamoknak a felelősségi körükbe tartozó hajózási társaságok igazgatására vonatkozó harmonizált szabályokat kell követniük, a Bizottság által megállapítandó részletes szabályokkal összhangban.

| (21) | A hajózási társaságok adminisztratív terheinek csökkentése érdekében minden egyes hajózási társaságért egy tagállamnak kell felelnie. A Bizottságnak közzé kell tennie az EU ETS hatálya alá tartozó tengerhasznosítási tevékenységet végző hajózási társaságok első jegyzékét, amely meghatározza az egyes hajózási társaságok tekintetében felelős igazgatási hatóságot. A jegyzéket
  rendszeresen,
  legalább
  évente
  aktualizálni kell annak érdekében, hogy a hajózási társaságokat adott esetben egy másik igazgatási hatósághoz rendeljék. A valamely tagállamban bejegyzett hajózási társaságok esetében az igazgatási hatóságnak az adott tagállamnak kell lennie. A harmadik országban bejegyzett hajózási társaságok esetében az igazgatási hatóság az a tagállam kell, hogy legyen, amelyben a hajózási társaság a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó utakon az elmúlt két ellenőrzési évben a legnagyobb becsült számú kikötői megállást teljesítette. A harmadik országban bejegyzett azon hajózási társaságok esetében, amelyek az elmúlt két ellenőrzési évben nem teljesítettek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó utakat, az igazgatási hatóság az a tagállam, ahonnan a hajózási társaság említett irányelv hatálya alá tartozó első útja indult. A Bizottságnak közzé kell tennie és
  évente
  aktualizálnia a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó hajózási társaságok jegyzékét, amely meghatározza az egyes hajózási társaságok tekintetében felelős igazgatási hatóságot. A hajózási társaságokkal szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a tagállamoknak a felelősségi körükbe tartozó hajózási társaságok igazgatására vonatkozó harmonizált szabályokat kell követniük, a Bizottság által megállapítandó részletes szabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

(21)

A hajózási társaságok adminisztratív terheinek csökkentése érdekében minden egyes hajózási társaságért egy tagállamnak kell felelnie. A Bizottságnak közzé kell tennie az EU ETS hatálya alá tartozó tengerhasznosítási tevékenységet végző hajózási társaságok első jegyzékét, amely meghatározza az egyes hajózási társaságok tekintetében felelős igazgatási hatóságot. A jegyzéket
  rendszeresen,
  legalább
  évente
  aktualizálni kell annak érdekében, hogy a hajózási társaságokat adott esetben egy másik igazgatási hatósághoz rendeljék. A valamely tagállamban bejegyzett hajózási társaságok esetében az igazgatási hatóságnak az adott tagállamnak kell lennie. A harmadik országban bejegyzett hajózási társaságok esetében az igazgatási hatóság az a tagállam kell, hogy legyen, amelyben a hajózási társaság a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó utakon az elmúlt két ellenőrzési évben a legnagyobb becsült számú kikötői megállást teljesítette. A harmadik országban bejegyzett azon hajózási társaságok esetében, amelyek az elmúlt két ellenőrzési évben nem teljesítettek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó utakat, az igazgatási hatóság az a tagállam, ahonnan a hajózási társaság említett irányelv hatálya alá tartozó első útja indult. A Bizottságnak közzé kell tennie és
  évente
  aktualizálnia a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó hajózási társaságok jegyzékét, amely meghatározza az egyes hajózási társaságok tekintetében felelős igazgatási hatóságot. A hajózási társaságokkal szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a tagállamoknak a felelősségi körükbe tartozó hajózási társaságok igazgatására vonatkozó harmonizált szabályokat kell követniük, a Bizottság által megállapítandó részletes szabályokkal összhangban.

Módosítás 443

Irányelvre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | A környezetvédelemmel kapcsolatos hasonló feladatok során szerzett tapasztalatok alapján az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökségnek (EMSA) vagy más érintett szervezetnek – adott esetben és megbízatásával összhangban – segítenie kell a Bizottságot és az igazgatási hatóságokat a 2003/87/EK irányelv végrehajtásában. Az (EU) 2015/757 rendelet végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatainak és IT-eszközeinek köszönhetően az EMSA az információcsere megkönnyítésével vagy iránymutatások és kritériumok kidolgozásával
  segítheti
  az igazgatási hatóságokat, különösen az ezen irányelv hatálya alá tartozó tengerhasznosítási tevékenységekből származó kibocsátások nyomon követése, jelentése és hitelesítése terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

A környezetvédelemmel kapcsolatos hasonló feladatok során szerzett tapasztalatok alapján az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökségnek (EMSA) vagy más érintett szervezetnek – adott esetben és megbízatásával összhangban – segítenie kell a Bizottságot és az igazgatási hatóságokat a 2003/87/EK irányelv végrehajtásában. Az (EU) 2015/757 rendelet végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatainak és IT-eszközeinek köszönhetően az EMSA az információcsere megkönnyítésével vagy iránymutatások és kritériumok kidolgozásával
  segítheti
  az igazgatási hatóságokat, különösen az ezen irányelv hatálya alá tartozó tengerhasznosítási tevékenységekből származó kibocsátások nyomon követése, jelentése és hitelesítése terén.

| (24) | A környezetvédelemmel kapcsolatos hasonló feladatok során szerzett tapasztalatok alapján az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökségnek (EMSA) vagy más érintett szervezetnek – adott esetben és megbízatásával összhangban – segítenie kell a Bizottságot és az igazgatási hatóságokat a 2003/87/EK irányelv végrehajtásában. Az (EU) 2015/757 rendelet végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatainak és IT-eszközeinek köszönhetően az EMSA az információcsere megkönnyítésével vagy iránymutatások és kritériumok kidolgozásával
  segíti
  az igazgatási hatóságokat, különösen az ezen irányelv hatálya alá tartozó tengerhasznosítási tevékenységekből származó kibocsátások nyomon követése, jelentése és hitelesítése terén. |
| --- | --- |

(24)

A környezetvédelemmel kapcsolatos hasonló feladatok során szerzett tapasztalatok alapján az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökségnek (EMSA) vagy más érintett szervezetnek – adott esetben és megbízatásával összhangban – segítenie kell a Bizottságot és az igazgatási hatóságokat a 2003/87/EK irányelv végrehajtásában. Az (EU) 2015/757 rendelet végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatainak és IT-eszközeinek köszönhetően az EMSA az információcsere megkönnyítésével vagy iránymutatások és kritériumok kidolgozásával
  segíti
  az igazgatási hatóságokat, különösen az ezen irányelv hatálya alá tartozó tengerhasznosítási tevékenységekből származó kibocsátások nyomon követése, jelentése és hitelesítése terén.

Módosítás 444

Irányelvre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | Az Unió 2030-ra vonatkozó kibocsátáscsökkentési célkitűzésének eléréséhez az EU ETS hatálya alá tartozó ágazatok kibocsátásának
  2005-höz képest 61 %-os
  csökkentésére lesz szükség. Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó kibocsátási egységek egész Unióra kiterjedő mennyiségét csökkenteni kell, hogy megteremtsék a szén-dioxid szükséges, hosszú távú árjelzését és előmozdítsák az ilyen fokú dekarbonizációt. E célból növelni kell
  a lineáris
  csökkentési tényezőt, figyelembe véve a tengeri közlekedésből származó kibocsátások beszámítását is. Ez utóbbit az Unióban 2018-ra és 2019-re vonatkozóan az (EU) 2015/757 rendeletnek megfelelően jelentett, tengeri közlekedési tevékenységekből származó kibocsátásokból kell levezetni, 2021-től kezdődően lineáris csökkentési tényezővel kiigazítva. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

Az Unió 2030-ra vonatkozó kibocsátáscsökkentési célkitűzésének eléréséhez az EU ETS hatálya alá tartozó ágazatok kibocsátásának
  2005-höz képest 61 %-os
  csökkentésére lesz szükség. Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó kibocsátási egységek egész Unióra kiterjedő mennyiségét csökkenteni kell, hogy megteremtsék a szén-dioxid szükséges, hosszú távú árjelzését és előmozdítsák az ilyen fokú dekarbonizációt. E célból növelni kell
  a lineáris
  csökkentési tényezőt, figyelembe véve a tengeri közlekedésből származó kibocsátások beszámítását is. Ez utóbbit az Unióban 2018-ra és 2019-re vonatkozóan az (EU) 2015/757 rendeletnek megfelelően jelentett, tengeri közlekedési tevékenységekből származó kibocsátásokból kell levezetni, 2021-től kezdődően lineáris csökkentési tényezővel kiigazítva.

| (26) | Az Unió 2030-ra vonatkozó kibocsátáscsökkentési célkitűzésének eléréséhez
  , és ezzel egyidejűleg a Párizsi Megállapodásban foglalt, a globális felmelegedés 1,5  oC-ra történő korlátozására irányuló célkitűzés megvalósításához
  az EU ETS hatálya alá tartozó ágazatok kibocsátásának
  jelentős
  csökkentésére lesz szükség. Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó kibocsátási egységek egész Unióra kiterjedő mennyiségét
  fokozatosan
  csökkenteni kell, hogy megteremtsék a szén-dioxid szükséges, hosszú távú árjelzését és előmozdítsák az ilyen fokú dekarbonizációt. E célból növelni kell
  az éves
  csökkentési tényezőt, figyelembe véve a tengeri közlekedésből származó kibocsátások beszámítását is. Ez utóbbit az Unióban 2018-ra és 2019-re vonatkozóan az (EU) 2015/757 rendeletnek megfelelően jelentett, tengeri közlekedési tevékenységekből származó kibocsátásokból kell levezetni, 2021-től kezdődően lineáris csökkentési tényezővel kiigazítva. |
| --- | --- |

(26)

Az Unió 2030-ra vonatkozó kibocsátáscsökkentési célkitűzésének eléréséhez
  , és ezzel egyidejűleg a Párizsi Megállapodásban foglalt, a globális felmelegedés 1,5  oC-ra történő korlátozására irányuló célkitűzés megvalósításához
  az EU ETS hatálya alá tartozó ágazatok kibocsátásának
  jelentős
  csökkentésére lesz szükség. Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó kibocsátási egységek egész Unióra kiterjedő mennyiségét
  fokozatosan
  csökkenteni kell, hogy megteremtsék a szén-dioxid szükséges, hosszú távú árjelzését és előmozdítsák az ilyen fokú dekarbonizációt. E célból növelni kell
  az éves
  csökkentési tényezőt, figyelembe véve a tengeri közlekedésből származó kibocsátások beszámítását is. Ez utóbbit az Unióban 2018-ra és 2019-re vonatkozóan az (EU) 2015/757 rendeletnek megfelelően jelentett, tengeri közlekedési tevékenységekből származó kibocsátásokból kell levezetni, 2021-től kezdődően lineáris csökkentési tényezővel kiigazítva.

Módosítás 445

Irányelvre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | Szem előtt tartva, hogy ez az irányelv egy 2021. január 1-jén már megkezdődött végrehajtási időszak tekintetében módosítja a 2003/87/EK irányelvet, a kiszámíthatóság, a környezeti hatékonyság és az egyszerűség okán az EU ETS meredekebb
  lineáris
  csökkentési pályájának
  2021-től 2030-ig egyenes vonalúnak
  kell
  lennie, hogy az EU ETS-ben 2030-ig 61 %-os kibocsátáscsökkentést lehessen elérni, ami megfelelő köztes lépés
  az uniós gazdaság egészére kiterjedő
  klímasemlegesség
  2050-ig történő
  megvalósítása felé
  . Mivel a megnövelt lineáris csökkentési tényező csak az ezen irányelv hatálybalépését követő évtől alkalmazható, a kibocsátási egységek mennyiségének egyszeri csökkentésével csökkenteni kell a kibocsátási egységek teljes mennyiségét, hogy az összhangban legyen a 2021-től kezdődően végrehajtott ezen éves csökkentési szinttel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

Szem előtt tartva, hogy ez az irányelv egy 2021. január 1-jén már megkezdődött végrehajtási időszak tekintetében módosítja a 2003/87/EK irányelvet, a kiszámíthatóság, a környezeti hatékonyság és az egyszerűség okán az EU ETS meredekebb
  lineáris
  csökkentési pályájának
  2021-től 2030-ig egyenes vonalúnak
  kell
  lennie, hogy az EU ETS-ben 2030-ig 61 %-os kibocsátáscsökkentést lehessen elérni, ami megfelelő köztes lépés
  az uniós gazdaság egészére kiterjedő
  klímasemlegesség
  2050-ig történő
  megvalósítása felé
  . Mivel a megnövelt lineáris csökkentési tényező csak az ezen irányelv hatálybalépését követő évtől alkalmazható, a kibocsátási egységek mennyiségének egyszeri csökkentésével csökkenteni kell a kibocsátási egységek teljes mennyiségét, hogy az összhangban legyen a 2021-től kezdődően végrehajtott ezen éves csökkentési szinttel.

| (27) | Szem előtt tartva, hogy ez az irányelv egy 2021. január 1-jén már megkezdődött végrehajtási időszak tekintetében módosítja a 2003/87/EK irányelvet, a kiszámíthatóság, a környezeti hatékonyság és az egyszerűség okán az EU ETS meredekebb csökkentési pályájának
  egyértelmű irányt
  kell
  mutatnia a Párizsi Megállapodás célkitűzésének és
  az uniós gazdaság egészére kiterjedő
  klímasemlegességnek legkésőbb
  2050-ig történő
  eléréséhez
  . Mivel a megnövelt lineáris csökkentési tényező csak az ezen irányelv hatálybalépését követő évtől alkalmazható, a kibocsátási egységek mennyiségének egyszeri csökkentésével csökkenteni kell a kibocsátási egységek teljes mennyiségét, hogy az összhangban legyen a 2021-től kezdődően végrehajtott ezen éves csökkentési szinttel. |
| --- | --- |

(27)

Szem előtt tartva, hogy ez az irányelv egy 2021. január 1-jén már megkezdődött végrehajtási időszak tekintetében módosítja a 2003/87/EK irányelvet, a kiszámíthatóság, a környezeti hatékonyság és az egyszerűség okán az EU ETS meredekebb csökkentési pályájának
  egyértelmű irányt
  kell
  mutatnia a Párizsi Megállapodás célkitűzésének és
  az uniós gazdaság egészére kiterjedő
  klímasemlegességnek legkésőbb
  2050-ig történő
  eléréséhez
  . Mivel a megnövelt lineáris csökkentési tényező csak az ezen irányelv hatálybalépését követő évtől alkalmazható, a kibocsátási egységek mennyiségének egyszeri csökkentésével csökkenteni kell a kibocsátási egységek teljes mennyiségét, hogy az összhangban legyen a 2021-től kezdődően végrehajtott ezen éves csökkentési szinttel.

Módosítás 446

Irányelvre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A fokozott éghajlatvédelmi törekvések megvalósításához jelentős állami
  forrásokra
  lesz szükség az EU-ban, valamint a nemzeti költségvetéseket az éghajlatvédelmi átállásra kell fordítani. Az uniós költségvetés éghajlatváltozással kapcsolatos jelentős kiadásainak kiegészítése és megerősítése érdekében az uniós költségvetéshez nem rendelt, árverésből származó bevételeket éghajlatváltozással kapcsolatos célokra kell felhasználni. Ez magában foglalja, hogy e bevételeket olyan pénzügyi támogatásra használják fel, amely az alacsony és közepes jövedelmű háztartások szociális szempontjait hivatott kezelni a torzító adók csökkentése révén.
  Továbbá
  az
  alacsony jövedelmű tagállamokban
  az átállás elosztási és társadalmi hatásainak kezelése érdekében a 2003/87/EK irányelv 10d. cikkében említett Modernizációs Alapon keresztül [az irányelv hatálybalépésének éve]-tól/-től 2030-ig az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiség további 2,5  %-át kell felhasználni azon tagállamok energetikai átalakulásának finanszírozására, amelyek egy főre jutó bruttó hazai terméke (GDP) 2016–2018 között nem érte el az uniós átlag 65 %-át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A fokozott éghajlatvédelmi törekvések megvalósításához jelentős állami
  forrásokra
  lesz szükség az EU-ban, valamint a nemzeti költségvetéseket az éghajlatvédelmi átállásra kell fordítani. Az uniós költségvetés éghajlatváltozással kapcsolatos jelentős kiadásainak kiegészítése és megerősítése érdekében az uniós költségvetéshez nem rendelt, árverésből származó bevételeket éghajlatváltozással kapcsolatos célokra kell felhasználni. Ez magában foglalja, hogy e bevételeket olyan pénzügyi támogatásra használják fel, amely az alacsony és közepes jövedelmű háztartások szociális szempontjait hivatott kezelni a torzító adók csökkentése révén.
  Továbbá
  az
  alacsony jövedelmű tagállamokban
  az átállás elosztási és társadalmi hatásainak kezelése érdekében a 2003/87/EK irányelv 10d. cikkében említett Modernizációs Alapon keresztül [az irányelv hatálybalépésének éve]-tól/-től 2030-ig az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiség további 2,5  %-át kell felhasználni azon tagállamok energetikai átalakulásának finanszírozására, amelyek egy főre jutó bruttó hazai terméke (GDP) 2016–2018 között nem érte el az uniós átlag 65 %-át.

| (28) | A fokozott éghajlatvédelmi törekvések megvalósításához jelentős állami
  és magánforrásokra
  lesz szükség az EU-ban, valamint a nemzeti költségvetéseket az éghajlatvédelmi átállásra kell fordítani. Az uniós költségvetés éghajlatváltozással kapcsolatos jelentős kiadásainak kiegészítése és megerősítése érdekében az uniós költségvetéshez
  saját forrásként
  nem rendelt, árverésből származó bevételeket éghajlatváltozással kapcsolatos célokra kell felhasználni
  , az igazságos átmenet és a megtett intézkedések környezeti integritásának biztosítása mellett
  . Ez magában foglalja, hogy e bevételeket olyan pénzügyi támogatásra használják fel, amely az alacsony és közepes jövedelmű háztartások szociális szempontjait hivatott kezelni a torzító adók csökkentése révén.
  A megfelelés és a nyilvános ellenőrzés biztosítása érdekében a tagállamoknak előzetes terveket kell elfogadniuk arra vonatkozóan, hogy miként kívánják felhasználni az EU ETS-ből származó bevételeket saját éghajlat- és energiapolitikai céljaiknak megfelelően, és az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  19. cikkének megfelelően évente jelentést kell tenniük
  az
  árverési bevételek felhasználásáról. Továbbá a leginkább érintett területeken
  az átállás elosztási és társadalmi hatásainak kezelése érdekében a 2003/87/EK irányelv 10d. cikkében említett Modernizációs Alapon keresztül [az irányelv hatálybalépésének éve]-tól/-től 2030-ig az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiség további 2,5  %-át kell felhasználni azon tagállamok energetikai átalakulásának finanszírozására, amelyek egy főre jutó bruttó hazai terméke (GDP) 2016–2018 között nem érte el az uniós átlag 65 %-át. |
| --- | --- |

(28)

A fokozott éghajlatvédelmi törekvések megvalósításához jelentős állami
  és magánforrásokra
  lesz szükség az EU-ban, valamint a nemzeti költségvetéseket az éghajlatvédelmi átállásra kell fordítani. Az uniós költségvetés éghajlatváltozással kapcsolatos jelentős kiadásainak kiegészítése és megerősítése érdekében az uniós költségvetéshez
  saját forrásként
  nem rendelt, árverésből származó bevételeket éghajlatváltozással kapcsolatos célokra kell felhasználni
  , az igazságos átmenet és a megtett intézkedések környezeti integritásának biztosítása mellett
  . Ez magában foglalja, hogy e bevételeket olyan pénzügyi támogatásra használják fel, amely az alacsony és közepes jövedelmű háztartások szociális szempontjait hivatott kezelni a torzító adók csökkentése révén.
  A megfelelés és a nyilvános ellenőrzés biztosítása érdekében a tagállamoknak előzetes terveket kell elfogadniuk arra vonatkozóan, hogy miként kívánják felhasználni az EU ETS-ből származó bevételeket saját éghajlat- és energiapolitikai céljaiknak megfelelően, és az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  19. cikkének megfelelően évente jelentést kell tenniük
  az
  árverési bevételek felhasználásáról. Továbbá a leginkább érintett területeken
  az átállás elosztási és társadalmi hatásainak kezelése érdekében a 2003/87/EK irányelv 10d. cikkében említett Modernizációs Alapon keresztül [az irányelv hatálybalépésének éve]-tól/-től 2030-ig az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiség további 2,5  %-át kell felhasználni azon tagállamok energetikai átalakulásának finanszírozására, amelyek egy főre jutó bruttó hazai terméke (GDP) 2016–2018 között nem érte el az uniós átlag 65 %-át.

Módosítás 447

Irányelvre irányuló javaslat

28 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28a) | 2013 óta a villamosenergia-termelők kötelesek megvásárolni a villamosenergia-termeléshez szükséges összes kibocsátási egységet. Egyes tagállamok azonban fenntartották azt a lehetőséget, hogy a 2013–2020 közötti, valamint a 2021–2030 közötti időszakban továbbra is átmeneti ingyenes kiosztást biztosítsanak az energiaágazat modernizációjára. A 2021–2030 közötti időszakban mindössze három tagállam élhetne ezzel a lehetőséggel. A 18/2020. sz., „Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere: célzottabbá kell tenni a kibocsátási egységek térítésmentes kiosztását” című különjelentésében azonban az Európai Számvevőszék megállapította, hogy az átmeneti ingyenes kiosztás nem járult hozzá az energiaágazat szén-dioxid-intenzitásának csökkentéséhez azon országok esetében, amelyek a 2013–2020-ig tartó időszakban jogosultak voltak a kibocsátási egységek ingyenes kiosztására. Tekintettel arra, hogy – különösen az energiaágazatban – gyors dekarbonizáció szükséges, valamint az átmeneti ingyenes kiosztás korlátozott eredményességére, az energiaágazat korszerűsítését szolgáló átmeneti ingyenes kiosztás lehetősége már nem tűnik a céljára alkalmasnak. Ezért ezt a lehetőséget meg kell szüntetni, és az e lehetőség gyakorlásából származó azon kibocsátási egységeket, amelyeket 2023. december 31-ig nem osztottak ki az érintett tagállamokban működő üzemeltetőknek, hozzá kell adni az érintett tagállam által árverés útján történő értékesítésre kapott kibocsátási egységek teljes mennyiségéhez, vagy a Modernizációs Alap keretében végrehajtott beruházások támogatására kell felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28a)

2013 óta a villamosenergia-termelők kötelesek megvásárolni a villamosenergia-termeléshez szükséges összes kibocsátási egységet. Egyes tagállamok azonban fenntartották azt a lehetőséget, hogy a 2013–2020 közötti, valamint a 2021–2030 közötti időszakban továbbra is átmeneti ingyenes kiosztást biztosítsanak az energiaágazat modernizációjára. A 2021–2030 közötti időszakban mindössze három tagállam élhetne ezzel a lehetőséggel. A 18/2020. sz., „Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere: célzottabbá kell tenni a kibocsátási egységek térítésmentes kiosztását” című különjelentésében azonban az Európai Számvevőszék megállapította, hogy az átmeneti ingyenes kiosztás nem járult hozzá az energiaágazat szén-dioxid-intenzitásának csökkentéséhez azon országok esetében, amelyek a 2013–2020-ig tartó időszakban jogosultak voltak a kibocsátási egységek ingyenes kiosztására. Tekintettel arra, hogy – különösen az energiaágazatban – gyors dekarbonizáció szükséges, valamint az átmeneti ingyenes kiosztás korlátozott eredményességére, az energiaágazat korszerűsítését szolgáló átmeneti ingyenes kiosztás lehetősége már nem tűnik a céljára alkalmasnak. Ezért ezt a lehetőséget meg kell szüntetni, és az e lehetőség gyakorlásából származó azon kibocsátási egységeket, amelyeket 2023. december 31-ig nem osztottak ki az érintett tagállamokban működő üzemeltetőknek, hozzá kell adni az érintett tagállam által árverés útján történő értékesítésre kapott kibocsátási egységek teljes mennyiségéhez, vagy a Modernizációs Alap keretében végrehajtott beruházások támogatására kell felhasználni.

Módosítás 448

Irányelvre irányuló javaslat

28 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28b) | A megreformált és kibővített uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer árverési bevételei jól meghatározott részét saját forrásként kell felhasználni az uniós költségvetés általános bevételként történő finanszírozására, összhangban a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i jogilag kötelező intézményközi megállapodással

   (1a)

  , amely ütemtervet tartalmaz a saját források – például többek között az EU ETS-en és az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmuson (CBAM), valamint az OECD/G20 megállapodás első pillérén alapuló saját források – új kosarának bevezetésére. Az említett megállapodás értelmében az ilyen új saját források bevezetésére 2023. január 1-jéig kerül sor. Az új saját források összekapcsolnák az uniós költségvetést az Unió szakpolitikai prioritásaival, például az európai zöld megállapodással és az Unió méltányos adózáshoz való hozzájárulásával, ezáltal hozzáadott értéket teremtenek és hozzájárulnak az éghajlati szempontok érvényesítésére vonatkozó célkitűzésekhez, a Next Generation EU-tartozások visszafizetéséhez, valamint az uniós költségvetés mint beruházási és garanciális eszköz rezilienciájához, amely tiszteletben tartja a jelentős károkozás elkerülését célzó kritériumot és az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt alapvető értékeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28b)

A megreformált és kibővített uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer árverési bevételei jól meghatározott részét saját forrásként kell felhasználni az uniós költségvetés általános bevételként történő finanszírozására, összhangban a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i jogilag kötelező intézményközi megállapodással

   (1a)

  , amely ütemtervet tartalmaz a saját források – például többek között az EU ETS-en és az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmuson (CBAM), valamint az OECD/G20 megállapodás első pillérén alapuló saját források – új kosarának bevezetésére. Az említett megállapodás értelmében az ilyen új saját források bevezetésére 2023. január 1-jéig kerül sor. Az új saját források összekapcsolnák az uniós költségvetést az Unió szakpolitikai prioritásaival, például az európai zöld megállapodással és az Unió méltányos adózáshoz való hozzájárulásával, ezáltal hozzáadott értéket teremtenek és hozzájárulnak az éghajlati szempontok érvényesítésére vonatkozó célkitűzésekhez, a Next Generation EU-tartozások visszafizetéséhez, valamint az uniós költségvetés mint beruházási és garanciális eszköz rezilienciájához, amely tiszteletben tartja a jelentős károkozás elkerülését célzó kritériumot és az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt alapvető értékeket.

Módosítás 449

Irányelvre irányuló javaslat

28 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28c) | Az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozattal

   (1a)

  összhangban az Unió legkésőbb 2058. december 31-ig jogilag köteles visszafizetni a Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében történő hitelfelvételre vonatkozó kivételes és ideiglenes felhatalmazásból eredő valamennyi kötelezettséget. Ezért a jogilag kötelező erejű intézményközi megállapodás és az abban foglalt, az Unió adósságának visszafizetésére szolgáló új sajátforrás-kosár bevezetésére vonatkozó ütemterv tiszteletben tartása érdekében az EU ETS-ből származó bevételek egy részét az uniós költségvetésre kell terhelni a .../.../ [Az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló (EU, Euratom) 2020/2053 határozat módosításáról szóló 2021/XXXX tanácsi határozat] tanácsi határozatban foglalt hitelfelvételi költségek fedezése és az olyan jelentős csökkentések megelőzése érdekében, amelyek a jövőbeli többéves pénzügyi keretekben veszélyeztetnék az uniós programokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28c)

Az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozattal

   (1a)

  összhangban az Unió legkésőbb 2058. december 31-ig jogilag köteles visszafizetni a Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében történő hitelfelvételre vonatkozó kivételes és ideiglenes felhatalmazásból eredő valamennyi kötelezettséget. Ezért a jogilag kötelező erejű intézményközi megállapodás és az abban foglalt, az Unió adósságának visszafizetésére szolgáló új sajátforrás-kosár bevezetésére vonatkozó ütemterv tiszteletben tartása érdekében az EU ETS-ből származó bevételek egy részét az uniós költségvetésre kell terhelni a .../.../ [Az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló (EU, Euratom) 2020/2053 határozat módosításáról szóló 2021/XXXX tanácsi határozat] tanácsi határozatban foglalt hitelfelvételi költségek fedezése és az olyan jelentős csökkentések megelőzése érdekében, amelyek a jövőbeli többéves pénzügyi keretekben veszélyeztetnék az uniós programokat.

Módosítás 450

Irányelvre irányuló javaslat

28 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28d) | A megerősített EU ETS által generált jelentős összegeket, amelyeket a tagállamok az uniós költségvetéshez rendelt részen kívül megtartanak, az éghajlatvédelmi átállás céljaira kell felhasználni. A szélesebb alkalmazási kör és a beavatkozások változatosságának fokozása azonban nem befolyásolhatja hátrányosan az uniós költségvetés egységességét, hatékonyságát, integritását és demokratikus ellenőrzését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28d)

A megerősített EU ETS által generált jelentős összegeket, amelyeket a tagállamok az uniós költségvetéshez rendelt részen kívül megtartanak, az éghajlatvédelmi átállás céljaira kell felhasználni. A szélesebb alkalmazási kör és a beavatkozások változatosságának fokozása azonban nem befolyásolhatja hátrányosan az uniós költségvetés egységességét, hatékonyságát, integritását és demokratikus ellenőrzését.

Módosítás 451

Irányelvre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | További ösztönzőket kell biztosítani az üvegházhatású gázok kibocsátásának költséghatékony technikák alkalmazásával történő csökkentésére. E célból
  a kibocsátási egységeknek a helyhez kötött létesítmények számára 2026-tól történő ingyenes kiosztását az energiahatékonyság növelését és a kibocsátások csökkentését célzó eljárásokba történő beruházásoktól
  kell függővé tenni
  . Annak biztosítása, hogy ez a nagyobb energiafelhasználókra összpontosítson, jelentősen csökkentené az alacsonyabb energiafelhasználású vállalkozások terheit, amelyek kis- és középvállalkozások vagy mikrovállalkozások tulajdonában lehetnek. [A hivatkozás a felülvizsgált energiahatékonysági irányelvvel megerősítendő].
   A vonatkozó
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat ennek megfelelően ki
  kell
  igazítani
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

További ösztönzőket kell biztosítani az üvegházhatású gázok kibocsátásának költséghatékony technikák alkalmazásával történő csökkentésére. E célból
  a kibocsátási egységeknek a helyhez kötött létesítmények számára 2026-tól történő ingyenes kiosztását az energiahatékonyság növelését és a kibocsátások csökkentését célzó eljárásokba történő beruházásoktól
  kell függővé tenni
  . Annak biztosítása, hogy ez a nagyobb energiafelhasználókra összpontosítson, jelentősen csökkentené az alacsonyabb energiafelhasználású vállalkozások terheit, amelyek kis- és középvállalkozások vagy mikrovállalkozások tulajdonában lehetnek. [A hivatkozás a felülvizsgált energiahatékonysági irányelvvel megerősítendő].
   A vonatkozó
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat ennek megfelelően ki
  kell
  igazítani
  .

| (29) | További ösztönzőket kell biztosítani az üvegházhatású gázok kibocsátásának költséghatékony technikák alkalmazásával történő csökkentésére. E célból
  az ingyenes kiosztás részarányának meghatározására bonus/malus-rendszert kell bevezetni. Azon létesítmények esetében, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátása meghaladja a vonatkozó referenciaértékeket, 2026-tól megfelelően kidolgozott klímasemlegességi terv végrehajtásától
  kell függővé tenni
  az ingyenesen kiosztható kibocsátási egységek mennyiségét. Ezzel szemben azokat a létesítményeket
  , amelyek
  üvegházhatásúgáz-kibocsátása nem éri el
  a vonatkozó
  referenciaértékeket, kiegészítő ingyenes kiosztás formájában ösztönözni
  kell. |
| --- | --- |

(29)

További ösztönzőket kell biztosítani az üvegházhatású gázok kibocsátásának költséghatékony technikák alkalmazásával történő csökkentésére. E célból
  az ingyenes kiosztás részarányának meghatározására bonus/malus-rendszert kell bevezetni. Azon létesítmények esetében, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátása meghaladja a vonatkozó referenciaértékeket, 2026-tól megfelelően kidolgozott klímasemlegességi terv végrehajtásától
  kell függővé tenni
  az ingyenesen kiosztható kibocsátási egységek mennyiségét. Ezzel szemben azokat a létesítményeket
  , amelyek
  üvegházhatásúgáz-kibocsátása nem éri el
  a vonatkozó
  referenciaértékeket, kiegészítő ingyenes kiosztás formájában ösztönözni
  kell.

Módosítás 676

Irányelvre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | Az (EU) [.../..] európai parlamenti és tanácsi rendelettel (51) létrehozott, az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus (CBAM) az ingyenes kiosztás olyan
  alternatívája
  , amely a kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelését szolgálja. Amennyiben az ágazatok és alágazatok az említett intézkedések hatálya alá tartoznak, nem ajánlott ingyenes kiosztásban részesíteni őket. Annak érdekében azonban, hogy a gyártók, az importőrök és a kereskedők alkalmazkodni tudjanak az új rendszerhez, fokozatosan kell kivezetni az ingyenes kibocsátási egységeket. Az ingyenes kiosztás csökkentését a CBAM-ágazatok tekintetében az ingyenes kiosztásra vonatkozó tényező alkalmazásával kell végrehajtani, míg a CBAM-ot fokozatosan kell bevezetni. Ennek a százaléknak (CBAM-tényező) 100 %-nak kell lennie a [CBAM-rendelet] hatálybalépése és
  2025
  közötti átmeneti időszakban,
  90 %-nak 2026
  -ban,
  és azt évente 10
  százalékponttal kell csökkenteni, hogy
  elérje
  a 
  0 %-ot
  , és
  ezáltal
  a 
  tizedik évre megszűnjön az ingyenes kiosztás
  . Az ingyenes kiosztásra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló, releváns jogi aktusokat ennek megfelelően ki kell igazítani a CBAM hatálya alá tartozó ágazatok és alágazatok tekintetében. A CBAM-ágazatok számára e számítás alapján már nem biztosított ingyenes kiosztást (CBAM-kereslet) árverésre kell bocsátani, és a bevételek az
  Innovációs
  Alapot illetik meg a karbonszegény technológiákkal, a szén-dioxid-leválasztással és -hasznosítással (CCU), a szén-dioxid-leválasztással és geológiai tárolással (CLT), a megújuló energiával és az energiatárolással kapcsolatos innováció oly módon történő támogatása érdekében, amely hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez. Különös figyelmet kell fordítani a CBAM-ágazatok projektjeire. A nem CBAM-ágazatok számára rendelkezésre álló ingyenes kiosztás arányának tiszteletben tartása érdekében az ingyenes kiosztásból levonandó és árverésre bocsátandó végösszeget azon hányad alapján kell kiszámítani, amelyet a CBAM-kereslet képvisel az ingyenes kiosztásban részesülő valamennyi ágazat ingyenes kiosztás iránti igénye tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

Az (EU) [.../..] európai parlamenti és tanácsi rendelettel (51) létrehozott, az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus (CBAM) az ingyenes kiosztás olyan
  alternatívája
  , amely a kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelését szolgálja. Amennyiben az ágazatok és alágazatok az említett intézkedések hatálya alá tartoznak, nem ajánlott ingyenes kiosztásban részesíteni őket. Annak érdekében azonban, hogy a gyártók, az importőrök és a kereskedők alkalmazkodni tudjanak az új rendszerhez, fokozatosan kell kivezetni az ingyenes kibocsátási egységeket. Az ingyenes kiosztás csökkentését a CBAM-ágazatok tekintetében az ingyenes kiosztásra vonatkozó tényező alkalmazásával kell végrehajtani, míg a CBAM-ot fokozatosan kell bevezetni. Ennek a százaléknak (CBAM-tényező) 100 %-nak kell lennie a [CBAM-rendelet] hatálybalépése és
  2025
  közötti átmeneti időszakban,
  90 %-nak 2026
  -ban,
  és azt évente 10
  százalékponttal kell csökkenteni, hogy
  elérje
  a 
  0 %-ot
  , és
  ezáltal
  a 
  tizedik évre megszűnjön az ingyenes kiosztás
  . Az ingyenes kiosztásra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló, releváns jogi aktusokat ennek megfelelően ki kell igazítani a CBAM hatálya alá tartozó ágazatok és alágazatok tekintetében. A CBAM-ágazatok számára e számítás alapján már nem biztosított ingyenes kiosztást (CBAM-kereslet) árverésre kell bocsátani, és a bevételek az
  Innovációs
  Alapot illetik meg a karbonszegény technológiákkal, a szén-dioxid-leválasztással és -hasznosítással (CCU), a szén-dioxid-leválasztással és geológiai tárolással (CLT), a megújuló energiával és az energiatárolással kapcsolatos innováció oly módon történő támogatása érdekében, amely hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez. Különös figyelmet kell fordítani a CBAM-ágazatok projektjeire. A nem CBAM-ágazatok számára rendelkezésre álló ingyenes kiosztás arányának tiszteletben tartása érdekében az ingyenes kiosztásból levonandó és árverésre bocsátandó végösszeget azon hányad alapján kell kiszámítani, amelyet a CBAM-kereslet képvisel az ingyenes kiosztásban részesülő valamennyi ágazat ingyenes kiosztás iránti igénye tekintetében.

| (30) | Az (EU) [.../..] európai parlamenti és tanácsi rendelettel (51) létrehozott, az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus (CBAM)
  célja, hogy
  az ingyenes kiosztás
  helyett fokozatosan
  olyan
  alternatívát kínáljon
  , amely a kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelését szolgálja
  az Unió versenyképességének aláásása nélkül
  . Amennyiben az ágazatok és alágazatok az említett intézkedések hatálya alá tartoznak, nem ajánlott ingyenes kiosztásban részesíteni őket. Annak érdekében azonban, hogy a gyártók, az importőrök és a kereskedők alkalmazkodni tudjanak az új rendszerhez, fokozatosan kell kivezetni az ingyenes kibocsátási egységeket. Az ingyenes kiosztás csökkentését a CBAM-ágazatok tekintetében az ingyenes kiosztásra vonatkozó tényező alkalmazásával kell végrehajtani, míg a CBAM-ot fokozatosan kell bevezetni. Ennek a százaléknak (CBAM-tényező) 100 %-nak kell lennie a [CBAM-rendelet] hatálybalépése és
  a 2026 vége
  közötti átmeneti időszakban,
  és az (EU) .../... rendelet [CBAM-rendelet] 36. cikke (3) bekezdésének d) pontjának alkalmazásától függően 2027-ben 7 százalékponttal, 2028
  -ban
  9 százalékponttal
  ,
  2029-ben 15 százalékponttal, 2030-ban 19 százalékponttal, 2031-ben 25 százalékponttal és 2032-ben 25
  százalékponttal kell csökkenteni,
  ezáltal 2032-re megszüntetve az ingyenes kiosztást. Az uniós kivitel versenyképességének védelme érdekében a [CBAM] rendelet I. mellékletében felsorolt termékek uniós gyártását továbbra is 100 %-os ingyenes kiosztásban kell részesíteni, feltéve, hogy az ilyen termékeket az EU ETS-hez hasonló szén-dioxid-árképzési mechanizmusokkal nem rendelkező harmadik országokba történő exportra szánják. A Bizottságnak [egy évvel a [CBAM] rendeletben meghatározott átmeneti időszak vége előtt] jelentést kell benyújtania, amelyben értékeli


  az EU ETS és a CBAM hatását a [CBAM] rendelet I. mellékletében felsorolt, harmadik országokba irányuló exportra gyártott termékek Unión belüli termelésére és a globális kibocsátások alakulására, továbbá értékeli a kivitelre vonatkozó eltérés WTO-kompatibilitását, különösen értékelve a WTO-kompatibilitás szempontjából a létesítmények leghatékonyabb 10 %-ába tartozó létesítményekre vonatkozó exportkiigazítási mechanizmusok vagy bármely más,
  a 
  Bizottság által megfelelőnek ítélt javaslatok lehetőségét
  , és
  adott esetben olyan megfelelő és WTO-kompatibilis jogszabályra és intézkedésre irányuló javaslatot nyújt be, amely kiegyenlíti
  a 
  szén-dioxid-kibocsátási költségeket a harmadik országok különböző árképzési rendszereivel
  . Az ingyenes kiosztásra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló, releváns jogi aktusokat ennek megfelelően ki kell igazítani a CBAM hatálya alá tartozó ágazatok és alágazatok tekintetében. A CBAM-ágazatok számára e számítás alapján már nem biztosított ingyenes kiosztást (CBAM-kereslet) árverésre kell bocsátani, és a bevételek az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alapot illetik meg a karbonszegény technológiákkal, a szén-dioxid-leválasztással és -hasznosítással (CCU), a szén-dioxid-leválasztással és geológiai tárolással (CLT), a megújuló energiával és az energiatárolással kapcsolatos innováció oly módon történő támogatása érdekében, amely hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez. Különös figyelmet kell fordítani a CBAM-ágazatok projektjeire. A nem CBAM-ágazatok számára rendelkezésre álló ingyenes kiosztás arányának tiszteletben tartása érdekében az ingyenes kiosztásból levonandó és árverésre bocsátandó végösszeget azon hányad alapján kell kiszámítani, amelyet a CBAM-kereslet képvisel az ingyenes kiosztásban részesülő valamennyi ágazat ingyenes kiosztás iránti igénye tekintetében. |
| --- | --- |

(30)

Az (EU) [.../..] európai parlamenti és tanácsi rendelettel (51) létrehozott, az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus (CBAM)
  célja, hogy
  az ingyenes kiosztás
  helyett fokozatosan
  olyan
  alternatívát kínáljon
  , amely a kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelését szolgálja
  az Unió versenyképességének aláásása nélkül
  . Amennyiben az ágazatok és alágazatok az említett intézkedések hatálya alá tartoznak, nem ajánlott ingyenes kiosztásban részesíteni őket. Annak érdekében azonban, hogy a gyártók, az importőrök és a kereskedők alkalmazkodni tudjanak az új rendszerhez, fokozatosan kell kivezetni az ingyenes kibocsátási egységeket. Az ingyenes kiosztás csökkentését a CBAM-ágazatok tekintetében az ingyenes kiosztásra vonatkozó tényező alkalmazásával kell végrehajtani, míg a CBAM-ot fokozatosan kell bevezetni. Ennek a százaléknak (CBAM-tényező) 100 %-nak kell lennie a [CBAM-rendelet] hatálybalépése és
  a 2026 vége
  közötti átmeneti időszakban,
  és az (EU) .../... rendelet [CBAM-rendelet] 36. cikke (3) bekezdésének d) pontjának alkalmazásától függően 2027-ben 7 százalékponttal, 2028
  -ban
  9 százalékponttal
  ,
  2029-ben 15 százalékponttal, 2030-ban 19 százalékponttal, 2031-ben 25 százalékponttal és 2032-ben 25
  százalékponttal kell csökkenteni,
  ezáltal 2032-re megszüntetve az ingyenes kiosztást. Az uniós kivitel versenyképességének védelme érdekében a [CBAM] rendelet I. mellékletében felsorolt termékek uniós gyártását továbbra is 100 %-os ingyenes kiosztásban kell részesíteni, feltéve, hogy az ilyen termékeket az EU ETS-hez hasonló szén-dioxid-árképzési mechanizmusokkal nem rendelkező harmadik országokba történő exportra szánják. A Bizottságnak [egy évvel a [CBAM] rendeletben meghatározott átmeneti időszak vége előtt] jelentést kell benyújtania, amelyben értékeli


  az EU ETS és a CBAM hatását a [CBAM] rendelet I. mellékletében felsorolt, harmadik országokba irányuló exportra gyártott termékek Unión belüli termelésére és a globális kibocsátások alakulására, továbbá értékeli a kivitelre vonatkozó eltérés WTO-kompatibilitását, különösen értékelve a WTO-kompatibilitás szempontjából a létesítmények leghatékonyabb 10 %-ába tartozó létesítményekre vonatkozó exportkiigazítási mechanizmusok vagy bármely más,
  a 
  Bizottság által megfelelőnek ítélt javaslatok lehetőségét
  , és
  adott esetben olyan megfelelő és WTO-kompatibilis jogszabályra és intézkedésre irányuló javaslatot nyújt be, amely kiegyenlíti
  a 
  szén-dioxid-kibocsátási költségeket a harmadik országok különböző árképzési rendszereivel
  . Az ingyenes kiosztásra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló, releváns jogi aktusokat ennek megfelelően ki kell igazítani a CBAM hatálya alá tartozó ágazatok és alágazatok tekintetében. A CBAM-ágazatok számára e számítás alapján már nem biztosított ingyenes kiosztást (CBAM-kereslet) árverésre kell bocsátani, és a bevételek az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alapot illetik meg a karbonszegény technológiákkal, a szén-dioxid-leválasztással és -hasznosítással (CCU), a szén-dioxid-leválasztással és geológiai tárolással (CLT), a megújuló energiával és az energiatárolással kapcsolatos innováció oly módon történő támogatása érdekében, amely hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez. Különös figyelmet kell fordítani a CBAM-ágazatok projektjeire. A nem CBAM-ágazatok számára rendelkezésre álló ingyenes kiosztás arányának tiszteletben tartása érdekében az ingyenes kiosztásból levonandó és árverésre bocsátandó végösszeget azon hányad alapján kell kiszámítani, amelyet a CBAM-kereslet képvisel az ingyenes kiosztásban részesülő valamennyi ágazat ingyenes kiosztás iránti igénye tekintetében.

Módosítás 454

Irányelvre irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | Az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus (CBAM) olyan mechanizmus, amely az Unió vámterületére importált árukba beágyazott kibocsátások egységes árának alkalmazásával kezeli a kibocsátásáthelyezés kockázatát. Fontos nyomon követni, megelőzni és kezelni annak kockázatát, hogy az Unióban előállított, harmadik országokba irányuló kivitelre szánt árukat a globális piacon nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó áruk váltsák fel. Ezért a Bizottságnak folyamatosan nyomon kell követnie és értékelnie kell a CBAM hatékonyságát az exportpiacokon jelentkező kibocsátásáthelyezési kockázat fényében, beleértve az uniós export alakulását a CBAM-ágazatokban, valamint az érintett termékek kereskedelmi forgalmának és beágyazott kibocsátásának alakulását a világpiacon. Amennyiben kibocsátásáthelyezés kockázatát észlelik, a Bizottságnak adott esetben jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie annak érdekében, hogy az exportpiacokon jelentkező kibocsátásáthelyezési kockázatot a WTO-szabályokkal összhangban kezeljék. Emellett az Uniónak aktívan törekednie kell egy nemzetközi „szén-dioxid-klub” létrehozására, és folyamatosan részt kell vennie a szén-dioxid-árazási mechanizmusok bevezetésével kapcsolatos nemzetközi együttműködésben. Az európai szén-dioxid-piac sikere globális szempontból kritikus jelentőségű, és több országot is arra ösztönöz majd, hogy piacvezérelt szén-dioxid-árazást vezessen be. A Bizottságnak további vizsgálatokat kell végeznie azzal kapcsolatban, hogy miként lehetne kapcsolatot teremteni más szén-dioxid-piacokkal, biztosítva ugyanakkor az Unió saját, egész gazdaságra kiterjedő éghajlat-politikai céljának elérését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

Az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus (CBAM) olyan mechanizmus, amely az Unió vámterületére importált árukba beágyazott kibocsátások egységes árának alkalmazásával kezeli a kibocsátásáthelyezés kockázatát. Fontos nyomon követni, megelőzni és kezelni annak kockázatát, hogy az Unióban előállított, harmadik országokba irányuló kivitelre szánt árukat a globális piacon nagyobb mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó áruk váltsák fel. Ezért a Bizottságnak folyamatosan nyomon kell követnie és értékelnie kell a CBAM hatékonyságát az exportpiacokon jelentkező kibocsátásáthelyezési kockázat fényében, beleértve az uniós export alakulását a CBAM-ágazatokban, valamint az érintett termékek kereskedelmi forgalmának és beágyazott kibocsátásának alakulását a világpiacon. Amennyiben kibocsátásáthelyezés kockázatát észlelik, a Bizottságnak adott esetben jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie annak érdekében, hogy az exportpiacokon jelentkező kibocsátásáthelyezési kockázatot a WTO-szabályokkal összhangban kezeljék. Emellett az Uniónak aktívan törekednie kell egy nemzetközi „szén-dioxid-klub” létrehozására, és folyamatosan részt kell vennie a szén-dioxid-árazási mechanizmusok bevezetésével kapcsolatos nemzetközi együttműködésben. Az európai szén-dioxid-piac sikere globális szempontból kritikus jelentőségű, és több országot is arra ösztönöz majd, hogy piacvezérelt szén-dioxid-árazást vezessen be. A Bizottságnak további vizsgálatokat kell végeznie azzal kapcsolatban, hogy miként lehetne kapcsolatot teremteni más szén-dioxid-piacokkal, biztosítva ugyanakkor az Unió saját, egész gazdaságra kiterjedő éghajlat-politikai céljának elérését.

Módosítás 455

Irányelvre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | A technológiai fejlődés jobb tükrözése és a vonatkozó referenciaértékeknek az adott kiosztási időszakhoz való igazítása, egyúttal a kibocsátáscsökkentési ösztönzők biztosítása és az innováció megfelelő jutalmazása érdekében a referenciaértékek maximális kiigazítását évi 1,6  %-ról 2,5  %-ra kell növelni. A 2026-tól 2030-ig tartó időszak vonatkozásában a referenciaértékeket így egy
  4
   % és 50 % közötti tartományon belül kell kiigazítani a 2013-tól 2020-ig tartó időszakban alkalmazandó értékhez képest. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

A technológiai fejlődés jobb tükrözése és a vonatkozó referenciaértékeknek az adott kiosztási időszakhoz való igazítása, egyúttal a kibocsátáscsökkentési ösztönzők biztosítása és az innováció megfelelő jutalmazása érdekében a referenciaértékek maximális kiigazítását évi 1,6  %-ról 2,5  %-ra kell növelni. A 2026-tól 2030-ig tartó időszak vonatkozásában a referenciaértékeket így egy
  4
   % és 50 % közötti tartományon belül kell kiigazítani a 2013-tól 2020-ig tartó időszakban alkalmazandó értékhez képest.

| (31) | A technológiai fejlődés jobb tükrözése és a vonatkozó referenciaértékeknek az adott kiosztási időszakhoz való igazítása, egyúttal a kibocsátáscsökkentési ösztönzők biztosítása és az innováció megfelelő jutalmazása érdekében a referenciaértékek maximális kiigazítását évi 1,6  %-ról 2,5  %-ra kell növelni. A 2026-tól 2030-ig tartó időszak vonatkozásában a referenciaértékeket így egy
  8
   % és 50 % közötti tartományon belül kell kiigazítani a 2013-tól 2020-ig tartó időszakban alkalmazandó értékhez képest.
  A szükséges információk rendelkezésre állását követően a kiigazított referenciaértékeket azonnal közzé kell tenni, hogy azokat 2026-tól alkalmazni lehessen.; [e módosító irányelv hatálybalépésének időpontját követően hat hónappal]-ig közzé kell tenni, hogy azokat 2026-tól alkalmazni lehessen. |
| --- | --- |

(31)

A technológiai fejlődés jobb tükrözése és a vonatkozó referenciaértékeknek az adott kiosztási időszakhoz való igazítása, egyúttal a kibocsátáscsökkentési ösztönzők biztosítása és az innováció megfelelő jutalmazása érdekében a referenciaértékek maximális kiigazítását évi 1,6  %-ról 2,5  %-ra kell növelni. A 2026-tól 2030-ig tartó időszak vonatkozásában a referenciaértékeket így egy
  8
   % és 50 % közötti tartományon belül kell kiigazítani a 2013-tól 2020-ig tartó időszakban alkalmazandó értékhez képest.
  A szükséges információk rendelkezésre állását követően a kiigazított referenciaértékeket azonnal közzé kell tenni, hogy azokat 2026-tól alkalmazni lehessen.; [e módosító irányelv hatálybalépésének időpontját követően hat hónappal]-ig közzé kell tenni, hogy azokat 2026-tól alkalmazni lehessen.

Módosítás 456

Irányelvre irányuló javaslat

31 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (31a) | Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás villamosenergia-árakba beépülő költségeiből eredő jelentős közvetett költségek a kibocsátásáthelyezés kockázatát hordozzák bizonyos ágazatokban. E kockázat csökkentése érdekében a tagállamoknak pénzügyi intézkedéseket kell elfogadniuk a közvetett költségek kompenzálására. Az intézkedéseknek összhangban kell állniuk az állami támogatási szabályokkal, és nem okozhatják a verseny indokolatlan torzulását a belső piacon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31a)

Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás villamosenergia-árakba beépülő költségeiből eredő jelentős közvetett költségek a kibocsátásáthelyezés kockázatát hordozzák bizonyos ágazatokban. E kockázat csökkentése érdekében a tagállamoknak pénzügyi intézkedéseket kell elfogadniuk a közvetett költségek kompenzálására. Az intézkedéseknek összhangban kell állniuk az állami támogatási szabályokkal, és nem okozhatják a verseny indokolatlan torzulását a belső piacon.

Módosítás 457

Irányelvre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | Az innováció átfogó megközelítése elengedhetetlen az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez. Uniós szinten a szükséges kutatási és innovációs erőfeszítések támogatásban részesülnek, többek között a Horizont Európa révén, ami jelentős finanszírozást és új eszközöket jelent az ETS hatálya alá tartozó ágazatok számára. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti átültető rendelkezések ne akadályozzák az innovációt és technológiai szempontból semlegesek legyenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

Az innováció átfogó megközelítése elengedhetetlen az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez. Uniós szinten a szükséges kutatási és innovációs erőfeszítések támogatásban részesülnek, többek között a Horizont Európa révén, ami jelentős finanszírozást és új eszközöket jelent az ETS hatálya alá tartozó ágazatok számára. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti átültető rendelkezések ne akadályozzák az innovációt és technológiai szempontból semlegesek legyenek.

| (32) | Az innováció átfogó megközelítése elengedhetetlen az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez. Uniós szinten a szükséges kutatási és innovációs erőfeszítések támogatásban részesülnek, többek között a Horizont Európa révén, ami jelentős finanszírozást és új eszközöket jelent az ETS hatálya alá tartozó ágazatok számára.
  Következésképpen az Éghajlatváltozási Beruházási Alapnak szinergiákra kell törekednie a Horizont Európával és adott esetben más uniós finanszírozási programokkal.
   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti átültető rendelkezések ne akadályozzák az innovációt
  , segítsék elő az innovatív tudományos eredmények gyakorlati megvalósítását
  és technológiai szempontból semlegesek legyenek
  , míg a Bizottságnak biztosítania kell a szükséges technikai és tanácsadói segítségnyújtás rendelkezésre állását és hatékonyságát
  . |
| --- | --- |

(32)

Az innováció átfogó megközelítése elengedhetetlen az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez. Uniós szinten a szükséges kutatási és innovációs erőfeszítések támogatásban részesülnek, többek között a Horizont Európa révén, ami jelentős finanszírozást és új eszközöket jelent az ETS hatálya alá tartozó ágazatok számára.
  Következésképpen az Éghajlatváltozási Beruházási Alapnak szinergiákra kell törekednie a Horizont Európával és adott esetben más uniós finanszírozási programokkal.
   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti átültető rendelkezések ne akadályozzák az innovációt
  , segítsék elő az innovatív tudományos eredmények gyakorlati megvalósítását
  és technológiai szempontból semlegesek legyenek
  , míg a Bizottságnak biztosítania kell a szükséges technikai és tanácsadói segítségnyújtás rendelkezésre állását és hatékonyságát
  .

Módosítás 458

Irányelvre irányuló javaslat

32 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (32a) | Annak érdekében, hogy az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározottak szerint legkésőbb 2050-ig megvalósuljon a klímasemlegesség, az Uniónak „A fenntartható gazdaságra való átállás finanszírozására vonatkozó stratégia” című, 2021. július 6-i bizottsági közleményben előírtaknak megfelelően meg kell szüntetnie a jelentős beruházási hiányt. Dekarbonizációs célkitűzésünk eléréséhez áttörést jelentő innovációra, a már meglévő releváns technológiák bővítésére és tanúsított természetes szén-dioxid-eltávolításra van szükség. Az Unióban végbemenő mélyreható és a gazdaság egészére kiterjedő dekarbonizáció támogatása érdekében mindhárom pillérrel foglalkozni kell az Innovációs Alap révén, amelyet Éghajlatváltozási Beruházási Alapnak kell átnevezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32a)

Annak érdekében, hogy az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározottak szerint legkésőbb 2050-ig megvalósuljon a klímasemlegesség, az Uniónak „A fenntartható gazdaságra való átállás finanszírozására vonatkozó stratégia” című, 2021. július 6-i bizottsági közleményben előírtaknak megfelelően meg kell szüntetnie a jelentős beruházási hiányt. Dekarbonizációs célkitűzésünk eléréséhez áttörést jelentő innovációra, a már meglévő releváns technológiák bővítésére és tanúsított természetes szén-dioxid-eltávolításra van szükség. Az Unióban végbemenő mélyreható és a gazdaság egészére kiterjedő dekarbonizáció támogatása érdekében mindhárom pillérrel foglalkozni kell az Innovációs Alap révén, amelyet Éghajlatváltozási Beruházási Alapnak kell átnevezni.

Módosítás 459

Irányelvre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | Az
  Innovációs
  Alap 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdésében említett hatályát ki kell terjeszteni az olyan
  karbonszegény technológiákkal és eljárásokkal kapcsolatos innováció
  támogatására, amelyek
  az építőipari és a közúti közlekedési ágazat tüzelőanyag-fogyasztását érintik. Emellett
  az
  Innovációs Alapnak támogatnia kell a tengeri közlekedési ágazat dekarbonizálására irányuló beruházásokat
  ,
  beleértve a megújuló energiaforrásokból előállított fenntartható alternatív üzemanyagokba, például a hidrogénbe
  és
  az ammóniába, valamint
  a 
  kibocsátásmentes meghajtási technológiákba
  ,
  például a széltechnológiákba történő beruházásokat. Tekintettel arra, hogy
  a
  (z) xxxx/xxxx rendeletben [FuelEU tengerészet]

   (19)

  megállapított szankciókból származó bevételeket a költségvetési rendelet 21
  .
  cikkének (5) bekezdésével összhangban külső címzett bevételként
  az
  Innovációs Alapba utalják, a Bizottságnak gondoskodnia kell arról
  ,
  hogy kellő figyelmet fordítsanak a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok tengerhasznosítási ágazatban történő fejlesztésének és alkalmazásának felgyorsítását célzó
  innovatív
  projektek
  támogatására, a
  (z) xxxx/xxxx rendelet [FuelEU tengerészet] 21. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint
  . Annak biztosítása érdekében, hogy e kiterjesztett alkalmazási körön belül elegendő finanszírozás álljon rendelkezésre az innováció számára, az
  Innovációs
  Alapot 50 millió kibocsátási egységgel kell kiegészíteni, amelyek részben az egyébként árverésre bocsátható kibocsátási egységekből, részben pedig az egyébként ingyenesen kiosztható kibocsátási egységekből származnak, összhangban az egyes forrásokból az
  Innovációs
  Alap számára biztosított finanszírozás jelenlegi arányával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

Az
  Innovációs
  Alap 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdésében említett hatályát ki kell terjeszteni az olyan
  karbonszegény technológiákkal és eljárásokkal kapcsolatos innováció
  támogatására, amelyek
  az építőipari és a közúti közlekedési ágazat tüzelőanyag-fogyasztását érintik. Emellett
  az
  Innovációs Alapnak támogatnia kell a tengeri közlekedési ágazat dekarbonizálására irányuló beruházásokat
  ,
  beleértve a megújuló energiaforrásokból előállított fenntartható alternatív üzemanyagokba, például a hidrogénbe
  és
  az ammóniába, valamint
  a 
  kibocsátásmentes meghajtási technológiákba
  ,
  például a széltechnológiákba történő beruházásokat. Tekintettel arra, hogy
  a
  (z) xxxx/xxxx rendeletben [FuelEU tengerészet]

   (19)

  megállapított szankciókból származó bevételeket a költségvetési rendelet 21
  .
  cikkének (5) bekezdésével összhangban külső címzett bevételként
  az
  Innovációs Alapba utalják, a Bizottságnak gondoskodnia kell arról
  ,
  hogy kellő figyelmet fordítsanak a megújuló és alacsony kibocsátású tüzelőanyagok tengerhasznosítási ágazatban történő fejlesztésének és alkalmazásának felgyorsítását célzó
  innovatív
  projektek
  támogatására, a
  (z) xxxx/xxxx rendelet [FuelEU tengerészet] 21. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint
  . Annak biztosítása érdekében, hogy e kiterjesztett alkalmazási körön belül elegendő finanszírozás álljon rendelkezésre az innováció számára, az
  Innovációs
  Alapot 50 millió kibocsátási egységgel kell kiegészíteni, amelyek részben az egyébként árverésre bocsátható kibocsátási egységekből, részben pedig az egyébként ingyenesen kiosztható kibocsátási egységekből származnak, összhangban az egyes forrásokból az
  Innovációs
  Alap számára biztosított finanszírozás jelenlegi arányával.

| (33) | Az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alap 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdésében említett hatályát ki kell terjeszteni az olyan
  ipari folyamatokban alkalmazott, áttörést nem jelentő technológiák telepítésének
  támogatására, amelyek
  óriási üvegházhatásúgáz-megtakarítási potenciállal rendelkeznek, de még nem piacképesek, valamint
  az
  olyan karbonszegény technológiákkal és eljárásokkal kapcsolatos innováció támogatására
  ,
  amelyek az építőipari
  és a 
  közúti közlekedési ágazat
  ,
  azon belül is
  a 
  kollektív közlekedési formák tüzelőanyag-fogyasztását érintik
  .
  Lehetővé kell tenni továbbá
  az
  Éghajlatváltozási Beruházási Alap felhasználását az áttörést jelentő
  , innovatív
  technológiák
  támogatására a 
  hulladékágazatban
  . Annak biztosítása érdekében, hogy e kiterjesztett alkalmazási körön belül elegendő finanszírozás álljon rendelkezésre az innováció számára, az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alapot 50 millió kibocsátási egységgel kell kiegészíteni, amelyek részben az egyébként árverésre bocsátható kibocsátási egységekből, részben pedig az egyébként ingyenesen kiosztható kibocsátási egységekből származnak, összhangban az egyes forrásokból az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alap számára biztosított finanszírozás jelenlegi arányával.
  Az áttörést jelentő technológiákkal kapcsolatos innováció mielőbbi előmozdítása érdekében a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Éghajlatváltozási Beruházási Alapon keresztül rendelkezésre bocsátott finanszírozás egy részét „előreütemezzék” ezen irányelv végrehajtásának első éveire. |
| --- | --- |

(33)

Az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alap 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdésében említett hatályát ki kell terjeszteni az olyan
  ipari folyamatokban alkalmazott, áttörést nem jelentő technológiák telepítésének
  támogatására, amelyek
  óriási üvegházhatásúgáz-megtakarítási potenciállal rendelkeznek, de még nem piacképesek, valamint
  az
  olyan karbonszegény technológiákkal és eljárásokkal kapcsolatos innováció támogatására
  ,
  amelyek az építőipari
  és a 
  közúti közlekedési ágazat
  ,
  azon belül is
  a 
  kollektív közlekedési formák tüzelőanyag-fogyasztását érintik
  .
  Lehetővé kell tenni továbbá
  az
  Éghajlatváltozási Beruházási Alap felhasználását az áttörést jelentő
  , innovatív
  technológiák
  támogatására a 
  hulladékágazatban
  . Annak biztosítása érdekében, hogy e kiterjesztett alkalmazási körön belül elegendő finanszírozás álljon rendelkezésre az innováció számára, az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alapot 50 millió kibocsátási egységgel kell kiegészíteni, amelyek részben az egyébként árverésre bocsátható kibocsátási egységekből, részben pedig az egyébként ingyenesen kiosztható kibocsátási egységekből származnak, összhangban az egyes forrásokból az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alap számára biztosított finanszírozás jelenlegi arányával.
  Az áttörést jelentő technológiákkal kapcsolatos innováció mielőbbi előmozdítása érdekében a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Éghajlatváltozási Beruházási Alapon keresztül rendelkezésre bocsátott finanszírozás egy részét „előreütemezzék” ezen irányelv végrehajtásának első éveire.

Módosítás 460

Irányelvre irányuló javaslat

33 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (33a) | A fenntartható hazai megújuló energiaforrások elterjedésének felgyorsítása fontos szerepet játszik az Unió azon tervében, hogy jóval 2030 előtt függetlenné váljon az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól. Emellett az ipari folyamatokban és a gazdaság egészében az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése érdekében nagy mennyiségű fenntartható megújuló energiára van szükség. Jelentősen növelni kell a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzést és a relatív nemzeti hozzájárulásokat. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap rendelkezésére bocsátott kibocsátási egységek legalább 12 %-át ezért az energiahatékonyság elsődlegességének elvével összhangban a fenntartható megújuló energiaforrások Unión belüli továbbfejlesztésére és elterjesztésére kell fordítani. Elsőbbséget kell biztosítani a helyi önellátó előállítás, tárolás és megosztás fejlesztésének, különösen a megújulóenergia-közösségeken keresztül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33a)

A fenntartható hazai megújuló energiaforrások elterjedésének felgyorsítása fontos szerepet játszik az Unió azon tervében, hogy jóval 2030 előtt függetlenné váljon az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól. Emellett az ipari folyamatokban és a gazdaság egészében az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése érdekében nagy mennyiségű fenntartható megújuló energiára van szükség. Jelentősen növelni kell a megújuló energiára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzést és a relatív nemzeti hozzájárulásokat. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap rendelkezésére bocsátott kibocsátási egységek legalább 12 %-át ezért az energiahatékonyság elsődlegességének elvével összhangban a fenntartható megújuló energiaforrások Unión belüli továbbfejlesztésére és elterjesztésére kell fordítani. Elsőbbséget kell biztosítani a helyi önellátó előállítás, tárolás és megosztás fejlesztésének, különösen a megújulóenergia-közösségeken keresztül.

Módosítás 461

Irányelvre irányuló javaslat

33 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (33b) | A projektek állami finanszírozással történő támogatásával az Éghajlatváltozási Beruházási Alap jelentős előnyöket biztosítana a vállalkozások számára termékeik vagy szolgáltatásaik fejlesztéséhez. Következésképpen az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból finanszírozott projekteknek meg kell osztaniuk tudásukat más releváns projektekkel, valamint a jogos érdekkel rendelkező uniós kutatókkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33b)

A projektek állami finanszírozással történő támogatásával az Éghajlatváltozási Beruházási Alap jelentős előnyöket biztosítana a vállalkozások számára termékeik vagy szolgáltatásaik fejlesztéséhez. Következésképpen az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból finanszírozott projekteknek meg kell osztaniuk tudásukat más releváns projektekkel, valamint a jogos érdekkel rendelkező uniós kutatókkal.

Módosítás 462

Irányelvre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (35) | A
  karboncsökkentési célú szerződések (CCD-k)
  fontos szerepet játszanak az ipari kibocsátáscsökkentés ösztönzésében, és lehetőséget kínálnak arra, hogy az innovatív éghajlatbarát technológiák befektetői számára olyan rögzített árat biztosítsanak, amely jutalmazza az EU ETS jelenlegi árszintjei által ösztönzöttet meghaladó CO2-kibocsátáscsökkentést. Az
  Innovációs
  Alap által támogatható intézkedések hatályát bővíteni kell, hogy versenypályázati mechanizmusok – például CCD-k – révén tudjanak támogatást nyújtani projekteknek. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ilyen típusú támogatások pontos szabályaira vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35)

A
  karboncsökkentési célú szerződések (CCD-k)
  fontos szerepet játszanak az ipari kibocsátáscsökkentés ösztönzésében, és lehetőséget kínálnak arra, hogy az innovatív éghajlatbarát technológiák befektetői számára olyan rögzített árat biztosítsanak, amely jutalmazza az EU ETS jelenlegi árszintjei által ösztönzöttet meghaladó CO2-kibocsátáscsökkentést. Az
  Innovációs
  Alap által támogatható intézkedések hatályát bővíteni kell, hogy versenypályázati mechanizmusok – például CCD-k – révén tudjanak támogatást nyújtani projekteknek. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ilyen típusú támogatások pontos szabályaira vonatkozóan.

| (35) | A
  CCD-k az új technológiák feltárásának ösztönzése révén
  fontos szerepet játszanak az ipari kibocsátáscsökkentés ösztönzésében, és lehetőséget kínálnak arra, hogy az innovatív éghajlatbarát technológiák befektetői számára olyan rögzített árat biztosítsanak, amely jutalmazza az EU ETS jelenlegi árszintjei által ösztönzöttet meghaladó CO2-kibocsátáscsökkentést. Az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alap által támogatható intézkedések hatályát bővíteni kell, hogy
  technológiasemleges,
  versenypályázati mechanizmusok – például CCD-k – révén tudjanak támogatást nyújtani projekteknek
  , és ezeknek tiszteletben kell tartaniuk a földrajzi egyensúly elvét. A CCD-k fontos mechanizmusok lennének a dekarbonizációs technológiák, például a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás (CLT) és a szén-dioxid-leválasztás és -hasznosítás (CCU) fejlesztésének támogatásában, valamint a rendelkezésre álló erőforrások felhasználásának optimalizálásában. A CCD-k biztonságot nyújtanának a technológiák, például a szén-dioxid-leválasztási technológiák befektetői számára is. A Bizottságnak hatásvizsgálatot kell végeznie, különös tekintettel a versenyeztetéses ajánlattétel révén történő támogatásnyújtás lehetőségeire, beleértve a nyújtható finanszírozás szintjét is
  . A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  a hatásvizsgálat megállapításai nyomán
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ilyen típusú támogatások pontos szabályaira vonatkozóan. |
| --- | --- |

(35)

A
  CCD-k az új technológiák feltárásának ösztönzése révén
  fontos szerepet játszanak az ipari kibocsátáscsökkentés ösztönzésében, és lehetőséget kínálnak arra, hogy az innovatív éghajlatbarát technológiák befektetői számára olyan rögzített árat biztosítsanak, amely jutalmazza az EU ETS jelenlegi árszintjei által ösztönzöttet meghaladó CO2-kibocsátáscsökkentést. Az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alap által támogatható intézkedések hatályát bővíteni kell, hogy
  technológiasemleges,
  versenypályázati mechanizmusok – például CCD-k – révén tudjanak támogatást nyújtani projekteknek
  , és ezeknek tiszteletben kell tartaniuk a földrajzi egyensúly elvét. A CCD-k fontos mechanizmusok lennének a dekarbonizációs technológiák, például a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás (CLT) és a szén-dioxid-leválasztás és -hasznosítás (CCU) fejlesztésének támogatásában, valamint a rendelkezésre álló erőforrások felhasználásának optimalizálásában. A CCD-k biztonságot nyújtanának a technológiák, például a szén-dioxid-leválasztási technológiák befektetői számára is. A Bizottságnak hatásvizsgálatot kell végeznie, különös tekintettel a versenyeztetéses ajánlattétel révén történő támogatásnyújtás lehetőségeire, beleértve a nyújtható finanszírozás szintjét is
  . A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  a hatásvizsgálat megállapításai nyomán
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ilyen típusú támogatások pontos szabályaira vonatkozóan.

Módosítás 463

Irányelvre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | A Modernizációs Alap hatályát össze kell hangolni az Unió legújabb éghajlat-politikai célkitűzéseivel, azáltal, hogy előírják, hogy a beruházásoknak összhangban kell lenniük az európai zöld megállapodás és az (EU) 2021/1119 rendelet célkitűzéseivel, és hogy megszüntetik a fosszilis tüzelőanyagokhoz kapcsolódó beruházások támogatását. Emellett a Modernizációs Alapnak a kiemelt beruházásokra fordítandó százalékos arányát
  80
   %-ra kell emelni; az energiahatékonyságot a keresleti oldalon kiemelt területként kell kezelni; a kiemelt beruházások hatályának ki kell terjednie a háztartások energiaszegénység kezelésére irányuló támogatására, többek között a vidéki és távoli területeken. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

A Modernizációs Alap hatályát össze kell hangolni az Unió legújabb éghajlat-politikai célkitűzéseivel, azáltal, hogy előírják, hogy a beruházásoknak összhangban kell lenniük az európai zöld megállapodás és az (EU) 2021/1119 rendelet célkitűzéseivel, és hogy megszüntetik a fosszilis tüzelőanyagokhoz kapcsolódó beruházások támogatását. Emellett a Modernizációs Alapnak a kiemelt beruházásokra fordítandó százalékos arányát
  80
   %-ra kell emelni; az energiahatékonyságot a keresleti oldalon kiemelt területként kell kezelni; a kiemelt beruházások hatályának ki kell terjednie a háztartások energiaszegénység kezelésére irányuló támogatására, többek között a vidéki és távoli területeken.

| (38) | A Modernizációs Alap hatályát össze kell hangolni az Unió legújabb éghajlat-politikai célkitűzéseivel, azáltal, hogy előírják, hogy a beruházásoknak összhangban kell lenniük az európai zöld megállapodás és az (EU) 2021/1119 rendelet célkitűzéseivel, és hogy megszüntetik a fosszilis tüzelőanyagokhoz kapcsolódó beruházások támogatását.
  A Modernizációs Alapból csak azoknak a tagállamoknak nyújtható támogatás, amelyek jogilag kötelező erejű célokat fogadtak el a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérése érdekében, valamint intézkedéseket fogadtak el az összes fosszilis tüzelőanyagnak az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott célokkal összhangban történő fokozatos kivezetésére. Az uniós források hatékony felhasználásának biztosítása érdekében a Modernizációs Alaphoz való hozzáférést a jogállamiság tiszteletben tartásától is függővé kell tenni.
  Emellett a Modernizációs Alapnak a kiemelt beruházásokra fordítandó százalékos arányát
  100
   %-ra kell emelni; az energiahatékonyságot a keresleti oldalon kiemelt területként kell kezelni; a kiemelt beruházások hatályának ki kell terjednie a háztartások energiaszegénység kezelésére irányuló támogatására, többek között a vidéki és távoli területeken. |
| --- | --- |

(38)

A Modernizációs Alap hatályát össze kell hangolni az Unió legújabb éghajlat-politikai célkitűzéseivel, azáltal, hogy előírják, hogy a beruházásoknak összhangban kell lenniük az európai zöld megállapodás és az (EU) 2021/1119 rendelet célkitűzéseivel, és hogy megszüntetik a fosszilis tüzelőanyagokhoz kapcsolódó beruházások támogatását.
  A Modernizációs Alapból csak azoknak a tagállamoknak nyújtható támogatás, amelyek jogilag kötelező erejű célokat fogadtak el a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérése érdekében, valamint intézkedéseket fogadtak el az összes fosszilis tüzelőanyagnak az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott célokkal összhangban történő fokozatos kivezetésére. Az uniós források hatékony felhasználásának biztosítása érdekében a Modernizációs Alaphoz való hozzáférést a jogállamiság tiszteletben tartásától is függővé kell tenni.
  Emellett a Modernizációs Alapnak a kiemelt beruházásokra fordítandó százalékos arányát
  100
   %-ra kell emelni; az energiahatékonyságot a keresleti oldalon kiemelt területként kell kezelni; a kiemelt beruházások hatályának ki kell terjednie a háztartások energiaszegénység kezelésére irányuló támogatására, többek között a vidéki és távoli területeken.

Módosítás 464

Irányelvre irányuló javaslat

38 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (38a) | Az EU ETS árainak emelkedésével az EU ETS-ből származó bevételek jelentősen növekedtek a tagállamok és az Unió számára. Annak elismerése érdekében, hogy az EU ETS-ből származó bevételek hozzájárulnak az uniós ipar átállásához, valamint azért, hogy támogatást nyújtsanak a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyeknek az Unióban, hogy lehetővé tegyék számukra a környezetbarát alternatívákra való átállást, be kell vezetni egy EU ETS címkét. A tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell, hogy a finanszírozás vonatkozásában egyértelműen feltüntik, hogy az az EU ETS-ből származó bevételekből történik, megfelelő címkét helyezve el a nemzeti szinten vagy uniós forrásokból támogatott valamennyi projekt és tevékenység esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38a)

Az EU ETS árainak emelkedésével az EU ETS-ből származó bevételek jelentősen növekedtek a tagállamok és az Unió számára. Annak elismerése érdekében, hogy az EU ETS-ből származó bevételek hozzájárulnak az uniós ipar átállásához, valamint azért, hogy támogatást nyújtsanak a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyeknek az Unióban, hogy lehetővé tegyék számukra a környezetbarát alternatívákra való átállást, be kell vezetni egy EU ETS címkét. A tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell, hogy a finanszírozás vonatkozásában egyértelműen feltüntik, hogy az az EU ETS-ből származó bevételekből történik, megfelelő címkét helyezve el a nemzeti szinten vagy uniós forrásokból támogatott valamennyi projekt és tevékenység esetében.

Módosítás 465

Irányelvre irányuló javaslat

39 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (39) | Az (EU) 2018/2066 bizottsági végrehajtási rendelet (21) szabályokat állapít meg a biomasszából származó kibocsátások nyomon követésére vonatkozóan, amelyek összhangban állnak a megújuló energiáról szóló uniós jogszabályokban a biomassza felhasználására vonatkozóan megállapított szabályokkal. Ahogy a jogszabályok kidolgozottabbá válnak a biomasszára vonatkozó fenntarthatósági kritériumok tekintetében az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (22) megállapított legújabb szabályokkal, a 2003/87/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti végrehajtási hatáskörök átruházását kifejezetten ki kell terjeszteni azon kiigazítások elfogadására, amelyek a biomasszára – többek között a bioüzemanyagokra, a folyékony bio-energiahordozókra és a biomasszából előállított üzemanyagokra – vonatkozó fenntarthatósági kritériumok EU ETS-ben történő alkalmazásához szükségesek. Ezen túlmenően a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogadjon el annak meghatározása céljából, hogy hogyan kell elszámolni a nulla besorolású biomassza és a nem nulla besorolású forrásokból eredő biomassza keverékéből származó kibocsátások tárolását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39)

Az (EU) 2018/2066 bizottsági végrehajtási rendelet (21) szabályokat állapít meg a biomasszából származó kibocsátások nyomon követésére vonatkozóan, amelyek összhangban állnak a megújuló energiáról szóló uniós jogszabályokban a biomassza felhasználására vonatkozóan megállapított szabályokkal. Ahogy a jogszabályok kidolgozottabbá válnak a biomasszára vonatkozó fenntarthatósági kritériumok tekintetében az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (22) megállapított legújabb szabályokkal, a 2003/87/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti végrehajtási hatáskörök átruházását kifejezetten ki kell terjeszteni azon kiigazítások elfogadására, amelyek a biomasszára – többek között a bioüzemanyagokra, a folyékony bio-energiahordozókra és a biomasszából előállított üzemanyagokra – vonatkozó fenntarthatósági kritériumok EU ETS-ben történő alkalmazásához szükségesek. Ezen túlmenően a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogadjon el annak meghatározása céljából, hogy hogyan kell elszámolni a nulla besorolású biomassza és a nem nulla besorolású forrásokból eredő biomassza keverékéből származó kibocsátások tárolását.

| (39) | Az (EU) 2018/2066 bizottsági végrehajtási rendelet (21) szabályokat állapít meg a biomasszából származó kibocsátások nyomon követésére vonatkozóan, amelyek összhangban állnak a megújuló energiáról szóló uniós jogszabályokban a biomassza felhasználására vonatkozóan megállapított szabályokkal. Ahogy a jogszabályok kidolgozottabbá válnak a biomasszára vonatkozó fenntarthatósági kritériumok tekintetében az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (22) megállapított legújabb szabályokkal, a 2003/87/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti végrehajtási hatáskörök átruházását kifejezetten ki kell terjeszteni azon kiigazítások elfogadására, amelyek a biomasszára – többek között a bioüzemanyagokra, a folyékony bio-energiahordozókra és a biomasszából előállított üzemanyagokra – vonatkozó fenntarthatósági kritériumok EU ETS-ben történő alkalmazásához szükségesek. Ezen túlmenően a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogadjon el annak meghatározása céljából, hogy hogyan kell elszámolni a nulla besorolású biomassza és a nem nulla besorolású forrásokból eredő biomassza keverékéből származó kibocsátások tárolását. |
| --- | --- |

(39)

Az (EU) 2018/2066 bizottsági végrehajtási rendelet (21) szabályokat állapít meg a biomasszából származó kibocsátások nyomon követésére vonatkozóan, amelyek összhangban állnak a megújuló energiáról szóló uniós jogszabályokban a biomassza felhasználására vonatkozóan megállapított szabályokkal. Ahogy a jogszabályok kidolgozottabbá válnak a biomasszára vonatkozó fenntarthatósági kritériumok tekintetében az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (22) megállapított legújabb szabályokkal, a 2003/87/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti végrehajtási hatáskörök átruházását kifejezetten ki kell terjeszteni azon kiigazítások elfogadására, amelyek a biomasszára – többek között a bioüzemanyagokra, a folyékony bio-energiahordozókra és a biomasszából előállított üzemanyagokra – vonatkozó fenntarthatósági kritériumok EU ETS-ben történő alkalmazásához szükségesek. Ezen túlmenően a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogadjon el annak meghatározása céljából, hogy hogyan kell elszámolni a nulla besorolású biomassza és a nem nulla besorolású forrásokból eredő biomassza keverékéből származó kibocsátások tárolását.

Módosítás 466

Irányelvre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | A nem biológiai eredetű, folyékony és gáznemű megújuló üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagok fontos szerepet játszhatnak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésében azokban az ágazatokban, amelyek nehezen dekarbonizálhatók.
  Amennyiben a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagokat és a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló üzemanyagokat az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenység keretében leválasztott szén-dioxidból állítják elő, a kibocsátásokat az adott tevékenység keretében kell elszámolni.
  Annak biztosítása érdekében, hogy a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával előállított üzemtüzelőanyagok hozzájáruljanak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez, és hogy elkerülhető legyen azon üzemanyagok kettős elszámolása, amelyek hozzájárulnak e csökkentéshez, helyénvaló kifejezetten kiterjeszteni a 14. cikk (1) bekezdésében foglalt felhatalmazást
  olyan végrehajtási jogi aktusok Bizottság általi elfogadására
  , amelyek meghatározzák a szén-dioxid esetleges kibocsátásának
  elszámolásához
  szükséges kiigazításokat és a kettős
  elszámolás elkerülésének módját a megfelelő ösztönzők biztosítása érdekében
  , figyelembe véve ezen üzemanyagoknak az (EU) 2018/2001 irányelv szerinti kezelését is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

A nem biológiai eredetű, folyékony és gáznemű megújuló üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagok fontos szerepet játszhatnak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésében azokban az ágazatokban, amelyek nehezen dekarbonizálhatók.
  Amennyiben a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagokat és a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló üzemanyagokat az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenység keretében leválasztott szén-dioxidból állítják elő, a kibocsátásokat az adott tevékenység keretében kell elszámolni.
  Annak biztosítása érdekében, hogy a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával előállított üzemtüzelőanyagok hozzájáruljanak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez, és hogy elkerülhető legyen azon üzemanyagok kettős elszámolása, amelyek hozzájárulnak e csökkentéshez, helyénvaló kifejezetten kiterjeszteni a 14. cikk (1) bekezdésében foglalt felhatalmazást
  olyan végrehajtási jogi aktusok Bizottság általi elfogadására
  , amelyek meghatározzák a szén-dioxid esetleges kibocsátásának
  elszámolásához
  szükséges kiigazításokat és a kettős
  elszámolás elkerülésének módját a megfelelő ösztönzők biztosítása érdekében
  , figyelembe véve ezen üzemanyagoknak az (EU) 2018/2001 irányelv szerinti kezelését is.

| (40) | A nem biológiai eredetű, folyékony és gáznemű megújuló üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagok fontos szerepet játszhatnak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésében azokban az ágazatokban, amelyek nehezen dekarbonizálhatók. Annak biztosítása érdekében, hogy a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával előállított üzemtüzelőanyagok hozzájáruljanak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez, és hogy elkerülhető legyen azon üzemanyagok kettős elszámolása, amelyek hozzájárulnak e csökkentéshez, helyénvaló kifejezetten kiterjeszteni a 14. cikk (1) bekezdésében foglalt felhatalmazást
  a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra
  , amelyek meghatározzák a szén-dioxid esetleges kibocsátásának
  figyelembevételéhez
  szükséges kiigazításokat
  oly módon, hogy az biztosítsa valamennyi kibocsátás elszámolását, beleértve azokat az eseteket is, amikor ezeket az üzemanyagokat az Unión kívüli szén-dioxid-leválasztásból állítják elő
  és
  az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységekben használják fel, ugyanakkor el kell kerülni
  a kettős
  elszámolást, és megfelelő ösztönzőket kell biztosítani a kibocsátások rögzítésére
  , figyelembe véve ezen üzemanyagoknak az (EU) 2018/2001 irányelv szerinti kezelését is. |
| --- | --- |

(40)

A nem biológiai eredetű, folyékony és gáznemű megújuló üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával nyert üzemanyagok fontos szerepet játszhatnak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésében azokban az ágazatokban, amelyek nehezen dekarbonizálhatók. Annak biztosítása érdekében, hogy a nem biológiai eredetű megújuló üzemanyagok és a széntartalom újrahasznosításával előállított üzemtüzelőanyagok hozzájáruljanak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez, és hogy elkerülhető legyen azon üzemanyagok kettős elszámolása, amelyek hozzájárulnak e csökkentéshez, helyénvaló kifejezetten kiterjeszteni a 14. cikk (1) bekezdésében foglalt felhatalmazást
  a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra
  , amelyek meghatározzák a szén-dioxid esetleges kibocsátásának
  figyelembevételéhez
  szükséges kiigazításokat
  oly módon, hogy az biztosítsa valamennyi kibocsátás elszámolását, beleértve azokat az eseteket is, amikor ezeket az üzemanyagokat az Unión kívüli szén-dioxid-leválasztásból állítják elő
  és
  az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységekben használják fel, ugyanakkor el kell kerülni
  a kettős
  elszámolást, és megfelelő ösztönzőket kell biztosítani a kibocsátások rögzítésére
  , figyelembe véve ezen üzemanyagoknak az (EU) 2018/2001 irányelv szerinti kezelését is.

Módosítás 467

Irányelvre irányuló javaslat

42 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (42) | A kizárólag biomasszát használó létesítmények kizárása az EU ETS-ből olyan helyzeteket eredményezett, amikor a biomasszát nagy arányban égető létesítmények rendkívüli bevételeket értek el azáltal, hogy a tényleges kibocsátást jelentősen meghaladó ingyenes kibocsátási egységeket kaptak. Ezért be kell vezetni a nulla besorolású biomassza-égetésre vonatkozó küszöbértéket, amely felett a létesítményeket ki kell venni az EU ETS hatálya alól. A 95 %-os küszöbérték összhangban van az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet

   (23)

  2. cikkének 16. pontjában meghatározott bizonytalansági paraméterrel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42)

A kizárólag biomasszát használó létesítmények kizárása az EU ETS-ből olyan helyzeteket eredményezett, amikor a biomasszát nagy arányban égető létesítmények rendkívüli bevételeket értek el azáltal, hogy a tényleges kibocsátást jelentősen meghaladó ingyenes kibocsátási egységeket kaptak. Ezért be kell vezetni a nulla besorolású biomassza-égetésre vonatkozó küszöbértéket, amely felett a létesítményeket ki kell venni az EU ETS hatálya alól. A 95 %-os küszöbérték összhangban van az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet

   (23)

  2. cikkének 16. pontjában meghatározott bizonytalansági paraméterrel.

törölve

Módosítás 468

Irányelvre irányuló javaslat

42 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42a) | Az energiaárak emelkedése komoly problémát jelent a polgárok, különösen az alacsony jövedelmű családok, valamint a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára. Az emelkedő energiaárak fő oka a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségünk. Az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagnak foglalkoznia kell az ilyen függőségekkel, és törekednie kell azok csökkentésére, többek között az EU ETS kialakításának javítása révén. A piac integritásának és átláthatóságának erősítése szintén szerepet játszhat az EU ETS piaci árai volatilitásának korlátozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42a)

Az energiaárak emelkedése komoly problémát jelent a polgárok, különösen az alacsony jövedelmű családok, valamint a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára. Az emelkedő energiaárak fő oka a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségünk. Az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagnak foglalkoznia kell az ilyen függőségekkel, és törekednie kell azok csökkentésére, többek között az EU ETS kialakításának javítása révén. A piac integritásának és átláthatóságának erősítése szintén szerepet játszhat az EU ETS piaci árai volatilitásának korlátozásában.

Módosítás 469

Irányelvre irányuló javaslat

42 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42b) | Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) 2022. március 28-án tette közzé a kibocsátási egységekről és a kapcsolódó származtatott ügyletekről szóló végleges jelentését. A Bizottságnak adott esetben és a lehető leghamarabb jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie a jelentésben foglalt ajánlások nyomon követésére annak érdekében, hogy javuljon az átláthatóság, a nyomon követés és a jelentéstétel szintje az európai kibocsátási egységek piacai és a kapcsolódó származékos piacok tekintetében. A piac integritásának és átláthatóságának folyamatos nyomon követése, a félretájékoztatás elkerülése és az esetleges gyors intézkedések irányítása érdekében azonban az ESMA-nak rendszeresen jelentést kell közzétennie e piacok integritásáról és átláthatóságáról, és adott esetben további ajánlásokat kell kiadnia a célzott fejlesztésekre vonatkozóan. Az ESMA különösen megvizsgálja a piacok működését a volatilitás és az árak alakulásának fényében, valamint az aukciók és a piaci kereskedési műveletek működését, a likviditást és a kereskedett mennyiségeket, valamint a piaci szereplők kategóriáit és kereskedési magatartását. A célzott fejlesztések közé tartozhatnak például a következők: a kibocsátási egységek piacai és a kapcsolódó származtatott termékek piacai működéséről a piaci szereplők és a nyilvánosság rendelkezésére álló információk bővítése, a szabályozói jelentéstétel és a piacfigyelés javítása a kibocsátási egységek piacain és a kapcsolódó származékos piacokon, többek között az egyedi ügyletek nyilvánosságra hozatala révén, annak előírása, hogy minden piaci szereplő nyilvánosan tegye közzé részesedéseit és pozícióit, motiváció és időhorizont szerinti bontásban, a piaci visszaélések megelőzésének és felderítésének előmozdítása, valamint a kibocsátási egységek és a kapcsolódó származtatott piacok rendezett piacának fenntartása, például az előző évi aukciós átlagáron alapuló ingadozó szankció, a kibocsátási egységek visszatartása, a későbbi aukciók mennyiségének kiigazítása vagy ezek kombinációja. A Bizottságnak az ESMA jelentésének közzétételét követő hat hónapon belül értékelnie kell az ESMA ajánlásait, és adott esetben jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie az ajánlások kezelésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42b)

Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) 2022. március 28-án tette közzé a kibocsátási egységekről és a kapcsolódó származtatott ügyletekről szóló végleges jelentését. A Bizottságnak adott esetben és a lehető leghamarabb jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie a jelentésben foglalt ajánlások nyomon követésére annak érdekében, hogy javuljon az átláthatóság, a nyomon követés és a jelentéstétel szintje az európai kibocsátási egységek piacai és a kapcsolódó származékos piacok tekintetében. A piac integritásának és átláthatóságának folyamatos nyomon követése, a félretájékoztatás elkerülése és az esetleges gyors intézkedések irányítása érdekében azonban az ESMA-nak rendszeresen jelentést kell közzétennie e piacok integritásáról és átláthatóságáról, és adott esetben további ajánlásokat kell kiadnia a célzott fejlesztésekre vonatkozóan. Az ESMA különösen megvizsgálja a piacok működését a volatilitás és az árak alakulásának fényében, valamint az aukciók és a piaci kereskedési műveletek működését, a likviditást és a kereskedett mennyiségeket, valamint a piaci szereplők kategóriáit és kereskedési magatartását. A célzott fejlesztések közé tartozhatnak például a következők: a kibocsátási egységek piacai és a kapcsolódó származtatott termékek piacai működéséről a piaci szereplők és a nyilvánosság rendelkezésére álló információk bővítése, a szabályozói jelentéstétel és a piacfigyelés javítása a kibocsátási egységek piacain és a kapcsolódó származékos piacokon, többek között az egyedi ügyletek nyilvánosságra hozatala révén, annak előírása, hogy minden piaci szereplő nyilvánosan tegye közzé részesedéseit és pozícióit, motiváció és időhorizont szerinti bontásban, a piaci visszaélések megelőzésének és felderítésének előmozdítása, valamint a kibocsátási egységek és a kapcsolódó származtatott piacok rendezett piacának fenntartása, például az előző évi aukciós átlagáron alapuló ingadozó szankció, a kibocsátási egységek visszatartása, a későbbi aukciók mennyiségének kiigazítása vagy ezek kombinációja. A Bizottságnak az ESMA jelentésének közzétételét követő hat hónapon belül értékelnie kell az ESMA ajánlásait, és adott esetben jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie az ajánlások kezelésére.

Módosítás 470

Irányelvre irányuló javaslat

42 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42c) | Az uniós szén-dioxid-piacon jelentkező váratlan vagy hirtelen piaci volatilitás vagy túlzott ársokkok például a piaci magatartás hirtelen változásai vagy a túlzott spekuláció következtében negatívan befolyásolják a piac kiszámíthatóságát és a stabil beruházási környezetet, amely elengedhetetlen a dekarbonizációs és innovációs beruházások tervezéséhez. Ezért a túlzott áringadozások esetén alkalmazandó intézkedéseket körültekintően meg kell erősíteni az indokolatlan áralakulások értékelésének és az azokra való reagálásnak a javítása érdekében. E célzott fejlesztéseknek biztosítaniuk kell a szén-dioxid-piac folyamatos megfelelő működését, beleértve a közvetítők és a pénzügyi szereplők szerepét a piac likviditásának biztosításában és a megfelelési szereplők, különösen a kkv-k piacra jutásában, ugyanakkor kezelniük kell a nem a piaci alapvető tényezőkhöz kapcsolódó váratlan vagy hirtelen volatilitást vagy ársokkokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42c)

Az uniós szén-dioxid-piacon jelentkező váratlan vagy hirtelen piaci volatilitás vagy túlzott ársokkok például a piaci magatartás hirtelen változásai vagy a túlzott spekuláció következtében negatívan befolyásolják a piac kiszámíthatóságát és a stabil beruházási környezetet, amely elengedhetetlen a dekarbonizációs és innovációs beruházások tervezéséhez. Ezért a túlzott áringadozások esetén alkalmazandó intézkedéseket körültekintően meg kell erősíteni az indokolatlan áralakulások értékelésének és az azokra való reagálásnak a javítása érdekében. E célzott fejlesztéseknek biztosítaniuk kell a szén-dioxid-piac folyamatos megfelelő működését, beleértve a közvetítők és a pénzügyi szereplők szerepét a piac likviditásának biztosításában és a megfelelési szereplők, különösen a kkv-k piacra jutásában, ugyanakkor kezelniük kell a nem a piaci alapvető tényezőkhöz kapcsolódó váratlan vagy hirtelen volatilitást vagy ársokkokat.

Módosítás 471

Irányelvre irányuló javaslat

43 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (43a) | Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a meglévő EU ETS és az új kibocsátáskereskedelmi rendszer közötti szakadékok áthidalása érdekében az új kibocsátáskereskedelmi rendszernek ki kell terjednie a szabad forgalomba bocsátott egyéb tüzelőanyagokra is, például a 2003/87/EK irányelv I. mellékletének hatálya alá nem tartozó tevékenységek során folyamatok fűtésére használt tüzelőanyagokra is, elkerülve vagy kezelve ugyanakkor a kétszeres elszámolást. Ez a megközelítés továbbá egyszerűsítené a szabályozott vállalkozások számára az új kibocsátáskereskedelmi rendszer végrehajtását, nyomon követését, jelentését és hitelesítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(43a)

Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a meglévő EU ETS és az új kibocsátáskereskedelmi rendszer közötti szakadékok áthidalása érdekében az új kibocsátáskereskedelmi rendszernek ki kell terjednie a szabad forgalomba bocsátott egyéb tüzelőanyagokra is, például a 2003/87/EK irányelv I. mellékletének hatálya alá nem tartozó tevékenységek során folyamatok fűtésére használt tüzelőanyagokra is, elkerülve vagy kezelve ugyanakkor a kétszeres elszámolást. Ez a megközelítés továbbá egyszerűsítené a szabályozott vállalkozások számára az új kibocsátáskereskedelmi rendszer végrehajtását, nyomon követését, jelentését és hitelesítését.

Módosítás 472

Irányelvre irányuló javaslat

44 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (44) | A szükséges végrehajtási keret létrehozása és a 2030-ra kitűzött cél elérésére vonatkozó észszerű határidő biztosítása érdekében
  a két
  új
  ágazatban
  2025-ben kell megkezdeni a kibocsátáskereskedelmet. Az első évben a szabályozott szervezeteknek üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedéllyel kell majd rendelkezniük, és jelenteniük kell a 
  2024-re
  és
  2025
  -re eső kibocsátásukat. E szervezetekre vonatkozóan a kibocsátási egységek kiadását és a megfelelési kötelezettségeket
  2026-tól
  kell alkalmazni. Ez az ütemezés lehetővé teszi majd, hogy az ágazatokban szabályosan és hatékonyan megkezdődhessen a kibocsátáskereskedelem. Lehetővé tenné továbbá az uniós finanszírozás és a tagállami intézkedések bevezetését annak biztosítására, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmet társadalmilag igazságosan építsék be a két ágazatba, a szén-dioxid-árak kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra és közlekedési felhasználókra gyakorolt hatásának enyhítése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44)

A szükséges végrehajtási keret létrehozása és a 2030-ra kitűzött cél elérésére vonatkozó észszerű határidő biztosítása érdekében
  a két
  új
  ágazatban
  2025-ben kell megkezdeni a kibocsátáskereskedelmet. Az első évben a szabályozott szervezeteknek üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedéllyel kell majd rendelkezniük, és jelenteniük kell a 
  2024-re
  és
  2025
  -re eső kibocsátásukat. E szervezetekre vonatkozóan a kibocsátási egységek kiadását és a megfelelési kötelezettségeket
  2026-tól
  kell alkalmazni. Ez az ütemezés lehetővé teszi majd, hogy az ágazatokban szabályosan és hatékonyan megkezdődhessen a kibocsátáskereskedelem. Lehetővé tenné továbbá az uniós finanszírozás és a tagállami intézkedések bevezetését annak biztosítására, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmet társadalmilag igazságosan építsék be a két ágazatba, a szén-dioxid-árak kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra és közlekedési felhasználókra gyakorolt hatásának enyhítése érdekében.

| (44) | A szükséges végrehajtási keret létrehozása és a 2030-ra kitűzött cél elérésére vonatkozó észszerű határidő biztosítása érdekében
  az
  új
  ágazatokban
  2025-ben kell megkezdeni a kibocsátáskereskedelmet. Az első évben a szabályozott szervezeteknek üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedéllyel kell majd rendelkezniük, és jelenteniük kell a 
  2023-ra
  és
  2024
  -re eső kibocsátásukat. E szervezetekre vonatkozóan a kibocsátási egységek kiadását és a megfelelési kötelezettségeket
  2025-től
  kell alkalmazni
  a kereskedelmi alkalmazásokban szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagokra és más tüzelőanyagokra, például a meglévő EU ETS hatálya alá nem tartozó technológiai fűtésre. A 2026. január 1-jéig elvégzendő értékelés függvényében, és amennyiben a feltételek megfelelőek, a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy ezt 2029. január 1-jétől kiterjessze a magánjellegű közúti közlekedésben szabad forgalomba bocsátott üzemanyagokra, valamint a lakóépületek fűtésére és hűtésére, és adott esetben célzott felülvizsgálatot nyújtson be e célból.
  Ez az ütemezés lehetővé teszi majd, hogy az ágazatokban szabályosan és hatékonyan megkezdődhessen a kibocsátáskereskedelem. Lehetővé tenné továbbá az uniós finanszírozás és a tagállami intézkedések bevezetését annak biztosítására, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmet társadalmilag igazságosan építsék be a két ágazatba, a szén-dioxid-árak kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra és közlekedési felhasználókra gyakorolt hatásának enyhítése érdekében. |
| --- | --- |

(44)

A szükséges végrehajtási keret létrehozása és a 2030-ra kitűzött cél elérésére vonatkozó észszerű határidő biztosítása érdekében
  az
  új
  ágazatokban
  2025-ben kell megkezdeni a kibocsátáskereskedelmet. Az első évben a szabályozott szervezeteknek üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedéllyel kell majd rendelkezniük, és jelenteniük kell a 
  2023-ra
  és
  2024
  -re eső kibocsátásukat. E szervezetekre vonatkozóan a kibocsátási egységek kiadását és a megfelelési kötelezettségeket
  2025-től
  kell alkalmazni
  a kereskedelmi alkalmazásokban szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagokra és más tüzelőanyagokra, például a meglévő EU ETS hatálya alá nem tartozó technológiai fűtésre. A 2026. január 1-jéig elvégzendő értékelés függvényében, és amennyiben a feltételek megfelelőek, a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy ezt 2029. január 1-jétől kiterjessze a magánjellegű közúti közlekedésben szabad forgalomba bocsátott üzemanyagokra, valamint a lakóépületek fűtésére és hűtésére, és adott esetben célzott felülvizsgálatot nyújtson be e célból.
  Ez az ütemezés lehetővé teszi majd, hogy az ágazatokban szabályosan és hatékonyan megkezdődhessen a kibocsátáskereskedelem. Lehetővé tenné továbbá az uniós finanszírozás és a tagállami intézkedések bevezetését annak biztosítására, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmet társadalmilag igazságosan építsék be a két ágazatba, a szén-dioxid-árak kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra és közlekedési felhasználókra gyakorolt hatásának enyhítése érdekében.

Módosítás 473

Irányelvre irányuló javaslat

46 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (46) | A két
  új
  ágazat
  szabályozott jogalanyait és a szabályozási pontot az (EU) 2020/262 tanácsi irányelv (25) által létrehozott jövedékiadó-rendszerrel összhangban kell meghatározni, a szükséges kiigazításokkal, mivel az említett irányelv már szilárd ellenőrzési rendszert hoz létre a jövedéki adó megfizetése céljából a szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok minden mennyiségére vonatkozóan. Ezekben az ágazatokban a tüzelőanyagok végfelhasználóira nem vonatkoznak a 2003/87/EK irányelv szerinti kötelezettségek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(46)

A két
  új
  ágazat
  szabályozott jogalanyait és a szabályozási pontot az (EU) 2020/262 tanácsi irányelv (25) által létrehozott jövedékiadó-rendszerrel összhangban kell meghatározni, a szükséges kiigazításokkal, mivel az említett irányelv már szilárd ellenőrzési rendszert hoz létre a jövedéki adó megfizetése céljából a szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok minden mennyiségére vonatkozóan. Ezekben az ágazatokban a tüzelőanyagok végfelhasználóira nem vonatkoznak a 2003/87/EK irányelv szerinti kötelezettségek.

| (46) | Az
  új
  ágazatok
  szabályozott jogalanyait és a szabályozási pontot az (EU) 2020/262 tanácsi irányelv (25) által létrehozott jövedékiadó-rendszerrel összhangban kell meghatározni, a szükséges kiigazításokkal, mivel az említett irányelv már szilárd ellenőrzési rendszert hoz létre a jövedéki adó megfizetése céljából a szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok minden mennyiségére vonatkozóan. Ezekben az ágazatokban a tüzelőanyagok végfelhasználóira nem vonatkoznak a 2003/87/EK irányelv szerinti kötelezettségek. |
| --- | --- |

(46)

Az
  új
  ágazatok
  szabályozott jogalanyait és a szabályozási pontot az (EU) 2020/262 tanácsi irányelv (25) által létrehozott jövedékiadó-rendszerrel összhangban kell meghatározni, a szükséges kiigazításokkal, mivel az említett irányelv már szilárd ellenőrzési rendszert hoz létre a jövedéki adó megfizetése céljából a szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok minden mennyiségére vonatkozóan. Ezekben az ágazatokban a tüzelőanyagok végfelhasználóira nem vonatkoznak a 2003/87/EK irányelv szerinti kötelezettségek.

Módosítás 474

Irányelvre irányuló javaslat

47 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (47) | Az
  építőipari és a közúti közlekedési ágazatban
  a kibocsátáskereskedelem hatálya alá tartozó szabályozott jogalanyokra ugyanolyan követelményeknek kell vonatkozniuk az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedély tekintetében, mint a helyhez kötött létesítmények üzemeltetőire. Szabályokat kell megállapítani az engedélykérelmekre, az engedélyek kiadásának feltételeire, a tartalomra és a felülvizsgálatra, valamint a szabályozott szervezettel kapcsolatos bármely változásra vonatkozóan. Annak érdekében, hogy az új rendszer rendezett módon indulhasson, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az új kibocsátáskereskedelem hatálya alá tartozó szabályozott jogalanyok a rendszer
  2025-ös
  indulásától érvényes engedéllyel rendelkezzenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(47)

Az
  építőipari és a közúti közlekedési ágazatban
  a kibocsátáskereskedelem hatálya alá tartozó szabályozott jogalanyokra ugyanolyan követelményeknek kell vonatkozniuk az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedély tekintetében, mint a helyhez kötött létesítmények üzemeltetőire. Szabályokat kell megállapítani az engedélykérelmekre, az engedélyek kiadásának feltételeire, a tartalomra és a felülvizsgálatra, valamint a szabályozott szervezettel kapcsolatos bármely változásra vonatkozóan. Annak érdekében, hogy az új rendszer rendezett módon indulhasson, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az új kibocsátáskereskedelem hatálya alá tartozó szabályozott jogalanyok a rendszer
  2025-ös
  indulásától érvényes engedéllyel rendelkezzenek.

| (47) | Az
  új ágazatokban
  a kibocsátáskereskedelem hatálya alá tartozó szabályozott jogalanyokra ugyanolyan követelményeknek kell vonatkozniuk az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedély tekintetében, mint a helyhez kötött létesítmények üzemeltetőire. Szabályokat kell megállapítani az engedélykérelmekre, az engedélyek kiadásának feltételeire, a tartalomra és a felülvizsgálatra, valamint a szabályozott szervezettel kapcsolatos bármely változásra vonatkozóan. Annak érdekében, hogy az új rendszer rendezett módon indulhasson, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az új kibocsátáskereskedelem hatálya alá tartozó szabályozott jogalanyok a rendszer
  2024-es
  indulásától érvényes engedéllyel rendelkezzenek. |
| --- | --- |

(47)

Az
  új ágazatokban
  a kibocsátáskereskedelem hatálya alá tartozó szabályozott jogalanyokra ugyanolyan követelményeknek kell vonatkozniuk az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedély tekintetében, mint a helyhez kötött létesítmények üzemeltetőire. Szabályokat kell megállapítani az engedélykérelmekre, az engedélyek kiadásának feltételeire, a tartalomra és a felülvizsgálatra, valamint a szabályozott szervezettel kapcsolatos bármely változásra vonatkozóan. Annak érdekében, hogy az új rendszer rendezett módon indulhasson, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az új kibocsátáskereskedelem hatálya alá tartozó szabályozott jogalanyok a rendszer
  2024-es
  indulásától érvényes engedéllyel rendelkezzenek.

Módosítás 475

Irányelvre irányuló javaslat

48 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (48) | Az új kibocsátáskereskedelemre szánt kibocsátási egységek teljes mennyiségének lineáris pályát kell követnie a 2030-as kibocsátáscsökkentési célkitűzés elérése érdekében, figyelembe véve az épületek és a közúti közlekedés költséghatékony hozzájárulását, amely 2030-ig 43 %-os kibocsátáscsökkentést jelent 2005-höz képest. A kibocsátási egységek teljes mennyiségét első alkalommal
  2026-ban
  kell megállapítani annak érdekében, hogy 2024-től kezdődően a 2024-es kibocsátási határértékekből (1 109 304 000  CO2t) kiinduló pályát lehessen követni, amely határértéket az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban az ezen ágazatok 2016 és 2018 közötti időszakra vonatkozó referenciakibocsátása alapján számítanak ki. Ennek megfelelően a lineáris csökkentési tényezőt 5,15  %-ban kell meghatározni. 2028-tól a kibocsátási egységek teljes mennyiségét a 2024., 2025. és 2026. évre bejelentett átlagos kibocsátások alapján kell meghatározni, és a 2024-től meghatározott abszolút éves csökkenéssel kell mérsékelni, ami a fent meghatározott pálya 2025-ös összehasonlítható értékéhez képest 5,43  %-os lineáris csökkentési tényezőnek felel meg. Ha ezek a kibocsátások jelentősen meghaladják ezt a pályaértéket, és ez az eltérés nem a kibocsátásmérési módszerek kisléptékű eltéréseinek tudható be, a lineáris csökkentési tényezőt ki kell igazítani, hogy 2030-ra el lehessen érni az előírt kibocsátáscsökkentést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(48)

Az új kibocsátáskereskedelemre szánt kibocsátási egységek teljes mennyiségének lineáris pályát kell követnie a 2030-as kibocsátáscsökkentési célkitűzés elérése érdekében, figyelembe véve az épületek és a közúti közlekedés költséghatékony hozzájárulását, amely 2030-ig 43 %-os kibocsátáscsökkentést jelent 2005-höz képest. A kibocsátási egységek teljes mennyiségét első alkalommal
  2026-ban
  kell megállapítani annak érdekében, hogy 2024-től kezdődően a 2024-es kibocsátási határértékekből (1 109 304 000  CO2t) kiinduló pályát lehessen követni, amely határértéket az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban az ezen ágazatok 2016 és 2018 közötti időszakra vonatkozó referenciakibocsátása alapján számítanak ki. Ennek megfelelően a lineáris csökkentési tényezőt 5,15  %-ban kell meghatározni. 2028-tól a kibocsátási egységek teljes mennyiségét a 2024., 2025. és 2026. évre bejelentett átlagos kibocsátások alapján kell meghatározni, és a 2024-től meghatározott abszolút éves csökkenéssel kell mérsékelni, ami a fent meghatározott pálya 2025-ös összehasonlítható értékéhez képest 5,43  %-os lineáris csökkentési tényezőnek felel meg. Ha ezek a kibocsátások jelentősen meghaladják ezt a pályaértéket, és ez az eltérés nem a kibocsátásmérési módszerek kisléptékű eltéréseinek tudható be, a lineáris csökkentési tényezőt ki kell igazítani, hogy 2030-ra el lehessen érni az előírt kibocsátáscsökkentést.

| (48) | Az új kibocsátáskereskedelemre szánt kibocsátási egységek teljes mennyiségének lineáris pályát kell követnie a 2030-as kibocsátáscsökkentési célkitűzés elérése érdekében, figyelembe véve az épületek és a közúti közlekedés költséghatékony hozzájárulását, amely 2030-ig 43 %-os kibocsátáscsökkentést jelent 2005-höz képest. A kibocsátási egységek teljes mennyiségét első alkalommal
  2025-ben
  kell megállapítani annak érdekében, hogy 2024-től kezdődően a 2024-es kibocsátási határértékekből (1 109 304 000  CO2t) kiinduló pályát lehessen követni, amely határértéket az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban az ezen ágazatok 2016 és 2018 közötti időszakra vonatkozó referenciakibocsátása alapján számítanak ki. Ennek megfelelően a lineáris csökkentési tényezőt 5,15  %-ban kell meghatározni. 2028-tól a kibocsátási egységek teljes mennyiségét a 2024., 2025. és 2026. évre bejelentett átlagos kibocsátások alapján kell meghatározni, és a 2024-től meghatározott abszolút éves csökkenéssel kell mérsékelni, ami a fent meghatározott pálya 2025-ös összehasonlítható értékéhez képest 5,43  %-os lineáris csökkentési tényezőnek felel meg. Ha ezek a kibocsátások jelentősen meghaladják ezt a pályaértéket, és ez az eltérés nem a kibocsátásmérési módszerek kisléptékű eltéréseinek tudható be, a lineáris csökkentési tényezőt ki kell igazítani, hogy 2030-ra el lehessen érni az előírt kibocsátáscsökkentést. |
| --- | --- |

(48)

Az új kibocsátáskereskedelemre szánt kibocsátási egységek teljes mennyiségének lineáris pályát kell követnie a 2030-as kibocsátáscsökkentési célkitűzés elérése érdekében, figyelembe véve az épületek és a közúti közlekedés költséghatékony hozzájárulását, amely 2030-ig 43 %-os kibocsátáscsökkentést jelent 2005-höz képest. A kibocsátási egységek teljes mennyiségét első alkalommal
  2025-ben
  kell megállapítani annak érdekében, hogy 2024-től kezdődően a 2024-es kibocsátási határértékekből (1 109 304 000  CO2t) kiinduló pályát lehessen követni, amely határértéket az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban az ezen ágazatok 2016 és 2018 közötti időszakra vonatkozó referenciakibocsátása alapján számítanak ki. Ennek megfelelően a lineáris csökkentési tényezőt 5,15  %-ban kell meghatározni. 2028-tól a kibocsátási egységek teljes mennyiségét a 2024., 2025. és 2026. évre bejelentett átlagos kibocsátások alapján kell meghatározni, és a 2024-től meghatározott abszolút éves csökkenéssel kell mérsékelni, ami a fent meghatározott pálya 2025-ös összehasonlítható értékéhez képest 5,43  %-os lineáris csökkentési tényezőnek felel meg. Ha ezek a kibocsátások jelentősen meghaladják ezt a pályaértéket, és ez az eltérés nem a kibocsátásmérési módszerek kisléptékű eltéréseinek tudható be, a lineáris csökkentési tényezőt ki kell igazítani, hogy 2030-ra el lehessen érni az előírt kibocsátáscsökkentést.

Módosítás 476

Irányelvre irányuló javaslat

50 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (50) | Annak érdekében, hogy az
  építőipari és a közúti közlekedési ágazatban
  zökkenőmentesen megkezdődhessen a kibocsátáskereskedelem, valamint figyelembe véve, hogy a szabályozott jogalanyoknak ár- és likviditási kockázatuk csökkentése érdekében fedezeti ügyletet kell kötniük kibocsátási egységekre vagy határidőre kell vásárolniuk őket, a korai szakaszban nagyobb mennyiségű kibocsátási egységet kell árverésre bocsátani.
  2026-ban
  tehát az árverésen értékesített mennyiségeknek 30 %-kal meg kell haladniuk a 
  2026-ra
  vonatkozó teljes kibocsátásiegység-mennyiséget. Ez az összeg elegendő lenne a likviditás biztosításához, ha a kibocsátás a csökkentési szükségletekkel összhangban esne vissza és akkor is, ha a kibocsátáscsökkentés csak fokozatosan valósulna meg. Az árverési mennyiség ezen előreütemezésére vonatkozó részletes szabályokat a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott, az árveréssel kapcsolatos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(50)

Annak érdekében, hogy az
  építőipari és a közúti közlekedési ágazatban
  zökkenőmentesen megkezdődhessen a kibocsátáskereskedelem, valamint figyelembe véve, hogy a szabályozott jogalanyoknak ár- és likviditási kockázatuk csökkentése érdekében fedezeti ügyletet kell kötniük kibocsátási egységekre vagy határidőre kell vásárolniuk őket, a korai szakaszban nagyobb mennyiségű kibocsátási egységet kell árverésre bocsátani.
  2026-ban
  tehát az árverésen értékesített mennyiségeknek 30 %-kal meg kell haladniuk a 
  2026-ra
  vonatkozó teljes kibocsátásiegység-mennyiséget. Ez az összeg elegendő lenne a likviditás biztosításához, ha a kibocsátás a csökkentési szükségletekkel összhangban esne vissza és akkor is, ha a kibocsátáscsökkentés csak fokozatosan valósulna meg. Az árverési mennyiség ezen előreütemezésére vonatkozó részletes szabályokat a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott, az árveréssel kapcsolatos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell megállapítani.

| (50) | Annak érdekében, hogy az
  új ágazatokban
  zökkenőmentesen megkezdődhessen a kibocsátáskereskedelem, valamint figyelembe véve, hogy a szabályozott jogalanyoknak ár- és likviditási kockázatuk csökkentése érdekében fedezeti ügyletet kell kötniük kibocsátási egységekre vagy határidőre kell vásárolniuk őket, a korai szakaszban nagyobb mennyiségű kibocsátási egységet kell árverésre bocsátani.
  2025-ben
  tehát az árverésen értékesített mennyiségeknek 30 %-kal meg kell haladniuk a 
  2025-re
  vonatkozó teljes kibocsátásiegység-mennyiséget. Ez az összeg elegendő lenne a likviditás biztosításához, ha a kibocsátás a csökkentési szükségletekkel összhangban esne vissza és akkor is, ha a kibocsátáscsökkentés csak fokozatosan valósulna meg. Az árverési mennyiség ezen előreütemezésére vonatkozó részletes szabályokat a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott, az árveréssel kapcsolatos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell megállapítani. |
| --- | --- |

(50)

Annak érdekében, hogy az
  új ágazatokban
  zökkenőmentesen megkezdődhessen a kibocsátáskereskedelem, valamint figyelembe véve, hogy a szabályozott jogalanyoknak ár- és likviditási kockázatuk csökkentése érdekében fedezeti ügyletet kell kötniük kibocsátási egységekre vagy határidőre kell vásárolniuk őket, a korai szakaszban nagyobb mennyiségű kibocsátási egységet kell árverésre bocsátani.
  2025-ben
  tehát az árverésen értékesített mennyiségeknek 30 %-kal meg kell haladniuk a 
  2025-re
  vonatkozó teljes kibocsátásiegység-mennyiséget. Ez az összeg elegendő lenne a likviditás biztosításához, ha a kibocsátás a csökkentési szükségletekkel összhangban esne vissza és akkor is, ha a kibocsátáscsökkentés csak fokozatosan valósulna meg. Az árverési mennyiség ezen előreütemezésére vonatkozó részletes szabályokat a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott, az árveréssel kapcsolatos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell megállapítani.

Módosítás 477

Irányelvre irányuló javaslat

52 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (52) | A szén-dioxid-árnak a közúti közlekedés és az épületek ágazatában történő bevezetését hatékony szociális kompenzációnak kell kísérnie, különös tekintettel az energiaszegénység már meglévő szintjére. Egy 2019-es uniós szintű felmérésben mintegy 34 millió európai számolt be arról, hogy 2018-ban nem tudta otthonát megfelelően melegen tartani, és az Unió lakosságának 6,9  %-a nyilatkozott úgy, hogy nem engedheti meg magának, hogy elégséges mértékben fűtse otthonát (27). A hatékony társadalmi és elosztási kompenzáció elérése érdekében elő kell írni a tagállamok számára, hogy az árverésből származó bevételeket a meglévő kibocsátáskereskedelem tekintetében már meghatározott, éghajlatváltozással és energiával kapcsolatos célokra fordítsák, de a kifejezetten a közúti közlekedési és az építőpari új ágazattal kapcsolatos aggályok kezelése érdekében hozzáadott intézkedésekre is, ideértve a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti kapcsolódó szakpolitikai intézkedéseket (28). Az árverésből származó bevételeket az új ágazatok kibocsátáskereskedelme szociális szempontjainak kezelésére kell felhasználni, különös hangsúlyt fektetve a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, mikrovállalkozásokra és közlekedési felhasználókra. Ebben a szellemben az új Szociális Klímaalap célzott finanszírozást biztosít a tagállamok számára az energiaszegénység vagy a mobilitásszegénység által leginkább érintett vagy veszélyeztetett európai polgárok támogatására. Ez az Alap elő fogja mozdítani a tagállamok közötti és a tagállamokon belüli méltányosságot és szolidaritást, miközben enyhíti az energia- és mobilitásszegénység kockázatát az átalakulás szakaszában. A meglévő szolidaritási mechanizmusokra épít, és kiegészíti azokat. Az új alap forrásai elvben az új kibocsátáskereskedelemből a 2026–2032 közötti időszakban várható bevételek 25 %-ának felelnek meg, és a tagállamok által az (EU) 20.../nn európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján benyújtandó szociális klímatervek alapján kerülnek végrehajtásra (29). Ezen túlmenően minden tagállamnak az árverésből származó bevételeit többek között a szociális klímatervei költségei egy részének finanszírozására kell fordítania. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(52)

A szén-dioxid-árnak a közúti közlekedés és az épületek ágazatában történő bevezetését hatékony szociális kompenzációnak kell kísérnie, különös tekintettel az energiaszegénység már meglévő szintjére. Egy 2019-es uniós szintű felmérésben mintegy 34 millió európai számolt be arról, hogy 2018-ban nem tudta otthonát megfelelően melegen tartani, és az Unió lakosságának 6,9  %-a nyilatkozott úgy, hogy nem engedheti meg magának, hogy elégséges mértékben fűtse otthonát (27). A hatékony társadalmi és elosztási kompenzáció elérése érdekében elő kell írni a tagállamok számára, hogy az árverésből származó bevételeket a meglévő kibocsátáskereskedelem tekintetében már meghatározott, éghajlatváltozással és energiával kapcsolatos célokra fordítsák, de a kifejezetten a közúti közlekedési és az építőpari új ágazattal kapcsolatos aggályok kezelése érdekében hozzáadott intézkedésekre is, ideértve a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti kapcsolódó szakpolitikai intézkedéseket (28). Az árverésből származó bevételeket az új ágazatok kibocsátáskereskedelme szociális szempontjainak kezelésére kell felhasználni, különös hangsúlyt fektetve a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, mikrovállalkozásokra és közlekedési felhasználókra. Ebben a szellemben az új Szociális Klímaalap célzott finanszírozást biztosít a tagállamok számára az energiaszegénység vagy a mobilitásszegénység által leginkább érintett vagy veszélyeztetett európai polgárok támogatására. Ez az Alap elő fogja mozdítani a tagállamok közötti és a tagállamokon belüli méltányosságot és szolidaritást, miközben enyhíti az energia- és mobilitásszegénység kockázatát az átalakulás szakaszában. A meglévő szolidaritási mechanizmusokra épít, és kiegészíti azokat. Az új alap forrásai elvben az új kibocsátáskereskedelemből a 2026–2032 közötti időszakban várható bevételek 25 %-ának felelnek meg, és a tagállamok által az (EU) 20.../nn európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján benyújtandó szociális klímatervek alapján kerülnek végrehajtásra (29). Ezen túlmenően minden tagállamnak az árverésből származó bevételeit többek között a szociális klímatervei költségei egy részének finanszírozására kell fordítania.

| (52) | A szén-dioxid-árnak a közúti közlekedés és az épületek ágazatában történő bevezetését hatékony szociális kompenzációnak kell kísérnie, különös tekintettel az energiaszegénység már meglévő szintjére. Egy 2019-es uniós szintű felmérésben mintegy 34 millió európai számolt be arról, hogy 2018-ban nem tudta otthonát megfelelően melegen tartani, és az Unió lakosságának 6,9  %-a nyilatkozott úgy, hogy nem engedheti meg magának, hogy elégséges mértékben fűtse otthonát (27). A hatékony társadalmi és elosztási kompenzáció elérése érdekében elő kell írni a tagállamok számára, hogy az árverésből származó bevételeket a meglévő kibocsátáskereskedelem tekintetében már meghatározott, éghajlatváltozással és energiával kapcsolatos célokra fordítsák, de a kifejezetten a közúti közlekedési és az építőpari új ágazattal kapcsolatos aggályok kezelése érdekében hozzáadott intézkedésekre is, ideértve a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti kapcsolódó szakpolitikai intézkedéseket (28). Az árverésből származó bevételeket az új ágazatok kibocsátáskereskedelme szociális szempontjainak kezelésére kell felhasználni, különös hangsúlyt fektetve a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, mikrovállalkozásokra és közlekedési felhasználókra. Ebben a szellemben az új Szociális Klímaalap célzott finanszírozást biztosít a tagállamok számára az energiaszegénység vagy a mobilitásszegénység által leginkább érintett vagy veszélyeztetett európai polgárok támogatására.
  A költségvetés egységességének és az uniós


  szakpolitikákkal való összhang megőrzése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Parlamentből és a Tanácsból álló költségvetési hatóság hatékony ellenőrzést gyakoroljon, a Szociális Klímaalapnak az uniós költségvetés szerves részét kell képeznie.
  Ez az Alap elő fogja mozdítani a tagállamok közötti és a tagállamokon belüli méltányosságot és szolidaritást, miközben enyhíti az energia- és mobilitásszegénység kockázatát az átalakulás szakaszában. A meglévő szolidaritási mechanizmusokra épít, és kiegészíti azokat. Az új alap forrásai elvben az új kibocsátáskereskedelemből a 2026–2032 közötti időszakban várható bevételek 25 %-ának felelnek meg, és a tagállamok által az (EU) 20.../nn európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján benyújtandó szociális klímatervek alapján kerülnek végrehajtásra (29).
  Az uniós költségvetésbe beállított kiinduló előirányzatot évente növelni kell egy megerősítést biztosító kiegészítő összeggel, amennyiben a szén-dioxid-ár az eredetileg feltételezettnél nagyobb mértékben emelkedik, mivel ez növelné a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások és a közlekedést igénybe vevők terheit. A szén-dioxid-ár növekedése által a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőkre gyakorolt hatások megfelelő és méltányos enyhítése érdekében ezeket a megerősítést biztosító éves összegeket a többéves pénzügyi keretben a 3. fejezet felső határának és a kifizetések felső határának a „szén-dioxid-ár ingadozását ellensúlyozó automatikus kiigazítás” révén kell kezelni, és az erre szolgáló mechanizmust az EUMSZ 312. cikkének megfelelően a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben kell meghatározni.
  Ezen túlmenően minden tagállamnak az árverésből származó bevételeit többek között a szociális klímatervei költségei egy részének finanszírozására kell fordítania. |
| --- | --- |

(52)

A szén-dioxid-árnak a közúti közlekedés és az épületek ágazatában történő bevezetését hatékony szociális kompenzációnak kell kísérnie, különös tekintettel az energiaszegénység már meglévő szintjére. Egy 2019-es uniós szintű felmérésben mintegy 34 millió európai számolt be arról, hogy 2018-ban nem tudta otthonát megfelelően melegen tartani, és az Unió lakosságának 6,9  %-a nyilatkozott úgy, hogy nem engedheti meg magának, hogy elégséges mértékben fűtse otthonát (27). A hatékony társadalmi és elosztási kompenzáció elérése érdekében elő kell írni a tagállamok számára, hogy az árverésből származó bevételeket a meglévő kibocsátáskereskedelem tekintetében már meghatározott, éghajlatváltozással és energiával kapcsolatos célokra fordítsák, de a kifejezetten a közúti közlekedési és az építőpari új ágazattal kapcsolatos aggályok kezelése érdekében hozzáadott intézkedésekre is, ideértve a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti kapcsolódó szakpolitikai intézkedéseket (28). Az árverésből származó bevételeket az új ágazatok kibocsátáskereskedelme szociális szempontjainak kezelésére kell felhasználni, különös hangsúlyt fektetve a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, mikrovállalkozásokra és közlekedési felhasználókra. Ebben a szellemben az új Szociális Klímaalap célzott finanszírozást biztosít a tagállamok számára az energiaszegénység vagy a mobilitásszegénység által leginkább érintett vagy veszélyeztetett európai polgárok támogatására.
  A költségvetés egységességének és az uniós


  szakpolitikákkal való összhang megőrzése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Parlamentből és a Tanácsból álló költségvetési hatóság hatékony ellenőrzést gyakoroljon, a Szociális Klímaalapnak az uniós költségvetés szerves részét kell képeznie.
  Ez az Alap elő fogja mozdítani a tagállamok közötti és a tagállamokon belüli méltányosságot és szolidaritást, miközben enyhíti az energia- és mobilitásszegénység kockázatát az átalakulás szakaszában. A meglévő szolidaritási mechanizmusokra épít, és kiegészíti azokat. Az új alap forrásai elvben az új kibocsátáskereskedelemből a 2026–2032 közötti időszakban várható bevételek 25 %-ának felelnek meg, és a tagállamok által az (EU) 20.../nn európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján benyújtandó szociális klímatervek alapján kerülnek végrehajtásra (29).
  Az uniós költségvetésbe beállított kiinduló előirányzatot évente növelni kell egy megerősítést biztosító kiegészítő összeggel, amennyiben a szén-dioxid-ár az eredetileg feltételezettnél nagyobb mértékben emelkedik, mivel ez növelné a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások és a közlekedést igénybe vevők terheit. A szén-dioxid-ár növekedése által a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőkre gyakorolt hatások megfelelő és méltányos enyhítése érdekében ezeket a megerősítést biztosító éves összegeket a többéves pénzügyi keretben a 3. fejezet felső határának és a kifizetések felső határának a „szén-dioxid-ár ingadozását ellensúlyozó automatikus kiigazítás” révén kell kezelni, és az erre szolgáló mechanizmust az EUMSZ 312. cikkének megfelelően a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben kell meghatározni.
  Ezen túlmenően minden tagállamnak az árverésből származó bevételeit többek között a szociális klímatervei költségei egy részének finanszírozására kell fordítania.

Módosítás 478

Irányelvre irányuló javaslat

52 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (52a) | Mivel jelenleg a közlekedési ágazat az egyetlen olyan ágazat, amely egyáltalán nem csökkentette üvegházhatásúgáz-kibocsátását, az uniós éghajlat-politikai célok eléréséhez és a környezetbarát közlekedési módokra való modális váltás támogatásához jelentős mértékű beruházásokra van szükség a fenntartható közlekedési alternatívák terén. Ezért az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatályának kiterjesztése, valamint a fűtésre, közlekedésre és egyéb tüzelőanyagokra vonatkozó új uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer ezen irányelv szerinti bevezetése következtében megnövekedett kibocsátáskereskedelemből várható bevételek legalább 10 %-át – beleértve a tagállamok által felosztandó nemzeti bevételek 10 %-át, valamint az Éghajlatváltozási Beruházási Alapba utalt bevételek 10 %-át is – a közforgalmú személyszállítás, különösen az éghajlatbarát vasúti és buszrendszerek további fejlesztésére kell fordítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(52a)

Mivel jelenleg a közlekedési ágazat az egyetlen olyan ágazat, amely egyáltalán nem csökkentette üvegházhatásúgáz-kibocsátását, az uniós éghajlat-politikai célok eléréséhez és a környezetbarát közlekedési módokra való modális váltás támogatásához jelentős mértékű beruházásokra van szükség a fenntartható közlekedési alternatívák terén. Ezért az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatályának kiterjesztése, valamint a fűtésre, közlekedésre és egyéb tüzelőanyagokra vonatkozó új uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer ezen irányelv szerinti bevezetése következtében megnövekedett kibocsátáskereskedelemből várható bevételek legalább 10 %-át – beleértve a tagállamok által felosztandó nemzeti bevételek 10 %-át, valamint az Éghajlatváltozási Beruházási Alapba utalt bevételek 10 %-át is – a közforgalmú személyszállítás, különösen az éghajlatbarát vasúti és buszrendszerek további fejlesztésére kell fordítani.

Módosítás 479

Irányelvre irányuló javaslat

52 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (52b) | Az uniós alapok és források kezelésének és felhasználásának nagyobb koherenciája és hatékonysága érdekében a Bizottságnak értékelést kell végeznie, és adott esetben jogalkotási javaslatot kell benyújtania az Éghajlatváltozási Beruházási Alap és a Modernizációs Alap uniós költségvetésbe történő integrálásáról, amelyet a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatok keretében lehetne benyújtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(52b)

Az uniós alapok és források kezelésének és felhasználásának nagyobb koherenciája és hatékonysága érdekében a Bizottságnak értékelést kell végeznie, és adott esetben jogalkotási javaslatot kell benyújtania az Éghajlatváltozási Beruházási Alap és a Modernizációs Alap uniós költségvetésbe történő integrálásáról, amelyet a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatok keretében lehetne benyújtani.

Módosítás 480

Irányelvre irányuló javaslat

54 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (54) | Az új, karbonszegény technológiák innovációja és fejlesztése az építőipari és a közúti közlekedési ágazatban alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy ezek az ágazatok költséghatékonyan járuljanak hozzá a várható kibocsátáscsökkentéshez. Ezért az
  építőipari és a közúti közlekedési ágazatban a kibocsátáskereskedelemből származó 150 millió kibocsátási egységet
  az Innovációs Alap
  rendelkezésére kell bocsátani
  a költséghatékony kibocsátáscsökkentés ösztönzése érdekében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(54)

Az új, karbonszegény technológiák innovációja és fejlesztése az építőipari és a közúti közlekedési ágazatban alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy ezek az ágazatok költséghatékonyan járuljanak hozzá a várható kibocsátáscsökkentéshez. Ezért az
  építőipari és a közúti közlekedési ágazatban a kibocsátáskereskedelemből származó 150 millió kibocsátási egységet
  az Innovációs Alap
  rendelkezésére kell bocsátani
  a költséghatékony kibocsátáscsökkentés ösztönzése érdekében
  .

| (54) | Az építőipari és a közúti közlekedési ágazatban a kibocsátáskereskedelemből származó 150 millió kibocsátási egységet
  a Szociális Klímaalap
  rendelkezésére kell bocsátani
  az éghajlatvédelmi intézkedések támogatásához
  . |
| --- | --- |

(54)

Az építőipari és a közúti közlekedési ágazatban a kibocsátáskereskedelemből származó 150 millió kibocsátási egységet
  a Szociális Klímaalap
  rendelkezésére kell bocsátani
  az éghajlatvédelmi intézkedések támogatásához
  .

Módosítás 481

Irányelvre irányuló javaslat

55 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (55) | Az
  épületek és a közúti közlekedés kibocsátáskereskedelmének
  hatálya alá tartozó szabályozott szervezeteknek a hitelesített kibocsátásuk tekintetében az általuk szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyag-mennyiségeknek megfelelően kell leadniuk kibocsátási egységeket. Első ízben
  2026-ban
  kell leadniuk a hitelesített kibocsátásaikra vonatkozó kibocsátási egységeket. Az adminisztratív terhek minimalizálása érdekében a helyhez kötött létesítmények és a légi közlekedés meglévő kibocsátáskereskedelmi rendszerére alkalmazandó számos szabályt alkalmazhatóvá kell tenni az
  épületek és a közúti közlekedés kibocsátáskereskedelmére
  , a szükséges kiigazításokkal. Ez magában foglalja különösen a kibocsátási egységek átruházására, leadására és törlésére vonatkozó szabályokat, valamint a kibocsátási egységek érvényességére, a szankciókra, az illetékes hatóságokra és a tagállamok jelentéstételi kötelezettségeire vonatkozó szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(55)

Az
  épületek és a közúti közlekedés kibocsátáskereskedelmének
  hatálya alá tartozó szabályozott szervezeteknek a hitelesített kibocsátásuk tekintetében az általuk szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyag-mennyiségeknek megfelelően kell leadniuk kibocsátási egységeket. Első ízben
  2026-ban
  kell leadniuk a hitelesített kibocsátásaikra vonatkozó kibocsátási egységeket. Az adminisztratív terhek minimalizálása érdekében a helyhez kötött létesítmények és a légi közlekedés meglévő kibocsátáskereskedelmi rendszerére alkalmazandó számos szabályt alkalmazhatóvá kell tenni az
  épületek és a közúti közlekedés kibocsátáskereskedelmére
  , a szükséges kiigazításokkal. Ez magában foglalja különösen a kibocsátási egységek átruházására, leadására és törlésére vonatkozó szabályokat, valamint a kibocsátási egységek érvényességére, a szankciókra, az illetékes hatóságokra és a tagállamok jelentéstételi kötelezettségeire vonatkozó szabályokat.

| (55) | Az
  új kibocsátáskereskedelem
  hatálya alá tartozó szabályozott szervezeteknek a hitelesített kibocsátásuk tekintetében az általuk szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyag-mennyiségeknek megfelelően kell leadniuk kibocsátási egységeket. Első ízben
  2025-ben
  kell leadniuk a hitelesített kibocsátásaikra vonatkozó kibocsátási egységeket. Az adminisztratív terhek minimalizálása érdekében a helyhez kötött létesítmények és a légi közlekedés meglévő kibocsátáskereskedelmi rendszerére alkalmazandó számos szabályt alkalmazhatóvá kell tenni az
  új kibocsátáskereskedelemre
  , a szükséges kiigazításokkal. Ez magában foglalja különösen a kibocsátási egységek átruházására, leadására és törlésére vonatkozó szabályokat, valamint a kibocsátási egységek érvényességére, a szankciókra, az illetékes hatóságokra és a tagállamok jelentéstételi kötelezettségeire vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(55)

Az
  új kibocsátáskereskedelem
  hatálya alá tartozó szabályozott szervezeteknek a hitelesített kibocsátásuk tekintetében az általuk szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyag-mennyiségeknek megfelelően kell leadniuk kibocsátási egységeket. Első ízben
  2025-ben
  kell leadniuk a hitelesített kibocsátásaikra vonatkozó kibocsátási egységeket. Az adminisztratív terhek minimalizálása érdekében a helyhez kötött létesítmények és a légi közlekedés meglévő kibocsátáskereskedelmi rendszerére alkalmazandó számos szabályt alkalmazhatóvá kell tenni az
  új kibocsátáskereskedelemre
  , a szükséges kiigazításokkal. Ez magában foglalja különösen a kibocsátási egységek átruházására, leadására és törlésére vonatkozó szabályokat, valamint a kibocsátási egységek érvényességére, a szankciókra, az illetékes hatóságokra és a tagállamok jelentéstételi kötelezettségeire vonatkozó szabályokat.

Módosítás 482

Irányelvre irányuló javaslat

59 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (59a) | Az ezen irányelvben és más uniós jogszabályokban, különösen az (EU) 2021/1119 rendeletben foglalt célkitűzések elérése érdekében az Uniónak és tagállamainak a szakpolitikák végrehajtása során a legfrissebb tudományos eredményekre kell támaszkodniuk. Ezért az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület tanácsait figyelembe kell venni ezen irányelv végrehajtása során. Továbbá az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület számára lehetővé kell tenni, hogy saját kezdeményezésére adjon tudományos tanácsot ezen irányelvvel kapcsolatban annak biztosítása érdekében, hogy a szakpolitikák összhangban legyenek az (EU) 2021/1119 rendelet és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(59a)

Az ezen irányelvben és más uniós jogszabályokban, különösen az (EU) 2021/1119 rendeletben foglalt célkitűzések elérése érdekében az Uniónak és tagállamainak a szakpolitikák végrehajtása során a legfrissebb tudományos eredményekre kell támaszkodniuk. Ezért az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület tanácsait figyelembe kell venni ezen irányelv végrehajtása során. Továbbá az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület számára lehetővé kell tenni, hogy saját kezdeményezésére adjon tudományos tanácsot ezen irányelvvel kapcsolatban annak biztosítása érdekében, hogy a szakpolitikák összhangban legyenek az (EU) 2021/1119 rendelet és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel.

Módosítás 483

Irányelvre irányuló javaslat

59 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (59b) | A hosszú távú jövőkép kidolgozása érdekében a Bizottság az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület támogatásával indikatív ütemterveket készít az ezen irányelv I. mellékletének hatálya alá tartozó tevékenységek vonatkozásában a legkésőbb 2050-ig elérendő uniós klímasemlegességi cél, valamint az azt követően elérendő, az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, negatív kibocsátásra vonatkozó célkitűzés elérése céljából. Az ütemterveket átlátható módon, az érdekelt felekkel, például az egyénekkel, a civil társadalommal, a szociális partnerekkel, a tudományos körökkel, az iparral és a szakpolitikai döntéshozókkal szoros együttműködésben kell elkészíteni. Az ütemtervek alapvető eszközt jelentenek ahhoz, hogy hosszú távú betekintést és stabilitást biztosítsanak az érdekelt felek számára, valamint azonosítsák a közös érdekeket, az esetleges következetlenségeket és a konfliktusokat a szakpolitika kialakítása során. Az ütemterveket az érdekelt felekkel szoros együttműködésben ötévente frissíteni kell, hogy figyelembe lehessen venni a legújabb tudományos fejleményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(59b)

A hosszú távú jövőkép kidolgozása érdekében a Bizottság az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület támogatásával indikatív ütemterveket készít az ezen irányelv I. mellékletének hatálya alá tartozó tevékenységek vonatkozásában a legkésőbb 2050-ig elérendő uniós klímasemlegességi cél, valamint az azt követően elérendő, az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, negatív kibocsátásra vonatkozó célkitűzés elérése céljából. Az ütemterveket átlátható módon, az érdekelt felekkel, például az egyénekkel, a civil társadalommal, a szociális partnerekkel, a tudományos körökkel, az iparral és a szakpolitikai döntéshozókkal szoros együttműködésben kell elkészíteni. Az ütemtervek alapvető eszközt jelentenek ahhoz, hogy hosszú távú betekintést és stabilitást biztosítsanak az érdekelt felek számára, valamint azonosítsák a közös érdekeket, az esetleges következetlenségeket és a konfliktusokat a szakpolitika kialakítása során. Az ütemterveket az érdekelt felekkel szoros együttműködésben ötévente frissíteni kell, hogy figyelembe lehessen venni a legújabb tudományos fejleményeket.

Módosítás 484

Irányelvre irányuló javaslat

61 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (61) | Egy jól működő, megreformált, a piaci stabilizációt célzó eszközt magában foglaló EU ETS kulcsfontosságú eszköze annak, hogy az Unió teljesítse a 2030-ra vonatkozóan elfogadott célját és a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalásait. A piaci stabilizációs tartalék célja, hogy kezelje a kibocsátási egységek kínálata és kereslete közötti egyensúlyhiányt a piacon. Az (EU) 2015/1814 határozat 3. cikke előírja, hogy a tartalékot három évvel a működés megkezdése után felül kell vizsgálni, különös figyelmet fordítva a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számának meghatározására szolgáló százalékos értékre, a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számára (TNAC) vonatkozó küszöbértékre, amely meghatározza a kibocsátási egységek felvételét, valamint a tartalékból felszabadítandó kibocsátási egységek számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(61)

Egy jól működő, megreformált, a piaci stabilizációt célzó eszközt magában foglaló EU ETS kulcsfontosságú eszköze annak, hogy az Unió teljesítse a 2030-ra vonatkozóan elfogadott célját és a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalásait. A piaci stabilizációs tartalék célja, hogy kezelje a kibocsátási egységek kínálata és kereslete közötti egyensúlyhiányt a piacon. Az (EU) 2015/1814 határozat 3. cikke előírja, hogy a tartalékot három évvel a működés megkezdése után felül kell vizsgálni, különös figyelmet fordítva a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számának meghatározására szolgáló százalékos értékre, a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számára (TNAC) vonatkozó küszöbértékre, amely meghatározza a kibocsátási egységek felvételét, valamint a tartalékból felszabadítandó kibocsátási egységek számára.

| (61) | Egy jól működő, megreformált, a piaci stabilizációt célzó eszközt magában foglaló EU ETS kulcsfontosságú eszköze annak, hogy az Unió teljesítse a 2030-ra vonatkozóan elfogadott célját
  , a legkésőbb 2050-re kitűzött uniós klímasemlegességi célkitűzést
  és
  az azt követően elérendő, az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, negatív kibocsátásra vonatkozó célkitűzést, valamint
  a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalásait. A piaci stabilizációs tartalék célja, hogy kezelje a kibocsátási egységek kínálata és kereslete közötti egyensúlyhiányt a piacon. Az (EU) 2015/1814 határozat 3. cikke előírja, hogy a tartalékot három évvel a működés megkezdése után felül kell vizsgálni, különös figyelmet fordítva a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számának meghatározására szolgáló százalékos értékre, a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számára (TNAC) vonatkozó küszöbértékre, amely meghatározza a kibocsátási egységek felvételét, valamint a tartalékból felszabadítandó kibocsátási egységek számára. |
| --- | --- |

(61)

Egy jól működő, megreformált, a piaci stabilizációt célzó eszközt magában foglaló EU ETS kulcsfontosságú eszköze annak, hogy az Unió teljesítse a 2030-ra vonatkozóan elfogadott célját
  , a legkésőbb 2050-re kitűzött uniós klímasemlegességi célkitűzést
  és
  az azt követően elérendő, az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, negatív kibocsátásra vonatkozó célkitűzést, valamint
  a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalásait. A piaci stabilizációs tartalék célja, hogy kezelje a kibocsátási egységek kínálata és kereslete közötti egyensúlyhiányt a piacon. Az (EU) 2015/1814 határozat 3. cikke előírja, hogy a tartalékot három évvel a működés megkezdése után felül kell vizsgálni, különös figyelmet fordítva a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számának meghatározására szolgáló százalékos értékre, a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számára (TNAC) vonatkozó küszöbértékre, amely meghatározza a kibocsátási egységek felvételét, valamint a tartalékból felszabadítandó kibocsátási egységek számára.

Módosítás 485

Irányelvre irányuló javaslat

62 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (62) | Tekintettel arra, hogy erőteljesebb beruházási ösztönzőre van szükség a kibocsátások költséghatékony módon történő csökkentése érdekében, valamint az EU ETS megerősítése céljából, az (EU) 2015/1814 határozatot módosítani kell az egyes években a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számának meghatározására szolgáló százalékos arány növelése érdekében. Ezenkívül a TNAC alacsonyabb szintjei esetében a felvételnek meg kell egyeznie a TNAC és a kibocsátási egységek felvételét meghatározó küszöbérték közötti különbséggel. Ez megakadályozná az árverésen értékesítendő mennyiségek jelentős bizonytalanságát, amely akkor keletkezik, amikor a TNAC közel van a küszöbértékhez, ugyanakkor biztosítaná, hogy a többlet elérje azt a mennyiségi tartományt, amelyen belül úgy tekinthető, hogy a szén-dioxid-piac kiegyensúlyozottan működik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(62)

Tekintettel arra, hogy erőteljesebb beruházási ösztönzőre van szükség a kibocsátások költséghatékony módon történő csökkentése érdekében, valamint az EU ETS megerősítése céljából, az (EU) 2015/1814 határozatot módosítani kell az egyes években a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számának meghatározására szolgáló százalékos arány növelése érdekében. Ezenkívül a TNAC alacsonyabb szintjei esetében a felvételnek meg kell egyeznie a TNAC és a kibocsátási egységek felvételét meghatározó küszöbérték közötti különbséggel. Ez megakadályozná az árverésen értékesítendő mennyiségek jelentős bizonytalanságát, amely akkor keletkezik, amikor a TNAC közel van a küszöbértékhez, ugyanakkor biztosítaná, hogy a többlet elérje azt a mennyiségi tartományt, amelyen belül úgy tekinthető, hogy a szén-dioxid-piac kiegyensúlyozottan működik.

| (62) | Tekintettel arra, hogy erőteljesebb beruházási ösztönzőre van szükség a kibocsátások költséghatékony módon történő csökkentése érdekében, valamint az EU ETS megerősítése céljából, az (EU) 2015/1814 határozatot módosítani kell az egyes években a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számának meghatározására szolgáló százalékos arány növelése érdekében. Ezenkívül a TNAC alacsonyabb szintjei esetében a felvételnek meg kell egyeznie a TNAC és a kibocsátási egységek felvételét meghatározó küszöbérték közötti különbséggel. Ez megakadályozná az árverésen értékesítendő mennyiségek jelentős bizonytalanságát, amely akkor keletkezik, amikor a TNAC közel van a küszöbértékhez, ugyanakkor biztosítaná, hogy a többlet elérje azt a mennyiségi tartományt, amelyen belül úgy tekinthető, hogy a szén-dioxid-piac kiegyensúlyozottan működik.
  Ezt a kiigazítást úgy kell elvégezni, hogy a jelenlegi piaci stabilizációs tartalékhoz képest ne eredményezzen mérsékeltebb célkitűzéseket. |
| --- | --- |

(62)

Tekintettel arra, hogy erőteljesebb beruházási ösztönzőre van szükség a kibocsátások költséghatékony módon történő csökkentése érdekében, valamint az EU ETS megerősítése céljából, az (EU) 2015/1814 határozatot módosítani kell az egyes években a piaci stabilizációs tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számának meghatározására szolgáló százalékos arány növelése érdekében. Ezenkívül a TNAC alacsonyabb szintjei esetében a felvételnek meg kell egyeznie a TNAC és a kibocsátási egységek felvételét meghatározó küszöbérték közötti különbséggel. Ez megakadályozná az árverésen értékesítendő mennyiségek jelentős bizonytalanságát, amely akkor keletkezik, amikor a TNAC közel van a küszöbértékhez, ugyanakkor biztosítaná, hogy a többlet elérje azt a mennyiségi tartományt, amelyen belül úgy tekinthető, hogy a szén-dioxid-piac kiegyensúlyozottan működik.
  Ezt a kiigazítást úgy kell elvégezni, hogy a jelenlegi piaci stabilizációs tartalékhoz képest ne eredményezzen mérsékeltebb célkitűzéseket.

Módosítás 486

Irányelvre irányuló javaslat

66 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (66a) | Annak érdekében, hogy az üzemeltetők számára biztosított legyen a kiszámíthatóság, továbbá a többlet- és előre nem látható költségek ne tartsák vissza a legjobb teljesítményt nyújtókat és az innovációt, alapvető fontosságú az ágazatközi korrekciós tényező alkalmazásának elkerülése az élenjárók esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(66a)

Annak érdekében, hogy az üzemeltetők számára biztosított legyen a kiszámíthatóság, továbbá a többlet- és előre nem látható költségek ne tartsák vissza a legjobb teljesítményt nyújtókat és az innovációt, alapvető fontosságú az ágazatközi korrekciós tényező alkalmazásának elkerülése az élenjárók esetében.

Módosítás 487

Irányelvre irányuló javaslat

67 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (67) | Az (EU) 2015/757 rendeletet módosítani kell annak figyelembevétele érdekében, hogy a tengeri közlekedési ágazat bekerül az EU ETS-be. Az (EU) 2015/757 rendeletet módosítani kell, hogy a társaságokat kötelezzék arra, hogy társasági szintű összesített kibocsátási adatokat szolgáltassanak, és hogy a hitelesített nyomonkövetési terveiket és a társasági szintű összesített kibocsátási adataikat jóváhagyás céljából nyújtsák be a felelős igazgatási hatóságnak. Emellett a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a CO2

  -kibocsátások
  nyomon követésére szolgáló módszerek és a nyomon követésre vonatkozó szabályok, valamint az (EU) 2015/757 rendeletben meghatározott egyéb releváns információk módosítása céljából, hogy biztosítsa az EU ETS igazgatási szintű hatékony működését, valamint hogy kiegészítse az (EU) 2015/757 rendeletet a nyomonkövetési tervek és azok módosításai igazgatási hatóságok általi jóváhagyására vonatkozó szabályokkal, a társasági szintű összesített kibocsátási adatok nyomon követésére, jelentésére és benyújtására vonatkozó szabályokkal, a társasági szintű összesített kibocsátási adatok hitelesítésére vonatkozó szabályokkal, valamint a társasági szintű összesített kibocsátási adatok tekintetében a hitelesítési jelentés kiadására vonatkozó szabályokkal. Az (EU) 2015/757 rendelet alapján nyomon követett, jelentett és hitelesített adatok felhasználhatók a hajóra vonatkozó ugyanazon információk nyomon követését, jelentését és hitelesítését előíró más uniós jogszabályoknak való megfelelés céljaira is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(67)

Az (EU) 2015/757 rendeletet módosítani kell annak figyelembevétele érdekében, hogy a tengeri közlekedési ágazat bekerül az EU ETS-be. Az (EU) 2015/757 rendeletet módosítani kell, hogy a társaságokat kötelezzék arra, hogy társasági szintű összesített kibocsátási adatokat szolgáltassanak, és hogy a hitelesített nyomonkövetési terveiket és a társasági szintű összesített kibocsátási adataikat jóváhagyás céljából nyújtsák be a felelős igazgatási hatóságnak. Emellett a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a CO2

  -kibocsátások
  nyomon követésére szolgáló módszerek és a nyomon követésre vonatkozó szabályok, valamint az (EU) 2015/757 rendeletben meghatározott egyéb releváns információk módosítása céljából, hogy biztosítsa az EU ETS igazgatási szintű hatékony működését, valamint hogy kiegészítse az (EU) 2015/757 rendeletet a nyomonkövetési tervek és azok módosításai igazgatási hatóságok általi jóváhagyására vonatkozó szabályokkal, a társasági szintű összesített kibocsátási adatok nyomon követésére, jelentésére és benyújtására vonatkozó szabályokkal, a társasági szintű összesített kibocsátási adatok hitelesítésére vonatkozó szabályokkal, valamint a társasági szintű összesített kibocsátási adatok tekintetében a hitelesítési jelentés kiadására vonatkozó szabályokkal. Az (EU) 2015/757 rendelet alapján nyomon követett, jelentett és hitelesített adatok felhasználhatók a hajóra vonatkozó ugyanazon információk nyomon követését, jelentését és hitelesítését előíró más uniós jogszabályoknak való megfelelés céljaira is.

| (67) | Az (EU) 2015/757 rendeletet módosítani kell annak figyelembevétele érdekében, hogy a tengeri közlekedési ágazat bekerül az EU ETS-be. Az (EU) 2015/757 rendeletet módosítani kell, hogy a társaságokat kötelezzék arra, hogy társasági szintű összesített kibocsátási adatokat szolgáltassanak, és hogy a hitelesített nyomonkövetési terveiket és a társasági szintű összesített kibocsátási adataikat jóváhagyás céljából nyújtsák be a felelős igazgatási hatóságnak. Emellett a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szén-dioxid (CO2),
  a metán (CH4) és a dinitrogén-oxidok (N2O) kibocsátásának
  nyomon követésére szolgáló módszerek és a nyomon követésre vonatkozó szabályok, valamint az (EU) 2015/757 rendeletben meghatározott egyéb releváns információk módosítása céljából, hogy biztosítsa az EU ETS igazgatási szintű hatékony működését, valamint hogy kiegészítse az (EU) 2015/757 rendeletet a nyomonkövetési tervek és azok módosításai igazgatási hatóságok általi jóváhagyására vonatkozó szabályokkal, a társasági szintű összesített kibocsátási adatok nyomon követésére, jelentésére és benyújtására vonatkozó szabályokkal, a társasági szintű összesített kibocsátási adatok hitelesítésére vonatkozó szabályokkal, valamint a társasági szintű összesített kibocsátási adatok tekintetében a hitelesítési jelentés kiadására vonatkozó szabályokkal. Az (EU) 2015/757 rendelet alapján nyomon követett, jelentett és hitelesített adatok felhasználhatók a hajóra vonatkozó ugyanazon információk nyomon követését, jelentését és hitelesítését előíró más uniós jogszabályoknak való megfelelés céljaira is. |
| --- | --- |

(67)

Az (EU) 2015/757 rendeletet módosítani kell annak figyelembevétele érdekében, hogy a tengeri közlekedési ágazat bekerül az EU ETS-be. Az (EU) 2015/757 rendeletet módosítani kell, hogy a társaságokat kötelezzék arra, hogy társasági szintű összesített kibocsátási adatokat szolgáltassanak, és hogy a hitelesített nyomonkövetési terveiket és a társasági szintű összesített kibocsátási adataikat jóváhagyás céljából nyújtsák be a felelős igazgatási hatóságnak. Emellett a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szén-dioxid (CO2),
  a metán (CH4) és a dinitrogén-oxidok (N2O) kibocsátásának
  nyomon követésére szolgáló módszerek és a nyomon követésre vonatkozó szabályok, valamint az (EU) 2015/757 rendeletben meghatározott egyéb releváns információk módosítása céljából, hogy biztosítsa az EU ETS igazgatási szintű hatékony működését, valamint hogy kiegészítse az (EU) 2015/757 rendeletet a nyomonkövetési tervek és azok módosításai igazgatási hatóságok általi jóváhagyására vonatkozó szabályokkal, a társasági szintű összesített kibocsátási adatok nyomon követésére, jelentésére és benyújtására vonatkozó szabályokkal, a társasági szintű összesített kibocsátási adatok hitelesítésére vonatkozó szabályokkal, valamint a társasági szintű összesített kibocsátási adatok tekintetében a hitelesítési jelentés kiadására vonatkozó szabályokkal. Az (EU) 2015/757 rendelet alapján nyomon követett, jelentett és hitelesített adatok felhasználhatók a hajóra vonatkozó ugyanazon információk nyomon követését, jelentését és hitelesítését előíró más uniós jogszabályoknak való megfelelés céljaira is.

Módosítás 488

Irányelvre irányuló javaslat

67 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (67a) | A jól működő EU ETS-en alapuló hatékony szén-dioxid-árazás mellett a piaci átláthatóság kulcsfontosságú ahhoz, hogy a gazdaság valamennyi ágazatában lehetővé váljon a gyors és költséghatékony kibocsátáscsökkentés. Annak érdekében, hogy a fogyasztók és az ellátási lánc valamennyi szereplője megalapozott döntéseket hozhasson a termékek beágyazott kibocsátásával kapcsolatban, ki kell dolgozni a termékek karbonlábnyomának megbízható címkézésére szolgáló európai rendszert. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(67a)

A jól működő EU ETS-en alapuló hatékony szén-dioxid-árazás mellett a piaci átláthatóság kulcsfontosságú ahhoz, hogy a gazdaság valamennyi ágazatában lehetővé váljon a gyors és költséghatékony kibocsátáscsökkentés. Annak érdekében, hogy a fogyasztók és az ellátási lánc valamennyi szereplője megalapozott döntéseket hozhasson a termékek beágyazott kibocsátásával kapcsolatban, ki kell dolgozni a termékek karbonlábnyomának megbízható címkézésére szolgáló európai rendszert.

Módosítás 489

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

2003/87/EK irányelv

1 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1. | Az 1. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

-1.

Ez az irányelv rendelkezik továbbá arról, hogy a veszélyes éghajlatváltozás elkerüléséhez tudományos alapon szükségesnek tartott csökkentéshez való hozzájárulás érdekében fokozni kell az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését.

„Ez az irányelv rendelkezik továbbá arról, hogy a veszélyes éghajlatváltozás elkerüléséhez tudományos alapon szükségesnek tartott csökkentéshez való hozzájárulás érdekében fokozni kell az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését
  annak érdekében, hogy el lehessen érni a legkésőbb 2050-re kitűzött uniós klímasemlegességi célkitűzést és az azt követően elérendő, az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*1)

  2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, negatív kibocsátásra vonatkozó célkitűzést, valamint teljesíteni lehessen a Párizsi Megállapodás szerinti uniós és tagállami kötelezettségvállalásokat, ugyanakkor tükröződjön a méltányosság, a közös, de differenciált felelősség és a nemzetek eltérő képességeinek elve is
  .

Módosítás 490

Módosítás 490

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

2003/87/EK irányelv

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ezen irányelvet az I. és III. mellékletben felsorolt tevékenységekre és a II. mellékletben felsorolt üvegházhatású gázokra kell alkalmazni. Amennyiben az EU ETS hatálya alá 20 MW-ot meghaladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű égetőegység üzemeltetése okán tartozó létesítmény megváltoztatja termelési folyamatait az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése érdekében, és már nem éri el ezt a küszöbértéket, továbbra is az EU ETS hatálya alá tartozik a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett, a termelési folyamat megváltoztatását követő
  vonatkozó
  ötéves időszak végéig. | (1)   Ezen irányelvet az I. és III. mellékletben felsorolt tevékenységekre és a II. mellékletben felsorolt üvegházhatású gázokra kell alkalmazni. Amennyiben az EU ETS hatálya alá 20 MW-ot meghaladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű égetőegység üzemeltetése okán tartozó létesítmény megváltoztatja termelési folyamatait az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése érdekében, és már nem éri el ezt a küszöbértéket,
  vagy már nem bocsát ki üvegházhatású gázokat, az adott létesítmény üzemeltetője dönthet úgy,
  hogy a létesítmény továbbra is az EU ETS hatálya alá tartozik a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett, a termelési folyamat megváltoztatását követő ötéves időszak végéig. |
| | A Bizottság 2025. december 31-ig értékeli a 20 MW alatti teljes névleges bemenő hőteljesítményű létesítményeknek a következő időszakban az EU ETS hatálya alá vonását, és erről jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot mellékelnek az ilyen létesítmények felvétele céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Ezen irányelvet az I. és III. mellékletben felsorolt tevékenységekre és a II. mellékletben felsorolt üvegházhatású gázokra kell alkalmazni. Amennyiben az EU ETS hatálya alá 20 MW-ot meghaladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű égetőegység üzemeltetése okán tartozó létesítmény megváltoztatja termelési folyamatait az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése érdekében, és már nem éri el ezt a küszöbértéket, továbbra is az EU ETS hatálya alá tartozik a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett, a termelési folyamat megváltoztatását követő
  vonatkozó
  ötéves időszak végéig.

(1)   Ezen irányelvet az I. és III. mellékletben felsorolt tevékenységekre és a II. mellékletben felsorolt üvegházhatású gázokra kell alkalmazni. Amennyiben az EU ETS hatálya alá 20 MW-ot meghaladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű égetőegység üzemeltetése okán tartozó létesítmény megváltoztatja termelési folyamatait az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése érdekében, és már nem éri el ezt a küszöbértéket,
  vagy már nem bocsát ki üvegházhatású gázokat, az adott létesítmény üzemeltetője dönthet úgy,
  hogy a létesítmény továbbra is az EU ETS hatálya alá tartozik a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett, a termelési folyamat megváltoztatását követő ötéves időszak végéig.

A Bizottság 2025. december 31-ig értékeli a 20 MW alatti teljes névleges bemenő hőteljesítményű létesítményeknek a következő időszakban az EU ETS hatálya alá vonását, és erről jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot mellékelnek az ilyen létesítmények felvétele céljából.

A Bizottság 2025. december 31-ig értékeli a 20 MW alatti teljes névleges bemenő hőteljesítményű létesítményeknek a következő időszakban az EU ETS hatálya alá vonását, és erről jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot mellékelnek az ilyen létesítmények felvétele céljából.

Módosítás 491

Módosítás 491

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

2003/87/EK irányelv

3 cikk – 1 bekezdés – v a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | va) | „út”: az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (*2)

  3. cikkének c) pontjában meghatározott út; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

va)

va)

„út”: az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (*2)

  3. cikkének c) pontjában meghatározott út;

„út”: az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi irányelv

*2

3. cikkének c) pontjában meghatározott út;

Módosítás 492

Módosítás 492

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

2003/87/EK irányelv

3 cikk – 1 bekezdés – w a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | wa) | „nem uniós átrakodási kikötő”: valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőtől legfeljebb 300 tengeri mérföld távolságra lévő, az Unióval nem szomszédos országban található átrakodási kikötő, ahol az átrakandó rakomány valamely típusának mozgása meghaladja az adott kikötő teljes forgalmának 60 %-át; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

wa)

wa)

„nem uniós átrakodási kikötő”: valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőtől legfeljebb 300 tengeri mérföld távolságra lévő, az Unióval nem szomszédos országban található átrakodási kikötő, ahol az átrakandó rakomány valamely típusának mozgása meghaladja az adott kikötő teljes forgalmának 60 %-át;

„nem uniós átrakodási kikötő”: valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőtől legfeljebb 300 tengeri mérföld távolságra lévő, az Unióval nem szomszédos országban található átrakodási kikötő, ahol az átrakandó rakomány valamely típusának mozgása meghaladja az adott kikötő teljes forgalmának 60 %-át;

Módosítás 493

Módosítás 493

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

2003/87/EK irányelv

3 cikk – 1 bekezdés – w b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | wb) | „átrakodási művelet”: olyan művelet, amelynek során a rakományt, a konténert vagy az árukat a hajóról a kikötőbe kizárólag egy másik hajóra történő berakodás céljából rakodják ki; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

wb)

wb)

„átrakodási művelet”: olyan művelet, amelynek során a rakományt, a konténert vagy az árukat a hajóról a kikötőbe kizárólag egy másik hajóra történő berakodás céljából rakodják ki;

„átrakodási művelet”: olyan művelet, amelynek során a rakományt, a konténert vagy az árukat a hajóról a kikötőbe kizárólag egy másik hajóra történő berakodás céljából rakodják ki;

Módosítás 494

Módosítás 494

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

2003/87/EK irányelv

3 cikk – 1 bekezdés – w c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | wc) | „útiterv szerinti kikötő”: az a kikötő, ahol a hajó a rakomány be- vagy kirakodása, illetve utasok be- vagy kiszállása céljából megáll; következésképpen nem tartoznak ebbe a fogalommeghatározásba az olyan megállások, amelyeknek kizárólagos célja tüzelőanyag-vételezés, készletek beszerzése, a legénység partraszállása, szárazdokkba állás vagy a hajónak vagy berendezéseinek a javítása, a segítségkérés céljából vagy vészhelyzet miatt történő megállás, illetve a hajók közötti átrakodás miatti, kikötőn kívüli megállás, nem uniós átrakodási kikötőben történő megállás, valamint az olyan megállás, amelynek kizárólagos célja a rossz időjárási körülmények miatti menedékkeresés, illetve a kutatási és mentési tevékenységek miatt szükségessé váló megállás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

wc)

wc)

„útiterv szerinti kikötő”: az a kikötő, ahol a hajó a rakomány be- vagy kirakodása, illetve utasok be- vagy kiszállása céljából megáll; következésképpen nem tartoznak ebbe a fogalommeghatározásba az olyan megállások, amelyeknek kizárólagos célja tüzelőanyag-vételezés, készletek beszerzése, a legénység partraszállása, szárazdokkba állás vagy a hajónak vagy berendezéseinek a javítása, a segítségkérés céljából vagy vészhelyzet miatt történő megállás, illetve a hajók közötti átrakodás miatti, kikötőn kívüli megállás, nem uniós átrakodási kikötőben történő megállás, valamint az olyan megállás, amelynek kizárólagos célja a rossz időjárási körülmények miatti menedékkeresés, illetve a kutatási és mentési tevékenységek miatt szükségessé váló megállás;

„útiterv szerinti kikötő”: az a kikötő, ahol a hajó a rakomány be- vagy kirakodása, illetve utasok be- vagy kiszállása céljából megáll; következésképpen nem tartoznak ebbe a fogalommeghatározásba az olyan megállások, amelyeknek kizárólagos célja tüzelőanyag-vételezés, készletek beszerzése, a legénység partraszállása, szárazdokkba állás vagy a hajónak vagy berendezéseinek a javítása, a segítségkérés céljából vagy vészhelyzet miatt történő megállás, illetve a hajók közötti átrakodás miatti, kikötőn kívüli megállás, nem uniós átrakodási kikötőben történő megállás, valamint az olyan megállás, amelynek kizárólagos célja a rossz időjárási körülmények miatti menedékkeresés, illetve a kutatási és mentési tevékenységek miatt szükségessé váló megállás;

Módosítás 495

Módosítás 495

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

2003/87/EK irányelv

3 cikk – 1 bekezdés – y pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| y) | „tüzelőanyag”: a IVa. fejezet alkalmazásában a 2003/96/EK irányelv I. mellékletének A. és C. táblázatában felsorolt bármely üzemanyag, valamint az említett irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott üzemanyagként vagy tüzelő-, fűtőanyagként eladásra kínált bármely más termék; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

y)

„tüzelőanyag”: a IVa. fejezet alkalmazásában a 2003/96/EK irányelv I. mellékletének A. és C. táblázatában felsorolt bármely üzemanyag, valamint az említett irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott üzemanyagként vagy tüzelő-, fűtőanyagként eladásra kínált bármely más termék;

| y) | „tüzelőanyag”: a IVa. fejezet alkalmazásában a 2003/96/EK irányelv I. mellékletének A. és C. táblázatában felsorolt bármely üzemanyag, valamint az említett irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott üzemanyagként vagy tüzelő-, fűtőanyagként
  történő felhasználásra szánt, illetve ekként
  eladásra kínált
  vagy felhasznált
  bármely más termék; |
| --- | --- |

y)

„tüzelőanyag”: a IVa. fejezet alkalmazásában a 2003/96/EK irányelv I. mellékletének A. és C. táblázatában felsorolt bármely üzemanyag, valamint az említett irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott üzemanyagként vagy tüzelő-, fűtőanyagként
  történő felhasználásra szánt, illetve ekként
  eladásra kínált
  vagy felhasznált
  bármely más termék;

történő felhasználásra szánt, illetve ekként

vagy felhasznált

Módosítás 496

Módosítás 496

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

2003/87/EK irányelv

-3a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„-3a. cikk

A Bizottság a veszteségek és károk orvoslására szolgáló Varsói Nemzetközi Mechanizmus végrehajtó bizottságával és más nemzetközi szervezetekkel együtt értékeli azokat a lehetséges kompenzációs intézkedéseket, amelyeket az Unió egésze a kiszolgáltatott és fejlődő országok érdekében végrehajthatna, és erről az értékelésről 2022 végén jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”

Módosítás 497

Módosítás 497

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2003/87/EK irányelv

3a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 3b–3f. cikk az I. mellékletben szereplő légi közlekedési tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott egységekre vonatkozik. A 3g–
  3ge.
  cikk az I. mellékletben szereplő tengeri közlekedési tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott egységekre vonatkozik. | A 3b–3f. cikk az I. mellékletben szereplő légi közlekedési tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott egységekre vonatkozik. A 3g–
  3geb.
  cikk
  az 5 000 vagy annál nagyobb bruttó tonnatartalmú hajók által végzett,
  az I. mellékletben szereplő tengeri közlekedési tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott egységekre vonatkozik.


  2027. január 1-jétől a 3g–3geb. cikk a 400 bruttó tonnatartalmú vagy annál nagyobb hajók által végzett, az I. mellékletben szereplő tengeri közlekedési tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott kibocsátási egységekre vonatkozik. Az említett időpontig a Bizottság értékeli a valamennyi hajóra vonatkozó egyenlő versenyfeltételeket, valamint az 5 000 vagy annál nagyobb bruttó tonnatartalmú hajók több, e küszöbérték alatti bruttó tonnatartalmú hajóval való esetleges helyettesítéséből eredő, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására gyakorolt esetleges nem kívánt kedvezőtlen hatások elkerülését. A Bizottság adott esetben ezen irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslatot csatol az értékeléshez.




  A Bizottság 2024. december 31-ig – az (EU) 2021/1119 rendelet 3. cikkében említett, az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület támogatásával – értékeli a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező, azokon belüli vagy onnan induló hajókból származó, a CO2, CH4 és N2O-en és az N2O-n kívüli üvegházhatásúgáz-kibocsátások és a globális felmelegedési potenciállal rendelkező részecskék globális éghajlatra gyakorolt hatását, és erről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentést adott esetben jogalkotási javaslatnak kell kísérnie, amely az említett kibocsátások és részecskék kezelésének kérdésével foglalkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 3b–3f. cikk az I. mellékletben szereplő légi közlekedési tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott egységekre vonatkozik. A 3g–
  3ge.
  cikk az I. mellékletben szereplő tengeri közlekedési tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott egységekre vonatkozik.

3ge.

A 3b–3f. cikk az I. mellékletben szereplő légi közlekedési tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott egységekre vonatkozik. A 3g–
  3geb.
  cikk
  az 5 000 vagy annál nagyobb bruttó tonnatartalmú hajók által végzett,
  az I. mellékletben szereplő tengeri közlekedési tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott egységekre vonatkozik.

3geb.

az 5 000 vagy annál nagyobb bruttó tonnatartalmú hajók által végzett,

2027. január 1-jétől a 3g–3geb. cikk a 400 bruttó tonnatartalmú vagy annál nagyobb hajók által végzett, az I. mellékletben szereplő tengeri közlekedési tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott kibocsátási egységekre vonatkozik. Az említett időpontig a Bizottság értékeli a valamennyi hajóra vonatkozó egyenlő versenyfeltételeket, valamint az 5 000 vagy annál nagyobb bruttó tonnatartalmú hajók több, e küszöbérték alatti bruttó tonnatartalmú hajóval való esetleges helyettesítéséből eredő, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására gyakorolt esetleges nem kívánt kedvezőtlen hatások elkerülését. A Bizottság adott esetben ezen irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslatot csatol az értékeléshez.

2027. január 1-jétől a 3g–3geb. cikk a 400 bruttó tonnatartalmú vagy annál nagyobb hajók által végzett, az I. mellékletben szereplő tengeri közlekedési tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott kibocsátási egységekre vonatkozik. Az említett időpontig a Bizottság értékeli a valamennyi hajóra vonatkozó egyenlő versenyfeltételeket, valamint az 5 000 vagy annál nagyobb bruttó tonnatartalmú hajók több, e küszöbérték alatti bruttó tonnatartalmú hajóval való esetleges helyettesítéséből eredő, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására gyakorolt esetleges nem kívánt kedvezőtlen hatások elkerülését. A Bizottság adott esetben ezen irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslatot csatol az értékeléshez.

A Bizottság 2024. december 31-ig – az (EU) 2021/1119 rendelet 3. cikkében említett, az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület támogatásával – értékeli a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező, azokon belüli vagy onnan induló hajókból származó, a CO2, CH4 és N2O-en és az N2O-n kívüli üvegházhatásúgáz-kibocsátások és a globális felmelegedési potenciállal rendelkező részecskék globális éghajlatra gyakorolt hatását, és erről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentést adott esetben jogalkotási javaslatnak kell kísérnie, amely az említett kibocsátások és részecskék kezelésének kérdésével foglalkozik.

A Bizottság 2024. december 31-ig – az (EU) 2021/1119 rendelet 3. cikkében említett, az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület támogatásával – értékeli a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőkbe érkező, azokon belüli vagy onnan induló hajókból származó, a CO2

4

2

Módosítás 498

Módosítás 498

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

2003/87/EK irányelv

3g cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében a kibocsátási egységek kiosztása és a leadási követelmények alkalmazása
  a következők szerint történik:
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó
  CO2-kibocsátás 100 %-ának,
  valamint a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben található veszteglőhelyen horgonyzó hajók kibocsátásának
  lefedése, és
   – a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe
  érkező utakon közlekedő hajókból származó CO2-kibocsátás 100 %-ának, valamint a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben található veszteglőhelyen horgonyzó hajók kibocsátásának lefedése, és
  - a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből
  egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó CO2-kibocsátás 100 %-ának, valamint
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó
  kikötőben található veszteglőhelyen horgonyzó hajók kibocsátásának lefedése, és | (1)   A tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében a kibocsátási egységek kiosztása és a leadási követelmények alkalmazása a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből
  induló és egy
  tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó
  kibocsátások száz százalékára (100 %),
  valamint a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben található veszteglőhelyen horgonyzó hajók kibocsátásának
  száz százalékára (100 %) vonatkozik.




  2026. december 31-ig a tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében a kibocsátási egységek kiosztása és a leadási követelmények alkalmazása a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások ötven százalékára (50 %), valamint az egy, a tagállamok
  joghatósága alá
  nem
  tartozó kikötőből
  induló
  és valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe
  érkező utakon közlekedő hajók kibocsátásának ötven százalékára (50 %) vonatkozik.




  2027. január 1-jétől és a 3gaa. cikkben meghatározott eltérésekre is figyelemmel, a tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében a kibocsátási egységek kiosztása és a leadási követelmények alkalmazása
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből i
  nduló és egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajók kibocsátásának száz százalékára (100 %), valamint
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó
  kikötőből induló és valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások száz százalékára (100 %) vonatkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében a kibocsátási egységek kiosztása és a leadási követelmények alkalmazása
  a következők szerint történik:
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó
  CO2-kibocsátás 100 %-ának,
  valamint a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben található veszteglőhelyen horgonyzó hajók kibocsátásának
  lefedése, és
   – a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe
  érkező utakon közlekedő hajókból származó CO2-kibocsátás 100 %-ának, valamint a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben található veszteglőhelyen horgonyzó hajók kibocsátásának lefedése, és
  - a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből
  egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó CO2-kibocsátás 100 %-ának, valamint
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó
  kikötőben található veszteglőhelyen horgonyzó hajók kibocsátásának lefedése, és

(1)   A tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében a kibocsátási egységek kiosztása és a leadási követelmények alkalmazása a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből
  induló és egy
  tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó
  kibocsátások száz százalékára (100 %),
  valamint a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben található veszteglőhelyen horgonyzó hajók kibocsátásának
  száz százalékára (100 %) vonatkozik.

2026. december 31-ig a tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében a kibocsátási egységek kiosztása és a leadási követelmények alkalmazása a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások ötven százalékára (50 %), valamint az egy, a tagállamok
  joghatósága alá
  nem
  tartozó kikötőből
  induló
  és valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe
  érkező utakon közlekedő hajók kibocsátásának ötven százalékára (50 %) vonatkozik.

2027. január 1-jétől és a 3gaa. cikkben meghatározott eltérésekre is figyelemmel, a tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében a kibocsátási egységek kiosztása és a leadási követelmények alkalmazása
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből i
  nduló és egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajók kibocsátásának száz százalékára (100 %), valamint
  a valamely tagállam joghatósága alá tartozó
  kikötőből induló és valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások száz százalékára (100 %) vonatkozik.

Módosítás 499

Módosítás 499

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2003/87/EK irányelv

3ga cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3ga cikk | 3ga cikk |
| A tengeri közlekedésre vonatkozó követelmények
  fokozatos bevezetése | A tengeri közlekedésre vonatkozó követelmények |
| A hajózási társaságok a kibocsátási
  egységeket a következő ütemezés szerint kötelesek
  leadni: | A hajózási társaságok
  2024. január 1-jétől és azt követően minden évben kötelesek az adott évre vonatkozóan bejelentett hitelesített kibocsátások száz százalékának (100 %) megfelelő
  kibocsátási
  egységet
  leadni. |
| a) | a 2023 tekintetében jelentett hitelesített kibocsátások 20 %-a; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3ga cikk

3ga cikk

A tengeri közlekedésre vonatkozó követelmények
  fokozatos bevezetése

fokozatos bevezetése

A tengeri közlekedésre vonatkozó követelmények

A hajózási társaságok a kibocsátási
  egységeket a következő ütemezés szerint kötelesek
  leadni:

egységeket a következő ütemezés szerint kötelesek

A hajózási társaságok
  2024. január 1-jétől és azt követően minden évben kötelesek az adott évre vonatkozóan bejelentett hitelesített kibocsátások száz százalékának (100 %) megfelelő
  kibocsátási
  egységet
  leadni.

2024. január 1-jétől és azt követően minden évben kötelesek az adott évre vonatkozóan bejelentett hitelesített kibocsátások száz százalékának (100 %) megfelelő

egységet

a)

a)

a 2023 tekintetében jelentett hitelesített kibocsátások 20 %-a;

a 2023 tekintetében jelentett hitelesített kibocsátások 20 %-a;

| b) | a 2024 tekintetében jelentett hitelesített kibocsátások 45 %-a; |
| --- | --- |

b)

b)

a 2024 tekintetében jelentett hitelesített kibocsátások 45 %-a;

a 2024 tekintetében jelentett hitelesített kibocsátások 45 %-a;

| c) | a 2025 tekintetében jelentett hitelesített kibocsátások 70 %-a; |
| --- | --- |

c)

c)

a 2025 tekintetében jelentett hitelesített kibocsátások 70 %-a;

a 2025 tekintetében jelentett hitelesített kibocsátások 70 %-a;

| d) | a 2026 tekintetében és azt követően évente jelentett hitelesített kibocsátások 100 %-a. |
| --- | --- |

d)

d)

a 2026 tekintetében és azt követően évente jelentett hitelesített kibocsátások 100 %-a.

a 2026 tekintetében és azt követően évente jelentett hitelesített kibocsátások 100 %-a.

Amennyiben a tengeri közlekedésből származó, 2023-as, 2024-es és 2025-ös hitelesített kibocsátásokhoz képest kevesebb kibocsátási egységet adnak le, mihelyt a hitelesített kibocsátások és a leadott kibocsátási egységek közötti különbséget az egyes évekre vonatkozóan megállapították, a kibocsátási egységek ennek megfelelő mennyiségét törölni kell a 10. cikk szerinti árverésre bocsátás helyett.

Amennyiben a tengeri közlekedésből származó, 2023-as, 2024-es és 2025-ös hitelesített kibocsátásokhoz képest kevesebb kibocsátási egységet adnak le, mihelyt a hitelesített kibocsátások és a leadott kibocsátási egységek közötti különbséget az egyes évekre vonatkozóan megállapították, a kibocsátási egységek ennek megfelelő mennyiségét törölni kell a 10. cikk szerinti árverésre bocsátás helyett.

Módosítás 500

Módosítás 500

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2003/87/EK irányelv

3ga a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3gaa. cikk |
| | Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által a tengeri közlekedés éghajlati hatásainak kezelése érdekében hozott intézkedésektől függő eltérések |
| | (1)
     
  A Bizottság együttműködik harmadik országokkal annak érdekében, hogy két- vagy többoldalú megállapodásokat hozzon létre a tengeri közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló fellépésekről és intézkedésekről, összhangban azzal a céllal, hogy a globális hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti szinthez képest 1,5  oC-on belül maradjon, összhangban a Párizsi Megállapodással. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az ezzel kapcsolatos fejleményekről. |
| | (2)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy kiegészítse ezt az irányelvet az uniós intézkedések alkalmazási körének arányos csökkentése révén, miközben az EU ETS hatálya alatt marad a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajók kibocsátásának legalább ötven százaléka (50 %), valamint egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőből induló és valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajók kibocsátásának ötven százaléka (50 %), amennyiben: |
| | a) | egy harmadik ország olyan szén-dioxid-árazási mechanizmussal rendelkezik a kibocsátások korlátozására és csökkentésére, amely legalább egyenértékű az EU ETS; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3gaa. cikk

3gaa. cikk

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által a tengeri közlekedés éghajlati hatásainak kezelése érdekében hozott intézkedésektől függő eltérések

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által a tengeri közlekedés éghajlati hatásainak kezelése érdekében hozott intézkedésektől függő eltérések

(1)
     
  A Bizottság együttműködik harmadik országokkal annak érdekében, hogy két- vagy többoldalú megállapodásokat hozzon létre a tengeri közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló fellépésekről és intézkedésekről, összhangban azzal a céllal, hogy a globális hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti szinthez képest 1,5  oC-on belül maradjon, összhangban a Párizsi Megállapodással. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az ezzel kapcsolatos fejleményekről.

(2)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy kiegészítse ezt az irányelvet az uniós intézkedések alkalmazási körének arányos csökkentése révén, miközben az EU ETS hatálya alatt marad a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajók kibocsátásának legalább ötven százaléka (50 %), valamint egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőből induló és valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajók kibocsátásának ötven százaléka (50 %), amennyiben:

a)

a)

egy harmadik ország olyan szén-dioxid-árazási mechanizmussal rendelkezik a kibocsátások korlátozására és csökkentésére, amely legalább egyenértékű az EU ETS;

egy harmadik ország olyan szén-dioxid-árazási mechanizmussal rendelkezik a kibocsátások korlátozására és csökkentésére, amely legalább egyenértékű az EU ETS;

| b) | az Unió és egy vagy több harmadik ország közötti két- vagy többoldalú megállapodás keretében olyan szén-dioxid-árazási mechanizmust hoztak létre a kibocsátások korlátozására és csökkentésére, amely legalább egyenértékű az EU ETS-sel, és a 25. cikk értelmében döntés született arról, hogy azt összekapcsolják az EU ETS-sel; vagy |
| --- | --- |

b)

b)

az Unió és egy vagy több harmadik ország közötti két- vagy többoldalú megállapodás keretében olyan szén-dioxid-árazási mechanizmust hoztak létre a kibocsátások korlátozására és csökkentésére, amely legalább egyenértékű az EU ETS-sel, és a 25. cikk értelmében döntés született arról, hogy azt összekapcsolják az EU ETS-sel; vagy

az Unió és egy vagy több harmadik ország közötti két- vagy többoldalú megállapodás keretében olyan szén-dioxid-árazási mechanizmust hoztak létre a kibocsátások korlátozására és csökkentésére, amely legalább egyenértékű az EU ETS-sel, és a 25. cikk értelmében döntés született arról, hogy azt összekapcsolják az EU ETS-sel; vagy

| c) | a harmadik ország olyan legkevésbé fejlett ország vagy fejlődő kis szigetállam, amelynek egy főre jutó GDP-je nem éri el vagy haladja meg az uniós átlagot, és amely magában foglalja a Párizsi Megállapodás szerinti, nemzetileg meghatározott hozzájárulásaiból származó kibocsátásokat is. |
| --- | --- |

c)

c)

a harmadik ország olyan legkevésbé fejlett ország vagy fejlődő kis szigetállam, amelynek egy főre jutó GDP-je nem éri el vagy haladja meg az uniós átlagot, és amely magában foglalja a Párizsi Megállapodás szerinti, nemzetileg meghatározott hozzájárulásaiból származó kibocsátásokat is.

a harmadik ország olyan legkevésbé fejlett ország vagy fejlődő kis szigetállam, amelynek egy főre jutó GDP-je nem éri el vagy haladja meg az uniós átlagot, és amely magában foglalja a Párizsi Megállapodás szerinti, nemzetileg meghatározott hozzájárulásaiból származó kibocsátásokat is.

Módosítás 501

Módosítás 501

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2003/87/EK irányelv

3ga b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3gab. cikk |
| | Óceánalap |
| | (1)
     
  A (4) bekezdésben említett projektek és beruházások támogatására létre kell hozni egy alapot (az Óceánalapot). A 3g. cikkben említett, a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételek 75 %-át az Óceánalapon keresztül kell felhasználni. Ezenfelül az (EU) .../... rendelet [FuelEU tengerészet] 21. cikkének (2) bekezdésében említett külső címzett bevételeket az Óceánalapba kell utalni, és a (4) bekezdéssel összhangban kell felhasználni. |
| | (2)
     
  A hajózási társaságok az előző naptári évre vonatkozóan az (EU) 2015/757 rendelet szerint bejelentett teljes kibocsátásuknak megfelelő éves tagsági hozzájárulást fizethetnek be az Óceánalapba, a hajózási társaságok – többek között a kis és közepes méretű társaságok és/vagy a jelen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységet nem gyakran folytató társaságok – adminisztratív terhének korlátozása érdekében. Az Óceánalap a tagjai közé tartozó hajózási társaságok nevében, kollektívan ad át kibocsátási egységeket. A tonnánkénti kibocsátásra jutó tagsági hozzájárulást az Óceánalap határozza meg minden év február 28-ig, de az nem lehet alacsonyabb, mint a kibocsátási egységeknek a megelőző évben az elsődleges vagy másodlagos piacon jegyzett legmagasabb teljesítési ára. |
| | (3)
     
  Az Óceánalap irányítása központilag, egy uniós szerven keresztül történik. Az Óceánalap irányítási struktúrájának hasonlónak kell lennie a 10a. cikk (8) bekezdése alapján létrehozott Éghajlatváltozási Beruházási Alap irányítási struktúrájához, és biztosítania kell az azzal való szinergiáját, adott esetben alkalmazva az említett cikkben meghatározott irányítási és támogatási szabályokat. Az Óceánalap irányítási struktúrájának és döntéshozatali folyamatának átláthatónak és inkluzívnak kell lennie, különösen a kiemelt területek, a kritériumok és a támogatások elosztására vonatkozó eljárások meghatározása tekintetében. A releváns érdekelt feleknek megfelelő konzultatív szerepet kell biztosítani. Az Óceánalapból támogatott projektekre és beruházásokra vonatkozó valamennyi információt, valamint az Óceánalap működésére vonatkozó minden egyéb releváns információt a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátani. |
| | (4)
     
  Az Óceánalap keretében biztosított források támogatják az energiahatékony és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens uniós tengeri ágazatra való átállást, és azokat az alábbiakkal kapcsolatos projektek és beruházások támogatására kell felhasználni: |
| | a) | a hajók és kikötők energiahatékonyságának javítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3gab. cikk

3gab. cikk

Óceánalap

Óceánalap

(1)
     
  A (4) bekezdésben említett projektek és beruházások támogatására létre kell hozni egy alapot (az Óceánalapot). A 3g. cikkben említett, a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételek 75 %-át az Óceánalapon keresztül kell felhasználni. Ezenfelül az (EU) .../... rendelet [FuelEU tengerészet] 21. cikkének (2) bekezdésében említett külső címzett bevételeket az Óceánalapba kell utalni, és a (4) bekezdéssel összhangban kell felhasználni.

(2)
     
  A hajózási társaságok az előző naptári évre vonatkozóan az (EU) 2015/757 rendelet szerint bejelentett teljes kibocsátásuknak megfelelő éves tagsági hozzájárulást fizethetnek be az Óceánalapba, a hajózási társaságok – többek között a kis és közepes méretű társaságok és/vagy a jelen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységet nem gyakran folytató társaságok – adminisztratív terhének korlátozása érdekében. Az Óceánalap a tagjai közé tartozó hajózási társaságok nevében, kollektívan ad át kibocsátási egységeket. A tonnánkénti kibocsátásra jutó tagsági hozzájárulást az Óceánalap határozza meg minden év február 28-ig, de az nem lehet alacsonyabb, mint a kibocsátási egységeknek a megelőző évben az elsődleges vagy másodlagos piacon jegyzett legmagasabb teljesítési ára.

(3)
     
  Az Óceánalap irányítása központilag, egy uniós szerven keresztül történik. Az Óceánalap irányítási struktúrájának hasonlónak kell lennie a 10a. cikk (8) bekezdése alapján létrehozott Éghajlatváltozási Beruházási Alap irányítási struktúrájához, és biztosítania kell az azzal való szinergiáját, adott esetben alkalmazva az említett cikkben meghatározott irányítási és támogatási szabályokat. Az Óceánalap irányítási struktúrájának és döntéshozatali folyamatának átláthatónak és inkluzívnak kell lennie, különösen a kiemelt területek, a kritériumok és a támogatások elosztására vonatkozó eljárások meghatározása tekintetében. A releváns érdekelt feleknek megfelelő konzultatív szerepet kell biztosítani. Az Óceánalapból támogatott projektekre és beruházásokra vonatkozó valamennyi információt, valamint az Óceánalap működésére vonatkozó minden egyéb releváns információt a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátani.

(4)
     
  Az Óceánalap keretében biztosított források támogatják az energiahatékony és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens uniós tengeri ágazatra való átállást, és azokat az alábbiakkal kapcsolatos projektek és beruházások támogatására kell felhasználni:

a)

a)

a hajók és kikötők energiahatékonyságának javítása;

a hajók és kikötők energiahatékonyságának javítása;

| b) | a tengeri közlekedési ágazat – többek között a rövid távú tengeri hajózás és a kikötők – dekarbonizálását szolgáló innovatív technológiák és infrastruktúra, beleértve a kikötői villamosenergia-hálózathoz való csatlakozásokat; |
| --- | --- |

b)

b)

a tengeri közlekedési ágazat – többek között a rövid távú tengeri hajózás és a kikötők – dekarbonizálását szolgáló innovatív technológiák és infrastruktúra, beleértve a kikötői villamosenergia-hálózathoz való csatlakozásokat;

a tengeri közlekedési ágazat – többek között a rövid távú tengeri hajózás és a kikötők – dekarbonizálását szolgáló innovatív technológiák és infrastruktúra, beleértve a kikötői villamosenergia-hálózathoz való csatlakozásokat;

| c) | a megújuló energiából előállított fenntartható alternatív üzemanyagok, például hidrogén, e-üzemanyagok és ammónia bevezetése, többek között karboncsökkentési célú szerződések (CCD-k) révén; |
| --- | --- |

c)

c)

a megújuló energiából előállított fenntartható alternatív üzemanyagok, például hidrogén, e-üzemanyagok és ammónia bevezetése, többek között karboncsökkentési célú szerződések (CCD-k) révén;

a megújuló energiából előállított fenntartható alternatív üzemanyagok, például hidrogén, e-üzemanyagok és ammónia bevezetése, többek között karboncsökkentési célú szerződések (CCD-k) révén;

| d) | kibocsátásmentes meghajtási technológiák, beleértve a széltechnológiákat; |
| --- | --- |

d)

d)

kibocsátásmentes meghajtási technológiák, beleértve a széltechnológiákat;

kibocsátásmentes meghajtási technológiák, beleértve a széltechnológiákat;

| e) | kutatás és fejlesztés, valamint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását csökkentő technológiák és tervek első ipari alkalmazása, beleértve a jégosztályú hajók innovatív technológiáit és üzemanyagait, valamint a fagyott területeken a téli hajózást; |
| --- | --- |

e)

e)

kutatás és fejlesztés, valamint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását csökkentő technológiák és tervek első ipari alkalmazása, beleértve a jégosztályú hajók innovatív technológiáit és üzemanyagait, valamint a fagyott területeken a téli hajózást;

kutatás és fejlesztés, valamint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását csökkentő technológiák és tervek első ipari alkalmazása, beleértve a jégosztályú hajók innovatív technológiáit és üzemanyagait, valamint a fagyott területeken a téli hajózást;

| f) | elsőbbséget kell biztosítani az ágazaton belüli innovációt előmozdító projekteknek, például olyan technológiáknak, amelyek nemcsak dekarbonizációhoz vezetnek, hanem többek között csökkentik a zaj-, a levegő- és a tengerszennyezés kockázatát is; |
| --- | --- |

f)

f)

elsőbbséget kell biztosítani az ágazaton belüli innovációt előmozdító projekteknek, például olyan technológiáknak, amelyek nemcsak dekarbonizációhoz vezetnek, hanem többek között csökkentik a zaj-, a levegő- és a tengerszennyezés kockázatát is;

elsőbbséget kell biztosítani az ágazaton belüli innovációt előmozdító projekteknek, például olyan technológiáknak, amelyek nemcsak dekarbonizációhoz vezetnek, hanem többek között csökkentik a zaj-, a levegő- és a tengerszennyezés kockázatát is;

| g) | hozzájárulás a tengerhasznosítási ágazat igazságos átmenetéhez a meglévő munkaerő képzése, továbbképzése és átképzése, valamint a tengerészeti munkaerő következő generációjának felkészítése révén. |
| --- | --- |

g)

g)

hozzájárulás a tengerhasznosítási ágazat igazságos átmenetéhez a meglévő munkaerő képzése, továbbképzése és átképzése, valamint a tengerészeti munkaerő következő generációjának felkészítése révén.

hozzájárulás a tengerhasznosítási ágazat igazságos átmenetéhez a meglévő munkaerő képzése, továbbképzése és átképzése, valamint a tengerészeti munkaerő következő generációjának felkészítése révén.

Az Óceánalap forrásainak 15 %-át a globális felmelegedés által érintett tengeri ökoszisztémák – például a védett tengeri területek – védelméhez, helyreállításához és jobb kezeléséhez való hozzájárulásra, valamint az átfogó, fenntartható kék gazdaság – például a megújuló tengeri energia – előmozdítására kell fordítani.

Az Óceánalap forrásainak 15 %-át a globális felmelegedés által érintett tengeri ökoszisztémák – például a védett tengeri területek – védelméhez, helyreállításához és jobb kezeléséhez való hozzájárulásra, valamint az átfogó, fenntartható kék gazdaság – például a megújuló tengeri energia – előmozdítására kell fordítani.

Az Óceánalapból támogatott valamennyi beruházást nyilvánosságra kell hozni, és azoknak meg kell felelniük az irányelv céljainak.

Az Óceánalapból támogatott valamennyi beruházást nyilvánosságra kell hozni, és azoknak meg kell felelniük az irányelv céljainak.

(5)
     
  Az Óceánalapból nyújtott összes finanszírozást a következőkkel összhangban kell végrehajtani:

| a) | az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*)

  17. cikkében meghatározott jelentős károkozás elkerülését célzó elv; |
| --- | --- |

a)

a)

az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*)

  17. cikkében meghatározott jelentős károkozás elkerülését célzó elv;

az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet

*

17. cikkében meghatározott jelentős károkozás elkerülését célzó elv;

| b) | az (EU) 2020/852 rendelet 18. cikkében meghatározott minimális garanciák. |
| --- | --- |

b)

b)

az (EU) 2020/852 rendelet 18. cikkében meghatározott minimális garanciák.

az (EU) 2020/852 rendelet 18. cikkében meghatározott minimális garanciák.

(6)
     
  A Bizottság együttműködik harmadik országokkal annak vizsgálatában, hogy azok miként vehetik igénybe az Óceánalapot. Az Óceánalap megfelelő részét az Unión kívüli országok, különösen a legkevésbé fejlett országok és a fejlődő kis szigetállamok számára kell rendelkezésre bocsátani, amelyeknek a valamely tagállam joghatósága alá nem tartozó kikötőből vagy kikötőbe irányuló útjait száz százalékban (100 %) fedezik az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és a tengeri ágazatból származó kibocsátásuk csökkentését célzó intézkedések.

(7)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv e cikk végrehajtására vonatkozó kiegészítésére. Az Óceánalap végrehajtása során a Bizottság az (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (**)

  összhangban minden megfelelő intézkedést megtesz annak érdekében, hogy biztosítsa az Óceánalapból támogatott intézkedésekkel és beruházásokkal kapcsolatban nyújtott pénzeszközök védelmét abban az esetben, ha a tagállamokban nem tartják tiszteletben a jogállamiságot. Ennek érdekében a Bizottság gondoskodik egy hatékony és eredményes belső kontrollrendszerről, továbbá törekszik a jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált összegek visszafizettetésére.

Módosítás 502

Módosítás 502

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2003/87/EK irányelv

3gd a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3gda. cikk




  Szerződéses megállapodások:




  Ha az üzemanyag beszerzéséért vagy a hajó üzemeltetéséért való végső felelősséget szerződéses megállapodás alapján a hajózási társaságtól eltérő jogalany vállalja át, a szerződéses megállapodás alapján ez a jogalany felel az ezen irányelv szerinti kötelezettségek teljesítéséből eredő költségek fedezéséért.




  E cikk alkalmazásában a „hajó üzemeltetése” a hajó által szállított rakomány, vagy a hajó útvonalának és sebességének meghatározása.




  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a hajózási társaság a 16. cikkel összhangban megfelelő és hatékony eszközökkel rendelkezzen az e cikk (1) bekezdésében említett költségek beszedésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3gda. cikk

Szerződéses megállapodások:

Ha az üzemanyag beszerzéséért vagy a hajó üzemeltetéséért való végső felelősséget szerződéses megállapodás alapján a hajózási társaságtól eltérő jogalany vállalja át, a szerződéses megállapodás alapján ez a jogalany felel az ezen irányelv szerinti kötelezettségek teljesítéséből eredő költségek fedezéséért.

E cikk alkalmazásában a „hajó üzemeltetése” a hajó által szállított rakomány, vagy a hajó útvonalának és sebességének meghatározása.

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a hajózási társaság a 16. cikkel összhangban megfelelő és hatékony eszközökkel rendelkezzen az e cikk (1) bekezdésében említett költségek beszedésére.

Módosítás 503

Módosítás 503

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2003/87/EK irányelv

3ge cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság mérlegeli a lehetséges módosításokat a tengeri közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló piaci alapú globális intézkedés Nemzetközi Tengerészeti Szervezet általi elfogadásával összefüggésben. Ilyen intézkedés elfogadása esetén, de mindenképpen a 2028. évi globális értékelés előtt, legkésőbb 2028. szeptember 30-ig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgálja az ilyen intézkedéseket. A Bizottság, adott esetben, e jelentést követő intézkedésként az irányelv szükség szerinti módosításáról szóló jogalkotási javaslatokat terjeszthet az Európai Parlament és a Tanács elé. | (1)   A Bizottság mérlegeli a lehetséges módosításokat a tengeri közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló piaci alapú globális intézkedés Nemzetközi Tengerészeti Szervezet
  (IMO)
  általi elfogadásával összefüggésben. Ilyen intézkedés elfogadása esetén, de mindenképpen a 2028. évi globális értékelés előtt, legkésőbb 2028. szeptember 30-ig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgálja az ilyen intézkedéseket. A Bizottság, adott esetben, e jelentést követő intézkedésként az irányelv szükség szerinti módosításáról szóló jogalkotási javaslatokat terjeszthet az Európai Parlament és a Tanács elé. |
| | Ilyen intézkedés elfogadásától számított 12 hónapon belül és az intézkedés életbe lépése előtt, de mindenképpen a 2028. évi globális értékelés előtt, legkésőbb 2028. szeptember 30-ig a Bizottság, az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület támogatásával, jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgálja az ilyen intézkedéseket. |
| | A jelentés megvizsgálja az IMO által meghatározott intézkedések ambícióját és általános környezeti integritását, beleértve a Párizsi Megállapodás azon célkitűzésével kapcsolatos általános törekvésüket, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését az iparosodás előtti szinthez képest 1,5  oC-ra korlátozzák, az uniós gazdaság egészére vonatkozó, 2030-ra vonatkozó üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célértéket és az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott klímasemlegességi célkitűzést, és összehasonlítja ezen intézkedések általános környezeti integritását az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszernek az ezen irányelvben meghatározott szabályokkal összhangban történő alkalmazásával járó általános környezeti integritással. |
| | A jelentésnek figyelembe kell vennie a globális intézkedésekben való részvétel szintjét, azok végrehajthatóságát, átláthatóságát, az előírások megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, a nyilvánosság részvételének folyamatait, a kibocsátások nyomon követését, bejelentését és hitelesítését, a forgalmi jegyzékeket és az elszámoltathatóságot. |
| | A Bizottság nyomon követi továbbá a káros hatásokat, többek között a szállítási költségek esetleges növekedését, a piac torzulását és a kikötői forgalom változásait, például a kikötők megkerülését és az átrakodási csomópontok eltolódását, a tagállamok tengeri ágazatának általános versenyképességét, és különösen a „területi folytonosság” alapvető szolgáltatásait nyújtó hajózási szolgáltatásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásokat. |
| | A tengeri közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a Párizsi Megállapodással összhangban és legalább az ezen irányelv alapján hozott uniós intézkedésekből eredő szinttel összehasonlítható szintre történő csökkentésére irányuló globális piaci alapú intézkedés elfogadása esetén a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot csatolhat a jelentéshez ezen irányelv módosítására és a globális szinten hozott intézkedésekkel való összehangolására, elismerve ugyanakkor az Unió szuverenitását a nemzetközi hajózási utakból származó kibocsátások rá eső részének a Párizsi Megállapodásban foglalt kötelezettségekkel összhangban történő szabályozása tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság mérlegeli a lehetséges módosításokat a tengeri közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló piaci alapú globális intézkedés Nemzetközi Tengerészeti Szervezet általi elfogadásával összefüggésben. Ilyen intézkedés elfogadása esetén, de mindenképpen a 2028. évi globális értékelés előtt, legkésőbb 2028. szeptember 30-ig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgálja az ilyen intézkedéseket. A Bizottság, adott esetben, e jelentést követő intézkedésként az irányelv szükség szerinti módosításáról szóló jogalkotási javaslatokat terjeszthet az Európai Parlament és a Tanács elé.

(1)   A Bizottság mérlegeli a lehetséges módosításokat a tengeri közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló piaci alapú globális intézkedés Nemzetközi Tengerészeti Szervezet
  (IMO)
  általi elfogadásával összefüggésben. Ilyen intézkedés elfogadása esetén, de mindenképpen a 2028. évi globális értékelés előtt, legkésőbb 2028. szeptember 30-ig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgálja az ilyen intézkedéseket. A Bizottság, adott esetben, e jelentést követő intézkedésként az irányelv szükség szerinti módosításáról szóló jogalkotási javaslatokat terjeszthet az Európai Parlament és a Tanács elé.

Ilyen intézkedés elfogadásától számított 12 hónapon belül és az intézkedés életbe lépése előtt, de mindenképpen a 2028. évi globális értékelés előtt, legkésőbb 2028. szeptember 30-ig a Bizottság, az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület támogatásával, jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgálja az ilyen intézkedéseket.

Ilyen intézkedés elfogadásától számított 12 hónapon belül és az intézkedés életbe lépése előtt, de mindenképpen a 2028. évi globális értékelés előtt, legkésőbb 2028. szeptember 30-ig a Bizottság, az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület támogatásával, jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgálja az ilyen intézkedéseket.

A jelentés megvizsgálja az IMO által meghatározott intézkedések ambícióját és általános környezeti integritását, beleértve a Párizsi Megállapodás azon célkitűzésével kapcsolatos általános törekvésüket, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését az iparosodás előtti szinthez képest 1,5  oC-ra korlátozzák, az uniós gazdaság egészére vonatkozó, 2030-ra vonatkozó üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célértéket és az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott klímasemlegességi célkitűzést, és összehasonlítja ezen intézkedések általános környezeti integritását az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszernek az ezen irányelvben meghatározott szabályokkal összhangban történő alkalmazásával járó általános környezeti integritással.

A jelentés megvizsgálja az IMO által meghatározott intézkedések ambícióját és általános környezeti integritását, beleértve a Párizsi Megállapodás azon célkitűzésével kapcsolatos általános törekvésüket, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését az iparosodás előtti szinthez képest 1,5  o

A jelentésnek figyelembe kell vennie a globális intézkedésekben való részvétel szintjét, azok végrehajthatóságát, átláthatóságát, az előírások megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, a nyilvánosság részvételének folyamatait, a kibocsátások nyomon követését, bejelentését és hitelesítését, a forgalmi jegyzékeket és az elszámoltathatóságot.

A jelentésnek figyelembe kell vennie a globális intézkedésekben való részvétel szintjét, azok végrehajthatóságát, átláthatóságát, az előírások megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, a nyilvánosság részvételének folyamatait, a kibocsátások nyomon követését, bejelentését és hitelesítését, a forgalmi jegyzékeket és az elszámoltathatóságot.

A Bizottság nyomon követi továbbá a káros hatásokat, többek között a szállítási költségek esetleges növekedését, a piac torzulását és a kikötői forgalom változásait, például a kikötők megkerülését és az átrakodási csomópontok eltolódását, a tagállamok tengeri ágazatának általános versenyképességét, és különösen a „területi folytonosság” alapvető szolgáltatásait nyújtó hajózási szolgáltatásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásokat.

A Bizottság nyomon követi továbbá a káros hatásokat, többek között a szállítási költségek esetleges növekedését, a piac torzulását és a kikötői forgalom változásait, például a kikötők megkerülését és az átrakodási csomópontok eltolódását, a tagállamok tengeri ágazatának általános versenyképességét, és különösen a „területi folytonosság” alapvető szolgáltatásait nyújtó hajózási szolgáltatásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásokat.

A tengeri közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a Párizsi Megállapodással összhangban és legalább az ezen irányelv alapján hozott uniós intézkedésekből eredő szinttel összehasonlítható szintre történő csökkentésére irányuló globális piaci alapú intézkedés elfogadása esetén a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot csatolhat a jelentéshez ezen irányelv módosítására és a globális szinten hozott intézkedésekkel való összehangolására, elismerve ugyanakkor az Unió szuverenitását a nemzetközi hajózási utakból származó kibocsátások rá eső részének a Párizsi Megállapodásban foglalt kötelezettségekkel összhangban történő szabályozása tekintetében.

A tengeri közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a Párizsi Megállapodással összhangban és legalább az ezen irányelv alapján hozott uniós intézkedésekből eredő szinttel összehasonlítható szintre történő csökkentésére irányuló globális piaci alapú intézkedés elfogadása esetén a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot csatolhat a jelentéshez ezen irányelv módosítására és a globális szinten hozott intézkedésekkel való összehangolására, elismerve ugyanakkor az Unió szuverenitását a nemzetközi hajózási utakból származó kibocsátások rá eső részének a Párizsi Megállapodásban foglalt kötelezettségekkel összhangban történő szabályozása tekintetében.

Módosítás 504

Módosítás 504

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2003/87/EK irányelv

3ge cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság nyomon követi e fejezet végrehajtását, valamint az ezen irányelv követelményeinek való megfelelés kötelezettségét megkerülni próbáló társaságokkal kapcsolatos esetleges tendenciákat. A Bizottság szükség esetén
  javaslatot tesz a követelmények ilyen jellegű kikerülésének megelőzését célzó intézkedésekre. | (2)   A Bizottság nyomon követi e fejezet végrehajtását, valamint az ezen irányelv követelményeinek való megfelelés kötelezettségét megkerülni próbáló társaságokkal kapcsolatos esetleges tendenciákat,
  és ezekről ...-tól/-től [a módosító irányelv hatálybalépését követő évtől] kétévente jelentést készít. A Bizottság nyomon követi továbbá a kedvezőtlen hatásokat, többek között a szállítási költségek lehetséges növekedését, a piac torzulását és a kikötői forgalom változásait, például a kikötők elkerülését és az átrakodási csomópontok eltolódását, a tagállamok tengeri ágazatának általános versenyképességét, és különösen a területi folytonosság alapvető szolgáltatásait nyújtó hajózási szolgáltatásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásokat.
   A Bizottság szükség esetén
  intézkedéseket javasol az esetleges káros hatások vagy az irányelv követelményeinek megkerülésének megelőzésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság nyomon követi e fejezet végrehajtását, valamint az ezen irányelv követelményeinek való megfelelés kötelezettségét megkerülni próbáló társaságokkal kapcsolatos esetleges tendenciákat. A Bizottság szükség esetén
  javaslatot tesz a követelmények ilyen jellegű kikerülésének megelőzését célzó intézkedésekre.

(2)   A Bizottság nyomon követi e fejezet végrehajtását, valamint az ezen irányelv követelményeinek való megfelelés kötelezettségét megkerülni próbáló társaságokkal kapcsolatos esetleges tendenciákat,
  és ezekről ...-tól/-től [a módosító irányelv hatálybalépését követő évtől] kétévente jelentést készít. A Bizottság nyomon követi továbbá a kedvezőtlen hatásokat, többek között a szállítási költségek lehetséges növekedését, a piac torzulását és a kikötői forgalom változásait, például a kikötők elkerülését és az átrakodási csomópontok eltolódását, a tagállamok tengeri ágazatának általános versenyképességét, és különösen a területi folytonosság alapvető szolgáltatásait nyújtó hajózási szolgáltatásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásokat.
   A Bizottság szükség esetén
  intézkedéseket javasol az esetleges káros hatások vagy az irányelv követelményeinek megkerülésének megelőzésére.

Módosítás 505

Módosítás 505

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2003/87/EK irányelv

3ge a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3gea. cikk




  A 3g. cikk (1) bekezdésének második alpontjától eltérve, amennyiben valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötő közötti, 300 tengeri mérföldnél kisebb távolság esetén a tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében a kibocsátási egységek kiosztása és a leadási követelmények alkalmazása a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőbe – akár átrakodási kikötőbe is – érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások száz százalékára (100 %), az egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőből – akár átrakodási kikötőből is – induló és valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások száz százalékára (100 %) vonatkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3gea. cikk

A 3g. cikk (1) bekezdésének második alpontjától eltérve, amennyiben valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötő és a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötő közötti, 300 tengeri mérföldnél kisebb távolság esetén a tengeri közlekedési tevékenységek tekintetében a kibocsátási egységek kiosztása és a leadási követelmények alkalmazása a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőből induló és egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőbe – akár átrakodási kikötőbe is – érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások száz százalékára (100 %), az egy, a tagállamok joghatósága alá nem tartozó kikötőből – akár átrakodási kikötőből is – induló és valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe érkező utakon közlekedő hajókból származó kibocsátások száz százalékára (100 %) vonatkozik.

Módosítás 506/rev

Módosítás 506/rev

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

2003/87/EK irányelv

3h cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3h. cikk | 3h. cikk |
| Hatály | Hatály |
| E fejezet rendelkezései az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélyekre és az I. mellékletben szereplő, a légi és tengeri közlekedésen kívüli tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott kibocsátási egységekre alkalmazandók.; | (1)
     E fejezet rendelkezései az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélyekre és az I. mellékletben szereplő, a légi és tengeri közlekedésen kívüli tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott kibocsátási egységekre alkalmazandók. |
| | (1a)
     
  A 2008/98/EK irányelv 4. cikkében megállapított rendelkezések sérelme nélkül 2026. január 1-jétől e fejezet rendelkezései az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélyekre és a településihulladék-égető létesítményekkel kapcsolatos kibocsátási egységek kiosztására és kiadására alkalmazandók. |
| | (1b)
     
  A Bizottság 2024. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgálja a településihulladék-égető létesítmények uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe való felvételének lehetséges hatásait a hulladék Unióban található hulladéklerakóban történő végleges elhelyezésére irányuló eltérésre és a harmadik országokba irányuló hulladékkivitelre. |
| | E jelentésben a Bizottság megvizsgálja annak lehetőségét is, hogy az EU ETS-be más hulladékgazdálkodási folyamatokat is bevonjanak, különösen az olyan hulladéklerakókat, amelyek metánt és dinitrogén-oxidot bocsátanak ki az Unióban. |
| | A Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot csatol a jelentéshez – különösen akkor, ha nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás – az első albekezdésben említett hatások megelőzése és a második albekezdésben említett folyamatoknak az EU ETS-be való felvétele érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3h. cikk

3h. cikk

Hatály

Hatály

E fejezet rendelkezései az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélyekre és az I. mellékletben szereplő, a légi és tengeri közlekedésen kívüli tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott kibocsátási egységekre alkalmazandók.;

(1)
     E fejezet rendelkezései az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélyekre és az I. mellékletben szereplő, a légi és tengeri közlekedésen kívüli tevékenységek kapcsán kiosztott és kiadott kibocsátási egységekre alkalmazandók.

(1a)
     
  A 2008/98/EK irányelv 4. cikkében megállapított rendelkezések sérelme nélkül 2026. január 1-jétől e fejezet rendelkezései az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélyekre és a településihulladék-égető létesítményekkel kapcsolatos kibocsátási egységek kiosztására és kiadására alkalmazandók.

(1b)
     
  A Bizottság 2024. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgálja a településihulladék-égető létesítmények uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe való felvételének lehetséges hatásait a hulladék Unióban található hulladéklerakóban történő végleges elhelyezésére irányuló eltérésre és a harmadik országokba irányuló hulladékkivitelre.

E jelentésben a Bizottság megvizsgálja annak lehetőségét is, hogy az EU ETS-be más hulladékgazdálkodási folyamatokat is bevonjanak, különösen az olyan hulladéklerakókat, amelyek metánt és dinitrogén-oxidot bocsátanak ki az Unióban.

E jelentésben a Bizottság megvizsgálja annak lehetőségét is, hogy az EU ETS-be más hulladékgazdálkodási folyamatokat is bevonjanak, különösen az olyan hulladéklerakókat, amelyek metánt és dinitrogén-oxidot bocsátanak ki az Unióban.

A Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot csatol a jelentéshez – különösen akkor, ha nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás – az első albekezdésben említett hatások megelőzése és a második albekezdésben említett folyamatoknak az EU ETS-be való felvétele érdekében.

A Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot csatol a jelentéshez – különösen akkor, ha nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás – az első albekezdésben említett hatások megelőzése és a második albekezdésben említett folyamatoknak az EU ETS-be való felvétele érdekében.

Módosítás 677

Módosítás 677

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

2003/87/EK irányelv

9 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [E módosítás hatálybalépését követő évben] az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget
  [-millió
  kibocsátási
  egység (a hatálybalépés évétől függően meghatározandó)]-val/-vel
  csökkenteni kell.
  Ugyanebben az évben
  az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget
  79 millió
  kibocsátási egységgel meg kell növelni a tengeri közlekedés tekintetében.
  [E módosítás hatálybalépését követő év]-tól/
  -től kezdődően a lineáris tényező 4,2  %
  lesz
  . A Bizottság [a módosítás hatálybalépésének időpontja beillesztendő]-tól/-től számított három hónapon belül közzéteszi az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget.; | [E módosítás hatálybalépését követő évben] az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget
  70 millió
  kibocsátási
  egységgel csökkenteni kell. 2026-ban az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget 50 millió kibocsátási egységgel
  csökkenteni kell.
  [E módosítás hatálybalépését követő évben]
  az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget
  [a 3g. cikkben meghatározott, az EU ETS tengeri közlekedési tevékenységekre vonatkozó alkalmazási körnek megfelelő számú kibocsátási egység]
  kibocsátási egységgel meg kell növelni a tengeri közlekedés tekintetében.
  2024-től kezdődően a lineáris tényező 4,4  % lesz, 2025 végéig. 2026-tól kezdődően a lineáris tényező 4,5  %. 2029-től kezdődően a lineáris tényező 4,6  %
  . A Bizottság [a módosítás hatálybalépésének időpontja beillesztendő]-tól/-től számított három hónapon belül közzéteszi az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget.; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[E módosítás hatálybalépését követő évben] az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget
  [-millió
  kibocsátási
  egység (a hatálybalépés évétől függően meghatározandó)]-val/-vel
  csökkenteni kell.
  Ugyanebben az évben
  az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget
  79 millió
  kibocsátási egységgel meg kell növelni a tengeri közlekedés tekintetében.
  [E módosítás hatálybalépését követő év]-tól/
  -től kezdődően a lineáris tényező 4,2  %
  lesz
  . A Bizottság [a módosítás hatálybalépésének időpontja beillesztendő]-tól/-től számított három hónapon belül közzéteszi az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget.;

[-millió

egység (a hatálybalépés évétől függően meghatározandó)]-val/-vel

Ugyanebben az évben

79 millió

[E módosítás hatálybalépését követő év]-tól/

lesz

[E módosítás hatálybalépését követő évben] az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget
  70 millió
  kibocsátási
  egységgel csökkenteni kell. 2026-ban az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget 50 millió kibocsátási egységgel
  csökkenteni kell.
  [E módosítás hatálybalépését követő évben]
  az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget
  [a 3g. cikkben meghatározott, az EU ETS tengeri közlekedési tevékenységekre vonatkozó alkalmazási körnek megfelelő számú kibocsátási egység]
  kibocsátási egységgel meg kell növelni a tengeri közlekedés tekintetében.
  2024-től kezdődően a lineáris tényező 4,4  % lesz, 2025 végéig. 2026-tól kezdődően a lineáris tényező 4,5  %. 2029-től kezdődően a lineáris tényező 4,6  %
  . A Bizottság [a módosítás hatálybalépésének időpontja beillesztendő]-tól/-től számított három hónapon belül közzéteszi az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget.;

70 millió

egységgel csökkenteni kell. 2026-ban az uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget 50 millió kibocsátási egységgel

[E módosítás hatálybalépését követő évben]

[a 3g. cikkben meghatározott, az EU ETS tengeri közlekedési tevékenységekre vonatkozó alkalmazási körnek megfelelő számú kibocsátási egység]

2024-től kezdődően a lineáris tényező 4,4  % lesz, 2025 végéig. 2026-tól kezdődően a lineáris tényező 4,5  %. 2029-től kezdődően a lineáris tényező 4,6  %

Módosítás 508

Módosítás 508

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

2003/87/EK irányelv

9 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2026. január 1-jétől a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségét meg kell növelni annak figyelembevételével, hogy a településihulladék-égető létesítmények az EU ETS alkalmazási körébe kerülnek. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének olyan mértékű növelését, amely figyelembe veszi, hogy a településihulladék-égető létesítmények az EU ETS alkalmazási körébe kerülnek. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2026. január 1-jétől a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségét meg kell növelni annak figyelembevételével, hogy a településihulladék-égető létesítmények az EU ETS alkalmazási körébe kerülnek. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének olyan mértékű növelését, amely figyelembe veszi, hogy a településihulladék-égető létesítmények az EU ETS alkalmazási körébe kerülnek. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

2026. január 1-jétől a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségét meg kell növelni annak figyelembevételével, hogy a településihulladék-égető létesítmények az EU ETS alkalmazási körébe kerülnek. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének olyan mértékű növelését, amely figyelembe veszi, hogy a településihulladék-égető létesítmények az EU ETS alkalmazási körébe kerülnek. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Módosítás 509

Módosítás 509

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – a pont

2003/87/EK irányelv

10 cikk – 1 bekezdés – 3a albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezen túlmenően
  [az irányelv hatálybalépését követő év]
  és 2030 között a kibocsátási egységek teljes mennyiségének 2,5  %-át árverésre bocsátják a Modernizációs Alap számára. A kibocsátási egységek e mennyisége tekintetében a kedvezményezett tagállamok azok a tagállamok, amelyek piaci áron számított egy főre jutó GDP-je nem érte el 2016 és 2018 között az uniós átlag 65 %-át. Az e kibocsátásiegység-mennyiségnek megfelelő pénzeszközöket a IIb. melléklet B. részének megfelelően kell elosztani. | Ezen túlmenően
  2024
  és 2030 között a kibocsátási egységek teljes mennyiségének 2,5  %-át árverésre bocsátják a Modernizációs Alap számára. A kibocsátási egységek e mennyisége tekintetében a kedvezményezett tagállamok azok a tagállamok, amelyek piaci áron számított egy főre jutó GDP-je nem érte el 2016 és 2018 között az uniós átlag 65 %-át. Az e kibocsátásiegység-mennyiségnek megfelelő pénzeszközöket a IIb. melléklet B. részének megfelelően kell elosztani.
  Az ebben az albekezdésben említett kiegészítő kibocsátásiegység-mennyiséget adott esetben a kedvezményezett tagállamokkal és a szomszédos alacsony növekedésű határrégiókkal közös, határokon átnyúló projektek finanszírozására is fel kell használni. |
| | Ezen túlmenően ... [e módosító irányelv hatálybalépését követő év] és 2030 között a kibocsátási egységek teljes mennyiségének 0,5  %-át a 10a. cikk (8) bekezdése alapján létrehozott Éghajlatváltozási Beruházási Alap rendelkezésére bocsátják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezen túlmenően
  [az irányelv hatálybalépését követő év]
  és 2030 között a kibocsátási egységek teljes mennyiségének 2,5  %-át árverésre bocsátják a Modernizációs Alap számára. A kibocsátási egységek e mennyisége tekintetében a kedvezményezett tagállamok azok a tagállamok, amelyek piaci áron számított egy főre jutó GDP-je nem érte el 2016 és 2018 között az uniós átlag 65 %-át. Az e kibocsátásiegység-mennyiségnek megfelelő pénzeszközöket a IIb. melléklet B. részének megfelelően kell elosztani.

[az irányelv hatálybalépését követő év]

Ezen túlmenően
  2024
  és 2030 között a kibocsátási egységek teljes mennyiségének 2,5  %-át árverésre bocsátják a Modernizációs Alap számára. A kibocsátási egységek e mennyisége tekintetében a kedvezményezett tagállamok azok a tagállamok, amelyek piaci áron számított egy főre jutó GDP-je nem érte el 2016 és 2018 között az uniós átlag 65 %-át. Az e kibocsátásiegység-mennyiségnek megfelelő pénzeszközöket a IIb. melléklet B. részének megfelelően kell elosztani.
  Az ebben az albekezdésben említett kiegészítő kibocsátásiegység-mennyiséget adott esetben a kedvezményezett tagállamokkal és a szomszédos alacsony növekedésű határrégiókkal közös, határokon átnyúló projektek finanszírozására is fel kell használni.

2024

Az ebben az albekezdésben említett kiegészítő kibocsátásiegység-mennyiséget adott esetben a kedvezményezett tagállamokkal és a szomszédos alacsony növekedésű határrégiókkal közös, határokon átnyúló projektek finanszírozására is fel kell használni.

Ezen túlmenően ... [e módosító irányelv hatálybalépését követő év] és 2030 között a kibocsátási egységek teljes mennyiségének 0,5  %-át a 10a. cikk (8) bekezdése alapján létrehozott Éghajlatváltozási Beruházási Alap rendelkezésére bocsátják.

Ezen túlmenően ... [e módosító irányelv hatálybalépését követő év] és 2030 között a kibocsátási egységek teljes mennyiségének 0,5  %-át a 10a. cikk (8) bekezdése alapján létrehozott Éghajlatváltozási Beruházási Alap rendelkezésére bocsátják.

Módosítás 510

Módosítás 510

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – b pont

2003/87/EK irányelv

10 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételek felhasználásáról a tagállamok határoznak, kivéve az EUMSZ 311. cikkének (3) bekezdésével összhangban saját forrásként megállapított és az uniós költségvetésbe beállított bevételeket. A tagállamok a kibocsátási egységek (2) bekezdésben említett, árverés útján történő értékesítéséből származó bevételeket – a 10a. cikk (6) bekezdésében említett közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségek kompenzálására használt bevételeket kivéve – az alábbi célok egyikére vagy közülük többre használják fel: | (3)   A kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételek felhasználásáról a tagállamok határoznak, kivéve az EUMSZ 311. cikkének (3) bekezdésével összhangban saját forrásként megállapított és az uniós költségvetésbe
  általános bevételként
  beállított bevételeket.
  Az uniós költségvetésben megjelenő bevételeknek az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozat

   (*3)

  7. cikkével összhangban tiszteletben kell tartaniuk a globális fedezet elvét”.
   A tagállamok a kibocsátási egységek (2) bekezdésben említett, árverés útján történő értékesítéséből származó bevételeket [a 10a. cikk (6) bekezdésében említett közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségek kompenzálására használt bevételeket kivéve] az alábbi célok egyikére vagy közülük többre használják fel: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételek felhasználásáról a tagállamok határoznak, kivéve az EUMSZ 311. cikkének (3) bekezdésével összhangban saját forrásként megállapított és az uniós költségvetésbe beállított bevételeket. A tagállamok a kibocsátási egységek (2) bekezdésben említett, árverés útján történő értékesítéséből származó bevételeket – a 10a. cikk (6) bekezdésében említett közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségek kompenzálására használt bevételeket kivéve – az alábbi célok egyikére vagy közülük többre használják fel:

(3)   A kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételek felhasználásáról a tagállamok határoznak, kivéve az EUMSZ 311. cikkének (3) bekezdésével összhangban saját forrásként megállapított és az uniós költségvetésbe
  általános bevételként
  beállított bevételeket.
  Az uniós költségvetésben megjelenő bevételeknek az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozat

   (*3)

  7. cikkével összhangban tiszteletben kell tartaniuk a globális fedezet elvét”.
   A tagállamok a kibocsátási egységek (2) bekezdésben említett, árverés útján történő értékesítéséből származó bevételeket [a 10a. cikk (6) bekezdésében említett közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségek kompenzálására használt bevételeket kivéve] az alábbi célok egyikére vagy közülük többre használják fel:

Módosítás 511

Módosítás 511

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – b a pont (új)

2003/87/EK irányelv

10 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b-f pont (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a (3) bekezdés első albekezdésének b)–f) pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a (3) bekezdés első albekezdésének b)–f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

a (3) bekezdés első albekezdésének b)–f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| b) | a megújuló energiaforrásból megvalósuló energiatermelés fejlesztésére az Unió megújuló energiákkal kapcsolatos vállalásának teljesítése céljából, továbbá olyan egyéb technológiák kifejlesztésére, amelyek előmozdítják a biztonságos és fenntartható alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást, valamint az Unió azon vállalása teljesítésének elősegítésére, hogy az Unió az energiahatékonyságot a vonatkozó jogalkotási aktusokban elfogadott szintekre növeli; |
| --- | --- |

b)

a megújuló energiaforrásból megvalósuló energiatermelés fejlesztésére az Unió megújuló energiákkal kapcsolatos vállalásának teljesítése céljából, továbbá olyan egyéb technológiák kifejlesztésére, amelyek előmozdítják a biztonságos és fenntartható alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást, valamint az Unió azon vállalása teljesítésének elősegítésére, hogy az Unió az energiahatékonyságot a vonatkozó jogalkotási aktusokban elfogadott szintekre növeli;

| „b) | a megújuló energiaforrásból megvalósuló energiatermelés
  és a villamosenergia-átviteli hálózatok
  fejlesztésére az Unió megújuló energiákkal
  és az összeköttetésekre vonatkozó uniós célokkal
  kapcsolatos vállalásának teljesítése céljából, továbbá olyan egyéb technológiák kifejlesztésére, amelyek előmozdítják a biztonságos és fenntartható alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást, valamint az Unió azon vállalása teljesítésének elősegítésére, hogy az Unió az energiahatékonyságot a vonatkozó jogalkotási aktusokban elfogadott szintekre növeli,
  beleértve a megújuló energiaforrásból termelő-fogyasztóktól és a megújulóenergia-közösségektől származó villamosenergia-termelést is; |
| --- | --- |

„b)

a megújuló energiaforrásból megvalósuló energiatermelés
  és a villamosenergia-átviteli hálózatok
  fejlesztésére az Unió megújuló energiákkal
  és az összeköttetésekre vonatkozó uniós célokkal
  kapcsolatos vállalásának teljesítése céljából, továbbá olyan egyéb technológiák kifejlesztésére, amelyek előmozdítják a biztonságos és fenntartható alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást, valamint az Unió azon vállalása teljesítésének elősegítésére, hogy az Unió az energiahatékonyságot a vonatkozó jogalkotási aktusokban elfogadott szintekre növeli,
  beleértve a megújuló energiaforrásból termelő-fogyasztóktól és a megújulóenergia-közösségektől származó villamosenergia-termelést is;

és a villamosenergia-átviteli hálózatok

és az összeköttetésekre vonatkozó uniós célokkal

beleértve a megújuló energiaforrásból termelő-fogyasztóktól és a megújulóenergia-közösségektől származó villamosenergia-termelést is;

| ba) | az (EU) .../... irányelv [az épületek energiahatékonyságáról szóló átdolgozott irányelv] 2. cikkének (19) és (20) bekezdésével összhangban az épületek mélyreható és szakaszos mélyfelújításának támogatására, kezdve a legrosszabb eredményeket felmutató épületek felújításával; |
| --- | --- |

ba)

ba)

az (EU) .../... irányelv [az épületek energiahatékonyságáról szóló átdolgozott irányelv] 2. cikkének (19) és (20) bekezdésével összhangban az épületek mélyreható és szakaszos mélyfelújításának támogatására, kezdve a legrosszabb eredményeket felmutató épületek felújításával;

az (EU) .../... irányelv [az épületek energiahatékonyságáról szóló átdolgozott irányelv] 2. cikkének (19) és (20) bekezdésével összhangban az épületek mélyreható és szakaszos mélyfelújításának támogatására, kezdve a legrosszabb eredményeket felmutató épületek felújításával;

| c) | az erdőirtás elkerülését, valamint
  az
  erdőtelepítés és az erdők újratelepítésének fokozását célzó intézkedésekre az éghajlatváltozásra vonatkozó nemzetközi megállapodást ratifikáló fejlődő országokban; technológiák átadására és az éghajlatváltozás ezen országokra gyakorolt kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás előmozdítására; |
| --- | --- |

c)

az erdőirtás elkerülését, valamint
  az
  erdőtelepítés és az erdők újratelepítésének fokozását célzó intézkedésekre az éghajlatváltozásra vonatkozó nemzetközi megállapodást ratifikáló fejlődő országokban; technológiák átadására és az éghajlatváltozás ezen országokra gyakorolt kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás előmozdítására;

az

| c) | az erdőirtás elkerülését,
  az erdei ökoszisztémák védelmét és helyreállítását, a tőzeglápok, erdők és más szárazföldi vagy tengeri ökoszisztémák védelmének és helyreállításának támogatását,
  valamint
  a biológiai sokféleség szempontjából kedvező
  erdőtelepítés és az erdők újratelepítésének fokozását célzó intézkedésekre az éghajlatváltozásra vonatkozó nemzetközi megállapodást ratifikáló fejlődő országokban; technológiák átadására és az éghajlatváltozás ezen országokra gyakorolt kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás előmozdítására; |
| --- | --- |

c)

az erdőirtás elkerülését,
  az erdei ökoszisztémák védelmét és helyreállítását, a tőzeglápok, erdők és más szárazföldi vagy tengeri ökoszisztémák védelmének és helyreállításának támogatását,
  valamint
  a biológiai sokféleség szempontjából kedvező
  erdőtelepítés és az erdők újratelepítésének fokozását célzó intézkedésekre az éghajlatváltozásra vonatkozó nemzetközi megállapodást ratifikáló fejlődő országokban; technológiák átadására és az éghajlatváltozás ezen országokra gyakorolt kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás előmozdítására;

az erdei ökoszisztémák védelmét és helyreállítását, a tőzeglápok, erdők és más szárazföldi vagy tengeri ökoszisztémák védelmének és helyreállításának támogatását,

a biológiai sokféleség szempontjából kedvező

| d) | erdőgazdálkodás révén történő szénmegkötés az Unióban; |
| --- | --- |

d)

erdőgazdálkodás révén történő szénmegkötés az Unióban;

| d) | erdőgazdálkodás révén
  és a talajban
  történő szénmegkötés az Unióban; |
| --- | --- |

d)

erdőgazdálkodás révén
  és a talajban
  történő szénmegkötés az Unióban;

és a talajban

| da) | az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra az Unióban; |
| --- | --- |

da)

da)

az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra az Unióban;

az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra az Unióban;

| e) | a különösen a szilárd fosszilis tüzelésű erőművekből, valamint számos ipari ágazatból és alágazatból származó CO2 környezeti szempontból biztonságos elkülönítésére és geológiai tárolására, harmadik országokban is; |
| --- | --- |

e)

a különösen a szilárd fosszilis tüzelésű erőművekből, valamint számos ipari ágazatból és alágazatból származó CO2 környezeti szempontból biztonságos elkülönítésére és geológiai tárolására, harmadik országokban is;

| e) | a különösen a szilárd fosszilis tüzelésű erőművekből, valamint számos ipari ágazatból és alágazatból származó CO2 környezeti szempontból biztonságos elkülönítésére és geológiai tárolására, harmadik országokban is,
  valamint technológián alapuló szén-dioxid-eltávolítási és tárolási módszerekre, például a közvetlen szén-dioxid-leválasztásra (Direct Air Capture, DAC); |
| --- | --- |

e)

a különösen a szilárd fosszilis tüzelésű erőművekből, valamint számos ipari ágazatból és alágazatból származó CO2 környezeti szempontból biztonságos elkülönítésére és geológiai tárolására, harmadik országokban is,
  valamint technológián alapuló szén-dioxid-eltávolítási és tárolási módszerekre, például a közvetlen szén-dioxid-leválasztásra (Direct Air Capture, DAC);

valamint technológián alapuló szén-dioxid-eltávolítási és tárolási módszerekre, például a közvetlen szén-dioxid-leválasztásra (Direct Air Capture, DAC);

| f) | az alacsony kibocsátású közlekedésre és tömegközlekedési eszközökre történő átállás ösztönzésére; |
| --- | --- |

f)

az alacsony kibocsátású közlekedésre és tömegközlekedési eszközökre történő átállás ösztönzésére;

az alacsony kibocsátású közlekedésre és tömegközlekedési eszközökre történő átállás ösztönzésére;

| f) | az ágazat dekarbonizációjához jelentős mértékben hozzájáruló közlekedési formákra való átállásba és annak felgyorsítására irányuló beruházásra – beleértve az éghajlatbarát vasúti személy- és áruszállítási és autóbuszos szolgáltatások és technológiák fejlesztését –, valamint a repülőterek dekarbonizációját támogató intézkedések finanszírozására [az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló] (EU) .../... rendelettel és [a fenntartható légi közlekedés egyenlő versenyfeltételeinek biztosításáról szóló] (EU) .../... rendelettel összhangban;” |
| --- | --- |

f)

az ágazat dekarbonizációjához jelentős mértékben hozzájáruló közlekedési formákra való átállásba és annak felgyorsítására irányuló beruházásra – beleértve az éghajlatbarát vasúti személy- és áruszállítási és autóbuszos szolgáltatások és technológiák fejlesztését –, valamint a repülőterek dekarbonizációját támogató intézkedések finanszírozására [az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló] (EU) .../... rendelettel és [a fenntartható légi közlekedés egyenlő versenyfeltételeinek biztosításáról szóló] (EU) .../... rendelettel összhangban;”

az ágazat dekarbonizációjához jelentős mértékben hozzájáruló közlekedési formákra való átállásba és annak felgyorsítására irányuló beruházásra – beleértve az éghajlatbarát vasúti személy- és áruszállítási és autóbuszos szolgáltatások és technológiák fejlesztését –, valamint a repülőterek dekarbonizációját támogató intézkedések finanszírozására [az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló] (EU) .../... rendelettel és [a fenntartható légi közlekedés egyenlő versenyfeltételeinek biztosításáról szóló] (EU) .../... rendelettel összhangban;”

Módosítás 512

Módosítás 512

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – c pont

2003/87/EK irányelv

10 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | olyan intézkedésekre, amelyek az energiahatékonyság, a távfűtési rendszerek és a hőszigetelés javítására, vagy a kis és közepes jövedelemmel rendelkező háztartások szociális szempontjainak – többek között a 
  torzító
  adók csökkentésével – történő kezelését célzó pénzügyi támogatás biztosítására irányulnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

olyan intézkedésekre, amelyek az energiahatékonyság, a távfűtési rendszerek és a hőszigetelés javítására, vagy a kis és közepes jövedelemmel rendelkező háztartások szociális szempontjainak – többek között a 
  torzító
  adók csökkentésével – történő kezelését célzó pénzügyi támogatás biztosítására irányulnak;

torzító

| h) | olyan intézkedésekre, amelyek az energiahatékonyság, a távfűtési rendszerek és a hőszigetelés javítására
  , a megújuló energiaforrásokat hasznosító hatékony fűtési és hűtési rendszerek
  vagy a kis és közepes jövedelemmel rendelkező háztartások szociális szempontjainak – többek között
  különösen
  a 
  megújuló villamos energiát terhelő
  adók,
  illetékek és díjak
  csökkentésével – történő kezelését célzó pénzügyi támogatás biztosítására irányulnak; |
| --- | --- |

h)

olyan intézkedésekre, amelyek az energiahatékonyság, a távfűtési rendszerek és a hőszigetelés javítására
  , a megújuló energiaforrásokat hasznosító hatékony fűtési és hűtési rendszerek
  vagy a kis és közepes jövedelemmel rendelkező háztartások szociális szempontjainak – többek között
  különösen
  a 
  megújuló villamos energiát terhelő
  adók,
  illetékek és díjak
  csökkentésével – történő kezelését célzó pénzügyi támogatás biztosítására irányulnak;

, a megújuló energiaforrásokat hasznosító hatékony fűtési és hűtési rendszerek

különösen

megújuló villamos energiát terhelő

illetékek és díjak

Módosítás 513

Módosítás 513

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – c a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – c a pont (új)

2003/87/EK irányelv

10 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – h a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a (3) bekezdés első albekezdése a következő ponttal egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a (3) bekezdés első albekezdése a következő ponttal egészül ki:

a (3) bekezdés első albekezdése a következő ponttal egészül ki:

| „ha) | az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet* 19. cikkének (2) bekezdésében említett éves jelentésben dokumentált, bizonyítottan pozitív környezeti hatású nemzeti klímaosztalék-programok finanszírozására

   (*4)

  ; |
| --- | --- |

„ha)

az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet* 19. cikkének (2) bekezdésében említett éves jelentésben dokumentált, bizonyítottan pozitív környezeti hatású nemzeti klímaosztalék-programok finanszírozására

   (*4)

  ;

Módosítás 514

Módosítás 514

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – c b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – c b pont (új)

2003/87/EK irányelv

10 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – k pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | a (3) bekezdés első albekezdése k) pontjának helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

cb)

cb)

a (3) bekezdés első albekezdése k) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

a (3) bekezdés első albekezdése k) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

| k) | a munkaerő készségfejlesztésének és más munkahelyekre való átirányításának előmozdítására,
  az alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  gazdaságra való észszerű átállás elősegítése érdekében, mindenekelőtt a munkahelyek átrendeződése által leginkább érintett régiókban, a szociális partnerekkel szorosan egyeztetve. |
| --- | --- |

k)

a munkaerő készségfejlesztésének és más munkahelyekre való átirányításának előmozdítására,
  az alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  gazdaságra való észszerű átállás elősegítése érdekében, mindenekelőtt a munkahelyek átrendeződése által leginkább érintett régiókban, a szociális partnerekkel szorosan egyeztetve.

az alacsony szén-dioxid-kibocsátású

| „k) | a munkaerő készségfejlesztésének és más munkahelyekre való átirányításának előmozdítására,
  a klímasemleges
  gazdaságra való észszerű átállás elősegítése érdekében, mindenekelőtt a munkahelyek átrendeződése által leginkább érintett régiókban, a szociális partnerekkel szorosan egyeztetve,
  valamint befektetve az átállás által potenciálisan érintett munkavállalók továbbképzésébe és átképzésébe.” |
| --- | --- |

„k)

a munkaerő készségfejlesztésének és más munkahelyekre való átirányításának előmozdítására,
  a klímasemleges
  gazdaságra való észszerű átállás elősegítése érdekében, mindenekelőtt a munkahelyek átrendeződése által leginkább érintett régiókban, a szociális partnerekkel szorosan egyeztetve,
  valamint befektetve az átállás által potenciálisan érintett munkavállalók továbbképzésébe és átképzésébe.”

Módosítás 515

Módosítás 515

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – c c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – c c pont (új)

2003/87/EK irányelv

10a cikk – 3 bekezdés – 1 a (új) és 1 b (új) albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cc) | a (3) bekezdésbe az első albekezdés után a következő albekezdések kerülnek beillesztésre: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cc)

cc)

a (3) bekezdésbe az első albekezdés után a következő albekezdések kerülnek beillesztésre:

a (3) bekezdésbe az első albekezdés után a következő albekezdések kerülnek beillesztésre:

„Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevétel legalább 10 %-át az ezen albekezdés f) pontjában említett módon a közforgalmú személyszállítás, különösen az éghajlatbarát vasúti személyszállítás és árufuvarozás, valamint az autóbusszal végzett személyszállítás és a hozzá kapcsolódó technológiák fejlesztésére fordítják.

Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevétel legalább 10 %-át az ezen albekezdés j) pontjában említett módon a sebezhető harmadik országokban további éghajlat-politikai intézkedések finanszírozására fordítják.”

Módosítás 516

Módosítás 516

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – c d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – c d pont (új)

2003/87/EK irányelv

10 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cd) | a (3) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

cd)

cd)

a (3) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

a (3) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A tagállamok akkor teljesítették az e bekezdésben meghatározott rendelkezéseket, ha az első albekezdésben megállapított célok megvalósítására a fejlődő országokra is kiterjedő adózási és pénzügyi támogatási politikát vagy a pénzügyi támogatást növelő belső szabályozási politikát működtetnek és hajtanak végre a kibocsátási egységek (2) bekezdés szerinti elárverezéséből származó bevételekkel egyenértékű összeg legalább
  50
  %-ának megfelelő értékben – beleértve a kibocsátási egységeknek a (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti elárverezéséből származó valamennyi bevételt is. A tagállamok a 280/2004/EK határozat értelmében benyújtott jelentéseikben tájékoztatják a Bizottságot a bevételek felhasználásáról és az e bekezdésnek megfelelően hozott intézkedésekről.

50

„A tagállamok akkor teljesítették az e bekezdésben meghatározott rendelkezéseket, ha az első albekezdésben megállapított célok megvalósítására a fejlődő országokra is kiterjedő adózási és pénzügyi támogatási politikát vagy a pénzügyi támogatást növelő belső szabályozási politikát működtetnek és hajtanak végre a kibocsátási egységek (2) bekezdés szerinti elárverezéséből származó bevételekkel egyenértékű összeg legalább
  100
  %-ának megfelelő értékben – beleértve a kibocsátási egységeknek a (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti elárverezéséből származó valamennyi bevételt is. A tagállamok a 280/2004/EK határozat értelmében benyújtott jelentéseikben tájékoztatják a Bizottságot a bevételek felhasználásáról és az e bekezdésnek megfelelően hozott intézkedésekről.”

Módosítás 517

Módosítás 517

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – c e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – c e pont (új)

2003/87/EK irányelv

10 cikk – 3 a (új) és 3 b (új) bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ce) | a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ce)

ce)

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3a)
     
  A tagállamok az integrált nemzeti energia- és klímatervnek az (EU) 2018/1999 rendelet 14. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett aktualizálásával együtt benyújtanak a Bizottságnak egy, a bevételek felhasználásáról szóló tervet. E rendelet 19. cikkével összhangban a tagállamok emellett évente jelentést tesznek a Bizottságnak a bevételek felhasználásáról és az e cikk (3) bekezdése alapján hozott intézkedésekről. A tagállamok teljes körű, jó minőségű és következetes információkat nyújtanak be. Jelentéseikben meghatározzák különösen a »lekötött« és a »kifizetett« összegek jelentését, és szigorú pénzügyi információkat nyújtanak be. Amennyiben e jelentéstételi kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása érdekében szükséges, a tagállamok nemzeti költségvetésükben elkülönítik a bevételeket.

A tagállamok biztosítják, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerből származó bevételeket a (3) bekezdésben meghatározott kötelezettségekkel összhangban költsék el, és fenntartsák nyomon követhetőségüket, valamint gondoskodnak arról, hogy azok kiegészítsék a nemzeti éghajlatvédelmi kiadásokat. A Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok betartsák az e bekezdés szerinti jelentéstételi kötelezettségeiket.

A tagállamok biztosítják, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerből származó bevételeket a (3) bekezdésben meghatározott kötelezettségekkel összhangban költsék el, és fenntartsák nyomon követhetőségüket, valamint gondoskodnak arról, hogy azok kiegészítsék a nemzeti éghajlatvédelmi kiadásokat. A Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok betartsák az e bekezdés szerinti jelentéstételi kötelezettségeiket.

(3b)
     
  A tagállamok az e cikk (2) bekezdésében említett, a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó és saját forrásként fel nem használt bevételeket a következőkkel összhangban használják fel:

| a) | az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkében meghatározott, jelentős károkozás elkerülését célzó feltétel; |
| --- | --- |

a)

a)

az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkében meghatározott, jelentős károkozás elkerülését célzó feltétel;

az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkében meghatározott, jelentős károkozás elkerülését célzó feltétel;

| b) | az (EU) 2020/852 rendelet 18. cikkében meghatározott minimális garanciák; és |
| --- | --- |

b)

b)

az (EU) 2020/852 rendelet 18. cikkében meghatározott minimális garanciák; és

az (EU) 2020/852 rendelet 18. cikkében meghatározott minimális garanciák; és

| c) | a tagállamnak az (EU) 2018/1999 rendeletnek megfelelően benyújtott integrált nemzeti energia- és klímaterve és adott esetben az (EU) 2021/1056 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkével összhangban kidolgozott területi igazságos átmenet terv

   (*5)

  . |
| --- | --- |

c)

c)

a tagállamnak az (EU) 2018/1999 rendeletnek megfelelően benyújtott integrált nemzeti energia- és klímaterve és adott esetben az (EU) 2021/1056 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkével összhangban kidolgozott területi igazságos átmenet terv

   (*5)

  .

a tagállamnak az (EU) 2018/1999 rendeletnek megfelelően benyújtott integrált nemzeti energia- és klímaterve és adott esetben az (EU) 2021/1056 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkével összhangban kidolgozott területi igazságos átmenet terv

*5

.

Módosítás 518

Módosítás 518

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – d a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – d a pont (új)

2003/87/EK irányelv

10 cikk – 5 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

5.   A Bizottság nyomon követi az európai karbonpiac működését. A Bizottság minden évben jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a szén-dioxid-piac és más idevágó éghajlat- és energiapolitikai intézkedések működéséről, beleértve az árverések lebonyolítását, a likviditást és a kereskedelem nagyságrendjét, és összefoglalva a tagállamok által a 10a. cikk (6) bekezdésében említett pénzügyi intézkedésekről szolgáltatott információkat. Szükség esetén a tagállamok biztosítják, hogy minden vonatkozó információt legalább két hónappal a jelentés Bizottság általi elfogadása előtt benyújtanak a Bizottságnak.

„5.   A Bizottság nyomon követi az európai karbonpiac működését. A Bizottság minden évben jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a szén-dioxid-piac és más idevágó éghajlat- és energiapolitikai intézkedések működéséről, beleértve az árverések lebonyolítását, a 
  nem megfelelő piaci szereplők, például a pénzügyi befektetők szerepét és hatását a piacon, a
  likviditást és a kereskedelem nagyságrendjét, és összefoglalva a tagállamok által a 10a. cikk (6) bekezdésében említett pénzügyi intézkedésekről szolgáltatott információkat. Szükség esetén a tagállamok biztosítják, hogy minden vonatkozó információt legalább két hónappal a jelentés Bizottság általi elfogadása előtt benyújtanak a Bizottságnak.”

Módosítás 519

Módosítás 519

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – d b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – d b pont (új)

2003/87/EK irányelv

10 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

db)

db)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5a)
     
  Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) kibocsátási egységekről és a kapcsolódó származtatott ügyletekről szóló, 2022. március 28-i záróelentését követően a Bizottság adott esetben ... [hat hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően]-ig jogalkotási javaslatot terjeszt elő az említett jelentésben foglalt ajánlások nyomon követésére az európai kibocsátási egységek, valamint a kapcsolódó származtatott termékek piacán az átláthatóság, a nyomon követés és a jelentéstétel szintjének javítása érdekében, figyelembe véve e piacok egész Unióra kiterjedő jellegét.”

Módosítás 520

Módosítás 520

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – d c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – d c pont (új)

2003/87/EK irányelv

10 cikk – 5 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | dc) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

dc)

dc)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5b)
     
  Az ESMA rendszeresen nyomon követi az európai kibocsátási egységek piaca és a kapcsolódó származtatott piacok integritását és átláthatóságát. Rendszeresen jelentést tesz közzé e piacok integritásáról és átláthatóságáról, szükség esetén felhasználva az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék adatait, valamint a bejelentett vagy az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátott adatokat. E jelentésben az ESMA különösen megvizsgálja a piacok működését a piaci volatilitás és az árak alakulásának fényében, valamint az aukciók és a piaci kereskedési műveletek működését, a likviditást és a kereskedett mennyiségeket, valamint a piaci szereplők kategóriáit és kereskedési magatartását. A jelentésnek adott esetben a piac integritásának megerősítésére és a piac átláthatóságának javítására irányuló ajánlásokat kell tartalmaznia. Ezek az ajánlások különösen olyan intézkedésekre vonatkozó javaslatokat tartalmaznak, amelyek javítják a piaci szereplők és a nyilvánosság számára a kibocsátási egységek és a származtatott ügyletek piacai működésével kapcsolatban rendelkezésre álló információkat, javítják a szabályozói jelentéstételt és a piac nyomon követését a kibocsátási egységek és a származtatott ügyletek piacain, előmozdítják a piaci visszaélések megelőzését és felderítését, valamint segítik a kibocsátási egységek és a származtatott ügyletek szabályosan működő piacainak fenntartását.

A Bizottság az ESMA jelentésének közzétételét követően az (5) bekezdés szerint benyújtott következő jelentésben értékeli az e bekezdés első albekezdésében említett ajánlásokat. A Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot csatol a jelentéshez a kibocsátási egységek és a kapcsolódó származtatott ügyletek piacai átláthatóságának és integritásának javítása érdekében, figyelembe véve e piacok egész Unióra kiterjedő jellegét.”

A Bizottság az ESMA jelentésének közzétételét követően az (5) bekezdés szerint benyújtott következő jelentésben értékeli az e bekezdés első albekezdésében említett ajánlásokat. A Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot csatol a jelentéshez a kibocsátási egységek és a kapcsolódó származtatott ügyletek piacai átláthatóságának és integritásának javítása érdekében, figyelembe véve e piacok egész Unióra kiterjedő jellegét.”

Módosítás 521

Módosítás 521

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – a pont – -i pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – a pont – -i pont (új)

2003/87/EK irányelv

10 a cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -i. | a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-i.

-i.

a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

Az
  első albekezdésben előírt intézkedések lehetőség szerint uniós szintű előzetes referenciaértékeket határoznak meg annak biztosítására, hogy a kiosztás módja ösztönözze az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését és az energiafelhasználás tekintetében hatékony műszaki megoldásokat, figyelembe véve a leghatékonyabb műszaki megoldásokat, a helyettesítő megoldásokat, az alternatív termelési folyamatokat, a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelést, a hulladékgázokból való hatékony energia-visszanyerést, a biomassza-használatot, valamint a CO2 elkülönítését és tárolását, amennyiben rendelkezésre állnak ilyen létesítmények, továbbá az intézkedések nem ösztönöznek a kibocsátás növelésére. Villamosenergia-termelés kapcsán ingyenesen nem
  osztható ki
  kibocsátási egység
  , a 10c
  .
  cikk hatálya alá tartozó esetek és a hulladékgázokból előállított villamos energia kivételével.

Az

osztható ki

, a 10c

cikk hatálya alá tartozó esetek és a hulladékgázokból előállított villamos energia kivételével.

„Az
  első albekezdésben előírt intézkedések lehetőség szerint uniós szintű előzetes referenciaértékeket határoznak meg annak biztosítására, hogy a kiosztás módja ösztönözze az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését és az energiafelhasználás tekintetében hatékony műszaki megoldásokat, figyelembe véve a leghatékonyabb műszaki megoldásokat, a helyettesítő megoldásokat, az alternatív termelési folyamatokat, a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelést, a hulladékgázokból való hatékony energia-visszanyerést, a biomassza-használatot, valamint a CO2 elkülönítését és tárolását, amennyiben rendelkezésre állnak ilyen létesítmények, továbbá az intézkedések nem ösztönöznek a kibocsátás növelésére. Villamosenergia-termelés kapcsán ingyenesen nem
  bocsátható rendelkezésre
  kibocsátási egység.”

Módosítás 522

Módosítás 522

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – a pont – i pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – a pont – i pont

2003/87/EK irányelv

10 a cikk – 1 bekezdés – 2a albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) 8. cikkének (4) bekezdése [a cikk hivatkozását aktualizálni kell a felülvizsgált irányelvvel] szerinti energetikai audit elvégzésére vonatkozó kötelezettség hatálya alá tartozó létesítmények esetében az ingyenes kiosztás csak akkor ítélhető oda teljes mértékben, ha az auditjelentés ajánlásait végrehajtották, amennyiben az érintett beruházások energiamegtérülési ideje nem haladja meg az öt évet és e beruházások költségei arányosak. Ellenkező esetben az ingyenes kiosztás mennyiségét 25 %-kal csökkenteni kell. Az ingyenes kiosztás mennyisége nem csökkenthető, ha az üzemeltető bizonyítja, hogy olyan egyéb intézkedéseket hajtott végre, amelyek az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az auditjelentésben ajánlottakkal egyenértékű csökkentését eredményezik. Az első albekezdésben említett intézkedéseket ennek megfelelően ki kell igazítani. | A 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) 8. cikkének (4) bekezdése [a cikk hivatkozását aktualizálni kell a felülvizsgált irányelvvel] szerinti energetikai audit elvégzésére vagy tanúsított energiagazdálkodási rendszer működtetésére vonatkozó kötelezettség hatálya alá tartozó létesítmények esetében az ingyenes kiosztás csak akkor ítélhető oda teljes mértékben, ha az auditjelentés vagy a tanúsított energiagazdálkodási rendszer ajánlásait végrehajtották, amennyiben az érintett beruházások energiamegtérülési ideje nem haladja meg a nyolc évet és e beruházások költségei arányosak. Ellenkező esetben az ingyenes kiosztás mennyiségét e bekezdés kilencedik és tizedik albekezdésének megfelelően csökkenteni kell. Az ingyenes kiosztás mennyisége nem csökkenthető, ha az üzemeltető bizonyítja, hogy olyan egyéb intézkedéseket hajtott végre, amelyek az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az érintett létesítmépny auditjelentésében ajánlottakkal egyenértékű csökkentését eredményezik. Az e bekezdés első albekezdésében említett intézkedéseket ennek megfelelően ki kell igazítani. |
| | Az e bekezdés harmadik albekezdésében meghatározott követelményeken túlmenően a 10a. és 10b. cikk alapján 2025. július 1-jéig ingyenes kiosztásra jogosult ágazatokban vagy alágazatokban működő üzemeltetők az ezen irányelv hatálya alá tartozó valamennyi létesítményükre vonatkozóan dekarbonizációs tervet dolgoznak ki. A terv összhangban áll az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében megállapított klímasemlegességi célkitűzéssel és az említett rendelet 10. cikke szerint elkészített vonatkozó ágazati ütemtervekkel, és meghatározza a következőket: |
| | a) | az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzéssel összhangban lévő kibocsátáscsökkentés eléréséhez szükséges intézkedéseket és a kapcsolódó pénzügyi és beruházási terveket minden egyes létesítményre vonatkozóan, valamint az említett rendelet 10. cikkével összhangban készített bármely vonatkozó ágazati ütemtervet a létesítmények szintjén, a kibocsátáskompenzációs egységek használatát kizárva; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) 8. cikkének (4) bekezdése [a cikk hivatkozását aktualizálni kell a felülvizsgált irányelvvel] szerinti energetikai audit elvégzésére vonatkozó kötelezettség hatálya alá tartozó létesítmények esetében az ingyenes kiosztás csak akkor ítélhető oda teljes mértékben, ha az auditjelentés ajánlásait végrehajtották, amennyiben az érintett beruházások energiamegtérülési ideje nem haladja meg az öt évet és e beruházások költségei arányosak. Ellenkező esetben az ingyenes kiosztás mennyiségét 25 %-kal csökkenteni kell. Az ingyenes kiosztás mennyisége nem csökkenthető, ha az üzemeltető bizonyítja, hogy olyan egyéb intézkedéseket hajtott végre, amelyek az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az auditjelentésben ajánlottakkal egyenértékű csökkentését eredményezik. Az első albekezdésben említett intézkedéseket ennek megfelelően ki kell igazítani.

*

A 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) 8. cikkének (4) bekezdése [a cikk hivatkozását aktualizálni kell a felülvizsgált irányelvvel] szerinti energetikai audit elvégzésére vagy tanúsított energiagazdálkodási rendszer működtetésére vonatkozó kötelezettség hatálya alá tartozó létesítmények esetében az ingyenes kiosztás csak akkor ítélhető oda teljes mértékben, ha az auditjelentés vagy a tanúsított energiagazdálkodási rendszer ajánlásait végrehajtották, amennyiben az érintett beruházások energiamegtérülési ideje nem haladja meg a nyolc évet és e beruházások költségei arányosak. Ellenkező esetben az ingyenes kiosztás mennyiségét e bekezdés kilencedik és tizedik albekezdésének megfelelően csökkenteni kell. Az ingyenes kiosztás mennyisége nem csökkenthető, ha az üzemeltető bizonyítja, hogy olyan egyéb intézkedéseket hajtott végre, amelyek az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az érintett létesítmépny auditjelentésében ajánlottakkal egyenértékű csökkentését eredményezik. Az e bekezdés első albekezdésében említett intézkedéseket ennek megfelelően ki kell igazítani.

*

Az e bekezdés harmadik albekezdésében meghatározott követelményeken túlmenően a 10a. és 10b. cikk alapján 2025. július 1-jéig ingyenes kiosztásra jogosult ágazatokban vagy alágazatokban működő üzemeltetők az ezen irányelv hatálya alá tartozó valamennyi létesítményükre vonatkozóan dekarbonizációs tervet dolgoznak ki. A terv összhangban áll az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében megállapított klímasemlegességi célkitűzéssel és az említett rendelet 10. cikke szerint elkészített vonatkozó ágazati ütemtervekkel, és meghatározza a következőket:

Az e bekezdés harmadik albekezdésében meghatározott követelményeken túlmenően a 10a. és 10b. cikk alapján 2025. július 1-jéig ingyenes kiosztásra jogosult ágazatokban vagy alágazatokban működő üzemeltetők az ezen irányelv hatálya alá tartozó valamennyi létesítményükre vonatkozóan dekarbonizációs tervet dolgoznak ki. A terv összhangban áll az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében megállapított klímasemlegességi célkitűzéssel és az említett rendelet 10. cikke szerint elkészített vonatkozó ágazati ütemtervekkel, és meghatározza a következőket:

a)

a)

az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzéssel összhangban lévő kibocsátáscsökkentés eléréséhez szükséges intézkedéseket és a kapcsolódó pénzügyi és beruházási terveket minden egyes létesítményre vonatkozóan, valamint az említett rendelet 10. cikkével összhangban készített bármely vonatkozó ágazati ütemtervet a létesítmények szintjén, a kibocsátáskompenzációs egységek használatát kizárva;

az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzéssel összhangban lévő kibocsátáscsökkentés eléréséhez szükséges intézkedéseket és a kapcsolódó pénzügyi és beruházási terveket minden egyes létesítményre vonatkozóan, valamint az említett rendelet 10. cikkével összhangban készített bármely vonatkozó ágazati ütemtervet a létesítmények szintjén, a kibocsátáskompenzációs egységek használatát kizárva;

| b) | a klímasemlegesség a) pont szerinti elérése terén megvalósult előrehaladás mérésére szolgáló köztes célok és mérföldkövek 2025. december 31-ig és 2050-ig minden egyes ezt követő év december 31-éig; |
| --- | --- |

b)

b)

a klímasemlegesség a) pont szerinti elérése terén megvalósult előrehaladás mérésére szolgáló köztes célok és mérföldkövek 2025. december 31-ig és 2050-ig minden egyes ezt követő év december 31-éig;

a klímasemlegesség a) pont szerinti elérése terén megvalósult előrehaladás mérésére szolgáló köztes célok és mérföldkövek 2025. december 31-ig és 2050-ig minden egyes ezt követő év december 31-éig;

| c) | az a) pontban említett egyes intézkedések és a kapcsolódó pénzügyi és beruházási tervek hatásainak becslése az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése és a b) pontban említett célok és mérföldkövek tekintetében; |
| --- | --- |

c)

c)

az a) pontban említett egyes intézkedések és a kapcsolódó pénzügyi és beruházási tervek hatásainak becslése az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése és a b) pontban említett célok és mérföldkövek tekintetében;

az a) pontban említett egyes intézkedések és a kapcsolódó pénzügyi és beruházási tervek hatásainak becslése az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése és a b) pontban említett célok és mérföldkövek tekintetében;

| d) | a munkaerő át- és továbbképzésére gyakorolt hatások kezelését célzó intézkedések, többek között szociális párbeszéd révén, a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban, az igazságos átmenet biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

d)

d)

a munkaerő át- és továbbképzésére gyakorolt hatások kezelését célzó intézkedések, többek között szociális párbeszéd révén, a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban, az igazságos átmenet biztosítása érdekében.

a munkaerő át- és továbbképzésére gyakorolt hatások kezelését célzó intézkedések, többek között szociális párbeszéd révén, a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban, az igazságos átmenet biztosítása érdekében.

A tagállamok pénzügyi támogatást nyújthatnak az üzemeltetőknek a negyedik albekezdésben említett dekarbonizációs tervek végrehajtásához. Az ilyen támogatás nem minősül jogellenes állami támogatásnak.

A tagállamok pénzügyi támogatást nyújthatnak az üzemeltetőknek a negyedik albekezdésben említett dekarbonizációs tervek végrehajtásához. Az ilyen támogatás nem minősül jogellenes állami támogatásnak.

A negyedik albekezdés b) pontjában említett célok és mérföldkövek elérését 2025. december 31-ig, majd 2050-ig minden egyes ezt követő év december 31-éig ellenőrizni kell a 15. cikkben előírt hitelesítési és akkreditációs eljárásokkal összhangban.

A negyedik albekezdés b) pontjában említett célok és mérföldkövek elérését 2025. december 31-ig, majd 2050-ig minden egyes ezt követő év december 31-éig ellenőrizni kell a 15. cikkben előírt hitelesítési és akkreditációs eljárásokkal összhangban.

Ha nem készült a negyedik albekezdés szerinti dekarbonizációs terv, vagy ha a tervben foglalt mérföldköveket és célokat nem érték el, az ingyenes kiosztás mennyiségét a kilencedik és tizedik albekezdésnek megfelelően csökkenteni kell.

Ha nem készült a negyedik albekezdés szerinti dekarbonizációs terv, vagy ha a tervben foglalt mérföldköveket és célokat nem érték el, az ingyenes kiosztás mennyiségét a kilencedik és tizedik albekezdésnek megfelelően csökkenteni kell.

A Bizottság – az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület támogatásával – felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítésére az e bekezdés negyedik albekezdésében említett dekarbonizációs tervek minimális tartalmának és formátumának meghatározásával, különösen az említett albekezdés b) pontjában említett célok és mérföldkövek referenciaértékei tekintetében. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kidolgozásába és elfogadásába valamennyi érdekelt felet be kell vonni.

A Bizottság – az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület támogatásával – felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítésére az e bekezdés negyedik albekezdésében említett dekarbonizációs tervek minimális tartalmának és formátumának meghatározásával, különösen az említett albekezdés b) pontjában említett célok és mérföldkövek referenciaértékei tekintetében. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kidolgozásába és elfogadásába valamennyi érdekelt felet be kell vonni.

Amennyiben sem a harmadik, sem a negyedik albekezdésben foglalt követelmények nem teljesülnek, az ingyenes kiosztást csökkenteni kell:

Amennyiben sem a harmadik, sem a negyedik albekezdésben foglalt követelmények nem teljesülnek, az ingyenes kiosztást csökkenteni kell:

| a) | 50 %-kal azon létesítmények esetében, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintje a vonatkozó termék-referenciaértékek tekintetében meghaladja az ágazat vagy alágazat uniós létesítményei legkevésbé hatékony 10 %-ának átlagát; |
| --- | --- |

a)

a)

50 %-kal azon létesítmények esetében, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintje a vonatkozó termék-referenciaértékek tekintetében meghaladja az ágazat vagy alágazat uniós létesítményei legkevésbé hatékony 10 %-ának átlagát;

50 %-kal azon létesítmények esetében, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintje a vonatkozó termék-referenciaértékek tekintetében meghaladja az ágazat vagy alágazat uniós létesítményei legkevésbé hatékony 10 %-ának átlagát;

| b) | 30 %-kal azon létesítmények esetében, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintje a vonatkozó termék-referenciaértékek tekintetében nem éri el az uniós ágazat vagy alágazat legkevésbé hatékony létesítményei 10 %-ának átlagát, és meghaladja az adott ágazat vagy alágazat létesítményei leghatékonyabb 50 %-ának átlagát; |
| --- | --- |

b)

b)

30 %-kal azon létesítmények esetében, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintje a vonatkozó termék-referenciaértékek tekintetében nem éri el az uniós ágazat vagy alágazat legkevésbé hatékony létesítményei 10 %-ának átlagát, és meghaladja az adott ágazat vagy alágazat létesítményei leghatékonyabb 50 %-ának átlagát;

30 %-kal azon létesítmények esetében, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintje a vonatkozó termék-referenciaértékek tekintetében nem éri el az uniós ágazat vagy alágazat legkevésbé hatékony létesítményei 10 %-ának átlagát, és meghaladja az adott ágazat vagy alágazat létesítményei leghatékonyabb 50 %-ának átlagát;

| c) | 25 %-kal azon létesítmények esetében, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintje a vonatkozó termék-referenciaértékek tekintetében meghaladja az ágazat vagy alágazat uniós létesítményei leghatékonyabb 10 %-ának átlagát és nem éri el az adott ágazat vagy alágazat létesítményei leghatékonyabb 50 %-ának átlagát. |
| --- | --- |

c)

c)

25 %-kal azon létesítmények esetében, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintje a vonatkozó termék-referenciaértékek tekintetében meghaladja az ágazat vagy alágazat uniós létesítményei leghatékonyabb 10 %-ának átlagát és nem éri el az adott ágazat vagy alágazat létesítményei leghatékonyabb 50 %-ának átlagát.

25 %-kal azon létesítmények esetében, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintje a vonatkozó termék-referenciaértékek tekintetében meghaladja az ágazat vagy alágazat uniós létesítményei leghatékonyabb 10 %-ának átlagát és nem éri el az adott ágazat vagy alágazat létesítményei leghatékonyabb 50 %-ának átlagát.

Amennyiben sem a harmadik, sem a negyedik albekezdésben foglalt követelmények nem teljesülnek, a kilencedik albekezdés a), b) és c) pontjában meghatározott százalékos arányokat meg kell duplázni.

Amennyiben sem a harmadik, sem a negyedik albekezdésben foglalt követelmények nem teljesülnek, a kilencedik albekezdés a), b) és c) pontjában meghatározott százalékos arányokat meg kell duplázni.

Azon létesítmények számára, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintje a vonatkozó termék-referenciaértékek tekintetében nem éri el az ágazat vagy alágazat uniós létesítményei leghatékonyabb 10 %-ának átlagát, a vonatkozó referenciaérték 10 %-ának megfelelő kiegészítő ingyenes kiosztást kell biztosítani, feltéve, hogy a tizenkettedik albekezdéssel összhangban rendelkezésre állnak a kibocsátási egységek.

Azon létesítmények számára, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintje a vonatkozó termék-referenciaértékek tekintetében nem éri el az ágazat vagy alágazat uniós létesítményei leghatékonyabb 10 %-ának átlagát, a vonatkozó referenciaérték 10 %-ának megfelelő kiegészítő ingyenes kiosztást kell biztosítani, feltéve, hogy a tizenkettedik albekezdéssel összhangban rendelkezésre állnak a kibocsátási egységek.

A tizenegyedik albekezdésben említett kiegészítő ingyenes kiosztás céljából minden olyan kibocsátási egységet fel kell használni, amelyet az ingyenes kiosztás kilencedik és tizedik albekezdés szerinti csökkentése miatt nem osztottak ki.

A tizenegyedik albekezdésben említett kiegészítő ingyenes kiosztás céljából minden olyan kibocsátási egységet fel kell használni, amelyet az ingyenes kiosztás kilencedik és tizedik albekezdés szerinti csökkentése miatt nem osztottak ki.

Módosítás 523

Módosítás 523

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – a pont – ii pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – a pont – ii pont

2003/87/EK irányelv

10 a cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére és az energiahatékonyság javítására irányuló további ösztönzők biztosítása érdekében a 
  2026–2030-as időszak előtt
  felül kell vizsgálni a meghatározott uniós szintű előzetes referenciaértékeket a meglévő termék-referenciaértékek fogalommeghatározásának és rendszerhatárainak esetleges módosítása céljából. | Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére és az energiahatékonyság javítására irányuló további ösztönzők biztosítása érdekében a 
  lehető leghamarabb, de legkésőbb ... [hat hónappal e módosító irányelv hatálybalépését követően]-ig
  felül kell vizsgálni a meghatározott uniós szintű előzetes referenciaértékeket a meglévő termék-referenciaértékek fogalommeghatározásának
  , körének
  és rendszerhatárainak esetleges módosítása
  , valamint olyan új referenciaértékek esetleges felvétele
  céljából
  , amelyek biztosítják, hogy a termék előállításához szükséges ingyenes kiosztás független legyen az alapanyagtól vagy a termelési folyamat típusától – amennyiben e termelési folyamatok azonos célt szolgálnak –, figyelembe vegye az anyagok körforgásos felhasználási potenciálját, vagy megakadályozza, hogy a referenciaértékben szereplő, hagyományos létesítményekhez hasonló vagy azonos jellemzőkkel rendelkező termékeket előállító, részben vagy teljesen dekarbonizált folyamatokkal működő létesítményeket kizárják a referenciaértékelési rendszerből, vagy hogy megakadályozzák az azokban való részvételüket. A felülvizsgálat során kapott referenciaértékeket a szükséges információk rendelkezésre állását követően azonnal közzé kell tenni, hogy azokat 2026-tól alkalmazni lehessen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére és az energiahatékonyság javítására irányuló további ösztönzők biztosítása érdekében a 
  2026–2030-as időszak előtt
  felül kell vizsgálni a meghatározott uniós szintű előzetes referenciaértékeket a meglévő termék-referenciaértékek fogalommeghatározásának és rendszerhatárainak esetleges módosítása céljából.

2026–2030-as időszak előtt

Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére és az energiahatékonyság javítására irányuló további ösztönzők biztosítása érdekében a 
  lehető leghamarabb, de legkésőbb ... [hat hónappal e módosító irányelv hatálybalépését követően]-ig
  felül kell vizsgálni a meghatározott uniós szintű előzetes referenciaértékeket a meglévő termék-referenciaértékek fogalommeghatározásának
  , körének
  és rendszerhatárainak esetleges módosítása
  , valamint olyan új referenciaértékek esetleges felvétele
  céljából
  , amelyek biztosítják, hogy a termék előállításához szükséges ingyenes kiosztás független legyen az alapanyagtól vagy a termelési folyamat típusától – amennyiben e termelési folyamatok azonos célt szolgálnak –, figyelembe vegye az anyagok körforgásos felhasználási potenciálját, vagy megakadályozza, hogy a referenciaértékben szereplő, hagyományos létesítményekhez hasonló vagy azonos jellemzőkkel rendelkező termékeket előállító, részben vagy teljesen dekarbonizált folyamatokkal működő létesítményeket kizárják a referenciaértékelési rendszerből, vagy hogy megakadályozzák az azokban való részvételüket. A felülvizsgálat során kapott referenciaértékeket a szükséges információk rendelkezésre állását követően azonnal közzé kell tenni, hogy azokat 2026-tól alkalmazni lehessen.

lehető leghamarabb, de legkésőbb ... [hat hónappal e módosító irányelv hatálybalépését követően]-ig

, körének

, valamint olyan új referenciaértékek esetleges felvétele

, amelyek biztosítják, hogy a termék előállításához szükséges ingyenes kiosztás független legyen az alapanyagtól vagy a termelési folyamat típusától – amennyiben e termelési folyamatok azonos célt szolgálnak –, figyelembe vegye az anyagok körforgásos felhasználási potenciálját, vagy megakadályozza, hogy a referenciaértékben szereplő, hagyományos létesítményekhez hasonló vagy azonos jellemzőkkel rendelkező termékeket előállító, részben vagy teljesen dekarbonizált folyamatokkal működő létesítményeket kizárják a referenciaértékelési rendszerből, vagy hogy megakadályozzák az azokban való részvételüket. A felülvizsgálat során kapott referenciaértékeket a szükséges információk rendelkezésre állását követően azonnal közzé kell tenni, hogy azokat 2026-tól alkalmazni lehessen.

Módosítás 678

Módosítás 678

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – b pont

2003/87/EK irányelv

10a cikk – 1 a bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az
  előző
  albekezdéstől eltérve a [CBAM] rendelet alkalmazásának első éveiben
  e
  termékek előállítása csökkentett mennyiségekben részesül ingyenes kiosztásban.
  Az
  e termékek előállítása tekintetében az ingyenes kiosztást csökkentő tényezőt kell alkalmazni (a továbbiakban: CBAM-tényező). A CBAM-tényező
  a
  [CBAM-rendelet]
  hatálybalépése
  és
  2025
  vége közötti időszakban 100 %,
  2026
  -ban
  90
   %,
  és évente 10 százalékponttal csökken
  , hogy
  a 10. évre
  elérje a 0 %-ot. | Az
  első
  albekezdéstől eltérve a [CBAM] rendelet alkalmazásának első éveiben
  az említett rendelet I. mellékletében felsorolt
  termékek előállítása csökkentett mennyiségekben részesül ingyenes kiosztásban. E termékek előállítása tekintetében az ingyenes kiosztást csökkentő tényezőt kell alkalmazni (a továbbiakban: CBAM-tényező). A CBAM-tényező
  ... [a
  [CBAM-rendelet]
  hatálybalépése]
  és
  2026
  vége közötti időszakban 100 %,
  és az (EU) .../... [CBAM-rendelet] 36. cikke (3) bekezdése d) pontjának alkalmazása függvényében 2027-ben 93 %, 2028
  -ban
  84
  %,
  2029-ben 69 %, 2030-ban 50 %, 2031-ben pedig 25 %
  , hogy
  2032 végére
  elérje a 0 %-ot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az
  előző
  albekezdéstől eltérve a [CBAM] rendelet alkalmazásának első éveiben
  e
  termékek előállítása csökkentett mennyiségekben részesül ingyenes kiosztásban.
  Az
  e termékek előállítása tekintetében az ingyenes kiosztást csökkentő tényezőt kell alkalmazni (a továbbiakban: CBAM-tényező). A CBAM-tényező
  a
  [CBAM-rendelet]
  hatálybalépése
  és
  2025
  vége közötti időszakban 100 %,
  2026
  -ban
  90
   %,
  és évente 10 százalékponttal csökken
  , hogy
  a 10. évre
  elérje a 0 %-ot.

előző

e

Az

a

hatálybalépése

2025

2026

90

és évente 10 százalékponttal csökken

a 10. évre

Az
  első
  albekezdéstől eltérve a [CBAM] rendelet alkalmazásának első éveiben
  az említett rendelet I. mellékletében felsorolt
  termékek előállítása csökkentett mennyiségekben részesül ingyenes kiosztásban. E termékek előállítása tekintetében az ingyenes kiosztást csökkentő tényezőt kell alkalmazni (a továbbiakban: CBAM-tényező). A CBAM-tényező
  ... [a
  [CBAM-rendelet]
  hatálybalépése]
  és
  2026
  vége közötti időszakban 100 %,
  és az (EU) .../... [CBAM-rendelet] 36. cikke (3) bekezdése d) pontjának alkalmazása függvényében 2027-ben 93 %, 2028
  -ban
  84
  %,
  2029-ben 69 %, 2030-ban 50 %, 2031-ben pedig 25 %
  , hogy
  2032 végére
  elérje a 0 %-ot.

első

az említett rendelet I. mellékletében felsorolt

... [a

hatálybalépése]

2026

és az (EU) .../... [CBAM-rendelet] 36. cikke (3) bekezdése d) pontjának alkalmazása függvényében 2027-ben 93 %, 2028

84

2029-ben 69 %, 2030-ban 50 %, 2031-ben pedig 25 %

2032 végére

Módosítás 679

Módosítás 679

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – b pont

2003/87/EK irányelv

10a cikk – 1 a bekezdés – 2 a (új) és 2 b (új) albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében az első és második albekezdéstől eltérve a [CBAM] rendelet I. mellékletében felsorolt termékek uniós gyártása továbbra is ingyenes kiosztásban részesül, feltéve, hogy az ilyen termékeket az EU ETS-hez hasonló szén-dioxid-árképzési mechanizmusokkal nem rendelkező harmadik országokba történő exportra állítják elő. |
| | A Bizottság ...-ig [egy évvel a [CBAM] rendeletben meghatározott átmeneti időszak vége előtt] jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben részletesen értékeli az EU ETS és a CBAM hatását a [CBAM] rendelet I. mellékletében felsorolt, harmadik országokba irányuló exportra előállított termékek Unión belüli termelésére és a globális kibocsátások alakulására, továbbá értékeli az előző albekezdésben foglalt, kivitelre vonatkozó eltérés WTO-kompatibilitását, különösen értékelve a WTO-kompatibilitás szempontjából a létesítmények leghatékonyabb 10 %-ába tartozó létesítményekre vonatkozó exportkiigazítási mechanizmusok vagy bármely más, a Bizottság által megfelelőnek ítélt javaslatok lehetőségét. A Bizottság adott esetben ...-ig [a [CBAM] rendeletben meghatározott átmeneti időszak végéig] a jelentéshez jogalkotási javaslatot csatol, amelyben gondoskodik a kibocsátásáthelyezés kockázatával szembeni védelemről, amely kiegyenlíti az e rendelet I. mellékletében felsorolt, az EU ETS-hez hasonló szén-dioxid-árazási mechanizmusokkal nem rendelkező harmadik országokba irányuló exportra gyártott termékek Unión belüli előállítása során alkalmazott szén-dioxid-árazást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében az első és második albekezdéstől eltérve a [CBAM] rendelet I. mellékletében felsorolt termékek uniós gyártása továbbra is ingyenes kiosztásban részesül, feltéve, hogy az ilyen termékeket az EU ETS-hez hasonló szén-dioxid-árképzési mechanizmusokkal nem rendelkező harmadik országokba történő exportra állítják elő.

Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében az első és második albekezdéstől eltérve a [CBAM] rendelet I. mellékletében felsorolt termékek uniós gyártása továbbra is ingyenes kiosztásban részesül, feltéve, hogy az ilyen termékeket az EU ETS-hez hasonló szén-dioxid-árképzési mechanizmusokkal nem rendelkező harmadik országokba történő exportra állítják elő.

A Bizottság ...-ig [egy évvel a [CBAM] rendeletben meghatározott átmeneti időszak vége előtt] jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben részletesen értékeli az EU ETS és a CBAM hatását a [CBAM] rendelet I. mellékletében felsorolt, harmadik országokba irányuló exportra előállított termékek Unión belüli termelésére és a globális kibocsátások alakulására, továbbá értékeli az előző albekezdésben foglalt, kivitelre vonatkozó eltérés WTO-kompatibilitását, különösen értékelve a WTO-kompatibilitás szempontjából a létesítmények leghatékonyabb 10 %-ába tartozó létesítményekre vonatkozó exportkiigazítási mechanizmusok vagy bármely más, a Bizottság által megfelelőnek ítélt javaslatok lehetőségét. A Bizottság adott esetben ...-ig [a [CBAM] rendeletben meghatározott átmeneti időszak végéig] a jelentéshez jogalkotási javaslatot csatol, amelyben gondoskodik a kibocsátásáthelyezés kockázatával szembeni védelemről, amely kiegyenlíti az e rendelet I. mellékletében felsorolt, az EU ETS-hez hasonló szén-dioxid-árazási mechanizmusokkal nem rendelkező harmadik országokba irányuló exportra gyártott termékek Unión belüli előállítása során alkalmazott szén-dioxid-árazást.

A Bizottság ...-ig [egy évvel a [CBAM] rendeletben meghatározott átmeneti időszak vége előtt] jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben részletesen értékeli az EU ETS és a CBAM hatását a [CBAM] rendelet I. mellékletében felsorolt, harmadik országokba irányuló exportra előállított termékek Unión belüli termelésére és a globális kibocsátások alakulására, továbbá értékeli az előző albekezdésben foglalt, kivitelre vonatkozó eltérés WTO-kompatibilitását, különösen értékelve a WTO-kompatibilitás szempontjából a létesítmények leghatékonyabb 10 %-ába tartozó létesítményekre vonatkozó exportkiigazítási mechanizmusok vagy bármely más, a Bizottság által megfelelőnek ítélt javaslatok lehetőségét. A Bizottság adott esetben ...-ig [a [CBAM] rendeletben meghatározott átmeneti időszak végéig] a jelentéshez jogalkotási javaslatot csatol, amelyben gondoskodik a kibocsátásáthelyezés kockázatával szembeni védelemről, amely kiegyenlíti az e rendelet I. mellékletében felsorolt, az EU ETS-hez hasonló szén-dioxid-árazási mechanizmusokkal nem rendelkező harmadik országokba irányuló exportra gyártott termékek Unión belüli előállítása során alkalmazott szén-dioxid-árazást.

Módosítás 529

Módosítás 529

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – b pont

2003/87/EK irányelv

10 a cikk – 1 a bekezdés – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ingyenes kiosztás csökkentéséből származó kibocsátási egységeket a 10a. cikk (8) bekezdésével összhangban az
  innováció támogatására
  kell
  rendelkezésre
  bocsátani. | Az ingyenes kiosztás csökkentéséből származó kibocsátási egységeket a 10a. cikk (8) bekezdésével összhangban az
  Éghajlatváltozási Beruházási Alap rendelkezésére
  kell bocsátani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ingyenes kiosztás csökkentéséből származó kibocsátási egységeket a 10a. cikk (8) bekezdésével összhangban az
  innováció támogatására
  kell
  rendelkezésre
  bocsátani.

innováció támogatására

rendelkezésre

Az ingyenes kiosztás csökkentéséből származó kibocsátási egységeket a 10a. cikk (8) bekezdésével összhangban az
  Éghajlatváltozási Beruházási Alap rendelkezésére
  kell bocsátani.

Éghajlatváltozási Beruházási Alap rendelkezésére

Módosítás 530

Módosítás 530

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – b a pont (új)

2003/87/EK irányelv

10 a cikk – 1a a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1aa)
     
  A Bizottság 2025-től kezdődően a 10. cikk (5) bekezdése értelmében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott éves jelentése részeként minden évben értékeli az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus (CBAM) hatékonyságát az Unióban előállított, az EU ETS-t vagy hasonló szén-dioxid-árazási mechanizmust nem alkalmazó harmadik országokba irányuló exportra előállított áruk kibocsátásáthelyezési kockázatának kezelése során. A jelentésben különösen értékelni kell a CBAM-ágazatokon belüli uniós export alakulását, valamint a kereskedelmi forgalom és az említett áruk beágyazott kibocsátásának világpiaci alakulását. Amennyiben a jelentés arra a következtetésre jut, hogy az Unióban előállított, az EU ETS-t vagy hasonló szén-dioxid-árazási mechanizmust nem alkalmazó harmadik országokba irányuló exportra előállított áruk esetében fennáll a kibocsátásáthelyezés kockázata, a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot terjeszt elő a kibocsátásáthelyezés kockázatának oly módon történő kezelése érdekében, amely megfelel a WTO szabályainak, és figyelembe veszi az uniós létesítmények dekarbonizációját.”

Módosítás 531

Módosítás 531

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – c pont – i alpont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – c pont – i alpont

2003/87/EK irányelv

10 a cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a 2026-tól 2030-ig tartó időszakra vonatkozóan a referenciaértékeket az a) és d) pontban foglalt módon kell meghatározni, a 11. cikkel összhangban a 2021-es és 2022-es évekre benyújtott információk alapján, valamint a 2008 és 2028 között minden egyes év tekintetében alkalmazandó éves csökkentési arány alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a 2026-tól 2030-ig tartó időszakra vonatkozóan a referenciaértékeket az a) és d) pontban foglalt módon kell meghatározni, a 11. cikkel összhangban a 2021-es és 2022-es évekre benyújtott információk alapján, valamint a 2008 és 2028 között minden egyes év tekintetében alkalmazandó éves csökkentési arány alapján.

| c) | a 2026-tól 2030-ig tartó időszakra vonatkozóan a referenciaértékeket az a) és d) pontban foglalt módon kell meghatározni, a 11. cikkel összhangban a 2021-es és 2022-es évekre benyújtott információk alapján,
  a három legkevésbé kibocsátásintenzív létesítmény – akár 2017 után kezdték meg működésüket, akár más referenciaérték alapján kaptak ingyenes kiosztást – adatainak kizárásával a referenciaértékek meghatározásából,
  valamint a 2008 és 2028 között minden egyes év tekintetében alkalmazandó éves csökkentési arány alapján; |
| --- | --- |

c)

a 2026-tól 2030-ig tartó időszakra vonatkozóan a referenciaértékeket az a) és d) pontban foglalt módon kell meghatározni, a 11. cikkel összhangban a 2021-es és 2022-es évekre benyújtott információk alapján,
  a három legkevésbé kibocsátásintenzív létesítmény – akár 2017 után kezdték meg működésüket, akár más referenciaérték alapján kaptak ingyenes kiosztást – adatainak kizárásával a referenciaértékek meghatározásából,
  valamint a 2008 és 2028 között minden egyes év tekintetében alkalmazandó éves csökkentési arány alapján;

a három legkevésbé kibocsátásintenzív létesítmény – akár 2017 után kezdték meg működésüket, akár más referenciaérték alapján kaptak ingyenes kiosztást – adatainak kizárásával a referenciaértékek meghatározásából,

Módosítás 532

Módosítás 532

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – c pont – ii alpont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – c pont – ii alpont

2003/87/EK irányelv

10 a cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | amennyiben az éves csökkentési arány meghaladja a 2,5  %-ot vagy nem éri el a 
  0,2  %-ot,
  a 2026-tól 2030-ig tartó időszakra vonatkozó referenciaértékeket úgy kell meghatározni, hogy a 2013-tól 2020-ig tartó időszakban alkalmazandó referenciaértékeket a 2008 és 2028 közötti minden egyes év tekintetében csökkenteni kell a fenti két százalékos arány közül azzal, amelyik releváns.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

amennyiben az éves csökkentési arány meghaladja a 2,5  %-ot vagy nem éri el a 
  0,2  %-ot,
  a 2026-tól 2030-ig tartó időszakra vonatkozó referenciaértékeket úgy kell meghatározni, hogy a 2013-tól 2020-ig tartó időszakban alkalmazandó referenciaértékeket a 2008 és 2028 közötti minden egyes év tekintetében csökkenteni kell a fenti két százalékos arány közül azzal, amelyik releváns.”;

0,2  %-ot,

| d) | amennyiben az éves csökkentési arány meghaladja a 2,5  %-ot vagy nem éri el a 
  0,4  %-ot,
  a 2026-tól 2030-ig tartó időszakra vonatkozó referenciaértékeket úgy kell meghatározni, hogy a 2013-tól 2020-ig tartó időszakban alkalmazandó referenciaértékeket a 2008 és 2028 közötti minden egyes év tekintetében csökkenteni kell a fenti két százalékos arány közül azzal, amelyik releváns.”; |
| --- | --- |

d)

amennyiben az éves csökkentési arány meghaladja a 2,5  %-ot vagy nem éri el a 
  0,4  %-ot,
  a 2026-tól 2030-ig tartó időszakra vonatkozó referenciaértékeket úgy kell meghatározni, hogy a 2013-tól 2020-ig tartó időszakban alkalmazandó referenciaértékeket a 2008 és 2028 közötti minden egyes év tekintetében csökkenteni kell a fenti két százalékos arány közül azzal, amelyik releváns.”;

0,4  %-ot,

Módosítás 533

Módosítás 533

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – d a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – d a pont (új)

2003/87/EK irányelv

10 a cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(5)   Az árverésre bocsátott kibocsátási egységek 10. cikkben meghatározott részarányának tiszteletben tartása érdekében minden olyan évben, amikor az ingyenes kiosztások összege nem éri el azt a maximális összeget, amely még kiosztható lenne az árverésre bocsátott kibocsátási egységek arányának fenntartása mellett, az addig az összegig megmaradó kibocsátási egységeket az ingyenes kiosztások csökkenésének megakadályozására vagy korlátozására kell felhasználni az árverésre bocsátott kibocsátási egységek arányának a későbbi években történő fenntartása érdekében. Ugyanakkor amennyiben elérik a maximális összeget, az ingyenes kiosztásokat ennek megfelelően ki kell igazítani. Minden ilyen jellegű kiigazítást egységes módon kell elvégezni.

„(5)   Az árverésre bocsátott kibocsátási egységek 10. cikkben meghatározott részarányának tiszteletben tartása érdekében minden olyan évben, amikor az ingyenes kiosztások összege nem éri el azt a maximális összeget, amely még kiosztható lenne az árverésre bocsátott kibocsátási egységek arányának fenntartása mellett, az addig az összegig megmaradó kibocsátási egységeket az ingyenes kiosztások csökkenésének megakadályozására vagy korlátozására kell felhasználni az árverésre bocsátott kibocsátási egységek arányának a későbbi években történő fenntartása érdekében. Ugyanakkor amennyiben elérik a maximális összeget, az ingyenes kiosztásokat ennek megfelelően ki kell igazítani. Minden ilyen jellegű kiigazítást egységes módon kell elvégezni. 
  Ugyanakkor azon létesítményeket, amelyek üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintje a vonatkozó referenciaértékek tekintetében nem éri el az ágazat vagy alágazat uniós létesítményei leghatékonyabb 10 %-ának átlagát egy olyan évben, amelyben a kiigazítás alkalmazandó, mentesíteni kell a kiigazítás alól.”

Módosítás 534

Módosítás 534

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

2003/87/EK irányelv

10 a cikk – 8 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az e cikk értelmében egyébként ingyenesen kiosztható mennyiségből
  365
   millió kibocsátási egységet, a 10. cikk értelmében egyébként árverés útján értékesíthető mennyiségből pedig
  85
   millió kibocsátási egységet, valamint az ingyenes kibocsátás 10a. cikk (1a) bekezdésében említett csökkentéséből származó kibocsátási egységeket
  az
  Alap rendelkezésre kell bocsátani a 
  karbonszegény technológiák és
  eljárások
  területére irányuló innováció támogatása
  és a szennyezőanyag-mentességi célkitűzésekhez
  való hozzájárulás céljából („Innovációs Alap”)
  . Az első albekezdésben említett innovációs támogatásra kell felhasználni azokat a kibocsátási egységeket is, amelyeket a légijármű-üzemeltetők bezárása miatt nem adnak ki légijármű-üzemeltetők részére, és amelyek nem szükségesek az ezen üzemeltetők általi leadási hiány fedezéséhez. | Az e cikk értelmében egyébként ingyenesen kiosztható mennyiségből
  390
   millió kibocsátási egységet, a 10. cikk értelmében egyébként árverés útján értékesíthető mennyiségből pedig
  110
   millió kibocsátási egységet, valamint az ingyenes kibocsátás 10a. cikk (1a) bekezdésében említett csökkentéséből származó kibocsátási egységeket
  egy
  alap
  („Éghajlatváltozási Beruházási Alap”)
  rendelkezésre kell bocsátani
  . Ezenkívül a 10
  a
  . cikk (1a) bekezdésében említett ingyenes kiosztás csökkentéséből eredő kibocsátási egységeket az Éghajlatváltozási Beruházási Alap számára is rendelkezésre kell bocsátani. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap célja, hogy támogassa az olyan technikák,
  eljárások
  és technológiák innovációját, amelyek jelentősen hozzájárulnak az ezen irányelv hatálya alá tartozó ágazatok dekarbonizációjához,
  és
  hozzájáruljon
  a szennyezőanyag-mentességi
  és körforgásos jellegre vonatkozó
  célkitűzésekhez
  , valamint olyan technikák, eljárások és technológiák elterjedéséhez, amelyek már nem tekinthetők innovatívnak, ugyanakkor jelentős üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési potenciállal rendelkeznek, és az Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseivel összhangban hozzájárulnak az energia- és erőforrás-megtakarításhoz
  .
  Az áttörést jelentő technológiákkal kapcsolatos innováció mielőbbi előmozdítása érdekében a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Éghajlatváltozási Beruházási Alapon keresztül rendelkezésre bocsátott finanszírozás egy részét a ...-tól [e módosító irányelv végrehajtásának első öt éve]-ig tartó időszakban „előreütemezzék”.
  Az első albekezdésben említett innovációs támogatásra kell felhasználni azokat a kibocsátási egységeket is, amelyeket a légijármű-üzemeltetők bezárása miatt nem adnak ki légijármű-üzemeltetők részére, és amelyek nem szükségesek az ezen üzemeltetők általi leadási hiány fedezéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e cikk értelmében egyébként ingyenesen kiosztható mennyiségből
  365
   millió kibocsátási egységet, a 10. cikk értelmében egyébként árverés útján értékesíthető mennyiségből pedig
  85
   millió kibocsátási egységet, valamint az ingyenes kibocsátás 10a. cikk (1a) bekezdésében említett csökkentéséből származó kibocsátási egységeket
  az
  Alap rendelkezésre kell bocsátani a 
  karbonszegény technológiák és
  eljárások
  területére irányuló innováció támogatása
  és a szennyezőanyag-mentességi célkitűzésekhez
  való hozzájárulás céljából („Innovációs Alap”)
  . Az első albekezdésben említett innovációs támogatásra kell felhasználni azokat a kibocsátási egységeket is, amelyeket a légijármű-üzemeltetők bezárása miatt nem adnak ki légijármű-üzemeltetők részére, és amelyek nem szükségesek az ezen üzemeltetők általi leadási hiány fedezéséhez.

365

85

az

karbonszegény technológiák és

területére irányuló innováció támogatása

való hozzájárulás céljából („Innovációs Alap”)

Az e cikk értelmében egyébként ingyenesen kiosztható mennyiségből
  390
   millió kibocsátási egységet, a 10. cikk értelmében egyébként árverés útján értékesíthető mennyiségből pedig
  110
   millió kibocsátási egységet, valamint az ingyenes kibocsátás 10a. cikk (1a) bekezdésében említett csökkentéséből származó kibocsátási egységeket
  egy
  alap
  („Éghajlatváltozási Beruházási Alap”)
  rendelkezésre kell bocsátani
  . Ezenkívül a 10
  a
  . cikk (1a) bekezdésében említett ingyenes kiosztás csökkentéséből eredő kibocsátási egységeket az Éghajlatváltozási Beruházási Alap számára is rendelkezésre kell bocsátani. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap célja, hogy támogassa az olyan technikák,
  eljárások
  és technológiák innovációját, amelyek jelentősen hozzájárulnak az ezen irányelv hatálya alá tartozó ágazatok dekarbonizációjához,
  és
  hozzájáruljon
  a szennyezőanyag-mentességi
  és körforgásos jellegre vonatkozó
  célkitűzésekhez
  , valamint olyan technikák, eljárások és technológiák elterjedéséhez, amelyek már nem tekinthetők innovatívnak, ugyanakkor jelentős üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési potenciállal rendelkeznek, és az Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseivel összhangban hozzájárulnak az energia- és erőforrás-megtakarításhoz
  .
  Az áttörést jelentő technológiákkal kapcsolatos innováció mielőbbi előmozdítása érdekében a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Éghajlatváltozási Beruházási Alapon keresztül rendelkezésre bocsátott finanszírozás egy részét a ...-tól [e módosító irányelv végrehajtásának első öt éve]-ig tartó időszakban „előreütemezzék”.
  Az első albekezdésben említett innovációs támogatásra kell felhasználni azokat a kibocsátási egységeket is, amelyeket a légijármű-üzemeltetők bezárása miatt nem adnak ki légijármű-üzemeltetők részére, és amelyek nem szükségesek az ezen üzemeltetők általi leadási hiány fedezéséhez.

390

110

egy

(„Éghajlatváltozási Beruházási Alap”)

. Ezenkívül a 10

. cikk (1a) bekezdésében említett ingyenes kiosztás csökkentéséből eredő kibocsátási egységeket az Éghajlatváltozási Beruházási Alap számára is rendelkezésre kell bocsátani. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap célja, hogy támogassa az olyan technikák,

és technológiák innovációját, amelyek jelentősen hozzájárulnak az ezen irányelv hatálya alá tartozó ágazatok dekarbonizációjához,

hozzájáruljon

és körforgásos jellegre vonatkozó

, valamint olyan technikák, eljárások és technológiák elterjedéséhez, amelyek már nem tekinthetők innovatívnak, ugyanakkor jelentős üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési potenciállal rendelkeznek, és az Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseivel összhangban hozzájárulnak az energia- és erőforrás-megtakarításhoz

Az áttörést jelentő technológiákkal kapcsolatos innováció mielőbbi előmozdítása érdekében a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Éghajlatváltozási Beruházási Alapon keresztül rendelkezésre bocsátott finanszírozás egy részét a ...-tól [e módosító irányelv végrehajtásának első öt éve]-ig tartó időszakban „előreütemezzék”.

Módosítás 535

Módosítás 535

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

2003/87/EK irányelv

10 a cikk – 8 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezenkívül a piaci stabilizációs tartalékból 50 millió ki nem osztott kibocsátási egységgel ki kell egészíteni minden, a 2010/670/EU bizottsági rendelet (*) értelmében a 2013-tól 2020-ig tartó időszakban rendelkezésre álló 300 millió kibocsátási egységből fennmaradó bevételt, és azt kellő időben az első albekezdésben említett innováció támogatására kell felhasználni. Ezenfelül az (EU)
  [FuelEU tengerészet]
  rendelet
  21
  . cikkének (
  2
  ) bekezdésében említett külső címzett bevételeket
  az Innovációs Alaphoz
  kell rendelni, és e bekezdéssel összhangban kell végrehajtani. | Ezenkívül a piaci stabilizációs tartalékból 50 millió ki nem osztott kibocsátási egységgel ki kell egészíteni minden, a 2010/670/EU bizottsági rendelet (*) értelmében a 2013-tól 2020-ig tartó időszakban rendelkezésre álló 300 millió kibocsátási egységből fennmaradó bevételt, és azt kellő időben az első albekezdésben említett innováció
  és dekarbonizáció
  támogatására kell felhasználni. Ezenfelül az (EU)
  2018/842 európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (**)

  5
  . cikkének (
  6
  ) bekezdésében említett külső címzett bevételeket
  a 3gab. cikk értelmében létrehozott Óceánalaphoz
  kell rendelni, és e bekezdéssel összhangban kell végrehajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezenkívül a piaci stabilizációs tartalékból 50 millió ki nem osztott kibocsátási egységgel ki kell egészíteni minden, a 2010/670/EU bizottsági rendelet (*) értelmében a 2013-tól 2020-ig tartó időszakban rendelkezésre álló 300 millió kibocsátási egységből fennmaradó bevételt, és azt kellő időben az első albekezdésben említett innováció támogatására kell felhasználni. Ezenfelül az (EU)
  [FuelEU tengerészet]
  rendelet
  21
  . cikkének (
  2
  ) bekezdésében említett külső címzett bevételeket
  az Innovációs Alaphoz
  kell rendelni, és e bekezdéssel összhangban kell végrehajtani.

*

[FuelEU tengerészet]

21

2

az Innovációs Alaphoz

Ezenkívül a piaci stabilizációs tartalékból 50 millió ki nem osztott kibocsátási egységgel ki kell egészíteni minden, a 2010/670/EU bizottsági rendelet (*) értelmében a 2013-tól 2020-ig tartó időszakban rendelkezésre álló 300 millió kibocsátási egységből fennmaradó bevételt, és azt kellő időben az első albekezdésben említett innováció
  és dekarbonizáció
  támogatására kell felhasználni. Ezenfelül az (EU)
  2018/842 európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (**)

  5
  . cikkének (
  6
  ) bekezdésében említett külső címzett bevételeket
  a 3gab. cikk értelmében létrehozott Óceánalaphoz
  kell rendelni, és e bekezdéssel összhangban kell végrehajtani.

*

és dekarbonizáció

2018/842 európai parlamenti és tanácsi

**

5

6

a 3gab. cikk értelmében létrehozott Óceánalaphoz

Módosítás 536

Módosítás 536

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

2003/87/EK irányelv

10a cikk – 8 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az
  Innovációs
  Alap az I. és a III. mellékletben felsorolt ágazatokra terjed ki,
  ideértve a környezetvédelmi szempontból biztonságos,
  az
  éghajlatváltozás mérsékléséhez jelentősen hozzájáruló szén-dioxid-leválasztást
  és
  -hasznosítást (CCU)
  , valamint az I. mellékletben felsorolt ágazatokban előállított, karbonintenzív termékeket helyettesítő
  termékeket
  , és célja még, hogy ösztönözze a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására (CLT) irányuló projektek és az
  innovatív megújulóenergia-technológiák és energiatárolási technológiák létrehozását és végrehajtását; kiegyensúlyozott földrajzi eloszlásban. Az Innovációs Alap támogathatja a tengerhasznosítási ágazat dekarbonizációját
  , valamint a 
  légi
  , a vasúti és a közúti
  közlekedésben az alacsony
  és
  nulla kibocsátású üzemanyagok előállítását szolgáló
  ,
  áttörést jelentő
  ,
  innovatív technológiákat
  és
  infrastruktúrát is
  . Különös figyelmet kell fordítani a [CBAM-rendelet] hatálya alá tartozó ágazatokban megvalósuló projektekre, amelyek célja
  a karbonszegény
  technológiák, a CCU, a CLT, valamint a megújuló energia és az energiatárolás innovációjának oly módon történő támogatása, amely hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez. | Az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alap az I. és a III. mellékletben felsorolt ágazatokra terjed ki,
  így például
  az
  innovatív megújulóenergia-
  és
  energiatárolási technológiákra
  , valamint az I. mellékletben felsorolt ágazatokban előállított, karbonintenzív termékeket
  és folyamatokat
  helyettesítő
  termékekre és eljárásokra
  , és célja még, hogy ösztönözze a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására (CLT) irányuló
  innovatív
  projektek
  létrehozását
  és
  működtetését, amelyek jelentősen hozzájárulnak
  az
  éghajlatváltozás mérsékléséhez, különösen az ipari folyamatokból származó elkerülhetetlen kibocsátások esetében a CO2 környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztásához, szállításához és állandó geológiai tárolásához (CCS)
  , valamint a 
  CO2 légkörből történő közvetlen, biztonságos
  ,
  fenntartható és tartós tárolásához (a továbbiakban: DACS). Adott esetben a megújuló hidrogéntechnológiai beruházásokat is ösztönözni lehet. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap emellett támogatja
  a vasúti és a közúti
  közlekedés dekarbonizációját célzó innovatív technológiákat
  és
  infrastruktúrát, beleértve a kollektív közlekedési formákat
  ,
  például a tömegközlekedést és az autóbuszos különjáratokat, miközben szinergiákat keres a Horizont Európával
  ,
  különösen az európai partnerségekkel
  és
  adott esetben más uniós programokkal
  . Különös figyelmet kell fordítani a [CBAM-rendelet] hatálya alá tartozó ágazatokban megvalósuló
  – többek között az exportra irányuló –
  projektekre, amelyek célja
  az említett rendelet hatálya alá tartozó ágazatok dekarbonizációjához hozzájáruló technikák, eljárások és
  technológiák, a CCU, a CLT,
  a szén-dioxid-szállítás,
  valamint a megújuló energia és az energiatárolás innovációjának
  és végrehajtásának
  oly módon történő támogatása, amely
  az (EU) 2021/1119 rendeletben 2030-ra és 2050-ra meghatározott célokkal és célkitűzésekkel összhangban
  hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez
  és az igazságos átmenethez, valamint a támogatásonkénti kibocsátáscsökkentés szempontjából a legcsekélyebb haszonnal jár. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap támogathatja a hulladékágazat kibocsátásának csökkentésére irányuló, áttörést jelentő, innovatív technológiákat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az
  Innovációs
  Alap az I. és a III. mellékletben felsorolt ágazatokra terjed ki,
  ideértve a környezetvédelmi szempontból biztonságos,
  az
  éghajlatváltozás mérsékléséhez jelentősen hozzájáruló szén-dioxid-leválasztást
  és
  -hasznosítást (CCU)
  , valamint az I. mellékletben felsorolt ágazatokban előállított, karbonintenzív termékeket helyettesítő
  termékeket
  , és célja még, hogy ösztönözze a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására (CLT) irányuló projektek és az
  innovatív megújulóenergia-technológiák és energiatárolási technológiák létrehozását és végrehajtását; kiegyensúlyozott földrajzi eloszlásban. Az Innovációs Alap támogathatja a tengerhasznosítási ágazat dekarbonizációját
  , valamint a 
  légi
  , a vasúti és a közúti
  közlekedésben az alacsony
  és
  nulla kibocsátású üzemanyagok előállítását szolgáló
  ,
  áttörést jelentő
  ,
  innovatív technológiákat
  és
  infrastruktúrát is
  . Különös figyelmet kell fordítani a [CBAM-rendelet] hatálya alá tartozó ágazatokban megvalósuló projektekre, amelyek célja
  a karbonszegény
  technológiák, a CCU, a CLT, valamint a megújuló energia és az energiatárolás innovációjának oly módon történő támogatása, amely hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez.

Innovációs

ideértve a környezetvédelmi szempontból biztonságos,

éghajlatváltozás mérsékléséhez jelentősen hozzájáruló szén-dioxid-leválasztást

-hasznosítást (CCU)

termékeket

innovatív megújulóenergia-technológiák és energiatárolási technológiák létrehozását és végrehajtását; kiegyensúlyozott földrajzi eloszlásban. Az Innovációs Alap támogathatja a tengerhasznosítási ágazat dekarbonizációját

légi

közlekedésben az alacsony

nulla kibocsátású üzemanyagok előállítását szolgáló

áttörést jelentő

innovatív technológiákat

infrastruktúrát is

a karbonszegény

Az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alap az I. és a III. mellékletben felsorolt ágazatokra terjed ki,
  így például
  az
  innovatív megújulóenergia-
  és
  energiatárolási technológiákra
  , valamint az I. mellékletben felsorolt ágazatokban előállított, karbonintenzív termékeket
  és folyamatokat
  helyettesítő
  termékekre és eljárásokra
  , és célja még, hogy ösztönözze a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására (CLT) irányuló
  innovatív
  projektek
  létrehozását
  és
  működtetését, amelyek jelentősen hozzájárulnak
  az
  éghajlatváltozás mérsékléséhez, különösen az ipari folyamatokból származó elkerülhetetlen kibocsátások esetében a CO2 környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztásához, szállításához és állandó geológiai tárolásához (CCS)
  , valamint a 
  CO2 légkörből történő közvetlen, biztonságos
  ,
  fenntartható és tartós tárolásához (a továbbiakban: DACS). Adott esetben a megújuló hidrogéntechnológiai beruházásokat is ösztönözni lehet. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap emellett támogatja
  a vasúti és a közúti
  közlekedés dekarbonizációját célzó innovatív technológiákat
  és
  infrastruktúrát, beleértve a kollektív közlekedési formákat
  ,
  például a tömegközlekedést és az autóbuszos különjáratokat, miközben szinergiákat keres a Horizont Európával
  ,
  különösen az európai partnerségekkel
  és
  adott esetben más uniós programokkal
  . Különös figyelmet kell fordítani a [CBAM-rendelet] hatálya alá tartozó ágazatokban megvalósuló
  – többek között az exportra irányuló –
  projektekre, amelyek célja
  az említett rendelet hatálya alá tartozó ágazatok dekarbonizációjához hozzájáruló technikák, eljárások és
  technológiák, a CCU, a CLT,
  a szén-dioxid-szállítás,
  valamint a megújuló energia és az energiatárolás innovációjának
  és végrehajtásának
  oly módon történő támogatása, amely
  az (EU) 2021/1119 rendeletben 2030-ra és 2050-ra meghatározott célokkal és célkitűzésekkel összhangban
  hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez
  és az igazságos átmenethez, valamint a támogatásonkénti kibocsátáscsökkentés szempontjából a legcsekélyebb haszonnal jár. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap támogathatja a hulladékágazat kibocsátásának csökkentésére irányuló, áttörést jelentő, innovatív technológiákat is.

Éghajlatváltozási Beruházási

így például

innovatív megújulóenergia-

energiatárolási technológiákra

és folyamatokat

termékekre és eljárásokra

innovatív

létrehozását

működtetését, amelyek jelentősen hozzájárulnak

éghajlatváltozás mérsékléséhez, különösen az ipari folyamatokból származó elkerülhetetlen kibocsátások esetében a CO2

CO2

fenntartható és tartós tárolásához (a továbbiakban: DACS). Adott esetben a megújuló hidrogéntechnológiai beruházásokat is ösztönözni lehet. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap emellett támogatja

közlekedés dekarbonizációját célzó innovatív technológiákat

infrastruktúrát, beleértve a kollektív közlekedési formákat

például a tömegközlekedést és az autóbuszos különjáratokat, miközben szinergiákat keres a Horizont Európával

különösen az európai partnerségekkel

adott esetben más uniós programokkal

– többek között az exportra irányuló –

az említett rendelet hatálya alá tartozó ágazatok dekarbonizációjához hozzájáruló technikák, eljárások és

a szén-dioxid-szállítás,

és végrehajtásának

az (EU) 2021/1119 rendeletben 2030-ra és 2050-ra meghatározott célokkal és célkitűzésekkel összhangban

és az igazságos átmenethez, valamint a támogatásonkénti kibocsátáscsökkentés szempontjából a legcsekélyebb haszonnal jár. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap támogathatja a hulladékágazat kibocsátásának csökkentésére irányuló, áttörést jelentő, innovatív technológiákat is.

Módosítás 537

Módosítás 537

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

2003/87/EK irányelv

10a cikk – 8 bekezdés – 3 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap rendelkezésére bocsátott kibocsátási egységek legalább 12 %-át ezért az (EU) .../... [felülvizsgált RED] irányelvvel összhangban a fenntartható megújuló energiaforrások Unión belüli továbbfejlesztésére és elterjesztésére kell fordítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap rendelkezésére bocsátott kibocsátási egységek legalább 12 %-át ezért az (EU) .../... [felülvizsgált RED] irányelvvel összhangban a fenntartható megújuló energiaforrások Unión belüli továbbfejlesztésére és elterjesztésére kell fordítani.

Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap rendelkezésére bocsátott kibocsátási egységek legalább 12 %-át ezért az (EU) .../... [felülvizsgált RED] irányelvvel összhangban a fenntartható megújuló energiaforrások Unión belüli továbbfejlesztésére és elterjesztésére kell fordítani.

Módosítás 538

Módosítás 538

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

2003/87/EK irányelv

10a cikk – 8 bekezdés – 3 b albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap a karboncsökkentési célú szerződések (CCD) támogatásával a dekarbonizációs technológiákat is támogathatja, amelyek esetében a szén-dioxid-ár nem feltétlenül elegendő ösztönző. A Bizottság a 23. cikknek megfelelően 2023. december 31-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben a CCD-k működésével kapcsolatos szabályok tekintetében kiegészíti ezt az irányelvet. |
| | Az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból kapott pénzügyi támogatásnak arányosnak kell lennie az e cikkben meghatározott szakpolitikai célkitűzésekkel, és nem vezethet a belső piac indokolatlan torzulásához. E célból forrás csak olyan többletköltségek vagy befektetési kockázatok fedezésére nyújtható, amelyeket a szokásos piaci feltételek mellett a befektetők nem képesek viselni. Ennek megfelelően a WTO szabályai értelmében az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból kapott támogatás nem vezethet a konkurens importtermékekkel szembeni tisztességtelen megkülönböztetéshez. |
| | Ahol az EU ETS szerinti ár magasabb, mint az a szerződéskötési ár, amelyen a projekt támogatását odaítélték, a kedvezményezett visszafizeti a különbözetet az Éghajlatváltozási Beruházási Alapnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap a karboncsökkentési célú szerződések (CCD) támogatásával a dekarbonizációs technológiákat is támogathatja, amelyek esetében a szén-dioxid-ár nem feltétlenül elegendő ösztönző. A Bizottság a 23. cikknek megfelelően 2023. december 31-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben a CCD-k működésével kapcsolatos szabályok tekintetében kiegészíti ezt az irányelvet.

Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap a karboncsökkentési célú szerződések (CCD) támogatásával a dekarbonizációs technológiákat is támogathatja, amelyek esetében a szén-dioxid-ár nem feltétlenül elegendő ösztönző. A Bizottság a 23. cikknek megfelelően 2023. december 31-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben a CCD-k működésével kapcsolatos szabályok tekintetében kiegészíti ezt az irányelvet.

Az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból kapott pénzügyi támogatásnak arányosnak kell lennie az e cikkben meghatározott szakpolitikai célkitűzésekkel, és nem vezethet a belső piac indokolatlan torzulásához. E célból forrás csak olyan többletköltségek vagy befektetési kockázatok fedezésére nyújtható, amelyeket a szokásos piaci feltételek mellett a befektetők nem képesek viselni. Ennek megfelelően a WTO szabályai értelmében az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból kapott támogatás nem vezethet a konkurens importtermékekkel szembeni tisztességtelen megkülönböztetéshez.

Az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból kapott pénzügyi támogatásnak arányosnak kell lennie az e cikkben meghatározott szakpolitikai célkitűzésekkel, és nem vezethet a belső piac indokolatlan torzulásához. E célból forrás csak olyan többletköltségek vagy befektetési kockázatok fedezésére nyújtható, amelyeket a szokásos piaci feltételek mellett a befektetők nem képesek viselni. Ennek megfelelően a WTO szabályai értelmében az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból kapott támogatás nem vezethet a konkurens importtermékekkel szembeni tisztességtelen megkülönböztetéshez.

Ahol az EU ETS szerinti ár magasabb, mint az a szerződéskötési ár, amelyen a projekt támogatását odaítélték, a kedvezményezett visszafizeti a különbözetet az Éghajlatváltozási Beruházási Alapnak.

Ahol az EU ETS szerinti ár magasabb, mint az a szerződéskötési ár, amelyen a projekt támogatását odaítélték, a kedvezményezett visszafizeti a különbözetet az Éghajlatváltozási Beruházási Alapnak.

Módosítás 539

Módosítás 539

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

2003/87/EK irányelv

10a cikk – 8 bekezdés – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A projektek minden tagállam területén jogosultak támogatásra, a kisebb projekteket is beleértve. A támogatásban részesülő technológiáknak innovatívnak kell lenniük, és támogatás nélkül ugyanilyen léptékben kereskedelmileg még nem lehetnek életképesek, de áttörést jelentő megoldásokat kell képviselniük, vagy kellően kiforrottnak kell lenniük a kereskedelmi
  hasznosítást
  megelőző
  alkalmazáshoz
  . | A projektek minden tagállam területén jogosultak támogatásra, a 
  közepes és
  kisebb projekteket is beleértve. A támogatásban részesülő technológiáknak innovatívnak kell lenniük,
  bizonyítaniuk kell az üvegházhatású gázok nagymértékű csökkentésének lehetőségét,
  és támogatás nélkül ugyanilyen léptékben kereskedelmileg még nem lehetnek életképesek, de áttörést jelentő
  vagy kereskedelmi szempontból még nem megvalósítható
  megoldásokat kell képviselniük, vagy
  technológiailag
  kellően kiforrottnak kell lenniük a kereskedelmi
  (vagy azt
  megelőző
  ) szintű hasznosításhoz, vagy jelentősen hozzá kell járulniuk a klímasemlegesség célkitűzéséhez, és támogatás nélkül nem alkalmazhatók nagy léptékben
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A projektek minden tagállam területén jogosultak támogatásra, a kisebb projekteket is beleértve. A támogatásban részesülő technológiáknak innovatívnak kell lenniük, és támogatás nélkül ugyanilyen léptékben kereskedelmileg még nem lehetnek életképesek, de áttörést jelentő megoldásokat kell képviselniük, vagy kellően kiforrottnak kell lenniük a kereskedelmi
  hasznosítást
  megelőző
  alkalmazáshoz
  .

hasznosítást

alkalmazáshoz

A projektek minden tagállam területén jogosultak támogatásra, a 
  közepes és
  kisebb projekteket is beleértve. A támogatásban részesülő technológiáknak innovatívnak kell lenniük,
  bizonyítaniuk kell az üvegházhatású gázok nagymértékű csökkentésének lehetőségét,
  és támogatás nélkül ugyanilyen léptékben kereskedelmileg még nem lehetnek életképesek, de áttörést jelentő
  vagy kereskedelmi szempontból még nem megvalósítható
  megoldásokat kell képviselniük, vagy
  technológiailag
  kellően kiforrottnak kell lenniük a kereskedelmi
  (vagy azt
  megelőző
  ) szintű hasznosításhoz, vagy jelentősen hozzá kell járulniuk a klímasemlegesség célkitűzéséhez, és támogatás nélkül nem alkalmazhatók nagy léptékben
  .

közepes és

bizonyítaniuk kell az üvegházhatású gázok nagymértékű csökkentésének lehetőségét,

vagy kereskedelmi szempontból még nem megvalósítható

technológiailag

(vagy azt

) szintű hasznosításhoz, vagy jelentősen hozzá kell járulniuk a klímasemlegesség célkitűzéséhez, és támogatás nélkül nem alkalmazhatók nagy léptékben

Módosítás 540

Módosítás 540

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

2003/87/EK irányelv

10a cikk – 8 bekezdés – 5 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság gondoskodik arról, hogy az
  Innovációs
  Alapba szánt kibocsátási egységeket a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott elvekkel és szabályokkal összhangban bocsássák árverésre. Az árverésből származó bevételek a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban külső címzett bevételt képeznek. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre. | A Bizottság gondoskodik arról, hogy az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alapba szánt kibocsátási egységeket a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott elvekkel és szabályokkal összhangban bocsássák árverésre. Az árverésből származó bevételek a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban külső címzett bevételt képeznek. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság gondoskodik arról, hogy az
  Innovációs
  Alapba szánt kibocsátási egységeket a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott elvekkel és szabályokkal összhangban bocsássák árverésre. Az árverésből származó bevételek a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban külső címzett bevételt képeznek. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre.

Innovációs

A Bizottság gondoskodik arról, hogy az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alapba szánt kibocsátási egységeket a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott elvekkel és szabályokkal összhangban bocsássák árverésre. Az árverésből származó bevételek a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban külső címzett bevételt képeznek. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre.

Éghajlatváltozási Beruházási

Módosítás 541

Módosítás 541

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

2003/87/EK irányelv

10a cikk – 8 bekezdés – 6 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A projekteket objektív és átlátható kritériumok alapján kell kiválasztani, adott esetben
  annak figyelembevételével
  , hogy milyen mértékben járulnak hozzá a (2) bekezdésben említett
  referenciaértékek szerinti mértéket jelentősen meghaladó
  kibocsátáscsökkentés eléréséhez. A projekteknek alkalmasnak kell lenniük arra, hogy azokat széles körben alkalmazzák, illetve arra, hogy az érintett ágazatokban jelentősen csökkentsék
  az alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  gazdaságra való átállás költségeit. A CCU-t alkalmazó projekteknek nettó kibocsátáscsökkentést kell eredményezniük, és biztosítaniuk kell a CO2 kibocsátásának elkerülését vagy a CO2 tartós tárolását. Pályázati felhívás útján odaítélt vissza nem térítendő támogatások esetében a projektek releváns költségeinek legfeljebb 60 %-a támogatható, amelynek legfeljebb 40 %-a nem függ az üvegházhatású gázok kibocsátásának hitelesített elkerülésétől, feltéve, hogy – figyelembe véve az alkalmazott technológiát – bizonyos előre meghatározott mérföldkövek teljesülnek. Kompetitív licitálási eljárás keretében nyújtott támogatás, valamint technikai segítségnyújtási támogatás esetén a projektek releváns költségeinek akár 100 %-a is támogatható. | A projekteket
  átlátható kiválasztási eljárás útján, technológiasemleges módon, az Éghajlatváltozási Beruházási Alap e bekezdés első albekezdésében meghatározott célkitűzéseivel összhangban,
  objektív és átlátható kritériumok alapján kell kiválasztani,
  annak figyelembevételével, hogy a projektek mennyire jelentős mértékben járulnak hozzá az Unió éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseihez – amellett, hogy az e bekezdés első albekezdése szerint hozzájárulnak a klímasemlegességre és a körforgásos jellegre vonatkozó célkitűzésekhez –, valamint hogy az e bekezdés (6a) albekezdésével összhangban biztosítani kell a projektek méltányos földrajzi eloszlását, és
  adott esetben
  azt
  , hogy
  a projektek
  milyen mértékben járulnak hozzá a (2) bekezdésben említett
  referenciaértékeknél jóval alacsonyabb
  kibocsátáscsökkentés eléréséhez. A projekteknek alkalmasnak kell lenniük arra, hogy azokat széles körben alkalmazzák, illetve arra, hogy az érintett ágazatokban jelentősen csökkentsék
  a klímasemleges
  gazdaságra való átállás költségeit.
  Elsőbbséget kell biztosítani a többféle környezeti hatással foglalkozó technológiáknak és eljárásoknak.
   A CCU-t alkalmazó projekteknek nettó kibocsátáscsökkentést kell eredményezniük, és biztosítaniuk kell a CO2 kibocsátásának elkerülését vagy a CO2 tartós tárolását. Pályázati felhívás útján odaítélt vissza nem térítendő támogatások esetében a projektek releváns költségeinek legfeljebb 60 %-a támogatható, amelynek legfeljebb 40 %-a nem függ az üvegházhatású gázok kibocsátásának hitelesített elkerülésétől, feltéve, hogy – figyelembe véve az alkalmazott technológiát – bizonyos előre meghatározott mérföldkövek teljesülnek. Kompetitív licitálási eljárás keretében nyújtott támogatás, valamint technikai segítségnyújtási támogatás esetén a projektek releváns költségeinek akár 100 %-a is támogatható.
  Azok a projektek, amelyek kibocsátáscsökkentése a közeli földrajzi területek más szereplőinek dekarbonizációját szolgálja, a projektek kiválasztásának kritériumai között preferenciális elbánásban részesülnek. |
| | Az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból finanszírozott projektekből származó tudást meg kell osztani más releváns projektekkel, valamint a jogos érdekkel rendelkező uniós kutatókkal. A tudásmegosztás feltételeit a Bizottság pályázati felhívásokban határozza meg. |
| | A pályázati felhívásoknak nyíltnak és átláthatónak kell lenniük, és egyértelműen meg kell határozniuk, hogy milyen típusú technológiák támogathatók. A pályázati felhívások előkészítése során a Bizottság gondoskodik arról, hogy valamennyi ágazatra megfelelően kiterjedjenek. A Bizottság intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy a pályázati felhívásokat a lehető legszélesebb körben – és különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) körében – ismertté tegyék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A projekteket objektív és átlátható kritériumok alapján kell kiválasztani, adott esetben
  annak figyelembevételével
  , hogy milyen mértékben járulnak hozzá a (2) bekezdésben említett
  referenciaértékek szerinti mértéket jelentősen meghaladó
  kibocsátáscsökkentés eléréséhez. A projekteknek alkalmasnak kell lenniük arra, hogy azokat széles körben alkalmazzák, illetve arra, hogy az érintett ágazatokban jelentősen csökkentsék
  az alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  gazdaságra való átállás költségeit. A CCU-t alkalmazó projekteknek nettó kibocsátáscsökkentést kell eredményezniük, és biztosítaniuk kell a CO2 kibocsátásának elkerülését vagy a CO2 tartós tárolását. Pályázati felhívás útján odaítélt vissza nem térítendő támogatások esetében a projektek releváns költségeinek legfeljebb 60 %-a támogatható, amelynek legfeljebb 40 %-a nem függ az üvegházhatású gázok kibocsátásának hitelesített elkerülésétől, feltéve, hogy – figyelembe véve az alkalmazott technológiát – bizonyos előre meghatározott mérföldkövek teljesülnek. Kompetitív licitálási eljárás keretében nyújtott támogatás, valamint technikai segítségnyújtási támogatás esetén a projektek releváns költségeinek akár 100 %-a is támogatható.

annak figyelembevételével

referenciaértékek szerinti mértéket jelentősen meghaladó

az alacsony szén-dioxid-kibocsátású

A projekteket
  átlátható kiválasztási eljárás útján, technológiasemleges módon, az Éghajlatváltozási Beruházási Alap e bekezdés első albekezdésében meghatározott célkitűzéseivel összhangban,
  objektív és átlátható kritériumok alapján kell kiválasztani,
  annak figyelembevételével, hogy a projektek mennyire jelentős mértékben járulnak hozzá az Unió éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseihez – amellett, hogy az e bekezdés első albekezdése szerint hozzájárulnak a klímasemlegességre és a körforgásos jellegre vonatkozó célkitűzésekhez –, valamint hogy az e bekezdés (6a) albekezdésével összhangban biztosítani kell a projektek méltányos földrajzi eloszlását, és
  adott esetben
  azt
  , hogy
  a projektek
  milyen mértékben járulnak hozzá a (2) bekezdésben említett
  referenciaértékeknél jóval alacsonyabb
  kibocsátáscsökkentés eléréséhez. A projekteknek alkalmasnak kell lenniük arra, hogy azokat széles körben alkalmazzák, illetve arra, hogy az érintett ágazatokban jelentősen csökkentsék
  a klímasemleges
  gazdaságra való átállás költségeit.
  Elsőbbséget kell biztosítani a többféle környezeti hatással foglalkozó technológiáknak és eljárásoknak.
   A CCU-t alkalmazó projekteknek nettó kibocsátáscsökkentést kell eredményezniük, és biztosítaniuk kell a CO2 kibocsátásának elkerülését vagy a CO2 tartós tárolását. Pályázati felhívás útján odaítélt vissza nem térítendő támogatások esetében a projektek releváns költségeinek legfeljebb 60 %-a támogatható, amelynek legfeljebb 40 %-a nem függ az üvegházhatású gázok kibocsátásának hitelesített elkerülésétől, feltéve, hogy – figyelembe véve az alkalmazott technológiát – bizonyos előre meghatározott mérföldkövek teljesülnek. Kompetitív licitálási eljárás keretében nyújtott támogatás, valamint technikai segítségnyújtási támogatás esetén a projektek releváns költségeinek akár 100 %-a is támogatható.
  Azok a projektek, amelyek kibocsátáscsökkentése a közeli földrajzi területek más szereplőinek dekarbonizációját szolgálja, a projektek kiválasztásának kritériumai között preferenciális elbánásban részesülnek.

átlátható kiválasztási eljárás útján, technológiasemleges módon, az Éghajlatváltozási Beruházási Alap e bekezdés első albekezdésében meghatározott célkitűzéseivel összhangban,

annak figyelembevételével, hogy a projektek mennyire jelentős mértékben járulnak hozzá az Unió éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseihez – amellett, hogy az e bekezdés első albekezdése szerint hozzájárulnak a klímasemlegességre és a körforgásos jellegre vonatkozó célkitűzésekhez –, valamint hogy az e bekezdés (6a) albekezdésével összhangban biztosítani kell a projektek méltányos földrajzi eloszlását, és

azt

a projektek

referenciaértékeknél jóval alacsonyabb

a klímasemleges

Elsőbbséget kell biztosítani a többféle környezeti hatással foglalkozó technológiáknak és eljárásoknak.

2

2

Azok a projektek, amelyek kibocsátáscsökkentése a közeli földrajzi területek más szereplőinek dekarbonizációját szolgálja, a projektek kiválasztásának kritériumai között preferenciális elbánásban részesülnek.

Az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból finanszírozott projektekből származó tudást meg kell osztani más releváns projektekkel, valamint a jogos érdekkel rendelkező uniós kutatókkal. A tudásmegosztás feltételeit a Bizottság pályázati felhívásokban határozza meg.

Az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból finanszírozott projektekből származó tudást meg kell osztani más releváns projektekkel, valamint a jogos érdekkel rendelkező uniós kutatókkal. A tudásmegosztás feltételeit a Bizottság pályázati felhívásokban határozza meg.

A pályázati felhívásoknak nyíltnak és átláthatónak kell lenniük, és egyértelműen meg kell határozniuk, hogy milyen típusú technológiák támogathatók. A pályázati felhívások előkészítése során a Bizottság gondoskodik arról, hogy valamennyi ágazatra megfelelően kiterjedjenek. A Bizottság intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy a pályázati felhívásokat a lehető legszélesebb körben – és különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) körében – ismertté tegyék.

A pályázati felhívásoknak nyíltnak és átláthatónak kell lenniük, és egyértelműen meg kell határozniuk, hogy milyen típusú technológiák támogathatók. A pályázati felhívások előkészítése során a Bizottság gondoskodik arról, hogy valamennyi ágazatra megfelelően kiterjedjenek. A Bizottság intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy a pályázati felhívásokat a lehető legszélesebb körben – és különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) körében – ismertté tegyék.

Módosítás 542

Módosítás 542

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

2003/87/EK irányelv

10a cikk – 8 bekezdés – 6 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap földrajzilag kiegyensúlyozott támogatásra törekszik, a CCD-k formájában nyújtott támogatás, valamint a továbbfejlesztéssel kapcsolatos projektek tekintetében, miközben biztosítja a projektek lehető legmagasabb színvonalát, és fenntartja az e bekezdés hatodik albekezdésében említett kiválasztási kritériumokat, figyelembe véve a sajátos ágazati körülményeket és beruházási igényeket, különösen a 3g. cikk és a IVa. fejezet hatálya alá tartozó ágazatokban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap földrajzilag kiegyensúlyozott támogatásra törekszik, a CCD-k formájában nyújtott támogatás, valamint a továbbfejlesztéssel kapcsolatos projektek tekintetében, miközben biztosítja a projektek lehető legmagasabb színvonalát, és fenntartja az e bekezdés hatodik albekezdésében említett kiválasztási kritériumokat, figyelembe véve a sajátos ágazati körülményeket és beruházási igényeket, különösen a 3g. cikk és a IVa. fejezet hatálya alá tartozó ágazatokban.

Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap földrajzilag kiegyensúlyozott támogatásra törekszik, a CCD-k formájában nyújtott támogatás, valamint a továbbfejlesztéssel kapcsolatos projektek tekintetében, miközben biztosítja a projektek lehető legmagasabb színvonalát, és fenntartja az e bekezdés hatodik albekezdésében említett kiválasztási kritériumokat, figyelembe véve a sajátos ágazati körülményeket és beruházási igényeket, különösen a 3g. cikk és a IVa. fejezet hatálya alá tartozó ágazatokban.

Módosítás 543

Módosítás 543

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

2003/87/EK irányelv

10a cikk – 8 bekezdés – 7 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelvnek az
  Innovációs
  Alap működésével – többek között a kiválasztási eljárással és kritériumokkal –, valamint a támogatható ágazatokkal és a különböző típusú támogatásokra vonatkozó technológiai követelményekkel kapcsolatos szabályok tekintetében történő kiegészítésére vonatkozóan. | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelvnek az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alap működésével – többek között a kiválasztási eljárással és kritériumokkal
  , a kkv-k részvételével
   –, valamint a támogatható ágazatokkal és a különböző típusú támogatásokra vonatkozó technológiai követelményekkel kapcsolatos szabályok tekintetében történő kiegészítésére vonatkozóan.
  A Bizottság olyan ütemtervre törekszik, amely az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból nyújtott támogatás egy részét az időszak kezdetére ütemezi. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap végrehajtása során a Bizottság az (EU, Euratom) 2020/2092 rendelettel összhangban minden megfelelő intézkedést megtesz annak érdekében, hogy biztosítsa az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból támogatott intézkedésekkel és beruházásokkal kapcsolatban nyújtott pénzeszközök védelmét abban az esetben, ha a tagállamokban nem tartják tiszteletben a jogállamiságot. Ennek érdekében a Bizottság gondoskodik egy hatékony és eredményes belső kontrollrendszerről, továbbá törekszik a jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált összegek visszafizettetésére. |
| | A méltányos és igazságos átmenet biztosítása érdekében a kiválasztási kritériumoknak figyelembe kell venniük a környezetvédelmi és szociális biztosítékokat. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap pénzügyi forrásainak teljes összegét a következőkkel összhangban kell felhasználni: |
| | a) | az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkében meghatározott, jelentős károkozás elkerülését célzó feltétel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelvnek az
  Innovációs
  Alap működésével – többek között a kiválasztási eljárással és kritériumokkal –, valamint a támogatható ágazatokkal és a különböző típusú támogatásokra vonatkozó technológiai követelményekkel kapcsolatos szabályok tekintetében történő kiegészítésére vonatkozóan.

Innovációs

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelvnek az
  Éghajlatváltozási Beruházási
  Alap működésével – többek között a kiválasztási eljárással és kritériumokkal
  , a kkv-k részvételével
   –, valamint a támogatható ágazatokkal és a különböző típusú támogatásokra vonatkozó technológiai követelményekkel kapcsolatos szabályok tekintetében történő kiegészítésére vonatkozóan.
  A Bizottság olyan ütemtervre törekszik, amely az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból nyújtott támogatás egy részét az időszak kezdetére ütemezi. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap végrehajtása során a Bizottság az (EU, Euratom) 2020/2092 rendelettel összhangban minden megfelelő intézkedést megtesz annak érdekében, hogy biztosítsa az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból támogatott intézkedésekkel és beruházásokkal kapcsolatban nyújtott pénzeszközök védelmét abban az esetben, ha a tagállamokban nem tartják tiszteletben a jogállamiságot. Ennek érdekében a Bizottság gondoskodik egy hatékony és eredményes belső kontrollrendszerről, továbbá törekszik a jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált összegek visszafizettetésére.

Éghajlatváltozási Beruházási

, a kkv-k részvételével

A Bizottság olyan ütemtervre törekszik, amely az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból nyújtott támogatás egy részét az időszak kezdetére ütemezi. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap végrehajtása során a Bizottság az (EU, Euratom) 2020/2092 rendelettel összhangban minden megfelelő intézkedést megtesz annak érdekében, hogy biztosítsa az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból támogatott intézkedésekkel és beruházásokkal kapcsolatban nyújtott pénzeszközök védelmét abban az esetben, ha a tagállamokban nem tartják tiszteletben a jogállamiságot. Ennek érdekében a Bizottság gondoskodik egy hatékony és eredményes belső kontrollrendszerről, továbbá törekszik a jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált összegek visszafizettetésére.

A méltányos és igazságos átmenet biztosítása érdekében a kiválasztási kritériumoknak figyelembe kell venniük a környezetvédelmi és szociális biztosítékokat. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap pénzügyi forrásainak teljes összegét a következőkkel összhangban kell felhasználni:

A méltányos és igazságos átmenet biztosítása érdekében a kiválasztási kritériumoknak figyelembe kell venniük a környezetvédelmi és szociális biztosítékokat. Az Éghajlatváltozási Beruházási Alap pénzügyi forrásainak teljes összegét a következőkkel összhangban kell felhasználni:

a)

a)

az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkében meghatározott, jelentős károkozás elkerülését célzó feltétel;

az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkében meghatározott, jelentős károkozás elkerülését célzó feltétel;

| b) | az (EU) 2020/852 rendelet 18. cikkében meghatározott minimális garanciák. |
| --- | --- |

b)

b)

az (EU) 2020/852 rendelet 18. cikkében meghatározott minimális garanciák.

az (EU) 2020/852 rendelet 18. cikkében meghatározott minimális garanciák.

A CCD-ken keresztül nyújtott támogatás esetében az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak az Éghajlatváltozási Beruházási Alap első albekezdésben meghatározott célkitűzéseivel összhangban lehetővé kell tenniük a technológiasemleges, áralapú pályáztatást.

A CCD-ken keresztül nyújtott támogatás esetében az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak az Éghajlatváltozási Beruházási Alap első albekezdésben meghatározott célkitűzéseivel összhangban lehetővé kell tenniük a technológiasemleges, áralapú pályáztatást.

Módosítás 544

Módosítás 544

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – g pont

2003/87/EK irányelv

10a cikk – 8 bekezdés – 7 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság kétévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben ismerteti az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból finanszírozott projektek és az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott klímasemlegességi célkitűzés összhangját, az ipari dekarbonizációs tervekben leírt beruházások megvalósítása terén elért eredményeket, valamint a következő kétéves időszakra vonatkozó cselekvési tervét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság kétévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben ismerteti az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból finanszírozott projektek és az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott klímasemlegességi célkitűzés összhangját, az ipari dekarbonizációs tervekben leírt beruházások megvalósítása terén elért eredményeket, valamint a következő kétéves időszakra vonatkozó cselekvési tervét.

A Bizottság kétévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben ismerteti az Éghajlatváltozási Beruházási Alapból finanszírozott projektek és az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott klímasemlegességi célkitűzés összhangját, az ipari dekarbonizációs tervekben leírt beruházások megvalósítása terén elért eredményeket, valamint a következő kétéves időszakra vonatkozó cselekvési tervét.

Módosítás 545

Módosítás 545

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

2003/87/EK irányelv

10c. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | a
  10c.
  cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(13)

(13)

a
  10c.
  cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

a

cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| 13. | A
  10c.
  cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

13.

13.

A
  10c.
  cikket el kell hagyni.

A

cikket el kell hagyni.

„A tagállamok előírják a kedvezményezett villamosenergia-termelő létesítményeknek és hálózatüzemeltetőknek, hogy minden év február 28-ig tegyenek jelentést a kiválasztott beruházásaik megvalósításáról, és ebben térjenek ki többek között az ingyenes kiosztás és a felmerült beruházási kiadás egyenlegére és a támogatott beruházások típusaira. A tagállamok jelentést nyújtanak be erről a Bizottságnak, a Bizottság pedig nyilvánosságra hozza ezeket a jelentéseket.”;

Módosítás 546

Módosítás 546

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 13 a pont (új)

2003/87/EK irányelv

10c a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 13a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13a.

13a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„10ca. cikk

Átmeneti ingyenes kiosztás az energetikai ágazat korszerűsítésére

Az energiaágazat korszerűsítése céljából átmeneti jelleggel ingyenesen kiosztható kibocsátási egységek közül azokat, amelyeket 2023. december 31-ig nem osztottak ki az érintett tagállamokban működő üzemeltetőknek, hozzá kell adni a 10. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerint az érintett tagállam által árverés útján történő értékesítésre kapott kibocsátási egységek teljes mennyiségéhez. A tagállamok azonban a 10d. cikkel összhangban ezeket a kibocsátási egységeket vagy azok egy részét a Modernizációs Alapból támogatott beruházásokhoz is felhasználhatják.”

Módosítás 547

Módosítás 547

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – a pont

2003/87/EK irányelv

10d cikk – 1 bekezdés – 1 a (új) és 1 b (új) albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Modernizációs Alapból csak azoknak a tagállamoknak nyújtható támogatás, amelyek jogilag kötelező erejű célokat fogadtak el a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérése érdekében, valamint intézkedéseket fogadtak el az összes fosszilis tüzelőanyagnak az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott célokkal összhangban történő fokozatos kivezetésére. |
| | Ezenkívül a Modernizációs Alapból nem nyújtható támogatás olyan kedvezményezett tagállam által javasolt beruházások támogatására, amelyek tekintetében az (EU, Euratom) 2020/2092 rendelet 6. cikkében előírt eljárás folyamatban van, vagy amelyek tekintetében a Tanács az említett cikk értelmében végrehajtási határozatot fogadott el a megfelelő intézkedésekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Modernizációs Alapból csak azoknak a tagállamoknak nyújtható támogatás, amelyek jogilag kötelező erejű célokat fogadtak el a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérése érdekében, valamint intézkedéseket fogadtak el az összes fosszilis tüzelőanyagnak az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott célokkal összhangban történő fokozatos kivezetésére.

A Modernizációs Alapból csak azoknak a tagállamoknak nyújtható támogatás, amelyek jogilag kötelező erejű célokat fogadtak el a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérése érdekében, valamint intézkedéseket fogadtak el az összes fosszilis tüzelőanyagnak az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott célokkal összhangban történő fokozatos kivezetésére.

Ezenkívül a Modernizációs Alapból nem nyújtható támogatás olyan kedvezményezett tagállam által javasolt beruházások támogatására, amelyek tekintetében az (EU, Euratom) 2020/2092 rendelet 6. cikkében előírt eljárás folyamatban van, vagy amelyek tekintetében a Tanács az említett cikk értelmében végrehajtási határozatot fogadott el a megfelelő intézkedésekről.

Ezenkívül a Modernizációs Alapból nem nyújtható támogatás olyan kedvezményezett tagállam által javasolt beruházások támogatására, amelyek tekintetében az (EU, Euratom) 2020/2092 rendelet 6. cikkében előírt eljárás folyamatban van, vagy amelyek tekintetében a Tanács az említett cikk értelmében végrehajtási határozatot fogadott el a megfelelő intézkedésekről.

Módosítás 548

Módosítás 548

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – a pont

2003/87/EK irányelv

10 d cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A támogatott beruházásoknak összhangban kell lenniük ezen irányelv célkitűzéseivel, az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közlemény (*) és az (EU) 2021/1119
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (**) célkitűzéseivel, valamint a Párizsi Megállapodásban megfogalmazott hosszú távú célkitűzésekkel. A Modernizációs Alapból nem nyújtható támogatás fosszilis tüzelőanyagokat felhasználó
  energiatermelő létesítmények számára
  . | A támogatott beruházásoknak összhangban kell lenniük ezen irányelv célkitűzéseivel, az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közlemény (*) és az (EU) 2021/1119 rendelet célkitűzéseivel, valamint a Párizsi Megállapodásban megfogalmazott hosszú távú célkitűzésekkel. A Modernizációs Alapból nem nyújtható támogatás fosszilis tüzelőanyagokat felhasználó
  , energiával kapcsolatos tevékenységekhez
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A támogatott beruházásoknak összhangban kell lenniük ezen irányelv célkitűzéseivel, az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közlemény (*) és az (EU) 2021/1119
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (**) célkitűzéseivel, valamint a Párizsi Megállapodásban megfogalmazott hosszú távú célkitűzésekkel. A Modernizációs Alapból nem nyújtható támogatás fosszilis tüzelőanyagokat felhasználó
  energiatermelő létesítmények számára
  .

*

európai parlamenti és tanácsi

**

energiatermelő létesítmények számára

A támogatott beruházásoknak összhangban kell lenniük ezen irányelv célkitűzéseivel, az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közlemény (*) és az (EU) 2021/1119 rendelet célkitűzéseivel, valamint a Párizsi Megállapodásban megfogalmazott hosszú távú célkitűzésekkel. A Modernizációs Alapból nem nyújtható támogatás fosszilis tüzelőanyagokat felhasználó
  , energiával kapcsolatos tevékenységekhez
  .

*

, energiával kapcsolatos tevékenységekhez

Módosítás 549

Módosítás 549

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b pont

2003/87/EK irányelv

10 d cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Modernizációs Alap pénzügyi forrásainak
  legalább 80 %-át
  a következő beruházások támogatására kell felhasználni: | (2)   A Modernizációs Alap pénzügyi forrásainak
  100 %-át
  a következő beruházások támogatására kell felhasználni: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Modernizációs Alap pénzügyi forrásainak
  legalább 80 %-át
  a következő beruházások támogatására kell felhasználni:

(2)   A Modernizációs Alap pénzügyi forrásainak
  100 %-át
  a következő beruházások támogatására kell felhasználni:

Módosítás 550

Módosítás 550

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b pont

2003/87/EK irányelv

10 d cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a hidrogéngenerátorokkal végzett energiatermelés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a hidrogéngenerátorokkal végzett energiatermelés;

a hidrogéngenerátorokkal végzett energiatermelés;

Módosítás 551

Módosítás 551

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b pont

2003/87/EK irányelv

10 d cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a keresleti oldali energiahatékonyság javítása, többek között a közlekedés, az épületek, a mezőgazdaság és a hulladékgazdálkodás területén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a keresleti oldali energiahatékonyság javítása, többek között a közlekedés, az épületek, a mezőgazdaság és a hulladékgazdálkodás területén;

| c) | a teljes energiafelhasználás csökkentése a keresletoldali szabályozás és az energiahatékonyság révén, többek között a közlekedés, az épületek, a mezőgazdaság és a hulladékgazdálkodás területén, figyelembe véve az éghajlatvédelmi átálláshoz kapcsolódó villamosítási szükségleteket és a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia iránti megnövekedett keresletet; |
| --- | --- |

c)

a teljes energiafelhasználás csökkentése a keresletoldali szabályozás és az energiahatékonyság révén, többek között a közlekedés, az épületek, a mezőgazdaság és a hulladékgazdálkodás területén, figyelembe véve az éghajlatvédelmi átálláshoz kapcsolódó villamosítási szükségleteket és a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia iránti megnövekedett keresletet;

Módosítás 552

Módosítás 552

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b pont

2003/87/EK irányelv

10d cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | az alacsony jövedelmű háztartások támogatása, többek között a vidéki és a távoli területeken az energiaszegénység kezelése
  és
  fűtési rendszereik korszerűsítése érdekében;
  és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

az alacsony jövedelmű háztartások támogatása, többek között a vidéki és a távoli területeken az energiaszegénység kezelése
  és
  fűtési rendszereik korszerűsítése érdekében;
  és

és

és

| e) | az alacsony jövedelmű háztartások támogatása, többek között a vidéki és a távoli területeken az energiaszegénység kezelése, fűtési
  és hűtési
  rendszereik korszerűsítése
  és az épületek energiahatékonysági erőfeszítései
  érdekében
  , a lakossági és a kereskedelmi célú felhasználás tekintetében egyaránt
  ; |
| --- | --- |

e)

az alacsony jövedelmű háztartások támogatása, többek között a vidéki és a távoli területeken az energiaszegénység kezelése, fűtési
  és hűtési
  rendszereik korszerűsítése
  és az épületek energiahatékonysági erőfeszítései
  érdekében
  , a lakossági és a kereskedelmi célú felhasználás tekintetében egyaránt
  ;

és hűtési

és az épületek energiahatékonysági erőfeszítései

, a lakossági és a kereskedelmi célú felhasználás tekintetében egyaránt

Módosítás 553

Módosítás 553

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b pont

2003/87/EK irányelv

10d cikk – 2 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | igazságos átmenet a kedvezményezett tagállamok szén-dioxid-függő régióiban, hogy
  – a szociális partnerekkel egyeztetve –
  támogatni lehessen a munkavállalók átirányítását, átképzését és továbbképzését, az oktatást, az álláskeresési kezdeményezéseket és az induló vállalkozásokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

igazságos átmenet a kedvezményezett tagállamok szén-dioxid-függő régióiban, hogy
  – a szociális partnerekkel egyeztetve –
  támogatni lehessen a munkavállalók átirányítását, átképzését és továbbképzését, az oktatást, az álláskeresési kezdeményezéseket és az induló vállalkozásokat;

– a szociális partnerekkel egyeztetve –

| f) | igazságos átmenet a kedvezményezett tagállamok szén-dioxid-függő régióiban, hogy támogatni lehessen a munkavállalók átirányítását, átképzését és továbbképzését, az oktatást, az álláskeresési kezdeményezéseket és az induló vállalkozásokat,
  a civil társadalommal és a szociális partnerekkel egyeztetve, összhangban a (EU) 2021/1056 rendelet 8. cikke (2) bekezdésének k) pontja szerinti területi igazságos átmenet tervben szereplő vonatkozó tagállami intézkedésekkel, és adott esetben hozzájárulva azokhoz
  ;
  és |
| --- | --- |

f)

igazságos átmenet a kedvezményezett tagállamok szén-dioxid-függő régióiban, hogy támogatni lehessen a munkavállalók átirányítását, átképzését és továbbképzését, az oktatást, az álláskeresési kezdeményezéseket és az induló vállalkozásokat,
  a civil társadalommal és a szociális partnerekkel egyeztetve, összhangban a (EU) 2021/1056 rendelet 8. cikke (2) bekezdésének k) pontja szerinti területi igazságos átmenet tervben szereplő vonatkozó tagállami intézkedésekkel, és adott esetben hozzájárulva azokhoz
  ;
  és

a civil társadalommal és a szociális partnerekkel egyeztetve, összhangban a (EU) 2021/1056 rendelet 8. cikke (2) bekezdésének k) pontja szerinti területi igazságos átmenet tervben szereplő vonatkozó tagállami intézkedésekkel, és adott esetben hozzájárulva azokhoz

és

Módosítás 554

Módosítás 554

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b pont

2003/87/EK irányelv

10 d cikk – 2 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának bevezetésébe való beruházások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának bevezetésébe való beruházások.

az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának bevezetésébe való beruházások.

Módosítás 555

Módosítás 555

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b a pont (új)

2003/87/EK irányelv

10 d cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A Modernizációs Alap pénzügyi forrásainak teljes összegét a következőkkel összhangban kell felhasználni:

| a) | az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkében meghatározott, jelentős károkozás elkerülését célzó feltétel; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkében meghatározott, jelentős károkozás elkerülését célzó feltétel;

| b) | az (EU) 2020/852 rendelet 18. cikkében meghatározott minimális garanciák;
  ” |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2020/852 rendelet 18. cikkében meghatározott minimális garanciák;
  ”

Módosítás 556

Módosítás 556

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b b pont (új)

2003/87/EK irányelv

10d cikk – 5 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A beruházási bizottság kikéri az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület tanácsát annak biztosítása érdekében, hogy a beruházási döntések összhangban legyenek az e cikkben meghatározott kritériumokkal, és támogassák az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott célkitűzések elérését.”

Módosítás 557

Módosítás 557

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b c pont (új)

2003/87/EK irányelv

10d cikk – 6 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bc) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

bc)

bc)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(6)   Mielőtt a kedvezményezett tagállam arról dönt, hogy egy adott beruházást a modernizációs alap rá eső részéből finanszírozást nyújt, a beruházási projektet a beruházási bizottság és az EBB elé terjeszti.
  Amennyiben az EBB megerősíti, hogy egy adott beruházás a (2) bekezdésben felsorolt területekhez tartozik, a tagállam elkezdheti finanszírozni a beruházási projektet a rá eső részből.

„(6)   Mielőtt a kedvezményezett tagállam arról dönt, hogy egy adott beruházást a modernizációs alap rá eső részéből finanszírozást nyújt, a beruházási projektet a beruházási bizottság és az EBB elé terjeszti.

Amennyiben egy az energiarendszerek modernizálását célzó, a modernizációs alapból történő finanszírozásra javasolt beruházás nem érinti az (2) bekezdésben felsorolt területeket, a beruházási bizottságnak értékelnie kell e beruházás műszaki és pénzügyi életképességét, beleértve a beruházás által megvalósított kibocsátáscsökkentés mértékét, és ajánlást kell kiadnia a beruházásnak az alapból történő finanszírozásával kapcsolatban. A beruházási bizottságnak biztosítania kell, hogy a távfűtéshez kapcsolódó minden beruházás jelentős javulást érjen el az energiahatékonyság és a kibocsátáscsökkentés terén.

A beruházási bizottságnak értékelnie kell e beruházás műszaki és pénzügyi életképességét, beleértve a beruházás által megvalósított kibocsátáscsökkentés mértékét, és ajánlást kell kiadnia a beruházásnak az alapból történő finanszírozásával kapcsolatban. A beruházási bizottságnak biztosítania kell, hogy a távfűtéshez kapcsolódó minden beruházás jelentős javulást érjen el az energiahatékonyság és a kibocsátáscsökkentés terén.

Ez az ajánlás tartalmazhat a megfelelő finanszírozási eszközökre vonatkozó iránymutatásokat is.
  A (2) bekezdésben felsorolt területektől eltérőkre irányuló beruházás releváns költségeinek legfeljebb 70 %-ára nyújtható támogatás a Modernizációs Alapból származó forrásokból, feltéve, hogy a fennmaradó költségeket magánszektorbeli jogi személyek finanszírozzák.

A (2) bekezdésben felsorolt területektől eltérőkre irányuló beruházás releváns költségeinek legfeljebb 70 %-ára nyújtható támogatás a Modernizációs Alapból származó forrásokból, feltéve, hogy a fennmaradó költségeket magánszektorbeli jogi személyek finanszírozzák.

Ez az ajánlás tartalmazhat a megfelelő finanszírozási eszközökre vonatkozó iránymutatásokat is.”

Módosítás 558

Módosítás 558

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – b d pont (új)

2003/87/EK irányelv

10d cikk – 11 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bd) | a (11) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

bd)

bd)

a (11) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

a (11) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(11)   A beruházási bizottságnak évente jelentést kell tennie a Bizottság számára a beruházások értékelésével összefüggésben szerzett tapasztalatokról. A Bizottság 2024. december 31-ig – a beruházási bizottság megállapításait figyelembe véve – felülvizsgálja a projekteknek a (2) bekezdésben említett területeit, valamint azt, hogy a beruházási bizottság mire alapozza ajánlásait.

„(11)   A beruházási bizottságnak évente jelentést kell tennie a Bizottság
  , a Tanács és az Európai Parlament
  számára a beruházások értékelésével összefüggésben szerzett tapasztalatokról. A 
  jelentést nyilvánosságra kell hozni. A
  Bizottság 2024. december 31-ig – a beruházási bizottság megállapításait figyelembe véve – felülvizsgálja a projekteknek a (2) bekezdésben említett területeit, valamint azt, hogy a beruházási bizottság mire alapozza ajánlásait.”

Módosítás 559

Módosítás 559

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – – a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – – a pont (új)

2003/87/EK irányelv

12 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az egységek átruházhatók legyenek az alábbi személyek között:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az egységek átruházhatók legyenek az alábbi személyek között:

| a) | az Unión belüli
  személyek
  ; |
| --- | --- |

a)

az Unión belüli
  személyek
  ;

személyek

| a) | az Unión belüli
  szabályozott szervezetek
  ; |
| --- | --- |

a)

az Unión belüli
  szabályozott szervezetek
  ;

szabályozott szervezetek

| b) | az Unión belüli
  személyek
  és olyan harmadik országbeli személyek, amely országban a 25. cikkben említett eljárásnak megfelelően, az ebben az irányelvben megfogalmazott vagy ezen irányelv alapján elfogadottakon kívüli korlátozások nélkül elismerik az egységeket. |
| --- | --- |

b)

az Unión belüli
  személyek
  és olyan harmadik országbeli személyek, amely országban a 25. cikkben említett eljárásnak megfelelően, az ebben az irányelvben megfogalmazott vagy ezen irányelv alapján elfogadottakon kívüli korlátozások nélkül elismerik az egységeket.

személyek

| b) | az Unión belüli
  szabályozott szervezetek
  és olyan harmadik országbeli személyek, amely országban a 25. cikkben említett eljárásnak megfelelően, az ebben az irányelvben megfogalmazott vagy ezen irányelv alapján elfogadottakon kívüli korlátozások nélkül elismerik az egységeket. |
| --- | --- |

b)

az Unión belüli
  szabályozott szervezetek
  és olyan harmadik országbeli személyek, amely országban a 25. cikkben említett eljárásnak megfelelően, az ebben az irányelvben megfogalmazott vagy ezen irányelv alapján elfogadottakon kívüli korlátozások nélkül elismerik az egységeket.

szabályozott szervezetek

Azok a szabályozott szervezetek, amelyek természetes vagy jogi személyt bízhatnak meg azzal, hogy a szabályozott szervezet tulajdonában lévő kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékszámlát működtessenek és a szabályozott jogalany nevében olyan ügyleteket bonyolítsanak le, amelyekre az adott számla jogosult. A megfelelésért ilyenkor is a szabályozott szervezet viseli a felelősséget. Természetes vagy jogi személy megbízása esetén a szabályozott jogalany biztosítja, hogy ne álljon fenn összeférhetetlenség a megbízott természetes vagy jogi személy és az illetékes hatóságok, a nemzeti tisztviselők, a hitelesítők vagy ezen irányelv hatálya alá tartozó más szervek között.”

Azok a szabályozott szervezetek, amelyek természetes vagy jogi személyt bízhatnak meg azzal, hogy a szabályozott szervezet tulajdonában lévő kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékszámlát működtessenek és a szabályozott jogalany nevében olyan ügyleteket bonyolítsanak le, amelyekre az adott számla jogosult. A megfelelésért ilyenkor is a szabályozott szervezet viseli a felelősséget. Természetes vagy jogi személy megbízása esetén a szabályozott jogalany biztosítja, hogy ne álljon fenn összeférhetetlenség a megbízott természetes vagy jogi személy és az illetékes hatóságok, a nemzeti tisztviselők, a hitelesítők vagy ezen irányelv hatálya alá tartozó más szervek között.”

Módosítás 560

Módosítás 560

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – -a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – -a a pont (új)

2003/87/EK irányelv

12 cikk – 1a a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -aa) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-aa)

-aa)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„1aa.
     
  A Bizottság 2023. július 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli, hogy a szén-dioxid-kibocsátási egységek európai piacaihoz való hozzáférésnek a nevükben eljáró szabályozott szervezetekre és pénzügyi közvetítőkre való korlátozása hogyan befolyásolná a szén-dioxid-kibocsátási egységek piacának integritását és hatékony működését, valamint a 2030-ra és 2050-re kitűzött uniós energia- és éghajlat-politikai célok elérését. Amennyiben az értékelés negatív, a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot terjeszt elő a 12. cikk (1) bekezdésében és a 19. cikk (2) bekezdésében foglalt vonatkozó rendelkezések kiigazítására.”

Módosítás 561

Módosítás 561

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – c pont

2003/87/EK irányelv

12 cikk – 3 bekezdés – 1 a (új) és 1 b (új) albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A c) pont első albekezdésétől eltérve a hajózási társaságoknak 2029. december 31-ig lehetőségük nyílik arra, hogy az Va. mellékletnek megfelelően kevesebb kibocsátási egységet adjanak le a hajó jégosztálya vagy a jeges vizeken történő hajózás ténye, illetve mindkettő alapján. |
| | A c) pont első albekezdésétől eltérve a hajózási társaságok 2029. december 31-ig 55 %-kal kevesebb kibocsátási egységet adhatnak le az olyan kibocsátások tekintetében, amelyek 2030-ig egy adott tagállam legkülső régiójában található kikötő és ugyanazon tagállam kikötője között megtett utakból erednek, beleértve az ugyanazon tagállam eltérő legkülső régióiban található két különböző kikötő közötti utakat is. A Bizottság 2027. december 31-ig értékeli a legkülső régiókba irányuló és onnan kiinduló tengeri szállításra vonatkozó ezen eltérés megszüntetésének hatását, és erről jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A c) pont első albekezdésétől eltérve a hajózási társaságoknak 2029. december 31-ig lehetőségük nyílik arra, hogy az Va. mellékletnek megfelelően kevesebb kibocsátási egységet adjanak le a hajó jégosztálya vagy a jeges vizeken történő hajózás ténye, illetve mindkettő alapján.

A c) pont első albekezdésétől eltérve a hajózási társaságoknak 2029. december 31-ig lehetőségük nyílik arra, hogy az Va. mellékletnek megfelelően kevesebb kibocsátási egységet adjanak le a hajó jégosztálya vagy a jeges vizeken történő hajózás ténye, illetve mindkettő alapján.

A c) pont első albekezdésétől eltérve a hajózási társaságok 2029. december 31-ig 55 %-kal kevesebb kibocsátási egységet adhatnak le az olyan kibocsátások tekintetében, amelyek 2030-ig egy adott tagállam legkülső régiójában található kikötő és ugyanazon tagállam kikötője között megtett utakból erednek, beleértve az ugyanazon tagállam eltérő legkülső régióiban található két különböző kikötő közötti utakat is. A Bizottság 2027. december 31-ig értékeli a legkülső régiókba irányuló és onnan kiinduló tengeri szállításra vonatkozó ezen eltérés megszüntetésének hatását, és erről jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A c) pont első albekezdésétől eltérve a hajózási társaságok 2029. december 31-ig 55 %-kal kevesebb kibocsátási egységet adhatnak le az olyan kibocsátások tekintetében, amelyek 2030-ig egy adott tagállam legkülső régiójában található kikötő és ugyanazon tagállam kikötője között megtett utakból erednek, beleértve az ugyanazon tagállam eltérő legkülső régióiban található két különböző kikötő közötti utakat is. A Bizottság 2027. december 31-ig értékeli a legkülső régiókba irányuló és onnan kiinduló tengeri szállításra vonatkozó ezen eltérés megszüntetésének hatását, és erről jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 562

Módosítás 562

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e pont

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e pont

2003/87/EK irányelv

12 cikk – 3b bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kibocsátási egységek leadására vonatkozó kötelezettség nem merül fel az olyan üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében, amelyekről úgy tekinthető, hogy azokat leválasztották és úgy használták fel, hogy egy termékben kémiailag tartósan kötöttek legyenek és így ne kerülhessenek be a légkörbe rendeltetésszerű használat mellett. | A kibocsátási egységek leadására vonatkozó kötelezettség nem merül fel az olyan üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében, amelyekről úgy tekinthető, hogy azokat leválasztották és úgy használták fel, hogy egy termékben kémiailag tartósan kötöttek legyenek és így ne kerülhessenek be a légkörbe rendeltetésszerű használat
  és ártalmatlanítás
  mellett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kibocsátási egységek leadására vonatkozó kötelezettség nem merül fel az olyan üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében, amelyekről úgy tekinthető, hogy azokat leválasztották és úgy használták fel, hogy egy termékben kémiailag tartósan kötöttek legyenek és így ne kerülhessenek be a légkörbe rendeltetésszerű használat mellett.

A kibocsátási egységek leadására vonatkozó kötelezettség nem merül fel az olyan üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében, amelyekről úgy tekinthető, hogy azokat leválasztották és úgy használták fel, hogy egy termékben kémiailag tartósan kötöttek legyenek és így ne kerülhessenek be a légkörbe rendeltetésszerű használat
  és ártalmatlanítás
  mellett.

és ártalmatlanítás

Módosítás 563

Módosítás 563

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e pont

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e pont

2003/87/EK irányelv

12 cikk – 3b bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogad el
  azokra a követelményekre vonatkozóan
  , amelyek alapján úgy kell tekinteni, hogy az üvegházhatású gázok kémiailag tartósan kötöttek a termékben, így rendeltetésszerű használat mellett nem kerülnek a légkörbe. | A Bizottság
  a 23. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogad el
  ezen irányelv kiegészítése céljából azon követelmények meghatározásával
  , amelyek alapján úgy kell tekinteni, hogy az üvegházhatású gázok kémiailag tartósan kötöttek a termékben, így
  az e bekezdés első albekezdésében említett
  rendeltetésszerű használat
  és ártalmatlanítás
  mellett nem kerülnek a légkörbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogad el
  azokra a követelményekre vonatkozóan
  , amelyek alapján úgy kell tekinteni, hogy az üvegházhatású gázok kémiailag tartósan kötöttek a termékben, így rendeltetésszerű használat mellett nem kerülnek a légkörbe.

végrehajtási

azokra a követelményekre vonatkozóan

A Bizottság
  a 23. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogad el
  ezen irányelv kiegészítése céljából azon követelmények meghatározásával
  , amelyek alapján úgy kell tekinteni, hogy az üvegházhatású gázok kémiailag tartósan kötöttek a termékben, így
  az e bekezdés első albekezdésében említett
  rendeltetésszerű használat
  és ártalmatlanítás
  mellett nem kerülnek a légkörbe.

a 23. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló

ezen irányelv kiegészítése céljából azon követelmények meghatározásával

az e bekezdés első albekezdésében említett

és ártalmatlanítás

Módosítás 564

Módosítás 564

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e pont

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e pont

2003/87/EK irányelv

12 cikk – 3b bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

törölve

törölve

Módosítás 565

Módosítás 565

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e a pont (új)

2003/87/EK irányelv

12 cikk – 3b a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3ba)
     
  A Bizottság 2025. január 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgálja, hogy hogyan kell elszámolni a légkörből eltávolított, biztonságosan és tartósan tárolt üvegházhatású gázokból származó negatív kibocsátásokat, és hogyan lehet e negatív kibocsátásokat a kibocsátáskereskedelem hatálya alá vonni, és amelyben egyértelmű hatályra és szigorú kritériumokra és biztosítékokra tesz javaslatot annak biztosítása érdekében, hogy az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott uniós éghajlat-politikai célokkal összhangban az ilyen eltávolítások ne ellensúlyozzák a szükséges kibocsátáscsökkentéseket. E jelentéshez adott esetben a negatív kibocsátások fedezésére irányuló jogalkotási javaslatot csatolnak.”

Módosítás 566

Módosítás 566

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e b pont (új)

2003/87/EK irányelv

12 cikk – 3b b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | eb) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

eb)

eb)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3bb)
     
  A Bizottság 2029. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgálja, hogy ténylegesen elszámolják-e és a folyamat mely szakaszaiban számolják el az ezen irányelv hatálya alá tartozó különböző tevékenységekből származó összes üvegházhatásúgáz-kibocsátást, és hogy elkerülték-e a kétszeres beszámítást – figyelembe véve különösen a későbbi szakaszokat, beleértve az ártalmatlanítást és a hulladékégetést, valamint a kivitelt –, továbbá értékeli a folyamat különböző szakaszaiban végzett egyes tevékenységekből származó kibocsátások elszámolásának éghajlati és gazdasági előnyeit. A Bizottság adott esetben a jelentéshez jogalkotási javaslatot csatolhat ezen irányelv módosítására annak biztosítása érdekében, hogy az összes kibocsátást a leghatékonyabb szakaszban számolják el, és elkerülhető legyen a kétszeres elszámolás.”

Módosítás 567

Módosítás 567

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e c pont (új)

2003/87/EK irányelv

12 cikk – 3b c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ec) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ec)

ec)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3bc)
     
  A Bizottság 2025. január 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgál egy átlátható, összehasonlítható és megbízható módszertant arra vonatkozóan, hogy miként lehet elszámolni azon üvegházhatású gázok kibocsátását, amelyeknél úgy tekinthető, hogy azokat leválasztották, és olyan, a (3b) albekezdésben említettől eltérő módon, a termék életciklus-értékelése alapján hasznosították, hogy valamely termékben kémiailag kötöttek legyenek. A termék életciklus-értékelésének módszertanában figyelembe kell venni az üvegházhatású gázok kibocsátásban és alapanyagként betöltött kettős szerepét, beleértve a termék előállítása során leválasztott kibocsátásokat, a leválasztási és hasznosítási folyamat során keletkező kibocsátásokat, a termék előállítása során hasznosított kibocsátásokat, valamint azt, hogy a kibocsátásból leválasztott karbontartalom hány évig marad kötött a termékben. A Bizottság adott esetben a jelentéshez jogalkotási javaslatot csatol ezen irányelv módosítására, hogy az életciklus-értékelési megközelítést is tartalmazzon.”

Módosítás 568/rev

Módosítás 568/rev

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – e d pont (új)

2003/87/EK irányelv

12 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ed) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

ed)

ed)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(4)   A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy az egységeket birtokosuk kérésére bármikor törölni lehessen. Amennyiben valamely tagország területén kiegészítő nemzeti intézkedések következtében villamosenergia-termelő létesítmények bezárására kerül sor, akkor a tagállamok az általuk a 10. cikk (2) bekezdésében említett, árverésre bocsátandó kibocsátási egységek összmennyiségéből származó egységeket
  törölhetik
  az érintett létesítmény bezárását megelőző öt évben hitelesített kibocsátásának átlag mértékének megfelelő mennyiség erejéig. Az érintett tagállam a 10 cikk (4) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal összhangban tájékoztatja a Bizottságot a tervezett törlésről.

„(4)   A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy az egységeket birtokosuk kérésére bármikor törölni lehessen. Amennyiben valamely tagország területén kiegészítő nemzeti intézkedések következtében villamosenergia-termelő létesítmények bezárására kerül sor, akkor a tagállamok az általuk a 10. cikk (2) bekezdésében említett, árverésre bocsátandó kibocsátási egységek összmennyiségéből származó egységeket
  törlik
  az érintett létesítmény bezárását megelőző öt évben hitelesített kibocsátásának átlag mértékének megfelelő mennyiség erejéig. Az érintett tagállam a 10 cikk (4) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal összhangban tájékoztatja a Bizottságot a tervezett törlésről.”

Módosítás 569

Módosítás 569

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont

2003/87/EK irányelv

14 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | a
  14. cikk (1) bekezdésének
  első albekezdése
  a következő
  mondatokkal egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(16)

(16)

a
  14. cikk (1) bekezdésének
  első albekezdése
  a következő
  mondatokkal egészül ki:

a

első albekezdése

mondatokkal egészül ki:

| 16. | A
  14. cikk (1) bekezdésének
  helyébe
  a következő
  szöveg lép: |
| --- | --- |

16.

16.

A
  14. cikk (1) bekezdésének
  helyébe
  a következő
  szöveg lép:

A

helyébe

szöveg lép:

„(1)   A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a kibocsátások nyomon követésére és jelentésére vonatkozó szabályokról, és szükség szerint az I. mellékletben felsorolt tevékenységekre vonatkozó tevékenységi adatok nyomon követéséről és bejelentéséről, továbbá a tonnakilométer-adatoknak az 3e. vagy 3f. cikk alkalmazásában való nyomon követéséről és bejelentéséről, amely szabályok alapját a nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozóan a IV. mellékletben meghatározott elvek és az e cikk (2) bekezdésében foglalt követelmények jelentik. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok meghatározzák továbbá a kibocsátás nyomon követésére és az arra vonatkozó jelentéstételre irányadó követelmények keretében minden egyes üvegházhatású gáz globális felmelegedési potenciálját. Ezek a 
  végrehajtási
  jogi aktusok a biomassza felhasználására vonatkozóan az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) által meghatározott fenntarthatósági és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumokat alkalmazzák, az ezen irányelv szerinti alkalmazáshoz szükséges kiigazításokkal együtt annak érdekében, hogy ez a biomassza nulla besorolású legyen. E jogi aktusok meghatározzák, hogy hogyan kell elszámolni a nulla besorolású és a nem nulla besorolású forrásokból származó kibocsátások tárolását. Azt is meghatározzák, hogy hogyan kell elszámolni a nem biológiai eredetű megújuló tüzelőanyagokból és a széntartalom újrahasznosításával előállított üzemanyagokból származó kibocsátásokat, biztosítva e kibocsátások elszámolását és a kétszeres elszámolás elkerülését.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

„(1)   A Bizottság
  a 23. cikkel összhangban
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el
  ezen irányelv kiegészítése céljából
  a kibocsátások nyomon követésére és jelentésére vonatkozó szabályokról, és szükség szerint az I. mellékletben felsorolt tevékenységekre vonatkozó tevékenységi adatok nyomon követéséről és bejelentéséről, továbbá a tonnakilométer-adatoknak az 3e. vagy 3f. cikk alkalmazásában való nyomon követéséről és bejelentéséről, amely szabályok alapját a nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozóan a IV. mellékletben meghatározott elvek és az e cikk (2) bekezdésében foglalt követelmények jelentik. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok meghatározzák továbbá a kibocsátás nyomon követésére és az arra vonatkozó jelentéstételre irányadó követelmények keretében minden egyes üvegházhatású gáz globális felmelegedési potenciálját
  , és azokat részletes hatásvizsgálat kíséri, figyelembe véve a rendelkezésre álló legújabb tudományos eredményeket
  . Ezek a 
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok a biomassza felhasználására vonatkozóan az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) által meghatározott fenntarthatósági és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumokat alkalmazzák, az ezen irányelv szerinti alkalmazáshoz szükséges kiigazításokkal együtt annak érdekében, hogy ez a biomassza nulla besorolású legyen. E jogi aktusok meghatározzák, hogy hogyan kell elszámolni a nulla besorolású és a nem nulla besorolású forrásokból származó kibocsátások tárolását. Azt is meghatározzák, hogy hogyan kell elszámolni a nem biológiai eredetű megújuló tüzelőanyagokból és a széntartalom újrahasznosításával előállított üzemanyagokból származó kibocsátásokat, biztosítva e kibocsátások elszámolását és a kétszeres elszámolás elkerülését.

Módosítás 570

Módosítás 570

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 19 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 19 a pont (új)

2003/87/EK irányelv

19 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 19a. | A 19. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

19a.

19a.

A 19. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(2)   
  Kibocsátási egységet bármely személy birtokolhat.
   A jegyzéket a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni, és külön számlákon nyilván kell tartani a különböző
  személyek
  részére kiosztott vagy átruházott egységeket.

„(2)   
  A 12. cikk (1aa) bekezdésének sérelme nélkül a központi és a nemzeti igazgatási számlák mellett kibocsátási egységet csak a múltbeli, jelenlegi vagy kiszámítható jövőbeli uniós ETS-megfelelési kötelezettségekkel rendelkező szabályozott jogalanyok birtokolhatnak.
   A jegyzéket a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni, és külön számlákon nyilván kell tartani a különböző
  szabályozott jogalanyok
  részére kiosztott vagy átruházott egységeket.”

Módosítás 571

Módosítás 571

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 19 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 19 b pont (új)

2003/87/EK irányelv

23 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19b) | A 23. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

(19b)

(19b)

A 23. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(2)   A Bizottságnak a 3d. cikk (3) bekezdésében, a 10. cikk (4) bekezdésében, a 10a. cikk (1) és (8) bekezdésében, a 10b. cikk (5) bekezdésében, a 
  19
  . cikk (3) bekezdésében,
  valamint
  a 22. cikkben, a 24. cikk (3) bekezdésében, a 24a. cikk (1) bekezdésében, a 25a. cikk (1) bekezdésében és a 
  28c
  .
  cikkben
  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2018. április 8-tól kezdődő hatállyal.

„(2)   A Bizottságnak a 3d. cikk (3) bekezdésében, a 
  3gaa. cikk (2) bekezdésében, a 3gab. cikk (7) bekezdésében, a 3gea. cikk második bekezdésében, a
  10. cikk (4) bekezdésében, a 10a. cikk (1) és (8) bekezdésében, a 10b. cikk (5) bekezdésében, a 
  12
  . cikk (3
  b
  ) bekezdésében,
  a 14. cikk (1) bekezdésében,
  a 
  19. cikk (3) bekezdésében, a
   22. cikkben, a 24. cikk (3) bekezdésében, a 24a. cikk (1) bekezdésében, a 25a. cikk (1) bekezdésében
  , a 28c. cikkben, a 30c, cikk (2a) bekezdésében
  és a 
  30f
  .
  cikk (4a) bekezdésében
  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2018. április 8-tól kezdődő hatállyal.”

Módosítás 572

Módosítás 572

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 19 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 19 c pont (új)

2003/87/EK irányelv

29a cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19c) | A 29a. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

(19c)

(19c)

A 29a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

29a cikk

„29a cikk

Intézkedések túlzott mértékű áringadozás esetén

Intézkedések túlzott mértékű áringadozás esetén

(1)   Ha a kibocsátási egységek
  ára
  hat egymást követő hónapnál hosszabb ideig az előző két évi európai karbonpiaci átlagár
  háromszorosánál
  magasabb értékű, az Európai Bizottság azonnal összehívja a 280/2004/EK határozat 9. cikkével létrehozott bizottságot.

(1)   Ha a kibocsátási egységek
  átlagára
  hat egymást követő hónapnál hosszabb ideig az előző két évi európai karbonpiaci átlagár
  kétszeresénél
  magasabb értékű, az Európai Bizottság azonnal
  , de legkésőbb az adott időpontot követő hét napon belül
  összehívja a 280/2004/EK határozat 9. cikkével létrehozott bizottságot
  annak értékelésére, hogy az árak e bekezdésben említett alakulása megfelel-e a változó piaci tényezőknek.

(2)   Ha az (1) bekezdésben említett árak alakulása nem felel meg a változó piaci tényezőknek, az áralakulás mértékét figyelembe véve az alábbi intézkedések
  egyike alkalmazható:

(2)   Ha az (1) bekezdésben említett árak alakulása nem felel meg a változó piaci tényezőknek, az áralakulás mértékét figyelembe véve
  sürgősen meg kell hozni
  az alábbi intézkedések
  bármelyikét:

| -a) | 100 millió, e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egység felszabadítása a piaci stabilizációs tartalékból az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (7) bekezdésével összhangban, hat hónapos időszak alatt az árveréseken egyenlően elosztva; |
| --- | --- |

-a)

-a)

100 millió, e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egység felszabadítása a piaci stabilizációs tartalékból az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (7) bekezdésével összhangban, hat hónapos időszak alatt az árveréseken egyenlően elosztva;

| a) | olyan intézkedés, mely lehetővé teszi a tagállamoknak
  az
  árverés útján értékesítendő mennyiség egy része elárverezésének előre hozását; |
| --- | --- |

a)

olyan intézkedés, mely lehetővé teszi a tagállamoknak
  az
  árverés útján értékesítendő mennyiség egy része elárverezésének előre hozását;

az

| a) | olyan intézkedés, mely lehetővé teszi a tagállamoknak
  a következő naptári évben
  árverés útján értékesítendő mennyiség egy része elárverezésének előre hozását; |
| --- | --- |

a)

olyan intézkedés, mely lehetővé teszi a tagállamoknak
  a következő naptári évben
  árverés útján értékesítendő mennyiség egy része elárverezésének előre hozását;

a következő naptári évben

| b) | olyan intézkedés, mely lehetővé teszi a tagállamoknak az új belépők részére fenntartott tartalék még meglévő kibocsátási egységei legfeljebb 25 %-ának árverés útján történő értékesítését. |
| --- | --- |

b)

olyan intézkedés, mely lehetővé teszi a tagállamoknak az új belépők részére fenntartott tartalék még meglévő kibocsátási egységei legfeljebb 25 %-ának árverés útján történő értékesítését.

| b) | olyan intézkedés, mely lehetővé teszi a tagállamoknak az új belépők részére fenntartott tartalék még meglévő kibocsátási egységei legfeljebb 25 %-ának árverés útján történő értékesítését. |
| --- | --- |

b)

olyan intézkedés, mely lehetővé teszi a tagállamoknak az új belépők részére fenntartott tartalék még meglévő kibocsátási egységei legfeljebb 25 %-ának árverés útján történő értékesítését.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 23. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 23. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   Minden intézkedésnek a lehető legnagyobb figyelmet kell fordítania a 29. cikknek megfelelően a Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott jelentésekre, valamint a tagállamok által nyújtott bármilyen más vonatkozó információra.

(3)   Minden intézkedésnek a lehető legnagyobb figyelmet kell fordítania a 29. cikknek megfelelően a Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott jelentésekre, valamint a tagállamok által nyújtott bármilyen más vonatkozó információra.

(4)   E rendelkezések alkalmazására vonatkozó módszereket a 10. cikk (4) bekezdésében említett aktus tartalmazza.

(4)   E rendelkezések alkalmazására vonatkozó módszereket a 10. cikk (4) bekezdésében említett aktus tartalmazza.”

Módosítás 573

Módosítás 573

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 19 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 19 d pont (új)

2003/87/EK irányelv

29 a a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 19d. | Az irányelv a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

19d.

19d.

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„29aa. cikk

„29aa. cikk

(1)
     
  Az uniós kibocsátáskereskedelmi piacra való belépést azokra a létesítményekre, légi és tengeri üzemeltetőkre kell korlátozni, amelyeknek az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer értelmében megfelelési kötelezettségeik vannak.

(2)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve, a kibocsátási egységeket a létesítmény számlájára, nem pedig saját számlára vásárló pénzügyi közvetítők számára hozzáférést kell biztosítani az EU ETS piacához.

(3)
     
  A Bizottság megvizsgálja, hogy az 1031/2010/EU rendelet

   (1a)

  6. cikkének (5) bekezdése összeegyeztethető-e e cikk rendelkezéseivel, és szükség esetén jogalkotási javaslatot nyújt be az említett rendelet módosítására.

Módosítás 574

Módosítás 574

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 19 e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 19 e pont (új)

2003/87/EK irányelv

30 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 19e. | A 30. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

19e.

19e.

A 30. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(1)   Ezt az irányelvet a nemzetközi fejlemények és a Párizsi Megállapodásban meghatározott hosszú távú célkitűzések elérése érdekében tett erőfeszítések fényében felül kell vizsgálni.

„(1)   Ezt az irányelvet a nemzetközi fejlemények és a Párizsi Megállapodásban meghatározott hosszú távú célkitűzések elérése érdekében tett erőfeszítések fényében felül kell vizsgálni,
  beleértve az az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 26. Konferenciáján (COP26) vállalt azon kötelezettséget, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szinthez képest 1,5  oC-ra korlátozzák.”

Módosítás 575

Módosítás 575

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 20 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 20 a pont (új)

2003/87/EK irányelv

30 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 20a. | A 30. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

20a.

20a.

A 30. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(3)   A Bizottság a Párizsi Megállapodás alapján elvégzett minden egyes globális értékelés alkalmával jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, különös tekintettel arra, hogy szükség van-e további – többek között a 9. cikkben említett lineáris tényezővel kapcsolatban – uniós politikákra és intézkedésekre az üvegházhatású gázoknak az Unió és tagállamai által vállalt csökkentése érdekében. A Bizottság, adott esetben, az irányelv módosításáról szóló javaslatokat terjeszthet az Európai Parlament és a Tanács elé.

„(3)   A Bizottság
  az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület tanácsát kikérve
  a Párizsi Megállapodás alapján elvégzett minden egyes globális értékelés alkalmával jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, különös tekintettel arra, hogy szükség van-e további – többek között a 9. cikkben említett lineáris tényezővel kapcsolatban – uniós szakpolitikákra és intézkedésekre az üvegházhatású gázoknak az Unió és tagállamai által vállalt csökkentése érdekében. A Bizottság, adott esetben, az irányelv módosításáról szóló javaslatokat terjeszthet az Európai Parlament és a Tanács elé.
  A Bizottság javaslataiban biztosítja az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzésnek, az említett rendelet 4. cikkében meghatározott uniós éghajlat-politikai céloknak és az említett rendelet 4. cikkének (4) bekezdésében említett, a 2030–2050-es időszakra vonatkozó uniós üvegházhatásúgáz-kibocsátási költségvetésnek való megfelelést. A javaslatoknak tükrözniük kell az idővel bekövetkező előrehaladást, és a Párizsi Megállapodás 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban annak lehető legambiciózusabb törekvését.”

Módosítás 576

Módosítás 576

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 20 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 20 b pont (új)

2003/87/EK irányelv

30 cikk – 4 a bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 20b. | A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

20b.

20b.

A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)
     
  Ezen irányelvnek az e cikk (1), (2) és (3) bekezdése szerinti felülvizsgálata során a Bizottság elemzi, hogy miként lehet kapcsolatot teremteni az EU ETS és más szén-dioxid-piacok között anélkül, hogy ez akadályozná az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott klímasemlegességi célkitűzés és az uniós éghajlat-politikai célok elérését.”

Módosítás 577

Módosítás 577

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

IVa fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| AZ ÉPÜLETEKRE
  ÉS
   A KÖZÚTI KÖZLEKEDÉSRE VONATKOZÓ KIBOCSÁTÁSKERESKEDELMI RENDSZER | AZ ÉPÜLETEKRE, A KÖZÚTI KÖZLEKEDÉSRE
  ÉS AZ EGYÉB TÜZELŐANYAGOKRA
  VONATKOZÓ KIBOCSÁTÁSKERESKEDELMI RENDSZER |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

AZ ÉPÜLETEKRE
  ÉS
   A KÖZÚTI KÖZLEKEDÉSRE VONATKOZÓ KIBOCSÁTÁSKERESKEDELMI RENDSZER

ÉS

AZ ÉPÜLETEKRE, A KÖZÚTI KÖZLEKEDÉSRE
  ÉS AZ EGYÉB TÜZELŐANYAGOKRA
  VONATKOZÓ KIBOCSÁTÁSKERESKEDELMI RENDSZER

ÉS AZ EGYÉB TÜZELŐANYAGOKRA

Módosítás 578

Módosítás 578

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30a cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  E fejezet rendelkezéseit csak 2029. január 1-jétől kell alkalmazni az olyan tüzelőanyagok forgalmazása tekintetében, amelyeket a magánjellegű közúti közlekedésben, valamint a lakóépületek fűtésére és hűtésére használnak fel, az (1b) bekezdésben előírt értékelésre is figyelemmel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  E fejezet rendelkezéseit csak 2029. január 1-jétől kell alkalmazni az olyan tüzelőanyagok forgalmazása tekintetében, amelyeket a magánjellegű közúti közlekedésben, valamint a lakóépületek fűtésére és hűtésére használnak fel, az (1b) bekezdésben előírt értékelésre is figyelemmel.

Módosítás 579

Módosítás 579

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30a cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Amennyiben a feltételek megfelelőek, a Bizottság törekszik arra, hogy ezt a fejezetet 2029. január 1-jétől kiterjessze a magánjellegű közúti közlekedésből, valamint a lakóépületek fűtéséből és hűtéséből származó kibocsátásokra. |
| | 2026. január 1-jéig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli e fejezet kiterjesztését a magánjellegű közúti közlekedésből, valamint a lakóépületek fűtéséből és hűtéséből származó kibocsátásokra 2029. január 1-jétől oly módon, hogy senki ne maradjon hátra. A jelentés különösen a következőket tartalmazza: |
| | a) | az energia- és mobilitási szegénység alakulásának részletes értékelése az Unióban és az egyes tagállamokban, az (EU) .../... rendelet [a szociális klímaalapról szóló rendelet] 23. cikke (1) bekezdésének megfelelően bejelentettek szerint; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  Amennyiben a feltételek megfelelőek, a Bizottság törekszik arra, hogy ezt a fejezetet 2029. január 1-jétől kiterjessze a magánjellegű közúti közlekedésből, valamint a lakóépületek fűtéséből és hűtéséből származó kibocsátásokra.

2026. január 1-jéig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli e fejezet kiterjesztését a magánjellegű közúti közlekedésből, valamint a lakóépületek fűtéséből és hűtéséből származó kibocsátásokra 2029. január 1-jétől oly módon, hogy senki ne maradjon hátra. A jelentés különösen a következőket tartalmazza:

2026. január 1-jéig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli e fejezet kiterjesztését a magánjellegű közúti közlekedésből, valamint a lakóépületek fűtéséből és hűtéséből származó kibocsátásokra 2029. január 1-jétől oly módon, hogy senki ne maradjon hátra. A jelentés különösen a következőket tartalmazza:

a)

a)

az energia- és mobilitási szegénység alakulásának részletes értékelése az Unióban és az egyes tagállamokban, az (EU) .../... rendelet [a szociális klímaalapról szóló rendelet] 23. cikke (1) bekezdésének megfelelően bejelentettek szerint;

az energia- és mobilitási szegénység alakulásának részletes értékelése az Unióban és az egyes tagállamokban, az (EU) .../... rendelet [a szociális klímaalapról szóló rendelet] 23. cikke (1) bekezdésének megfelelően bejelentettek szerint;

| b) | a tagállamok szociális klímaterveiben szereplő intézkedések és beruházások eredményeinek részletes értékelése, különös tekintettel azon személyek számára, akik ezen intézkedések és beruházások, valamint az egyéb uniós alapokból származó egyéb beruházások következtében kiemelkedtek az energia- és mobilitási szegénységből; |
| --- | --- |

b)

b)

a tagállamok szociális klímaterveiben szereplő intézkedések és beruházások eredményeinek részletes értékelése, különös tekintettel azon személyek számára, akik ezen intézkedések és beruházások, valamint az egyéb uniós alapokból származó egyéb beruházások következtében kiemelkedtek az energia- és mobilitási szegénységből;

a tagállamok szociális klímaterveiben szereplő intézkedések és beruházások eredményeinek részletes értékelése, különös tekintettel azon személyek számára, akik ezen intézkedések és beruházások, valamint az egyéb uniós alapokból származó egyéb beruházások következtében kiemelkedtek az energia- és mobilitási szegénységből;

| c) | az üvegházhatásúgáz-kibocsátás e kiterjesztés révén elérhető további csökkentésének részletes elemzése és számszerűsítése, valamint a tagállamok által

  az (EU) 2018/842 rendeletben meghatározott

  célértékek elérése felé tett előrelépés; |
| --- | --- |

c)

c)

az üvegházhatásúgáz-kibocsátás e kiterjesztés révén elérhető további csökkentésének részletes elemzése és számszerűsítése, valamint a tagállamok által

  az (EU) 2018/842 rendeletben meghatározott

  célértékek elérése felé tett előrelépés;

az üvegházhatásúgáz-kibocsátás e kiterjesztés révén elérhető további csökkentésének részletes elemzése és számszerűsítése, valamint a tagállamok által

az (EU) 2018/842 rendeletben meghatározott

célértékek elérése felé tett előrelépés;

| d) | a 30f. cikk (2a) bekezdésében meghatározott költségáthárítási és korlátozási mechanizmus megvalósíthatóságának és módozatainak értékelése. |
| --- | --- |

d)

d)

a 30f. cikk (2a) bekezdésében meghatározott költségáthárítási és korlátozási mechanizmus megvalósíthatóságának és módozatainak értékelése.

a 30f. cikk (2a) bekezdésében meghatározott költségáthárítási és korlátozási mechanizmus megvalósíthatóságának és módozatainak értékelése.

E jelentés eredményei alapján a Bizottság adott esetben benyújtja ezen irányelv és az (EU) .../... rendelet [a szociális klímaalapról szóló rendelet] célzott felülvizsgálatát, hogy 2029. január 1-jétől kiterjessze ezt a fejezetet a magánjellegű közúti közlekedésből, valamint a lakóépületek fűtéséből és hűtéséből származó kibocsátásokra is.

E jelentés eredményei alapján a Bizottság adott esetben benyújtja ezen irányelv és az (EU) .../... rendelet [a szociális klímaalapról szóló rendelet] célzott felülvizsgálatát, hogy 2029. január 1-jétől kiterjessze ezt a fejezetet a magánjellegű közúti közlekedésből, valamint a lakóépületek fűtéséből és hűtéséből származó kibocsátásokra is.

Módosítás 580

Módosítás 580

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30a cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1a) bekezdésben említett, a magánjellegű közúti közlekedésben és a lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagokra vonatkozó eltérés nem alkalmazandó a területükön, feltéve, hogy megfelelő programokkal rendelkeznek az alacsony jövedelmű háztartások támogatására, valamint az energia- és mobilitási szegénység kezelésére, és hogy a Bizottság jóváhagyja azt. Az érintett tagállam tájékoztatja a Bizottságot, ha ilyen döntést szándékozik hozni. A Bizottság értékeli, hogy a tagállam rendelkezik-e megfelelő programokkal e célokra, és döntéséről tájékoztatja a tagállamot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1c)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1a) bekezdésben említett, a magánjellegű közúti közlekedésben és a lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagokra vonatkozó eltérés nem alkalmazandó a területükön, feltéve, hogy megfelelő programokkal rendelkeznek az alacsony jövedelmű háztartások támogatására, valamint az energia- és mobilitási szegénység kezelésére, és hogy a Bizottság jóváhagyja azt. Az érintett tagállam tájékoztatja a Bizottságot, ha ilyen döntést szándékozik hozni. A Bizottság értékeli, hogy a tagállam rendelkezik-e megfelelő programokkal e célokra, és döntéséről tájékoztatja a tagállamot.

Módosítás 581

Módosítás 581

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30a a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 30aa. cikk





  (1)
     
  Amennyiben a 30a. cikk (1a) bekezdésével összhangban a közúti magánközlekedésben, valamint a lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének kezdetét megelőző hat egymást követő hónapban az e fejezet hatálya alá tartozó ágazatokban a fogyasztásra szánt üzemanyagok átlagára meghaladja az ilyen tüzelőanyagok 2022. márciusi átlagárát, a 30d. cikk (1) bekezdésében említett, a közúti magánközlekedésben, valamint a lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagokra vonatkozó kibocsátási egységek átadásának határidejét meg kell hosszabbítani addig, amíg az ár nem éri el ezt a küszöbértéket.




  Az első albekezdéstől eltérve, abban az esetben, ha az (EU) .../... rendelettel [a szociális klímaalapról szóló rendelet] létrehozott Szociális Klímaalap nem kezdte meg működését vagy kevesebb mint három éve működik, az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítését el kell halasztani addig, amíg a Szociális Klímaalap legalább már három éve működik.






  (2)
     
  A Bizottság adott esetben az e fejezet szerinti árverések megkezdése előtt közzéteszi, hogy az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek-e. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

30aa. cikk

(1)
     
  Amennyiben a 30a. cikk (1a) bekezdésével összhangban a közúti magánközlekedésben, valamint a lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének kezdetét megelőző hat egymást követő hónapban az e fejezet hatálya alá tartozó ágazatokban a fogyasztásra szánt üzemanyagok átlagára meghaladja az ilyen tüzelőanyagok 2022. márciusi átlagárát, a 30d. cikk (1) bekezdésében említett, a közúti magánközlekedésben, valamint a lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagokra vonatkozó kibocsátási egységek átadásának határidejét meg kell hosszabbítani addig, amíg az ár nem éri el ezt a küszöbértéket.

Az első albekezdéstől eltérve, abban az esetben, ha az (EU) .../... rendelettel [a szociális klímaalapról szóló rendelet] létrehozott Szociális Klímaalap nem kezdte meg működését vagy kevesebb mint három éve működik, az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítését el kell halasztani addig, amíg a Szociális Klímaalap legalább már három éve működik.

(2)
     
  A Bizottság adott esetben az e fejezet szerinti árverések megkezdése előtt közzéteszi, hogy az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek-e.

Módosítás 582

Módosítás 582

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30b cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  2025
  . január 1-jétől egyetlen szabályozott szervezet se végezhesse a III. mellékletben említett tevékenységet, ha nem rendelkezik az illetékes hatóság által a (2) és (3) bekezdéssel összhangban kiadott engedéllyel. | (1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  2024
  . január 1-jétől egyetlen szabályozott szervezet se végezhesse a III. mellékletben említett tevékenységet, ha nem rendelkezik az illetékes hatóság által a (2) és (3) bekezdéssel összhangban kiadott engedéllyel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  2025
  . január 1-jétől egyetlen szabályozott szervezet se végezhesse a III. mellékletben említett tevékenységet, ha nem rendelkezik az illetékes hatóság által a (2) és (3) bekezdéssel összhangban kiadott engedéllyel.

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  2024
  . január 1-jétől egyetlen szabályozott szervezet se végezhesse a III. mellékletben említett tevékenységet, ha nem rendelkezik az illetékes hatóság által a (2) és (3) bekezdéssel összhangban kiadott engedéllyel.

Módosítás 583

Módosítás 583

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30c cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az e fejezet alapján
  2026-tól
  kezdődően évente kiadott kibocsátási egységek uniós szintű mennyisége 2024-től kezdődően lineárisan csökken. A 2024-es értéket az e fejezet hatálya alá tartozó ágazatok tekintetében az (EU) 2018/842
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (*) 4. cikkének (2) bekezdése szerinti referenciakibocsátások alapján kiszámított 2024-es kibocsátási határértékek alapján határozzák meg, az említett rendelet hatálya alá tartozó valamennyi kibocsátásra lineáris csökkentési pályát alkalmazva. A mennyiséget 2024 után minden évben 5,15  %-os lineáris csökkentési tényezővel kell csökkenteni. A Bizottság 2024. január 1-jéig közzéteszi a 
  2026-ra
  vonatkozó uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget. | (1)   Az e fejezet alapján
  2025-től
  kezdődően évente kiadott kibocsátási egységek uniós szintű mennyisége 2024-től kezdődően lineárisan csökken. A 2024-es értéket az e fejezet hatálya alá tartozó ágazatok tekintetében az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti referenciakibocsátások alapján kiszámított 2024-es kibocsátási határértékek alapján határozzák meg, az említett rendelet hatálya alá tartozó valamennyi kibocsátásra lineáris csökkentési pályát alkalmazva. A mennyiséget 2024 után minden évben 5,15  %-os lineáris csökkentési tényezővel kell csökkenteni. A Bizottság 2024. január 1-jéig közzéteszi a 
  2025-re
  vonatkozó uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az e fejezet alapján
  2026-tól
  kezdődően évente kiadott kibocsátási egységek uniós szintű mennyisége 2024-től kezdődően lineárisan csökken. A 2024-es értéket az e fejezet hatálya alá tartozó ágazatok tekintetében az (EU) 2018/842
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (*) 4. cikkének (2) bekezdése szerinti referenciakibocsátások alapján kiszámított 2024-es kibocsátási határértékek alapján határozzák meg, az említett rendelet hatálya alá tartozó valamennyi kibocsátásra lineáris csökkentési pályát alkalmazva. A mennyiséget 2024 után minden évben 5,15  %-os lineáris csökkentési tényezővel kell csökkenteni. A Bizottság 2024. január 1-jéig közzéteszi a 
  2026-ra
  vonatkozó uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget.

(1)   Az e fejezet alapján
  2025-től
  kezdődően évente kiadott kibocsátási egységek uniós szintű mennyisége 2024-től kezdődően lineárisan csökken. A 2024-es értéket az e fejezet hatálya alá tartozó ágazatok tekintetében az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti referenciakibocsátások alapján kiszámított 2024-es kibocsátási határértékek alapján határozzák meg, az említett rendelet hatálya alá tartozó valamennyi kibocsátásra lineáris csökkentési pályát alkalmazva. A mennyiséget 2024 után minden évben 5,15  %-os lineáris csökkentési tényezővel kell csökkenteni. A Bizottság 2024. január 1-jéig közzéteszi a 
  2025-re
  vonatkozó uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiséget.

Módosítás 584

Módosítás 584

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30c cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából, amelyekben 2025-től kezdődően évente megállapítja a leadott kibocsátási egységek ellentételezésére kiadandó kibocsátási egységek többletmennyiségét olyan esetekben, amikor kétszeres elszámolásra került sor a 30f. cikk (4) bekezdésében említett, az ilyen helyzetek elkerülésére vonatkozó szabályok ellenére. A kibocsátási egységek Bizottság által meghatározott többletmennyisége megfelel az adott beszámolási évben a 30f. cikk (4a) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alapján ellentételezett üvegházhatásúgáz-kibocsátás teljes mennyiségének. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából, amelyekben 2025-től kezdődően évente megállapítja a leadott kibocsátási egységek ellentételezésére kiadandó kibocsátási egységek többletmennyiségét olyan esetekben, amikor kétszeres elszámolásra került sor a 30f. cikk (4) bekezdésében említett, az ilyen helyzetek elkerülésére vonatkozó szabályok ellenére. A kibocsátási egységek Bizottság által meghatározott többletmennyisége megfelel az adott beszámolási évben a 30f. cikk (4a) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alapján ellentételezett üvegházhatásúgáz-kibocsátás teljes mennyiségének.

Módosítás 585

Módosítás 585

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30d cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  2026-tól
  az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységeket árverés útján értékesítik, kivéve, ha azokat az (EU) 2015/1814 határozattal létrehozott piaci stabilizációs tartalékba helyezik. Az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységeket a II., IIa. és III. fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységektől elkülönítve kell árverésre bocsátani. | (1)   
  2025-től
  az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységeket árverés útján értékesítik, kivéve, ha azokat az (EU) 2015/1814 határozattal létrehozott piaci stabilizációs tartalékba helyezik. Az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységeket a II., IIa. és III. fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységektől elkülönítve kell árverésre bocsátani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  2026-tól
  az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységeket árverés útján értékesítik, kivéve, ha azokat az (EU) 2015/1814 határozattal létrehozott piaci stabilizációs tartalékba helyezik. Az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységeket a II., IIa. és III. fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységektől elkülönítve kell árverésre bocsátani.

(1)   
  2025-től
  az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységeket árverés útján értékesítik, kivéve, ha azokat az (EU) 2015/1814 határozattal létrehozott piaci stabilizációs tartalékba helyezik. Az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységeket a II., IIa. és III. fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységektől elkülönítve kell árverésre bocsátani.

Módosítás 586

Módosítás 586

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30 d cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kibocsátási egységek e fejezet szerinti árverés útján történő értékesítése
  2026
  -ban kezdődik, a 
  2026
  -ra vonatkozó árverési mennyiség 130 %-ának megfelelő mennyiséggel, amelyet az adott évi uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiség, valamint az árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek (3), (5) és (6) bekezdés szerinti megfelelő részaránya és mennyisége alapján határoznak meg. Az árverésre bocsátandó többletmennyiségeket csak a kibocsátási egységek 30e. cikk (2) bekezdése szerinti leadására lehet felhasználni, és azokat le kell vonni a 2028 és 2030 közötti időszakban árverésre bocsátandó mennyiségekből. Az ilyen korai árverések feltételeit a (7) bekezdéssel és a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban kell meghatározni. | A kibocsátási egységek e fejezet szerinti árverés útján történő értékesítése
  2025
  -ben kezdődik, a 
  2025
  -re vonatkozó árverési mennyiség 130 %-ának megfelelő mennyiséggel, amelyet az adott évi uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiség, valamint az árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek (3), (5) és (6) bekezdés szerinti megfelelő részaránya és mennyisége alapján határoznak meg. Az árverésre bocsátandó többletmennyiségeket csak a kibocsátási egységek 30e. cikk (2) bekezdése szerinti leadására lehet felhasználni, és azokat le kell vonni a 2028 és 2030 közötti időszakban árverésre bocsátandó mennyiségekből. Az ilyen korai árverések feltételeit a (7) bekezdéssel és a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kibocsátási egységek e fejezet szerinti árverés útján történő értékesítése
  2026
  -ban kezdődik, a 
  2026
  -ra vonatkozó árverési mennyiség 130 %-ának megfelelő mennyiséggel, amelyet az adott évi uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiség, valamint az árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek (3), (5) és (6) bekezdés szerinti megfelelő részaránya és mennyisége alapján határoznak meg. Az árverésre bocsátandó többletmennyiségeket csak a kibocsátási egységek 30e. cikk (2) bekezdése szerinti leadására lehet felhasználni, és azokat le kell vonni a 2028 és 2030 közötti időszakban árverésre bocsátandó mennyiségekből. Az ilyen korai árverések feltételeit a (7) bekezdéssel és a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban kell meghatározni.

2026

2026

A kibocsátási egységek e fejezet szerinti árverés útján történő értékesítése
  2025
  -ben kezdődik, a 
  2025
  -re vonatkozó árverési mennyiség 130 %-ának megfelelő mennyiséggel, amelyet az adott évi uniós szintű kibocsátásiegység-mennyiség, valamint az árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek (3), (5) és (6) bekezdés szerinti megfelelő részaránya és mennyisége alapján határoznak meg. Az árverésre bocsátandó többletmennyiségeket csak a kibocsátási egységek 30e. cikk (2) bekezdése szerinti leadására lehet felhasználni, és azokat le kell vonni a 2028 és 2030 közötti időszakban árverésre bocsátandó mennyiségekből. Az ilyen korai árverések feltételeit a (7) bekezdéssel és a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban kell meghatározni.

2025

2025

Módosítás 587

Módosítás 587

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30 d cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2026-ban
  600 millió, e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységet hoznak létre a piaci stabilizációs tartalék részeként az (EU) 2015/1814 határozat 1a. cikkének (3) bekezdése szerint. | 2025-ben
  600 millió, e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységet hoznak létre a piaci stabilizációs tartalék részeként az (EU) 2015/1814 határozat 1a. cikkének (3) bekezdése szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2026-ban
  600 millió, e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységet hoznak létre a piaci stabilizációs tartalék részeként az (EU) 2015/1814 határozat 1a. cikkének (3) bekezdése szerint.

2026-ban

2025-ben
  600 millió, e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységet hoznak létre a piaci stabilizációs tartalék részeként az (EU) 2015/1814 határozat 1a. cikkének (3) bekezdése szerint.

2025-ben

Módosítás 588

Módosítás 588

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30 d cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   150 millió, e fejezet alapján kiadott kibocsátási egységet árverésre kell bocsátani, és az ezen árverésekből származó valamennyi bevételt
  a 10a
  .
  cikk (8) bekezdése
  alapján létrehozott
  Innovációs Alap
  rendelkezésére kell bocsátani. Az
  e bekezdésben említett kibocsátási egységekre a 10a
  .
  cikk
  (
  8
  )
  bekezdését
  kell
  alkalmazni
  . | (3)   150 millió, e fejezet alapján kiadott kibocsátási egységet árverésre kell bocsátani, és az ezen árverésekből származó valamennyi bevételt
  az (EU) .../..
  .
  rendelet [a szociális klímaalapról szóló rendelet]
  alapján létrehozott
  Szociális Klímaalap
  rendelkezésére kell bocsátani az
  (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*)

  21
  .
  cikkének
  (
  5
  )
  bekezdése szerinti külső címzett bevételként, és a Szociális Klímaalapra alkalmazandó szabályokkal összhangban
  kell
  felhasználni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   150 millió, e fejezet alapján kiadott kibocsátási egységet árverésre kell bocsátani, és az ezen árverésekből származó valamennyi bevételt
  a 10a
  .
  cikk (8) bekezdése
  alapján létrehozott
  Innovációs Alap
  rendelkezésére kell bocsátani. Az
  e bekezdésben említett kibocsátási egységekre a 10a
  .
  cikk
  (
  8
  )
  bekezdését
  kell
  alkalmazni
  .

(3)   150 millió, e fejezet alapján kiadott kibocsátási egységet árverésre kell bocsátani, és az ezen árverésekből származó valamennyi bevételt
  az (EU) .../..
  .
  rendelet [a szociális klímaalapról szóló rendelet]
  alapján létrehozott
  Szociális Klímaalap
  rendelkezésére kell bocsátani az
  (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*)

  21
  .
  cikkének
  (
  5
  )
  bekezdése szerinti külső címzett bevételként, és a Szociális Klímaalapra alkalmazandó szabályokkal összhangban
  kell
  felhasználni
  .

Módosítás 589

Módosítás 589

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30 d cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy a Szociális Klímaalap számára az uniós költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok a szén-dioxid-árral és ily módon a kiszolgáltatott háztartások és a közlekedési felhasználók terheivel szoros összhangban alakulhassanak, a szén-dioxid-ár ingadozását ellensúlyozó mechanizmus lehetővé teszi az éves megerősítéseket. A részletes rendelkezéseket, amelyek az EUMSZ 312. cikkével összhangban biztosítják, hogy a vonatkozó kiadási felső határokat az épületekre, a közúti közlekedésre és más tüzelőanyagokra vonatkozó uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer szerinti szén-dioxid-ár változásának mértékétől függően minden évben automatikusan kiigazítsák, a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben kell meghatározni. Az éves kiigazítás költségvetési hatását beállítják a költségvetésbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy a Szociális Klímaalap számára az uniós költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok a szén-dioxid-árral és ily módon a kiszolgáltatott háztartások és a közlekedési felhasználók terheivel szoros összhangban alakulhassanak, a szén-dioxid-ár ingadozását ellensúlyozó mechanizmus lehetővé teszi az éves megerősítéseket. A részletes rendelkezéseket, amelyek az EUMSZ 312. cikkével összhangban biztosítják, hogy a vonatkozó kiadási felső határokat az épületekre, a közúti közlekedésre és más tüzelőanyagokra vonatkozó uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer szerinti szén-dioxid-ár változásának mértékétől függően minden évben automatikusan kiigazítsák, a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben kell meghatározni. Az éves kiigazítás költségvetési hatását beállítják a költségvetésbe.

Módosítás 590

Módosítás 590

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30 d cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A kibocsátási egységek (4) bekezdés szerinti, árverés útján történő értékesítéséből származó bevételek felhasználásáról a tagállamok határoznak, kivéve az EUMSZ 311. cikkének (3) bekezdésével összhangban saját forrásként megállapított és az uniós költségvetésbe
  beállított
  bevételeket. A tagállamok bevételeiket
  a 10
  .
  cikk (3) bekezdésében említett egy vagy több tevékenységre
  ,
  vagy
  az
  alábbiak közül egy vagy több intézkedésre
  fordítják: | (5)   A kibocsátási egységek (4) bekezdés szerinti, árverés útján történő értékesítéséből származó bevételek felhasználásáról a tagállamok határoznak, kivéve az EUMSZ 311. cikkének (3) bekezdésével összhangban saját forrásként megállapított és az uniós költségvetésbe
  általános bevételként bevezetett
  bevételeket. A tagállamok bevételeiket
  az (EU) .../... rendelet [a Szociális Klímaalapról szóló rendelet] 6. cikkével összhangban először a szociális klímaterveik nemzeti társfinanszírozására
  ,
  a fennmaradó bevételeket pedig
  az
  éghajlattal kapcsolatos szociális intézkedésekre és beruházásokra
  fordítják: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A kibocsátási egységek (4) bekezdés szerinti, árverés útján történő értékesítéséből származó bevételek felhasználásáról a tagállamok határoznak, kivéve az EUMSZ 311. cikkének (3) bekezdésével összhangban saját forrásként megállapított és az uniós költségvetésbe
  beállított
  bevételeket. A tagállamok bevételeiket
  a 10
  .
  cikk (3) bekezdésében említett egy vagy több tevékenységre
  ,
  vagy
  az
  alábbiak közül egy vagy több intézkedésre
  fordítják:

(5)   A kibocsátási egységek (4) bekezdés szerinti, árverés útján történő értékesítéséből származó bevételek felhasználásáról a tagállamok határoznak, kivéve az EUMSZ 311. cikkének (3) bekezdésével összhangban saját forrásként megállapított és az uniós költségvetésbe
  általános bevételként bevezetett
  bevételeket. A tagállamok bevételeiket
  az (EU) .../... rendelet [a Szociális Klímaalapról szóló rendelet] 6. cikkével összhangban először a szociális klímaterveik nemzeti társfinanszírozására
  ,
  a fennmaradó bevételeket pedig
  az
  éghajlattal kapcsolatos szociális intézkedésekre és beruházásokra
  fordítják:

Módosítás 591

Módosítás 591

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30 d cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az épületek fűtésének és hűtésének
  dekarbonizációjához
  vagy az épületek energiaszükségletének csökkentéséhez való hozzájárulásra szánt intézkedések
  , beleértve a megújuló energiák integrálását és a kapcsolódó intézkedéseket a 2012
  /
  27/EU irányelv 7
  .
  cikkének (11) bekezdése, 12
  .
  és 20
  .
  cikke szerint
  [a
  hivatkozásokat a felülvizsgált irányelvvel aktualizálni kell], valamint a legrosszabbul teljesítő épületekben található alacsony jövedelmű háztartások pénzügyi támogatására irányuló intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az épületek fűtésének és hűtésének
  dekarbonizációjához
  vagy az épületek energiaszükségletének csökkentéséhez való hozzájárulásra szánt intézkedések
  , beleértve a megújuló energiák integrálását és a kapcsolódó intézkedéseket a 2012
  /
  27/EU irányelv 7
  .
  cikkének (11) bekezdése, 12
  .
  és 20
  .
  cikke szerint
  [a
  hivatkozásokat a felülvizsgált irányelvvel aktualizálni kell], valamint a legrosszabbul teljesítő épületekben található alacsony jövedelmű háztartások pénzügyi támogatására irányuló intézkedések;

dekarbonizációjához

, beleértve a megújuló energiák integrálását és a kapcsolódó intézkedéseket a 2012

27/EU irányelv 7

cikkének (11) bekezdése, 12

és 20

cikke szerint

hivatkozásokat a felülvizsgált irányelvvel aktualizálni kell], valamint a legrosszabbul teljesítő épületekben található alacsony jövedelmű háztartások pénzügyi támogatására irányuló intézkedések;

| a) | az épületek fűtésének és hűtésének
  klímasemlegességéhez
  vagy az épületek energiaszükségletének csökkentéséhez való hozzájárulásra szánt intézkedések
  az (EU)...
  /
  ... rendelet
  [a
  Szociális Klímaalapról szóló rendelet] 6. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

a)

az épületek fűtésének és hűtésének
  klímasemlegességéhez
  vagy az épületek energiaszükségletének csökkentéséhez való hozzájárulásra szánt intézkedések
  az (EU)...
  /
  ... rendelet
  [a
  Szociális Klímaalapról szóló rendelet] 6. cikkével összhangban;

klímasemlegességéhez

az (EU)...

... rendelet

Szociális Klímaalapról szóló rendelet] 6. cikkével összhangban;

Módosítás 592

Módosítás 592

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30 d cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | olyan intézkedések, amelyek célja, hogy felgyorsítsák a kibocsátásmentes járművek elterjedését, vagy pénzügyi támogatást nyújtsanak a kibocsátásmentes járművek teljesen interoperábilis elektromos és egyéb töltési infrastruktúrájának kiépítéséhez, vagy olyan intézkedések, amelyek ösztönzik a tömegközlekedési formákra való áttérést és javítják a multimodalitást
  , vagy pénzügyi támogatást nyújtanak a közlekedési szolgáltatást igénybe vevő alacsony és közepes jövedelmű személyeket érintő szociális szempontok kezelése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

olyan intézkedések, amelyek célja, hogy felgyorsítsák a kibocsátásmentes járművek elterjedését, vagy pénzügyi támogatást nyújtsanak a kibocsátásmentes járművek teljesen interoperábilis elektromos és egyéb töltési infrastruktúrájának kiépítéséhez, vagy olyan intézkedések, amelyek ösztönzik a tömegközlekedési formákra való áttérést és javítják a multimodalitást
  , vagy pénzügyi támogatást nyújtanak a közlekedési szolgáltatást igénybe vevő alacsony és közepes jövedelmű személyeket érintő szociális szempontok kezelése érdekében.

, vagy pénzügyi támogatást nyújtanak a közlekedési szolgáltatást igénybe vevő alacsony és közepes jövedelmű személyeket érintő szociális szempontok kezelése érdekében.

| b) | olyan intézkedések, amelyek célja, hogy felgyorsítsák a kibocsátásmentes járművek elterjedését, vagy pénzügyi támogatást nyújtsanak a kibocsátásmentes járművek teljesen interoperábilis elektromos és egyéb töltési infrastruktúrájának kiépítéséhez, vagy olyan intézkedések, amelyek ösztönzik a tömegközlekedési formákra való áttérést és javítják a multimodalitást
  az (EU) .../... rendelet [a Szociális Klímaalapról szóló rendelet] 6. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

olyan intézkedések, amelyek célja, hogy felgyorsítsák a kibocsátásmentes járművek elterjedését, vagy pénzügyi támogatást nyújtsanak a kibocsátásmentes járművek teljesen interoperábilis elektromos és egyéb töltési infrastruktúrájának kiépítéséhez, vagy olyan intézkedések, amelyek ösztönzik a tömegközlekedési formákra való áttérést és javítják a multimodalitást
  az (EU) .../... rendelet [a Szociális Klímaalapról szóló rendelet] 6. cikke értelmében.

az (EU) .../... rendelet [a Szociális Klímaalapról szóló rendelet] 6. cikke értelmében.

Módosítás 593

Módosítás 593

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30 e cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  2027
  . január 1-jétől a tagállamok biztosítják, hogy a szabályozott szervezet minden év április 30-ig leadjon annyi, e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységet, amennyi az előző naptári évben a III. melléklet értelmében szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok mennyiségének megfelelő, a 15. cikknek és a 30f. cikknek megfelelően hitelesített összes kibocsátás, továbbá gondoskodnak arról, hogy e kibocsátási egységeket ezt követően töröljék. | (2)   
  2026
  . január 1-jétől a tagállamok biztosítják, hogy a szabályozott szervezet minden év április 30-ig leadjon annyi, e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységet, amennyi az előző naptári évben a III. melléklet értelmében szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok mennyiségének megfelelő, a 15. cikknek és a 30f. cikknek megfelelően hitelesített összes kibocsátás, továbbá gondoskodnak arról, hogy e kibocsátási egységeket ezt követően töröljék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  2027
  . január 1-jétől a tagállamok biztosítják, hogy a szabályozott szervezet minden év április 30-ig leadjon annyi, e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységet, amennyi az előző naptári évben a III. melléklet értelmében szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok mennyiségének megfelelő, a 15. cikknek és a 30f. cikknek megfelelően hitelesített összes kibocsátás, továbbá gondoskodnak arról, hogy e kibocsátási egységeket ezt követően töröljék.

(2)   
  2026
  . január 1-jétől a tagállamok biztosítják, hogy a szabályozott szervezet minden év április 30-ig leadjon annyi, e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységet, amennyi az előző naptári évben a III. melléklet értelmében szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok mennyiségének megfelelő, a 15. cikknek és a 30f. cikknek megfelelően hitelesített összes kibocsátás, továbbá gondoskodnak arról, hogy e kibocsátási egységeket ezt követően töröljék.

Módosítás 594

Módosítás 594

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30 f cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok biztosítják, hogy
  2025
  -től kezdődően minden szabályozott szervezet minden naptári évre vonatkozóan nyomon kövesse a III. melléklet alapján szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyag-mennyiségeknek megfelelő kibocsátásokat. Azt is biztosítják, hogy
  2026-tól
  kezdődően minden egyes szabályozott jogalany a 14. cikk (1) bekezdésében említett jogi aktusokkal összhangban jelentse ezeket a kibocsátásokat az illetékes hatóságnak a következő évben. | (2)   A tagállamok biztosítják, hogy
  2024
  -től kezdődően minden szabályozott szervezet minden naptári évre vonatkozóan nyomon kövesse a III. melléklet alapján szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyag-mennyiségeknek megfelelő kibocsátásokat. Azt is biztosítják, hogy
  2025-től
  kezdődően minden egyes szabályozott jogalany a 14. cikk (1) bekezdésében említett jogi aktusokkal összhangban jelentse ezeket a kibocsátásokat az illetékes hatóságnak a következő évben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy
  2025
  -től kezdődően minden szabályozott szervezet minden naptári évre vonatkozóan nyomon kövesse a III. melléklet alapján szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyag-mennyiségeknek megfelelő kibocsátásokat. Azt is biztosítják, hogy
  2026-tól
  kezdődően minden egyes szabályozott jogalany a 14. cikk (1) bekezdésében említett jogi aktusokkal összhangban jelentse ezeket a kibocsátásokat az illetékes hatóságnak a következő évben.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy
  2024
  -től kezdődően minden szabályozott szervezet minden naptári évre vonatkozóan nyomon kövesse a III. melléklet alapján szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyag-mennyiségeknek megfelelő kibocsátásokat. Azt is biztosítják, hogy
  2025-től
  kezdődően minden egyes szabályozott jogalany a 14. cikk (1) bekezdésében említett jogi aktusokkal összhangban jelentse ezeket a kibocsátásokat az illetékes hatóságnak a következő évben.

Módosítás 595

Módosítás 595

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30 f cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A 30a. cikk (1b) bekezdése második albekezdésének d) pontja szerinti értékelésre is figyelemmel ...-tól/-től [e fejezet alkalmazásának kezdőnapja előtt egy évvel a magánjellegű közúti közlekedésben, valamint a lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagok tekintetében] és azt követően havonta a szabályozott szervezetek jelentést tesznek a Bizottságnak a III. melléklet szerint szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok kiskereskedelmi árához kapcsolódó költségek lebontásáról, beleértve különösen a nemzeti adóknak és díjaknak, valamint a kibocsátási egységek leadásával kapcsolatos költségeknek a kiskereskedelmi árban való részesedését, valamint a kibocsátási egységek leadásával kapcsolatos költségeknek a végfelhasználóra áthárított százalékát. Amennyiben ez a százalékos arány több mint 5 %-kal változik az utolsó jelentéstételi időszakhoz képest, ezt meg kell indokolni. |
| | [e fejezet hatálybalépésének időpontja]-ig a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben meghatározza az e bekezdés első albekezdése szerinti jelentéstételhez használandó jelentéstételi kategóriákat és formátumot. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| | [e fejezet alkalmazásának kezdőnapja a közúti magánközlekedésben, valamint lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagok tekintetében]-tól vagy – amennyiben egy tagállam a 30a. cikk (1c) bekezdésével összhangban úgy határozott, hogy az említett cikk (1a) bekezdésében említett eltérés nem alkalmazandó – [e fejezet hatálybalépésének időpontja]-tól a szabályozott szervezetek nem háríthatják át a végső fogyasztóra a III. melléklet szerint szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagokra vonatkozó kibocsátási egységek leadásával kapcsolatos költségek több mint 50 %-át. |
| | Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy egy szabályozott vállalkozás a költségek 50 %-ot meghaladó részét hárította át, az adott vállalkozásnak ezen irányelv 16. cikkével összhangban szankciót kell fizetnie. A büntetés összegét az e bekezdés szerinti túlzott mértékű áthárításnak megfelelő kibocsátási egységek mennyisége alapján kell kiszámítani, megszorozva az előző évben az e fejezet alapján a kibocsátási egységekre vonatkozóan az elsődleges vagy másodlagos piacon jegyzett legmagasabb elszámolási árral. A Bizottság minden évben február 28-ig közli a túlzott mértékű áthárításért fizetendő büntetés összegét. Az ebben az albekezdésben említett büntetésből származó bevételeket az (EU) .../... rendeletben [a Szociális Klímaalapról szóló rendelet] említett Szociális Klímaalap számára kell elkülöníteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A 30a. cikk (1b) bekezdése második albekezdésének d) pontja szerinti értékelésre is figyelemmel ...-tól/-től [e fejezet alkalmazásának kezdőnapja előtt egy évvel a magánjellegű közúti közlekedésben, valamint a lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagok tekintetében] és azt követően havonta a szabályozott szervezetek jelentést tesznek a Bizottságnak a III. melléklet szerint szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok kiskereskedelmi árához kapcsolódó költségek lebontásáról, beleértve különösen a nemzeti adóknak és díjaknak, valamint a kibocsátási egységek leadásával kapcsolatos költségeknek a kiskereskedelmi árban való részesedését, valamint a kibocsátási egységek leadásával kapcsolatos költségeknek a végfelhasználóra áthárított százalékát. Amennyiben ez a százalékos arány több mint 5 %-kal változik az utolsó jelentéstételi időszakhoz képest, ezt meg kell indokolni.

[e fejezet hatálybalépésének időpontja]-ig a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben meghatározza az e bekezdés első albekezdése szerinti jelentéstételhez használandó jelentéstételi kategóriákat és formátumot. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

[e fejezet hatálybalépésének időpontja]-ig a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben meghatározza az e bekezdés első albekezdése szerinti jelentéstételhez használandó jelentéstételi kategóriákat és formátumot. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

[e fejezet alkalmazásának kezdőnapja a közúti magánközlekedésben, valamint lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagok tekintetében]-tól vagy – amennyiben egy tagállam a 30a. cikk (1c) bekezdésével összhangban úgy határozott, hogy az említett cikk (1a) bekezdésében említett eltérés nem alkalmazandó – [e fejezet hatálybalépésének időpontja]-tól a szabályozott szervezetek nem háríthatják át a végső fogyasztóra a III. melléklet szerint szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagokra vonatkozó kibocsátási egységek leadásával kapcsolatos költségek több mint 50 %-át.

[e fejezet alkalmazásának kezdőnapja a közúti magánközlekedésben, valamint lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagok tekintetében]-tól vagy – amennyiben egy tagállam a 30a. cikk (1c) bekezdésével összhangban úgy határozott, hogy az említett cikk (1a) bekezdésében említett eltérés nem alkalmazandó – [e fejezet hatálybalépésének időpontja]-tól a szabályozott szervezetek nem háríthatják át a végső fogyasztóra a III. melléklet szerint szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagokra vonatkozó kibocsátási egységek leadásával kapcsolatos költségek több mint 50 %-át.

Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy egy szabályozott vállalkozás a költségek 50 %-ot meghaladó részét hárította át, az adott vállalkozásnak ezen irányelv 16. cikkével összhangban szankciót kell fizetnie. A büntetés összegét az e bekezdés szerinti túlzott mértékű áthárításnak megfelelő kibocsátási egységek mennyisége alapján kell kiszámítani, megszorozva az előző évben az e fejezet alapján a kibocsátási egységekre vonatkozóan az elsődleges vagy másodlagos piacon jegyzett legmagasabb elszámolási árral. A Bizottság minden évben február 28-ig közli a túlzott mértékű áthárításért fizetendő büntetés összegét. Az ebben az albekezdésben említett büntetésből származó bevételeket az (EU) .../... rendeletben [a Szociális Klímaalapról szóló rendelet] említett Szociális Klímaalap számára kell elkülöníteni.

Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy egy szabályozott vállalkozás a költségek 50 %-ot meghaladó részét hárította át, az adott vállalkozásnak ezen irányelv 16. cikkével összhangban szankciót kell fizetnie. A büntetés összegét az e bekezdés szerinti túlzott mértékű áthárításnak megfelelő kibocsátási egységek mennyisége alapján kell kiszámítani, megszorozva az előző évben az e fejezet alapján a kibocsátási egységekre vonatkozóan az elsődleges vagy másodlagos piacon jegyzett legmagasabb elszámolási árral. A Bizottság minden évben február 28-ig közli a túlzott mértékű áthárításért fizetendő büntetés összegét. Az ebben az albekezdésben említett büntetésből származó bevételeket az (EU) .../... rendeletben [a Szociális Klímaalapról szóló rendelet] említett Szociális Klímaalap számára kell elkülöníteni.

Módosítás 596

Módosítás 596

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30f cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozott jogalanyok tüzelőanyag-típusonként megbízhatóan és pontosan tudják azonosítani és dokumentálni
  az építőipar és
  a 
  közúti közlekedés
  III. mellékletben meghatározott
  ágazatában égetésre felhasznált
  , szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok pontos mennyiségét, valamint a szabályozott szervezetek által szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok végső felhasználását. A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerüljék az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátások és a II., IIa. és III. fejezet szerinti kibocsátások kétszeres elszámolásának kockázatát. A kétszeres elszámolás elkerülésére vonatkozó részletes szabályokat a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban kell elfogadni. | (4)   A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozott jogalanyok tüzelőanyag-típusonként megbízhatóan és pontosan tudják azonosítani és dokumentálni a III. mellékletben meghatározott, szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok pontos mennyiségét, valamint a szabályozott szervezetek által szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok végső felhasználását. A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerüljék az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátások és a II., IIa. és III. fejezet szerinti kibocsátások kétszeres elszámolásának kockázatát. A kétszeres elszámolás elkerülésére vonatkozó részletes
  és harmonizált
  szabályokat a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban kell elfogadni. |
| | (Ez a módosítás „a III. mellékletben meghatározott, az épületekben és a közúti közlekedési ágazatban égetésre felhasznált, szabad forgalomba bocsátott üzemanyag” tekintetében a teljes szövegre vonatkozik. Elfogadása esetén a szövegben mindenütt el kell végezni a szükséges módosításokat.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozott jogalanyok tüzelőanyag-típusonként megbízhatóan és pontosan tudják azonosítani és dokumentálni
  az építőipar és
  a 
  közúti közlekedés
  III. mellékletben meghatározott
  ágazatában égetésre felhasznált
  , szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok pontos mennyiségét, valamint a szabályozott szervezetek által szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok végső felhasználását. A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerüljék az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátások és a II., IIa. és III. fejezet szerinti kibocsátások kétszeres elszámolásának kockázatát. A kétszeres elszámolás elkerülésére vonatkozó részletes szabályokat a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban kell elfogadni.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozott jogalanyok tüzelőanyag-típusonként megbízhatóan és pontosan tudják azonosítani és dokumentálni a III. mellékletben meghatározott, szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok pontos mennyiségét, valamint a szabályozott szervezetek által szabad forgalomba bocsátott tüzelőanyagok végső felhasználását. A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerüljék az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátások és a II., IIa. és III. fejezet szerinti kibocsátások kétszeres elszámolásának kockázatát. A kétszeres elszámolás elkerülésére vonatkozó részletes
  és harmonizált
  szabályokat a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban kell elfogadni.

(Ez a módosítás „a III. mellékletben meghatározott, az épületekben és a közúti közlekedési ágazatban égetésre felhasznált, szabad forgalomba bocsátott üzemanyag” tekintetében a teljes szövegre vonatkozik. Elfogadása esetén a szövegben mindenütt el kell végezni a szükséges módosításokat.)

(Ez a módosítás „a III. mellékletben meghatározott, az épületekben és a közúti közlekedési ágazatban égetésre felhasznált,

” tekintetében a teljes szövegre vonatkozik. Elfogadása esetén a szövegben mindenütt el kell végezni a szükséges módosításokat.)

Módosítás 597

Módosítás 597

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30f cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy kiegészítse ezt az irányelvet azáltal, hogy uniós szinten teljes mértékben harmonizált szabályokat állapít meg a létesítmények üzemeltetőinek a 3e. cikk szerinti kétszeres elszámolásából eredő azon költségek ellentételezésére vonatkozóan, amelyek a tüzelőanyagok égetéséből származó kibocsátások tekintetében a tüzelőanyagárakba beépülő költségekből erednek, feltéve, hogy ezeket a kibocsátásokat az üzemeltető a 14. cikk szerint, valamint az e cikk szerinti szabályozott szervezet jelenti, és hogy a kétszeres beszámítás nem kerülhető el e cikk (4) bekezdése alapján. Az ellentételezett összeg kiszámítása a 30d. cikk (4) bekezdése szerint árverés útján értékesített kibocsátási egységeknek az e cikk szerinti beszámolási évre vonatkozó átlagára alapján történik. Az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételeket a szükséges mértékben, az e cikk szerinti beszámolási évben történt kétszeres elszámolásnak megfelelő arányban az ellentételezett összegre kell fordítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy kiegészítse ezt az irányelvet azáltal, hogy uniós szinten teljes mértékben harmonizált szabályokat állapít meg a létesítmények üzemeltetőinek a 3e. cikk szerinti kétszeres elszámolásából eredő azon költségek ellentételezésére vonatkozóan, amelyek a tüzelőanyagok égetéséből származó kibocsátások tekintetében a tüzelőanyagárakba beépülő költségekből erednek, feltéve, hogy ezeket a kibocsátásokat az üzemeltető a 14. cikk szerint, valamint az e cikk szerinti szabályozott szervezet jelenti, és hogy a kétszeres beszámítás nem kerülhető el e cikk (4) bekezdése alapján. Az ellentételezett összeg kiszámítása a 30d. cikk (4) bekezdése szerint árverés útján értékesített kibocsátási egységeknek az e cikk szerinti beszámolási évre vonatkozó átlagára alapján történik. Az e fejezet hatálya alá tartozó kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételeket a szükséges mértékben, az e cikk szerinti beszámolási évben történt kétszeres elszámolásnak megfelelő arányban az ellentételezett összegre kell fordítani.

Módosítás 598

Módosítás 598

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30h cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Amennyiben 2030. január 1-jét megelőzően a kibocsátási egységek e cikk (1) bekezdésében említett átlagára minden alkalommal meghaladja az 50 eurós felső határt, a Bizottság az (EU) 2015/1814 határozat 1a. cikkének (7) bekezdésével összhangban sürgősen határozatot fogad el az e fejezet hatálya alá tartozó 10 millió kibocsátási egység felszabadításáról a piaci stabilizációs tartalékból. |
| | Amennyiben 2030. január 1-jét megelőzően a kibocsátási egységek (1) bekezdésben említett átlagára meghaladja a 45 eurót, a Bizottság és a tagállamok sürgősen további intézkedéseket hoznak a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére az e bekezdés első albekezdésében említett árplafon elérésének elkerülése érdekében. |
| | Az (1) vagy (2) bekezdés alkalmazása esetén, e bekezdés alkalmazását ezen időszak alatt fel kell függeszteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Amennyiben 2030. január 1-jét megelőzően a kibocsátási egységek e cikk (1) bekezdésében említett átlagára minden alkalommal meghaladja az 50 eurós felső határt, a Bizottság az (EU) 2015/1814 határozat 1a. cikkének (7) bekezdésével összhangban sürgősen határozatot fogad el az e fejezet hatálya alá tartozó 10 millió kibocsátási egység felszabadításáról a piaci stabilizációs tartalékból.

Amennyiben 2030. január 1-jét megelőzően a kibocsátási egységek (1) bekezdésben említett átlagára meghaladja a 45 eurót, a Bizottság és a tagállamok sürgősen további intézkedéseket hoznak a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére az e bekezdés első albekezdésében említett árplafon elérésének elkerülése érdekében.

Amennyiben 2030. január 1-jét megelőzően a kibocsátási egységek (1) bekezdésben említett átlagára meghaladja a 45 eurót, a Bizottság és a tagállamok sürgősen további intézkedéseket hoznak a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére az e bekezdés első albekezdésében említett árplafon elérésének elkerülése érdekében.

Az (1) vagy (2) bekezdés alkalmazása esetén, e bekezdés alkalmazását ezen időszak alatt fel kell függeszteni.

Az (1) vagy (2) bekezdés alkalmazása esetén, e bekezdés alkalmazását ezen időszak alatt fel kell függeszteni.

Módosítás 599

Módosítás 599

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30i cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság 2028. január 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e fejezet rendelkezéseinek végrehajtásáról, a rendelkezések hatékonyságára, igazgatására és gyakorlati alkalmazására tekintettel, beleértve az (EU) 2015/1814 határozat szerinti szabályok alkalmazását, valamint az e fejezet szerinti kibocsátási egységeknek a II., a IIa. és a III. fejezet hatálya alá tartozó, szabályosan működő szervezetek megfelelési kötelezettségeinek teljesítése céljából történő felhasználását. A Bizottság adott esetben e jelentéshez csatolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, e fejezet módosítására irányuló javaslatot. A Bizottság 2031. október 31-ig értékeli a III. melléklet hatálya alá tartozó ágazatoknak a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt ágazatokra kiterjedő kibocsátáskereskedelmi rendszerbe történő integrálásának megvalósíthatóságát. | A Bizottság 2028. január 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e fejezet rendelkezéseinek végrehajtásáról, a rendelkezések hatékonyságára, igazgatására és gyakorlati alkalmazására tekintettel, beleértve az (EU) 2015/1814 határozat szerinti szabályok alkalmazását, valamint az e fejezet szerinti kibocsátási egységeknek a II., a IIa. és a III. fejezet hatálya alá tartozó, szabályosan működő szervezetek megfelelési kötelezettségeinek teljesítése céljából történő felhasználását. A Bizottság adott esetben e jelentéshez csatolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, e fejezet módosítására irányuló javaslatot.
  A Bizottság 2029. január 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli, hogy a 30h. cikk (2a) bekezdésének első albekezdésében említett árplafon hatékony volt-e, és hogy azt fenn kell-e tartani. A Bizottság a jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot csatol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy az árplafon kiigazítása érdekében módosítsa ezt az irányelvet, kellő időben ahhoz, hogy az 2030. január 1-jétől alkalmazható legyen.
   A Bizottság 2031. október 31-ig értékeli a III. melléklet hatálya alá tartozó ágazatoknak a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt ágazatokra kiterjedő kibocsátáskereskedelmi rendszerbe történő integrálásának megvalósíthatóságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság 2028. január 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e fejezet rendelkezéseinek végrehajtásáról, a rendelkezések hatékonyságára, igazgatására és gyakorlati alkalmazására tekintettel, beleértve az (EU) 2015/1814 határozat szerinti szabályok alkalmazását, valamint az e fejezet szerinti kibocsátási egységeknek a II., a IIa. és a III. fejezet hatálya alá tartozó, szabályosan működő szervezetek megfelelési kötelezettségeinek teljesítése céljából történő felhasználását. A Bizottság adott esetben e jelentéshez csatolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, e fejezet módosítására irányuló javaslatot. A Bizottság 2031. október 31-ig értékeli a III. melléklet hatálya alá tartozó ágazatoknak a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt ágazatokra kiterjedő kibocsátáskereskedelmi rendszerbe történő integrálásának megvalósíthatóságát.

A Bizottság 2028. január 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e fejezet rendelkezéseinek végrehajtásáról, a rendelkezések hatékonyságára, igazgatására és gyakorlati alkalmazására tekintettel, beleértve az (EU) 2015/1814 határozat szerinti szabályok alkalmazását, valamint az e fejezet szerinti kibocsátási egységeknek a II., a IIa. és a III. fejezet hatálya alá tartozó, szabályosan működő szervezetek megfelelési kötelezettségeinek teljesítése céljából történő felhasználását. A Bizottság adott esetben e jelentéshez csatolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, e fejezet módosítására irányuló javaslatot.
  A Bizottság 2029. január 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli, hogy a 30h. cikk (2a) bekezdésének első albekezdésében említett árplafon hatékony volt-e, és hogy azt fenn kell-e tartani. A Bizottság a jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot csatol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy az árplafon kiigazítása érdekében módosítsa ezt az irányelvet, kellő időben ahhoz, hogy az 2030. január 1-jétől alkalmazható legyen.
   A Bizottság 2031. október 31-ig értékeli a III. melléklet hatálya alá tartozó ágazatoknak a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt ágazatokra kiterjedő kibocsátáskereskedelmi rendszerbe történő integrálásának megvalósíthatóságát.

A Bizottság 2029. január 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli, hogy a 30h. cikk (2a) bekezdésének első albekezdésében említett árplafon hatékony volt-e, és hogy azt fenn kell-e tartani. A Bizottság a jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot csatol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy az árplafon kiigazítása érdekében módosítsa ezt az irányelvet, kellő időben ahhoz, hogy az 2030. január 1-jétől alkalmazható legyen.

Módosítás 600

Módosítás 600

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2003/87/EK irányelv

30i cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság mérlegeli ezen irányelv lehetséges módosításait a szabályozás egyszerűsítése tekintetében. A Bizottság és az illetékes hatóságok folyamatosan igazodnak a legjobb gyakorlat szerinti közigazgatási eljárásokhoz, és megtesznek minden intézkedést ezen irányelv végrehajtásának egyszerűsítése érdekében, az adminisztratív terhek minimálisra csökkentése mellett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság mérlegeli ezen irányelv lehetséges módosításait a szabályozás egyszerűsítése tekintetében. A Bizottság és az illetékes hatóságok folyamatosan igazodnak a legjobb gyakorlat szerinti közigazgatási eljárásokhoz, és megtesznek minden intézkedést ezen irányelv végrehajtásának egyszerűsítése érdekében, az adminisztratív terhek minimálisra csökkentése mellett.

A Bizottság mérlegeli ezen irányelv lehetséges módosításait a szabályozás egyszerűsítése tekintetében. A Bizottság és az illetékes hatóságok folyamatosan igazodnak a legjobb gyakorlat szerinti közigazgatási eljárásokhoz, és megtesznek minden intézkedést ezen irányelv végrehajtásának egyszerűsítése érdekében, az adminisztratív terhek minimálisra csökkentése mellett.

Módosítás 601

Módosítás 601

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 21 a pont (új)

2003/87/EK irányelv

30i a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21a.

21a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„30ia. cikk

„30ia. cikk

Ágazati ütemtervek

Ágazati ütemtervek

(1)
     
  A Bizottság 2025. január 1-ig az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület támogatásával az ezen irányelv I. mellékletében foglalt tevékenységekre vonatkozó indikatív ütemterveket tesz közzé az Unió klímasemlegességi célkitűzésének legkésőbb 2050-ig történő megvalósítása, és ezt követően az (EU) 2021/1119 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, negatív kibocsátások elérésére irányuló célkitűzés elérése érdekében.

(2)
     
  A Bizottság az (1) bekezdésben említett ütemtervek elkészítése során szorosan együttműködik az érdekelt felekkel, köztük a magánszemélyekkel, a civil társadalommal, a szociális partnerekkel, a tudományos körökkel, a politikai döntéshozókkal és az ezen irányelv által érintett ágazatokkal és alágazatokkal.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett ütemtervek közzétételét követően a Bizottság a mindenkori legújabb tudományos ismereteknek megfelelően négyévente aktualizálja az ütemterveket, a (2) bekezdésben említett módon szorosan együttműködve az érdekelt felekkel.

(4)
     
  Az (1) bekezdésben említett ágazati ütemtervek elkészítéséhez és a (3) bekezdés szerinti aktualizálásához felhasznált valamennyi adatot könnyen hozzáférhető formában a nyilvánosságra kell hozni.”

Módosítás 602

Módosítás 602

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 21 b pont (új)

2003/87/EK irányelv

30i b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21b. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21b.

21b.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„30ib. cikk

Tudományos tanácsadás az EU ETS-ágazatokkal kapcsolatban

Az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület saját kezdeményezésére tudományos szakvéleményt készíthet és jelentéseket adhat ki erről az irányelvről, valamint az (EU) 2021/1119 rendelet éghajlat-változással kapcsolatos célkitűzéseivel és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel való összhangjáról, különösen az igazságos átmenet megvalósítása és az irányelv későbbi felülvizsgálatának megalapozása céljából. Az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület által e cikk alapján benyújtott valamennyi szakvéleményt könnyen hozzáférhető formában nyilvánosságra kell hozni. A Bizottság kellő mértékben figyelembe veszi az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület szakvéleményét, vagy nyilvánosan megindokolja annak figyelmen kívül hagyását.”

Módosítás 603

Módosítás 603

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 21 c pont (új)

2003/87/EK irányelv

IVa a fejezet (új) – 30ic cikk (új) és 30id cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21c. | A szöveg a 30ib. cikk után a következő fejezettel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21c.

21c.

A szöveg a 30ib. cikk után a következő fejezettel egészül ki:

„IVaa. FEJEZET

„IVaa. FEJEZET

Az EU ETS bevételeiből származó pénzügyi támogatás láthatósága

Az EU ETS bevételeiből származó pénzügyi támogatás láthatósága

30ic. cikk

30ic. cikk

Az EU ETS nemzeti bevételeiből származó pénzügyi támogatás láthatósága

Az EU ETS nemzeti bevételeiből származó pénzügyi támogatás láthatósága

(1)
     
  A tagállamok biztosítják az EU ETS bevételeiből származó finanszírozás láthatóságát a 10. cikk (3) bekezdésében, a 10a. cikk (6) bekezdésében és a 30d. cikk (5) bekezdésében említett valamennyi műveletben.

(2)
     
  A tagállamok biztosítják a pénzügyi támogatás láthatóságát a végső kedvezményezettek és a nyilvánosság számára a következők révén:

| a) | megfelelő címke elhelyezése a következő szöveggel: »Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere támogatásával«, az Unió emblémájával és a finanszírozás összegével együtt, a végső kedvezményezetteknek vagy a nyilvánosságnak szánt, az adott művelet végrehajtásával kapcsolatos dokumentumokon és kommunikációs anyagokon, és fizikai beruházásokat vagy berendezéseket magukban foglaló műveletek esetében jól látható és tartós táblák vagy hirdetőtáblák elhelyezése; |
| --- | --- |

a)

a)

megfelelő címke elhelyezése a következő szöveggel: »Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere támogatásával«, az Unió emblémájával és a finanszírozás összegével együtt, a végső kedvezményezetteknek vagy a nyilvánosságnak szánt, az adott művelet végrehajtásával kapcsolatos dokumentumokon és kommunikációs anyagokon, és fizikai beruházásokat vagy berendezéseket magukban foglaló műveletek esetében jól látható és tartós táblák vagy hirdetőtáblák elhelyezése;

megfelelő címke elhelyezése a következő szöveggel: »Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere támogatásával«, az Unió emblémájával és a finanszírozás összegével együtt, a végső kedvezményezetteknek vagy a nyilvánosságnak szánt, az adott művelet végrehajtásával kapcsolatos dokumentumokon és kommunikációs anyagokon, és fizikai beruházásokat vagy berendezéseket magukban foglaló műveletek esetében jól látható és tartós táblák vagy hirdetőtáblák elhelyezése;

| b) | a hivatalos honlapokon és a közösségimédia-oldalakon, amennyiben vannak ilyenek, rövid leírás közlése a műveletről, megemlítve annak céljait és az elért eredményeket, és kiemelve az EU ETS bevételeiből származó pénzügyi támogatást. |
| --- | --- |

b)

b)

a hivatalos honlapokon és a közösségimédia-oldalakon, amennyiben vannak ilyenek, rövid leírás közlése a műveletről, megemlítve annak céljait és az elért eredményeket, és kiemelve az EU ETS bevételeiből származó pénzügyi támogatást.

a hivatalos honlapokon és a közösségimédia-oldalakon, amennyiben vannak ilyenek, rövid leírás közlése a műveletről, megemlítve annak céljait és az elért eredményeket, és kiemelve az EU ETS bevételeiből származó pénzügyi támogatást.

(3)
     
  A Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz az (1) és (2) bekezdés szerinti szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

30id. cikk

30id. cikk

Az EU ETS uniós bevételeiből származó pénzügyi támogatás láthatósága

Az EU ETS uniós bevételeiből származó pénzügyi támogatás láthatósága

(1)
     
  A Bizottság a 10a. cikk (8) bekezdésében (Éghajlatváltozási Beruházási Alap), a 10d. cikkben (Modernizációs Alap), a 3gab. cikkben (Óceánalap), valamint az (EU) .../... rendeletben [szociális klímaalapról szóló rendelet] említett valamennyi művelet tekintetében biztosítja az EU ETS bevételeiből származó finanszírozás láthatóságát.

(2)
     
  A kedvezményezettek az alábbi módokon ismerik el az (1) bekezdésben említett alapokból származó pénzügyi támogatást és ezen források eredetét:

| a) | megfelelő címke elhelyezése a következő szöveggel: »Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere támogatásával – [a megfelelő alap megnevezése]«, az Unió emblémájával és a finanszírozás összegével együtt, a végső kedvezményezetteknek vagy a nyilvánosságnak szánt, az adott művelet végrehajtásával kapcsolatos dokumentumokon és kommunikációs anyagokon, és fizikai beruházásokat vagy berendezéseket magukban foglaló műveletek esetében jól látható és tartós táblák vagy hirdetőtáblák elhelyezése; |
| --- | --- |

a)

a)

megfelelő címke elhelyezése a következő szöveggel: »Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere támogatásával – [a megfelelő alap megnevezése]«, az Unió emblémájával és a finanszírozás összegével együtt, a végső kedvezményezetteknek vagy a nyilvánosságnak szánt, az adott művelet végrehajtásával kapcsolatos dokumentumokon és kommunikációs anyagokon, és fizikai beruházásokat vagy berendezéseket magukban foglaló műveletek esetében jól látható és tartós táblák vagy hirdetőtáblák elhelyezése;

megfelelő címke elhelyezése a következő szöveggel: »Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere támogatásával – [a megfelelő alap megnevezése]«, az Unió emblémájával és a finanszírozás összegével együtt, a végső kedvezményezetteknek vagy a nyilvánosságnak szánt, az adott művelet végrehajtásával kapcsolatos dokumentumokon és kommunikációs anyagokon, és fizikai beruházásokat vagy berendezéseket magukban foglaló műveletek esetében jól látható és tartós táblák vagy hirdetőtáblák elhelyezése;

| b) | a hivatalos honlapokon és a közösségimédia-oldalakon, amennyiben vannak ilyenek, rövid leírás közlése a műveletről, megemlítve annak céljait és az elért eredményeket, és kiemelve az adott alapból és az EU ETS bevételeiből származó pénzügyi támogatást. |
| --- | --- |

b)

b)

a hivatalos honlapokon és a közösségimédia-oldalakon, amennyiben vannak ilyenek, rövid leírás közlése a műveletről, megemlítve annak céljait és az elért eredményeket, és kiemelve az adott alapból és az EU ETS bevételeiből származó pénzügyi támogatást.

a hivatalos honlapokon és a közösségimédia-oldalakon, amennyiben vannak ilyenek, rövid leírás közlése a műveletről, megemlítve annak céljait és az elért eredményeket, és kiemelve az adott alapból és az EU ETS bevételeiből származó pénzügyi támogatást.

(3)
     
  A Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz az (1) és (2) bekezdés szerinti szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.”

Módosítás 604

Módosítás 604

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 21 d pont (új)

2003/87/EK irányelv

30i e cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21d. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21d.

21d.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„30ie. cikk

„30ie. cikk

Jelentés a fejlődő országok dekarbonizációs szükségleteiről

Jelentés a fejlődő országok dekarbonizációs szükségleteiről

A Bizottság 2023. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a fejlődő országok dekarbonizációs szükségleteiről. E jelentés az alábbiakat tartalmazza:

A Bizottság 2023. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a fejlődő országok dekarbonizációs szükségleteiről. E jelentés az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a fejlődő országok üvegházhatásúgáz-kibocsátásának országonkénti értékelése; |
| --- | --- |

a)

a)

a fejlődő országok üvegházhatásúgáz-kibocsátásának országonkénti értékelése;

a fejlődő országok üvegházhatásúgáz-kibocsátásának országonkénti értékelése;

| b) | az egyes országok fő kibocsátási forrásainak megjelölése, lehetőség szerint feltüntetve az EU ETS hatálya alá tartozó és azon kívüli ágazatoknak tulajdonítható kibocsátások arányát; |
| --- | --- |

b)

b)

az egyes országok fő kibocsátási forrásainak megjelölése, lehetőség szerint feltüntetve az EU ETS hatálya alá tartozó és azon kívüli ágazatoknak tulajdonítható kibocsátások arányát;

az egyes országok fő kibocsátási forrásainak megjelölése, lehetőség szerint feltüntetve az EU ETS hatálya alá tartozó és azon kívüli ágazatoknak tulajdonítható kibocsátások arányát;

| c) | az egyes országok lehetséges dekarbonizációs pályamodelljeinek ismertetése; |
| --- | --- |

c)

c)

az egyes országok lehetséges dekarbonizációs pályamodelljeinek ismertetése;

az egyes országok lehetséges dekarbonizációs pályamodelljeinek ismertetése;

| d) | az egyes országoknak a Párizsi Megállapodás szerinti nemzetileg meghatározott hozzájárulásai.” |
| --- | --- |

d)

d)

az egyes országoknak a Párizsi Megállapodás szerinti nemzetileg meghatározott hozzájárulásai.”

az egyes országoknak a Párizsi Megállapodás szerinti nemzetileg meghatározott hozzájárulásai.”

Módosítás 605

Módosítás 605

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – c pont

(EU) 2015/1814 határozat

1 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Bármely adott évben, ha a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma
  833
   millió és
  1 096
   millió között van, az e cikk (4) bekezdésében említett legfrissebb közzététel szerint forgalomban levő kibocsátási egységek teljes száma és a 
  833
   millió közötti különbségnek megfelelő számú kibocsátási egységet le kell vonni a tagállamok által a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerint árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek mennyiségéből, és az adott év
  szeptember 1-jével
  kezdődő 12 hónapos időszakra tartalékba kell helyezni. Ha a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma meghaladja
  az 1 096
   millió kibocsátási egységet, a tagállamok által a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerint árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek mennyiségéből levonandó és az adott év szeptember 1-jével kezdődő 12 hónapos időszakban tartalékba helyezendő kibocsátási egységek száma a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának 12 %-a. Az utolsó mondattól eltérve 2030. december 31-ig a százalékos arányt meg kell kétszerezni. | Bármely adott évben, ha a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma
  700
   millió és
  921
   millió között van, az e cikk (4) bekezdésében említett legfrissebb közzététel szerint forgalomban levő kibocsátási egységek teljes száma és a 
  700
   millió közötti különbségnek megfelelő számú kibocsátási egységet le kell vonni a tagállamok által a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerint árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek mennyiségéből, és az adott év
  szeptember-jével
  kezdődő 12 hónapos időszakra tartalékba kell helyezni. Ha a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma meghaladja
  a 921
   millió kibocsátási egységet, a tagállamok által a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerint árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek mennyiségéből levonandó és az adott év szeptember 1-jével kezdődő 12 hónapos időszakban tartalékba helyezendő kibocsátási egységek száma a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának 12 %-a. Az utolsó mondattól eltérve 2030. december 31-ig a százalékos arányt meg kell kétszerezni.
  2025-től kezdődően az ebben az albekezdésben említett küszöbértékeket a 2003/87/EK irányelv 9. cikkében említett kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének ugyanabban az évben bekövetkezett csökkenésével arányosan csökkenteni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Bármely adott évben, ha a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma
  833
   millió és
  1 096
   millió között van, az e cikk (4) bekezdésében említett legfrissebb közzététel szerint forgalomban levő kibocsátási egységek teljes száma és a 
  833
   millió közötti különbségnek megfelelő számú kibocsátási egységet le kell vonni a tagállamok által a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerint árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek mennyiségéből, és az adott év
  szeptember 1-jével
  kezdődő 12 hónapos időszakra tartalékba kell helyezni. Ha a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma meghaladja
  az 1 096
   millió kibocsátási egységet, a tagállamok által a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerint árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek mennyiségéből levonandó és az adott év szeptember 1-jével kezdődő 12 hónapos időszakban tartalékba helyezendő kibocsátási egységek száma a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának 12 %-a. Az utolsó mondattól eltérve 2030. december 31-ig a százalékos arányt meg kell kétszerezni.

833

1 096

833

szeptember 1-jével

az 1 096

Bármely adott évben, ha a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma
  700
   millió és
  921
   millió között van, az e cikk (4) bekezdésében említett legfrissebb közzététel szerint forgalomban levő kibocsátási egységek teljes száma és a 
  700
   millió közötti különbségnek megfelelő számú kibocsátási egységet le kell vonni a tagállamok által a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerint árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek mennyiségéből, és az adott év
  szeptember-jével
  kezdődő 12 hónapos időszakra tartalékba kell helyezni. Ha a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma meghaladja
  a 921
   millió kibocsátási egységet, a tagállamok által a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerint árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek mennyiségéből levonandó és az adott év szeptember 1-jével kezdődő 12 hónapos időszakban tartalékba helyezendő kibocsátási egységek száma a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának 12 %-a. Az utolsó mondattól eltérve 2030. december 31-ig a százalékos arányt meg kell kétszerezni.
  2025-től kezdődően az ebben az albekezdésben említett küszöbértékeket a 2003/87/EK irányelv 9. cikkében említett kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének ugyanabban az évben bekövetkezett csökkenésével arányosan csökkenteni kell.

700

921

700

szeptember-jével

a 921

2025-től kezdődően az ebben az albekezdésben említett küszöbértékeket a 2003/87/EK irányelv 9. cikkében említett kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének ugyanabban az évben bekövetkezett csökkenésével arányosan csökkenteni kell.

Módosítás 606

Módosítás 606

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

(EU) 2015/1814 határozat

3 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A 3. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A 3. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A Bizottság a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (5) bekezdése szerinti jelentés keretében nyomon követi a tartalék működését. A jelentésnek vizsgálnia kell a versenyképességre gyakorolt hatásokat, különös tekintettel az ipari ágazat tekintetében, ideértve a GDP-vel, a foglalkoztatással és a beruházásokkal kapcsolatos mutatókat. A Bizottság az európai szén-dioxid-piac szabályos működésének elemzése alapján a tartalék működése megkezdésének időpontját követő három éven belül, majd ezt követően ötévente felülvizsgálja a tartalékot, és adott esetben javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Valamennyi felülvizsgálat során különös figyelmet kell fordítani az e határozat 1. cikkének (5) bekezdése szerint tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számára vonatkozó százalékos értékre, valamint a forgalomban lévő összes kibocsátási egység teljes számára vonatkozó küszöbértékre és az e határozat 1. cikkének (6) vagy (7) bekezdése alapján a tartalékból felszabadítandó kibocsátási egységek számára. A felülvizsgálat során a Bizottság továbbá megvizsgálja a tartalék által a növekedésre, a foglalkoztatásra, az Unió ipari versenyképességére és a kibocsátásáthelyezés kockázatára gyakorolt hatásokat.

„A Bizottság a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (5) bekezdése szerinti jelentés keretében
  – az (EU) 2021/1119 rendelet 3. cikkében említett európai éghajlat-változási tudományos tanácsadó testület támogatásával –
  nyomon követi a tartalék működését. A jelentésnek vizsgálnia kell
  az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott klímasemlegességi célok és az uniós éghajlat-politikai célok elérésére, valamint az Unió és tagállamai Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségeinek teljesítésére, valamint
  a versenyképességre
  , különösen az ipari ágazatban
  gyakorolt hatásokat, ideértve a GDP-vel, a foglalkoztatással és a beruházásokkal kapcsolatos mutatókat
  , továbbá a mindenkit felzárkóztató, igazságos átmenet megvalósítására vonatkozó célkitűzés teljesülését
  . A Bizottság az európai szén-dioxid-piac szabályos működésének elemzése alapján a tartalék működése megkezdésének időpontját követő három éven belül, majd ezt követően ötévente felülvizsgálja a tartalékot, és adott esetben javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Valamennyi felülvizsgálat során különös figyelmet kell fordítani az e határozat 1. cikkének (5) bekezdése szerint tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számára vonatkozó százalékos értékre, valamint a forgalomban lévő összes kibocsátási egység teljes számára vonatkozó küszöbértékre és az e határozat 1. cikkének (6) vagy (7) bekezdése alapján a tartalékból felszabadítandó kibocsátási egységek számára
  , továbbá a piaci stabilizációs tartalék egyéb fontos fejlesztési lehetőségeire
  . A felülvizsgálat során a Bizottság
  és az európai éghajlat-változási tudományos tanácsadó testület
  továbbá megvizsgálja a tartalék által a növekedésre, a foglalkoztatásra, az Unió ipari versenyképességére és a kibocsátásáthelyezés kockázatára gyakorolt hatásokat.”

Módosítás 607

Módosítás 607

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

(EU) 2015/757 rendelet

Cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1. | A cím helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1.

-1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

Az
  Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/757 rendelete (2015. április 29.) a tengeri közlekedésből eredő
  szén-dioxid-kibocsátások
  nyomonkövetéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról.

Az

szén-dioxid-kibocsátások

„Az
  Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/757 rendelete (2015. április 29.) a tengeri közlekedésből eredő
  üvegházhatásúgáz-kibocsátások
  nyomonkövetéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról.”

Módosítás 608

Módosítás 608

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1a. | A rendelet egészében – a rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében és I. mellékletében említett esetek kivételével – a „CO2” kifejezés helyébe az „üvegházhatású gáz” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani változtatások elvégzésével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-1a.

-1a.

A rendelet egészében – a rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében és I. mellékletében említett esetek kivételével – a „CO2

Módosítás 609

Módosítás 609

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 b pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 b pont (új)

(EU) 2015/757 rendelet

1 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1b. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1b.

-1b.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

1. cikk

„1. cikk

Tárgy

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza a tagállamok joghatósága alatt álló kikötőkbe érkező, azokon belül tartózkodó vagy azokból távozó hajók
  szén-dioxid-kibocsátásának
  és az e hajókkal kapcsolatos egyéb releváns információknak a pontos nyomonkövetésére, jelentésére és hitelesítésére vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy költséghatékony módon ösztönözze a tengeri közlekedésből származó
  szén-dioxid-kibocsátás
  csökkentését.

szén-dioxid-kibocsátásának

szén-dioxid-kibocsátás

Ez a rendelet meghatározza a tagállamok joghatósága alatt álló kikötőkbe érkező, azokon belül tartózkodó vagy azokból távozó hajók
  üvegházhatásúgáz-kibocsátásának
  és az e hajókkal kapcsolatos egyéb releváns információknak a pontos nyomonkövetésére, jelentésére és hitelesítésére vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy költséghatékony módon ösztönözze a tengeri közlekedésből származó
  ilyen kibocsátásainak
  csökkentését.”

üvegházhatásúgáz-kibocsátásának

ilyen kibocsátásainak

(Ez a módosítás a teljes szövegre vonatkozik. Elfogadása esetén a szövegben mindenütt el kell végezni a szükséges módosításokat.)

(Ez a módosítás a teljes szövegre vonatkozik. Elfogadása esetén a szövegben mindenütt el kell végezni a szükséges módosításokat.)

Módosítás 610

Módosítás 610

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 c pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 c pont (új)

(EU) 2015/757 rendelet

2 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1c. | A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1c.

-1c.

A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(1)   Ezt a rendeletet az 5 000
  bruttó tonnatartalom feletti
  hajókra kell alkalmazni az utolsó útiterv szerinti kikötőből egy tagállami joghatóság alatt álló kikötőbe tartó útjaik során, egy tagállami joghatóság alatt álló kikötőből a következő útiterv szerinti kikötőbe tartó útjaik során, valamint a tagállami joghatóság alatt álló kikötőn belül történő
  szén-dioxid-kibocsátásaik
  vonatkozásában.

„(1)   Ezt a rendeletet az 5 000
  és annál nagyobb bruttó tonnatartalmú
  hajókra kell alkalmazni az utolsó útiterv szerinti kikötőből egy tagállami joghatóság alatt álló kikötőbe tartó útjaik során, egy tagállami joghatóság alatt álló kikötőből a következő útiterv szerinti kikötőbe tartó útjaik során, valamint a tagállami joghatóság alatt álló kikötőn belül történő
  üvegházhatásógáz-kibocsátásaik
  vonatkozásában.

(1a)
     
  Ezt a rendeletet 2024. január 1-jétől a 400 és annál nagyobb bruttó tonnatartalmú hajókra kell alkalmazni az utolsó útiterv szerinti kikötőből egy tagállami joghatóság alatt álló kikötőbe tartó útjaik során, egy tagállami joghatóság alatt álló kikötőből a következő útiterv szerinti kikötőbe tartó útjaik során, valamint a tagállami joghatóság alatt álló kikötőn belül történő üvegházhatásógáz-kibocsátásaik vonatkozásában. A 400 bruttó tonnatartalmú vagy annál nagyobb, de 5 000 bruttó tonnatartalomnál kisebb hajóknak azonban csak azokat az információkat kell jelenteniük, amelyek relevánsak az ilyen hajóknak az EU ETS hatálya alá vonása szempontjából 2027. január 1-jétől.”

Módosítás 611

Módosítás 611

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 d pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 d pont (új)

(EU) 2015/757 rendelet

2 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1d. | A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1d.

-1d.

A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó hadihajókra, haditengerészeti segédhajókra, halász- és halfeldolgozó hajókra, kezdetleges építésű, fából készült hajókra, mechanikus meghajtás nélküli hajókra és a nem kereskedelmi célra használt, állami hajókra.

„(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó hadihajókra, haditengerészeti segédhajókra, halász- és halfeldolgozó hajókra, kezdetleges építésű, fából készült hajókra, mechanikus meghajtás nélküli hajókra és a nem kereskedelmi célra használt, állami hajókra
  vagy polgári védelmi és kutatási-mentési célokra használt hajókra
  .”

Módosítás 612

Módosítás 612

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 e pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 e pont (új)

(EU) 2015/757 rendelet

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1e. | A 3. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1e.

-1e.

A 3. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| a) | „szén-dioxid-kibocsátás”: a szén-dioxid
  légkörbe történő kibocsátása
  hajók által
  ; |
| --- | --- |

a)

„szén-dioxid-kibocsátás”: a szén-dioxid
  légkörbe történő kibocsátása
  hajók által
  ;

„szén-dioxid-kibocsátás”: a szén-dioxid

hajók által

| „a) | »üvegházhatásúgáz-kibocsátás«: szén-dioxid (CO2), metán (CH4) és dinitrogén-oxid (N2O)
  légkörbe történő kibocsátása;” |
| --- | --- |

„a)

»üvegházhatásúgáz-kibocsátás«: szén-dioxid (CO2), metán (CH4) és dinitrogén-oxid (N2O)
  légkörbe történő kibocsátása;”

»üvegházhatásúgáz-kibocsátás«: szén-dioxid (CO2

4

2

Módosítás 613

Módosítás 613

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 f pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 f pont (új)

(EU) 2015/757 rendelet

3 cikk – 1 bekezdés– b pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1f. | A 3. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1f.

-1f.

A 3. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| b) | „útiterv szerinti kikötő”: az a kikötő, ahol a hajó a rakomány be- vagy kirakodása, illetve utasok be- vagy kiszállása céljából megáll; következésképpen nem tartoznak
  ide
  az olyan megállások,
  amelyek
  kizárólagos célja tüzelőanyag-vételezés, készletek beszerzése, a legénység partraszállása, szárazdokkba állás vagy a hajónak és/vagy berendezéseinek a javítása, a segítségkérés céljából vagy vészhelyzet miatt történő kikötői megállások, illetve a hajók közötti átrakodás miatti, kikötőn kívüli megállások, az olyan megállások, amelyek kizárólagos célja a rossz időjárási körülmények miatti menedékkeresés, illetve a kutatási és mentési tevékenységek miatt szükségessé váló megállások; |
| --- | --- |

b)

„útiterv szerinti kikötő”: az a kikötő, ahol a hajó a rakomány be- vagy kirakodása, illetve utasok be- vagy kiszállása céljából megáll; következésképpen nem tartoznak
  ide
  az olyan megállások,
  amelyek
  kizárólagos célja tüzelőanyag-vételezés, készletek beszerzése, a legénység partraszállása, szárazdokkba állás vagy a hajónak és/vagy berendezéseinek a javítása, a segítségkérés céljából vagy vészhelyzet miatt történő kikötői megállások, illetve a hajók közötti átrakodás miatti, kikötőn kívüli megállások, az olyan megállások, amelyek kizárólagos célja a rossz időjárási körülmények miatti menedékkeresés, illetve a kutatási és mentési tevékenységek miatt szükségessé váló megállások;

ide

amelyek

| „b) | »útiterv szerinti kikötő«: az a kikötő, ahol a hajó a rakomány be- vagy kirakodása, illetve utasok be- vagy kiszállása céljából megáll; következésképpen nem tartoznak
  ebbe a fogalommeghatározásba
  az olyan megállások,
  amelyeknek
  kizárólagos célja tüzelőanyag-vételezés, készletek beszerzése, a legénység partraszállása, szárazdokkba állás vagy a hajónak és/vagy berendezéseinek a javítása, a segítségkérés céljából vagy vészhelyzet miatt történő kikötői megállások, illetve a hajók közötti átrakodás miatti, kikötőn kívüli megállások,
  a nem uniós átrakodási kikötőben történő megállások, valamint
  az olyan megállások, amelyek kizárólagos célja a rossz időjárási körülmények miatti menedékkeresés, illetve a kutatási és mentési tevékenységek miatt szükségessé váló megállások;” |
| --- | --- |

„b)

»útiterv szerinti kikötő«: az a kikötő, ahol a hajó a rakomány be- vagy kirakodása, illetve utasok be- vagy kiszállása céljából megáll; következésképpen nem tartoznak
  ebbe a fogalommeghatározásba
  az olyan megállások,
  amelyeknek
  kizárólagos célja tüzelőanyag-vételezés, készletek beszerzése, a legénység partraszállása, szárazdokkba állás vagy a hajónak és/vagy berendezéseinek a javítása, a segítségkérés céljából vagy vészhelyzet miatt történő kikötői megállások, illetve a hajók közötti átrakodás miatti, kikötőn kívüli megállások,
  a nem uniós átrakodási kikötőben történő megállások, valamint
  az olyan megállások, amelyek kizárólagos célja a rossz időjárási körülmények miatti menedékkeresés, illetve a kutatási és mentési tevékenységek miatt szükségessé váló megállások;”

ebbe a fogalommeghatározásba

amelyeknek

a nem uniós átrakodási kikötőben történő megállások, valamint

Módosítás 614

Módosítás 614

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 g pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 g pont (új)

(EU) 2015/757 rendelet

3 cikk – 1 bekezdés – c pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1g. | A 3. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1g.

-1g.

A 3. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| c) | „út” a hajó minden olyan mozgása, amely egy útiterv szerinti kikötőből indul vagy ott ér véget, és amelynek a célja személyek vagy áruk kereskedelmi célú szállítása; |
| --- | --- |

c)

„út” a hajó minden olyan mozgása, amely egy útiterv szerinti kikötőből indul vagy ott ér véget, és amelynek a célja személyek vagy áruk kereskedelmi célú szállítása;

| „c) | »út« a hajó minden olyan mozgása, amely egy útiterv szerinti kikötőből
  vagy az adott tagállam kontinentális talapzatán található struktúrából, például nyílt tengeri ellátó szolgáltatásoktól
  indul vagy ott ér véget, és amelynek a célja személyek vagy áruk kereskedelmi célú szállítása
  vagy a nyílt tengeri létesítmények számára szolgáltatási tevékenységek nyújtása
  ;” |
| --- | --- |

„c)

»út« a hajó minden olyan mozgása, amely egy útiterv szerinti kikötőből
  vagy az adott tagállam kontinentális talapzatán található struktúrából, például nyílt tengeri ellátó szolgáltatásoktól
  indul vagy ott ér véget, és amelynek a célja személyek vagy áruk kereskedelmi célú szállítása
  vagy a nyílt tengeri létesítmények számára szolgáltatási tevékenységek nyújtása
  ;”

vagy az adott tagállam kontinentális talapzatán található struktúrából, például nyílt tengeri ellátó szolgáltatásoktól

vagy a nyílt tengeri létesítmények számára szolgáltatási tevékenységek nyújtása

Módosítás 615

Módosítás 615

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

(EU) 2015/757 rendelet

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | Az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.

3a.

Az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  2023. július 1-ig a Bizottság a 23. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el e rendeletnek a szén-dioxid-kibocsátásoktól eltérő üvegházhatásúgáz-kibocsátások jelentésére szolgáló módszerek további meghatározásával történő kiegészítésére. E módszereknek ugyanazokon az elveken kell alapulniuk, mint az I. mellékletben meghatározott, a szén-dioxid-kibocsátás nyomon követésére szolgáló módszereknek, az adott üvegházhatásúgáz-kibocsátás jellege miatt szükséges kiigazításokkal.”

Módosítás 616

Módosítás 616

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – -a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – -a pont (új)

(EU) 2015/757 rendelet

6 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(4)   
  A
  nyomonkövetési terv a hajó jégosztályára és/vagy a jeges vizeken történő hajózás során megtett távolság és tengeren töltött idő meghatározására és rögzítésére szolgáló eljárásokra, felelősségi körökre, képletekre és adatforrásokra vonatkozó információkat is
  tartalmazhat
  .

„(4)   
  Azon hajózási társaságok esetében, amelyek a 2003/87/EK irányelv értelmében a hajók jégosztálya vagy a jeges viszonyok melletti hajózás, illetve mindkettő alapján kevesebb kibocsátási egységet kívánnak leadni, a
  nyomonkövetési terv a hajó jégosztályára és/vagy a jeges vizeken történő hajózás során megtett távolság és tengeren töltött idő meghatározására és rögzítésére szolgáló eljárásokra, felelősségi körökre, képletekre és adatforrásokra vonatkozó információkat is
  tartalmaz
  .”

Módosítás 617

Módosítás 617

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

(EU) 2015/757 rendelet

9 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. | A 9. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5a.

5a.

A 9. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

A
  társaságok adott esetben nyomon követhetik a hajó jégosztályára és jeges
  vizeken történő
  hajózására vonatkozó információkat is.

A

vizeken történő

„A
  társaságok adott esetben nyomon követhetik a hajó jégosztályára és jeges
  viszonyok melletti
  hajózására vonatkozó információkat is.
  Azon hajózási társaságok esetében, amelyek a 2003/87/EK irányelv értelmében hajóik jégosztálya vagy jeges viszonyok melletti hajózása vagy mindkettő alapján kevesebb kibocsátási egységet kívánnak leadni, a nyomon követésnek ki kell terjednie arra, hogy az út jeges viszonyok melletti hajózással járt-e, beleértve a jeges viszonyok melletti hajózás dátumára, időpontjára és helyére vonatkozó információkat, az üzemanyag-fogyasztás, a tüzelőanyag-fogyasztás és a tüzelőanyag kibocsátási tényezőjének mérésére használt módszert a jeges viszonyok melletti hajózás során, valamint a jeges viszonyok melletti hajózás során megtett távolságot. Az arra vonatkozó információt, hogy az út egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötők között történik-e, egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben kezdődik-e vagy egy tagállam joghatósága alá tartozó kikötőben végződik-e, szintén meg kell adni.”

Módosítás 618

Módosítás 618

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 6 a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 6 a pont (új)

(EU) 2015/757 rendelet

10 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. | A 10. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

6a.

6a.

A 10. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

A
  társaságok adott esetben nyomon követhetik a hajó jégosztályára és jeges vizeken történő hajózására vonatkozó információkat.

A

„A
  társaságok adott esetben nyomon követhetik a hajó jégosztályára és jeges vizeken történő hajózására vonatkozó információkat.
  Azon hajózási társaságok esetében, amelyek a 2003/87/EK irányelv értelmében a hajóik jégosztálya vagy a jeges viszonyok melletti hajózás, illetve mindkettő alapján kevesebb kibocsátási egységet kívánnak leadni, a nyomon követés kiterjed a jeges viszonyok melletti hajózással járó valamennyi út összesített üvegházhatásúgáz-kibocsátására és az ilyen utak során megtett teljes távolságra.”

Módosítás 619

Módosítás 619

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – a pont

3 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – a pont

(EU) 2015/757 rendelet

23 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottságnak az 5. cikk (2) bekezdésében – az EU ETS működésének biztosítása tekintetében, valamint a 6. cikk (8) bekezdésében, a 7. cikk (5) bekezdésében, a 11a. cikk (4) bekezdésében, a 13. cikk (6) bekezdésében és a 15. cikk (6) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  határozatlan időre
  szól
  [a felülvizsgált MRV-rendelet] hatálybalépésétől kezdődő hatállyal
  .; | A Bizottságnak az 5. cikk (2) bekezdésében – az EU ETS működésének biztosítása tekintetében, valamint a 6. cikk (8) bekezdésében, a 7. cikk (5) bekezdésében, a 11a. cikk (4) bekezdésében, a 13. cikk (6) bekezdésében és a 15. cikk (6) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  [a felülvizsgált MRV-rendelet] hatálybalépésétől számított ötéves időtartamra
  szól
  . A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem emel kifogást a meghosszabbítással szemben legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.”
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottságnak az 5. cikk (2) bekezdésében – az EU ETS működésének biztosítása tekintetében, valamint a 6. cikk (8) bekezdésében, a 7. cikk (5) bekezdésében, a 11a. cikk (4) bekezdésében, a 13. cikk (6) bekezdésében és a 15. cikk (6) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  határozatlan időre
  szól
  [a felülvizsgált MRV-rendelet] hatálybalépésétől kezdődő hatállyal
  .;

határozatlan időre

[a felülvizsgált MRV-rendelet] hatálybalépésétől kezdődő hatállyal

A Bizottságnak az 5. cikk (2) bekezdésében – az EU ETS működésének biztosítása tekintetében, valamint a 6. cikk (8) bekezdésében, a 7. cikk (5) bekezdésében, a 11a. cikk (4) bekezdésében, a 13. cikk (6) bekezdésében és a 15. cikk (6) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  [a felülvizsgált MRV-rendelet] hatálybalépésétől számított ötéves időtartamra
  szól
  . A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem emel kifogást a meghosszabbítással szemben legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.”
  ;

[a felülvizsgált MRV-rendelet] hatálybalépésétől számított ötéves időtartamra

. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem emel kifogást a meghosszabbítással szemben legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.”

Módosítás 620

Módosítás 620

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelv 1. cikke 15. pontja -a) alpontjának legkésőbb 2025. január 1-jéig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelv 1. cikke 15. pontja -a) alpontjának legkésőbb 2025. január 1-jéig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Módosítás 621

Módosítás 621

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – a pont

I melléklet – 1 bekezdés – a pont

2003/87/EK irányelv

I melléklet – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A kutatásra, fejlesztésre és új termékek és folyamatok tesztelésére használt létesítmények vagy létesítményrészek, valamint azok a létesítmények, amelyek
  biomassza égetéséből származó, a 14. cikk szerint meghatározott kritériumoknak megfelelő kibocsátása a teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátás több mint 95 %-át teszi ki
  , nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A kutatásra, fejlesztésre és új termékek és folyamatok tesztelésére használt létesítmények vagy létesítményrészek, valamint azok a létesítmények, amelyek
  biomassza égetéséből származó, a 14. cikk szerint meghatározott kritériumoknak megfelelő kibocsátása a teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátás több mint 95 %-át teszi ki
  , nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.

biomassza égetéséből származó, a 14. cikk szerint meghatározott kritériumoknak megfelelő kibocsátása a teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátás több mint 95 %-át teszi ki

| 1. | A kutatásra, fejlesztésre és új termékek és folyamatok tesztelésére használt létesítmények vagy létesítményrészek, valamint azok a létesítmények, amelyek
  kizárólag biomasszát használnak
  , nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. |
| --- | --- |

1.

A kutatásra, fejlesztésre és új termékek és folyamatok tesztelésére használt létesítmények vagy létesítményrészek, valamint azok a létesítmények, amelyek
  kizárólag biomasszát használnak
  , nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.

kizárólag biomasszát használnak

Módosítás 622

Módosítás 622

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – a a pont (új)

I melléklet – 1 bekezdés – a a pont (új)

2003/87/EK irányelv

I melléklet – 5 pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | az 5. pont helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:

az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:

| 5. | Ha e mellékletben szereplő bármely tevékenység teljesítményére vonatkozó küszöbértéket túlzónak ítélnek egy létesítmény vonatkozásában, a veszélyes
  és a települési
  hulladék égetését végző egységeken kívül valamennyi üzemanyag-égetést folytató egységet szerepeltetni kell az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélyben. |
| --- | --- |

5.

Ha e mellékletben szereplő bármely tevékenység teljesítményére vonatkozó küszöbértéket túlzónak ítélnek egy létesítmény vonatkozásában, a veszélyes
  és a települési
  hulladék égetését végző egységeken kívül valamennyi üzemanyag-égetést folytató egységet szerepeltetni kell az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélyben.

és a települési

| „5. | Ha e mellékletben szereplő bármely tevékenység teljesítményére vonatkozó küszöbértéket túlzónak ítélnek egy létesítmény vonatkozásában, a veszélyes hulladék égetését végző egységeken kívül valamennyi üzemanyag-égetést folytató egységet szerepeltetni kell az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélyben.” |
| --- | --- |

„5.

Ha e mellékletben szereplő bármely tevékenység teljesítményére vonatkozó küszöbértéket túlzónak ítélnek egy létesítmény vonatkozásában, a veszélyes hulladék égetését végző egységeken kívül valamennyi üzemanyag-égetést folytató egységet szerepeltetni kell az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó engedélyben.”

Módosítás 623

Módosítás 623

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – b pont – -i alpont (új)

I melléklet – 1 bekezdés – b pont – -i alpont (új)

2003/87/EK irányelv

I melléklet – táblázat – 1 sor

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

| Tüzelőanyag-berendezések 20 MW-ot meghaladó teljes bemenő hőteljesítménnyel (kivéve a veszélyeshulladék-égető
  és településihulladék-égető
  létesítményeket) | Szén-dioxid |
| --- | --- |

Tüzelőanyag-berendezések 20 MW-ot meghaladó teljes bemenő hőteljesítménnyel (kivéve a veszélyeshulladék-égető
  és településihulladék-égető
  létesítményeket)

és településihulladék-égető

Szén-dioxid

Módosítás

Módosítás

| -i. | az első sor helyébe a következő sor lép: |
| --- | --- |

-i.

-i.

az első sor helyébe a következő sor lép:

| Tüzelőanyag-berendezések 20MW-ot meghaladó teljes bemenő hőteljesítménnyel (kivéve a veszélyeshulladék-égető létesítményeket)
  , 2026. január 1-jétől a településihulladék-égető létesítményekben égetésre használt tüzelőanyagot is beleértve | Szén-dioxid |
| --- | --- |

Tüzelőanyag-berendezések 20MW-ot meghaladó teljes bemenő hőteljesítménnyel (kivéve a veszélyeshulladék-égető létesítményeket)
  , 2026. január 1-jétől a településihulladék-égető létesítményekben égetésre használt tüzelőanyagot is beleértve

, 2026. január 1-jétől a településihulladék-égető létesítményekben égetésre használt tüzelőanyagot is beleértve

Szén-dioxid

Módosítás 624

Módosítás 624

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – c pont – v alpont

I melléklet – 1 bekezdés – c pont – v alpont

2003/87/EK irányelv

I melléklet – táblázat – 24 sor – 1 oszlop

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Hidrogén (H2) és szintetikus gáz előállítása 25 tonna/napot meghaladó termelési kapacitás mellett | Hidrogén (H2) és szintetikus gáz előállítása 25 tonna/napot meghaladó termelési kapacitás mellett
  és hidrogén (H2) és szintetikus gáz előállítása, ahol az energiatartalom megújuló energiaforrásokból származik, és a termelési kapacitás meghaladja az 5 tonna/napot |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Hidrogén (H2) és szintetikus gáz előállítása 25 tonna/napot meghaladó termelési kapacitás mellett

2

Hidrogén (H2) és szintetikus gáz előállítása 25 tonna/napot meghaladó termelési kapacitás mellett
  és hidrogén (H2) és szintetikus gáz előállítása, ahol az energiatartalom megújuló energiaforrásokból származik, és a termelési kapacitás meghaladja az 5 tonna/napot

2

és hidrogén (H2

Módosítás 625

Módosítás 625

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – c pont – vii alpont

I melléklet – 1 bekezdés – c pont – vii alpont

2003/87/EK irányelv

I melléklet – táblázat – 30 sor

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| „Tengeri közlekedés | Az (EU) 2015/757
  rendelet hatálya alá tartozó üvegházhatású gázok
  ”; |
| --- | --- |
| Az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó, kereskedelmi célú személyszállítást
  vagy
  teherfuvarozást végző hajók tengeri közlekedési tevékenysége | |

„Tengeri közlekedés

Az (EU) 2015/757
  rendelet hatálya alá tartozó üvegházhatású gázok
  ”;

rendelet hatálya alá tartozó üvegházhatású gázok

Az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó, kereskedelmi célú személyszállítást
  vagy
  teherfuvarozást végző hajók tengeri közlekedési tevékenysége

vagy

Módosítás

Módosítás

| „Tengeri közlekedés | Szén-dioxid (CO2), dinitrogén-oxid (N2O) és metán (CH4)
  az (EU) 2015/757
  rendeletnek megfelelően
  ” |
| --- | --- |
| Az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó, kereskedelmi célú személyszállítást, teherfuvarozást
  és 2024-től kezdve a part menti létesítmények szerviztevékenységeit
  végző hajók tengeri közlekedési tevékenysége | |
| E tevékenységek nem foglalhatják magukban az alábbiakat: | |
| a) | közszolgáltatási szerződés keretében teljesített vagy a 3577/92/EGK tanácsi rendelettel összhangban megállapított közszolgáltatási kötelezettségek hatálya alá tartozó utak; |

„Tengeri közlekedés

Szén-dioxid (CO2), dinitrogén-oxid (N2O) és metán (CH4)
  az (EU) 2015/757
  rendeletnek megfelelően
  ”

Szén-dioxid (CO2

2

4

rendeletnek megfelelően

Az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó, kereskedelmi célú személyszállítást, teherfuvarozást
  és 2024-től kezdve a part menti létesítmények szerviztevékenységeit
  végző hajók tengeri közlekedési tevékenysége

és 2024-től kezdve a part menti létesítmények szerviztevékenységeit

E tevékenységek nem foglalhatják magukban az alábbiakat:

E tevékenységek nem foglalhatják magukban az alábbiakat:

a)

a)

közszolgáltatási szerződés keretében teljesített vagy a 3577/92/EGK tanácsi rendelettel összhangban megállapított közszolgáltatási kötelezettségek hatálya alá tartozó utak;

közszolgáltatási szerződés keretében teljesített vagy a 3577/92/EGK tanácsi rendelettel összhangban megállapított közszolgáltatási kötelezettségek hatálya alá tartozó utak;

| b) | humanitárius célú utak; |
| --- | --- |

b)

b)

humanitárius célú utak;

humanitárius célú utak;

| c) | kutató-mentő utak vagy hajón megtett szokásos utak azon részei, amelyeken kutató-mentő tevékenységeket kellett végezni; |
| --- | --- |

c)

c)

kutató-mentő utak vagy hajón megtett szokásos utak azon részei, amelyeken kutató-mentő tevékenységeket kellett végezni;

kutató-mentő utak vagy hajón megtett szokásos utak azon részei, amelyeken kutató-mentő tevékenységeket kellett végezni;

| d) | vis maior az út egészére vagy egy részére vonatkozóan. |
| --- | --- |

d)

d)

vis maior az út egészére vagy egy részére vonatkozóan.

vis maior az út egészére vagy egy részére vonatkozóan.

Módosítás 626

Módosítás 626

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – 2 pont

I melléklet – 1 bekezdés – 2 pont

2003/87/EK irányelv

III melléklet – táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| Tevékenység: | Üvegházhatású gázok |
| --- | --- |
| (1) | Az építőipari és a közúti közlekedési ágazatban égetésre használt tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása. |

Tevékenység:

Üvegházhatású gázok

(1)

(1)

Az építőipari és a közúti közlekedési ágazatban égetésre használt tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása.

Széndioxid (CO2)

2

E tevékenység nem vonatkozik az alábbiakra:

E tevékenység nem vonatkozik az alábbiakra:

| a) | az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott tevékenységek során felhasznált tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása, kivéve, ha azokat üvegházhatású gázok geológiai tárolási célú szállítása során történő égetésre használják (a huszonhetedik sorban szereplő tevékenység); |
| --- | --- |

a)

a)

az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott tevékenységek során felhasznált tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása, kivéve, ha azokat üvegházhatású gázok geológiai tárolási célú szállítása során történő égetésre használják (a huszonhetedik sorban szereplő tevékenység);

az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott tevékenységek során felhasznált tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása, kivéve, ha azokat üvegházhatású gázok geológiai tárolási célú szállítása során történő égetésre használják (a huszonhetedik sorban szereplő tevékenység);

| b) | olyan tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása, amelyek kibocsátási tényezője nulla. |
| --- | --- |

b)

b)

olyan tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása, amelyek kibocsátási tényezője nulla.

olyan tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása, amelyek kibocsátási tényezője nulla.

| (2) | Az építőipari és a közúti közlekedési ágazat az üvegházhatást okozó gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatásokban meghatározott következő kibocsátási forrásoknak felel meg, az említett fogalommeghatározások alábbiak szerinti szükséges módosításaival: |
| --- | --- |

(2)

(2)

Az építőipari és a közúti közlekedési ágazat az üvegházhatást okozó gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatásokban meghatározott következő kibocsátási forrásoknak felel meg, az említett fogalommeghatározások alábbiak szerinti szükséges módosításaival:

| a) | kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés (CHP) (1A1a ii. forráskategória-kód) és hőerőművek (1A1a iii. forráskategória-kód), amennyiben közvetlenül vagy távfűtési hálózatokon keresztül hőt termelnek az e pont c) és d) pontja szerinti kategóriák számára; |
| --- | --- |

a)

a)

kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés (CHP) (1A1a ii. forráskategória-kód) és hőerőművek (1A1a iii. forráskategória-kód), amennyiben közvetlenül vagy távfűtési hálózatokon keresztül hőt termelnek az e pont c) és d) pontja szerinti kategóriák számára;

kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés (CHP) (1A1a ii. forráskategória-kód) és hőerőművek (1A1a iii. forráskategória-kód), amennyiben közvetlenül vagy távfűtési hálózatokon keresztül hőt termelnek az e pont c) és d) pontja szerinti kategóriák számára;

| b) | közúti szállítás (1A3b. forráskategória-kód), kivéve a mezőgazdasági járművek burkolattal ellátott utakon történő használatát; |
| --- | --- |

b)

b)

közúti szállítás (1A3b. forráskategória-kód), kivéve a mezőgazdasági járművek burkolattal ellátott utakon történő használatát;

közúti szállítás (1A3b. forráskategória-kód), kivéve a mezőgazdasági járművek burkolattal ellátott utakon történő használatát;

| c) | kereskedelmi/intézményi (1A4a. forráskategória-kód); |
| --- | --- |

c)

c)

kereskedelmi/intézményi (1A4a. forráskategória-kód);

kereskedelmi/intézményi (1A4a. forráskategória-kód);

| d) | lakóépületek (1A4b. forráskategória-kód). |
| --- | --- |

d)

d)

lakóépületek (1A4b. forráskategória-kód).

lakóépületek (1A4b. forráskategória-kód).

Módosítás

Módosítás

| Tevékenység: | Üvegházhatású gázok |
| --- | --- |
| Az égetésre használt tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása. | Szén-dioxid (CO2) |
| E tevékenység nem vonatkozik az alábbiakra: | |
| a) | az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott tevékenységek során felhasznált tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása, kivéve, ha azokat üvegházhatású gázok geológiai tárolási célú szállítása során történő égetésre használják (a huszonhetedik sorban szereplő tevékenység); |

Tevékenység:

Üvegházhatású gázok

Az égetésre használt tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása.

Az égetésre használt tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása.

Szén-dioxid (CO2)

2

E tevékenység nem vonatkozik az alábbiakra:

E tevékenység nem vonatkozik az alábbiakra:

a)

a)

az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott tevékenységek során felhasznált tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása, kivéve, ha azokat üvegházhatású gázok geológiai tárolási célú szállítása során történő égetésre használják (a huszonhetedik sorban szereplő tevékenység);

az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott tevékenységek során felhasznált tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása, kivéve, ha azokat üvegházhatású gázok geológiai tárolási célú szállítása során történő égetésre használják (a huszonhetedik sorban szereplő tevékenység);

| b) | olyan tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása, amelyek kibocsátási tényezője nulla. |
| --- | --- |

b)

b)

olyan tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása, amelyek kibocsátási tényezője nulla.

olyan tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása, amelyek kibocsátási tényezője nulla.

| c) | a mezőgazdaságban felhasznált tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása; |
| --- | --- |

c)

c)

a mezőgazdaságban felhasznált tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása;

a mezőgazdaságban felhasznált tüzelőanyagok szabad forgalomba bocsátása;

| d) | a hajókon vagy az (EU) 2015/757 rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett tevékenységekben felhasznált üzemanyagok szabad forgalomba bocsátása; |
| --- | --- |

d)

d)

a hajókon vagy az (EU) 2015/757 rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett tevékenységekben felhasznált üzemanyagok szabad forgalomba bocsátása;

a hajókon vagy az (EU) 2015/757 rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett tevékenységekben felhasznált üzemanyagok szabad forgalomba bocsátása;

| e) | az I. mellékletben szereplő, „Légi közlekedés” tevékenység során felhasznált üzemanyagok szabad forgalomba bocsátása; |
| --- | --- |

e)

e)

az I. mellékletben szereplő, „Légi közlekedés” tevékenység során felhasznált üzemanyagok szabad forgalomba bocsátása;

az I. mellékletben szereplő, „Légi közlekedés” tevékenység során felhasznált üzemanyagok szabad forgalomba bocsátása;

| f) | a magánjellegű közúti közlekedésben és a lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagok 2029. január 1-jéig történő szabad forgalomba bocsátása, a 30a. cikk (1b) bekezdésében előírt értékelés függvényében. |
| --- | --- |

f)

f)

a magánjellegű közúti közlekedésben és a lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagok 2029. január 1-jéig történő szabad forgalomba bocsátása, a 30a. cikk (1b) bekezdésében előírt értékelés függvényében.

a magánjellegű közúti közlekedésben és a lakóépületek fűtésére és hűtésére használt tüzelőanyagok 2029. január 1-jéig történő szabad forgalomba bocsátása, a 30a. cikk (1b) bekezdésében előírt értékelés függvényében.

Módosítás 627

Módosítás 627

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 3 pont – a pont – i pont

I melléklet – 3 pont – a pont – i pont

2003/87/EK irányelv

IV melléklet – A rész – Számítás – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A biomasszára vonatkozó azon kibocsátási tényező, amely megfelel az (EU) 2018/2001 irányelvben a biomassza felhasználására vonatkozóan megállapított fenntarthatósági kritériumoknak és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumoknak, az ezen irányelv szerinti alkalmazáshoz szükséges kiigazításokkal együtt, az 14. cikkben említett
  végrehajtási
  jogi aktusokban meghatározottak szerint nulla; | A biomasszára vonatkozó azon kibocsátási tényező, amely megfelel az (EU) 2018/2001 irányelvben a biomassza felhasználására vonatkozóan megállapított fenntarthatósági kritériumoknak és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumoknak, az ezen irányelv szerinti alkalmazáshoz szükséges kiigazításokkal együtt, az 14. cikkben említett
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokban meghatározottak szerint nulla; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A biomasszára vonatkozó azon kibocsátási tényező, amely megfelel az (EU) 2018/2001 irányelvben a biomassza felhasználására vonatkozóan megállapított fenntarthatósági kritériumoknak és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumoknak, az ezen irányelv szerinti alkalmazáshoz szükséges kiigazításokkal együtt, az 14. cikkben említett
  végrehajtási
  jogi aktusokban meghatározottak szerint nulla;

végrehajtási

A biomasszára vonatkozó azon kibocsátási tényező, amely megfelel az (EU) 2018/2001 irányelvben a biomassza felhasználására vonatkozóan megállapított fenntarthatósági kritériumoknak és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumoknak, az ezen irányelv szerinti alkalmazáshoz szükséges kiigazításokkal együtt, az 14. cikkben említett
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokban meghatározottak szerint nulla;

felhatalmazáson alapuló

Módosítás 628

Módosítás 628

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 4 a pont (új)

I melléklet – 4 a pont (új)

2003/87/EK irányelv

V a melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | a 2003/87/EK irányelv a következő melléklettel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)

(4a)

a 2003/87/EK irányelv a következő melléklettel egészül ki:

„Va. melléklet

„Va. melléklet

Jeges viszonyokra klasszifikált hajók esetében lehetőség biztosítása a kibocsátási egységek kiigazított összegének leadására

Jeges viszonyokra klasszifikált hajók esetében lehetőség biztosítása a kibocsátási egységek kiigazított összegének leadására

A jeges viszonyokra klasszifikált hajók esetében leadandó kibocsátási egységek kiigazított mennyiségének meg kell felelnie az e mellékletben szereplő képlet alapján kiszámított, kiigazított kibocsátási mennyiségnek. A kibocsátások kiigazított mennyiségének meghatározásakor figyelembe kell venni azokat a műszaki jellemzőket, amelyek a finn-svéd IA, IA Super vagy azzal egyenértékű jégtörő osztályba tartozó hajók kibocsátását a hajózás során mindenkor növelik, valamint figyelembe kell venni a jeges viszonyok melletti hajózás miatti további kibocsátásnövekedést.

A jeges viszonyokra klasszifikált hajók esetében leadandó kibocsátási egységek kiigazított mennyiségének meg kell felelnie az e mellékletben szereplő képlet alapján kiszámított, kiigazított kibocsátási mennyiségnek. A kibocsátások kiigazított mennyiségének meghatározásakor figyelembe kell venni azokat a műszaki jellemzőket, amelyek a finn-svéd IA, IA Super vagy azzal egyenértékű jégtörő osztályba tartozó hajók kibocsátását a hajózás során mindenkor növelik, valamint figyelembe kell venni a jeges viszonyok melletti hajózás miatti további kibocsátásnövekedést.

Az évente leadandó kibocsátási egységek kiigazított mennyisége az éves CO2 R-kibocsátás kiigazított mennyiségét jelenti.

Az évente leadandó kibocsátási egységek kiigazított mennyisége az éves CO2 R

Az EU ETS alkalmazási körében a teljes éves CO2 T-kibocsátást az (EU) 2015/757 rendelet szerinti jelentés alapján kell kiszámítani az alábbiak szerint:

Az EU ETS alkalmazási körében a teljes éves CO2 T

CO2 T = CO2 T tagállamok közötti utak + CO2 B + 0,5 ×(CO2 tagállamokból kiinduló utak +CO2 tagállamokban végződő utak) (1),

CO2 T

2 T

2 B

2

2 tagállamokban végződő utak

ahol CO2 T tagállamok közötti utak a tagállami joghatóság alá tartozó kikötők közötti utakból származó összesített CO2-kibocsátás, CO2 B a tagállami joghatóság alá tartozó kikötőben horgonyzó hajó kibocsátásai, CO2eq tagállamokból kiinduló utak a tagállami joghatóság alá tartozó kikötőből induló utakból származó összesített CO2-kibocsátás és CO2 tagállamokban végződő utak a tagállami joghatóság alá tartozó kikötőben végződő utakból származó összesített CO2-kibocsátás.

ahol CO2 T tagállamok közötti utak

2

2 B

2eq tagállamokból kiinduló utak

2

2 tagállamokban végződő utak

2

Hasonlóképpen, az EU ETS CO2eI hatálya alá tartozó, jeges viszonyok mellett hajózó, jeges viszonyokra klasszifikált hajók éves összkibocsátását az (EU) 2015/757 rendelet szerinti jelentéstétel alapján kell kiszámítani az alábbiak szerint:

Hasonlóképpen, az EU ETS CO2eI

CO2 eI = CO2 eq I tagállamok közötti utak + 0,5 ×(CO2 eq I tagállamokból kiinuló utak +CO2 eq I tagállamokban végződő utak) (2),

CO2 eI

2 eq I

2

2

tagállamokban végződő utak

ahol a CO2 eq I tagállamok közötti utak a jeges viszonyokra klasszifikált hajó tagállami joghatóság alá tartozó kikötők közötti, jeges viszonyok melletti hajózásából származó összesített CO2-kibocsátása, a CO2 eq I tagállamokból kiinduló utak a jeges viszonyokra klasszifikált hajó tagállami joghatóság alá tartozó kikötőből induló, jeges viszonyok melletti összes hajózásából származó kibocsátás, a CO2 eq I tagállamokban végződő utak pedig a jeges viszonyokra klasszifikált hajó tagállami joghatóság alá tartozó kikötőben végződő, jeges viszonyok melletti összes hajózásából származó kibocsátás.

ahol a CO2 eq I tagállamok közötti utak

2

2 eq I tagállamokból kiinduló utak

2 eq I tagállamokban végződő utak

Az EU ETS hatályán belül megtett teljes éves távolságot a következőképpen kell kiszámítani:

Az EU ETS hatályán belül megtett teljes éves távolságot a következőképpen kell kiszámítani:

DT = DT tagállamok közötti utak + 0,5 ×(DT tagállamokból kiinduló utak +DT tagállamokban végződő utak) (3),

DT

T tagállamok közötti utak

T

T tagállamokban végződő utak

ahol a DT tagállamok közötti utak a tagállami joghatóság alá tartozó kikötők közötti utak összesített távolsága, a DT tagállamokból kiinduló utak a tagállami joghatóság alá tartozó kikötőből induló utak összesített távolsága, a DT tagállamokban végződő utak pedig a tagállami joghatóság alá tartozó kikötőben végződő utak összesített távolsága.

ahol a DT tagállamok közötti utak

T tagállamokból kiinduló utak

T tagállamokban végződő utak

Az EU ETS hatályán belül, jeges viszonyok melletti hajózás során megtett összesített távolságot a következőképpen kell kiszámítani:

Az EU ETS hatályán belül, jeges viszonyok melletti hajózás során megtett összesített távolságot a következőképpen kell kiszámítani:

DI= DI tagállamok közötti utak + 0,5 ×(DI tagállamokból kiinduló utak +DI tagállamokban végződő) (4),

DI

I tagállamok közötti utak

I

I tagállamokban végződő

ahol a DT tagállamok közötti utak a tagállami joghatóság alá tartozó kikötők közötti, jeges viszonyok mellett megtett utak összesített távolsága, a DT tagállamokból kiinduló utak a tagállami joghatóság alá tartozó kikötőből induló, jeges viszonyok mellett megtett utak összesített távolsága, a DT tagállamokban végződő utak pedig a tagállami joghatóság alá tartozó kikötőben végződő, jeges viszonyok mellett megtett utak összesített távolsága.

ahol a DT tagállamok közötti utak

T tagállamokból kiinduló utak

T tagállamokban végződő utak

A kiigazított éves CO2eq R-kibocsátás mennyiségét a következőképpen kell kiszámítani:

A kiigazított éves CO2

CO2 R



  = CO2 T – CO2 TF -



  CO2 NI



  (5),

CO2 R

= CO2 T

2 TF -

CO2 NI

(5),

ahol a CO2 TF a teljes éves kibocsátást a finn-svéd IA, IA Super vagy azzal egyenértékű jégtörő osztályba tartozó hajók műszaki jellemzőiből eredő éves kibocsátásnövekedést, a CO2 NI pedig a jeges viszonyokra klasszifikált hajók éves kibocsátásának a jeges viszonyok mellett történő hajózás miatti növekedését jelöli.

ahol a CO2 TF

2 NI

A finn-svéd IA., IA Super vagy azzal egyenértékű jégtörő osztályba tartozó hajók műszaki jellemzőiből eredő éves CO2 TF kibocsátásnövekedést a következőképpen kell kiszámítani:

A finn-svéd IA., IA Super vagy azzal egyenértékű jégtörő osztályba tartozó hajók műszaki jellemzőiből eredő éves CO2 TF

CO2 TF = 0,05 ×(CO2 T – CO2 B – CO2 NI) (6) Az éves kibocsátás jeges viszonyok melletti hajózás miatti növekedését a következőképpen kell kiszámítani:

CO2 TF

2 T

2 B

2 NI

CO2 NI



  = CO2 I – CO2 RI



  (7)

CO2 NI

= CO2 I

2 RI

(7)

ahol a CO2 RI jeges viszonyok melletti hajózásból származó kiigazított éves kibocsátás:

ahol a CO2 RI

CO2 RI



  = DI



  × (CO2eq/D)nyílt víz,



  (8)

CO2 RI

= DI

× (CO2eq

nyílt víz,

(8)

ahol a (CO2eq/D)nyílt víz a nyílt vízen megtett távolságra lebontott éves átlagos kibocsátás. Ez utóbbi meghatározása a következő:

ahol a (CO2eq

nyílt víz

(CO2eq/D)ow = (CO2 T – CO2 B – CO2 I)/(DT – DI) (9)

(CO2eq

ow

2 T

2 B

2 I

T

I

A jelölések jegyzéke:

A jelölések jegyzéke:

CO2 T az EU ETS földrajzi hatályán belüli teljes éves kibocsátás,

CO2 T

CO2 T tagállamok közötti utak a tagállami joghatóság alatt álló kikötők közötti utakból származó összesített CO2-kibocsátás,

CO2 T tagállamok közötti utak

2

CO2 B a tagállami joghatóság alatt álló kikötőkben horgonyzó hajóktól származó kibocsátás,

CO2 B

CO2 eq tagállamokból kiinduló utak a tagállami joghatóság alatt álló kikötőkből induló utakból származó összesített CO2-kibocsátás,

CO2 eq tagállamokból kiinduló utak

2

CO2 T tagállamokban végződő utak a tagállami joghatóság alatt álló kikötők közötti utakból származó összesített CO2-kibocsátás,

CO2 T tagállamokban végződő utak

2

DT az EU ETS hatályán belüli teljes éves megtett távolság,

DT

D T tagállamok közötti utak a tagállami joghatóság alatt álló kikötők közötti utak összesített távolsága,

D T tagállamok közötti utak

DT tagállamokból kiinduló utak a tagállami joghatóság alatt álló kikötőkből induló utak összesített távolsága,

DT tagállamokból kiinduló utak

DT tagállamokban végződő utak a tagállami joghatóság alatt álló kikötőkben végződő utak összesített távolsága,

DT tagállamokban végződő utak

DI az EU ETS földrajzi hatályán belüli, jeges viszonyok melletti hajózás során megtett összesített távolság,

DI

DI tagállamok közötti utak a tagállami joghatóság alatt álló kikötők közötti, jeges viszonyok mellett megtett utak összesített távolsága,

DI tagállamok közötti utak

DI tagállamokból kiinduló utak a tagállami joghatóság alatt álló kikötőkből induló, jeges viszonyok mellett megtett utak összesített távolsága,

DI tagállamokból kiinduló utak

DI tagállamokban végződő utak a tagállami joghatóság alatt álló kikötőkben végződő, jeges viszonyok mellett megtett utak összesített távolsága,

DI tagállamokban végződő utak

CO2 I jeges viszonyokra klasszifikált hajó jeges viszonyok melletti hajózásából származó éves kibocsátás,

CO2 I

CO2 NI jeges viszonyokra klasszifikált hajó jeges viszonyok melletti hajózásából származó éves kibocsátásnövekedése,

CO2 NI

CO2 R kiigazított éves kibocsátás,

CO2 R

CO2 RI kiigazított éves kibocsátás jeges viszonyok melletti hajózáskor,

CO2 RI

CO2 TF a finn-svéd IA., IA Super vagy azzal egyenértékű jégtörő osztályba tartozó hajók műszaki jellemzőiből eredő éves átlagos kibocsátás, összehasonlítva a kizárólag nyílt vízen való hajózásra tervezett hajókkal,

CO2 TF

(CO2eq/D)nyílt víza csak nyílt vízen megtett távolságra jutó éves átlagos kibocsátás.

(CO2eq

nyílt víz

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A9-0162/2022).

1

(3)  Párizsi Megállapodás (HL L 282., 2016.10.19., 4. o.).

3

(3)  Párizsi Megállapodás (HL L 282., 2016.10.19., 4. o.).

3

(1a)  

  HL C 232., 2021.6.16., 28. o.

1a

HL C 232., 2021.6.16., 28. o.

(4)  COM(2019)0640.

4

(4)  COM(2019)0640.

4

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).”;

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).”;

(5)  Az Eurobarométer 513. sz. tematikus felmérése az éghajlatváltozásról, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_hu).

5

(5)  Az Eurobarométer 513. sz. tematikus felmérése az éghajlatváltozásról, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_hu).

5

(7)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.)”;

7

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.)”;

(8)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).”;

8

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).”;

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/31/EK irányelve (2009. április 23.) a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 140., 2009.6.5., 114. o.).

13

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/31/EK irányelve (2009. április 23.) a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 140., 2009.6.5., 114. o.).

13

(14)  Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/757 rendelete (2015. április 29.) a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról (HL L 123., 2015.5.19., 55. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/410 irányelve (2018. március 14.) a 2003/87/EK irányelvnek a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében történő módosításáról és az (EU) 2015/1814 határozat módosításáról (HL L 76., 2018.3.19., 3. o.).

15

(14)  Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/757 rendelete (2015. április 29.) a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról (HL L 123., 2015.5.19., 55. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/410 irányelve (2018. március 14.) a 2003/87/EK irányelvnek a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében történő módosításáról és az (EU) 2015/1814 határozat módosításáról (HL L 76., 2018.3.19., 3. o.).

15

(16)  Párizsi Megállapodás, 4. cikk (4) bekezdés.

16

(16)  Párizsi Megállapodás, 4. cikk (4) bekezdés.

16

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

(1a)  

  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

1a

HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

(1a)  
  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2053 határozata (2020. december 14-én.) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 424., 2020.12.15., 1. o.).

1a

A Tanács (EU, Euratom) 2020/2053 határozata (2020. december 14-én.) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 424., 2020.12.15., 1. o.).

(51)  [Kérjük, illessze be a teljes HL-hivatkozást]

51

(51)  [Kérjük, illessze be a teljes HL-hivatkozást]

51

(19)  
  [illessze be a FuelEU tengerészeti rendeletre mutató hivatkozást].

19

[illessze be a FuelEU tengerészeti rendeletre mutató hivatkozást].

(21)  A Bizottság (EU) 2018/2066 végrehajtási rendelete (2018. december 19.) az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről, valamint a 601/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról (HL L 334., 2018.12.31., 1. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

22

(21)  A Bizottság (EU) 2018/2066 végrehajtási rendelete (2018. december 19.) az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről, valamint a 601/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról (HL L 334., 2018.12.31., 1. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

22

(23)  
  A Bizottság (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 19.) a kibocsátási egységek harmonizált ingyenes kiosztására vonatkozó uniós szintű átmeneti szabályoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról (HL L 59., 2019.2.27., 8. o.).

23

A Bizottság (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 19.) a kibocsátási egységek harmonizált ingyenes kiosztására vonatkozó uniós szintű átmeneti szabályoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról (HL L 59., 2019.2.27., 8. o.).

(25)  Tanács (EU) 2020/262 irányelve (2019. december 19.) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (HL L 58., 2020.2.27., 4. o.).

25

(25)  Tanács (EU) 2020/262 irányelve (2019. december 19.) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (HL L 58., 2020.2.27., 4. o.).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

26

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

26

(27)  2018-as adatok. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1
  -56
  . o.).

28

-56

(29)  [Illessze be a Szociális Klímaalap létrehozásáról szóló rendeletre mutató hivatkozást].

29

(27)  2018-as adatok. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

28

(29)  [Illessze be a Szociális Klímaalap létrehozásáról szóló rendeletre mutató hivatkozást].

29

(*1)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).”

*1

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).”

(*2)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/757 rendelete (2015. április 29.) a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról (HL L 123., 2015.5.19., 55. o.).

*2

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/757 rendelete (2015. április 29.) a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról (HL L 123., 2015.5.19., 55. o.).

(*)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

(**)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2020/2092 rendelete (2020. december 16.) az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről (HL L 433. I, 2020.12.22., 1. o.).

**

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2020/2092 rendelete (2020. december 16.) az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről (HL L 433. I, 2020.12.22., 1. o.).

(*3)  
  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2053 határozata (2020. december 14-én.) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 424., 2020.12.15., 1. o.).

*3

A Tanács (EU, Euratom) 2020/2053 határozata (2020. december 14-én.) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 424., 2020.12.15., 1. o.).

(*4)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).”

*4

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).”

(*5)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1056 rendelete (2021. június 24.) az Igazságos Átmenet Alap létrehozásáról (HL L 231., 2021.6.30., 1. o.).”

*5

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1056 rendelete (2021. június 24.) az Igazságos Átmenet Alap létrehozásáról (HL L 231., 2021.6.30., 1. o.).”

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.
  14.11
  ., 1. o.).

*

14.11

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.
  11.14
  ., 1. o.).

*

11.14

(*)  A Bizottság 2010/670/EU határozata (2010. november 3.) a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projekteknek, valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiák demonstrációs projektjeinek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott kereskedelmi rendszere keretében történő finanszírozására vonatkozó kritériumok és intézkedések meghatározásáról (HL L 290., 2010.11.6., 39. o.).”;

*

(*)  A Bizottság 2010/670/EU határozata (2010. november 3.) a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projekteknek, valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiák demonstrációs projektjeinek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott kereskedelmi rendszere keretében történő finanszírozására vonatkozó kritériumok és intézkedések meghatározásáról (HL L 290., 2010.11.6., 39. o.).

*

(**)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).”

**

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).”

(*)  COM(2019)0640

*

(**)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).

**

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).

(*)  COM(2019)0640.

*

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).”

*

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).”

*

(1a)  
  A Bizottság 1031/2010/EU rendelete (2010. november 12.) az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezéséről, lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól (HL L 302., 2010.11.18., 1. o.).”

1a

A Bizottság 1031/2010/EU rendelete (2010. november 12.) az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezéséről, lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól (HL L 302., 2010.11.18., 1. o.).”

(*)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

(*)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/250 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/250

---

P9_TA(2022)0247

Szociális Klímaalap ***I

Az Európai Parlament 2022. június 22-én elfogadott módosításai jogalkotási állásfoglalása a Szociális Klímaalap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 32/12)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az Unió és tagállamai részes felei az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) keretében 2015 decemberében aláírt Párizsi Megállapodásnak (28) (a továbbiakban: Párizsi Megállapodás), amely 2016 novemberében lépett hatályba. A megállapodás értelmében a részes felek a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt tartják, és törekednek arra, hogy a hőmérsékletemelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Unió és tagállamai részes felei az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) keretében 2015 decemberében aláírt Párizsi Megállapodásnak (28) (a továbbiakban: Párizsi Megállapodás), amely 2016 novemberében lépett hatályba. A megállapodás értelmében a részes felek a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt tartják, és törekednek arra, hogy a hőmérsékletemelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon.

| (1) | Az Unió és tagállamai részes felei az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) keretében 2015 decemberében aláírt Párizsi Megállapodásnak (28) (a továbbiakban: Párizsi Megállapodás), amely 2016 novemberében lépett hatályba. A megállapodás értelmében a részes felek a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt tartják, és törekednek arra, hogy a hőmérsékletemelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon.
  A glasgow-i éghajlati paktum elfogadásával a Párizsi Megállapodás részes felei elismerték, hogy a globális átlaghőmérséklet iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre való korlátozása jelentősen csökkentené az éghajlatváltozás kockázatait és hatásait, és kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2022 végéig megerősítik a 2030-ra vonatkozó céljaikat, hogy megszüntessék az elérendő célok és a vállalások közötti szakadékot, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) megállapításaival. Ezt méltányos módon, a közös, de megkülönböztetett felelősség és az eltérő képességek elvének tiszteletben tartásával, az eltérő különböző nemzeti körülmények figyelembevételével kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió és tagállamai részes felei az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) keretében 2015 decemberében aláírt Párizsi Megállapodásnak (28) (a továbbiakban: Párizsi Megállapodás), amely 2016 novemberében lépett hatályba. A megállapodás értelmében a részes felek a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt tartják, és törekednek arra, hogy a hőmérsékletemelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon.
  A glasgow-i éghajlati paktum elfogadásával a Párizsi Megállapodás részes felei elismerték, hogy a globális átlaghőmérséklet iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre való korlátozása jelentősen csökkentené az éghajlatváltozás kockázatait és hatásait, és kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2022 végéig megerősítik a 2030-ra vonatkozó céljaikat, hogy megszüntessék az elérendő célok és a vállalások közötti szakadékot, összhangban az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) megállapításaival. Ezt méltányos módon, a közös, de megkülönböztetett felelősség és az eltérő képességek elvének tiszteletben tartásával, az eltérő különböző nemzeti körülmények figyelembevételével kell végrehajtani.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közlemény (29) meghatározza az új növekedési stratégiát, amelynek célja, hogy az Uniót olyan fenntartható, méltányosabb és virágzóbb társadalommá alakítsa át, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, és ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás
  és a gazdasági növekedés nem erőforrásfüggő
  . A Bizottság javasolja továbbá az EU természeti tőkéjének védelmét, megőrzését és fejlesztését, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelmét a környezettel kapcsolatos
  kockázatok
  és
  hatások ellen
  . Végezetül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az átállásnak igazságosnak és inkluzívnak kell lennie, hogy senki ne maradjon le. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közlemény (29) meghatározza az új növekedési stratégiát, amelynek célja, hogy az Uniót olyan fenntartható, méltányosabb és virágzóbb társadalommá alakítsa át, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, és ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás
  és a gazdasági növekedés nem erőforrásfüggő
  . A Bizottság javasolja továbbá az EU természeti tőkéjének védelmét, megőrzését és fejlesztését, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelmét a környezettel kapcsolatos
  kockázatok
  és
  hatások ellen
  . Végezetül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az átállásnak igazságosnak és inkluzívnak kell lennie, hogy senki ne maradjon le.

| (2) | Az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közlemény (29) meghatározza az új növekedési stratégiát, amelynek célja, hogy az Uniót olyan fenntartható
  , igazságos
  , méltányosabb és virágzóbb társadalommá alakítsa át, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, és ahol
  legkésőbb
  2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás. A Bizottság javasolja továbbá az EU természeti tőkéjének
  helyreállítását,
  védelmét, megőrzését és fejlesztését, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelmét a környezettel kapcsolatos
  kockázatokkal
  és
  hatásokkal szemben
  . Végezetül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az átállásnak igazságosnak és inkluzívnak kell lennie, hogy senki ne maradjon le. |
| --- | --- |

(2)

Az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közlemény (29) meghatározza az új növekedési stratégiát, amelynek célja, hogy az Uniót olyan fenntartható
  , igazságos
  , méltányosabb és virágzóbb társadalommá alakítsa át, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, és ahol
  legkésőbb
  2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás. A Bizottság javasolja továbbá az EU természeti tőkéjének
  helyreállítását,
  védelmét, megőrzését és fejlesztését, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelmét a környezettel kapcsolatos
  kockázatokkal
  és
  hatásokkal szemben
  . Végezetül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az átállásnak igazságosnak és inkluzívnak kell lennie, hogy senki ne maradjon le.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (30) átülteti a jogba a gazdaság egészére kiterjedő klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére vonatkozó célkitűzést. Az említett rendelet kötelező erejű kötelezettségvállalást ír elő az Unió részére a kibocsátások csökkentése érdekében. Az Uniónak 2030-ra az üvegházhatásúgáz-kibocsátás elnyelésének levonása után az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal kell csökkentenie az üvegházhatásúgáz-kibocsátását. E cél eléréséhez valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (30) átülteti a jogba a gazdaság egészére kiterjedő klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére vonatkozó célkitűzést. Az említett rendelet kötelező erejű kötelezettségvállalást ír elő az Unió részére a kibocsátások csökkentése érdekében. Az Uniónak 2030-ra az üvegházhatásúgáz-kibocsátás elnyelésének levonása után az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal kell csökkentenie az üvegházhatásúgáz-kibocsátását. E cél eléréséhez valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia.

| (3) | Az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (30) átülteti a jogba a gazdaság egészére kiterjedő klímasemlegesség
  legkésőbb
  2050-ig történő elérésére vonatkozó célkitűzést. Az említett rendelet kötelező erejű kötelezettségvállalást ír elő az Unió részére a kibocsátások csökkentése érdekében. Az Uniónak 2030-ra az üvegházhatásúgáz-kibocsátás elnyelésének levonása után az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal kell csökkentenie az üvegházhatásúgáz-kibocsátását. E cél eléréséhez valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (30) átülteti a jogba a gazdaság egészére kiterjedő klímasemlegesség
  legkésőbb
  2050-ig történő elérésére vonatkozó célkitűzést. Az említett rendelet kötelező erejű kötelezettségvállalást ír elő az Unió részére a kibocsátások csökkentése érdekében. Az Uniónak 2030-ra az üvegházhatásúgáz-kibocsátás elnyelésének levonása után az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal kell csökkentenie az üvegházhatásúgáz-kibocsátását. E cél eléréséhez valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A 2021. május 8-i Portói Nyilatkozat újólag megerősítette az Európai Tanács azon kötelezettségvállalását, hogy a szociális Európa megteremtésén munkálkodik, valamint aziránti elkötelezettségét, hogy – a vonatkozó hatáskörök, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének kellő figyelembevétele mellett – uniós és nemzeti szinten tovább fokozza a szociális jogok európai pillérének végrehajtását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A 2021. május 8-i Portói Nyilatkozat újólag megerősítette az Európai Tanács azon kötelezettségvállalását, hogy a szociális Európa megteremtésén munkálkodik, valamint aziránti elkötelezettségét, hogy – a vonatkozó hatáskörök, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének kellő figyelembevétele mellett – uniós és nemzeti szinten tovább fokozza a szociális jogok európai pillérének végrehajtását.

| (6) | A
  szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési terv

   (1a)

  a hangsúlyozza, hogy a szociális jogokat és az európai szociális dimenziót valamennyi uniós politikában erősíteni kell a Szerződésekben foglaltaknak, különösen az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkében foglaltaknak megfelelően. A
  2021. május 8-i Portói Nyilatkozat újólag megerősítette az Európai Tanács azon kötelezettségvállalását, hogy a szociális Európa megteremtésén munkálkodik
  , garantálva az igazságos átállást
  , valamint aziránti elkötelezettségét, hogy – a vonatkozó hatáskörök, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének kellő figyelembevétele mellett – uniós és nemzeti szinten tovább fokozza a szociális jogok európai pillérének
  konkrét
  végrehajtását. |
| --- | --- |

(6)

A
  szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési terv

   (1a)

  a hangsúlyozza, hogy a szociális jogokat és az európai szociális dimenziót valamennyi uniós politikában erősíteni kell a Szerződésekben foglaltaknak, különösen az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkében foglaltaknak megfelelően. A
  2021. május 8-i Portói Nyilatkozat újólag megerősítette az Európai Tanács azon kötelezettségvállalását, hogy a szociális Európa megteremtésén munkálkodik
  , garantálva az igazságos átállást
  , valamint aziránti elkötelezettségét, hogy – a vonatkozó hatáskörök, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének kellő figyelembevétele mellett – uniós és nemzeti szinten tovább fokozza a szociális jogok európai pillérének
  konkrét
  végrehajtását.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Az Alap csak olyan tevékenységeket és címzetteket támogathat, amelyek tiszteletben tartják a szociális és munkajogokra vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokat, többek között a bérekre és a munkakörülményekre vonatkozóan, ideértve a kollektív szerződéseket is, és amelyek előmozdítják a fenntartható és minőségi munkahelyeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Az Alap csak olyan tevékenységeket és címzetteket támogathat, amelyek tiszteletben tartják a szociális és munkajogokra vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokat, többek között a bérekre és a munkakörülményekre vonatkozóan, ideértve a kollektív szerződéseket is, és amelyek előmozdítják a fenntartható és minőségi munkahelyeket.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A klímasemlegességre vonatkozó kötelezettségvállalások végrehajtása céljából sor került az uniós éghajlat- és energiapolitikai jogszabályok felülvizsgálatára és módosítására az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének felgyorsítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A klímasemlegességre vonatkozó kötelezettségvállalások végrehajtása céljából sor került az uniós éghajlat- és energiapolitikai jogszabályok felülvizsgálatára és módosítására az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének felgyorsítása érdekében.

| (7) | A klímasemlegességre vonatkozó kötelezettségvállalások végrehajtása céljából sor került az uniós éghajlat- és energiapolitikai jogszabályok felülvizsgálatára és módosítására az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének felgyorsítása érdekében.
  Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjében és a szociális jogok európai pillérében foglalt méltányos átállás elve azt jelenti, hogy Unió-szerte felszámoljuk az energetikai és közlekedési szegénységet. Ennek előmozdítása érdekében az új Szociális Klímaalapnak hozzá kell járulnia a legkiszolgáltatottabb háztartások védelméhez és megerősítéséhez. Különös figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy ezek a háztartások ténylegesen részesüljenek a különböző finanszírozási eszközök végrehajtásából származó előnyökből, nevezetesen a tagállamok rendelkezésére álló eszközökből, amelyek magukban foglalják a kohéziós alapokat, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, valamint a jelenleg az EU ETS-ből származó bevételeket. A tagállamok rendelkezésére álló forrásokat épületek mélyfelújítási beruházásaira, minőségi zöld munkahelyek teremtésére és a zöld és digitális átálláshoz szükséges készségek fejlesztésére, a közlekedési ágazat dekarbonizálására és a nyilvánosan elérhető, megosztott környezetbarát mobilitás hozzáférhetőbbé tételére kell fordítani. |
| --- | --- |

(7)

A klímasemlegességre vonatkozó kötelezettségvállalások végrehajtása céljából sor került az uniós éghajlat- és energiapolitikai jogszabályok felülvizsgálatára és módosítására az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének felgyorsítása érdekében.
  Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjében és a szociális jogok európai pillérében foglalt méltányos átállás elve azt jelenti, hogy Unió-szerte felszámoljuk az energetikai és közlekedési szegénységet. Ennek előmozdítása érdekében az új Szociális Klímaalapnak hozzá kell járulnia a legkiszolgáltatottabb háztartások védelméhez és megerősítéséhez. Különös figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy ezek a háztartások ténylegesen részesüljenek a különböző finanszírozási eszközök végrehajtásából származó előnyökből, nevezetesen a tagállamok rendelkezésére álló eszközökből, amelyek magukban foglalják a kohéziós alapokat, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, valamint a jelenleg az EU ETS-ből származó bevételeket. A tagállamok rendelkezésére álló forrásokat épületek mélyfelújítási beruházásaira, minőségi zöld munkahelyek teremtésére és a zöld és digitális átálláshoz szükséges készségek fejlesztésére, a közlekedési ágazat dekarbonizálására és a nyilvánosan elérhető, megosztott környezetbarát mobilitás hozzáférhetőbbé tételére kell fordítani.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Ezek a módosítások eltérő gazdasági és társadalmi hatást gyakorolnak a gazdaság különböző ágazataira, a polgárokra és a tagállamokra.
  Mindenekelőtt az épületekből és a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak
  a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31)

  hatálya alá vonása
  további gazdasági ösztönzőt
  jelent
  a fosszilistüzelőanyag-fogyasztás csökkentésére irányuló beruházásokhoz, és ezáltal az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének felgyorsításához. Más intézkedésekkel együtt ez – közép- és hosszú távon –
  csökkenteni fogja
  az
  épületek
  és a 
  közúti közlekedés költségeit
  , és új lehetőségeket teremt a 
  munkahelyteremtésre
  és a 
  beruházásokra
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Ezek a módosítások eltérő gazdasági és társadalmi hatást gyakorolnak a gazdaság különböző ágazataira, a polgárokra és a tagállamokra.
  Mindenekelőtt az épületekből és a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak
  a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31)

  hatálya alá vonása
  további gazdasági ösztönzőt
  jelent
  a fosszilistüzelőanyag-fogyasztás csökkentésére irányuló beruházásokhoz, és ezáltal az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének felgyorsításához. Más intézkedésekkel együtt ez – közép- és hosszú távon –
  csökkenteni fogja
  az
  épületek
  és a 
  közúti közlekedés költségeit
  , és új lehetőségeket teremt a 
  munkahelyteremtésre
  és a 
  beruházásokra
  .

| (8) | Ezek a módosítások eltérő gazdasági és társadalmi hatást gyakorolnak a gazdaság különböző ágazataira, a polgárokra és a tagállamokra. A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31)

  hatályának bármilyen meghosszabbításának
  további gazdasági ösztönzőt
  kell biztosítania
  a fosszilistüzelőanyag-fogyasztás csökkentésére irányuló beruházásokhoz és ezáltal az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének felgyorsításához. Más intézkedésekkel együtt ez – közép- és hosszú távon –
  hozzá fog járulni
  az
  energiaszegénység
  és a 
  közlekedési szegénység felszámolásához
  , és új lehetőségeket teremt
  minőségi munkahelyek létrehozására és fenntartható beruházásokra, teljes összhangban az európai zöld megállapodás céljaival. A Bizottságnak adatokat kell gyűjtenie a kísérő intézkedések társadalmi hatásáról, valamint arról, hogy ezek az intézkedések hogyan érintik a különböző tagállamokat, régiókat és kiszolgáltatott csoportokat, annak érdekében, hogy megelőző megközelítést biztosítson a fenntartható és megfizethető energiához való hozzáférés és a mobilitás terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése érdekében. Külön figyelmet kell fordítani a leghátrányosabb helyzetű csoportokra és a közlekedési szegénységtől sújtott vagy energiaszegénységben élő háztartásokra annak érdekében, hogy részesülhessenek az e finanszírozási eszközök végrehajtásából származó előnyökből, és senki se maradjon le. |
| --- | --- |

(8)

Ezek a módosítások eltérő gazdasági és társadalmi hatást gyakorolnak a gazdaság különböző ágazataira, a polgárokra és a tagállamokra. A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31)

  hatályának bármilyen meghosszabbításának
  további gazdasági ösztönzőt
  kell biztosítania
  a fosszilistüzelőanyag-fogyasztás csökkentésére irányuló beruházásokhoz és ezáltal az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének felgyorsításához. Más intézkedésekkel együtt ez – közép- és hosszú távon –
  hozzá fog járulni
  az
  energiaszegénység
  és a 
  közlekedési szegénység felszámolásához
  , és új lehetőségeket teremt
  minőségi munkahelyek létrehozására és fenntartható beruházásokra, teljes összhangban az európai zöld megállapodás céljaival. A Bizottságnak adatokat kell gyűjtenie a kísérő intézkedések társadalmi hatásáról, valamint arról, hogy ezek az intézkedések hogyan érintik a különböző tagállamokat, régiókat és kiszolgáltatott csoportokat, annak érdekében, hogy megelőző megközelítést biztosítson a fenntartható és megfizethető energiához való hozzáférés és a mobilitás terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése érdekében. Külön figyelmet kell fordítani a leghátrányosabb helyzetű csoportokra és a közlekedési szegénységtől sújtott vagy energiaszegénységben élő háztartásokra annak érdekében, hogy részesülhessenek az e finanszírozási eszközök végrehajtásából származó előnyökből, és senki se maradjon le.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | E
  beruházások finanszírozásához azonban forrásokra van szükség. Továbbá ezeket a beruházásokat megelőzően a háztartások és a közlekedési szolgáltatást igénybe vevők fűtési, hűtési és főzési, valamint közúti közlekedési költségei valószínűleg emelkedni fognak,
  mivel
  az
  épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi kötelezettségek hatálya alá tartozó tüzelőanyag-forgalmazók áthárítják a szén-dioxid-kibocsátási költségeket a fogyasztókra
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

E
  beruházások finanszírozásához azonban forrásokra van szükség. Továbbá ezeket a beruházásokat megelőzően a háztartások és a közlekedési szolgáltatást igénybe vevők fűtési, hűtési és főzési, valamint közúti közlekedési költségei valószínűleg emelkedni fognak,
  mivel
  az
  épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi kötelezettségek hatálya alá tartozó tüzelőanyag-forgalmazók áthárítják a szén-dioxid-kibocsátási költségeket a fogyasztókra
  .

| (9) | Az elegendő, stabil és méltányos
  beruházások finanszírozásához azonban forrásokra van szükség. Továbbá ezeket a beruházásokat megelőzően a háztartások és a közlekedési szolgáltatást igénybe vevők fűtési, hűtési és főzési, valamint közúti közlekedési költségei valószínűleg emelkedni fognak, az
  orosz agressziós háború fényében is, figyelembe véve a tagállamok importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségét
  . |
| --- | --- |

(9)

Az elegendő, stabil és méltányos
  beruházások finanszírozásához azonban forrásokra van szükség. Továbbá ezeket a beruházásokat megelőzően a háztartások és a közlekedési szolgáltatást igénybe vevők fűtési, hűtési és főzési, valamint közúti közlekedési költségei valószínűleg emelkedni fognak, az
  orosz agressziós háború fényében is, figyelembe véve a tagállamok importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségét
  .

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A fosszilis gáz magas árai, amelyek a 2021–2022-es fűtési szezonban egyes tagállamokban szélsőséges áremelkedéseket okoztak, és amelyeket az importfüggőség és a geopolitikai feszültségek tovább súlyosbítottak, ismét rávilágítottak arra, hogy az EU ipara és háztartásai, különösen a legszegényebb háztartások mennyire függnek az importált fosszilis gáztól. Az energiahatékonysági intézkedésekbe, valamint a megújuló energián alapuló fűtési rendszerekbe történő beruházások – beleértve az elektromos hőszivattyúkat, a távfűtést és -hűtést, valamint a megújulóenergia-közösségekben való részvételt – jelentik tehát a legköltséghatékonyabb módszert az importfüggőség és a kibocsátás csökkentésére, miközben növelik az Unió rezilienciáját. Az említett elveknek való megfelelés biztosítása érdekében harmadik fél általi finanszírozási rendszerekre van szükség, különösen a legszegényebb háztartások esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A fosszilis gáz magas árai, amelyek a 2021–2022-es fűtési szezonban egyes tagállamokban szélsőséges áremelkedéseket okoztak, és amelyeket az importfüggőség és a geopolitikai feszültségek tovább súlyosbítottak, ismét rávilágítottak arra, hogy az EU ipara és háztartásai, különösen a legszegényebb háztartások mennyire függnek az importált fosszilis gáztól. Az energiahatékonysági intézkedésekbe, valamint a megújuló energián alapuló fűtési rendszerekbe történő beruházások – beleértve az elektromos hőszivattyúkat, a távfűtést és -hűtést, valamint a megújulóenergia-közösségekben való részvételt – jelentik tehát a legköltséghatékonyabb módszert az importfüggőség és a kibocsátás csökkentésére, miközben növelik az Unió rezilienciáját. Az említett elveknek való megfelelés biztosítása érdekében harmadik fél általi finanszírozási rendszerekre van szükség, különösen a legszegényebb háztartások esetében.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

9 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9b) | Mivel a tisztább Európára való átállásnak olyan gazdasági és társadalmi hatásai lesznek, amelyeket nehéz előre felmérni, további beruházásokra és így pénzügyi forrásokra lehet szükség ahhoz, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megőrzése mellett megvalósuljon a klímasemlegességre vonatkozó kötelezettségvállalás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9b)

Mivel a tisztább Európára való átállásnak olyan gazdasági és társadalmi hatásai lesznek, amelyeket nehéz előre felmérni, további beruházásokra és így pénzügyi forrásokra lehet szükség ahhoz, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megőrzése mellett megvalósuljon a klímasemlegességre vonatkozó kötelezettségvállalás.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

9 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9c) | A tüzelőanyag-forgalmazók által a végső fogyasztókra áthárított költségek vállalatonként, régiónként vagy tagállamonként eltérőek lehetnek. A Bizottságnak ezért adatokat kell gyűjtenie a tüzelőanyag-forgalmazók által vállalt költségek és a végső fogyasztókra áthárított költségek arányáról, és évente jelentést kell tennie megállapításairól a Parlamentnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9c)

A tüzelőanyag-forgalmazók által a végső fogyasztókra áthárított költségek vállalatonként, régiónként vagy tagállamonként eltérőek lehetnek. A Bizottságnak ezért adatokat kell gyűjtenie a tüzelőanyag-forgalmazók által vállalt költségek és a végső fogyasztókra áthárított költségek arányáról, és évente jelentést kell tennie megállapításairól a Parlamentnek.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

9 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9d) | Az építőiparban az épületek szerkezetének holisztikus reformja az energia iránti kereslet csökkenéséhez vezetne, ami hatékonyabban venné figyelembe a kirekesztés kockázatának kitett embereket, vagyis azokat, akik az Unióban a leginkább szenvednek az energiaszegénységtől. Ellensúlyozná a családok vidéki, városkörnyéki, városi és ritkán lakott területek közötti mobilitásának tendeciáját is, ami gátolná a lakásárak esetleges emelkedését és az ebből következő, a megnövekedett magánközlekedéssel járó üvegházhatásúgáz-kibocsátást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9d)

Az építőiparban az épületek szerkezetének holisztikus reformja az energia iránti kereslet csökkenéséhez vezetne, ami hatékonyabban venné figyelembe a kirekesztés kockázatának kitett embereket, vagyis azokat, akik az Unióban a leginkább szenvednek az energiaszegénységtől. Ellensúlyozná a családok vidéki, városkörnyéki, városi és ritkán lakott területek közötti mobilitásának tendeciáját is, ami gátolná a lakásárak esetleges emelkedését és az ebből következő, a megnövekedett magánközlekedéssel járó üvegházhatásúgáz-kibocsátást.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A
  fosszilis tüzelőanyagok árának emelkedése
  aránytalanul érintheti a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokat és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési fogyasztókat, akik jövedelmük nagyobb részét energiára és közlekedésre fordítják, – bizonyos régiókban – nem férnek hozzá alternatív, megfizethető mobilitási és közlekedési megoldásokhoz, és esetleg nem rendelkeznek megfelelő finanszírozási képességgel ahhoz, hogy beruházzanak a fosszilistüzelőanyag-fogyasztás csökkentésébe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A
  fosszilis tüzelőanyagok árának emelkedése
  aránytalanul érintheti a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokat és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési fogyasztókat, akik jövedelmük nagyobb részét energiára és közlekedésre fordítják, – bizonyos régiókban – nem férnek hozzá alternatív, megfizethető mobilitási és közlekedési megoldásokhoz, és esetleg nem rendelkeznek megfelelő finanszírozási képességgel ahhoz, hogy beruházzanak a fosszilistüzelőanyag-fogyasztás csökkentésébe.

| (10) | A
  klímasemlegességre való, többek között a szén-dioxid-árazás révén történő átállás
  aránytalanul érintheti a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokat és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési fogyasztókat, akik jövedelmük nagyobb részét energiára és közlekedésre fordítják, – bizonyos régiókban
  , többek között a vidéki, szigeti, hegyvidéki, távoli és kevésbé megközelíthető területeken vagy a kevésbé fejlett régiókban vagy területeken, beleértve a kevésbé fejlett városkörnyéki területeket is
   – nem férnek hozzá alternatív, megfizethető mobilitási és közlekedési megoldásokhoz, és esetleg nem rendelkeznek megfelelő finanszírozási képességgel ahhoz, hogy beruházzanak a fosszilistüzelőanyag-fogyasztás csökkentésébe. |
| --- | --- |

(10)

A
  klímasemlegességre való, többek között a szén-dioxid-árazás révén történő átállás
  aránytalanul érintheti a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokat és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési fogyasztókat, akik jövedelmük nagyobb részét energiára és közlekedésre fordítják, – bizonyos régiókban
  , többek között a vidéki, szigeti, hegyvidéki, távoli és kevésbé megközelíthető területeken vagy a kevésbé fejlett régiókban vagy területeken, beleértve a kevésbé fejlett városkörnyéki területeket is
   – nem férnek hozzá alternatív, megfizethető mobilitási és közlekedési megoldásokhoz, és esetleg nem rendelkeznek megfelelő finanszírozási képességgel ahhoz, hogy beruházzanak a fosszilistüzelőanyag-fogyasztás csökkentésébe.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Ezért az épületeknek és a közúti közlekedésnek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából származó bevételek egy részét a bevonásból eredő társadalmi hatások kezelésére kell fordítani, hogy az átállás méltányos és inkluzív legyen, és senki ne maradjon le. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Ezért az épületeknek és a közúti közlekedésnek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából származó bevételek egy részét a bevonásból eredő társadalmi hatások kezelésére kell fordítani, hogy az átállás méltányos és inkluzív legyen, és senki ne maradjon le.

| (11) | Ezért az épületeknek és a közúti közlekedésnek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából származó bevételek egy részét
  saját forrásként kell felhasználni az uniós költségvetés általános bevételként történő finanszírozására, összhangban az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervet meghatározó, jogilag kötelező erejű, 2020. december 16-i intézményközi megállapodással

   (1a)

  , ily módon biztosítva az eszközt az uniós költségvetés számára
  a bevonásból eredő társadalmi hatások
  kezeléséhez való hozzájáruláshoz, hogy az átállás méltányos és inkluzív legyen, és senki ne maradjon le. Az intézményközi megállapodás értelmében az új saját források számára létrehozott kosár bevezetése 2023. január 1-jéig várható. A zöld saját források eszközt biztosítanak arra, hogy az uniós költségvetést hozzá lehessen igazítani az Unió szakpolitikai prioritásaihoz, ezáltal uniós hozzáadott értéket teremtenek, és azokat az éghajlati szempontok érvényesítésével kapcsolatos célkitűzésekhez, a NextGenerationEU nyomán keletkezett adósság visszafizetéséhez, valamint az uniós költségvetésnek a beruházási és garanciaeszközként való működésével kapcsolatos rezilienciájához való hozzájárulás érdekében kell felhasználni. |
| --- | --- |

(11)

Ezért az épületeknek és a közúti közlekedésnek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából származó bevételek egy részét
  saját forrásként kell felhasználni az uniós költségvetés általános bevételként történő finanszírozására, összhangban az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervet meghatározó, jogilag kötelező erejű, 2020. december 16-i intézményközi megállapodással

   (1a)

  , ily módon biztosítva az eszközt az uniós költségvetés számára
  a bevonásból eredő társadalmi hatások
  kezeléséhez való hozzájáruláshoz, hogy az átállás méltányos és inkluzív legyen, és senki ne maradjon le. Az intézményközi megállapodás értelmében az új saját források számára létrehozott kosár bevezetése 2023. január 1-jéig várható. A zöld saját források eszközt biztosítanak arra, hogy az uniós költségvetést hozzá lehessen igazítani az Unió szakpolitikai prioritásaihoz, ezáltal uniós hozzáadott értéket teremtenek, és azokat az éghajlati szempontok érvényesítésével kapcsolatos célkitűzésekhez, a NextGenerationEU nyomán keletkezett adósság visszafizetéséhez, valamint az uniós költségvetésnek a beruházási és garanciaeszközként való működésével kapcsolatos rezilienciájához való hozzájárulás érdekében kell felhasználni.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | További adóügyi vagy ösztönző intézkedésekre lehet szükség a kiszolgáltatott helyzetben levő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a kiszolgáltatott helyzetben lévő kisvállalkozások vagy a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók támogatása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

További adóügyi vagy ösztönző intézkedésekre lehet szükség a kiszolgáltatott helyzetben levő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a kiszolgáltatott helyzetben lévő kisvállalkozások vagy a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók támogatása érdekében.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az energiaszegénység jelenlegi mértékére való tekintettel ez még relevánsabb. Az energiaszegénység olyan helyzet, amelyben a háztartások nem
  tudnak hozzáférni olyan alapvető
  energetikai szolgáltatásokhoz,
  mint például
  a 
  hűtés – mivel
  a 
  hőmérséklet emelkedik –
  és a 
  fűtés
  . Egy 2019. évi uniós szintű felmérés szerint mintegy 34 millió európai számolt be arról, hogy 2018-ban nem volt képes megfelelően fűteni otthonát, és az Unió népességének 6,9  %-a nyilatkozott úgy, hogy nem engedheti meg magának, hogy megfelelően fűtse otthonát (32). Összességében az Energiaszegénységi Megfigyelőközpont becslése szerint az Európai Unióban több mint 50 millió háztartás él energiaszegénységben. Az energiaszegénység ezért komoly kihívást jelent az Unió számára. A szociális tarifák vagy a közvetlen jövedelemtámogatás azonnali segítséget nyújthat az energiaszegénységgel küzdő háztartásoknak, ugyanakkor csak a célzott strukturális intézkedések – különösen az energetikai felújítások – nyújthatnak tartós megoldást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az energiaszegénység jelenlegi mértékére való tekintettel ez még relevánsabb. Az energiaszegénység olyan helyzet, amelyben a háztartások nem
  tudnak hozzáférni olyan alapvető
  energetikai szolgáltatásokhoz,
  mint például
  a 
  hűtés – mivel
  a 
  hőmérséklet emelkedik –
  és a 
  fűtés
  . Egy 2019. évi uniós szintű felmérés szerint mintegy 34 millió európai számolt be arról, hogy 2018-ban nem volt képes megfelelően fűteni otthonát, és az Unió népességének 6,9  %-a nyilatkozott úgy, hogy nem engedheti meg magának, hogy megfelelően fűtse otthonát (32). Összességében az Energiaszegénységi Megfigyelőközpont becslése szerint az Európai Unióban több mint 50 millió háztartás él energiaszegénységben. Az energiaszegénység ezért komoly kihívást jelent az Unió számára. A szociális tarifák vagy a közvetlen jövedelemtámogatás azonnali segítséget nyújthat az energiaszegénységgel küzdő háztartásoknak, ugyanakkor csak a célzott strukturális intézkedések – különösen az energetikai felújítások – nyújthatnak tartós megoldást.

| (12) | Az energiaszegénység jelenlegi mértékére való tekintettel ez még relevánsabb. Az energiaszegénység olyan helyzet, amelyben a háztartások nem
  férnek hozzá azokhoz azalapvető
  energetikai szolgáltatásokhoz,
  amelyek a tisztességes életszínvonal alapját képezik, beleértve
  a 
  megfelelő fűtést, a hűtést, a világítást és a készülékek táplálására szolgáló energiát az adott meglévő szociálpolitikai és egyéb szakpolitikai keretben, gyakran amiatt, mert azzal szembesülnek, hogy
  a 
  rendelkezésre álló jövedelmen belül több tényező, köztük az alacsony jövedelem, a magas energiaárak
  és a 
  gyenge minőségű, rossz teljesítményű lakóépületek miatt magas az energiakiadások aránya
  . Egy 2019. évi uniós szintű felmérés szerint mintegy 34 millió európai számolt be arról, hogy 2018-ban nem volt képes megfelelően fűteni otthonát, és az Unió népességének 6,9  %-a nyilatkozott úgy, hogy nem engedheti meg magának, hogy megfelelően fűtse otthonát (32). Összességében az Energiaszegénységi Megfigyelőközpont becslése szerint az Európai Unióban több mint 50 millió háztartás él energiaszegénységben. Az energiaszegénység ezért komoly kihívást jelent az Unió számára.
  Annak ellenére, hogy e kihívás fontosságát uniós szinten különböző kezdeményezéseken, jogszabályokon és iránymutatásokon keresztül már több mint egy évtizede elismerik, az energiaszegénységnek még mindig nincs egységes uniós szintű fogalommeghatározása, és a tagállamoknak csak egyharmada vezette be az energiaszegénység nemzeti fogalommeghatározását. Ebből kifolyólag nem állnak rendelkezésre átlátható és összehasonlítható adatok az Unión belüli energiaszegénységről, ez pedig gátolja az energiaszegénység szintjének tényleges nyomon követését és értékelését. Ezért uniós szintű fogalommeghatározást kell kidolgozni az energiaszegénység hatékony kezelése és a tagállamokban elért eredmények mérése érdekében.
   A szociális tarifák vagy a közvetlen jövedelemtámogatás azonnali segítséget nyújthat az energiaszegénységgel küzdő háztartásoknak, ugyanakkor csak a célzott strukturális intézkedések
  , az energiahatékonyság elsődlegessége elvének alkalmazása, további megújuló energiaforrások – többek között közösségvezérelt projektek révén történő – telepítése, valamint a háztartásokat célzó tájékoztatási és tudatosságnövelő intézkedések
   – különösen az
  épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelvben (átdolgozás) meghatározott felújítási követelményekhez hozzájáruló
  energetikai felújítások – nyújthatnak tartós megoldást
  , és segíthetik hatékonyan az energiaszegénység elleni küzdelmet
  . |
| --- | --- |

(12)

Az energiaszegénység jelenlegi mértékére való tekintettel ez még relevánsabb. Az energiaszegénység olyan helyzet, amelyben a háztartások nem
  férnek hozzá azokhoz azalapvető
  energetikai szolgáltatásokhoz,
  amelyek a tisztességes életszínvonal alapját képezik, beleértve
  a 
  megfelelő fűtést, a hűtést, a világítást és a készülékek táplálására szolgáló energiát az adott meglévő szociálpolitikai és egyéb szakpolitikai keretben, gyakran amiatt, mert azzal szembesülnek, hogy
  a 
  rendelkezésre álló jövedelmen belül több tényező, köztük az alacsony jövedelem, a magas energiaárak
  és a 
  gyenge minőségű, rossz teljesítményű lakóépületek miatt magas az energiakiadások aránya
  . Egy 2019. évi uniós szintű felmérés szerint mintegy 34 millió európai számolt be arról, hogy 2018-ban nem volt képes megfelelően fűteni otthonát, és az Unió népességének 6,9  %-a nyilatkozott úgy, hogy nem engedheti meg magának, hogy megfelelően fűtse otthonát (32). Összességében az Energiaszegénységi Megfigyelőközpont becslése szerint az Európai Unióban több mint 50 millió háztartás él energiaszegénységben. Az energiaszegénység ezért komoly kihívást jelent az Unió számára.
  Annak ellenére, hogy e kihívás fontosságát uniós szinten különböző kezdeményezéseken, jogszabályokon és iránymutatásokon keresztül már több mint egy évtizede elismerik, az energiaszegénységnek még mindig nincs egységes uniós szintű fogalommeghatározása, és a tagállamoknak csak egyharmada vezette be az energiaszegénység nemzeti fogalommeghatározását. Ebből kifolyólag nem állnak rendelkezésre átlátható és összehasonlítható adatok az Unión belüli energiaszegénységről, ez pedig gátolja az energiaszegénység szintjének tényleges nyomon követését és értékelését. Ezért uniós szintű fogalommeghatározást kell kidolgozni az energiaszegénység hatékony kezelése és a tagállamokban elért eredmények mérése érdekében.
   A szociális tarifák vagy a közvetlen jövedelemtámogatás azonnali segítséget nyújthat az energiaszegénységgel küzdő háztartásoknak, ugyanakkor csak a célzott strukturális intézkedések
  , az energiahatékonyság elsődlegessége elvének alkalmazása, további megújuló energiaforrások – többek között közösségvezérelt projektek révén történő – telepítése, valamint a háztartásokat célzó tájékoztatási és tudatosságnövelő intézkedések
   – különösen az
  épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelvben (átdolgozás) meghatározott felújítási követelményekhez hozzájáruló
  energetikai felújítások – nyújthatnak tartós megoldást
  , és segíthetik hatékonyan az energiaszegénység elleni küzdelmet
  .

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Az építőipari ágazatban az épületek teljes körű felújítása, amely az energiahatékonyság javítását célzó intézkedéseken alapul az épületet alkotó valamennyi elem figyelembe vételével, az egy családmagra jutó energiafogyasztás csökkenését, egyúttal a háztartások megtakarításainak növekedését eredményezné, és így az energiaszegénység elleni küzdelem egyik módját jelentené. A 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv jövőbeli felülvizsgálata megteremtené az alapokat e célkitűzések eléréséhez, ezért azt a Szociális Klímaalap végrehajtása során figyelembe kell venni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Az építőipari ágazatban az épületek teljes körű felújítása, amely az energiahatékonyság javítását célzó intézkedéseken alapul az épületet alkotó valamennyi elem figyelembe vételével, az egy családmagra jutó energiafogyasztás csökkenését, egyúttal a háztartások megtakarításainak növekedését eredményezné, és így az energiaszegénység elleni küzdelem egyik módját jelentené. A 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv jövőbeli felülvizsgálata megteremtené az alapokat e célkitűzések eléréséhez, ezért azt a Szociális Klímaalap végrehajtása során figyelembe kell venni.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

12 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12b) | Különös figyelmet kell fordítani a magánbérleti piacon a bérlőkre. Az ilyen bérlők közé tartoznak kiszolgáltatott helyzetben lévő, energiaszegénységben élő háztartások vagy az olyan, az energiaszegénység kockázatának kitett háztartások, beleértve az alacsonyabb közepes jövedelmű háztartásokat is, amelyeket jelentősen érintenek a megemelkedett fűtési költségek árhatásai vagy a felújítás után magasabb bérleti díjak, de nincsenek abban a helyzetben, hogy felújítsák az általuk lakott épületet. A tagállamoknak ezért szociális klímaterveik részeként a bérbeadókkal, a magánszektorral és az érintett helyi hatóságokkal és civil társadalmi szervezetekkel konzultálva energiahatékony, környezetbarát szociális lakhatási programot és konkrét intézkedéseket és beruházásokat kell kidolgozniuk a magánbérleti piacon a kiszolgáltatott helyzetben lévő bérlők támogatására, például a magánbérleti szektor bérlőit célzó nemzeti rendszerek vagy utalványrendszerek mérlegelésével, hogy felújítási intézkedéseket hozzanak, és hozzájáruljanak az Unió éghajlat-politikai céljaihoz. A tagállamok által végrehajtott intézkedésekről és beruházásokról szóló kétéves jelentés és értékelés részeként a Bizottságnak értékelnie kell, hogy ezek milyen hatást gyakoroltak a magánbérleti piacon a kiszolgáltatott bérlők támogatására, és mennyire voltak hatékonyak ebben. Pozitív eredmények hiányában ezt az értékelést adott esetben – a tagállamokkal, a magánbérleti piac képviselőivel és az érintett helyi hatóságokkal és civil társadalmi szervezetekkel konzultálva – bizottsági kezdeményezésnek kell kísérnie, amely a magánbérleti piacon a kiszolgáltatott helyzetben lévő bérlők helyzetének kezelésére irányul. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12b)

Különös figyelmet kell fordítani a magánbérleti piacon a bérlőkre. Az ilyen bérlők közé tartoznak kiszolgáltatott helyzetben lévő, energiaszegénységben élő háztartások vagy az olyan, az energiaszegénység kockázatának kitett háztartások, beleértve az alacsonyabb közepes jövedelmű háztartásokat is, amelyeket jelentősen érintenek a megemelkedett fűtési költségek árhatásai vagy a felújítás után magasabb bérleti díjak, de nincsenek abban a helyzetben, hogy felújítsák az általuk lakott épületet. A tagállamoknak ezért szociális klímaterveik részeként a bérbeadókkal, a magánszektorral és az érintett helyi hatóságokkal és civil társadalmi szervezetekkel konzultálva energiahatékony, környezetbarát szociális lakhatási programot és konkrét intézkedéseket és beruházásokat kell kidolgozniuk a magánbérleti piacon a kiszolgáltatott helyzetben lévő bérlők támogatására, például a magánbérleti szektor bérlőit célzó nemzeti rendszerek vagy utalványrendszerek mérlegelésével, hogy felújítási intézkedéseket hozzanak, és hozzájáruljanak az Unió éghajlat-politikai céljaihoz. A tagállamok által végrehajtott intézkedésekről és beruházásokról szóló kétéves jelentés és értékelés részeként a Bizottságnak értékelnie kell, hogy ezek milyen hatást gyakoroltak a magánbérleti piacon a kiszolgáltatott bérlők támogatására, és mennyire voltak hatékonyak ebben. Pozitív eredmények hiányában ezt az értékelést adott esetben – a tagállamokkal, a magánbérleti piac képviselőivel és az érintett helyi hatóságokkal és civil társadalmi szervezetekkel konzultálva – bizottsági kezdeményezésnek kell kísérnie, amely a magánbérleti piacon a kiszolgáltatott helyzetben lévő bérlők helyzetének kezelésére irányul.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

12 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12c) | A közlekedési szegénységről eddig kevés szó esett, és sem uniós, sem nemzeti szinten nem állnak rendelkezésre egyértelmű fogalommeghatározások. A probléma megoldása azonban egyre sürgetőbbé válik a belső égésű motorral hajtott járművek fokozatos kivonására vonatkozó szigorodó követelmények, a magas üzemanyagárak, illetve a vidéki, szigeti, perifériális, hegyvidéki, távoli és nehezen megközelíthető régiókban vagy területeken – beleértve a kevésbé fejlett városkörnyéki területeket és a legkülső régiókat is – élők esetében a közlekedés elérhetőségétől, akadálymentesítésétől és költségeitől való nagyfokú függőség miatt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12c)

A közlekedési szegénységről eddig kevés szó esett, és sem uniós, sem nemzeti szinten nem állnak rendelkezésre egyértelmű fogalommeghatározások. A probléma megoldása azonban egyre sürgetőbbé válik a belső égésű motorral hajtott járművek fokozatos kivonására vonatkozó szigorodó követelmények, a magas üzemanyagárak, illetve a vidéki, szigeti, perifériális, hegyvidéki, távoli és nehezen megközelíthető régiókban vagy területeken – beleértve a kevésbé fejlett városkörnyéki területeket és a legkülső régiókat is – élők esetében a közlekedés elérhetőségétől, akadálymentesítésétől és költségeitől való nagyfokú függőség miatt.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Ezért létre kell hozni a Szociális Klímaalapot (a továbbiakban: Alap), amely forrásokat biztosít a tagállamok számára
  az épületekre és
  a 
  közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelem
  által a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználókra gyakorolt társadalmi hatások kezelésére irányuló szakpolitikáik támogatása céljából. Ez mindenekelőtt ideiglenes jövedelemtámogatással, valamint olyan intézkedésekkel és beruházásokkal valósítandó meg, amelyek célja a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése az épületek energiahatékonyságának növelésével, az épületfűtés és -hűtés dekarbonizációjával, többek között a megújuló energia integrálásával, valamint a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású mobilitáshoz és közlekedéshez való jobb hozzáférés biztosításával, ami a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók javát szolgálja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Ezért létre kell hozni a Szociális Klímaalapot (a továbbiakban: Alap), amely forrásokat biztosít a tagállamok számára
  az épületekre és
  a 
  közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelem
  által a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználókra gyakorolt társadalmi hatások kezelésére irányuló szakpolitikáik támogatása céljából. Ez mindenekelőtt ideiglenes jövedelemtámogatással, valamint olyan intézkedésekkel és beruházásokkal valósítandó meg, amelyek célja a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése az épületek energiahatékonyságának növelésével, az épületfűtés és -hűtés dekarbonizációjával, többek között a megújuló energia integrálásával, valamint a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású mobilitáshoz és közlekedéshez való jobb hozzáférés biztosításával, ami a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók javát szolgálja.

| (13) | Ezért létre kell hozni a Szociális Klímaalapot (a továbbiakban: Alap), amely forrásokat biztosít a tagállamok számára
  a klímasemlegességre való, többek között
  a 
  szén-dioxid-árazás révén történő átállás
  által a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználókra gyakorolt társadalmi hatások kezelésére irányuló szakpolitikáik támogatása céljából. Ez mindenekelőtt ideiglenes jövedelemtámogatással, valamint olyan intézkedésekkel és beruházásokkal valósítandó meg, amelyek célja a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése az épületek energiahatékonyságának növelésével, az épületfűtés és -hűtés dekarbonizációjával, többek között a megújuló energia integrálásával, valamint a 
  megfizethető és hatékony,
  kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású mobilitáshoz és közlekedéshez való jobb hozzáférés biztosításával, ami a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók javát szolgálja. |
| --- | --- |

(13)

Ezért létre kell hozni a Szociális Klímaalapot (a továbbiakban: Alap), amely forrásokat biztosít a tagállamok számára
  a klímasemlegességre való, többek között
  a 
  szén-dioxid-árazás révén történő átállás
  által a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználókra gyakorolt társadalmi hatások kezelésére irányuló szakpolitikáik támogatása céljából. Ez mindenekelőtt ideiglenes jövedelemtámogatással, valamint olyan intézkedésekkel és beruházásokkal valósítandó meg, amelyek célja a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése az épületek energiahatékonyságának növelésével, az épületfűtés és -hűtés dekarbonizációjával, többek között a megújuló energia integrálásával, valamint a 
  megfizethető és hatékony,
  kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású mobilitáshoz és közlekedéshez való jobb hozzáférés biztosításával, ami a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók javát szolgálja.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Mivel a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak, a kiszolgáltatott mikrovállalkozásoknak és a veszélyeztetett közlekedési felhasználóknak további támogatásra lesz szükségük a zöld átállás keretében, elegendő és arányos pénzügyi támogatást kell biztosítani valamennyi tagállam számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Mivel a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak, a kiszolgáltatott mikrovállalkozásoknak és a veszélyeztetett közlekedési felhasználóknak további támogatásra lesz szükségük a zöld átállás keretében, elegendő és arányos pénzügyi támogatást kell biztosítani valamennyi tagállam számára.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | E célból minden tagállamnak szociális klímatervet (a továbbiakban: terv) kell benyújtania a Bizottságnak.
  E
  terveknek két célkitűzés elérésére kell törekedniük. Először is
  biztosítaniuk kell
  a 
  kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások
  , a 
  kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások
  és a kiszolgáltatott
  helyzetben lévő
  közlekedési
  felhasználók számára
  az
  energiahatékonyságba
  , a fűtés és hűtés
  dekarbonizációjába
  ,
  valamint
  a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású
  járművekbe, valamint
  a 
  mobilitásba történő
  beruházások finanszírozásához és végrehajtásához szükséges
  erőforrásokat
  . Másodszor, enyhíteniük kell a fosszilis tüzelőanyagok költségeinek növekedése által a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőkre gyakorolt hatást, és ezáltal meg kell előzniük az energia- és közlekedési szegénységet az átmeneti időszakban, amíg nem kerül sor ilyen beruházások végrehajtására. A terveknek tartalmazniuk kell egy olyan beruházási elemet, amely előmozdítja a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés
  csökkentésére
  irányuló hosszú távú megoldást,
  és más intézkedéseket is előirányozhatnak, beleértve
  a hátrányos jövedelmi hatások rövidebb távú enyhítésére irányuló ideiglenes közvetlen
  jövedelemtámogatást
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

E célból minden tagállamnak szociális klímatervet (a továbbiakban: terv) kell benyújtania a Bizottságnak.
  E
  terveknek két célkitűzés elérésére kell törekedniük. Először is
  biztosítaniuk kell
  a 
  kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások
  , a 
  kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások
  és a kiszolgáltatott
  helyzetben lévő
  közlekedési
  felhasználók számára
  az
  energiahatékonyságba
  , a fűtés és hűtés
  dekarbonizációjába
  ,
  valamint
  a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású
  járművekbe, valamint
  a 
  mobilitásba történő
  beruházások finanszírozásához és végrehajtásához szükséges
  erőforrásokat
  . Másodszor, enyhíteniük kell a fosszilis tüzelőanyagok költségeinek növekedése által a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőkre gyakorolt hatást, és ezáltal meg kell előzniük az energia- és közlekedési szegénységet az átmeneti időszakban, amíg nem kerül sor ilyen beruházások végrehajtására. A terveknek tartalmazniuk kell egy olyan beruházási elemet, amely előmozdítja a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés
  csökkentésére
  irányuló hosszú távú megoldást,
  és más intézkedéseket is előirányozhatnak, beleértve
  a hátrányos jövedelmi hatások rövidebb távú enyhítésére irányuló ideiglenes közvetlen
  jövedelemtámogatást
  .

| (14) | E célból minden tagállamnak szociális klímatervet (a továbbiakban: terv) kell benyújtania a Bizottságnak.
  A
  terveknek
  hozzá kell járulniuk a szociális jogok európai pillére elveinek végrehajtásához és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljainak eléréséhez, miközben biztosítják, hogy senki ne maradjon ki, valamint
  két célkitűzés elérésére kell törekedniük. Először is, a 
  helyi és regionális hatóságokkal
  , a 
  szociális partnerekkel és a civil társadalommal együtt azonosítaniuk kell
  és
  fel kell térképezniük az energia- vagy közlekedési szegénységben élő kiszolgáltatott háztartásokat,
  a kiszolgáltatott
  mikrovállalkozásokat és a veszélyeztetett
  közlekedési
  felhasználókat, hogy azok részesüljenek
  az
  energiahatékonysággal
  , a fűtés és hűtés
  dekarbonizációjával
  , a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású
  járművekkel és
  a 
  mobilitással kapcsolatos
  beruházások finanszírozásához és végrehajtásához szükséges
  forrásokból. A tagállamoknak a helyi és regionális hatóságokkal, a szociális partnerekkel és a civil társadalommal közösen készített részletes elemzéssel kell szolgálniuk az energia- és közlekedési szegénység fő okairól a területükön; A terveknek célokat és célkitűzéseket is meg kell határozniuk az energia- vagy közlekedési szegénységben élők, a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a veszélyeztetett közlekedési felhasználók számának csökkentése érdekében.
  Másodszor, enyhíteniük kell a fosszilis tüzelőanyagok költségeinek növekedése által a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőkre gyakorolt hatást, és ezáltal meg kell előzniük az energia- és közlekedési szegénységet az átmeneti időszakban, amíg nem kerül sor ilyen beruházások végrehajtására. A terveknek tartalmazniuk kell egy olyan beruházási elemet, amely előmozdítja a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés
  fokozatos megszüntetésére
  irányuló hosszú távú megoldást,
  kiegészítve
  a hátrányos jövedelmi hatások rövidebb távú enyhítésére irányuló, ideiglenes közvetlen
  jövedelemtámogatással. A terveknek a nemzeti szinten már végrehajtott intézkedések figyelembevételét is biztosítaniuk kell. |
| --- | --- |

(14)

E célból minden tagállamnak szociális klímatervet (a továbbiakban: terv) kell benyújtania a Bizottságnak.
  A
  terveknek
  hozzá kell járulniuk a szociális jogok európai pillére elveinek végrehajtásához és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljainak eléréséhez, miközben biztosítják, hogy senki ne maradjon ki, valamint
  két célkitűzés elérésére kell törekedniük. Először is, a 
  helyi és regionális hatóságokkal
  , a 
  szociális partnerekkel és a civil társadalommal együtt azonosítaniuk kell
  és
  fel kell térképezniük az energia- vagy közlekedési szegénységben élő kiszolgáltatott háztartásokat,
  a kiszolgáltatott
  mikrovállalkozásokat és a veszélyeztetett
  közlekedési
  felhasználókat, hogy azok részesüljenek
  az
  energiahatékonysággal
  , a fűtés és hűtés
  dekarbonizációjával
  , a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású
  járművekkel és
  a 
  mobilitással kapcsolatos
  beruházások finanszírozásához és végrehajtásához szükséges
  forrásokból. A tagállamoknak a helyi és regionális hatóságokkal, a szociális partnerekkel és a civil társadalommal közösen készített részletes elemzéssel kell szolgálniuk az energia- és közlekedési szegénység fő okairól a területükön; A terveknek célokat és célkitűzéseket is meg kell határozniuk az energia- vagy közlekedési szegénységben élők, a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a veszélyeztetett közlekedési felhasználók számának csökkentése érdekében.
  Másodszor, enyhíteniük kell a fosszilis tüzelőanyagok költségeinek növekedése által a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőkre gyakorolt hatást, és ezáltal meg kell előzniük az energia- és közlekedési szegénységet az átmeneti időszakban, amíg nem kerül sor ilyen beruházások végrehajtására. A terveknek tartalmazniuk kell egy olyan beruházási elemet, amely előmozdítja a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés
  fokozatos megszüntetésére
  irányuló hosszú távú megoldást,
  kiegészítve
  a hátrányos jövedelmi hatások rövidebb távú enyhítésére irányuló, ideiglenes közvetlen
  jövedelemtámogatással. A terveknek a nemzeti szinten már végrehajtott intézkedések figyelembevételét is biztosítaniuk kell.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | Az építőipari és felújítási ágazatban dolgozók különösen ki vannak téve az azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak. Ezért a felújítási munkák megkezdése előtt az azbeszt kötelező szűrésére és nyilvántartására, valamint az azbeszt és más veszélyes anyagok eltávolítására vonatkozó követelményekre van szükség. Az energetikai felújítások lehetőséget biztosítanak az azbeszt épületekből történő biztonságos eltávolítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

Az építőipari és felújítási ágazatban dolgozók különösen ki vannak téve az azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak. Ezért a felújítási munkák megkezdése előtt az azbeszt kötelező szűrésére és nyilvántartására, valamint az azbeszt és más veszélyes anyagok eltávolítására vonatkozó követelményekre van szükség. Az energetikai felújítások lehetőséget biztosítanak az azbeszt épületekből történő biztonságos eltávolítására.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

14 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14b) | A tagállamok által benyújtott terveknek tartalmazniuk kell a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentését célzó beruházások és intézkedések végrehajtásához szükséges tájékoztatási, kapacitásépítési és képzési intézkedéseket az épületek energiahatékonyságának növelése és az épületek fűtésére és hűtésére szolgáló megújuló energiaforrásokhoz való jobb hozzáférés, valamint a fenntartható mobilitási és közlekedési szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférés biztosítása révén, beleértve a szükséges infrastruktúrákat és az elektromos járművek töltőállomásainak kiépítését. A terveknek foglalkozniuk kell a zöld átállás valamennyi szakaszához szükséges munkaerő hiányával is, különösen az épületek energetikai felújításával és a megújuló energiaforrásokból előállított energia integrálásával kapcsolatos munkahelyek, valamint az energiaszegénység és a közlekedési szegénység kezelésére irányuló szakértői és közösségi munka terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14b)

A tagállamok által benyújtott terveknek tartalmazniuk kell a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentését célzó beruházások és intézkedések végrehajtásához szükséges tájékoztatási, kapacitásépítési és képzési intézkedéseket az épületek energiahatékonyságának növelése és az épületek fűtésére és hűtésére szolgáló megújuló energiaforrásokhoz való jobb hozzáférés, valamint a fenntartható mobilitási és közlekedési szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférés biztosítása révén, beleértve a szükséges infrastruktúrákat és az elektromos járművek töltőállomásainak kiépítését. A terveknek foglalkozniuk kell a zöld átállás valamennyi szakaszához szükséges munkaerő hiányával is, különösen az épületek energetikai felújításával és a megújuló energiaforrásokból előállított energia integrálásával kapcsolatos munkahelyek, valamint az energiaszegénység és a közlekedési szegénység kezelésére irányuló szakértői és közösségi munka terén.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A regionális szintű hatóságokkal
  konzultálva
  a tagállamok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy olyan terveket dolgozzanak ki és hajtsanak végre, amelyek igazodnak a helyi, regionális és nemzeti körülményekhez az érintett területekre vonatkozó szakpolitikájukként és más releváns uniós alapok tervezett felhasználásaként. Így lehet a leginkább tiszteletben tartani a helyzetek sokféleségét, a helyi és regionális önkormányzatok speciális tudását, a kutatást és innovációt, a munkaügyi kapcsolatokat, a társadalmi párbeszéd struktúráit, valamint a nemzeti hagyományokat, és így járulhatnak hozzá ezek a kiszolgáltatott helyzetben lévőknek nyújtott átfogó támogatás eredményességéhez és hatékonyságához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A regionális szintű hatóságokkal
  konzultálva
  a tagállamok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy olyan terveket dolgozzanak ki és hajtsanak végre, amelyek igazodnak a helyi, regionális és nemzeti körülményekhez az érintett területekre vonatkozó szakpolitikájukként és más releváns uniós alapok tervezett felhasználásaként. Így lehet a leginkább tiszteletben tartani a helyzetek sokféleségét, a helyi és regionális önkormányzatok speciális tudását, a kutatást és innovációt, a munkaügyi kapcsolatokat, a társadalmi párbeszéd struktúráit, valamint a nemzeti hagyományokat, és így járulhatnak hozzá ezek a kiszolgáltatott helyzetben lévőknek nyújtott átfogó támogatás eredményességéhez és hatékonyságához.

| (15) | A
  helyi és
  regionális szintű hatóságokkal
  , a gazdasági és szociális partnerekkel és az érintett civil társadalmi szervezetekkel folytatott érdemi konzultációt követően
  a tagállamok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy olyan terveket dolgozzanak ki és hajtsanak végre, amelyek igazodnak a helyi, regionális és nemzeti körülményekhez az érintett területekre vonatkozó szakpolitikájukként és más releváns uniós alapok tervezett felhasználásaként. Így lehet a leginkább tiszteletben tartani a helyzetek sokféleségét, a helyi és regionális önkormányzatok
  , a gazdasági és szociális partnerek, valamint az érintett civil társadalmi szervezetek
  speciális tudását, a kutatást és innovációt, a munkaügyi kapcsolatokat, a társadalmi párbeszéd struktúráit, valamint a nemzeti hagyományokat, és így járulhatnak hozzá ezek a kiszolgáltatott helyzetben lévőknek nyújtott átfogó támogatás eredményességéhez és hatékonyságához
  és a helyi és regionális szintű hatóságok és a társadalmi-gazdasági szereplők által kidolgozott projektek bővítéséhez
  . |
| --- | --- |

(15)

A
  helyi és
  regionális szintű hatóságokkal
  , a gazdasági és szociális partnerekkel és az érintett civil társadalmi szervezetekkel folytatott érdemi konzultációt követően
  a tagállamok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy olyan terveket dolgozzanak ki és hajtsanak végre, amelyek igazodnak a helyi, regionális és nemzeti körülményekhez az érintett területekre vonatkozó szakpolitikájukként és más releváns uniós alapok tervezett felhasználásaként. Így lehet a leginkább tiszteletben tartani a helyzetek sokféleségét, a helyi és regionális önkormányzatok
  , a gazdasági és szociális partnerek, valamint az érintett civil társadalmi szervezetek
  speciális tudását, a kutatást és innovációt, a munkaügyi kapcsolatokat, a társadalmi párbeszéd struktúráit, valamint a nemzeti hagyományokat, és így járulhatnak hozzá ezek a kiszolgáltatott helyzetben lévőknek nyújtott átfogó támogatás eredményességéhez és hatékonyságához
  és a helyi és regionális szintű hatóságok és a társadalmi-gazdasági szereplők által kidolgozott projektek bővítéséhez
  .

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | A terveket átfogó módon kell kidolgozni, ugyanakkor el kell kerülni a túlzott adminisztratív terheket. A tagállamok számára ezért elő kell írni, hogy a terveknek az ismertetettek szerinti kidolgozása és végrehajtása során átfogó módon járjanak el, ugyanakkor kerüljék a szükségtelen összetettséget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

A terveket átfogó módon kell kidolgozni, ugyanakkor el kell kerülni a túlzott adminisztratív terheket. A tagállamok számára ezért elő kell írni, hogy a terveknek az ismertetettek szerinti kidolgozása és végrehajtása során átfogó módon járjanak el, ugyanakkor kerüljék a szükségtelen összetettséget.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Annak biztosítása, hogy az intézkedések és beruházások különösen az energiaszegény vagy kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokat és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználókat célozzák meg, kulcsfontosságú szerepet játszik a klímasemlegességre való igazságos átállás szempontjából. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését előmozdító támogató intézkedéseknek segíteniük kell a tagállamokat az
  épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelemből
  eredő
  társadalmi
  hatások kezelésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Annak biztosítása, hogy az intézkedések és beruházások különösen az energiaszegény vagy kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokat és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználókat célozzák meg, kulcsfontosságú szerepet játszik a klímasemlegességre való igazságos átállás szempontjából. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését előmozdító támogató intézkedéseknek segíteniük kell a tagállamokat az
  épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelemből
  eredő
  társadalmi
  hatások kezelésében.

| (16) | Annak biztosítása, hogy az intézkedések és beruházások különösen az energiaszegény vagy kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokat és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználókat célozzák meg, kulcsfontosságú szerepet játszik a klímasemlegességre való igazságos átállás szempontjából. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését előmozdító támogató intézkedéseknek segíteniük kell a tagállamokat az
  klímasemlegességre való átállásból, többek között a szén-dioxid-árazásból
  eredő
  szociális
  hatások kezelésében. |
| --- | --- |

(16)

Annak biztosítása, hogy az intézkedések és beruházások különösen az energiaszegény vagy kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokat és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználókat célozzák meg, kulcsfontosságú szerepet játszik a klímasemlegességre való igazságos átállás szempontjából. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését előmozdító támogató intézkedéseknek segíteniük kell a tagállamokat az
  klímasemlegességre való átállásból, többek között a szén-dioxid-árazásból
  eredő
  szociális
  hatások kezelésében.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | E
  beruházásoknak a költségek és kibocsátások csökkentésére gyakorolt hatásától függően
  a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőknek
  nyújtott jól célzott közvetlen jövedelemtámogatás
  elősegítené
  az igazságos
  átállást
  . Az ilyen támogatást a lakás- és közlekedési ágazat dekarbonizációját kísérő ideiglenes intézkedésnek kell tekinteni. Nem lenne állandó, mivel nem kezeli az energiaszegénység és a 
  közlekedési
  szegénység kiváltó okait.
  Az ilyen támogatás csak az épületeknek és a közúti közlekedésnek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából eredő közvetlen hatásokra vonatkozhat, a villamosenergia- és hőtermelésnek az említett irányelv hatálya alá vonásához kapcsolódó villamosenergia- és fűtési költségekre nem.
  Az ilyen
  közvetlen jövedelemtámogatásra való jogosultságot időben korlátozni kell
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

E
  beruházásoknak a költségek és kibocsátások csökkentésére gyakorolt hatásától függően
  a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőknek
  nyújtott jól célzott közvetlen jövedelemtámogatás
  elősegítené
  az igazságos
  átállást
  . Az ilyen támogatást a lakás- és közlekedési ágazat dekarbonizációját kísérő ideiglenes intézkedésnek kell tekinteni. Nem lenne állandó, mivel nem kezeli az energiaszegénység és a 
  közlekedési
  szegénység kiváltó okait.
  Az ilyen támogatás csak az épületeknek és a közúti közlekedésnek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából eredő közvetlen hatásokra vonatkozhat, a villamosenergia- és hőtermelésnek az említett irányelv hatálya alá vonásához kapcsolódó villamosenergia- és fűtési költségekre nem.
  Az ilyen
  közvetlen jövedelemtámogatásra való jogosultságot időben korlátozni kell
  .

| (17) | A közvetlen jövedelemtámogatás az ugyanazon kedvezményezetteket célzó hosszú távú strukturális beruházási intézkedésekkel együtt hozzájárul az Alap célkitűzéseinek eléréséhez. E
  beruházásoknak a költségek és kibocsátások csökkentésére gyakorolt hatásától függően
  az energiaszegénységben és közlekedési szegénységben élő háztartásoknak
  nyújtott, jól célzott közvetlen jövedelemtámogatás
  hozzájárulna az energia- és mobilitási költségek csökkentéséhez és
  az igazságos
  átmenet támogatásához, amíg további strukturális beruházások meg nem valósulnak
  . Az ilyen támogatást a lakás- és közlekedési ágazat dekarbonizációját kísérő ideiglenes intézkedésnek kell tekinteni. Nem lenne állandó, mivel nem kezeli az energiaszegénység és a 
  közlekedési
  szegénység kiváltó okait. Az ilyen
  közvetlen jövedelemtámogatást
  az
  egyes tervek 2024–2027 közötti időszakra vonatkozó becsült összköltségének legfeljebb 40 %-ára kell korlátozni,
  és
  azt
  a 
  2028–2032 közötti időszakra vonatkozóan a Bizottság által
  a 
  strukturális beruházások és intézkedések végrehajtásának előrehaladása és hatása fényében végzett
  , a 
  közvetlen jövedelemtámogatás hatékonyságáról, hozzáadott értékéről, folyamatos relevanciájáról és szükséges mértékéről szóló országonkénti értékelésnek megfelelően kell megállapítani annak érdekében, hogy
  az ilyen
  támogatást 2032 végéig fokozatosan meg lehessen szüntetni
  . |
| --- | --- |

(17)

A közvetlen jövedelemtámogatás az ugyanazon kedvezményezetteket célzó hosszú távú strukturális beruházási intézkedésekkel együtt hozzájárul az Alap célkitűzéseinek eléréséhez. E
  beruházásoknak a költségek és kibocsátások csökkentésére gyakorolt hatásától függően
  az energiaszegénységben és közlekedési szegénységben élő háztartásoknak
  nyújtott, jól célzott közvetlen jövedelemtámogatás
  hozzájárulna az energia- és mobilitási költségek csökkentéséhez és
  az igazságos
  átmenet támogatásához, amíg további strukturális beruházások meg nem valósulnak
  . Az ilyen támogatást a lakás- és közlekedési ágazat dekarbonizációját kísérő ideiglenes intézkedésnek kell tekinteni. Nem lenne állandó, mivel nem kezeli az energiaszegénység és a 
  közlekedési
  szegénység kiváltó okait. Az ilyen
  közvetlen jövedelemtámogatást
  az
  egyes tervek 2024–2027 közötti időszakra vonatkozó becsült összköltségének legfeljebb 40 %-ára kell korlátozni,
  és
  azt
  a 
  2028–2032 közötti időszakra vonatkozóan a Bizottság által
  a 
  strukturális beruházások és intézkedések végrehajtásának előrehaladása és hatása fényében végzett
  , a 
  közvetlen jövedelemtámogatás hatékonyságáról, hozzáadott értékéről, folyamatos relevanciájáról és szükséges mértékéről szóló országonkénti értékelésnek megfelelően kell megállapítani annak érdekében, hogy
  az ilyen
  támogatást 2032 végéig fokozatosan meg lehessen szüntetni
  .

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | A kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, a közlekedés kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználóit és a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokat tájékoztatni kell az Alap keretében nyújtott támogatás létezéséről és az abból való részesülés módjairól. Célzott, hozzáférhető és megfizethető információkat, oktatást, tájékoztatást és tanácsadást kell biztosítani a költséghatékony intézkedésekről és beruházásokról, és e célból megfelelő támogatásnak kell rendelkezésre állnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

A kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, a közlekedés kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználóit és a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokat tájékoztatni kell az Alap keretében nyújtott támogatás létezéséről és az abból való részesülés módjairól. Célzott, hozzáférhető és megfizethető információkat, oktatást, tájékoztatást és tanácsadást kell biztosítani a költséghatékony intézkedésekről és beruházásokról, és e célból megfelelő támogatásnak kell rendelkezésre állnia.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

17 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17b) | Az Alapnak összhangban kell lennie az Uniónak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményből eredő kötelezettségével, és nem támogathat olyan intézkedéseket vagy beruházásokat, amelyek szegregációhoz vagy társadalmi kirekesztéshez vezetnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17b)

Az Alapnak összhangban kell lennie az Uniónak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményből eredő kötelezettségével, és nem támogathat olyan intézkedéseket vagy beruházásokat, amelyek szegregációhoz vagy társadalmi kirekesztéshez vezetnek.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Tekintettel az éghajlatváltozásnak a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségekkel összhangban történő kezelésének fontosságára, valamint az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljai iránti elkötelezettségre, az e rendelet szerinti intézkedéseknek hozzá kell járulniuk azon cél eléréséhez, hogy a 2021–2027
  -es
  többéves pénzügyi
  keret összes kiadásának
  30 %-át az éghajlat-politikai célkitűzések
  érvényesítésére
  kell fordítani, és hozzá kell járulniuk ahhoz a célkitűzéshez, hogy 2026-ban és 2027-ben az éves kiadások 10 %-át biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordítsák, figyelembe véve az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célok közötti meglévő átfedéseket is. Ehhez az Alap kiadásainak jelölésére az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) II. mellékletében meghatározott módszertant kell alkalmazni. Az Alapnak olyan tevékenységeket kell támogatnia, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják
  az Unió éghajlat-politikai és környezetvédelmi normáit és prioritásait, valamint
  az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (34)

  17
  . cikkének
  értelmében vett, a jelentős károkozás elkerülését célzó elvet
  . A tervekben csak ilyen intézkedések és beruházások szerepelhetnek. A közvetlen jövedelemtámogatási intézkedéseket főszabályként úgy kell tekinteni, mint amelyek előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorolnak a környezeti célkitűzésekre, és mint ilyenek, megfelelnek a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek. A Bizottság
  már jóval a tervek elkészítését megelőzően technikai iránymutatást kíván kiadni a tagállamoknak. Az iránymutatás kifejti, hogyan kell az intézkedéseknek és beruházásoknak megfelelniük az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkének értelmében vett, a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek. A Bizottság
  2021-ben tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot
  kíván benyújtani
  a zöld átállás szociális vonatkozásainak kezelését illetően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Tekintettel az éghajlatváltozásnak a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségekkel összhangban történő kezelésének fontosságára, valamint az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljai iránti elkötelezettségre, az e rendelet szerinti intézkedéseknek hozzá kell járulniuk azon cél eléréséhez, hogy a 2021–2027
  -es
  többéves pénzügyi
  keret összes kiadásának
  30 %-át az éghajlat-politikai célkitűzések
  érvényesítésére
  kell fordítani, és hozzá kell járulniuk ahhoz a célkitűzéshez, hogy 2026-ban és 2027-ben az éves kiadások 10 %-át biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordítsák, figyelembe véve az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célok közötti meglévő átfedéseket is. Ehhez az Alap kiadásainak jelölésére az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) II. mellékletében meghatározott módszertant kell alkalmazni. Az Alapnak olyan tevékenységeket kell támogatnia, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják
  az Unió éghajlat-politikai és környezetvédelmi normáit és prioritásait, valamint
  az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (34)

  17
  . cikkének
  értelmében vett, a jelentős károkozás elkerülését célzó elvet
  . A tervekben csak ilyen intézkedések és beruházások szerepelhetnek. A közvetlen jövedelemtámogatási intézkedéseket főszabályként úgy kell tekinteni, mint amelyek előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorolnak a környezeti célkitűzésekre, és mint ilyenek, megfelelnek a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek. A Bizottság
  már jóval a tervek elkészítését megelőzően technikai iránymutatást kíván kiadni a tagállamoknak. Az iránymutatás kifejti, hogyan kell az intézkedéseknek és beruházásoknak megfelelniük az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkének értelmében vett, a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek. A Bizottság
  2021-ben tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot
  kíván benyújtani
  a zöld átállás szociális vonatkozásainak kezelését illetően.

| (18) | Tekintettel az éghajlatváltozásnak a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségekkel összhangban történő kezelésének fontosságára,
  a szociális jogok európai pillérével összefüggő kötelezettségvállalásokra,
  valamint az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljai iránti elkötelezettségre, az e rendelet szerinti intézkedéseknek hozzá kell járulniuk azon cél eléréséhez, hogy a 2021–2027
  közötti időszak
  többéves pénzügyi
  keretében az uniós költségvetés és az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz teljes összegének legalább
  30 %-át az éghajlat-politikai célkitűzések
  támogatására
  kell fordítani, és hozzá kell járulniuk ahhoz a célkitűzéshez, hogy
  2024-ben a többéves pénzügyi keret éves kiadásainak 7,5  %-át,
  2026-ban és 2027-ben
  pedig
  az éves kiadások 10 %-át biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordítsák, figyelembe véve az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célok közötti meglévő átfedéseket is. Ehhez az Alap kiadásainak jelölésére az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) II. mellékletében meghatározott módszertant kell alkalmazni. Az Alapnak olyan tevékenységeket kell támogatnia, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják
  a Bizottság által
  az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (34)

  10
  . cikkének
  (3) bekezdésében meghatározott technikai vizsgálati kritériumokat
  . A tervekben csak ilyen intézkedések és beruházások szerepelhetnek. A közvetlen jövedelemtámogatási intézkedéseket főszabályként úgy kell tekinteni, mint amelyek előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorolnak a környezeti célkitűzésekre, és mint ilyenek, megfelelnek a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek. A Bizottság 2021-ben tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot
  nyújtott be
  a zöld átállás szociális vonatkozásainak kezelését illetően. |
| --- | --- |

(18)

Tekintettel az éghajlatváltozásnak a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségekkel összhangban történő kezelésének fontosságára,
  a szociális jogok európai pillérével összefüggő kötelezettségvállalásokra,
  valamint az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljai iránti elkötelezettségre, az e rendelet szerinti intézkedéseknek hozzá kell járulniuk azon cél eléréséhez, hogy a 2021–2027
  közötti időszak
  többéves pénzügyi
  keretében az uniós költségvetés és az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz teljes összegének legalább
  30 %-át az éghajlat-politikai célkitűzések
  támogatására
  kell fordítani, és hozzá kell járulniuk ahhoz a célkitűzéshez, hogy
  2024-ben a többéves pénzügyi keret éves kiadásainak 7,5  %-át,
  2026-ban és 2027-ben
  pedig
  az éves kiadások 10 %-át biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordítsák, figyelembe véve az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célok közötti meglévő átfedéseket is. Ehhez az Alap kiadásainak jelölésére az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) II. mellékletében meghatározott módszertant kell alkalmazni. Az Alapnak olyan tevékenységeket kell támogatnia, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják
  a Bizottság által
  az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (34)

  10
  . cikkének
  (3) bekezdésében meghatározott technikai vizsgálati kritériumokat
  . A tervekben csak ilyen intézkedések és beruházások szerepelhetnek. A közvetlen jövedelemtámogatási intézkedéseket főszabályként úgy kell tekinteni, mint amelyek előreláthatólag jelentéktelen hatást gyakorolnak a környezeti célkitűzésekre, és mint ilyenek, megfelelnek a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek. A Bizottság 2021-ben tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot
  nyújtott be
  a zöld átállás szociális vonatkozásainak kezelését illetően.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A nőket
  különösen
  érinti a 
  szén-dioxid-árazás, mivel ők képviselik
  az egyszülős családok 85 %-át. Az egyszülős családok esetében különösen nagy a gyermekszegénység kockázata. A tervek elkészítése és végrehajtása során
  figyelembe
  kell
  venni
  és elő kell mozdítani a nemek közötti egyenlőséget és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőséget, továbbá e célkitűzések általános érvényesítését és a fogyatékossággal élő személyek
  hozzáférésének kérdését
  annak biztosítása érdekében, hogy senki se maradjon le. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A nőket
  különösen
  érinti a 
  szén-dioxid-árazás, mivel ők képviselik
  az egyszülős családok 85 %-át. Az egyszülős családok esetében különösen nagy a gyermekszegénység kockázata. A tervek elkészítése és végrehajtása során
  figyelembe
  kell
  venni
  és elő kell mozdítani a nemek közötti egyenlőséget és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőséget, továbbá e célkitűzések általános érvényesítését és a fogyatékossággal élő személyek
  hozzáférésének kérdését
  annak biztosítása érdekében, hogy senki se maradjon le.

| (19) | A nőket
  aránytalanul nagy mértékben
  érinti
  az energiaszegénység és
  a 
  közlekedési szegénység, különösen
  az egyszülős családok 85 %-át
  képviselő egyedülálló anyákat, valamint az egyedülálló nőket, a fogyatékossággal élő nőket vagy az egyedül élő idősebb nőket. Emellett a nők eltérő és összetettebb mobilitási mintákkal rendelkeznek
  . Az
  eltartott gyermeket nevelő
  egyszülős családok esetében különösen nagy a gyermekszegénység kockázata. A tervek elkészítése és végrehajtása során
  támogatni
  kell és elő kell mozdítani a nemek közötti egyenlőséget és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőséget, továbbá e célkitűzések általános érvényesítését és a fogyatékossággal élő személyek
  hozzáférési jogait
  annak biztosítása érdekében, hogy senki se maradjon le. |
| --- | --- |

(19)

A nőket
  aránytalanul nagy mértékben
  érinti
  az energiaszegénység és
  a 
  közlekedési szegénység, különösen
  az egyszülős családok 85 %-át
  képviselő egyedülálló anyákat, valamint az egyedülálló nőket, a fogyatékossággal élő nőket vagy az egyedül élő idősebb nőket. Emellett a nők eltérő és összetettebb mobilitási mintákkal rendelkeznek
  . Az
  eltartott gyermeket nevelő
  egyszülős családok esetében különösen nagy a gyermekszegénység kockázata. A tervek elkészítése és végrehajtása során
  támogatni
  kell és elő kell mozdítani a nemek közötti egyenlőséget és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőséget, továbbá e célkitűzések általános érvényesítését és a fogyatékossággal élő személyek
  hozzáférési jogait
  annak biztosítása érdekében, hogy senki se maradjon le.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | A megújulóenergia-közösségek és a lakossági energiaközösségek a polgárok által kezdeményezett, alulról felfelé építkező megközelítés révén segíthetik a tagállamokat e rendelet célkitűzéseinek elérésében, mivel ezek a közösségek felhatalmazzák és bevonják a fogyasztókat, és lehetővé teszik a háztartási fogyasztók bizonyos csoportjai számára, akik városi és vidéki, szigeti, hegyvidéki, távoli és kevésbé hozzáférhető területeken, illetve a kevésbé fejlett régiókban vagy területeken – ideértve a kevésbé fejlett városkörnyéki területeket is – élnek, hogy javítsák energiahatékonysági projektekben vegyenek részt, támogassák a háztartások megújuló energia felhasználását, és egyúttal hozzájáruljanak az energiaszegénység elleni küzdelemhez. A tagállamoknak ezért elő kell mozdítaniuk a megújulóenergia-közösségek és a helyi energiaközösségek szerepét, és azokat az Alap támogatható kedvezményezettjeinek kell tekinteniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

A megújulóenergia-közösségek és a lakossági energiaközösségek a polgárok által kezdeményezett, alulról felfelé építkező megközelítés révén segíthetik a tagállamokat e rendelet célkitűzéseinek elérésében, mivel ezek a közösségek felhatalmazzák és bevonják a fogyasztókat, és lehetővé teszik a háztartási fogyasztók bizonyos csoportjai számára, akik városi és vidéki, szigeti, hegyvidéki, távoli és kevésbé hozzáférhető területeken, illetve a kevésbé fejlett régiókban vagy területeken – ideértve a kevésbé fejlett városkörnyéki területeket is – élnek, hogy javítsák energiahatékonysági projektekben vegyenek részt, támogassák a háztartások megújuló energia felhasználását, és egyúttal hozzájáruljanak az energiaszegénység elleni küzdelemhez. A tagállamoknak ezért elő kell mozdítaniuk a megújulóenergia-közösségek és a helyi energiaközösségek szerepét, és azokat az Alap támogatható kedvezményezettjeinek kell tekinteniük.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | A tagállamoknak az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) 14. cikkével összhangban az integrált nemzeti energia- és klímatervük aktualizált változatával együtt kell benyújtaniuk tervüket. A terveknek tartalmazniuk kell a finanszírozandó intézkedéseket, azok becsült költségeit és a nemzeti hozzájárulást. Tartalmazniuk kell továbbá az intézkedések hatékony végrehajtásának értékeléséhez szükséges kulcsfontosságú mérföldköveket és célokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A tagállamoknak az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) 14. cikkével összhangban az integrált nemzeti energia- és klímatervük aktualizált változatával együtt kell benyújtaniuk tervüket. A terveknek tartalmazniuk kell a finanszírozandó intézkedéseket, azok becsült költségeit és a nemzeti hozzájárulást. Tartalmazniuk kell továbbá az intézkedések hatékony végrehajtásának értékeléséhez szükséges kulcsfontosságú mérföldköveket és célokat.

| (20) | A tagállamoknak az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) 14. cikkével
  és a 240/2014/EU rendelet

   (35a)

  szerinti európai partnerségi magatartási kódexszel
  összhangban az integrált nemzeti energia- és klímatervük aktualizált változatával együtt kell benyújtaniuk tervüket. A terveknek tartalmazniuk kell a finanszírozandó intézkedéseket, azok becsült költségeit és a nemzeti hozzájárulást. Tartalmazniuk kell továbbá az intézkedések hatékony végrehajtásának értékeléséhez szükséges kulcsfontosságú mérföldköveket és célokat. |
| --- | --- |

(20)

A tagállamoknak az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) 14. cikkével
  és a 240/2014/EU rendelet

   (35a)

  szerinti európai partnerségi magatartási kódexszel
  összhangban az integrált nemzeti energia- és klímatervük aktualizált változatával együtt kell benyújtaniuk tervüket. A terveknek tartalmazniuk kell a finanszírozandó intézkedéseket, azok becsült költségeit és a nemzeti hozzájárulást. Tartalmazniuk kell továbbá az intézkedések hatékony végrehajtásának értékeléséhez szükséges kulcsfontosságú mérföldköveket és célokat.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | A tervekben foglalt intézkedések végrehajtása megfelelő szintű munkaerőtől függ, beleértve a kézműveseket, a magasan képzett zöld technológiai szakértőket, az alkalmazott tudósokat és az innovátorokat. Ezért a tagállamoknak ki kell egészíteniük a terveket azáltal, hogy a munkavállalók át- és továbbképzésének biztosítása érdekében felhasználják az egyéb vonatkozó uniós intézkedéseket és programokat, hogy jobb lehetőségeket teremtsenek a szakképzett kézművesek és a magasan képzett szakértők számára, különösen az épületfelújítással, a hőszivattyúk szigetelésével és telepítésével, valamint az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítésével – például az elektromos járművek töltőállomásainak telepítésével – kapcsolatos munkahelyek tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

A tervekben foglalt intézkedések végrehajtása megfelelő szintű munkaerőtől függ, beleértve a kézműveseket, a magasan képzett zöld technológiai szakértőket, az alkalmazott tudósokat és az innovátorokat. Ezért a tagállamoknak ki kell egészíteniük a terveket azáltal, hogy a munkavállalók át- és továbbképzésének biztosítása érdekében felhasználják az egyéb vonatkozó uniós intézkedéseket és programokat, hogy jobb lehetőségeket teremtsenek a szakképzett kézművesek és a magasan képzett szakértők számára, különösen az épületfelújítással, a hőszivattyúk szigetelésével és telepítésével, valamint az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítésével – például az elektromos járművek töltőállomásainak telepítésével – kapcsolatos munkahelyek tekintetében.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Az Alapnak és a terveknek összhangban kell lenniük az (EU) 2018/1999 rendelet szerinti aktualizált integrált nemzeti energia- és klímatervek, az [éééé/szszsz] európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) [az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv átdolgozására irányuló javaslat], a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési terv (37), az (
  EU
  )
  2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (38)

  létrehozott Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+)
  , az (EU) 2021/
  1056
  európai parlamenti és tanácsi rendelet (39)

  értelmében vett
  igazságos átmenet tervek, valamint a 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (40) szerinti hosszú távú tagállami épületfelújítási stratégiák keretében a tagállamok által tervezett reformokkal és kötelezettségvállalásokkal, amelyek keretbe foglalják őket. Az adminisztratív hatékonyság biztosítása érdekében adott esetben a tervekben szereplő információknak összhangban kell lenniük a fent felsorolt jogszabályokkal és tervekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Az Alapnak és a terveknek összhangban kell lenniük az (EU) 2018/1999 rendelet szerinti aktualizált integrált nemzeti energia- és klímatervek, az [éééé/szszsz] európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) [az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv átdolgozására irányuló javaslat], a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési terv (37), az (
  EU
  )
  2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (38)

  létrehozott Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+)
  , az (EU) 2021/
  1056
  európai parlamenti és tanácsi rendelet (39)

  értelmében vett
  igazságos átmenet tervek, valamint a 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (40) szerinti hosszú távú tagállami épületfelújítási stratégiák keretében a tagállamok által tervezett reformokkal és kötelezettségvállalásokkal, amelyek keretbe foglalják őket. Az adminisztratív hatékonyság biztosítása érdekében adott esetben a tervekben szereplő információknak összhangban kell lenniük a fent felsorolt jogszabályokkal és tervekkel.

| (21) | Az Alapnak és a terveknek összhangban kell lenniük az (EU) 2018/1999 rendelet szerinti aktualizált integrált nemzeti energia- és klímatervek, az [éééé/szszsz] európai parlamenti és tanácsi irányelv [az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv átdolgozására irányuló javaslat] (36), a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési terv (37), az
  Európai Szociális Alap Plusz
  (
  ESZA+
  ) (38)

  , a Modernizációs Alap, az (EU) 2021/1058 rendelet szerinti kohéziós politikai operatív programok
  , az (EU) 2021/
  241
  európai parlamenti és tanácsi rendelet
  szerinti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek, az
  igazságos átmenet tervek (39), valamint a 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (40) szerinti hosszú távú tagállami épületfelújítási stratégiák keretében a tagállamok által tervezett reformokkal és kötelezettségvállalásokkal, amelyek keretbe foglalják őket. Az adminisztratív hatékonyság biztosítása érdekében adott esetben a tervekben szereplő információknak összhangban kell lenniük a fent felsorolt jogszabályokkal és tervekkel. |
| --- | --- |

(21)

Az Alapnak és a terveknek összhangban kell lenniük az (EU) 2018/1999 rendelet szerinti aktualizált integrált nemzeti energia- és klímatervek, az [éééé/szszsz] európai parlamenti és tanácsi irányelv [az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv átdolgozására irányuló javaslat] (36), a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési terv (37), az
  Európai Szociális Alap Plusz
  (
  ESZA+
  ) (38)

  , a Modernizációs Alap, az (EU) 2021/1058 rendelet szerinti kohéziós politikai operatív programok
  , az (EU) 2021/
  241
  európai parlamenti és tanácsi rendelet
  szerinti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek, az
  igazságos átmenet tervek (39), valamint a 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (40) szerinti hosszú távú tagállami épületfelújítási stratégiák keretében a tagállamok által tervezett reformokkal és kötelezettségvállalásokkal, amelyek keretbe foglalják őket. Az adminisztratív hatékonyság biztosítása érdekében adott esetben a tervekben szereplő információknak összhangban kell lenniük a fent felsorolt jogszabályokkal és tervekkel.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21a) | A beavatkozások közti átfedések vagy a beavatkozások megkettőzésének elkerülése érdekében elengedhetetlen az Alap koherenciájának biztosítása mind a nemzeti energia- és klímatervekkel, mind pedig a kohéziós politikai programokkal, amelyek hasonló prioritásokat fogalmaznak meg. Továbbá hatékony koordinációra és stratégiai tervezésre van szükség a tagállamokban az Alap, valamint a 2021–2027-es időszakra vonatkozó kohéziós politika és más uniós alapok, elsősorban például az Igazságos Átmenet Alap és az Európai Szociális Alap plusz között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21a)

A beavatkozások közti átfedések vagy a beavatkozások megkettőzésének elkerülése érdekében elengedhetetlen az Alap koherenciájának biztosítása mind a nemzeti energia- és klímatervekkel, mind pedig a kohéziós politikai programokkal, amelyek hasonló prioritásokat fogalmaznak meg. Továbbá hatékony koordinációra és stratégiai tervezésre van szükség a tagállamokban az Alap, valamint a 2021–2027-es időszakra vonatkozó kohéziós politika és más uniós alapok, elsősorban például az Igazságos Átmenet Alap és az Európai Szociális Alap plusz között.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Az Uniónak a 
  Szociális Klímaalapon keresztül
  pénzügyi eszközökkel
  támogatnia
  kell a tagállamokat
  a tervük végrehajtásában. A Szociális Klímaalapból történő kifizetéseket a tervekben szereplő mérföldkövek és célok teljesítésétől kell függővé tenni
  .
  Ez lehetővé tenné
  a 
  nemzeti körülmények
  és
  prioritások hatékony figyelembevételét, leegyszerűsítené a finanszírozást,
  és
  megkönnyítené annak más nemzeti kiadási programokkal való integrációját, ugyanakkor garantálná
  az
  uniós kiadások hatását
  és
  integritását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Az Uniónak a 
  Szociális Klímaalapon keresztül
  pénzügyi eszközökkel
  támogatnia
  kell a tagállamokat
  a tervük végrehajtásában. A Szociális Klímaalapból történő kifizetéseket a tervekben szereplő mérföldkövek és célok teljesítésétől kell függővé tenni
  .
  Ez lehetővé tenné
  a 
  nemzeti körülmények
  és
  prioritások hatékony figyelembevételét, leegyszerűsítené a finanszírozást,
  és
  megkönnyítené annak más nemzeti kiadási programokkal való integrációját, ugyanakkor garantálná
  az
  uniós kiadások hatását
  és
  integritását
  .

| (22) | Az Uniónak a 
  tagállamokkal arányos, megfelelő
  pénzügyi eszközökkel kell
  támogatnia
  a tagállamokat
  , figyelembe véve azok földrajzi és demográfiai realitásait, valamint technikai támogatást kell nyújtania terveik végrehajtásához a Szociális Klímaalapon keresztül
  .
  Különös figyelmet kell fordítani a vidéki, szigeti, perifériális, hegyvidéki, távoli és kevésbé megközelíthető régiók vagy területek sajátos és egyedi kihívásaira, amelyek az éghajlatvédelmi átállás fokozott társadalmi-gazdasági hatásaival néznek szembe. Az e régiókra vonatkozó intézkedések és beruházások hatékonyságának biztosítása érdekében külön minimális pénzügyi előirányzatot kell megállapítani számukra. Az uniós alapok lehető leghatékonyabb felhasználásának biztosítása érdekében
  a Szociális Klímaalapból történő kifizetéseket a tervekben szereplő mérföldkövek és célok elérésétől kell függővé tenni
  , és azoknak összhangban kell lenniük az említett mérföldkövek és célok elérése érdekében jelzett költségekkel, továbbá biztosítaniuk kell, hogy azok ne hosszabbítsák meg a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget, és elkerüljék a szén-dioxid-kibocsátás mértékének rögzülését
  . Ez lehetővé tenné a nemzeti körülmények és prioritások hatékony figyelembevételét, leegyszerűsítené a finanszírozást, és megkönnyítené annak más nemzeti kiadási programokkal való integrációját, ugyanakkor garantálná az uniós kiadások hatását és integritását. |
| --- | --- |

(22)

Az Uniónak a 
  tagállamokkal arányos, megfelelő
  pénzügyi eszközökkel kell
  támogatnia
  a tagállamokat
  , figyelembe véve azok földrajzi és demográfiai realitásait, valamint technikai támogatást kell nyújtania terveik végrehajtásához a Szociális Klímaalapon keresztül
  .
  Különös figyelmet kell fordítani a vidéki, szigeti, perifériális, hegyvidéki, távoli és kevésbé megközelíthető régiók vagy területek sajátos és egyedi kihívásaira, amelyek az éghajlatvédelmi átállás fokozott társadalmi-gazdasági hatásaival néznek szembe. Az e régiókra vonatkozó intézkedések és beruházások hatékonyságának biztosítása érdekében külön minimális pénzügyi előirányzatot kell megállapítani számukra. Az uniós alapok lehető leghatékonyabb felhasználásának biztosítása érdekében
  a Szociális Klímaalapból történő kifizetéseket a tervekben szereplő mérföldkövek és célok elérésétől kell függővé tenni
  , és azoknak összhangban kell lenniük az említett mérföldkövek és célok elérése érdekében jelzett költségekkel, továbbá biztosítaniuk kell, hogy azok ne hosszabbítsák meg a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget, és elkerüljék a szén-dioxid-kibocsátás mértékének rögzülését
  . Ez lehetővé tenné a nemzeti körülmények és prioritások hatékony figyelembevételét, leegyszerűsítené a finanszírozást, és megkönnyítené annak más nemzeti kiadási programokkal való integrációját, ugyanakkor garantálná az uniós kiadások hatását és integritását.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | Az uniós költségvetés egységességének elve, amely szerint az Unió valamennyi bevételi és kiadási tétele szerepel a költségvetésben, az EUMSZ 310. cikkének (1) bekezdése révén a Szerződésben foglalt követelmény. Ezért többek között a közösségi módszer tiszteletben tartása, a parlamenti demokratikus elszámoltathatóság, felügyelet és ellenőrzés tiszteletben tartása, a finanszírozás kiszámíthatósága és a többéves programozás biztosítása, valamint az uniós szinten hozott költségvetési döntések átláthatóságának biztosítása érdekében az Alapot teljes mértékben integrálni kell az uniós költségvetésbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

Az uniós költségvetés egységességének elve, amely szerint az Unió valamennyi bevételi és kiadási tétele szerepel a költségvetésben, az EUMSZ 310. cikkének (1) bekezdése révén a Szerződésben foglalt követelmény. Ezért többek között a közösségi módszer tiszteletben tartása, a parlamenti demokratikus elszámoltathatóság, felügyelet és ellenőrzés tiszteletben tartása, a finanszírozás kiszámíthatósága és a többéves programozás biztosítása, valamint az uniós szinten hozott költségvetési döntések átláthatóságának biztosítása érdekében az Alapot teljes mértékben integrálni kell az uniós költségvetésbe.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Az Alap pénzügyi
  keretösszege főszabály szerint
  az
  épületeknek
  és a 
  közúti közlekedésnek
  a 2003/87/EK irányelv hatálya alá
  vonásából
  a 
  2026
  –2032
  közötti időszakban származó várható bevételek 25 %-ának felel meg
  . Az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozat (41) értelmében a tagállamoknak ezeket a bevételeket saját forrásként az uniós költségvetés rendelkezésére kell bocsátaniuk. A tagállamoknak maguknak kell finanszírozniuk a 
  tervük
  összköltségének 50 
  %-át
  . E célból, valamint a negatívan érintett polgárok számára szükséges átállás felgyorsítását és hatásainak enyhítését célzó beruházások és intézkedések érdekében a tagállamoknak
  többek között
  a 2003/87/EK irányelv szerinti, az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelemből várható bevételeiket erre a célra kell felhasználniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Az Alap pénzügyi
  keretösszege főszabály szerint
  az
  épületeknek
  és a 
  közúti közlekedésnek
  a 2003/87/EK irányelv hatálya alá
  vonásából
  a 
  2026
  –2032
  közötti időszakban származó várható bevételek 25 %-ának felel meg
  . Az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozat (41) értelmében a tagállamoknak ezeket a bevételeket saját forrásként az uniós költségvetés rendelkezésére kell bocsátaniuk. A tagállamoknak maguknak kell finanszírozniuk a 
  tervük
  összköltségének 50 
  %-át
  . E célból, valamint a negatívan érintett polgárok számára szükséges átállás felgyorsítását és hatásainak enyhítését célzó beruházások és intézkedések érdekében a tagállamoknak
  többek között
  a 2003/87/EK irányelv szerinti, az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelemből várható bevételeiket erre a célra kell felhasználniuk.

| (23) | Az Alap pénzügyi
  keretösszegét annak a becsült összegnek
  az
  értékelése alapján határozzák meg, amely az első időszakban a kereskedelmi célú közúti fuvarozáshoz, a kereskedelmi épületekhez
  és a 
  IVa. fejezet [ETS-irányelv] hatálya alá tartozó egyéb üzemanyagokhoz kapcsolódó várható bevételek 25 %-ának az uniós költségvetéshez való hozzárendelése révén keletkezik. Ezt az összeget ki kell egészíteni a 2003/87/EK irányelv 30d. cikkének (3) bekezdésével összhangban árverésre bocsátott 150 millió kibocsátási egységből származó bevételekkel. 35 EUR/tonna szén-dioxid-árat feltételezve a hároméves időszak alatt további 5,25  milliárd euró áll majd rendelkezésre. Ez a pénzügyi keretösszeggel együtt 16,39  milliárd eurót tenne ki ebben az időszakban. A következő többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások fényében, valamint annak fényében, hogy a 2003/87/EK irányelv [XX.] cikkével összhangban 2029. január 1-jéig
  a 2003/87/EK irányelv hatálya alá
  vonnák a magánépületek és a közúti magánközlekedés ágazatait, bizottsági javaslatra lenne szükség
  a 
  Szociális Klímaalap 2028
  –2032
  második időszakra vonatkozó összegének megállapításához. Következésképpen az Alap elérheti a 72 milliárd eurót a [hatálybalépés időpontja]–2032 közötti teljes időszakban
  . Az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozat (41) értelmében a tagállamoknak ezeket a bevételeket saját forrásként az uniós költségvetés rendelkezésére kell bocsátaniuk. A tagállamoknak maguknak kell finanszírozniuk a 
  terveik
  összköltségének
  egy jelentős hányadát, amely az ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatás esetében legalább 60 %-nak, a célzott strukturális intézkedések és beruházások esetében pedig legalább
  50
  %-nak felel meg. Ettől eltérve lehetővé kell tenni, hogy a célzott strukturális intézkedések és beruházások nemzeti társfinanszírozási aránya 40 %-ra korlátozódjon azon tagállamok esetében, amelyek jogosultak a Modernizációs Alapból történő kiegészítésre
  . E célból, valamint a negatívan érintett polgárok számára szükséges átállás felgyorsítását és hatásainak enyhítését célzó beruházások és intézkedések érdekében a tagállamoknak a 2003/87/EK irányelv szerinti, az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelemből várható bevételeiket erre a célra kell
  elsőként
  felhasználniuk.
  Az Alap finanszírozása nem történhet más uniós programok és szakpolitikák kárára. |
| --- | --- |

(23)

Az Alap pénzügyi
  keretösszegét annak a becsült összegnek
  az
  értékelése alapján határozzák meg, amely az első időszakban a kereskedelmi célú közúti fuvarozáshoz, a kereskedelmi épületekhez
  és a 
  IVa. fejezet [ETS-irányelv] hatálya alá tartozó egyéb üzemanyagokhoz kapcsolódó várható bevételek 25 %-ának az uniós költségvetéshez való hozzárendelése révén keletkezik. Ezt az összeget ki kell egészíteni a 2003/87/EK irányelv 30d. cikkének (3) bekezdésével összhangban árverésre bocsátott 150 millió kibocsátási egységből származó bevételekkel. 35 EUR/tonna szén-dioxid-árat feltételezve a hároméves időszak alatt további 5,25  milliárd euró áll majd rendelkezésre. Ez a pénzügyi keretösszeggel együtt 16,39  milliárd eurót tenne ki ebben az időszakban. A következő többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások fényében, valamint annak fényében, hogy a 2003/87/EK irányelv [XX.] cikkével összhangban 2029. január 1-jéig
  a 2003/87/EK irányelv hatálya alá
  vonnák a magánépületek és a közúti magánközlekedés ágazatait, bizottsági javaslatra lenne szükség
  a 
  Szociális Klímaalap 2028
  –2032
  második időszakra vonatkozó összegének megállapításához. Következésképpen az Alap elérheti a 72 milliárd eurót a [hatálybalépés időpontja]–2032 közötti teljes időszakban
  . Az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozat (41) értelmében a tagállamoknak ezeket a bevételeket saját forrásként az uniós költségvetés rendelkezésére kell bocsátaniuk. A tagállamoknak maguknak kell finanszírozniuk a 
  terveik
  összköltségének
  egy jelentős hányadát, amely az ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatás esetében legalább 60 %-nak, a célzott strukturális intézkedések és beruházások esetében pedig legalább
  50
  %-nak felel meg. Ettől eltérve lehetővé kell tenni, hogy a célzott strukturális intézkedések és beruházások nemzeti társfinanszírozási aránya 40 %-ra korlátozódjon azon tagállamok esetében, amelyek jogosultak a Modernizációs Alapból történő kiegészítésre
  . E célból, valamint a negatívan érintett polgárok számára szükséges átállás felgyorsítását és hatásainak enyhítését célzó beruházások és intézkedések érdekében a tagállamoknak a 2003/87/EK irányelv szerinti, az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelemből várható bevételeiket erre a célra kell
  elsőként
  felhasználniuk.
  Az Alap finanszírozása nem történhet más uniós programok és szakpolitikák kárára.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | Magasabb szén-dioxid-ár esetén további allokációkat kell az Alap rendelkezésére bocsátani annak biztosítására, hogy az uniós költségvetésben a Szociális Klímaalap számára rendelkezésre álló előirányzatok a szén-dioxid-árhoz igazodva emelkedjenek annak érdekében, hogy továbbra is támogassák a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevőit a klímasemlegességre való átállásban. Ezeket az évenkénti emeléseket a többéves pénzügyi keretben a 3. fejezet felső határának és a kifizetések felső határának a szén-dioxid-ár ingadozását ellensúlyozó automatikus kiigazítása révén kell kezelni, és az erre szolgáló mechanizmust az EUMSZ 312. cikkének megfelelően az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

Magasabb szén-dioxid-ár esetén további allokációkat kell az Alap rendelkezésére bocsátani annak biztosítására, hogy az uniós költségvetésben a Szociális Klímaalap számára rendelkezésre álló előirányzatok a szén-dioxid-árhoz igazodva emelkedjenek annak érdekében, hogy továbbra is támogassák a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevőit a klímasemlegességre való átállásban. Ezeket az évenkénti emeléseket a többéves pénzügyi keretben a 3. fejezet felső határának és a kifizetések felső határának a szén-dioxid-ár ingadozását ellensúlyozó automatikus kiigazítása révén kell kezelni, és az erre szolgáló mechanizmust az EUMSZ 312. cikkének megfelelően az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben kell meghatározni.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Az Alapnak olyan intézkedéseket kell támogatnia, amelyek tiszteletben tartják az uniós finanszírozásra vonatkozó addicionalitás elvét. Az Alap nem helyettesítheti az ismétlődő nemzeti kiadásokat
  , kivéve kellően indokolt esetekben
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Az Alapnak olyan intézkedéseket kell támogatnia, amelyek tiszteletben tartják az uniós finanszírozásra vonatkozó addicionalitás elvét. Az Alap nem helyettesítheti az ismétlődő nemzeti kiadásokat
  , kivéve kellően indokolt esetekben
  .

| (24) | Az Alapnak olyan intézkedéseket kell támogatnia, amelyek tiszteletben tartják az uniós finanszírozásra vonatkozó addicionalitás elvét. Az Alap nem helyettesítheti az ismétlődő nemzeti kiadásokat. |
| --- | --- |

(24)

Az Alapnak olyan intézkedéseket kell támogatnia, amelyek tiszteletben tartják az uniós finanszírozásra vonatkozó addicionalitás elvét. Az Alap nem helyettesítheti az ismétlődő nemzeti kiadásokat.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | A pénzeszközök hatékony és következetes allokációjának biztosítása, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartása érdekében az e rendelet alapján hozott intézkedéseknek összhangban kell lenniük a folyamatban lévő uniós programokkal, és ki kell egészíteniük azokat, ugyanakkor el kell kerülni ugyanazon
  kiadásoknak
  az
  Alapból
  és egyéb uniós
  programokból való kettős finanszírozását
  . A Bizottságnak és a tagállamoknak a folyamat minden szakaszában mindenekelőtt biztosítaniuk kell az eredményes koordinációt a finanszírozási források közötti konzisztencia, koherencia, kiegészítő jelleg és szinergiák garantálása érdekében. E célból a tagállamokat kötelezni kell arra, hogy a terveiknek a Bizottsághoz való benyújtásakor ismertessék a meglévő vagy tervezett uniós finanszírozásra vonatkozó releváns információkat. Az Alap keretében nyújtott pénzügyi támogatás kiegészíti az egyéb uniós programok és eszközök keretében nyújtott támogatást. Lehetővé kell tenni, hogy az Alap keretében finanszírozott intézkedések és beruházások finanszírozásban részesülhessenek más uniós programokból és eszközökből, feltéve, hogy az ilyen támogatás nem ugyanazon költségeket fedezi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

A pénzeszközök hatékony és következetes allokációjának biztosítása, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartása érdekében az e rendelet alapján hozott intézkedéseknek összhangban kell lenniük a folyamatban lévő uniós programokkal, és ki kell egészíteniük azokat, ugyanakkor el kell kerülni ugyanazon
  kiadásoknak
  az
  Alapból
  és egyéb uniós
  programokból való kettős finanszírozását
  . A Bizottságnak és a tagállamoknak a folyamat minden szakaszában mindenekelőtt biztosítaniuk kell az eredményes koordinációt a finanszírozási források közötti konzisztencia, koherencia, kiegészítő jelleg és szinergiák garantálása érdekében. E célból a tagállamokat kötelezni kell arra, hogy a terveiknek a Bizottsághoz való benyújtásakor ismertessék a meglévő vagy tervezett uniós finanszírozásra vonatkozó releváns információkat. Az Alap keretében nyújtott pénzügyi támogatás kiegészíti az egyéb uniós programok és eszközök keretében nyújtott támogatást. Lehetővé kell tenni, hogy az Alap keretében finanszírozott intézkedések és beruházások finanszírozásban részesülhessenek más uniós programokból és eszközökből, feltéve, hogy az ilyen támogatás nem ugyanazon költségeket fedezi.

| (25) | A pénzeszközök hatékony
  , átlátható
  és következetes allokációjának biztosítása, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartása érdekében az e rendelet alapján hozott intézkedéseknek összhangban kell lenniük a folyamatban lévő uniós
  , nemzeti és adott esetben regionális
  programokkal
  , eszközökkel és alapokkal
  , és ki kell egészíteniük azokat, ugyanakkor el kell kerülni
  , hogy
  ugyanazon
  kiadások tekintetében
  az
  Alap helyettesítse
  és egyéb uniós
  programokat, beruházásokat és alapokat
  . A Bizottságnak és a tagállamoknak a folyamat minden szakaszában mindenekelőtt biztosítaniuk kell az eredményes koordinációt a finanszírozási források közötti konzisztencia, koherencia, kiegészítő jelleg és szinergiák garantálása érdekében
  , és a szociális partnerekkel, valamint az állami és magánszervezetekkel partnerségben elő kell mozdítaniuk a tényeken alapuló politikai döntéshozatalt és a szociális innovációt
  . E célból a tagállamokat kötelezni kell arra, hogy a terveiknek a Bizottsághoz való benyújtásakor ismertessék a meglévő vagy tervezett uniós finanszírozásra vonatkozó releváns információkat. Az Alap keretében nyújtott pénzügyi támogatás kiegészíti az egyéb uniós programok és eszközök keretében nyújtott támogatást. Lehetővé kell tenni, hogy az Alap keretében finanszírozott intézkedések és beruházások finanszírozásban részesülhessenek más uniós programokból és eszközökből, feltéve, hogy az ilyen támogatás nem ugyanazon költségeket fedezi. |
| --- | --- |

(25)

A pénzeszközök hatékony
  , átlátható
  és következetes allokációjának biztosítása, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartása érdekében az e rendelet alapján hozott intézkedéseknek összhangban kell lenniük a folyamatban lévő uniós
  , nemzeti és adott esetben regionális
  programokkal
  , eszközökkel és alapokkal
  , és ki kell egészíteniük azokat, ugyanakkor el kell kerülni
  , hogy
  ugyanazon
  kiadások tekintetében
  az
  Alap helyettesítse
  és egyéb uniós
  programokat, beruházásokat és alapokat
  . A Bizottságnak és a tagállamoknak a folyamat minden szakaszában mindenekelőtt biztosítaniuk kell az eredményes koordinációt a finanszírozási források közötti konzisztencia, koherencia, kiegészítő jelleg és szinergiák garantálása érdekében
  , és a szociális partnerekkel, valamint az állami és magánszervezetekkel partnerségben elő kell mozdítaniuk a tényeken alapuló politikai döntéshozatalt és a szociális innovációt
  . E célból a tagállamokat kötelezni kell arra, hogy a terveiknek a Bizottsághoz való benyújtásakor ismertessék a meglévő vagy tervezett uniós finanszírozásra vonatkozó releváns információkat. Az Alap keretében nyújtott pénzügyi támogatás kiegészíti az egyéb uniós programok és eszközök keretében nyújtott támogatást. Lehetővé kell tenni, hogy az Alap keretében finanszírozott intézkedések és beruházások finanszírozásban részesülhessenek más uniós programokból és eszközökből, feltéve, hogy az ilyen támogatás nem ugyanazon költségeket fedezi.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25a) | Annak biztosítása érdekében, hogy a tervek szerinti támogatást a ...-tól/-től [a Szociális Klímaalap hatálybalépésének dátuma] számított első években hatékonyan végre lehessen hajtani, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok pénzügyi hozzájárulásának legfeljebb 13 %-át a Bizottság a tagállam által a Szociális Klímatervvel együtt benyújtott kérelem alapján előfinanszírozás formájában fizesse ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25a)

Annak biztosítása érdekében, hogy a tervek szerinti támogatást a ...-tól/-től [a Szociális Klímaalap hatálybalépésének dátuma] számított első években hatékonyan végre lehessen hajtani, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok pénzügyi hozzájárulásának legfeljebb 13 %-át a Bizottság a tagállam által a Szociális Klímatervvel együtt benyújtott kérelem alapján előfinanszírozás formájában fizesse ki.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | A nyomon követésre és értékelésre vonatkozó átlátható szabályok biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az elért eredményekről való jelentéstételre vonatkozóan, valamint a tervek végrehajtásának nyomon követésére és értékelésére szolgáló közös mutatók meghatározása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra
  a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban
  szereplő elveknek megfelelően kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

A nyomon követésre és értékelésre vonatkozó átlátható szabályok biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az elért eredményekről való jelentéstételre vonatkozóan, valamint a tervek végrehajtásának nyomon követésére és értékelésére szolgáló közös mutatók meghatározása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra
  a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban
  szereplő elveknek megfelelően kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (27) | A
  Szociális Klímatervek kidolgozásának megkönnyítése, valamint a
  nyomon követésre és értékelésre vonatkozó átlátható szabályok biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el
  a tagállamok által a Szociális Klímaterveik kidolgozásához használandó sablon, valamint
  az elért eredményekről való jelentéstételre vonatkozóan, valamint a tervek végrehajtásának nyomon követésére és értékelésére szolgáló közös mutatók meghatározása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  is
  , és hogy e konzultációkra
  az európai partnerségi magatartási kódexben
  szereplő elveknek megfelelően kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(27)

A
  Szociális Klímatervek kidolgozásának megkönnyítése, valamint a
  nyomon követésre és értékelésre vonatkozó átlátható szabályok biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el
  a tagállamok által a Szociális Klímaterveik kidolgozásához használandó sablon, valamint
  az elért eredményekről való jelentéstételre vonatkozóan, valamint a tervek végrehajtásának nyomon követésére és értékelésére szolgáló közös mutatók meghatározása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  is
  , és hogy e konzultációkra
  az európai partnerségi magatartási kódexben
  szereplő elveknek megfelelően kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Az Alap végrehajtását a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell végezni, beleértve a csalás, adócsalás, adókijátszás, korrupció és összeférhetetlenség eredményes megelőzését és üldözését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Az Alap végrehajtását a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell végezni, beleértve a csalás, adócsalás, adókijátszás, korrupció és összeférhetetlenség eredményes megelőzését és üldözését.

| (28) | Az Alap végrehajtását a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell végezni, beleértve
  az uniós költségvetés védelmét a jogállamiság elveinek megsértése esetén, valamint
  a csalás, adócsalás, adókijátszás, korrupció és összeférhetetlenség eredményes megelőzését és üldözését. |
| --- | --- |

(28)

Az Alap végrehajtását a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell végezni, beleértve
  az uniós költségvetés védelmét a jogállamiság elveinek megsértése esetén, valamint
  a csalás, adócsalás, adókijátszás, korrupció és összeférhetetlenség eredményes megelőzését és üldözését.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

28 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28a) | Az Alap uniós költségvetésbe történő integrálása erős biztosítékokat nyújt az Alap végrehajtása tekintetében, köszönhetően egyrészt az uniós pénzügyi jogszabályok és az alkalmazandó ágazatspecifikus és pénzügyi szabályok által az irányítási és kontrollrendszerekben előforduló szabálytalanságok vagy súlyos hiányosságok esetén biztosított védelemnek, másrészt a jogállamiság elvei tagállamokban történő megsértése esetén az uniós költségvetés védelmére irányuló az (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (1a)

  meghatározott intézkedések által biztosított védelemnek. Ennek érdekében a Bizottságnak gondoskodnia kell egy hatékony és eredményes belső kontrollrendszerről és a jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált összegek visszafizettetéséről, valamint meg kell hoznia a szükséges intézkedéseket, amelyek magukban foglalhatják többek között a kifizetések felfüggesztését, a jogi kötelezettségvállalásnak az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1b)

  értelmében történő megszüntetését, az ilyen jogi kötelezettségvállalások megkötésének tilalmát vagy a részletek folyósításának felfüggesztését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28a)

Az Alap uniós költségvetésbe történő integrálása erős biztosítékokat nyújt az Alap végrehajtása tekintetében, köszönhetően egyrészt az uniós pénzügyi jogszabályok és az alkalmazandó ágazatspecifikus és pénzügyi szabályok által az irányítási és kontrollrendszerekben előforduló szabálytalanságok vagy súlyos hiányosságok esetén biztosított védelemnek, másrészt a jogállamiság elvei tagállamokban történő megsértése esetén az uniós költségvetés védelmére irányuló az (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (1a)

  meghatározott intézkedések által biztosított védelemnek. Ennek érdekében a Bizottságnak gondoskodnia kell egy hatékony és eredményes belső kontrollrendszerről és a jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált összegek visszafizettetéséről, valamint meg kell hoznia a szükséges intézkedéseket, amelyek magukban foglalhatják többek között a kifizetések felfüggesztését, a jogi kötelezettségvállalásnak az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1b)

  értelmében történő megszüntetését, az ilyen jogi kötelezettségvállalások megkötésének tilalmát vagy a részletek folyósításának felfüggesztését.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében – az Alap teljesítményalapúságának tiszteletben tartása mellett – egyedi szabályokat kell megállapítani a költségvetési kötelezettségvállalásokra, a kifizetésekre, a felfüggesztésre és a pénzeszközök visszafizettetésére, valamint a pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodások megszüntetésére vonatkozóan. A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy a pénzeszközöknek az Alapból támogatott intézkedésekhez kapcsolódó felhasználása megfeleljen az alkalmazandó uniós és nemzeti jognak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ilyen támogatást adott esetben az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal összhangban nyújtsák. Különösen biztosítaniuk kell a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzését, feltárását és korrekcióját, valamint az Alapból és más uniós programokból származó kettős finanszírozás elkerülését. Lehetővé kell tenni a pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos megállapodások felfüggesztését és megszüntetését, valamint a költségvetési juttatás csökkentését és visszafizettetését, amennyiben az érintett tagállam nem hajtotta végre kielégítően a tervet, vagy az Alapból támogatott intézkedésekkel kapcsolatos súlyos szabálytalanságok, azaz csalás, korrupció vagy összeférhetetlenség, illetve pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodásokból eredő kötelezettségek súlyos megsértése esetén. Megfelelő kontradiktórius eljárásokat kell létrehozni annak biztosítására, hogy a Bizottságnak a felfüggesztésre és a kifizetett összegek visszafizettetésére, valamint a pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodások megszüntetésére vonatkozó döntése tiszteletben tartsa a tagállamok észrevételek benyújtásához való jogát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében – az Alap teljesítményalapúságának tiszteletben tartása mellett – egyedi szabályokat kell megállapítani a költségvetési kötelezettségvállalásokra, a kifizetésekre, a felfüggesztésre és a pénzeszközök visszafizettetésére, valamint a pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodások megszüntetésére vonatkozóan. A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy a pénzeszközöknek az Alapból támogatott intézkedésekhez kapcsolódó felhasználása megfeleljen az alkalmazandó uniós és nemzeti jognak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ilyen támogatást adott esetben az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal összhangban nyújtsák. Különösen biztosítaniuk kell a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzését, feltárását és korrekcióját, valamint az Alapból és más uniós programokból származó kettős finanszírozás elkerülését. Lehetővé kell tenni a pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos megállapodások felfüggesztését és megszüntetését, valamint a költségvetési juttatás csökkentését és visszafizettetését, amennyiben az érintett tagállam nem hajtotta végre kielégítően a tervet, vagy az Alapból támogatott intézkedésekkel kapcsolatos súlyos szabálytalanságok, azaz csalás, korrupció vagy összeférhetetlenség, illetve pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodásokból eredő kötelezettségek súlyos megsértése esetén. Megfelelő kontradiktórius eljárásokat kell létrehozni annak biztosítására, hogy a Bizottságnak a felfüggesztésre és a kifizetett összegek visszafizettetésére, valamint a pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodások megszüntetésére vonatkozó döntése tiszteletben tartsa a tagállamok észrevételek benyújtásához való jogát.

| (29) | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében – az Alap teljesítményalapúságának tiszteletben tartása mellett – egyedi szabályokat kell megállapítani a költségvetési kötelezettségvállalásokra, a kifizetésekre, a felfüggesztésre és a pénzeszközök visszafizettetésére, valamint a pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodások megszüntetésére vonatkozóan. A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy a pénzeszközöknek az Alapból támogatott intézkedésekhez kapcsolódó felhasználása megfeleljen az alkalmazandó uniós és nemzeti jognak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ilyen támogatást adott esetben az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal összhangban nyújtsák. Különösen biztosítaniuk kell a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzését, feltárását és korrekcióját, valamint az Alapból és más uniós programokból származó kettős finanszírozás elkerülését. Lehetővé kell tenni a pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos megállapodások felfüggesztését és megszüntetését, valamint a költségvetési juttatás csökkentését és visszafizettetését, amennyiben az érintett tagállam nem hajtotta végre kielégítően a tervet, vagy az Alapból támogatott intézkedésekkel kapcsolatos súlyos szabálytalanságok, azaz csalás, korrupció vagy összeférhetetlenség, illetve pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodásokból eredő kötelezettségek súlyos megsértése esetén.
  A pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodás felmondása vagy a költségvetési juttatás csökkentése és visszafizetése esetén ezeket az összegeket arányosan el kell osztani a többi tagállam között.
  Megfelelő kontradiktórius eljárásokat kell létrehozni annak biztosítására, hogy a Bizottságnak a felfüggesztésre és a kifizetett összegek visszafizettetésére, valamint a pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodások megszüntetésére vonatkozó döntése tiszteletben tartsa a tagállamok észrevételek benyújtásához való jogát. |
| --- | --- |

(29)

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében – az Alap teljesítményalapúságának tiszteletben tartása mellett – egyedi szabályokat kell megállapítani a költségvetési kötelezettségvállalásokra, a kifizetésekre, a felfüggesztésre és a pénzeszközök visszafizettetésére, valamint a pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodások megszüntetésére vonatkozóan. A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy a pénzeszközöknek az Alapból támogatott intézkedésekhez kapcsolódó felhasználása megfeleljen az alkalmazandó uniós és nemzeti jognak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ilyen támogatást adott esetben az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal összhangban nyújtsák. Különösen biztosítaniuk kell a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzését, feltárását és korrekcióját, valamint az Alapból és más uniós programokból származó kettős finanszírozás elkerülését. Lehetővé kell tenni a pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos megállapodások felfüggesztését és megszüntetését, valamint a költségvetési juttatás csökkentését és visszafizettetését, amennyiben az érintett tagállam nem hajtotta végre kielégítően a tervet, vagy az Alapból támogatott intézkedésekkel kapcsolatos súlyos szabálytalanságok, azaz csalás, korrupció vagy összeférhetetlenség, illetve pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodásokból eredő kötelezettségek súlyos megsértése esetén.
  A pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodás felmondása vagy a költségvetési juttatás csökkentése és visszafizetése esetén ezeket az összegeket arányosan el kell osztani a többi tagállam között.
  Megfelelő kontradiktórius eljárásokat kell létrehozni annak biztosítására, hogy a Bizottságnak a felfüggesztésre és a kifizetett összegek visszafizettetésére, valamint a pénzügyi támogatással kapcsolatos megállapodások megszüntetésére vonatkozó döntése tiszteletben tartsa a tagállamok észrevételek benyújtásához való jogát.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

29 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (29a) | A Szociális Klímaalapból részesülő összes tagállam köteles tiszteletben tartani az EUSZ 2. cikkében foglalt alapvető értékeket. A jogállamiság tiszteletben tartása az EUMSZ 317. cikkében foglalt hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek való megfelelés elengedhetetlen előfeltétele. Az (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (1a)

  összhangban a Bizottságnak biztosítania kell az uniós költségvetés védelmét szolgáló horizontális szabályok hatékony végrehajtását a jogállamiság elveinek tagállamokban történő megsértése esetén. Amennyiben megállapítást nyer, hogy a jogállamiság elveinek valamely tagállamban történő megsértése kellően közvetlen módon érinti vagy súlyosan veszélyezteti a Szociális Klímaalap hatékony és eredményes pénzgazdálkodását vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, a Bizottságnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket, amelyek magukban foglalhatják többek között a kifizetések felfüggesztését, a jogi kötelezettségvállalásnak az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1b)

  értelmében történő megszüntetését, az ilyen jogi kötelezettségvállalások megkötésének tilalmát vagy a részletek folyósításának felfüggesztését. Ilyen esetekben a Bizottságnak minden szükséges lépést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy az Alap szándékolt végső kedvezményezettjei ne szenvedjenek kárt, és szükség esetén továbbra is hozzájussanak az uniós támogatáshoz, a Bizottság pedig biztosítsa a kifizetések olyan regionális és helyi hatóságokon, nem kormányzati szervezeteken vagy más szervezeteken keresztül történő folyósítását, amelyek bizonyítottan képesek gondoskodni az Alap hatékony és eredményes pénzgazdálkodásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29a)

A Szociális Klímaalapból részesülő összes tagállam köteles tiszteletben tartani az EUSZ 2. cikkében foglalt alapvető értékeket. A jogállamiság tiszteletben tartása az EUMSZ 317. cikkében foglalt hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek való megfelelés elengedhetetlen előfeltétele. Az (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (1a)

  összhangban a Bizottságnak biztosítania kell az uniós költségvetés védelmét szolgáló horizontális szabályok hatékony végrehajtását a jogállamiság elveinek tagállamokban történő megsértése esetén. Amennyiben megállapítást nyer, hogy a jogállamiság elveinek valamely tagállamban történő megsértése kellően közvetlen módon érinti vagy súlyosan veszélyezteti a Szociális Klímaalap hatékony és eredményes pénzgazdálkodását vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, a Bizottságnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket, amelyek magukban foglalhatják többek között a kifizetések felfüggesztését, a jogi kötelezettségvállalásnak az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1b)

  értelmében történő megszüntetését, az ilyen jogi kötelezettségvállalások megkötésének tilalmát vagy a részletek folyósításának felfüggesztését. Ilyen esetekben a Bizottságnak minden szükséges lépést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy az Alap szándékolt végső kedvezményezettjei ne szenvedjenek kárt, és szükség esetén továbbra is hozzájussanak az uniós támogatáshoz, a Bizottság pedig biztosítsa a kifizetések olyan regionális és helyi hatóságokon, nem kormányzati szervezeteken vagy más szervezeteken keresztül történő folyósítását, amelyek bizonyítottan képesek gondoskodni az Alap hatékony és eredményes pénzgazdálkodásáról.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | Az Alap keretében támogatható projektek előkészítése, értékelése, végrehajtása és nyomon követése során biztosítani kell az alapvető jogok tiszteletben tartását és az Európai Unió Alapjogi Chartájának való megfelelést. Az Alapnak hozzá kell járulnia az egyenlőtlenségek megszüntetéséhez, a nemek közötti egyenlőség előmozdításához és a nemek dimenziójának beépítéséhez, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemhez az EUSZ 2. cikkében, az EUMSZ 10. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikkében foglaltak szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

Az Alap keretében támogatható projektek előkészítése, értékelése, végrehajtása és nyomon követése során biztosítani kell az alapvető jogok tiszteletben tartását és az Európai Unió Alapjogi Chartájának való megfelelést. Az Alapnak hozzá kell járulnia az egyenlőtlenségek megszüntetéséhez, a nemek közötti egyenlőség előmozdításához és a nemek dimenziójának beépítéséhez, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemhez az EUSZ 2. cikkében, az EUMSZ 10. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikkében foglaltak szerint.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Alap által támogatott intézkedéseknek és beruházásoknak az olyan háztartások, mikrovállalkozások és közlekedési szolgáltatást igénybe vevők javát kell szolgálniuk, amelyek vagy akik kiszolgáltatott helyzetben vannak, és amelyeket vagy akiket különösen érint
  az épületekből és
  a 
  közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonása
  , különös tekintettel az energiaszegénységben élő háztartásokra és
  azokra a
  polgárokra,
  akik egyéni autók helyett nem rendelkeznek tömegközlekedési alternatívákkal (
  a
  távoli
  és
  vidéki területeken)
  . | Az Alap által támogatott intézkedéseknek és beruházásoknak az olyan háztartások, mikrovállalkozások és közlekedési szolgáltatást igénybe vevők javát kell szolgálniuk, amelyek vagy akik kiszolgáltatott helyzetben vannak, és amelyeket vagy akiket különösen érint a 
  klímasemlegességre való átállás hatása, többek között a szén-dioxid-árazás
  , különös tekintettel az energiaszegénységben élő háztartásokra és
  a közlekedési szegénységben élő
  polgárokra,
  különös figyelmet fordítva a vidéki, szigeti, hegyvidéki, távoli és kevésbé megközelíthető térségekre vagy kevésbé fejlett régiókra vagy területekre, köztük a kevésbé fejlett városkörnyéki területekre,
  a 
  legkülső régiókra
  és
  a magas munkanélküliséggel küzdő karbonintenzív régiókra
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Alap által támogatott intézkedéseknek és beruházásoknak az olyan háztartások, mikrovállalkozások és közlekedési szolgáltatást igénybe vevők javát kell szolgálniuk, amelyek vagy akik kiszolgáltatott helyzetben vannak, és amelyeket vagy akiket különösen érint
  az épületekből és
  a 
  közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonása
  , különös tekintettel az energiaszegénységben élő háztartásokra és
  azokra a
  polgárokra,
  akik egyéni autók helyett nem rendelkeznek tömegközlekedési alternatívákkal (
  a
  távoli
  és
  vidéki területeken)
  .

Az Alap által támogatott intézkedéseknek és beruházásoknak az olyan háztartások, mikrovállalkozások és közlekedési szolgáltatást igénybe vevők javát kell szolgálniuk, amelyek vagy akik kiszolgáltatott helyzetben vannak, és amelyeket vagy akiket különösen érint a 
  klímasemlegességre való átállás hatása, többek között a szén-dioxid-árazás
  , különös tekintettel az energiaszegénységben élő háztartásokra és
  a közlekedési szegénységben élő
  polgárokra,
  különös figyelmet fordítva a vidéki, szigeti, hegyvidéki, távoli és kevésbé megközelíthető térségekre vagy kevésbé fejlett régiókra vagy területekre, köztük a kevésbé fejlett városkörnyéki területekre,
  a 
  legkülső régiókra
  és
  a magas munkanélküliséggel küzdő karbonintenzív régiókra
  .

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Alap általános célkitűzése, hogy az épületekből és a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából eredő társadalmi hatások kezelése révén hozzájáruljon a klímasemlegességre való átálláshoz. Az Alap egyedi célkitűzése a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési
  felhasználók
  támogatása ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatással, valamint az épületek energiahatékonyságának növelésére, az épületek fűtésének és hűtésének dekarbonizációjára, többek között a megújuló energia integrálására, továbbá a 
  kibocsátásmentes
  és
  alacsony kibocsátású
  mobilitáshoz és közlekedéshez való hozzáférés javítására irányuló intézkedésekkel és beruházásokkal. | Az Alap általános célkitűzése, hogy
  mindenekelőtt
  az épületekből és a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából eredő társadalmi hatások kezelése révén hozzájáruljon a klímasemlegességre való
  társadalmilag méltányos, senkit hátra nem hagyó
  átálláshoz. Az Alap egyedi célkitűzése a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a 
  közlekedés
  kiszolgáltatott helyzetben lévő
  igénybevevői – különösen az energiaszegénységben vagy
  közlekedési
  szegénységben élők –
  támogatása
  a 6. cikkel összhangban
  ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatással, valamint az épületek energiahatékonyságának növelésére, az épületek fűtésének és hűtésének dekarbonizációjára, többek között a megújuló energia integrálására
  és tárolására
  , továbbá a 
  hatékony
  és
  megfizethető
  mobilitáshoz és közlekedéshez való hozzáférés javítására irányuló intézkedésekkel és beruházásokkal
  , a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés fokozatos megszüntetése – és nem meghosszabbítása –, valamint a szén-dioxid-kibocsátás magas szinten való rögzülésének elkerülése érdekében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Alap általános célkitűzése, hogy az épületekből és a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából eredő társadalmi hatások kezelése révén hozzájáruljon a klímasemlegességre való átálláshoz. Az Alap egyedi célkitűzése a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési
  felhasználók
  támogatása ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatással, valamint az épületek energiahatékonyságának növelésére, az épületek fűtésének és hűtésének dekarbonizációjára, többek között a megújuló energia integrálására, továbbá a 
  kibocsátásmentes
  és
  alacsony kibocsátású
  mobilitáshoz és közlekedéshez való hozzáférés javítására irányuló intézkedésekkel és beruházásokkal.

Az Alap általános célkitűzése, hogy
  mindenekelőtt
  az épületekből és a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából eredő társadalmi hatások kezelése révén hozzájáruljon a klímasemlegességre való
  társadalmilag méltányos, senkit hátra nem hagyó
  átálláshoz. Az Alap egyedi célkitűzése a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a 
  közlekedés
  kiszolgáltatott helyzetben lévő
  igénybevevői – különösen az energiaszegénységben vagy
  közlekedési
  szegénységben élők –
  támogatása
  a 6. cikkel összhangban
  ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatással, valamint az épületek energiahatékonyságának növelésére, az épületek fűtésének és hűtésének dekarbonizációjára, többek között a megújuló energia integrálására
  és tárolására
  , továbbá a 
  hatékony
  és
  megfizethető
  mobilitáshoz és közlekedéshez való hozzáférés javítására irányuló intézkedésekkel és beruházásokkal
  , a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés fokozatos megszüntetése – és nem meghosszabbítása –, valamint a szén-dioxid-kibocsátás magas szinten való rögzülésének elkerülése érdekében
  .

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | „épületek energetikai felújítása”: az épület bármilyen energetikai célú felújítása, beleértve a külső térelhatárolók szigetelését, azaz a falakat, a tetőt, a padlót, az ablakok cseréjét, a fűtő-, hűtő- és főzőkészülékek cseréjét, valamint a megújuló forrásokból helyben előállított energiát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.

„épületek energetikai felújítása”: az épület bármilyen energetikai célú felújítása, beleértve a külső térelhatárolók szigetelését, azaz a falakat, a tetőt, a padlót, az ablakok cseréjét, a fűtő-, hűtő- és főzőkészülékek cseréjét, valamint a megújuló forrásokból helyben előállított energiát;

| 1. | „épületek energetikai felújítása”: az épület bármilyen energetikai célú felújítása
  és az ahhoz kapcsolódó biztonsági intézkedések
  , beleértve
  az .../... irányelvben [az épületek energiahatékonyságáról (átdolgozás) [2021/0426(COD)] megállapított, az épületek energiafogyasztásának csökkentésére irányuló felújítási előírásokhoz való hozzájárulást is, többek között a következőket:
  a külső térelhatárolók szigetelését, azaz a falakat, a tetőt, a padlót, az ablakok cseréjét
  ; a passzív szellőzést; hőszivattyúk és hűtőrendszerek beszerelését;
  a fűtő-, hűtő- és főzőkészülékek cseréjét
  ; az elektromos berendezések korszerűsítését
  , valamint a megújuló forrásokból helyben előállított energiát
  , a hővisszanyerő rendszereket vagy a megújuló energiaforrásokból származó energiát és tárolást felhasználó, közeli rendszerekhez való csatlakozást
  ; |
| --- | --- |

1.

„épületek energetikai felújítása”: az épület bármilyen energetikai célú felújítása
  és az ahhoz kapcsolódó biztonsági intézkedések
  , beleértve
  az .../... irányelvben [az épületek energiahatékonyságáról (átdolgozás) [2021/0426(COD)] megállapított, az épületek energiafogyasztásának csökkentésére irányuló felújítási előírásokhoz való hozzájárulást is, többek között a következőket:
  a külső térelhatárolók szigetelését, azaz a falakat, a tetőt, a padlót, az ablakok cseréjét
  ; a passzív szellőzést; hőszivattyúk és hűtőrendszerek beszerelését;
  a fűtő-, hűtő- és főzőkészülékek cseréjét
  ; az elektromos berendezések korszerűsítését
  , valamint a megújuló forrásokból helyben előállított energiát
  , a hővisszanyerő rendszereket vagy a megújuló energiaforrásokból származó energiát és tárolást felhasználó, közeli rendszerekhez való csatlakozást
  ;

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | „energiaszegénység”: az
  (EU) [éééé/szszsz] európai parlamenti
  és
  tanácsi irányelv (50) 2. cikkének [(49)] pontjában meghatározott energiaszegénység
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2.

„energiaszegénység”: az
  (EU) [éééé/szszsz] európai parlamenti
  és
  tanácsi irányelv (50) 2. cikkének [(49)] pontjában meghatározott energiaszegénység
  ;

| (2) | „energiaszegénység”:
  azokat a legalsó jövedelmi decilisekbe tartozó háztartásokat – beleértve
  az
  alacsonyabb közepes jövedelműeket is – érintő szegénység, amelyeknek energiakiadásai rendelkezésre álló jövedelmük jelentős részét teszik ki, többek között az alacsony minőségű lakások, a pénzügyi nehézségek okozta közüzemiszámla-hátralékok vagy a tisztességes életszínvonalat
  és
  egészséget biztosító alapvető és megfizethető energetikai szolgáltatásokhoz – ezen belül a megfelelő fűtéshez, hűtéshez, világításhoz és a háztartási készülékek működtetéséhez szükséges energiához – való korlátozott hozzáférés miatt
  ; |
| --- | --- |

(2)

„energiaszegénység”:
  azokat a legalsó jövedelmi decilisekbe tartozó háztartásokat – beleértve
  az
  alacsonyabb közepes jövedelműeket is – érintő szegénység, amelyeknek energiakiadásai rendelkezésre álló jövedelmük jelentős részét teszik ki, többek között az alacsony minőségű lakások, a pénzügyi nehézségek okozta közüzemiszámla-hátralékok vagy a tisztességes életszínvonalat
  és
  egészséget biztosító alapvető és megfizethető energetikai szolgáltatásokhoz – ezen belül a megfelelő fűtéshez, hűtéshez, világításhoz és a háztartási készülékek működtetéséhez szükséges energiához – való korlátozott hozzáférés miatt
  ;

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | „közlekedési szegénység”: azokat a legalsó jövedelmi decilisekbe tartozó háztartásokat – beleértve az alacsonyabb közepes jövedelműeket is – érintő szegénység, amelyeknek mobilitási kiadásai a rendelkezésre álló jövedelem nagy részét teszik ki, vagy amelyek korlátozottan férnek hozzá az alapvető társadalmi-gazdasági szükségletek kielégítéséhez szükséges megfizethető tömegközlekedési vagy alternatív közlekedési módokhoz, különös tekintettel a vidéki, szigeti, hegyvidéki, távoli és nehezen megközelíthető területeken vagy kevésbé fejlett régiókban vagy területeken található háztartásokra – ideértve a kevésbé fejlett városkörnyéki területeket is –, és e jelenséget a nemzeti és helyi sajátosságoktól függően az alábbi tényezők valamelyike vagy kombinációja okozza: alacsony jövedelem, magas üzemanyag-kiadások, a belső égésű motorral hajtott gépjárművek fokozatos kivezetése, magas költségek vagy a megfizethető vagy elérhető tömegközlekedési eszközök vagy alternatív közlekedési módok hiánya; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. | „kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások”: az energiaszegénységben élő háztartások vagy háztartások, beleértve az alacsonyabb közepes jövedelmű háztartásokat is, amelyeket jelentősen
  érintenek az épületek 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásának árhatásai
  , és amelyek nem rendelkeznek az adott épület felújításához szükséges eszközökkel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11.

„kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások”: az energiaszegénységben élő háztartások vagy háztartások, beleértve az alacsonyabb közepes jövedelmű háztartásokat is, amelyeket jelentősen
  érintenek az épületek 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásának árhatásai
  , és amelyek nem rendelkeznek az adott épület felújításához szükséges eszközökkel;

| 11. | „kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások”: az energiaszegénységben élő
  vagy az energiaszegénység kockázatának kitett
  háztartások vagy
  a legalsó jövedelmi decilisekbe tartozó olyan
  háztartások, beleértve az alacsonyabb közepes jövedelmű háztartásokat is, amelyeket jelentősen
  érint a klímasemlegességre való átállás, ideértve a szén-dioxid-árazást is
  , és amelyek nem rendelkeznek az adott épület felújításához szükséges eszközökkel; |
| --- | --- |

11.

„kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások”: az energiaszegénységben élő
  vagy az energiaszegénység kockázatának kitett
  háztartások vagy
  a legalsó jövedelmi decilisekbe tartozó olyan
  háztartások, beleértve az alacsonyabb közepes jövedelmű háztartásokat is, amelyeket jelentősen
  érint a klímasemlegességre való átállás, ideértve a szén-dioxid-árazást is
  , és amelyek nem rendelkeznek az adott épület felújításához szükséges eszközökkel;

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 12. | „kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások”: olyan mikrovállalkozások, amelyeket jelentős mértékben érintenek az
  épületek
  2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásának árhatásai, és amelyek nem rendelkeznek az
  adott
  épület felújításához szükséges eszközökkel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

12.

„kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások”: olyan mikrovállalkozások, amelyeket jelentős mértékben érintenek az
  épületek
  2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásának árhatásai, és amelyek nem rendelkeznek az
  adott
  épület felújításához szükséges eszközökkel;

| 12. | „kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások”: olyan mikrovállalkozások, amelyeket jelentős mértékben érintenek az
  épületekből és a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások
  2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásának árhatásai
  – a klímasemlegességre irányuló, senkit hátra nem hagyó igazságos átmenet részeként –
  , és amelyek nem rendelkeznek az
  általuk használt
  épület felújításához
  vagy az üzleti tevékenységük során használt közúti járművek korszerűsítéséhez
  szükséges eszközökkel; |
| --- | --- |

12.

„kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások”: olyan mikrovállalkozások, amelyeket jelentős mértékben érintenek az
  épületekből és a közúti közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások
  2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásának árhatásai
  – a klímasemlegességre irányuló, senkit hátra nem hagyó igazságos átmenet részeként –
  , és amelyek nem rendelkeznek az
  általuk használt
  épület felújításához
  vagy az üzleti tevékenységük során használt közúti járművek korszerűsítéséhez
  szükséges eszközökkel;

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. | „kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók”
  : a 
  közúti közlekedésnek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából eredő árhatások által jelentős mértékben érintett, többek között
  az alacsonyabb közepes jövedelmű háztartásokban
  élő, közlekedési szolgáltatást igénybe vevők
  , akik
  nem rendelkeznek a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművek vásárlásához vagy alternatív fenntartható közlekedési módokra való átálláshoz, ideértve
  a 
  tömegközlekedést, szükséges eszközökkel
  ,
  különösen a vidéki és
  a 
  távoli területeken
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

13.

„kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók”
  : a 
  közúti közlekedésnek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából eredő árhatások által jelentős mértékben érintett, többek között
  az alacsonyabb közepes jövedelmű háztartásokban
  élő, közlekedési szolgáltatást igénybe vevők
  , akik
  nem rendelkeznek a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművek vásárlásához vagy alternatív fenntartható közlekedési módokra való átálláshoz, ideértve
  a 
  tömegközlekedést, szükséges eszközökkel
  ,
  különösen a vidéki és
  a 
  távoli területeken
  .

| 13. | „közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevője”
  : a 
  közlekedési szolgáltatások legalacsonyabb jövedelmi decilisekbe tartozó háztartásokban élő igénybevevői –
  az alacsonyabb közepes jövedelmű háztartásokban
  élőket is beleértve –
  , akik
  ki vannak téve a közlekedési szegénység kockázatának, és akiket jelentős mértékben érint
  a 
  klímasemlegességre való átállás
  ,
  többek között
  a 
  szén-dioxid-árazás hatása
  . |
| --- | --- |

13.

„közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevője”
  : a 
  közlekedési szolgáltatások legalacsonyabb jövedelmi decilisekbe tartozó háztartásokban élő igénybevevői –
  az alacsonyabb közepes jövedelmű háztartásokban
  élőket is beleértve –
  , akik
  ki vannak téve a közlekedési szegénység kockázatának, és akiket jelentős mértékben érint
  a 
  klímasemlegességre való átállás
  ,
  többek között
  a 
  szén-dioxid-árazás hatása
  .

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Minden tagállam szociális klímatervet (a továbbiakban: terv) nyújt be a Bizottságnak az integrált nemzeti energia- és klímatervnek az (EU) 2018/1999 rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett aktualizált változatával együtt, az említett cikkben meghatározott eljárásnak és ütemtervnek megfelelően. A terv a megfizethető fűtés, hűtés és mobilitás biztosítása érdekében koherens intézkedéscsomagot és beruházásokat tartalmaz a szén-dioxid-árazás által a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a 
  kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználókra
  gyakorolt hatás kezelése céljából, miközben kíséri és felgyorsítja az Unió éghajlat-politikai céljainak eléréséhez szükséges intézkedéseket. | (1)   Minden tagállam szociális klímatervet (a továbbiakban: terv) nyújt be a Bizottságnak az integrált nemzeti energia- és klímatervnek az (EU) 2018/1999 rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett aktualizált változatával együtt, az említett cikkben meghatározott eljárásnak és ütemtervnek megfelelően
  , valamint a helyi és regionális szintű hatóságokkal, a gazdasági és szociális partnerekkel és az érintett civil társadalmi szervezetekkel folytatott érdemi konzultációt követően
  . A terv a megfizethető
  és fenntartható
  fűtés, hűtés és mobilitás biztosítása érdekében koherens intézkedéscsomagot és beruházásokat tartalmaz
  az energia- és közlekedési szegénység, különösen a klímasemlegességre való átállás hatásai, ezen belül
  a szén-dioxid-árazás által a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a 
  közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevőire
  gyakorolt hatás kezelése céljából, miközben kíséri és felgyorsítja az Unió éghajlat-politikai céljainak eléréséhez szükséges intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Minden tagállam szociális klímatervet (a továbbiakban: terv) nyújt be a Bizottságnak az integrált nemzeti energia- és klímatervnek az (EU) 2018/1999 rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett aktualizált változatával együtt, az említett cikkben meghatározott eljárásnak és ütemtervnek megfelelően. A terv a megfizethető fűtés, hűtés és mobilitás biztosítása érdekében koherens intézkedéscsomagot és beruházásokat tartalmaz a szén-dioxid-árazás által a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a 
  kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználókra
  gyakorolt hatás kezelése céljából, miközben kíséri és felgyorsítja az Unió éghajlat-politikai céljainak eléréséhez szükséges intézkedéseket.

(1)   Minden tagállam szociális klímatervet (a továbbiakban: terv) nyújt be a Bizottságnak az integrált nemzeti energia- és klímatervnek az (EU) 2018/1999 rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett aktualizált változatával együtt, az említett cikkben meghatározott eljárásnak és ütemtervnek megfelelően
  , valamint a helyi és regionális szintű hatóságokkal, a gazdasági és szociális partnerekkel és az érintett civil társadalmi szervezetekkel folytatott érdemi konzultációt követően
  . A terv a megfizethető
  és fenntartható
  fűtés, hűtés és mobilitás biztosítása érdekében koherens intézkedéscsomagot és beruházásokat tartalmaz
  az energia- és közlekedési szegénység, különösen a klímasemlegességre való átállás hatásai, ezen belül
  a szén-dioxid-árazás által a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a 
  közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevőire
  gyakorolt hatás kezelése céljából, miközben kíséri és felgyorsítja az Unió éghajlat-politikai céljainak eléréséhez szükséges intézkedéseket.

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A terv tartalmazhat olyan nemzeti intézkedéseket, amelyek ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatást nyújtanak a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak és azoknak a háztartásoknak, amelyek
  kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók
  , annak érdekében, hogy csökkentsék
  az épületeknek és a közúti közlekedésnek
  a 
  2003/87/EK irányelv hatálya alá kerüléséből
  eredő, a fosszilis tüzelőanyagokat érintő áremelkedés hatását. | (2)   A terv tartalmazhat olyan nemzeti
  vagy adott esetben regionális
  intézkedéseket, amelyek ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatást nyújtanak a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak és azoknak a háztartásoknak, amelyek
  a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevői
  , annak érdekében, hogy csökkentsék
  a klímasemlegességre való átállásból, többek között
  a 
  szén-dioxid-árazásból
  eredő, a fosszilis tüzelőanyagokat érintő áremelkedés hatását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A terv tartalmazhat olyan nemzeti intézkedéseket, amelyek ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatást nyújtanak a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak és azoknak a háztartásoknak, amelyek
  kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók
  , annak érdekében, hogy csökkentsék
  az épületeknek és a közúti közlekedésnek
  a 
  2003/87/EK irányelv hatálya alá kerüléséből
  eredő, a fosszilis tüzelőanyagokat érintő áremelkedés hatását.

(2)   A terv tartalmazhat olyan nemzeti
  vagy adott esetben regionális
  intézkedéseket, amelyek ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatást nyújtanak a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak és azoknak a háztartásoknak, amelyek
  a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevői
  , annak érdekében, hogy csökkentsék
  a klímasemlegességre való átállásból, többek között
  a 
  szén-dioxid-árazásból
  eredő, a fosszilis tüzelőanyagokat érintő áremelkedés hatását.

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

3 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A terv a következőkre irányuló nemzeti projekteket foglal magában: | (3)   A terv a következőkre irányuló nemzeti
  , regionális vagy helyi
  projekteket foglal magában: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A terv a következőkre irányuló nemzeti projekteket foglal magában:

(3)   A terv a következőkre irányuló nemzeti
  , regionális vagy helyi
  projekteket foglal magában:

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – a pont

3 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az épületek energiahatékonyságának növelésére, az energiahatékonyság javítását célzó intézkedések végrehajtására, az épületek energetikai felújítására, valamint az épületek fűtésének és hűtésének dekarbonizációjára, beleértve a megújuló energiaforrásokból történő energiatermelés integrálását, irányuló intézkedések és beruházások finanszírozása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az épületek energiahatékonyságának növelésére, az energiahatékonyság javítását célzó intézkedések végrehajtására, az épületek energetikai felújítására, valamint az épületek fűtésének és hűtésének dekarbonizációjára, beleértve a megújuló energiaforrásokból történő energiatermelés integrálását, irányuló intézkedések és beruházások finanszírozása;

| a) | az épületek energiahatékonyságának növelésére, az energiahatékonyság javítását célzó intézkedések végrehajtására, az épületek energetikai felújítására
  és az ehhez kapcsolódó biztonsági intézkedésekre – adott esetben a tűz- és szeizmikus biztonsági előírások megerősítésével összhangban –
  , valamint az épületek fűtésének és hűtésének dekarbonizációjára, beleértve a megújuló energiaforrásokból történő energiatermelés
  és energiatárolás
  integrálását, irányuló intézkedések és beruházások finanszírozása
  a 6. cikknek megfelelően
  ; |
| --- | --- |

a)

az épületek energiahatékonyságának növelésére, az energiahatékonyság javítását célzó intézkedések végrehajtására, az épületek energetikai felújítására
  és az ehhez kapcsolódó biztonsági intézkedésekre – adott esetben a tűz- és szeizmikus biztonsági előírások megerősítésével összhangban –
  , valamint az épületek fűtésének és hűtésének dekarbonizációjára, beleértve a megújuló energiaforrásokból történő energiatermelés
  és energiatárolás
  integrálását, irányuló intézkedések és beruházások finanszírozása
  a 6. cikknek megfelelően
  ;

és az ehhez kapcsolódó biztonsági intézkedésekre – adott esetben a tűz- és szeizmikus biztonsági előírások megerősítésével összhangban –

és energiatárolás

a 6. cikknek megfelelően

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – b pont

3 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású
  mobilitás és közlekedés elterjedésének fokozására irányuló intézkedések és beruházások finanszírozása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a
  kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású
  mobilitás és közlekedés elterjedésének fokozására irányuló intézkedések és beruházások finanszírozása.

kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású

| b) | a mobilitás és közlekedés elterjedésének fokozására irányuló intézkedések és beruházások finanszírozása
  , többek között intézkedéseket és beruházásokat irányítva a magánmobilitásról a közösségi, megosztott és aktív mobilitásra való modális váltás területére, a 6. cikkel összhangban
  . |
| --- | --- |

b)

a mobilitás és közlekedés elterjedésének fokozására irányuló intézkedések és beruházások finanszírozása
  , többek között intézkedéseket és beruházásokat irányítva a magánmobilitásról a közösségi, megosztott és aktív mobilitásra való modális váltás területére, a 6. cikkel összhangban
  .

, többek között intézkedéseket és beruházásokat irányítva a magánmobilitásról a közösségi, megosztott és aktív mobilitásra való modális váltás területére, a 6. cikkel összhangban

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – -a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – -a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | részletes mennyiségi információk az energiaszegénységről és a közlekedési szegénységről a következőkre vonatkozóan:









  i. | az energiaszegénység és a közlekedési szegénység nemzeti szinten alkalmazott pontos definíciója a 2. cikkben foglalt fogalommeghatározások alapján; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

részletes mennyiségi információk az energiaszegénységről és a közlekedési szegénységről a következőkre vonatkozóan:

i.

i.

az energiaszegénység és a közlekedési szegénység nemzeti szinten alkalmazott pontos definíciója a 2. cikkben foglalt fogalommeghatározások alapján;

az energiaszegénység és a közlekedési szegénység nemzeti szinten alkalmazott pontos definíciója a 2. cikkben foglalt fogalommeghatározások alapján;

| ii. | a terv indulásakor azonosított kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások, és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevői számának feltérképezése a 2. cikkben szereplő fogalommeghatározások alapján, a terv kedvezményezettjeinek azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

ii.

ii.

a terv indulásakor azonosított kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások, és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevői számának feltérképezése a 2. cikkben szereplő fogalommeghatározások alapján, a terv kedvezményezettjeinek azonosítása érdekében;

a terv indulásakor azonosított kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások, és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevői számának feltérképezése a 2. cikkben szereplő fogalommeghatározások alapján, a terv kedvezményezettjeinek azonosítása érdekében;

| iii. | a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások, és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevői számának csökkentésére vonatkozó nemzeti célértékek és célkitűzések a terv időtartama alatt; |
| --- | --- |

iii.

iii.

a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások, és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevői számának csökkentésére vonatkozó nemzeti célértékek és célkitűzések a terv időtartama alatt;

a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások, és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevői számának csökkentésére vonatkozó nemzeti célértékek és célkitűzések a terv időtartama alatt;

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a 3. cikknek megfelelő konkrét intézkedések és beruházások az e bekezdés c) pontjában említett hatások
  enyhítése
  érdekében, annak magyarázatával együtt, hogy azok hogyan járulnának hozzá hatékonyan az 1. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez a tagállam vonatkozó szakpolitikáinak átfogó keretén belül; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a 3. cikknek megfelelő konkrét intézkedések és beruházások az e bekezdés c) pontjában említett hatások
  enyhítése
  érdekében, annak magyarázatával együtt, hogy azok hogyan járulnának hozzá hatékonyan az 1. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez a tagállam vonatkozó szakpolitikáinak átfogó keretén belül;

enyhítése

| a) | a 3. 
  és 6
  cikknek megfelelő konkrét intézkedések és beruházások az e bekezdés c) pontjában említett hatások
  kezelése
  érdekében, annak magyarázatával együtt, hogy azok hogyan járulnának hozzá hatékonyan az 1. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez a tagállam vonatkozó szakpolitikáinak átfogó keretén belül; |
| --- | --- |

a)

a 3. 
  és 6
  cikknek megfelelő konkrét intézkedések és beruházások az e bekezdés c) pontjában említett hatások
  kezelése
  érdekében, annak magyarázatával együtt, hogy azok hogyan járulnának hozzá hatékonyan az 1. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez a tagállam vonatkozó szakpolitikáinak átfogó keretén belül;

és 6

kezelése

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a c) pontban említett hatások csökkentését célzó kísérő intézkedések koherenciája és kölcsönös megerősítése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a c) pontban említett hatások csökkentését célzó kísérő intézkedések koherenciája és kölcsönös megerősítése;

a c) pontban említett hatások csökkentését célzó kísérő intézkedések koherenciája és kölcsönös megerősítése;

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont

4 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az áremelkedés által
  a háztartásokra – különösen
  az
  energiaszegénység előfordulására –
  , a 
  mikrovállalkozásokra és a
  közlekedési
  szolgáltatást igénybe vevőkre gyakorolt várható hatásokra vonatkozó becslés
  ,
  amely magában foglalja különösen
  a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és
  kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználókra
  vonatkozó becslést és ezek azonosítását; ezeket a hatásokat megfelelő szintű regionális bontásban kell elemezni, figyelembe véve az olyan elemeket, mint a tömegközlekedéshez és az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés, és meg kell határozni a leginkább érintett területeket, különösen a távoli és
  vidéki
  területeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az áremelkedés által
  a háztartásokra – különösen
  az
  energiaszegénység előfordulására –
  , a 
  mikrovállalkozásokra és a
  közlekedési
  szolgáltatást igénybe vevőkre gyakorolt várható hatásokra vonatkozó becslés
  ,
  amely magában foglalja különösen
  a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és
  kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználókra
  vonatkozó becslést és ezek azonosítását; ezeket a hatásokat megfelelő szintű regionális bontásban kell elemezni, figyelembe véve az olyan elemeket, mint a tömegközlekedéshez és az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés, és meg kell határozni a leginkább érintett területeket, különösen a távoli és
  vidéki
  területeket;

a háztartásokra – különösen

energiaszegénység előfordulására –

mikrovállalkozásokra és a

szolgáltatást igénybe vevőkre gyakorolt várható hatásokra vonatkozó becslés

amely magában foglalja különösen

kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználókra

vidéki

| c) | az áremelkedés által az
  energiaszegénységre
  , a közlekedési
  szegénységre
  , a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és
  a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevőire
  vonatkozó becslést és ezek azonosítását; ezeket a hatásokat megfelelő szintű regionális bontásban kell elemezni, figyelembe véve az olyan
  nemzeti sajátosságokat és
  elemeket, mint a tömegközlekedéshez és az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés, és meg kell határozni a leginkább érintett területeket, különösen a 
  vidéki, szigeti, peremterületi, hegyvidéki,
  távoli és
  kevésbé megközelíthető területeket vagy a kevésbé fejlett régiókat vagy területeket, beleértve a kevésbé fejlett városkörnyéki
  területeket
  és a legkülső régiókat, amelyek különös figyelmet és támogatást igényelnek a klímasemlegességre való átálláshoz
  ; |
| --- | --- |

c)

az áremelkedés által az
  energiaszegénységre
  , a közlekedési
  szegénységre
  , a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és
  a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevőire
  vonatkozó becslést és ezek azonosítását; ezeket a hatásokat megfelelő szintű regionális bontásban kell elemezni, figyelembe véve az olyan
  nemzeti sajátosságokat és
  elemeket, mint a tömegközlekedéshez és az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés, és meg kell határozni a leginkább érintett területeket, különösen a 
  vidéki, szigeti, peremterületi, hegyvidéki,
  távoli és
  kevésbé megközelíthető területeket vagy a kevésbé fejlett régiókat vagy területeket, beleértve a kevésbé fejlett városkörnyéki
  területeket
  és a legkülső régiókat, amelyek különös figyelmet és támogatást igényelnek a klímasemlegességre való átálláshoz
  ;

energiaszegénységre

szegénységre

a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevőire

nemzeti sajátosságokat és

vidéki, szigeti, peremterületi, hegyvidéki,

kevésbé megközelíthető területeket vagy a kevésbé fejlett régiókat vagy területeket, beleértve a kevésbé fejlett városkörnyéki

és a legkülső régiókat, amelyek különös figyelmet és támogatást igényelnek a klímasemlegességre való átálláshoz

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d pont

4 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | amennyiben a terv a 3. cikk (2) bekezdésében említett intézkedésekről rendelkezik, a támogatható végső kedvezményezettek azonosítására vonatkozó követelmények, a szóban forgó intézkedések tervezett határidejének megjelölése és azok mennyiségi becslésen alapuló indokolása, valamint annak minőségi magyarázata, hogy a tervben szereplő intézkedések várhatóan hogyan csökkentik az energia- és közlekedési szegénységet, valamint a háztartások, mikrovállalkozások és közlekedési szolgáltatást igénybe vevők kiszolgáltatottságát a közúti közlekedés és a fűtési célú tüzelőanyagok árának emelkedése esetén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

amennyiben a terv a 3. cikk (2) bekezdésében említett intézkedésekről rendelkezik, a támogatható végső kedvezményezettek azonosítására vonatkozó követelmények, a szóban forgó intézkedések tervezett határidejének megjelölése és azok mennyiségi becslésen alapuló indokolása, valamint annak minőségi magyarázata, hogy a tervben szereplő intézkedések várhatóan hogyan csökkentik az energia- és közlekedési szegénységet, valamint a háztartások, mikrovállalkozások és közlekedési szolgáltatást igénybe vevők kiszolgáltatottságát a közúti közlekedés és a fűtési célú tüzelőanyagok árának emelkedése esetén;

| d) | amennyiben a terv a 3. cikk (2) bekezdésében említett intézkedésekről rendelkezik, a támogatható végső kedvezményezettek azonosítására vonatkozó követelmények, a szóban forgó intézkedések tervezett határidejének megjelölése és azok mennyiségi becslésen alapuló indokolása, valamint annak minőségi magyarázata, hogy a tervben szereplő intézkedések várhatóan hogyan csökkentik az energia- és közlekedési szegénységet, valamint a háztartások, mikrovállalkozások és közlekedési szolgáltatást igénybe vevők kiszolgáltatottságát a közúti közlekedés és a fűtési célú tüzelőanyagok árának emelkedése esetén;
  valamint annak megindokolása, hogy ezek az intézkedések hogyan egészítik ki a tagállamok e célra irányuló meglévő tevékenységeit; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a terv a 3. cikk (2) bekezdésében említett intézkedésekről rendelkezik, a támogatható végső kedvezményezettek azonosítására vonatkozó követelmények, a szóban forgó intézkedések tervezett határidejének megjelölése és azok mennyiségi becslésen alapuló indokolása, valamint annak minőségi magyarázata, hogy a tervben szereplő intézkedések várhatóan hogyan csökkentik az energia- és közlekedési szegénységet, valamint a háztartások, mikrovállalkozások és közlekedési szolgáltatást igénybe vevők kiszolgáltatottságát a közúti közlekedés és a fűtési célú tüzelőanyagok árának emelkedése esetén;
  valamint annak megindokolása, hogy ezek az intézkedések hogyan egészítik ki a tagállamok e célra irányuló meglévő tevékenységeit;

valamint annak megindokolása, hogy ezek az intézkedések hogyan egészítik ki a tagállamok e célra irányuló meglévő tevékenységeit;

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e pont

4 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a 2032. július 31-ig lezárandó intézkedések és beruházások végrehajtására vonatkozóan tervezett mérföldkövek, célok és indikatív menetrend; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a 2032. július 31-ig lezárandó intézkedések és beruházások végrehajtására vonatkozóan tervezett mérföldkövek, célok és indikatív menetrend;

| e) | a
  23. cikk szerinti kétévenkénti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai eredményjelentéseikig, valamint a
  2032. július 31-ig lezárandó intézkedések és beruházások végrehajtására vonatkozóan tervezett mérföldkövek, célok és indikatív menetrend; |
| --- | --- |

e)

a
  23. cikk szerinti kétévenkénti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai eredményjelentéseikig, valamint a
  2032. július 31-ig lezárandó intézkedések és beruházások végrehajtására vonatkozóan tervezett mérföldkövek, célok és indikatív menetrend;

23. cikk szerinti kétévenkénti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai eredményjelentéseikig, valamint a

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | adott esetben a járművekkel kapcsolatos, a 6. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti támogatás indikatív ütemterve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

adott esetben a járművekkel kapcsolatos, a 6. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti támogatás indikatív ütemterve;

adott esetben a járművekkel kapcsolatos, a 6. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti támogatás indikatív ütemterve;

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e b pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – e b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | eb) | adott esetben az intézkedések és beruházások hogyan járulnak hozzá a fenntartható, minőségi munkahelyek létrehozásához; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

eb)

eb)

adott esetben az intézkedések és beruházások hogyan járulnak hozzá a fenntartható, minőségi munkahelyek létrehozásához;

adott esetben az intézkedések és beruházások hogyan járulnak hozzá a fenntartható, minőségi munkahelyek létrehozásához;

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – i pont

4 cikk – 1 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i) | a terv érintett tagállam általi hatékony nyomon követésére és végrehajtására vonatkozó intézkedések, különös tekintettel a javasolt mérföldkövekre és célokra, beleértve az intézkedések és beruházások végrehajtására vonatkozó mutatókat, amelyek adott esetben megegyeznek az Európai Unió Statisztikai Hivatalánál és az Európai Energiaszegénységi Megfigyelőközpontnál rendelkezésre álló, az energiaszegénységről szóló (EU) 2020/1563 bizottsági ajánlásban (54) meghatározottakkal; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i)

a terv érintett tagállam általi hatékony nyomon követésére és végrehajtására vonatkozó intézkedések, különös tekintettel a javasolt mérföldkövekre és célokra, beleértve az intézkedések és beruházások végrehajtására vonatkozó mutatókat, amelyek adott esetben megegyeznek az Európai Unió Statisztikai Hivatalánál és az Európai Energiaszegénységi Megfigyelőközpontnál rendelkezésre álló, az energiaszegénységről szóló (EU) 2020/1563 bizottsági ajánlásban (54) meghatározottakkal;

54

| i) | a terv érintett tagállam általi hatékony nyomon követésére és végrehajtására vonatkozó intézkedések,
  amelyeket a helyi és regionális szintű hatóságokkal, a szociális partnerekkel és az érintett civil társadalmi szereplőkkel szoros együttműködésben kell a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban végrehajtani,
  különös tekintettel a javasolt mérföldkövekre és célokra, beleértve az intézkedések és beruházások végrehajtására vonatkozó mutatókat, amelyek adott esetben megegyeznek az Európai Unió Statisztikai Hivatalánál és az Európai Energiaszegénységi Megfigyelőközpontnál rendelkezésre álló, az energiaszegénységről szóló (EU) 2020/1563 bizottsági ajánlásban (54) meghatározottakkal; |
| --- | --- |

i)

a terv érintett tagállam általi hatékony nyomon követésére és végrehajtására vonatkozó intézkedések,
  amelyeket a helyi és regionális szintű hatóságokkal, a szociális partnerekkel és az érintett civil társadalmi szereplőkkel szoros együttműködésben kell a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban végrehajtani,
  különös tekintettel a javasolt mérföldkövekre és célokra, beleértve az intézkedések és beruházások végrehajtására vonatkozó mutatókat, amelyek adott esetben megegyeznek az Európai Unió Statisztikai Hivatalánál és az Európai Energiaszegénységi Megfigyelőközpontnál rendelkezésre álló, az energiaszegénységről szóló (EU) 2020/1563 bizottsági ajánlásban (54) meghatározottakkal;

amelyeket a helyi és regionális szintű hatóságokkal, a szociális partnerekkel és az érintett civil társadalmi szereplőkkel szoros együttműködésben kell a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban végrehajtani,

54

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – j pont

4 cikk – 1 bekezdés – j pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| j) | a terv előkészítése és – amennyiben rendelkezésre áll – végrehajtása céljából az (EU) 2018/1999 rendelet 10. cikkével és a nemzeti jogi kerettel összhangban a helyi és regionális hatóságokkal, a szociális partnerekkel, a civil társadalmi szervezetekkel, az ifjúsági szervezetekkel és más releváns érdekelt felekkel folytatott konzultációs folyamat összefoglalása, valamint annak ismertetése, hogy az érdekelt felek észrevételei hogyan jelennek meg a tervben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

j)

a terv előkészítése és – amennyiben rendelkezésre áll – végrehajtása céljából az (EU) 2018/1999 rendelet 10. cikkével és a nemzeti jogi kerettel összhangban a helyi és regionális hatóságokkal, a szociális partnerekkel, a civil társadalmi szervezetekkel, az ifjúsági szervezetekkel és más releváns érdekelt felekkel folytatott konzultációs folyamat összefoglalása, valamint annak ismertetése, hogy az érdekelt felek észrevételei hogyan jelennek meg a tervben;

| j) | a terv előkészítése és – amennyiben rendelkezésre áll – végrehajtása céljából az (EU) 2018/1999 rendelet 10. cikkével és
  az (EU) 2021/1060 rendelet 8. cikkével, valamint
  a nemzeti jogi kerettel összhangban a helyi és regionális hatóságokkal, a szociális partnerekkel, a civil társadalmi szervezetekkel, az ifjúsági szervezetekkel és más releváns érdekelt felekkel folytatott konzultációs folyamat összefoglalása, valamint annak ismertetése, hogy az érdekelt felek észrevételei hogyan jelennek meg a tervben
  , és hogy mi a konkrét szerepük a végrehajtásban és a nyomon követésben
  ; |
| --- | --- |

j)

a terv előkészítése és – amennyiben rendelkezésre áll – végrehajtása céljából az (EU) 2018/1999 rendelet 10. cikkével és
  az (EU) 2021/1060 rendelet 8. cikkével, valamint
  a nemzeti jogi kerettel összhangban a helyi és regionális hatóságokkal, a szociális partnerekkel, a civil társadalmi szervezetekkel, az ifjúsági szervezetekkel és más releváns érdekelt felekkel folytatott konzultációs folyamat összefoglalása, valamint annak ismertetése, hogy az érdekelt felek észrevételei hogyan jelennek meg a tervben
  , és hogy mi a konkrét szerepük a végrehajtásban és a nyomon követésben
  ;

az (EU) 2021/1060 rendelet 8. cikkével, valamint

, és hogy mi a konkrét szerepük a végrehajtásban és a nyomon követésben

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – k a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – k a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ka) | az Alapnak a közösségvezérelt helyi éghajlatváltozási projektekre elkülönített része. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ka)

ka)

az Alapnak a közösségvezérelt helyi éghajlatváltozási projektekre elkülönített része.

az Alapnak a közösségvezérelt helyi éghajlatváltozási projektekre elkülönített része.

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ...-ig [kérjük, illesszék be a dátumot – e rendelet hatálybalépésétől számított három hónap] a 25. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon abból a célból, hogy kiegészítse e rendeletet azon minta meghatározásával, amelynek alapján a tagállamoknak el kell készíteniük terveiket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ...-ig [kérjük, illesszék be a dátumot – e rendelet hatálybalépésétől számított három hónap] a 25. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon abból a célból, hogy kiegészítse e rendeletet azon minta meghatározásával, amelynek alapján a tagállamoknak el kell készíteniük terveiket.

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

5 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A
  támogatás kifizetésének feltétele
  a tervekben meghatározott intézkedésekre és beruházásokra vonatkozó mérföldkövek és célok elérése. E mérföldköveknek és céloknak összhangban kell lenniük az Unió éghajlat-politikai céljaival, és különösen a következőkre kell kiterjedniük: | (2)   A
  támogatást a 6. cikknek megfelelően
  a tervekben meghatározott intézkedésekre és beruházásokra vonatkozó mérföldkövek és célok elérése
  tekintetében megjelölt költségekkel összhangban kell kifizetni
  . E mérföldköveknek és céloknak
  a szociális jogok európai pillére elveinek megfelelően
  összhangban kell lenniük az Unió éghajlat-politikai céljaival, és különösen a következőkre kell kiterjedniük: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A
  támogatás kifizetésének feltétele
  a tervekben meghatározott intézkedésekre és beruházásokra vonatkozó mérföldkövek és célok elérése. E mérföldköveknek és céloknak összhangban kell lenniük az Unió éghajlat-politikai céljaival, és különösen a következőkre kell kiterjedniük:

(2)   A
  támogatást a 6. cikknek megfelelően
  a tervekben meghatározott intézkedésekre és beruházásokra vonatkozó mérföldkövek és célok elérése
  tekintetében megjelölt költségekkel összhangban kell kifizetni
  . E mérföldköveknek és céloknak
  a szociális jogok európai pillére elveinek megfelelően
  összhangban kell lenniük az Unió éghajlat-politikai céljaival, és különösen a következőkre kell kiterjedniük:

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – b pont

5 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | épületek energetikai felújítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

épületek energetikai felújítása;

| b) | épületek energetikai felújítása
  , beleértve az .../... irányelvben [az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv (átdolgozás) [2021/0426(COD)] megállapított felújítási előírások teljesítéséhez való hozzájárulást is
  ; |
| --- | --- |

b)

épületek energetikai felújítása
  , beleértve az .../... irányelvben [az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv (átdolgozás) [2021/0426(COD)] megállapított felújítási előírások teljesítéséhez való hozzájárulást is
  ;

, beleértve az .../... irányelvben [az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv (átdolgozás) [2021/0426(COD)] megállapított felújítási előírások teljesítéséhez való hozzájárulást is

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – c pont

5 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású
  mobilitás és közlekedés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású
  mobilitás és közlekedés;

kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású

| c) | mobilitás és közlekedés
  a 6. cikknek megfelelően
  ; |
| --- | --- |

c)

mobilitás és közlekedés
  a 6. cikknek megfelelően
  ;

a 6. cikknek megfelelően

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – d pont

5 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése;

| d) | az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése
  azzal a céllal, hogy a 6. cikkel összhangban fokozatosan megszűnjön és ne hosszabbodjon meg a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés, és elkerülhető legyen a szén-dioxid-kibocsátás magas szinten való rögzülése
  ; |
| --- | --- |

d)

az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése
  azzal a céllal, hogy a 6. cikkel összhangban fokozatosan megszűnjön és ne hosszabbodjon meg a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés, és elkerülhető legyen a szén-dioxid-kibocsátás magas szinten való rögzülése
  ;

azzal a céllal, hogy a 6. cikkel összhangban fokozatosan megszűnjön és ne hosszabbodjon meg a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés, és elkerülhető legyen a szén-dioxid-kibocsátás magas szinten való rögzülése

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – e pont

5 cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások –
  különösen
  az energiaszegénységben élő háztartások –, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók számának csökkentése, többek között a vidéki és távoli területeken. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások –
  különösen
  az energiaszegénységben élő háztartások –, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók számának csökkentése, többek között a vidéki és távoli területeken.

különösen

| e) | a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások –
  vagyis
  az energiaszegénységben élő
  vagy annak kockázatának kitett
  háztartások –, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók számának csökkentése, többek között a vidéki
  , szigeti
  és
  peremterületeken, a hegyvidéki,
  távoli
  és nehezen megközelíthető
  területeken
  vagy a kevésbé fejlett régiókban vagy területeken, beleértve a kevésbé fejlett városkörnyéki területeket és a legkülső régiókat is, amelyek különös figyelmet és támogatást igényelnek a klímasemlegességre való átállás során; |
| --- | --- |

e)

a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások –
  vagyis
  az energiaszegénységben élő
  vagy annak kockázatának kitett
  háztartások –, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók számának csökkentése, többek között a vidéki
  , szigeti
  és
  peremterületeken, a hegyvidéki,
  távoli
  és nehezen megközelíthető
  területeken
  vagy a kevésbé fejlett régiókban vagy területeken, beleértve a kevésbé fejlett városkörnyéki területeket és a legkülső régiókat is, amelyek különös figyelmet és támogatást igényelnek a klímasemlegességre való átállás során;

vagyis

vagy annak kockázatának kitett

, szigeti

peremterületeken, a hegyvidéki,

és nehezen megközelíthető

vagy a kevésbé fejlett régiókban vagy területeken, beleértve a kevésbé fejlett városkörnyéki területeket és a legkülső régiókat is, amelyek különös figyelmet és támogatást igényelnek a klímasemlegességre való átállás során;

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

5 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | adott esetben hozzájárulás a fenntartható és minőségi munkahelyekhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

adott esetben hozzájárulás a fenntartható és minőségi munkahelyekhez.

adott esetben hozzájárulás a fenntartható és minőségi munkahelyekhez.

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Alap csak olyan intézkedéseket és beruházásokat támogat, amelyek
  megfelelnek
  az (EU) 2020/852 rendelet 17. 
  cikkének értelmében vett
  , a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek. | (3)   Az Alap csak olyan intézkedéseket és beruházásokat támogat, amelyek
  összeegyeztethetők
  az (EU) 2020/852 rendelet
  keretében meghatározott technikai kritériumokkal, és megfelelnek az ugyanezen rendelet
  17. 
  cikkében említett
  , a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek. |
| | Az Alap kedvezményezettjei tiszteletben tartják a szociális és munkajogokra vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Alap csak olyan intézkedéseket és beruházásokat támogat, amelyek
  megfelelnek
  az (EU) 2020/852 rendelet 17. 
  cikkének értelmében vett
  , a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek.

(3)   Az Alap csak olyan intézkedéseket és beruházásokat támogat, amelyek
  összeegyeztethetők
  az (EU) 2020/852 rendelet
  keretében meghatározott technikai kritériumokkal, és megfelelnek az ugyanezen rendelet
  17. 
  cikkében említett
  , a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek.

Az Alap kedvezményezettjei tiszteletben tartják a szociális és munkajogokra vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokat.

Az Alap kedvezményezettjei tiszteletben tartják a szociális és munkajogokra vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokat.

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok figyelembe vehetik azon intézkedések költségeit, amelyek a közúti közlekedés és a fűtési célú tüzelőanyagok árának emelkedése miatt ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatást nyújtanak a 
  kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak
  és
  azoknak
  a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak
  , amelyek
  közlekedési
  szolgáltatást igénybe vevők
  . Az
  ilyen
  támogatás idővel csökken, és az
  épületekre és
  a 
  közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelem közvetlen hatására korlátozódik. Az ilyen közvetlen jövedelemtámogatásra való jogosultság
  a 
  4
  . cikk (
  1
  ) 
  bekezdésének d) pontjában meghatározott határidőkön belül megszűnik
  . | (1)   A tagállamok figyelembe vehetik azon intézkedések költségeit, amelyek a közúti közlekedés és a fűtési célú tüzelőanyagok árának emelkedése miatt ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatást nyújtanak
  – beleértve átmeneti intézkedésként
  a 
  villamos energiát terhelő adók
  és
  díjak csökkentését is –
  a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak
  és a
  közlekedési
  szolgáltatások energia- vagy közlekedési szegénység által érintett, kiszolgáltatott helyzetben lévő igénybevevőinek
  .
  Ez
  az
  említett, kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak nyújtott
  támogatás
  átmeneti jellegű és
  idővel csökken,
  azon, hosszú távú hatásokkal járó strukturális intézkedések vagy beruházások végrehajtásának függvényében, amelyek célja a kedvezményezettek energia-
  és
  közlekedési szegénységből való tényleges kiemelése.
  Az
  említett támogatás
  a 
  2024–2027 közötti időszakban az egyes tervek becsült összköltségének legfeljebb 40 %-át teheti ki, a 2028–2032 közötti időszakra pedig annak mértékét a Bizottság által
  a 
  24
  . cikk (
  3
  )
  bekezdésével összhangban végzett értékelés alapján kell meghatározni, a támogatás 2032 végéig történő fokozatos kivezetését megcélozva
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok figyelembe vehetik azon intézkedések költségeit, amelyek a közúti közlekedés és a fűtési célú tüzelőanyagok árának emelkedése miatt ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatást nyújtanak a 
  kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak
  és
  azoknak
  a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak
  , amelyek
  közlekedési
  szolgáltatást igénybe vevők
  . Az
  ilyen
  támogatás idővel csökken, és az
  épületekre és
  a 
  közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelem közvetlen hatására korlátozódik. Az ilyen közvetlen jövedelemtámogatásra való jogosultság
  a 
  4
  . cikk (
  1
  ) 
  bekezdésének d) pontjában meghatározott határidőkön belül megszűnik
  .

(1)   A tagállamok figyelembe vehetik azon intézkedések költségeit, amelyek a közúti közlekedés és a fűtési célú tüzelőanyagok árának emelkedése miatt ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatást nyújtanak
  – beleértve átmeneti intézkedésként
  a 
  villamos energiát terhelő adók
  és
  díjak csökkentését is –
  a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak
  és a
  közlekedési
  szolgáltatások energia- vagy közlekedési szegénység által érintett, kiszolgáltatott helyzetben lévő igénybevevőinek
  .
  Ez
  az
  említett, kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak nyújtott
  támogatás
  átmeneti jellegű és
  idővel csökken,
  azon, hosszú távú hatásokkal járó strukturális intézkedések vagy beruházások végrehajtásának függvényében, amelyek célja a kedvezményezettek energia-
  és
  közlekedési szegénységből való tényleges kiemelése.
  Az
  említett támogatás
  a 
  2024–2027 közötti időszakban az egyes tervek becsült összköltségének legfeljebb 40 %-át teheti ki, a 2028–2032 közötti időszakra pedig annak mértékét a Bizottság által
  a 
  24
  . cikk (
  3
  )
  bekezdésével összhangban végzett értékelés alapján kell meghatározni, a támogatás 2032 végéig történő fokozatos kivezetését megcélozva
  .

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

6 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok a következő intézkedések és beruházások költségeit beleszámíthatják a tervek becsült összköltségébe, feltéve, hogy azok elsősorban a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások vagy kiszolgáltatott helyzetben lévő
  közlekedési felhasználók
  javát szolgálják, és az alábbiakra irányulnak: | (2)   A tagállamok a következő
  , hosszú távú hatásokkal járó
  intézkedések és beruházások költségeit beleszámíthatják a tervek becsült összköltségébe, feltéve, hogy azok elsősorban a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások vagy
  a közlekedési szolgáltatások
  kiszolgáltatott helyzetben lévő
  igénybevevőinek
  javát szolgálják, és az alábbiakra irányulnak: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok a következő intézkedések és beruházások költségeit beleszámíthatják a tervek becsült összköltségébe, feltéve, hogy azok elsősorban a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások vagy kiszolgáltatott helyzetben lévő
  közlekedési felhasználók
  javát szolgálják, és az alábbiakra irányulnak:

(2)   A tagállamok a következő
  , hosszú távú hatásokkal járó
  intézkedések és beruházások költségeit beleszámíthatják a tervek becsült összköltségébe, feltéve, hogy azok elsősorban a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozások vagy
  a közlekedési szolgáltatások
  kiszolgáltatott helyzetben lévő
  igénybevevőinek
  javát szolgálják, és az alábbiakra irányulnak:

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – a pont

6 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az épületek
  energetikai
  felújításának támogatása, különösen a legrosszabbul teljesítő épületek esetében, többek között pénzügyi támogatás vagy pénzügyi ösztönzők formájában, például a felújítási költségeknek a bérleti díjból való levonhatóságával, az érintett épületek tulajdonjogától függetlenül; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az épületek
  energetikai
  felújításának támogatása, különösen a legrosszabbul teljesítő épületek esetében, többek között pénzügyi támogatás vagy pénzügyi ösztönzők formájában, például a felújítási költségeknek a bérleti díjból való levonhatóságával, az érintett épületek tulajdonjogától függetlenül;

energetikai

| a) | az épületek
  minőségi, költség- és energiahatékonysági célú
  felújításának támogatása, különösen
  [az épületek energiateljesítményéről szóló (átdolgozott) [2021/0426(COD)]] .../... irányelvben meghatározott épületfelújítási követelmények teljesítése érdekében, valamint
  a legrosszabbul teljesítő épületek esetében,
  kiemelt figyelmet fordítva a bérlőkre és a szociális bérlakásokban élőkre,
  többek között pénzügyi támogatás vagy pénzügyi ösztönzők formájában, például a felújítási költségeknek a bérleti díjból való levonhatóságával
  vagy a szociális bérlakások felújítására nyújtott egyedi támogatással, a megfizethető, energiahatékony lakhatáshoz való hozzáférés előmozdítása érdekében
  , az érintett épületek tulajdonjogától függetlenül; |
| --- | --- |

a)

az épületek
  minőségi, költség- és energiahatékonysági célú
  felújításának támogatása, különösen
  [az épületek energiateljesítményéről szóló (átdolgozott) [2021/0426(COD)]] .../... irányelvben meghatározott épületfelújítási követelmények teljesítése érdekében, valamint
  a legrosszabbul teljesítő épületek esetében,
  kiemelt figyelmet fordítva a bérlőkre és a szociális bérlakásokban élőkre,
  többek között pénzügyi támogatás vagy pénzügyi ösztönzők formájában, például a felújítási költségeknek a bérleti díjból való levonhatóságával
  vagy a szociális bérlakások felújítására nyújtott egyedi támogatással, a megfizethető, energiahatékony lakhatáshoz való hozzáférés előmozdítása érdekében
  , az érintett épületek tulajdonjogától függetlenül;

minőségi, költség- és energiahatékonysági célú

[az épületek energiateljesítményéről szóló (átdolgozott) [2021/0426(COD)]] .../... irányelvben meghatározott épületfelújítási követelmények teljesítése érdekében, valamint

kiemelt figyelmet fordítva a bérlőkre és a szociális bérlakásokban élőkre,

vagy a szociális bérlakások felújítására nyújtott egyedi támogatással, a megfizethető, energiahatékony lakhatáshoz való hozzáférés előmozdítása érdekében

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

6 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a megfizethető, energiahatékony lakhatáshoz való hozzáférés biztosítása, többek között megfelelő mennyiségű energiahatékony és megfizethető lakás – többek között szociális bérlakások – biztosításával; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a megfizethető, energiahatékony lakhatáshoz való hozzáférés biztosítása, többek között megfelelő mennyiségű energiahatékony és megfizethető lakás – többek között szociális bérlakások – biztosításával;

a megfizethető, energiahatékony lakhatáshoz való hozzáférés biztosítása, többek között megfelelő mennyiségű energiahatékony és megfizethető lakás – többek között szociális bérlakások – biztosításával;

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – b pont

6 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | hozzájárulás egyrészt az épületek fűtésének és hűtésének, valamint az épületekben való főzés dekarbonizációjához, beleértve a villamosítást, másrészt a megújuló energia integrálásához, amely hozzájárul az energiamegtakarítás megvalósításához; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

hozzájárulás egyrészt az épületek fűtésének és hűtésének, valamint az épületekben való főzés dekarbonizációjához, beleértve a villamosítást, másrészt a megújuló energia integrálásához, amely hozzájárul az energiamegtakarítás megvalósításához;

| b) | hozzájárulás egyrészt az épületek fűtésének és hűtésének, valamint az épületekben való főzés
  költséghatékony
  dekarbonizációjához, beleértve a villamosítást,
  megfizethető és energiahatékony rendszerekhez való hozzáférés biztosításával,
  másrészt a megújuló energia integrálásához
  és tárolásához, többek között a helyi energiaközösségek és a személyközi energiamegosztás révén, a fennmaradó kereslet kielégítése, intelligens belső villamosenergia-létesítmények vagy az intelligens hálózatokhoz való csatlakozás költségeinek fedezése érdekében, továbbá minden egyéb olyan intézkedés
  , amely
  egyértelműen
  hozzájárul az energiamegtakarítás megvalósításához
  , valamint a távfűtési hálózatokhoz való csatlakozáshoz, például utalványok, támogatások vagy kamatmentes kölcsönök az épületek energiahatékonyságának növelését vagy a megújuló energiaforrások épületekbe való integrálását célzó termékekbe és szolgáltatásokba történő beruházás céljából
  ; |
| --- | --- |

b)

hozzájárulás egyrészt az épületek fűtésének és hűtésének, valamint az épületekben való főzés
  költséghatékony
  dekarbonizációjához, beleértve a villamosítást,
  megfizethető és energiahatékony rendszerekhez való hozzáférés biztosításával,
  másrészt a megújuló energia integrálásához
  és tárolásához, többek között a helyi energiaközösségek és a személyközi energiamegosztás révén, a fennmaradó kereslet kielégítése, intelligens belső villamosenergia-létesítmények vagy az intelligens hálózatokhoz való csatlakozás költségeinek fedezése érdekében, továbbá minden egyéb olyan intézkedés
  , amely
  egyértelműen
  hozzájárul az energiamegtakarítás megvalósításához
  , valamint a távfűtési hálózatokhoz való csatlakozáshoz, például utalványok, támogatások vagy kamatmentes kölcsönök az épületek energiahatékonyságának növelését vagy a megújuló energiaforrások épületekbe való integrálását célzó termékekbe és szolgáltatásokba történő beruházás céljából
  ;

költséghatékony

megfizethető és energiahatékony rendszerekhez való hozzáférés biztosításával,

és tárolásához, többek között a helyi energiaközösségek és a személyközi energiamegosztás révén, a fennmaradó kereslet kielégítése, intelligens belső villamosenergia-létesítmények vagy az intelligens hálózatokhoz való csatlakozás költségeinek fedezése érdekében, továbbá minden egyéb olyan intézkedés

egyértelműen

, valamint a távfűtési hálózatokhoz való csatlakozáshoz, például utalványok, támogatások vagy kamatmentes kölcsönök az épületek energiahatékonyságának növelését vagy a megújuló energiaforrások épületekbe való integrálását célzó termékekbe és szolgáltatásokba történő beruházás céljából

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

6 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | célzott, hozzáférhető és megfizethető információk, oktatás, tájékoztatás és tanácsadás nyújtása a költséghatékonysági intézkedésekről és beruházásokról, valamint az épületfelújítások és az energiahatékonyság növelése céljából rendelkezésre álló támogatásokról, valamint a megfizethető mobilitási és közlekedési alternatívákról, többek között az épületek energiaauditjain, személyre szabott energetikai tanácsadáson vagy mobilitáskezelési szolgáltatásokon keresztül; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

célzott, hozzáférhető és megfizethető információk, oktatás, tájékoztatás és tanácsadás nyújtása a költséghatékonysági intézkedésekről és beruházásokról, valamint az épületfelújítások és az energiahatékonyság növelése céljából rendelkezésre álló támogatásokról, valamint a megfizethető mobilitási és közlekedési alternatívákról, többek között az épületek energiaauditjain, személyre szabott energetikai tanácsadáson vagy mobilitáskezelési szolgáltatásokon keresztül;

célzott, hozzáférhető és megfizethető információk, oktatás, tájékoztatás és tanácsadás nyújtása a költséghatékonysági intézkedésekről és beruházásokról, valamint az épületfelújítások és az energiahatékonyság növelése céljából rendelkezésre álló támogatásokról, valamint a megfizethető mobilitási és közlekedési alternatívákról, többek között az épületek energiaauditjain, személyre szabott energetikai tanácsadáson vagy mobilitáskezelési szolgáltatásokon keresztül;

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – c pont

6 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az állami és magánszervezetek támogatása megfizethető energiahatékonysági felújítási megoldások és megfelelő finanszírozási eszközök kidolgozásában és biztosításában az Alap szociális céljaival összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az állami és magánszervezetek támogatása megfizethető energiahatékonysági felújítási megoldások és megfelelő finanszírozási eszközök kidolgozásában és biztosításában az Alap szociális céljaival összhangban;

| c) | az állami és magánszervezetek támogatása
  – beleértve a szociális lakhatást biztosító szervezetek és különösen a köz- és magánszektor közötti együttműködések támogatását – biztonságos és
  megfizethető energiahatékonysági felújítási megoldások és megfelelő finanszírozási eszközök kidolgozásában és biztosításában az Alap szociális céljaival összhangban
  , beleértve az intelligens hálózatokra épülő megoldásokat
  ; |
| --- | --- |

c)

az állami és magánszervezetek támogatása
  – beleértve a szociális lakhatást biztosító szervezetek és különösen a köz- és magánszektor közötti együttműködések támogatását – biztonságos és
  megfizethető energiahatékonysági felújítási megoldások és megfelelő finanszírozási eszközök kidolgozásában és biztosításában az Alap szociális céljaival összhangban
  , beleértve az intelligens hálózatokra épülő megoldásokat
  ;

– beleértve a szociális lakhatást biztosító szervezetek és különösen a köz- és magánszektor közötti együttműködések támogatását – biztonságos és

, beleértve az intelligens hálózatokra épülő megoldásokat

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – d pont

6 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású
  járművekhez és kerékpárokhoz való hozzáférés
  biztosítása
  , beleértve a 
  beszerzésükre
  , valamint a megfelelő állami és magáninfrastruktúrára – többek között az elektromos és egyéb töltésre – irányuló pénzügyi támogatást vagy pénzügyi ösztönzőket; az alacsony kibocsátású
  járművekkel kapcsolatos támogatás esetében ki
  kell
  dolgozni
  a támogatás fokozatos csökkentésére
  szolgáló menetrendet
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású
  járművekhez és kerékpárokhoz való hozzáférés
  biztosítása
  , beleértve a 
  beszerzésükre
  , valamint a megfelelő állami és magáninfrastruktúrára – többek között az elektromos és egyéb töltésre – irányuló pénzügyi támogatást vagy pénzügyi ösztönzőket; az alacsony kibocsátású
  járművekkel kapcsolatos támogatás esetében ki
  kell
  dolgozni
  a támogatás fokozatos csökkentésére
  szolgáló menetrendet
  ;

a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású

biztosítása

beszerzésükre

járművekkel kapcsolatos támogatás esetében ki

dolgozni

szolgáló menetrendet

| d) | pénzügyi támogatás vagy adóügyi ösztönzők nyújtása a kibocsátásmentes
  járművekhez és
  a
  kerékpárokhoz való hozzáférés
  javítása érdekében, a technológiasemlegesség fenntartása mellett
  , beleértve a 
  kibocsátásmentes használt járművek piacához való hozzáférés és e piac továbbfejlesztésének ösztönzését, így például a kibocsátásmentes járművek beszerzésére
  , valamint a megfelelő állami és magáninfrastruktúrára – többek között az elektromos és egyéb töltésre – irányuló pénzügyi támogatást vagy pénzügyi ösztönzőket;
  a támogatás azokra a járművekre korlátozódik, amelyeket egy adott évben valamely tagállamban az ilyen járművek átlagos piaci árán vagy az alatt kínálnak megvételre;
  az alacsony kibocsátású
  járműveket támogató intézkedéseket elsősorban csak akkor
  kell
  fontolóra venni, ha a kibocsátásmentes mobilitáshoz való hozzáférés még nem valósítható meg, különösen a vidéki, távoli és nehezen megközelíthető területeken. A tagállamok menetrendet terjesztenek elő
  a támogatás fokozatos csökkentésére
  a Bizottság által az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet alapján megállapított technikai kritériumokkal összhangban
  ; |
| --- | --- |

d)

pénzügyi támogatás vagy adóügyi ösztönzők nyújtása a kibocsátásmentes
  járművekhez és
  a
  kerékpárokhoz való hozzáférés
  javítása érdekében, a technológiasemlegesség fenntartása mellett
  , beleértve a 
  kibocsátásmentes használt járművek piacához való hozzáférés és e piac továbbfejlesztésének ösztönzését, így például a kibocsátásmentes járművek beszerzésére
  , valamint a megfelelő állami és magáninfrastruktúrára – többek között az elektromos és egyéb töltésre – irányuló pénzügyi támogatást vagy pénzügyi ösztönzőket;
  a támogatás azokra a járművekre korlátozódik, amelyeket egy adott évben valamely tagállamban az ilyen járművek átlagos piaci árán vagy az alatt kínálnak megvételre;
  az alacsony kibocsátású
  járműveket támogató intézkedéseket elsősorban csak akkor
  kell
  fontolóra venni, ha a kibocsátásmentes mobilitáshoz való hozzáférés még nem valósítható meg, különösen a vidéki, távoli és nehezen megközelíthető területeken. A tagállamok menetrendet terjesztenek elő
  a támogatás fokozatos csökkentésére
  a Bizottság által az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet alapján megállapított technikai kritériumokkal összhangban
  ;

pénzügyi támogatás vagy adóügyi ösztönzők nyújtása a kibocsátásmentes

a

javítása érdekében, a technológiasemlegesség fenntartása mellett

kibocsátásmentes használt járművek piacához való hozzáférés és e piac továbbfejlesztésének ösztönzését, így például a kibocsátásmentes járművek beszerzésére

a támogatás azokra a járművekre korlátozódik, amelyeket egy adott évben valamely tagállamban az ilyen járművek átlagos piaci árán vagy az alatt kínálnak megvételre;

járműveket támogató intézkedéseket elsősorban csak akkor

fontolóra venni, ha a kibocsátásmentes mobilitáshoz való hozzáférés még nem valósítható meg, különösen a vidéki, távoli és nehezen megközelíthető területeken. A tagállamok menetrendet terjesztenek elő

a Bizottság által az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet alapján megállapított technikai kritériumokkal összhangban

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – e pont

6 cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a
  tömegközlekedéshez való ingyenes hozzáférés biztosítása vagy a tömegközlekedéshez való hozzáférés kiigazított díjtételei
  ,
  valamint
  az igény szerinti fenntartható mobilitás és a 
  megosztott
  mobilitási
  szolgáltatások előmozdítása
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a
  tömegközlekedéshez való ingyenes hozzáférés biztosítása vagy a tömegközlekedéshez való hozzáférés kiigazított díjtételei
  ,
  valamint
  az igény szerinti fenntartható mobilitás és a 
  megosztott
  mobilitási
  szolgáltatások előmozdítása
  ;

tömegközlekedéshez való ingyenes hozzáférés biztosítása vagy a tömegközlekedéshez való hozzáférés kiigazított díjtételei

valamint

megosztott

szolgáltatások előmozdítása

| e) | a
  megfizethető és hozzáférhető, kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású tömegközlekedés használatának ösztönzése, valamint a magán- és állami szervezetek
  ,
  köztük a szövetkezetek támogatása
  az igény szerinti fenntartható mobilitás
  , a megosztott mobilitási szolgáltatások
  és a 
  vonzó aktív
  mobilitási
  lehetőségek fejlesztésében és biztosításában, különösen a vidéki, szigeti, hegyvidéki, távoli és nehezen megközelíthető területeken, a kevésbé fejlett régiókban vagy területeken, beleértve a kevésbé fejlett városkörnyéki területeket és a legkülső régiókat is
  ; |
| --- | --- |

e)

a
  megfizethető és hozzáférhető, kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású tömegközlekedés használatának ösztönzése, valamint a magán- és állami szervezetek
  ,
  köztük a szövetkezetek támogatása
  az igény szerinti fenntartható mobilitás
  , a megosztott mobilitási szolgáltatások
  és a 
  vonzó aktív
  mobilitási
  lehetőségek fejlesztésében és biztosításában, különösen a vidéki, szigeti, hegyvidéki, távoli és nehezen megközelíthető területeken, a kevésbé fejlett régiókban vagy területeken, beleértve a kevésbé fejlett városkörnyéki területeket és a legkülső régiókat is
  ;

megfizethető és hozzáférhető, kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású tömegközlekedés használatának ösztönzése, valamint a magán- és állami szervezetek

köztük a szövetkezetek támogatása

, a megosztott mobilitási szolgáltatások

vonzó aktív

lehetőségek fejlesztésében és biztosításában, különösen a vidéki, szigeti, hegyvidéki, távoli és nehezen megközelíthető területeken, a kevésbé fejlett régiókban vagy területeken, beleértve a kevésbé fejlett városkörnyéki területeket és a legkülső régiókat is

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 a bekezdés (új)

6 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok a (2) bekezdés szerinti intézkedések és beruházások végrehajtása során adott esetben előmozdítják a fenntartható és minőségi munkahelyeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok a (2) bekezdés szerinti intézkedések és beruházások végrehajtása során adott esetben előmozdítják a fenntartható és minőségi munkahelyeket.

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 b bekezdés (új)

6 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A Bizottság 2023. július 31-ig iránymutatást ad a (2) bekezdéssel összefüggésben végrehajtandó költséghatékony intézkedésekről és beruházásokról. A Bizottság 2026. július 31-ig és azt követően kétévente értékeli a tagállamok által a terveik részeként végrehajtott intézkedések és beruházások költséghatékonyságát a 23. cikk szerinti kétéves integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai eredményjelentés alapján. A Bizottság jelentést készít a bevált gyakorlatokról, és azoknak megfelelően kiigazítja az iránymutatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  A Bizottság 2023. július 31-ig iránymutatást ad a (2) bekezdéssel összefüggésben végrehajtandó költséghatékony intézkedésekről és beruházásokról. A Bizottság 2026. július 31-ig és azt követően kétévente értékeli a tagállamok által a terveik részeként végrehajtott intézkedések és beruházások költséghatékonyságát a 23. cikk szerinti kétéves integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai eredményjelentés alapján. A Bizottság jelentést készít a bevált gyakorlatokról, és azoknak megfelelően kiigazítja az iránymutatást.

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

7 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Alap nem
  támogatja és a tervek becsült összköltsége sem tartalmazza
  az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti közvetlen jövedelemtámogatás formájában az olyan
  háztartásokra irányuló intézkedéseket
  , amelyek már részesülnek a következőkből: | (1)   Az Alap nem
  helyettesíti
  az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti közvetlen jövedelemtámogatás formájában
  végrehajtott intézkedéseket, amennyiben azok meghaladják és kiegészítik
  az olyan
  háztartásoknak nyújtott támogatást
  , amelyek már részesülnek a következőkből: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az Alap nem
  támogatja és a tervek becsült összköltsége sem tartalmazza
  az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti közvetlen jövedelemtámogatás formájában az olyan
  háztartásokra irányuló intézkedéseket
  , amelyek már részesülnek a következőkből:

(1)   Az Alap nem
  helyettesíti
  az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti közvetlen jövedelemtámogatás formájában
  végrehajtott intézkedéseket, amennyiben azok meghaladják és kiegészítik
  az olyan
  háztartásoknak nyújtott támogatást
  , amelyek már részesülnek a következőkből:

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – a pont

7 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezetének hatálya alá tartozó
  tüzelőanyagok árszintjére vonatkozó állami intervenció; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezetének hatálya alá tartozó
  tüzelőanyagok árszintjére vonatkozó állami intervenció;

a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezetének hatálya alá tartozó

| a) | az épületek fűtéséhez és hűtéséhez, illetve a közúti közlekedéshez felhasznált
  tüzelőanyagok árszintjére vonatkozó állami intervenció; |
| --- | --- |

a)

az épületek fűtéséhez és hűtéséhez, illetve a közúti közlekedéshez felhasznált
  tüzelőanyagok árszintjére vonatkozó állami intervenció;

az épületek fűtéséhez és hűtéséhez, illetve a közúti közlekedéshez felhasznált

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben az érintett tagállam a tervében bizonyítja, hogy az (1) bekezdésben említett állami intervenció nem ellensúlyozza teljes mértékben az
  épületek és a közúti közlekedés 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából eredő
  áremelkedést, a közvetlen jövedelemtámogatás belefoglalható a teljes becsült összköltségbe a nem teljesen ellensúlyozott áremelés
  korlátai között
  . | (2)   Amennyiben az érintett tagállam a tervében bizonyítja, hogy az (1) bekezdésben említett állami intervenció nem ellensúlyozza teljes mértékben az áremelkedést, a közvetlen jövedelemtámogatás belefoglalható a teljes becsült összköltségbe a nem teljesen ellensúlyozott áremelés
  mértékéig
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben az érintett tagállam a tervében bizonyítja, hogy az (1) bekezdésben említett állami intervenció nem ellensúlyozza teljes mértékben az
  épületek és a közúti közlekedés 2003/87/EK irányelv hatálya alá vonásából eredő
  áremelkedést, a közvetlen jövedelemtámogatás belefoglalható a teljes becsült összköltségbe a nem teljesen ellensúlyozott áremelés
  korlátai között
  .

(2)   Amennyiben az érintett tagállam a tervében bizonyítja, hogy az (1) bekezdésben említett állami intervenció nem ellensúlyozza teljes mértékben az áremelkedést, a közvetlen jövedelemtámogatás belefoglalható a teljes becsült összköltségbe a nem teljesen ellensúlyozott áremelés
  mértékéig
  .

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a becsült összköltségbe belefoglalhatják
  a
  kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokon,
  a
  kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokon és a kiszolgáltatott helyzetben lévő
  közlekedési felhasználókon
  kívüli köz- vagy magánszervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatást, amennyiben ezek a szervezetek olyan intézkedéseket és beruházásokat hajtanak végre, amelyek végső soron
  a
  kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő
  mikrovállalkozások és
  a 
  kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók javát szolgálják
  . | A tagállamok a becsült összköltségbe belefoglalhatják
  az energia- vagy közlekedési szegénység által sújtott,
  kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokon, kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokon és a 
  közlekedési szolgáltatások
  kiszolgáltatott helyzetben lévő
  igénybevevőin
  kívüli köz- vagy magánszervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatást
  – szigorúan kizárva a pénzügyi közvetítőknek nyújtott támogatást –
  , amennyiben ezek a szervezetek olyan intézkedéseket és beruházásokat hajtanak végre
  az ő nevükben
  , amelyek végső soron
  közvetlenül szolgálják az említett,
  kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások,
  mikrovállalkozások és
  a 
  közlekedési szolgáltatások
  kiszolgáltatott helyzetben lévő
  igénybevevőinek javát, feltéve, hogy ezek
  a 
  szervezetek megfelelnek az 5. cikkben említett társadalmi és környezetvédelmi biztosítékokra vonatkozó előírásoknak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a becsült összköltségbe belefoglalhatják
  a
  kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokon,
  a
  kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokon és a kiszolgáltatott helyzetben lévő
  közlekedési felhasználókon
  kívüli köz- vagy magánszervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatást, amennyiben ezek a szervezetek olyan intézkedéseket és beruházásokat hajtanak végre, amelyek végső soron
  a
  kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő
  mikrovállalkozások és
  a 
  kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók javát szolgálják
  .

a

a

közlekedési felhasználókon

a

mikrovállalkozások és

kiszolgáltatott helyzetben lévő közlekedési felhasználók javát szolgálják

A tagállamok a becsült összköltségbe belefoglalhatják
  az energia- vagy közlekedési szegénység által sújtott,
  kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokon, kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokon és a 
  közlekedési szolgáltatások
  kiszolgáltatott helyzetben lévő
  igénybevevőin
  kívüli köz- vagy magánszervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatást
  – szigorúan kizárva a pénzügyi közvetítőknek nyújtott támogatást –
  , amennyiben ezek a szervezetek olyan intézkedéseket és beruházásokat hajtanak végre
  az ő nevükben
  , amelyek végső soron
  közvetlenül szolgálják az említett,
  kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások,
  mikrovállalkozások és
  a 
  közlekedési szolgáltatások
  kiszolgáltatott helyzetben lévő
  igénybevevőinek javát, feltéve, hogy ezek
  a 
  szervezetek megfelelnek az 5. cikkben említett társadalmi és környezetvédelmi biztosítékokra vonatkozó előírásoknak
  .

az energia- vagy közlekedési szegénység által sújtott,

közlekedési szolgáltatások

igénybevevőin

– szigorúan kizárva a pénzügyi közvetítőknek nyújtott támogatást –

az ő nevükben

közvetlenül szolgálják az említett,

mikrovállalkozások és

közlekedési szolgáltatások

igénybevevőinek javát, feltéve, hogy ezek

szervezetek megfelelnek az 5. cikkben említett társadalmi és környezetvédelmi biztosítékokra vonatkozó előírásoknak

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok gondoskodnak a szükséges törvényi és szerződéses biztosítékokról annak
  biztosítása
  érdekében, hogy az
  előnyök
  teljes egészében a 
  háztartásokra
  , a 
  mikrovállalkozásokra
  és a közlekedési
  szolgáltatást igénybe vevőkre háruljanak
  . | A tagállamok gondoskodnak a szükséges törvényi és szerződéses biztosítékokról annak érdekében, hogy az
  előnyöket
  teljes egészében a 
  háztartások
  , a 
  mikrovállalkozások
  és a közlekedési
  szolgáltatások igénybevevői élvezzék. E szervezeteknek meg kell felelniük a 22a. cikkben meghatározott, láthatóságra vonatkozó követelményeknek. |
| | A Bizottság iránymutatást ad ki az alapelvekről és biztosítékokról, és előmozdítja a bevált gyakorlatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok gondoskodnak a szükséges törvényi és szerződéses biztosítékokról annak
  biztosítása
  érdekében, hogy az
  előnyök
  teljes egészében a 
  háztartásokra
  , a 
  mikrovállalkozásokra
  és a közlekedési
  szolgáltatást igénybe vevőkre háruljanak
  .

biztosítása

előnyök

háztartásokra

mikrovállalkozásokra

szolgáltatást igénybe vevőkre háruljanak

A tagállamok gondoskodnak a szükséges törvényi és szerződéses biztosítékokról annak érdekében, hogy az
  előnyöket
  teljes egészében a 
  háztartások
  , a 
  mikrovállalkozások
  és a közlekedési
  szolgáltatások igénybevevői élvezzék. E szervezeteknek meg kell felelniük a 22a. cikkben meghatározott, láthatóságra vonatkozó követelményeknek.

előnyöket

háztartások

mikrovállalkozások

szolgáltatások igénybevevői élvezzék. E szervezeteknek meg kell felelniük a 22a. cikkben meghatározott, láthatóságra vonatkozó követelményeknek.

A Bizottság iránymutatást ad ki az alapelvekről és biztosítékokról, és előmozdítja a bevált gyakorlatokat.

A Bizottság iránymutatást ad ki az alapelvekről és biztosítékokról, és előmozdítja a bevált gyakorlatokat.

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Alap 2025–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron 23 700 000 000  EUR. | (1)   Az Alap
  [hatálybalépés éve]
  –2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron legalább 11 140 000 000  EUR.
  Az alapot az [ETS-irányelv] 30d. cikkének (3) bekezdése szerinti 150 millió kibocsátási egység árverés útján történő értékesítéséből származó bevétel [5 250 000 000 EUR indikatív összeg] egészíti ki ebben az időszakban. Ezt a finanszírozást e rendelettel összhangban kell végrehajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az Alap 2025–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron 23 700 000 000  EUR.

(1)   Az Alap
  [hatálybalépés éve]
  –2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron legalább 11 140 000 000  EUR.
  Az alapot az [ETS-irányelv] 30d. cikkének (3) bekezdése szerinti 150 millió kibocsátási egység árverés útján történő értékesítéséből származó bevétel [5 250 000 000 EUR indikatív összeg] egészíti ki ebben az időszakban. Ezt a finanszírozást e rendelettel összhangban kell végrehajtani.

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az Alap 2028–2032 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi
  keretösszeg folyó áron 48 500 000 000  EUR
  , az EUMSZ 312. cikkében említett, az alkalmazandó többéves pénzügyi keret éves felső határán belül rendelkezésre álló összegek függvényében. | (2)   Az Alap 2028–2032 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi
  keretösszeget e rendelet felülvizsgálatát követően kell megállapítani
  , az EUMSZ 312. cikkében említett, az alkalmazandó többéves pénzügyi keret éves felső határán belül rendelkezésre álló összegek
  és az értékelés
  függvényében
  , és adott esetben és ha a feltételek teljesülnek, a 2003/87/EK irányelv [30a. cikkének (1a) bekezdése] szerinti célzott felülvizsgálat alapján
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az Alap 2028–2032 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi
  keretösszeg folyó áron 48 500 000 000  EUR
  , az EUMSZ 312. cikkében említett, az alkalmazandó többéves pénzügyi keret éves felső határán belül rendelkezésre álló összegek függvényében.

(2)   Az Alap 2028–2032 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi
  keretösszeget e rendelet felülvizsgálatát követően kell megállapítani
  , az EUMSZ 312. cikkében említett, az alkalmazandó többéves pénzügyi keret éves felső határán belül rendelkezésre álló összegek
  és az értékelés
  függvényében
  , és adott esetben és ha a feltételek teljesülnek, a 2003/87/EK irányelv [30a. cikkének (1a) bekezdése] szerinti célzott felülvizsgálat alapján
  .

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 a bekezdés (új)

9 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós költségvetésben a Szociális Klímaalap számára rendelkezésre álló előirányzatok a szén-dioxid-árral összhangban növekedhessenek, a ... [módosított (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet

   (1a)

  ] 4b. cikkében előírt, a szén-dioxid-ár ingadozásán alapuló egyedi technikai kiigazítás függvényében további allokációkat kell rendelkezésre bocsátani. A szén-dioxid-ár ingadozásán alapuló egyedi technikai kiigazítás meghosszabbítását az alkalmazandó többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások keretében kell mérlegelni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós költségvetésben a Szociális Klímaalap számára rendelkezésre álló előirányzatok a szén-dioxid-árral összhangban növekedhessenek, a ... [módosított (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet

   (1a)

  ] 4b. cikkében előírt, a szén-dioxid-ár ingadozásán alapuló egyedi technikai kiigazítás függvényében további allokációkat kell rendelkezésre bocsátani. A szén-dioxid-ár ingadozásán alapuló egyedi technikai kiigazítás meghosszabbítását az alkalmazandó többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások keretében kell mérlegelni.

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 b bekezdés (új)

9 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A 2003/87/EK irányelv [30d. cikkének (5) bekezdésével] összhangban a tagállamok a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezetével összhangban árverésre bocsátott kibocsátási egységekből származó bevételeket először a terveik nemzeti társfinanszírozására, a fennmaradó bevételeket pedig az e rendelet 6. cikke szerinti, éghajlatváltozással kapcsolatos szociális intézkedésekre és beruházásokra fordítják, kivéve az EUMSZ 311. cikkének (3) bekezdésével összhangban saját forrásként megállapított és az uniós költségvetésben általános bevételként szereplő bevételeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  A 2003/87/EK irányelv [30d. cikkének (5) bekezdésével] összhangban a tagállamok a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezetével összhangban árverésre bocsátott kibocsátási egységekből származó bevételeket először a terveik nemzeti társfinanszírozására, a fennmaradó bevételeket pedig az e rendelet 6. cikke szerinti, éghajlatváltozással kapcsolatos szociális intézkedésekre és beruházásokra fordítják, kivéve az EUMSZ 311. cikkének (3) bekezdésével összhangban saját forrásként megállapított és az uniós költségvetésben általános bevételként szereplő bevételeket.

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 a cikk (új)

10 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. cikk




  Az uniós tagállamnak minősülő szigetországok, a szigetek és a legkülső régiók előtt álló sajátos kihívások




  A tagállamok szociális klímatervük 3. cikkel összhangban történő elkészítésekor kiemelt figyelmet fordítanak a tagállamnak minősülő szigetországok, a szigetek és a legkülső régiók helyzetére. A tagállamnak minősülő szigetországok, a szigetek és a legkülső régiók a klímasemlegességre és a nulla nettó kibocsátásra való zöld átállásból eredően súlyos társadalmi-gazdasági kihívásokkal szembesülnek, tekintettel sajátos szükségleteikre és az átállás társadalmi hatásaira. Tekintettel sajátos kihívásaikra, e területek számára elégséges mértékű forrást kell elkülöníteni, megfelelő indoklás mellett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10a. cikk

Az uniós tagállamnak minősülő szigetországok, a szigetek és a legkülső régiók előtt álló sajátos kihívások

A tagállamok szociális klímatervük 3. cikkel összhangban történő elkészítésekor kiemelt figyelmet fordítanak a tagállamnak minősülő szigetországok, a szigetek és a legkülső régiók helyzetére. A tagállamnak minősülő szigetországok, a szigetek és a legkülső régiók a klímasemlegességre és a nulla nettó kibocsátásra való zöld átállásból eredően súlyos társadalmi-gazdasági kihívásokkal szembesülnek, tekintettel sajátos szükségleteikre és az átállás társadalmi hatásaira. Tekintettel sajátos kihívásaikra, e területek számára elégséges mértékű forrást kell elkülöníteni, megfelelő indoklás mellett.

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Alap keretében nyújtott támogatás kiegészíti az egyéb uniós alapok, programok és eszközök keretében nyújtott támogatást. Az Alap keretében finanszírozott intézkedések és beruházások finanszírozásban részesülhetnek más uniós alapokból, programokból és eszközökből is, feltéve, hogy az ilyen támogatás nem ugyanazon költségeket fedezi. | (1)   Az Alap keretében nyújtott támogatás kiegészíti az egyéb uniós
  , nemzeti és adott esetben regionális szintű
  alapok, programok és eszközök
  – különösen a Modernizációs Alap, az InvestEU program, a technikai támogatási eszköz, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, valamint az (EU) 2021/1060 rendelet hatálya alá tartozó alapok –
  keretében nyújtott támogatást
  , és azokkal szinergiában és összhangban, illetve azokat kiegészítve kell felhasználni
  . Az Alap keretében finanszírozott intézkedések és beruházások finanszírozásban részesülhetnek más uniós alapokból, programokból és eszközökből is, feltéve, hogy az ilyen támogatás nem ugyanazon költségeket fedezi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az Alap keretében nyújtott támogatás kiegészíti az egyéb uniós alapok, programok és eszközök keretében nyújtott támogatást. Az Alap keretében finanszírozott intézkedések és beruházások finanszírozásban részesülhetnek más uniós alapokból, programokból és eszközökből is, feltéve, hogy az ilyen támogatás nem ugyanazon költségeket fedezi.

(1)   Az Alap keretében nyújtott támogatás kiegészíti az egyéb uniós
  , nemzeti és adott esetben regionális szintű
  alapok, programok és eszközök
  – különösen a Modernizációs Alap, az InvestEU program, a technikai támogatási eszköz, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, valamint az (EU) 2021/1060 rendelet hatálya alá tartozó alapok –
  keretében nyújtott támogatást
  , és azokkal szinergiában és összhangban, illetve azokat kiegészítve kell felhasználni
  . Az Alap keretében finanszírozott intézkedések és beruházások finanszírozásban részesülhetnek más uniós alapokból, programokból és eszközökből is, feltéve, hogy az ilyen támogatás nem ugyanazon költségeket fedezi.

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A maximális költségvetési juttatás mértékét minden egyes tagállam esetében az I. és a II. mellékletben meghatározottak szerint kell kiszámítani. | (1)   A
  9. cikk (1a) bekezdésének sérelme nélkül a
  maximális költségvetési juttatás mértékét minden egyes tagállam esetében az I. és a II. mellékletben meghatározottak szerint kell kiszámítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A maximális költségvetési juttatás mértékét minden egyes tagállam esetében az I. és a II. mellékletben meghatározottak szerint kell kiszámítani.

(1)   A
  9. cikk (1a) bekezdésének sérelme nélkül a
  maximális költségvetési juttatás mértékét minden egyes tagállam esetében az I. és a II. mellékletben meghatározottak szerint kell kiszámítani.

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 a bekezdés (új)

13 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az egyes tagállamok a maximális költségvetési juttatásuk erejéig nyújthatnak be kérelmet a tervük végrehajtása céljából, valamint a 9. cikk (1a) bekezdése alapján rendelkezésre bocsátott, a II. mellékletben meghatározott és az I. mellékletben említett számítási módszer alapján kiszámított további allokációból rájuk eső rész erejéig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az egyes tagállamok a maximális költségvetési juttatásuk erejéig nyújthatnak be kérelmet a tervük végrehajtása céljából, valamint a 9. cikk (1a) bekezdése alapján rendelkezésre bocsátott, a II. mellékletben meghatározott és az I. mellékletben említett számítási módszer alapján kiszámított további allokációból rájuk eső rész erejéig.

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 a cikk (új)

13 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 13a. cikk




  Előfinanszírozás





  (1)
     
  Az e rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktus Bizottság általi elfogadására is figyelemmel, ha egy tagállam a terv benyújtásával együtt előfinanszírozást kér, a Bizottság az e rendelet []. cikkében említett pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 13 %-ának megfelelő összegű előfinanszírozást fizet. Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 116. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, a Bizottság a vonatkozó kifizetést lehetőség szerint az e rendelet 18. cikkében említett egyedi jogi kötelezettségvállalásra vonatkozó megállapodás Bizottság általi megkötését követő két hónapon belül teljesíti.






  (2)
     
  Az e cikk (1) bekezdése szerinti előfinanszírozás esetén a []. cikkben említett pénzügyi hozzájárulásokat arányosan kell kiigazítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13a. cikk

Előfinanszírozás

(1)
     
  Az e rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktus Bizottság általi elfogadására is figyelemmel, ha egy tagállam a terv benyújtásával együtt előfinanszírozást kér, a Bizottság az e rendelet []. cikkében említett pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 13 %-ának megfelelő összegű előfinanszírozást fizet. Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 116. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, a Bizottság a vonatkozó kifizetést lehetőség szerint az e rendelet 18. cikkében említett egyedi jogi kötelezettségvállalásra vonatkozó megállapodás Bizottság általi megkötését követő két hónapon belül teljesíti.

(2)
     
  Az e cikk (1) bekezdése szerinti előfinanszírozás esetén a []. cikkben említett pénzügyi hozzájárulásokat arányosan kell kiigazítani.

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

14 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az első albekezdéstől eltérve, a tagállamok legalább 60 %-kal járulnak hozzá a terveikben foglalt, a 6. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések és beruházások becsült összköltségének fedezéséhez. Azon tagállamok hozzájárulása, amelyek egy főre jutó GDP-je piaci áron az uniós átlag 65 %-a alatt volt a 2016 és 2018 közötti időszakban, a terveikben foglalt, a 6. cikk (2) bekezdésében említett intézkedések és beruházások becsült összköltségének legfeljebb 40 %-ára korlátozódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdéstől eltérve, a tagállamok legalább 60 %-kal járulnak hozzá a terveikben foglalt, a 6. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések és beruházások becsült összköltségének fedezéséhez. Azon tagállamok hozzájárulása, amelyek egy főre jutó GDP-je piaci áron az uniós átlag 65 %-a alatt volt a 2016 és 2018 közötti időszakban, a terveikben foglalt, a 6. cikk (2) bekezdésében említett intézkedések és beruházások becsült összköltségének legfeljebb 40 %-ára korlátozódik.

Az első albekezdéstől eltérve, a tagállamok legalább 60 %-kal járulnak hozzá a terveikben foglalt, a 6. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések és beruházások becsült összköltségének fedezéséhez. Azon tagállamok hozzájárulása, amelyek egy főre jutó GDP-je piaci áron az uniós átlag 65 %-a alatt volt a 2016 és 2018 közötti időszakban, a terveikben foglalt, a 6. cikk (2) bekezdésében említett intézkedések és beruházások becsült összköltségének legfeljebb 40 %-ára korlátozódik.

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés

14 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok
  többek között
  a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezetével összhangban a kibocsátási egységeik árverés útján történő értékesítéséből származó bevételeket a tervük becsült összköltségéhez való nemzeti hozzájárulásukra fordítják. | (2)   A tagállamok a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezetével összhangban a kibocsátási egységeik árverés útján történő értékesítéséből származó
  esetleges
  bevételeket
  elsőként
  a tervük becsült összköltségéhez való nemzeti hozzájárulásukra fordítják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok
  többek között
  a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezetével összhangban a kibocsátási egységeik árverés útján történő értékesítéséből származó bevételeket a tervük becsült összköltségéhez való nemzeti hozzájárulásukra fordítják.

(2)   A tagállamok a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezetével összhangban a kibocsátási egységeik árverés útján történő értékesítéséből származó
  esetleges
  bevételeket
  elsőként
  a tervük becsült összköltségéhez való nemzeti hozzájárulásukra fordítják.

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – a pont – i alpont

15 cikk – 2 bekezdés – a pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a terv választ ad-e
  az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó,
  a 
  2003/87/EK irányelv IVa. fejezete alapján létrehozott kibocsátáskereskedelmi rendszer létrehozása
  által a tagállamokban található kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és kiszolgáltatott helyzetben lévő
  közlekedési felhasználókra
  gyakorolt társadalmi hatásokra és az előttük álló kihívásokra, különös tekintettel
  az energiaszegénységben
  élő háztartásokra, kellően figyelembe véve azokat a kihívásokat, amelyeket az érintett tagállam integrált nemzeti energia- és klímatervének aktualizálása és a terv megvalósítása terén elért előrehaladás tekintetében az (EU) 2018/1999 rendelet 9. cikkének (3) bekezdése, valamint 13. és 29. cikkének megfelelően végzett bizottsági értékelés, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet 34. cikke alapján a tagállamok számára megfogalmazott bizottsági ajánlások tártak fel az Unió klímasemlegességére vonatkozó, 2050-ig elérendő hosszú távú célkitűzésre való tekintettel. Ennek során figyelembe kell venni az érintett tagállam előtt álló sajátos kihívásokat és az érintett tagállam számára biztosított költségvetési juttatást; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

a terv választ ad-e
  az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó,
  a 
  2003/87/EK irányelv IVa. fejezete alapján létrehozott kibocsátáskereskedelmi rendszer létrehozása
  által a tagállamokban található kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és kiszolgáltatott helyzetben lévő
  közlekedési felhasználókra
  gyakorolt társadalmi hatásokra és az előttük álló kihívásokra, különös tekintettel
  az energiaszegénységben
  élő háztartásokra, kellően figyelembe véve azokat a kihívásokat, amelyeket az érintett tagállam integrált nemzeti energia- és klímatervének aktualizálása és a terv megvalósítása terén elért előrehaladás tekintetében az (EU) 2018/1999 rendelet 9. cikkének (3) bekezdése, valamint 13. és 29. cikkének megfelelően végzett bizottsági értékelés, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet 34. cikke alapján a tagállamok számára megfogalmazott bizottsági ajánlások tártak fel az Unió klímasemlegességére vonatkozó, 2050-ig elérendő hosszú távú célkitűzésre való tekintettel. Ennek során figyelembe kell venni az érintett tagállam előtt álló sajátos kihívásokat és az érintett tagállam számára biztosított költségvetési juttatást;

az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó,

2003/87/EK irányelv IVa. fejezete alapján létrehozott kibocsátáskereskedelmi rendszer létrehozása

közlekedési felhasználókra

az energiaszegénységben

| i. | a terv
  megfelelő és eredményes
  választ ad-e a 
  klímasemlegességre való átállást célzó intézkedések, ezen belül a szén-dioxid-árazás
  által a tagállamokban található, kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és
  a közlekedési szolgáltatások
  kiszolgáltatott helyzetben lévő
  igénybevevőire
  gyakorolt társadalmi hatásokra és az előttük álló kihívásokra, különös tekintettel
  energia- és közlekedési szegénységben
  élő háztartásokra, kellően figyelembe véve azokat a kihívásokat, amelyeket az érintett tagállam integrált nemzeti energia- és klímatervének aktualizálása és a terv megvalósítása terén elért előrehaladás tekintetében az (EU) 2018/1999 rendelet 9. cikkének (3) bekezdése, valamint 13. és 29. cikkének megfelelően végzett bizottsági értékelés, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet 34. cikke alapján a tagállamok számára megfogalmazott bizottsági ajánlások tártak fel
  az Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseire, valamint
  az Unió klímasemlegességére vonatkozó, 2050-ig elérendő hosszú távú célkitűzésre való tekintettel. Ennek során figyelembe kell venni az érintett tagállam előtt álló sajátos kihívásokat és az érintett tagállam számára biztosított költségvetési juttatást; |
| --- | --- |

i.

a terv
  megfelelő és eredményes
  választ ad-e a 
  klímasemlegességre való átállást célzó intézkedések, ezen belül a szén-dioxid-árazás
  által a tagállamokban található, kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és
  a közlekedési szolgáltatások
  kiszolgáltatott helyzetben lévő
  igénybevevőire
  gyakorolt társadalmi hatásokra és az előttük álló kihívásokra, különös tekintettel
  energia- és közlekedési szegénységben
  élő háztartásokra, kellően figyelembe véve azokat a kihívásokat, amelyeket az érintett tagállam integrált nemzeti energia- és klímatervének aktualizálása és a terv megvalósítása terén elért előrehaladás tekintetében az (EU) 2018/1999 rendelet 9. cikkének (3) bekezdése, valamint 13. és 29. cikkének megfelelően végzett bizottsági értékelés, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet 34. cikke alapján a tagállamok számára megfogalmazott bizottsági ajánlások tártak fel
  az Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseire, valamint
  az Unió klímasemlegességére vonatkozó, 2050-ig elérendő hosszú távú célkitűzésre való tekintettel. Ennek során figyelembe kell venni az érintett tagállam előtt álló sajátos kihívásokat és az érintett tagállam számára biztosított költségvetési juttatást;

megfelelő és eredményes

klímasemlegességre való átállást célzó intézkedések, ezen belül a szén-dioxid-árazás

a közlekedési szolgáltatások

igénybevevőire

energia- és közlekedési szegénységben

az Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseire, valamint

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – a pont – i a alpont (új)

15 cikk – 2 bekezdés – a pont – i a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia. | a terv kidolgozása előtt sor került-e érdemi konzultációra a helyi és regionális önkormányzatokkal, a gazdasági és szociális partnerekkel, valamint az érintett civil társadalmi szervezetekkel a 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel létrehozott európai partnerségi magatartási kódex elveivel összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ia.

ia.

a terv kidolgozása előtt sor került-e érdemi konzultációra a helyi és regionális önkormányzatokkal, a gazdasági és szociális partnerekkel, valamint az érintett civil társadalmi szervezetekkel a 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel létrehozott európai partnerségi magatartási kódex elveivel összhangban;

a terv kidolgozása előtt sor került-e érdemi konzultációra a helyi és regionális önkormányzatokkal, a gazdasági és szociális partnerekkel, valamint az érintett civil társadalmi szervezetekkel a 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel létrehozott európai partnerségi magatartási kódex elveivel összhangban;

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – a pont – ii alpont

15 cikk – 2 bekezdés – a pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | várhatóan biztosítja-e a terv, hogy a benne szereplő intézkedések vagy beruházások ne sértsék jelentősen az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke szerinti környezeti célkitűzéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

várhatóan biztosítja-e a terv, hogy a benne szereplő intézkedések vagy beruházások ne sértsék jelentősen az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke szerinti környezeti célkitűzéseket;

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – a pont – ii a alpont (új)

15 cikk – 2 bekezdés – a pont – ii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iia. | az Alap kedvezményezettjei tiszteletben tartják-e a szociális és munkajogokra vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iia.

iia.

az Alap kedvezményezettjei tiszteletben tartják-e a szociális és munkajogokra vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokat;

az Alap kedvezményezettjei tiszteletben tartják-e a szociális és munkajogokra vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokat;

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – a pont – iii alpont

15 cikk – 2 bekezdés – a pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | tartalmaz-e a terv olyan intézkedéseket és beruházásokat, amelyek hozzájárulnak a zöld átálláshoz, többek között az abból eredő kihívások kezeléséhez, illetve különösen az Unió 2030-ra
  vonatkozó
  éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseinek és a mobilitási stratégia 2030. évi mérföldköveinek eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

tartalmaz-e a terv olyan intézkedéseket és beruházásokat, amelyek hozzájárulnak a zöld átálláshoz, többek között az abból eredő kihívások kezeléséhez, illetve különösen az Unió 2030-ra
  vonatkozó
  éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseinek és a mobilitási stratégia 2030. évi mérföldköveinek eléréséhez.

vonatkozó

| iii. | tartalmaz-e a terv olyan
  innovatív és meglévő
  intézkedéseket és
  olyan megoldásokba való érdemi
  beruházásokat, amelyek hozzájárulnak a zöld átálláshoz, többek között az abból eredő kihívások kezeléséhez,
  a társadalmi hatások kezeléséhez,
  illetve különösen az Unió 2030-ra
  és 2050-re kitűzött
  éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseinek és a mobilitási stratégia 2030. évi mérföldköveinek eléréséhez. |
| --- | --- |

iii.

tartalmaz-e a terv olyan
  innovatív és meglévő
  intézkedéseket és
  olyan megoldásokba való érdemi
  beruházásokat, amelyek hozzájárulnak a zöld átálláshoz, többek között az abból eredő kihívások kezeléséhez,
  a társadalmi hatások kezeléséhez,
  illetve különösen az Unió 2030-ra
  és 2050-re kitűzött
  éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseinek és a mobilitási stratégia 2030. évi mérföldköveinek eléréséhez.

innovatív és meglévő

olyan megoldásokba való érdemi

a társadalmi hatások kezeléséhez,

és 2050-re kitűzött

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – b pont – i alpont

15 cikk – 2 bekezdés – b pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a terv várhatóan tartós hatást gyakorol-e az érintett tagállamban a terv által kezelt kihívásokra, mindenekelőtt a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a kiszolgáltatott helyzetben lévő
  közlekedési felhasználókra
  , különösen az
  energiaszegénységben
  élő háztartásokra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

a terv várhatóan tartós hatást gyakorol-e az érintett tagállamban a terv által kezelt kihívásokra, mindenekelőtt a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a kiszolgáltatott helyzetben lévő
  közlekedési felhasználókra
  , különösen az
  energiaszegénységben
  élő háztartásokra;

közlekedési felhasználókra

energiaszegénységben

| i. | a terv várhatóan tartós hatást gyakorol-e
  a 2030-ig teljesítendő uniós célkitűzésre, a klímasemlegességre, valamint
  az érintett tagállamban a terv által kezelt kihívásokra, mindenekelőtt a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a 
  közlekedési szolgáltatások
  kiszolgáltatott helyzetben lévő
  igénybevevőire
  , különösen az
  energia- és közlekedési szegénységben
  élő háztartásokra; |
| --- | --- |

i.

a terv várhatóan tartós hatást gyakorol-e
  a 2030-ig teljesítendő uniós célkitűzésre, a klímasemlegességre, valamint
  az érintett tagállamban a terv által kezelt kihívásokra, mindenekelőtt a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a 
  közlekedési szolgáltatások
  kiszolgáltatott helyzetben lévő
  igénybevevőire
  , különösen az
  energia- és közlekedési szegénységben
  élő háztartásokra;

a 2030-ig teljesítendő uniós célkitűzésre, a klímasemlegességre, valamint

közlekedési szolgáltatások

igénybevevőire

energia- és közlekedési szegénységben

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – b pont – iii a alpont (új)

15 cikk – 2 bekezdés – b pont – iii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiia. | az érintett tagállam által javasolt intézkedések és beruházások az adott tagállamon belül koherensek-e, és megvalósítják-e az egyéb uniós eszközökkel és programokkal való kiegészítő jelleget, szinergiát, koherenciát és következetességet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiia.

iiia.

az érintett tagállam által javasolt intézkedések és beruházások az adott tagállamon belül koherensek-e, és megvalósítják-e az egyéb uniós eszközökkel és programokkal való kiegészítő jelleget, szinergiát, koherenciát és következetességet;

az érintett tagállam által javasolt intézkedések és beruházások az adott tagállamon belül koherensek-e, és megvalósítják-e az egyéb uniós eszközökkel és programokkal való kiegészítő jelleget, szinergiát, koherenciát és következetességet;

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – b pont – iii b alpont (új)

15 cikk – 2 bekezdés – b pont – iii b alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiib. | adott esetben hozzájárul-e a terv fenntartható, minőségi munkahelyek létrehozásához; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiib.

iiib.

adott esetben hozzájárul-e a terv fenntartható, minőségi munkahelyek létrehozásához;

adott esetben hozzájárul-e a terv fenntartható, minőségi munkahelyek létrehozásához;

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – c pont – i alpont

15 cikk – 2 bekezdés – c pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a tagállam által nyújtott, a terv becsült összköltségére vonatkozó indokolás észszerű és valószerű-e, megfelel-e a költséghatékonyság elvének, és arányos-e a 
  gazdaságra
  és a 
  társadalomra gyakorolt várható hatással
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

a tagállam által nyújtott, a terv becsült összköltségére vonatkozó indokolás észszerű és valószerű-e, megfelel-e a költséghatékonyság elvének, és arányos-e a 
  gazdaságra
  és a 
  társadalomra gyakorolt várható hatással
  ;

gazdaságra

társadalomra gyakorolt várható hatással

| i. | a tagállam által nyújtott, a terv becsült összköltségére vonatkozó indokolás észszerű és valószerű-e, megfelel-e a költséghatékonyság elvének, és arányos-e a 
  nemzeti szinten várható környezeti
  és
  társadalmi hatással, ugyanakkor figyelembe veszi-e
  a 
  tervben szereplő költségeket esetlegesen befolyásoló nemzeti sajátosságokat is
  ; |
| --- | --- |

i.

a tagállam által nyújtott, a terv becsült összköltségére vonatkozó indokolás észszerű és valószerű-e, megfelel-e a költséghatékonyság elvének, és arányos-e a 
  nemzeti szinten várható környezeti
  és
  társadalmi hatással, ugyanakkor figyelembe veszi-e
  a 
  tervben szereplő költségeket esetlegesen befolyásoló nemzeti sajátosságokat is
  ;

nemzeti szinten várható környezeti

társadalmi hatással, ugyanakkor figyelembe veszi-e

tervben szereplő költségeket esetlegesen befolyásoló nemzeti sajátosságokat is

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

16 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 15. cikk szerinti értékelés alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határozatot hoz a tagállam tervéről a tervnek az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerinti benyújtásától számított
  hat
  hónapon belül. | A 15. cikk szerinti értékelés alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határozatot hoz a tagállam tervéről a tervnek az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerinti benyújtásától számított
  három
  hónapon belül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 15. cikk szerinti értékelés alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határozatot hoz a tagállam tervéről a tervnek az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerinti benyújtásától számított
  hat
  hónapon belül.

hat

A 15. cikk szerinti értékelés alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határozatot hoz a tagállam tervéről a tervnek az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerinti benyújtásától számított
  három
  hónapon belül.

három

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

16 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az e rendelet 13. cikkével összhangban allokált uniós költségvetési juttatás, amelyet részletekben kell kifizetni azt követően, hogy a tagállam kielégítően teljesítette a terv végrehajtásával kapcsolatban meghatározott releváns mérföldköveket és célokat, ami a 2028–2032 közötti időszak vonatkozásában az EUMSZ 312. cikkében említett többéves pénzügyi keret éves felső összeghatárain belül az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett összegek rendelkezésre állásától függ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az e rendelet 13. cikkével összhangban allokált uniós költségvetési juttatás, amelyet részletekben kell kifizetni azt követően, hogy a tagállam kielégítően teljesítette a terv végrehajtásával kapcsolatban meghatározott releváns mérföldköveket és célokat, ami a 2028–2032 közötti időszak vonatkozásában az EUMSZ 312. cikkében említett többéves pénzügyi keret éves felső összeghatárain belül az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett összegek rendelkezésre állásától függ;

| b) | az e rendelet 13. 
  és 13a.
  cikkével összhangban allokált uniós költségvetési juttatás, amelyet
  előfinanszírozás keretében és
  részletekben kell kifizetni azt követően, hogy a tagállam kielégítően teljesítette a terv végrehajtásával kapcsolatban meghatározott releváns mérföldköveket és célokat, ami a 2028–2032 közötti időszak vonatkozásában az EUMSZ 312. cikkében említett többéves pénzügyi keret éves felső összeghatárain belül az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett összegek rendelkezésre állásától függ; |
| --- | --- |

b)

az e rendelet 13. 
  és 13a.
  cikkével összhangban allokált uniós költségvetési juttatás, amelyet
  előfinanszírozás keretében és
  részletekben kell kifizetni azt követően, hogy a tagállam kielégítően teljesítette a terv végrehajtásával kapcsolatban meghatározott releváns mérföldköveket és célokat, ami a 2028–2032 közötti időszak vonatkozásában az EUMSZ 312. cikkében említett többéves pénzügyi keret éves felső összeghatárain belül az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett összegek rendelkezésre állásától függ;

és 13a.

előfinanszírozás keretében és

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 a bekezdés (új)

16 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok...-tól/-től [illessze be e rendelet alkalmazásának kezdőnapját] megkezdhetik a tervükben meghatározott intézkedések és beruházások végrehajtását, mielőtt a Bizottság az (1) bekezdés alapján kedvező határozatot hozna. Ez nem érinti a Bizottság 15. cikk szerinti értékelésének eredményét és a terv jóváhagyására vagy elutasítására vonatkozó hatáskörét. Az ilyen folyamatban lévő intézkedések és beruházások tekintetében az uniós pénzügyi juttatás továbbra is a terv bizottsági határozat révén történő jóváhagyásától, valamint a vonatkozó mérföldköveknek és céloknak az adott tagállam által való teljesítésétől függ. Amennyiben a Bizottság kedvező értékelést ad a tervről, az (1) bekezdésben említett határozatának adott esetben tartalmaznia kell az ilyen folyamatban lévő intézkedéseket és beruházásokat is, és figyelembe kell vennie, hogy azok végrehajtása már folyamatban van. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok...-tól/-től [illessze be e rendelet alkalmazásának kezdőnapját] megkezdhetik a tervükben meghatározott intézkedések és beruházások végrehajtását, mielőtt a Bizottság az (1) bekezdés alapján kedvező határozatot hozna. Ez nem érinti a Bizottság 15. cikk szerinti értékelésének eredményét és a terv jóváhagyására vagy elutasítására vonatkozó hatáskörét. Az ilyen folyamatban lévő intézkedések és beruházások tekintetében az uniós pénzügyi juttatás továbbra is a terv bizottsági határozat révén történő jóváhagyásától, valamint a vonatkozó mérföldköveknek és céloknak az adott tagállam által való teljesítésétől függ. Amennyiben a Bizottság kedvező értékelést ad a tervről, az (1) bekezdésben említett határozatának adott esetben tartalmaznia kell az ilyen folyamatban lévő intézkedéseket és beruházásokat is, és figyelembe kell vennie, hogy azok végrehajtása már folyamatban van.

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben objektív körülmények miatt
  – különösen a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezete alapján létrehozott, az épületekre és a közúti közlekedésre
  vonatkozó
  kibocsátáskereskedelmi rendszer tényleges közvetlen hatásai miatt
   – az érintett tagállam részben vagy egészben már nem tudja megvalósítani a szociális klímatervet – a vonatkozó mérföldköveket és célokat is beleértve –, az érintett tagállam benyújthatja a Bizottságnak a terve módosítását a szükséges és kellően indokolt változtatásokkal. A tagállamok technikai támogatást kérhetnek egy ilyen kérés előkészítéséhez. | (1)   Amennyiben objektív körülmények miatt az érintett tagállam részben vagy egészben már nem tudja megvalósítani a szociális klímatervet – a vonatkozó mérföldköveket és célokat is beleértve –, az érintett tagállam
  – a megfelelő érintett felekkel a 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben
  a 
  partnerségekre vonatkozóan megállapított magatartási kódex elveivel összhangban folytatott érdemi konzultációt követően –
  benyújthatja a Bizottságnak a terve módosítását a szükséges és kellően indokolt változtatásokkal. A tagállamok technikai támogatást kérhetnek egy ilyen kérés előkészítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben objektív körülmények miatt
  – különösen a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezete alapján létrehozott, az épületekre és a közúti közlekedésre
  vonatkozó
  kibocsátáskereskedelmi rendszer tényleges közvetlen hatásai miatt
   – az érintett tagállam részben vagy egészben már nem tudja megvalósítani a szociális klímatervet – a vonatkozó mérföldköveket és célokat is beleértve –, az érintett tagállam benyújthatja a Bizottságnak a terve módosítását a szükséges és kellően indokolt változtatásokkal. A tagállamok technikai támogatást kérhetnek egy ilyen kérés előkészítéséhez.

(1)   Amennyiben objektív körülmények miatt az érintett tagállam részben vagy egészben már nem tudja megvalósítani a szociális klímatervet – a vonatkozó mérföldköveket és célokat is beleértve –, az érintett tagállam
  – a megfelelő érintett felekkel a 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben
  a 
  partnerségekre vonatkozóan megállapított magatartási kódex elveivel összhangban folytatott érdemi konzultációt követően –
  benyújthatja a Bizottságnak a terve módosítását a szükséges és kellően indokolt változtatásokkal. A tagállamok technikai támogatást kérhetnek egy ilyen kérés előkészítéséhez.

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 a bekezdés (új)

17 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Amennyiben a 9. cikk (1a) bekezdése alapján további juttatásokat bocsátanak rendelkezésre, az érintett tagállam benyújthatja a Bizottságnak tervének célzott módosítását annak érdekében, hogy |
| | a) | növelje a tervében meghatározott intézkedések vagy beruházások kedvezményezettjeinek számát vagy az azok által fedezett költségeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Amennyiben a 9. cikk (1a) bekezdése alapján további juttatásokat bocsátanak rendelkezésre, az érintett tagállam benyújthatja a Bizottságnak tervének célzott módosítását annak érdekében, hogy

a)

a)

növelje a tervében meghatározott intézkedések vagy beruházások kedvezményezettjeinek számát vagy az azok által fedezett költségeket;

növelje a tervében meghatározott intézkedések vagy beruházások kedvezményezettjeinek számát vagy az azok által fedezett költségeket;

| b) | a 6. cikknek megfelelően intézkedéseket vagy beruházásokat illesszen be. |
| --- | --- |

b)

b)

a 6. cikknek megfelelően intézkedéseket vagy beruházásokat illesszen be.

a 6. cikknek megfelelően intézkedéseket vagy beruházásokat illesszen be.

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 3 bekezdés

17 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben a Bizottság kedvezően értékeli a módosított tervet, a 16. cikk (1) bekezdésével összhangban a módosított terv tagállam általi hivatalos benyújtásától számított három hónapon belül végrehajtási jogi aktus útján határozatot fogad el, amelyben feltünteti a kedvező értékelésének indokait. | (3)   Amennyiben a Bizottság kedvezően értékeli a módosított tervet, a 16. cikk (1) bekezdésével összhangban a módosított terv tagállam általi hivatalos benyújtásától számított három hónapon belül végrehajtási jogi aktus útján határozatot fogad el, amelyben feltünteti a kedvező értékelésének indokait.
  Amennyiben egy tervet az (1a) bekezdés a) pontja szerint módosítanak, ezt az időszakot hat hétre kell csökkenteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben a Bizottság kedvezően értékeli a módosított tervet, a 16. cikk (1) bekezdésével összhangban a módosított terv tagállam általi hivatalos benyújtásától számított három hónapon belül végrehajtási jogi aktus útján határozatot fogad el, amelyben feltünteti a kedvező értékelésének indokait.

(3)   Amennyiben a Bizottság kedvezően értékeli a módosított tervet, a 16. cikk (1) bekezdésével összhangban a módosított terv tagállam általi hivatalos benyújtásától számított három hónapon belül végrehajtási jogi aktus útján határozatot fogad el, amelyben feltünteti a kedvező értékelésének indokait.
  Amennyiben egy tervet az (1a) bekezdés a) pontja szerint módosítanak, ezt az időszakot hat hétre kell csökkenteni.

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 5 bekezdés

17 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   2027. március 15-ig minden érintett tagállam értékeli a terve megfelelőségét a 
  2003/087/EK irányelv IVa. fejezete alapján létrehozott, az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer
  tényleges közvetlen hatásaira való tekintettel. Ezeket az értékeléseket az (EU) 2018/1999 rendelet 17. cikke szerinti kétéves eredményjelentés részeként kell benyújtani a Bizottságnak. | (5)   2027. március 15-ig minden érintett tagállam értékeli a terve megfelelőségét a 
  klímasemlegességre többek között szén-dioxid-árazás révén való átállás
  tényleges közvetlen hatásaira való tekintettel. Ezeket az értékeléseket az (EU) 2018/1999 rendelet 17. cikke szerinti kétéves eredményjelentés részeként kell benyújtani a Bizottságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   2027. március 15-ig minden érintett tagállam értékeli a terve megfelelőségét a 
  2003/087/EK irányelv IVa. fejezete alapján létrehozott, az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer
  tényleges közvetlen hatásaira való tekintettel. Ezeket az értékeléseket az (EU) 2018/1999 rendelet 17. cikke szerinti kétéves eredményjelentés részeként kell benyújtani a Bizottságnak.

(5)   2027. március 15-ig minden érintett tagállam értékeli a terve megfelelőségét a 
  klímasemlegességre többek között szén-dioxid-árazás révén való átállás
  tényleges közvetlen hatásaira való tekintettel. Ezeket az értékeléseket az (EU) 2018/1999 rendelet 17. cikke szerinti kétéves eredményjelentés részeként kell benyújtani a Bizottságnak.

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés

18 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Miután a Bizottság elfogadta a 16. cikkben említett határozatot, kellő időben megállapodást köt az érintett tagállammal, és ez a megállapodás az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet értelmében a 
  2025–
  2027
  közötti
  időszakra vonatkozó egyedi jogi kötelezettségvállalásnak minősül.
  Ez a megállapodás legkorábban egy évvel a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezete szerinti árverések kezdő éve előtt köthető meg. | (1)   Miután a Bizottság elfogadta a 16. cikkben említett határozatot, kellő időben megállapodást köt az érintett tagállammal, és ez a megállapodás az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet értelmében a 
  ...-tól/-től [e rendelet hatálybalépésének időpontja]
  2027
  -ig terjedő
  időszakra vonatkozó egyedi jogi kötelezettségvállalásnak minősül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Miután a Bizottság elfogadta a 16. cikkben említett határozatot, kellő időben megállapodást köt az érintett tagállammal, és ez a megállapodás az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet értelmében a 
  2025–
  2027
  közötti
  időszakra vonatkozó egyedi jogi kötelezettségvállalásnak minősül.
  Ez a megállapodás legkorábban egy évvel a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezete szerinti árverések kezdő éve előtt köthető meg.

(1)   Miután a Bizottság elfogadta a 16. cikkben említett határozatot, kellő időben megállapodást köt az érintett tagállammal, és ez a megállapodás az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet értelmében a 
  ...-tól/-től [e rendelet hatálybalépésének időpontja]
  2027
  -ig terjedő
  időszakra vonatkozó egyedi jogi kötelezettségvállalásnak minősül.

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

19 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a Bizottság a (
  3
  ) bekezdésben említett értékelés eredményeként megállapítja, hogy nem került sor kielégítő módon a 16. cikkben említett bizottsági határozatban meghatározott mérföldkövek és célok teljesítésére, a költségvetési juttatás egészének vagy egy részének a kifizetését fel kell függeszteni. Az érintett tagállam a Bizottság értékelésének közlésétől számított egy hónapon belül észrevételeket tehet. | Amennyiben a Bizottság a (
  2
  ) bekezdésben említett értékelés eredményeként megállapítja, hogy nem került sor kielégítő módon a 16. cikkben említett bizottsági határozatban meghatározott mérföldkövek és célok teljesítésére, a költségvetési juttatás egészének vagy egy részének a kifizetését fel kell függeszteni
  . A költségvetési juttatás felfüggesztett összegének összhangban kell lennie azon intézkedések költségeivel, amelyek esetében a mérföldköveket és célokat nem sikerült kielégítően teljesíteni
  . Az érintett tagállam a Bizottság értékelésének közlésétől számított egy hónapon belül észrevételeket tehet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a Bizottság a (
  3
  ) bekezdésben említett értékelés eredményeként megállapítja, hogy nem került sor kielégítő módon a 16. cikkben említett bizottsági határozatban meghatározott mérföldkövek és célok teljesítésére, a költségvetési juttatás egészének vagy egy részének a kifizetését fel kell függeszteni. Az érintett tagállam a Bizottság értékelésének közlésétől számított egy hónapon belül észrevételeket tehet.

3

Amennyiben a Bizottság a (
  2
  ) bekezdésben említett értékelés eredményeként megállapítja, hogy nem került sor kielégítő módon a 16. cikkben említett bizottsági határozatban meghatározott mérföldkövek és célok teljesítésére, a költségvetési juttatás egészének vagy egy részének a kifizetését fel kell függeszteni
  . A költségvetési juttatás felfüggesztett összegének összhangban kell lennie azon intézkedések költségeivel, amelyek esetében a mérföldköveket és célokat nem sikerült kielégítően teljesíteni
  . Az érintett tagállam a Bizottság értékelésének közlésétől számított egy hónapon belül észrevételeket tehet.

2

. A költségvetési juttatás felfüggesztett összegének összhangban kell lennie azon intézkedések költségeivel, amelyek esetében a mérföldköveket és célokat nem sikerült kielégítően teljesíteni

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 4 a bekezdés (új)

19 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az e cikk alapján érintett tagállam nem léptette hatályba az ahhoz szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, hogy eleget tegyen a(z) .../.../EK irányelv IVa. fejezetét módosító (EU) [éééé/szszsz] európai parlamenti és tanácsi irányelvnek [(COD)2021/0211], a költségvetési juttatás kifizetését felfüggeszti. A felfüggesztés csak akkor oldható fel, ha az érintett tagállam hatályba léptette az adott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az e cikk alapján érintett tagállam nem léptette hatályba az ahhoz szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, hogy eleget tegyen a(z) .../.../EK irányelv IVa. fejezetét módosító (EU) [éééé/szszsz] európai parlamenti és tanácsi irányelvnek [(COD)2021/0211], a költségvetési juttatás kifizetését felfüggeszti. A felfüggesztés csak akkor oldható fel, ha az érintett tagállam hatályba léptette az adott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket.

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 7 bekezdés

19 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   Amennyiben az érintett tagállam a 18. cikkben említett releváns megállapodások megkötésétől számított 12 hónapon belül nem ér el kézzelfogható előrehaladást a releváns mérföldkövek és célok egyikének tekintetében sem, a Bizottság megszünteti a 18. cikkben említett releváns megállapodásokat, és visszavonja a költségvetési juttatásra vonatkozó kötelezettségvállalásokat. A Bizottság a 18. cikkben említett megállapodások megszüntetésére vonatkozó határozatot hoz, miután lehetőséget adott az érintett tagállamnak arra, hogy a kézzelfogható előrehaladás elmaradását megállapító bizottsági értékelés közlésétől számított két hónapon belül megtegye észrevételeit. | (7)   Amennyiben az érintett tagállam a 18. cikkben említett releváns megállapodások megkötésétől számított 12 hónapon belül nem ér el kézzelfogható előrehaladást a releváns mérföldkövek és célok egyikének tekintetében sem, a Bizottság megszünteti a 18. cikkben említett releváns megállapodásokat, és visszavonja a költségvetési juttatásra vonatkozó kötelezettségvállalásokat.
  A [13a.] cikkel összhangban nyújtott minden előfinanszírozás teljes összegét vissza kell fizettetni.
   A Bizottság a 18. cikkben említett megállapodások megszüntetésére vonatkozó határozatot hoz, miután lehetőséget adott az érintett tagállamnak arra, hogy a kézzelfogható előrehaladás elmaradását megállapító bizottsági értékelés közlésétől számított két hónapon belül megtegye észrevételeit.
  A visszavont összegeket arányosan fel kell osztani a többi tagállam között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   Amennyiben az érintett tagállam a 18. cikkben említett releváns megállapodások megkötésétől számított 12 hónapon belül nem ér el kézzelfogható előrehaladást a releváns mérföldkövek és célok egyikének tekintetében sem, a Bizottság megszünteti a 18. cikkben említett releváns megállapodásokat, és visszavonja a költségvetési juttatásra vonatkozó kötelezettségvállalásokat. A Bizottság a 18. cikkben említett megállapodások megszüntetésére vonatkozó határozatot hoz, miután lehetőséget adott az érintett tagállamnak arra, hogy a kézzelfogható előrehaladás elmaradását megállapító bizottsági értékelés közlésétől számított két hónapon belül megtegye észrevételeit.

(7)   Amennyiben az érintett tagállam a 18. cikkben említett releváns megállapodások megkötésétől számított 12 hónapon belül nem ér el kézzelfogható előrehaladást a releváns mérföldkövek és célok egyikének tekintetében sem, a Bizottság megszünteti a 18. cikkben említett releváns megállapodásokat, és visszavonja a költségvetési juttatásra vonatkozó kötelezettségvállalásokat.
  A [13a.] cikkel összhangban nyújtott minden előfinanszírozás teljes összegét vissza kell fizettetni.
   A Bizottság a 18. cikkben említett megállapodások megszüntetésére vonatkozó határozatot hoz, miután lehetőséget adott az érintett tagállamnak arra, hogy a kézzelfogható előrehaladás elmaradását megállapító bizottsági értékelés közlésétől számított két hónapon belül megtegye észrevételeit.
  A visszavont összegeket arányosan fel kell osztani a többi tagállam között.

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés

20 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Alap végrehajtása során a tagállamok – mint az Alapból nyújtott pénzeszközök kedvezményezettjei – minden megfelelő intézkedést megtesznek az Unió pénzügyi érdekeinek védelme és annak biztosítása érdekében, hogy pénzeszközöknek az Alapból támogatott intézkedésekhez és beruházásokhoz kapcsolódó felhasználása megfeleljen az alkalmazandó – különösen a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzésére, feltárására és korrekciójára vonatkozó – uniós és nemzeti jognak. Ennek érdekében a tagállamok gondoskodnak a III. mellékletben részletesebben ismertetett hatékony és eredményes belső kontrollrendszerről, valamint a jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált összegek visszafizettetéséről. A tagállamok e célból igénybe vehetik állandó nemzeti költségvetési gazdálkodási rendszereiket. | (1)   Az Alap végrehajtása során a tagállamok – mint az Alapból nyújtott pénzeszközök kedvezményezettjei –
  tiszteletben tartják az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt alapvető értékeket, köztük a jogállamiságot.
  Minden megfelelő intézkedést megtesznek az Unió pénzügyi érdekeinek védelme és annak biztosítása érdekében, hogy pénzeszközöknek az Alapból támogatott intézkedésekhez és beruházásokhoz kapcsolódó felhasználása megfeleljen az alkalmazandó – különösen
  a jogállamiság elveinek megsértése esetén az uniós költségvetés védelmére,
  a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzésére, feltárására és korrekciójára vonatkozó – uniós és nemzeti jognak. Ennek érdekében a tagállamok gondoskodnak a III. mellékletben részletesebben ismertetett hatékony és eredményes belső kontrollrendszerről, valamint a jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált összegek visszafizettetéséről. A tagállamok e célból igénybe vehetik állandó nemzeti költségvetési gazdálkodási rendszereiket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az Alap végrehajtása során a tagállamok – mint az Alapból nyújtott pénzeszközök kedvezményezettjei – minden megfelelő intézkedést megtesznek az Unió pénzügyi érdekeinek védelme és annak biztosítása érdekében, hogy pénzeszközöknek az Alapból támogatott intézkedésekhez és beruházásokhoz kapcsolódó felhasználása megfeleljen az alkalmazandó – különösen a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzésére, feltárására és korrekciójára vonatkozó – uniós és nemzeti jognak. Ennek érdekében a tagállamok gondoskodnak a III. mellékletben részletesebben ismertetett hatékony és eredményes belső kontrollrendszerről, valamint a jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált összegek visszafizettetéséről. A tagállamok e célból igénybe vehetik állandó nemzeti költségvetési gazdálkodási rendszereiket.

(1)   Az Alap végrehajtása során a tagállamok – mint az Alapból nyújtott pénzeszközök kedvezményezettjei –
  tiszteletben tartják az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt alapvető értékeket, köztük a jogállamiságot.
  Minden megfelelő intézkedést megtesznek az Unió pénzügyi érdekeinek védelme és annak biztosítása érdekében, hogy pénzeszközöknek az Alapból támogatott intézkedésekhez és beruházásokhoz kapcsolódó felhasználása megfeleljen az alkalmazandó – különösen
  a jogállamiság elveinek megsértése esetén az uniós költségvetés védelmére,
  a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzésére, feltárására és korrekciójára vonatkozó – uniós és nemzeti jognak. Ennek érdekében a tagállamok gondoskodnak a III. mellékletben részletesebben ismertetett hatékony és eredményes belső kontrollrendszerről, valamint a jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált összegek visszafizettetéséről. A tagállamok e célból igénybe vehetik állandó nemzeti költségvetési gazdálkodási rendszereiket.

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 a bekezdés (új)

20 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az Alap végrehajtása során a Bizottság az (EU, Euratom) 2020/2092 rendelettel összhangban minden megfelelő intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a tagállamokban a jogállamiság elveinek megsértése esetén biztosítsa az Alapból támogatott intézkedésekkel és beruházásokkal kapcsolatos pénzeszközök védelmét. Ennek érdekében a Bizottság gondoskodik egy hatékony és eredményes belső kontrollrendszerről, valamint a jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált összegek visszafizettetéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az Alap végrehajtása során a Bizottság az (EU, Euratom) 2020/2092 rendelettel összhangban minden megfelelő intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a tagállamokban a jogállamiság elveinek megsértése esetén biztosítsa az Alapból támogatott intézkedésekkel és beruházásokkal kapcsolatos pénzeszközök védelmét. Ennek érdekében a Bizottság gondoskodik egy hatékony és eredményes belső kontrollrendszerről, valamint a jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált összegek visszafizettetéséről.

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 5 a bekezdés (új)

20 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Amennyiben megállapítást nyer, hogy a jogállamiság elveinek valamely tagállamban történő megsértése érinti vagy súlyosan veszélyezteti az Alap hatékony és eredményes pénzgazdálkodását vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, a Bizottság az (EU, Euratom) 2020/2092 rendelettel összhangban meghozza a megfelelő intézkedéseket, amelyek magukban foglalhatják többek között az érintett nemzeti hatóságoknak történő kifizetések felfüggesztését. Ilyen esetekben a Bizottság minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy az Alap tervezett végső kedvezményezettjei továbbra is hozzáférjenek az uniós támogatáshoz úgy, hogy a Bizottság helyi és regionális hatóságokon, nem kormányzati szervezeteken vagy az Alap hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának biztosítására bizonyítottan alkalmas egyéb szervezeteken keresztül biztosítja a kifizetést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  Amennyiben megállapítást nyer, hogy a jogállamiság elveinek valamely tagállamban történő megsértése érinti vagy súlyosan veszélyezteti az Alap hatékony és eredményes pénzgazdálkodását vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, a Bizottság az (EU, Euratom) 2020/2092 rendelettel összhangban meghozza a megfelelő intézkedéseket, amelyek magukban foglalhatják többek között az érintett nemzeti hatóságoknak történő kifizetések felfüggesztését. Ilyen esetekben a Bizottság minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy az Alap tervezett végső kedvezményezettjei továbbra is hozzáférjenek az uniós támogatáshoz úgy, hogy a Bizottság helyi és regionális hatóságokon, nem kormányzati szervezeteken vagy az Alap hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának biztosítására bizonyítottan alkalmas egyéb szervezeteken keresztül biztosítja a kifizetést.

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

21 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság és az érintett tagállamok – a saját hatáskörükkel arányos módon – elősegítik a szinergiákat, és biztosítják az Alap, valamint az egyéb uniós programok és eszközök – többek között az InvestEU program, a technikai támogatási eszköz, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, illetve az (EU) 2021/1060 rendelettel fedezett alapok – közötti hatékony koordinációt. Ebből a célból: | A Bizottság és az érintett tagállamok – a saját hatáskörükkel arányos módon – elősegítik a szinergiákat, és biztosítják az Alap, valamint az egyéb uniós programok és eszközök – többek között
  a Modernizációs Alap,
  az InvestEU program, a technikai támogatási eszköz, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, illetve az (EU) 2021/1060 rendelettel fedezett alapok – közötti hatékony koordinációt. Ebből a célból: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság és az érintett tagállamok – a saját hatáskörükkel arányos módon – elősegítik a szinergiákat, és biztosítják az Alap, valamint az egyéb uniós programok és eszközök – többek között az InvestEU program, a technikai támogatási eszköz, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, illetve az (EU) 2021/1060 rendelettel fedezett alapok – közötti hatékony koordinációt. Ebből a célból:

A Bizottság és az érintett tagállamok – a saját hatáskörükkel arányos módon – elősegítik a szinergiákat, és biztosítják az Alap, valamint az egyéb uniós programok és eszközök – többek között
  a Modernizációs Alap,
  az InvestEU program, a technikai támogatási eszköz, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, illetve az (EU) 2021/1060 rendelettel fedezett alapok – közötti hatékony koordinációt. Ebből a célból:

a Modernizációs Alap,

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – a pont

21 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | biztosítják a kiegészítő jelleget, a szinergiát, a koherenciát és a konzisztenciát a különböző uniós, nemzeti, illetve adott esetben regionális szintű eszközök között, a tervezési szakaszban és a végrehajtás során egyaránt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

biztosítják a kiegészítő jelleget, a szinergiát, a koherenciát és a konzisztenciát a különböző uniós, nemzeti, illetve adott esetben regionális szintű eszközök között, a tervezési szakaszban és a végrehajtás során egyaránt;

| a) | biztosítják a kiegészítő jelleget, a szinergiát, a koherenciát és a konzisztenciát a különböző uniós, nemzeti, illetve adott esetben
  helyi és
  regionális szintű eszközök között, a tervezési szakaszban és a végrehajtás során egyaránt; |
| --- | --- |

a)

biztosítják a kiegészítő jelleget, a szinergiát, a koherenciát és a konzisztenciát a különböző uniós, nemzeti, illetve adott esetben
  helyi és
  regionális szintű eszközök között, a tervezési szakaszban és a végrehajtás során egyaránt;

helyi és

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – c pont

21 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | biztosítják a szoros együttműködést a végrehajtás és az ellenőrzés uniós, nemzeti és adott esetben regionális szintű felelősei között az Alap célkitűzéseinek elérése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

biztosítják a szoros együttműködést a végrehajtás és az ellenőrzés uniós, nemzeti és adott esetben regionális szintű felelősei között az Alap célkitűzéseinek elérése érdekében.

| c) | biztosítják a szoros együttműködést a végrehajtás és az ellenőrzés uniós, nemzeti és adott esetben
  helyi és
  regionális szintű felelősei között
  – beleértve a megfelelő érintett feleket is a 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben a partnerségekre vonatkozóan megállapított magatartási kódex elveivel összhangban –
  az Alap célkitűzéseinek elérése érdekében. |
| --- | --- |

c)

biztosítják a szoros együttműködést a végrehajtás és az ellenőrzés uniós, nemzeti és adott esetben
  helyi és
  regionális szintű felelősei között
  – beleértve a megfelelő érintett feleket is a 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben a partnerségekre vonatkozóan megállapított magatartási kódex elveivel összhangban –
  az Alap célkitűzéseinek elérése érdekében.

helyi és

– beleértve a megfelelő érintett feleket is a 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben a partnerségekre vonatkozóan megállapított magatartási kódex elveivel összhangban –

Módosítás 136

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 2 bekezdés

22 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik ezen források eredetét, és különösen az intézkedések és eredményeik népszerűsítése során biztosítják az uniós finanszírozás láthatóságát azáltal, hogy koherens, hatékony és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)
     
  Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik ezen források eredetét, és különösen az intézkedések és eredményeik népszerűsítése során biztosítják az uniós finanszírozás láthatóságát azáltal, hogy koherens, hatékony és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

törölve

törölve

Módosítás 137

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 a cikk (új)

22 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22a. cikk |
| | Az uniós finanszírozás láthatósága |
| | (1)
     
  Valamennyi tagállam biztosítja: |
| | a) | a láthatóságot a közvetítő szervezetek és az uniós támogatás végső kedvezményezettjei számára az Alap által támogatott műveletekkel kapcsolatos valamennyi tevékenységben, többek között az uniós jelkép feltüntetésével; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22a. cikk

22a. cikk

Az uniós finanszírozás láthatósága

Az uniós finanszírozás láthatósága

(1)
     
  Valamennyi tagállam biztosítja:

a)

a)

a láthatóságot a közvetítő szervezetek és az uniós támogatás végső kedvezményezettjei számára az Alap által támogatott műveletekkel kapcsolatos valamennyi tevékenységben, többek között az uniós jelkép feltüntetésével; és

a láthatóságot a közvetítő szervezetek és az uniós támogatás végső kedvezményezettjei számára az Alap által támogatott műveletekkel kapcsolatos valamennyi tevékenységben, többek között az uniós jelkép feltüntetésével; és

| b) | az alapok szerepének és eredményeinek az uniós polgárokkal való megismertetését egy olyan egységes webportálon keresztül, amely hozzáférést biztosít az adott tagállamot érintő valamennyi programhoz. |
| --- | --- |

b)

b)

az alapok szerepének és eredményeinek az uniós polgárokkal való megismertetését egy olyan egységes webportálon keresztül, amely hozzáférést biztosít az adott tagállamot érintő valamennyi programhoz.

az alapok szerepének és eredményeinek az uniós polgárokkal való megismertetését egy olyan egységes webportálon keresztül, amely hozzáférést biztosít az adott tagállamot érintő valamennyi programhoz.

(2)
     
  A tagállamok elismerik, és adott esetben biztosítják, hogy a közvetítő szervezetek elismerjék az Alapból származó támogatást és e finanszírozás eredetét az alábbiak révén:

| a) | az uniós finanszírozás láthatóságának biztosítása a végső kedvezményezettek és a nyilvánosság számára, többek között azáltal, hogy a művelet végrehajtásával kapcsolatos, a végső kedvezményezetteknek vagy a nyilvánosságnak szánt dokumentumokon és kommunikációs anyagokon feltüntetik az uniós jelképet és a megfelelő finanszírozási nyilatkozatot, amely szerint „Az Európai Unió – Szociális Klímaalap finanszírozta”; |
| --- | --- |

a)

a)

az uniós finanszírozás láthatóságának biztosítása a végső kedvezményezettek és a nyilvánosság számára, többek között azáltal, hogy a művelet végrehajtásával kapcsolatos, a végső kedvezményezetteknek vagy a nyilvánosságnak szánt dokumentumokon és kommunikációs anyagokon feltüntetik az uniós jelképet és a megfelelő finanszírozási nyilatkozatot, amely szerint „Az Európai Unió – Szociális Klímaalap finanszírozta”;

az uniós finanszírozás láthatóságának biztosítása a végső kedvezményezettek és a nyilvánosság számára, többek között azáltal, hogy a művelet végrehajtásával kapcsolatos, a végső kedvezményezetteknek vagy a nyilvánosságnak szánt dokumentumokon és kommunikációs anyagokon feltüntetik az uniós jelképet és a megfelelő finanszírozási nyilatkozatot, amely szerint „Az Európai Unió – Szociális Klímaalap finanszírozta”;

| b) | a hivatalos honlapjukon, amennyiben van ilyen, valamint közösségimédia-oldalakon a támogatás mértékével arányos rövid leírás közlése a műveletről, megemlítve annak céljait és az elért eredményeket, és kiemelve az Uniótól kapott pénzügyi támogatást; valamint |
| --- | --- |

b)

b)

a hivatalos honlapjukon, amennyiben van ilyen, valamint közösségimédia-oldalakon a támogatás mértékével arányos rövid leírás közlése a műveletről, megemlítve annak céljait és az elért eredményeket, és kiemelve az Uniótól kapott pénzügyi támogatást; valamint

a hivatalos honlapjukon, amennyiben van ilyen, valamint közösségimédia-oldalakon a támogatás mértékével arányos rövid leírás közlése a műveletről, megemlítve annak céljait és az elért eredményeket, és kiemelve az Uniótól kapott pénzügyi támogatást; valamint

| c) | a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos műveletek – beleértve a 6. cikk (1) bekezdése szerinti ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatást is – esetében az Alapból a végső kedvezményezetteknek nyújtott támogatás összegének közlése. |
| --- | --- |

c)

c)

a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos műveletek – beleértve a 6. cikk (1) bekezdése szerinti ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatást is – esetében az Alapból a végső kedvezményezetteknek nyújtott támogatás összegének közlése.

a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos műveletek – beleértve a 6. cikk (1) bekezdése szerinti ideiglenes közvetlen jövedelemtámogatást is – esetében az Alapból a végső kedvezményezetteknek nyújtott támogatás összegének közlése.

(3)
     
  Amennyiben egy tagállam nem tesz eleget az (1) és (2) bekezdés szerinti kötelezettségeknek, és nem hozott korrekciós intézkedéseket, a Bizottság az arányosság elvének figyelembevételével olyan intézkedéseket alkalmaz, amelyek évente legfeljebb 5 %-kal csökkentik az Alapból az érintett tagállamnak nyújtott támogatást.

Módosítás 138

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

23 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az érintett tagállamok az (EU) 2018/1999 rendelet 17. cikke szerinti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai eredményjelentésük részeként és az említett rendelet 28. cikkével összhangban kétévente jelentést tesznek a Bizottságnak a tervük végrehajtásáról. Az érintett tagállamok az eredményjelentésükben feltüntetik a következőket: | (1)   Az érintett tagállamok az (EU) 2018/1999 rendelet 17. cikke szerinti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai eredményjelentésük részeként és az említett rendelet 28. cikkével összhangban kétévente jelentést tesznek a Bizottságnak a tervük végrehajtásáról,
  a megfelelő érintett felekkel a 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben
  a 
  partnerségekre vonatkozóan megállapított magatartási kódex elveivel összhangban érdemi konzultációt folytatva
  . Az érintett tagállamok az eredményjelentésükben feltüntetik a következőket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az érintett tagállamok az (EU) 2018/1999 rendelet 17. cikke szerinti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai eredményjelentésük részeként és az említett rendelet 28. cikkével összhangban kétévente jelentést tesznek a Bizottságnak a tervük végrehajtásáról. Az érintett tagállamok az eredményjelentésükben feltüntetik a következőket:

(1)   Az érintett tagállamok az (EU) 2018/1999 rendelet 17. cikke szerinti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai eredményjelentésük részeként és az említett rendelet 28. cikkével összhangban kétévente jelentést tesznek a Bizottságnak a tervük végrehajtásáról,
  a megfelelő érintett felekkel a 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben
  a 
  partnerségekre vonatkozóan megállapított magatartási kódex elveivel összhangban érdemi konzultációt folytatva
  . Az érintett tagállamok az eredményjelentésükben feltüntetik a következőket:

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – a pont

23 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | részletes mennyiségi adatok az energiaszegénységben élő háztartások számáról; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

részletes mennyiségi adatok az energiaszegénységben élő háztartások számáról;

| a) | részletes mennyiségi adatok az energiaszegénységben
  és közlekedési szegénységben
  élő háztartások számáról
  , különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevőire
  ; |
| --- | --- |

a)

részletes mennyiségi adatok az energiaszegénységben
  és közlekedési szegénységben
  élő háztartások számáról
  , különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevőire
  ;

és közlekedési szegénységben

, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevőire

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

23 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | részletes információk az energia- és közlekedési szegénység fogalommeghatározásainak a 2. cikk (2) és (2a) bekezdése szerinti, konkrét és mérhető kritériumok alapján történő alkalmazásáról; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

részletes információk az energia- és közlekedési szegénység fogalommeghatározásainak a 2. cikk (2) és (2a) bekezdése szerinti, konkrét és mérhető kritériumok alapján történő alkalmazásáról;

részletes információk az energia- és közlekedési szegénység fogalommeghatározásainak a 2. cikk (2) és (2a) bekezdése szerinti, konkrét és mérhető kritériumok alapján történő alkalmazásáról;

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – b pont

23 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | adott esetben részletes információk az energiaszegénységben élő háztartások számának csökkentésére irányuló nemzeti indikatív
  célkitűzés
  megvalósítása terén elért előrehaladásról; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

adott esetben részletes információk az energiaszegénységben élő háztartások számának csökkentésére irányuló nemzeti indikatív
  célkitűzés
  megvalósítása terén elért előrehaladásról;

célkitűzés

| b) | adott esetben részletes információk az energiaszegénységben
  és közlekedési szegénységben
  élő háztartások számának csökkentésére irányuló nemzeti indikatív
  célértékek és célkitűzések
  megvalósítása terén elért előrehaladásról
  , különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevőire
  ; |
| --- | --- |

b)

adott esetben részletes információk az energiaszegénységben
  és közlekedési szegénységben
  élő háztartások számának csökkentésére irányuló nemzeti indikatív
  célértékek és célkitűzések
  megvalósítása terén elért előrehaladásról
  , különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevőire
  ;

és közlekedési szegénységben

célértékek és célkitűzések

, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra, a kiszolgáltatott helyzetben lévő mikrovállalkozásokra és a közlekedési szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetű igénybevevőire

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – c pont

23 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | részletes információk a tervben szereplő intézkedések és beruházások eredményeiről; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

részletes információk a tervben szereplő intézkedések és beruházások eredményeiről;

| c) | részletes információk a tervben szereplő intézkedések és beruházások eredményeiről
  , különösen az elért kibocsátáscsökkentésről és az intézkedések előnyeiből részesülő személyek számáról
  ; |
| --- | --- |

c)

részletes információk a tervben szereplő intézkedések és beruházások eredményeiről
  , különösen az elért kibocsátáscsökkentésről és az intézkedések előnyeiből részesülő személyek számáról
  ;

, különösen az elért kibocsátáscsökkentésről és az intézkedések előnyeiből részesülő személyek számáról

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

23 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | annak bemutatása, hogy a tervben szereplő intézkedések várhatóan hogyan járulnak hozzá a nemek közötti egyenlőséghez és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőséghez, valamint e célkitűzések általános érvényesítéséhez, összhangban a szociális jogok európai pillérének 2. és 3. elvével, az ENSZ 5. fenntartható fejlődési céljával, valamint adott esetben a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó nemzeti stratégiával; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

annak bemutatása, hogy a tervben szereplő intézkedések várhatóan hogyan járulnak hozzá a nemek közötti egyenlőséghez és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőséghez, valamint e célkitűzések általános érvényesítéséhez, összhangban a szociális jogok európai pillérének 2. és 3. elvével, az ENSZ 5. fenntartható fejlődési céljával, valamint adott esetben a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó nemzeti stratégiával;

annak bemutatása, hogy a tervben szereplő intézkedések várhatóan hogyan járulnak hozzá a nemek közötti egyenlőséghez és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőséghez, valamint e célkitűzések általános érvényesítéséhez, összhangban a szociális jogok európai pillérének 2. és 3. elvével, az ENSZ 5. fenntartható fejlődési céljával, valamint adott esetben a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó nemzeti stratégiával;

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – c b pont (új)

23 cikk – 1 bekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | részletes információk a tervében szereplő közvetlen jövedelemtámogatás részarányáról és céljáról; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cb)

cb)

részletes információk a tervében szereplő közvetlen jövedelemtámogatás részarányáról és céljáról;

részletes információk a tervében szereplő közvetlen jövedelemtámogatás részarányáról és céljáról;

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – f pont

23 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | 2027-ben a tervnek a 17. cikk (5) bekezdésének megfelelő értékelése a 2003/87/EK irányelv
  IVa. fejezete
  alapján létrehozott
  , az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó
  kibocsátáskereskedelmi rendszer tényleges közvetlen hatásaira való tekintettel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

2027-ben a tervnek a 17. cikk (5) bekezdésének megfelelő értékelése a 2003/87/EK irányelv
  IVa. fejezete
  alapján létrehozott
  , az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó
  kibocsátáskereskedelmi rendszer tényleges közvetlen hatásaira való tekintettel;

IVa. fejezete

, az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó

| f) | 2027-ben a tervnek a 17. cikk (5) bekezdésének megfelelő értékelése a 2003/87/EK irányelv alapján létrehozott kibocsátáskereskedelmi rendszer tényleges közvetlen hatásaira való tekintettel; |
| --- | --- |

f)

2027-ben a tervnek a 17. cikk (5) bekezdésének megfelelő értékelése a 2003/87/EK irányelv alapján létrehozott kibocsátáskereskedelmi rendszer tényleges közvetlen hatásaira való tekintettel;

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 2 a bekezdés (új)

23 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság figyelemmel kíséri a kibocsátási egységek .../.../EK irányelv [(COD)2021/0211] IVa. fejezete szerinti leadásával kapcsolatos költségeknek a tüzelőanyag-forgalmazók által viselt és a végső fogyasztókra áthárított részarányát. A Bizottság évente jelentést tesz megállapításairól az Európai Parlamentnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság figyelemmel kíséri a kibocsátási egységek .../.../EK irányelv [(COD)2021/0211] IVa. fejezete szerinti leadásával kapcsolatos költségeknek a tüzelőanyag-forgalmazók által viselt és a végső fogyasztókra áthárított részarányát. A Bizottság évente jelentést tesz megállapításairól az Európai Parlamentnek.

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 4 bekezdés

23 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából annak érdekében, hogy meghatározza az 1. cikkben meghatározott célkitűzések elérése terén elért eredményekről való jelentéstételhez, valamint az Alap nyomon követéséhez és értékeléséhez használandó közös mutatókat. | (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából annak érdekében, hogy meghatározza az 1. cikkben meghatározott célkitűzések elérése terén elért eredményekről való jelentéstételhez, valamint az Alap nyomon követéséhez és értékeléséhez használandó közös mutatókat
  , többek között egy olyan mintát, amelynek alapján a tagállamoknak el kell készíteniük jelentéseiket. Ezeket a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a Bizottság legkésőbb ... [3 hónappal ezen irányelv hatálybalépése után]-ig elfogadja
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából annak érdekében, hogy meghatározza az 1. cikkben meghatározott célkitűzések elérése terén elért eredményekről való jelentéstételhez, valamint az Alap nyomon követéséhez és értékeléséhez használandó közös mutatókat.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából annak érdekében, hogy meghatározza az 1. cikkben meghatározott célkitűzések elérése terén elért eredményekről való jelentéstételhez, valamint az Alap nyomon követéséhez és értékeléséhez használandó közös mutatókat
  , többek között egy olyan mintát, amelynek alapján a tagállamoknak el kell készíteniük jelentéseiket. Ezeket a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a Bizottság legkésőbb ... [3 hónappal ezen irányelv hatálybalépése után]-ig elfogadja
  .

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 a cikk (új)

23 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 23a. cikk |
| | Átláthatóság |
| | (1)
     
  A Bizottság a tagállamok által benyújtott terveket, valamint az általa nyilvánosságra hozott határozatokat egyidejűleg és egyenlő feltételekkel, indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| | (2)
     
  A Bizottság által az e rendelettel összefüggésben vagy annak végrehajtása keretében a Tanácsnak vagy bármely előkészítő szervének továbbított információkat egyidejűleg az Európai Parlament rendelkezésére kell bocsátani, szükség esetén titoktartási szabályok betartása mellett. |
| | (3)
     
  A Bizottság a tagállamok által benyújtott tervekben szereplő mérföldkövek és célok kielégítő teljesítésére vonatkozó előzetes megállapításairól áttekintést nyújt az Európai Parlament illetékes bizottságai számára. |
| | (4)
     
  Az Európai Parlament illetékes bizottságai felkérhetik a Bizottságot, hogy adjon tájékoztatást a tervek Bizottság által végzett értékelésének aktuális állásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23a. cikk

23a. cikk

Átláthatóság

Átláthatóság

(1)
     
  A Bizottság a tagállamok által benyújtott terveket, valamint az általa nyilvánosságra hozott határozatokat egyidejűleg és egyenlő feltételekkel, indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(2)
     
  A Bizottság által az e rendelettel összefüggésben vagy annak végrehajtása keretében a Tanácsnak vagy bármely előkészítő szervének továbbított információkat egyidejűleg az Európai Parlament rendelkezésére kell bocsátani, szükség esetén titoktartási szabályok betartása mellett.

(3)
     
  A Bizottság a tagállamok által benyújtott tervekben szereplő mérföldkövek és célok kielégítő teljesítésére vonatkozó előzetes megállapításairól áttekintést nyújt az Európai Parlament illetékes bizottságai számára.

(4)
     
  Az Európai Parlament illetékes bizottságai felkérhetik a Bizottságot, hogy adjon tájékoztatást a tervek Bizottság által végzett értékelésének aktuális állásáról.

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 b cikk (új)

23 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 23b. cikk |
| | Szociális párbeszéd az éghajlatváltozásról |
| | (1)
     
  Az Európai Parlament illetékes bizottságai az uniós intézmények, különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti párbeszéd elmélyítése, valamint az átláthatóság és elszámoltathatóság fokozása érdekében évente kétszer felkérhetik a Bizottságot a következő kérdések megvitatására: |
| | a) | a tagállamok által benyújtott tervek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23b. cikk

23b. cikk

Szociális párbeszéd az éghajlatváltozásról

Szociális párbeszéd az éghajlatváltozásról

(1)
     
  Az Európai Parlament illetékes bizottságai az uniós intézmények, különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti párbeszéd elmélyítése, valamint az átláthatóság és elszámoltathatóság fokozása érdekében évente kétszer felkérhetik a Bizottságot a következő kérdések megvitatására:

a)

a)

a tagállamok által benyújtott tervek;

a tagállamok által benyújtott tervek;

| b) | a tagállamok által benyújtott tervek Bizottság által végzett értékelése; |
| --- | --- |

b)

b)

a tagállamok által benyújtott tervek Bizottság által végzett értékelése;

a tagállamok által benyújtott tervek Bizottság által végzett értékelése;

| c) | a tagállamok által benyújtott tervekben szereplő mérföldkövek és célok teljesítésének helyzete; |
| --- | --- |

c)

c)

a tagállamok által benyújtott tervekben szereplő mérföldkövek és célok teljesítésének helyzete;

a tagállamok által benyújtott tervekben szereplő mérföldkövek és célok teljesítésének helyzete;

| d) | kifizetési, felfüggesztési és megszüntetési eljárások, beleértve a tagállamok által benyújtott észrevételeket, valamint a mérföldkövek és célok kielégítő teljesítésének biztosítása érdekében hozott korrekciós intézkedéseiket; |
| --- | --- |

d)

d)

kifizetési, felfüggesztési és megszüntetési eljárások, beleértve a tagállamok által benyújtott észrevételeket, valamint a mérföldkövek és célok kielégítő teljesítésének biztosítása érdekében hozott korrekciós intézkedéseiket;

kifizetési, felfüggesztési és megszüntetési eljárások, beleértve a tagállamok által benyújtott észrevételeket, valamint a mérföldkövek és célok kielégítő teljesítésének biztosítása érdekében hozott korrekciós intézkedéseiket;

| e) | az Alap végrehajtásával kapcsolatban a Bizottság által az Európai Parlament illetékes bizottsága rendelkezésére bocsátott bármely egyéb lényeges információ és dokumentáció. |
| --- | --- |

e)

e)

az Alap végrehajtásával kapcsolatban a Bizottság által az Európai Parlament illetékes bizottsága rendelkezésére bocsátott bármely egyéb lényeges információ és dokumentáció.

az Alap végrehajtásával kapcsolatban a Bizottság által az Európai Parlament illetékes bizottsága rendelkezésére bocsátott bármely egyéb lényeges információ és dokumentáció.

(2)
     
  Az Európai Parlament az (1) bekezdésben említett kérdések tekintetében állásfoglalásokban is kifejtheti nézeteit.

(3)
     
  A Bizottságnak figyelembe kell vennie az éghajlatváltozásról folytatott szociális párbeszéden keresztül kifejtett nézetekből fakadó minden elemet, adott esetben az Európai Parlament állásfoglalásait is.

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 1 bekezdés

24 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság
  2028
  . július 1-jéig értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Alap végrehajtásáról és működéséről. | (1)   A Bizottság
  2026
  . július 1-jéig értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Alap
  addigi
  végrehajtásáról és működéséről
  , figyelembe véve különösen a tagállamok által a 23. cikknek megfelelően benyújtott első jelentések eredményeit
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság
  2028
  . július 1-jéig értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Alap végrehajtásáról és működéséről.

(1)   A Bizottság
  2026
  . július 1-jéig értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Alap
  addigi
  végrehajtásáról és működéséről
  , figyelembe véve különösen a tagállamok által a 23. cikknek megfelelően benyújtott első jelentések eredményeit
  .

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 2 a bekezdés (új)

24 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Minden olyan évre vonatkozóan, amikor az Alap aktív, a Bizottság beszámol az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az épületek energiahatékonyságába, a megújuló energiaforrásokból előállított energia integrációjába, valamint a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású mobilitáshoz és közlekedéshez való jobb hozzáférés biztosításába történő beruházásokból eredő szén-dioxid-csökkentésről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Minden olyan évre vonatkozóan, amikor az Alap aktív, a Bizottság beszámol az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az épületek energiahatékonyságába, a megújuló energiaforrásokból előállított energia integrációjába, valamint a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású mobilitáshoz és közlekedéshez való jobb hozzáférés biztosításába történő beruházásokból eredő szén-dioxid-csökkentésről.

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 3 bekezdés

24 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az értékelő jelentés különösen az Alap 1. cikkben meghatározott célkitűzései elérésének mértékét, az erőforrások felhasználásának hatékonyságát és az uniós hozzáadott értéket értékeli. Figyelembe veszi, hogy a 6. cikkben meghatározott valamennyi célkitűzés és intézkedés továbbra is releváns-e, tekintettel a 2003/87/EK irányelv
  IVa. fejezete
  szerinti
  , az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó
  kibocsátáskereskedelmi rendszerből, valamint az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (63) értelmében a tagállamok által az üvegházhatásúgáz-kibocsátás kötelező éves csökkentése érdekében hozott nemzeti intézkedésekből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátásra gyakorolt hatásra. Figyelembe veszi továbbá, hogy az Alap pénzügyi keretösszege továbbra is releváns-e a kibocsátási egységeknek a 2003/87/EK irányelv
  IVa. fejezete
  szerinti
  , az épületekre és
  a 
  közúti közlekedésre vonatkozó
  kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében árverés útján történő értékesítésével kapcsolatos lehetséges fejleményekre és egyéb releváns megfontolásokra való tekintettel. | (3)   Az (1) 
  bekezdésben említett
  értékelő jelentés különösen a 
  következőket
  értékeli: |
| | a) | az Alap 1. cikkben meghatározott célkitűzései elérésének mértékét, az erőforrások felhasználásának hatékonyságát és az uniós hozzáadott értéket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az értékelő jelentés különösen az Alap 1. cikkben meghatározott célkitűzései elérésének mértékét, az erőforrások felhasználásának hatékonyságát és az uniós hozzáadott értéket értékeli. Figyelembe veszi, hogy a 6. cikkben meghatározott valamennyi célkitűzés és intézkedés továbbra is releváns-e, tekintettel a 2003/87/EK irányelv
  IVa. fejezete
  szerinti
  , az épületekre és a közúti közlekedésre vonatkozó
  kibocsátáskereskedelmi rendszerből, valamint az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (63) értelmében a tagállamok által az üvegházhatásúgáz-kibocsátás kötelező éves csökkentése érdekében hozott nemzeti intézkedésekből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátásra gyakorolt hatásra. Figyelembe veszi továbbá, hogy az Alap pénzügyi keretösszege továbbra is releváns-e a kibocsátási egységeknek a 2003/87/EK irányelv
  IVa. fejezete
  szerinti
  , az épületekre és
  a 
  közúti közlekedésre vonatkozó
  kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében árverés útján történő értékesítésével kapcsolatos lehetséges fejleményekre és egyéb releváns megfontolásokra való tekintettel.

(3)   Az (1) 
  bekezdésben említett
  értékelő jelentés különösen a 
  következőket
  értékeli:

a)

a)

az Alap 1. cikkben meghatározott célkitűzései elérésének mértékét, az erőforrások felhasználásának hatékonyságát és az uniós hozzáadott értéket;

| b) | országonkénti bontásban a strukturális beruházások és intézkedések végrehajtásának, valamint a közvetlen jövedelemtámogatás felhasználásának előrehaladását és hatását a tervekben szereplő mérföldkövek és célok elérésének fényében, valamint ezzel összefüggésben a közvetlen jövedelemtámogatás iránti igényt és a támogatás előírt szintjét a 2028–2032 közötti időszakra vonatkozóan, a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott szabályok szerint; |
| --- | --- |

b)

b)

országonkénti bontásban a strukturális beruházások és intézkedések végrehajtásának, valamint a közvetlen jövedelemtámogatás felhasználásának előrehaladását és hatását a tervekben szereplő mérföldkövek és célok elérésének fényében, valamint ezzel összefüggésben a közvetlen jövedelemtámogatás iránti igényt és a támogatás előírt szintjét a 2028–2032 közötti időszakra vonatkozóan, a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott szabályok szerint;

országonkénti bontásban a strukturális beruházások és intézkedések végrehajtásának, valamint a közvetlen jövedelemtámogatás felhasználásának előrehaladását és hatását a tervekben szereplő mérföldkövek és célok elérésének fényében, valamint ezzel összefüggésben a közvetlen jövedelemtámogatás iránti igényt és a támogatás előírt szintjét a 2028–2032 közötti időszakra vonatkozóan, a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott szabályok szerint;

| c) | az energia- és közlekedési szegénység fogalommeghatározásának a tagállamok által a 23. cikk (1) bekezdése aa) pontjának megfelelően bejelentett alkalmazását, valamint azt, hogy a jövőben szükség lehet-e részletesebb megközelítésre, és adott esetben javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé. |
| --- | --- |

c)

c)

az energia- és közlekedési szegénység fogalommeghatározásának a tagállamok által a 23. cikk (1) bekezdése aa) pontjának megfelelően bejelentett alkalmazását, valamint azt, hogy a jövőben szükség lehet-e részletesebb megközelítésre, és adott esetben javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

az energia- és közlekedési szegénység fogalommeghatározásának a tagállamok által a 23. cikk (1) bekezdése aa) pontjának megfelelően bejelentett alkalmazását, valamint azt, hogy a jövőben szükség lehet-e részletesebb megközelítésre, és adott esetben javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

Figyelembe veszi, hogy a 6. cikkben meghatározott valamennyi célkitűzés és intézkedés továbbra is releváns-e, tekintettel a 2003/87/EK irányelv szerinti kibocsátáskereskedelmi rendszerből, valamint az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (63) értelmében a tagállamok által az üvegházhatásúgáz-kibocsátás kötelező éves csökkentése érdekében hozott nemzeti intézkedésekből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátásra gyakorolt hatásra. Figyelembe veszi továbbá, hogy az Alap pénzügyi keretösszege továbbra is releváns-e a kibocsátási egységeknek a 2003/87/EK irányelv szerinti kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében árverés útján történő értékesítésével kapcsolatos lehetséges fejleményekre és egyéb releváns megfontolásokra való tekintettel.
  Az (1) bekezdésben említett értékelő jelentés részeként a Bizottság a következő többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások keretében mérlegeli a 9. cikkben említett, a szén-dioxid-ár ingadozásán alapuló egyedi technikai kiigazítás meghosszabbítását is.

63

Az (1) bekezdésben említett értékelő jelentés részeként a Bizottság a következő többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások keretében mérlegeli a 9. cikkben említett, a szén-dioxid-ár ingadozásán alapuló egyedi technikai kiigazítás meghosszabbítását is.

Módosítás 153

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 2 bekezdés

25 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak a 23. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól. | (2)   A Bizottságnak a 
  4. cikk (2a) és a
  23. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságnak a 23. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól.

(2)   A Bizottságnak a 
  4. cikk (2a) és a
  23. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól.

Módosítás 154

Módosítás 154

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 3 bekezdés

25 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 23. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. Ez nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 
  4. cikk (2a) és a
  23. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. Ez nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 23. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. Ez nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 
  4. cikk (2a) és a
  23. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. Ez nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 155

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés

26 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet attól a naptól alkalmazandó, amikorra a tagállamok hatályba léptetik az ahhoz szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, hogy eleget tegyenek a 2003/87/EK irányelvnek a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezete tekintetében történő módosításáról szóló (EU) [éééé/szszsz] európai parlamenti és tanácsi irányelvnek

   (64)

  . | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ez a rendelet attól a naptól alkalmazandó, amikorra a tagállamok hatályba léptetik az ahhoz szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, hogy eleget tegyenek a 2003/87/EK irányelvnek a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezete tekintetében történő módosításáról szóló (EU) [éééé/szszsz] európai parlamenti és tanácsi irányelvnek

   (64)

  .

Ez a rendelet attól a naptól alkalmazandó, amikorra a tagállamok hatályba léptetik az ahhoz szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, hogy eleget tegyenek a 2003/87/EK irányelvnek a 2003/87/EK irányelv IVa. fejezete tekintetében történő módosításáról szóló (EU) [éééé/szszsz] európai parlamenti és tanácsi irányelvnek

64

.

törölve

törölve

Módosítás 156

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 9 bekezdés

I melléklet – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Azon tagállamok esetében, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme (GNI) nem éri el az EU-27 értékének 90 %-át, nem lehet alacsonyabb, mint a [2003/87/EK irányelv IVa. fejezete] hatálya alá tartozó ágazatok tekintetében az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti referenciakibocsátásnak a 2016–2018 közötti időszak átlagának megfelelő részaránya. Azon tagállamok értéke, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme (GNI) meghaladja az EU-27 értékét, arányosan kiigazításra kerül annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi összege 100 %-kal legyen egyenlő. | Valamennyi tagállam esetében az αi nem lehet alacsonyabb, mint a 9. cikk (1) és (2) bekezdésében említett pénzügyi keretösszegek együttes összegének 0,07  %-a.
  Azon tagállamok esetében, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme (GNI) nem éri el az EU-27 értékének 90 %-át,
  az αi

  nem lehet alacsonyabb, mint a [2003/87/EK irányelv IVa. fejezete] hatálya alá tartozó ágazatok tekintetében az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti referenciakibocsátásnak a 2016–2018 közötti időszak átlagának megfelelő részaránya. Azon tagállamok
  αi

  értéke, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme (GNI) meghaladja az EU-27 értékét, arányosan kiigazításra kerül annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi
  αi

  összege 100 %-kal legyen egyenlő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Azon tagállamok esetében, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme (GNI) nem éri el az EU-27 értékének 90 %-át, nem lehet alacsonyabb, mint a [2003/87/EK irányelv IVa. fejezete] hatálya alá tartozó ágazatok tekintetében az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti referenciakibocsátásnak a 2016–2018 közötti időszak átlagának megfelelő részaránya. Azon tagállamok értéke, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme (GNI) meghaladja az EU-27 értékét, arányosan kiigazításra kerül annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi összege 100 %-kal legyen egyenlő.

Valamennyi tagállam esetében az αi nem lehet alacsonyabb, mint a 9. cikk (1) és (2) bekezdésében említett pénzügyi keretösszegek együttes összegének 0,07  %-a.
  Azon tagállamok esetében, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme (GNI) nem éri el az EU-27 értékének 90 %-át,
  az αi

  nem lehet alacsonyabb, mint a [2003/87/EK irányelv IVa. fejezete] hatálya alá tartozó ágazatok tekintetében az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti referenciakibocsátásnak a 2016–2018 közötti időszak átlagának megfelelő részaránya. Azon tagállamok
  αi

  értéke, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme (GNI) meghaladja az EU-27 értékét, arányosan kiigazításra kerül annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi
  αi

  összege 100 %-kal legyen egyenlő.

Valamennyi tagállam esetében az αi

az αi

αi

αi

Módosítás 157

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 a bekezdés (új)

II melléklet – 1 a bekezdés (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 9. cikk (1a) bekezdése szerinti további juttatásokból az egyes tagállamok az alábbiak szerint részesednek.

A 9. cikk (1a) bekezdése szerinti további juttatásokból az egyes tagállamok az alábbiak szerint részesednek.

Maximális költségvetési juttatás uniós tagállamonként

Maximális költségvetési juttatás uniós tagállamonként

| Tagállam | Részesedés az összes juttatásból (%) | ÖSSZESEN




  [a hatálybalépés időpontja]–2032




  (EUR, folyó árakon) | Összeg




  [a hatálybalépés időpontja]–2027




  (EUR, folyó árakon) | Összeg




  2028-2032




  (EUR, folyó árakon) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 2,56 | [1 844 737 639 ] | [605 544 073 ] | [1 239 193 566 ] |
| Bulgária | 3,85 | [2 778 104 958 ] | [911 926 420 ] | [1 866 178 538 ] |
| Csehország | 2,40 | [1 735 707 679 ] | [569 754 460 ] | [1 165 953 219 ] |
| Dánia | 0,50 | [361 244 536 ] | [118 580 270 ] | [242 664 266 ] |
| Németország | 8,19 | [5 910 983 488 ] | [1 940 308 984 ] | [3 970 674 504 ] |
| Észtország | 0,29 | [207 004 992 ] | [67 950 392 ] | [139 054 600 ] |
| Írország | 1,02 | [737 392 966 ] | [242 052 816 ] | [495 340 150 ] |
| Görögország | 5,52 | [3 986 664 037 ] | [1 308 641 796 ] | [2 678 022 241 ] |
| Spanyolország | 10,53 | [7 599 982 898 ] | [2 494 731 228 ] | [5 105 251 670 ] |
| Franciaország | 11,20 | [8 087 962 701 ] | [2 654 912 964 ] | [5 433 049 737 ] |
| Horvátország | 1,94 | [1 403 864 753 ] | [460 825 411 ] | [943 039 343 ] |
| Olaszország | 10,81 | [7 806 923 117 ] | [2 562 660 358 ] | [5 244 262 759 ] |
| Ciprus | 0,20 | [145 738 994 ] | [47 839 531 ] | [97 899 463 ] |
| Lettország | 0,71 | [515 361 901 ] | [169 170 042 ] | [346 191 859 ] |
| Litvánia | 1,02 | [738 205 618 ] | [242 319 573 ] | [495 886 046 ] |
| Luxemburg | 0,10 | [73 476 421 ] | [24 118 991 ] | [49 357 430 ] |
| Magyarország | 4,33 | [3 129 860 199 ] | [1 027 391 783 ] | [2 102 468 416 ] |
| Málta | 0,01 | [5 112 942 ] | [1 678 348 ] | [3 434 594 ] |
| Hollandia | 1,11 | [800 832 270 ] | [262 877 075 ] | [537 955 195 ] |
| Ausztria | 0,89 | [643 517 259 ] | [211 237 660 ] | [432 279 599 ] |
| Lengyelország | 17,61 | [12 714 118 688 ] | [4 173 471 093 ] | [8 540 647 595 ] |
| Portugália | 1,88 | [1 359 497 281 ] | [446 261 573 ] | [913 235 708 ] |
| Románia | 9,26 | [6 682 901 998 ] | [2 193 694 977 ] | [4 489 207 021 ] |
| Szlovénia | 0,55 | [397 623 987 ] | [130 522 001 ] | [267 101 985 ] |
| Szlovákia | 2,36 | [1 701 161 680 ] | [558 414 568 ] | [1 142 747 112 ] |
| Finnország | 0,54 | [386 966 933 ] | [127 023 772 ] | [259 943 161 ] |
| Svédország | 0,62 | [445 050 067 ] | [146 089 842 ] | [298 960 225 ] |
| EU27 | 100 % | [72 200 000 000 ] | [23 700 000 000 ] | [48 500 000 000 ] |

Tagállam

Tagállam

Részesedés az összes juttatásból (%)

Részesedés az összes juttatásból (%)

ÖSSZESEN

ÖSSZESEN

[a hatálybalépés időpontja]–2032

[a hatálybalépés időpontja]–2032

(EUR, folyó árakon)

(EUR, folyó árakon)

Összeg

Összeg

[a hatálybalépés időpontja]–2027

[a hatálybalépés időpontja]–2027

(EUR, folyó árakon)

(EUR, folyó árakon)

Összeg

Összeg

2028-2032

2028-2032

(EUR, folyó árakon)

(EUR, folyó árakon)

Belgium

Belgium

2,56

2,56

[1 844 737 639 ]

[1 844 737 639 ]

[605 544 073 ]

[605 544 073 ]

[1 239 193 566 ]

[1 239 193 566 ]

Bulgária

Bulgária

3,85

3,85

[2 778 104 958 ]

[2 778 104 958 ]

[911 926 420 ]

[911 926 420 ]

[1 866 178 538 ]

[1 866 178 538 ]

Csehország

Csehország

2,40

2,40

[1 735 707 679 ]

[1 735 707 679 ]

[569 754 460 ]

[569 754 460 ]

[1 165 953 219 ]

[1 165 953 219 ]

Dánia

Dánia

0,50

0,50

[361 244 536 ]

[361 244 536 ]

[118 580 270 ]

[118 580 270 ]

[242 664 266 ]

[242 664 266 ]

Németország

Németország

8,19

8,19

[5 910 983 488 ]

[5 910 983 488 ]

[1 940 308 984 ]

[1 940 308 984 ]

[3 970 674 504 ]

[3 970 674 504 ]

Észtország

Észtország

0,29

0,29

[207 004 992 ]

[207 004 992 ]

[67 950 392 ]

[67 950 392 ]

[139 054 600 ]

[139 054 600 ]

Írország

Írország

1,02

1,02

[737 392 966 ]

[737 392 966 ]

[242 052 816 ]

[242 052 816 ]

[495 340 150 ]

[495 340 150 ]

Görögország

Görögország

5,52

5,52

[3 986 664 037 ]

[3 986 664 037 ]

[1 308 641 796 ]

[1 308 641 796 ]

[2 678 022 241 ]

[2 678 022 241 ]

Spanyolország

Spanyolország

10,53

10,53

[7 599 982 898 ]

[7 599 982 898 ]

[2 494 731 228 ]

[2 494 731 228 ]

[5 105 251 670 ]

[5 105 251 670 ]

Franciaország

Franciaország

11,20

11,20

[8 087 962 701 ]

[8 087 962 701 ]

[2 654 912 964 ]

[2 654 912 964 ]

[5 433 049 737 ]

[5 433 049 737 ]

Horvátország

Horvátország

1,94

1,94

[1 403 864 753 ]

[1 403 864 753 ]

[460 825 411 ]

[460 825 411 ]

[943 039 343 ]

[943 039 343 ]

Olaszország

Olaszország

10,81

10,81

[7 806 923 117 ]

[7 806 923 117 ]

[2 562 660 358 ]

[2 562 660 358 ]

[5 244 262 759 ]

[5 244 262 759 ]

Ciprus

Ciprus

0,20

0,20

[145 738 994 ]

[145 738 994 ]

[47 839 531 ]

[47 839 531 ]

[97 899 463 ]

[97 899 463 ]

Lettország

Lettország

0,71

0,71

[515 361 901 ]

[515 361 901 ]

[169 170 042 ]

[169 170 042 ]

[346 191 859 ]

[346 191 859 ]

Litvánia

Litvánia

1,02

1,02

[738 205 618 ]

[738 205 618 ]

[242 319 573 ]

[242 319 573 ]

[495 886 046 ]

[495 886 046 ]

Luxemburg

Luxemburg

0,10

0,10

[73 476 421 ]

[73 476 421 ]

[24 118 991 ]

[24 118 991 ]

[49 357 430 ]

[49 357 430 ]

Magyarország

Magyarország

4,33

4,33

[3 129 860 199 ]

[3 129 860 199 ]

[1 027 391 783 ]

[1 027 391 783 ]

[2 102 468 416 ]

[2 102 468 416 ]

Málta

Málta

0,01

0,01

[5 112 942 ]

[5 112 942 ]

[1 678 348 ]

[1 678 348 ]

[3 434 594 ]

[3 434 594 ]

Hollandia

Hollandia

1,11

1,11

[800 832 270 ]

[800 832 270 ]

[262 877 075 ]

[262 877 075 ]

[537 955 195 ]

[537 955 195 ]

Ausztria

Ausztria

0,89

0,89

[643 517 259 ]

[643 517 259 ]

[211 237 660 ]

[211 237 660 ]

[432 279 599 ]

[432 279 599 ]

Lengyelország

Lengyelország

17,61

17,61

[12 714 118 688 ]

[12 714 118 688 ]

[4 173 471 093 ]

[4 173 471 093 ]

[8 540 647 595 ]

[8 540 647 595 ]

Portugália

Portugália

1,88

1,88

[1 359 497 281 ]

[1 359 497 281 ]

[446 261 573 ]

[446 261 573 ]

[913 235 708 ]

[913 235 708 ]

Románia

Románia

9,26

9,26

[6 682 901 998 ]

[6 682 901 998 ]

[2 193 694 977 ]

[2 193 694 977 ]

[4 489 207 021 ]

[4 489 207 021 ]

Szlovénia

Szlovénia

0,55

0,55

[397 623 987 ]

[397 623 987 ]

[130 522 001 ]

[130 522 001 ]

[267 101 985 ]

[267 101 985 ]

Szlovákia

Szlovákia

2,36

2,36

[1 701 161 680 ]

[1 701 161 680 ]

[558 414 568 ]

[558 414 568 ]

[1 142 747 112 ]

[1 142 747 112 ]

Finnország

Finnország

0,54

0,54

[386 966 933 ]

[386 966 933 ]

[127 023 772 ]

[127 023 772 ]

[259 943 161 ]

[259 943 161 ]

Svédország

Svédország

0,62

0,62

[445 050 067 ]

[445 050 067 ]

[146 089 842 ]

[146 089 842 ]

[298 960 225 ]

[298 960 225 ]

EU27

EU27

100 %

100 %

[72 200 000 000 ]

[72 200 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottságokhoz intézményközi tárgyalások céljából (A9-0157/2022).

1

(28)  Párizsi Megállapodás (HL L 282., 2016.10.19., 4. o.).

28

(28)  Párizsi Megállapodás (HL L 282., 2016.10.19., 4. o.).

28

(29)  COM(2019)0640.

29

(29)  COM(2019)0640.

29

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).

30

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).

30

(1a)  
  Az Európai Tanács a 2021. június 24–25-i ülésén jóváhagyta.

1a

Az Európai Tanács a 2021. június 24–25-i ülésén jóváhagyta.

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei
  Unión
  belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

31

Unión

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei
  Közösségen
  belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról
  és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról
  (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

31

Közösségen

és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról

(1a)  
  Intézményközi Megállapodás (2020. december 16.) az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről (HL L 433 I., 2020.12.22., 28. o.).

1a

Intézményközi Megállapodás (2020. december 16.) az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről (HL L 433 I., 2020.12.22., 28. o.).

(32)  2018. évi adatok. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

32

(32)  2018. évi adatok. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

33

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

34

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

33

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

34

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

35

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

35

(35a)  
  A Bizottság 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. január 7.) az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről (HL L 74., 2014.3.14., 1. o.).

35a

A Bizottság 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. január 7.) az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről (HL L 74., 2014.3.14., 1. o.).

(36)  [Hivatkozás helye]

36

(37)  Az Európai Tanács a 2021. június 24–25-i ülésén jóváhagyta.

37

(38)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1057 rendelete (2021. június 24.) az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létrehozásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 231., 2021.6.30., 21. o.).

38

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1056 rendelete (2021. június 24.) az Igazságos Átmenet Alap létrehozásáról (HL L 231., 2021.6.30., 1. o.).

39

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/31/EU irányelve (2010. május 19.) az épületek energiahatékonyságáról (HL L 153., 2010.6.18., 13. o.).

40

(36)  [Hivatkozás helye]

36

(37)  Az Európai Tanács a 2021. június 24–25-i ülésén jóváhagyta.

37

(38)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1057 rendelete (2021. június 24.) az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létrehozásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 231., 2021.6.30., 21. o.).

38

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1056 rendelete (2021. június 24.) az Igazságos Átmenet Alap létrehozásáról (HL L 231., 2021.6.30., 1. o.).

39

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/31/EU irányelve (2010. május 19.) az épületek energiahatékonyságáról (HL L 153., 2010.6.18., 13. o.).

40

(41)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2053 határozata (2020. december 14.) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 424., 2020.12.15., 1. o.).

41

(41)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2053 határozata (2020. december 14.) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 424., 2020.12.15., 1. o.).

41

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2020/2092 rendelete (2020. december 16.) az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről (HL L 433. I, 2020.12.22., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2020/2092 rendelete (2020. december 16.) az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről (HL L 433. I, 2020.12.22., 1. o.).

(1b)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

1b

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2020/2092 rendelete (2020. december 16.) az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről (HL L 433. I, 2020.12.22., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2020/2092 rendelete (2020. december 16.) az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről (HL L 433. I, 2020.12.22., 1. o.).

(1b)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

1b

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

(50)  
  [Az Európai Parlament és a Tanács (EU) [éééé/szszsz] irányelve (HL C [...], [...], [...]. o.).] [Javaslat az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv átdolgozására.]

50

[Az Európai Parlament és a Tanács (EU) [éééé/szszsz] irányelve (HL C [...], [...], [...]. o.).] [Javaslat az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv átdolgozására.]

(54)  HL L 357., 2020.10.27., 35. o.

54

(54)  HL L 357., 2020.10.27., 35. o.

54

(1a)  
  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.).

1a

A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.).

(63)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

63

(63)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

63

(64)  
  [Az Európai Parlament és a Tanács (EU) [éééé/szszsz] irányelve [...]. HL [...], [...], [...] o. [Irányelv a 2003/87/EK irányelv módosításáról.]

64

[Az Európai Parlament és a Tanács (EU) [éééé/szszsz] irányelve [...]. HL [...], [...], [...] o. [Irányelv a 2003/87/EK irányelv módosításáról.]

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/320 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/320

---

P9_TA(2022)0248

Az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus ***I

Az Európai Parlament 2022. június 22-án elfogadott módosításai az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 32/13)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A Bizottság az európai zöld megállapodásról szóló közleményében (31) új növekedési stratégiát határozott meg, amely az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás (tehát az elnyelések levonása utáni kibocsátás) (a továbbiakban: ÜHG-kibocsátás), és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. Az európai zöld megállapodás célja továbbá az EU természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel összefüggő kockázatokkal és hatásokkal szemben. Ugyanakkor az átállásnak igazságosnak és inkluzívnak kell lennie, hogy senki se maradjon ki. A Bizottság az „Út a szennyezőanyag-mentes levegő, víz és talaj felé” című uniós cselekvési tervében (32) bejelentette továbbá a releváns eszközök és ösztönzők előmozdítását az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 191. cikkének (2) bekezdésében meghatározott „szennyező fizet” elv jobb végrehajtása és az „ingyenes szennyezés” felszámolásának befejezése érdekében, hogy maximalizálni lehessen a dekarbonizáció és a szennyezőanyag-mentességi célkitűzés közötti szinergiákat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A Bizottság az európai zöld megállapodásról szóló közleményében (31) új növekedési stratégiát határozott meg, amely az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás (tehát az elnyelések levonása utáni kibocsátás) (a továbbiakban: ÜHG-kibocsátás), és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. Az európai zöld megállapodás célja továbbá az EU természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel összefüggő kockázatokkal és hatásokkal szemben. Ugyanakkor az átállásnak igazságosnak és inkluzívnak kell lennie, hogy senki se maradjon ki. A Bizottság az „Út a szennyezőanyag-mentes levegő, víz és talaj felé” című uniós cselekvési tervében (32) bejelentette továbbá a releváns eszközök és ösztönzők előmozdítását az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 191. cikkének (2) bekezdésében meghatározott „szennyező fizet” elv jobb végrehajtása és az „ingyenes szennyezés” felszámolásának befejezése érdekében, hogy maximalizálni lehessen a dekarbonizáció és a szennyezőanyag-mentességi célkitűzés közötti szinergiákat.

| (1) | A Bizottság az európai zöld megállapodásról szóló közleményében (31) új növekedési stratégiát határozott meg, amely az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol
  legkésőbb
  2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás (tehát az elnyelések levonása utáni kibocsátás) (a továbbiakban: ÜHG-kibocsátás), és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. Az európai zöld megállapodás célja továbbá az EU természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel összefüggő kockázatokkal és hatásokkal szemben. Ugyanakkor az átállásnak igazságosnak és inkluzívnak kell lennie, hogy senki se maradjon ki. A Bizottság az „Út a szennyezőanyag-mentes levegő, víz és talaj felé” című uniós cselekvési tervében (32) bejelentette továbbá a releváns eszközök és ösztönzők előmozdítását az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 191. cikkének (2) bekezdésében meghatározott „szennyező fizet” elv jobb végrehajtása és az „ingyenes szennyezés” felszámolásának befejezése érdekében, hogy maximalizálni lehessen a dekarbonizáció és a szennyezőanyag-mentességi célkitűzés közötti szinergiákat. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az európai zöld megállapodásról szóló közleményében (31) új növekedési stratégiát határozott meg, amely az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol
  legkésőbb
  2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás (tehát az elnyelések levonása utáni kibocsátás) (a továbbiakban: ÜHG-kibocsátás), és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. Az európai zöld megállapodás célja továbbá az EU természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel összefüggő kockázatokkal és hatásokkal szemben. Ugyanakkor az átállásnak igazságosnak és inkluzívnak kell lennie, hogy senki se maradjon ki. A Bizottság az „Út a szennyezőanyag-mentes levegő, víz és talaj felé” című uniós cselekvési tervében (32) bejelentette továbbá a releváns eszközök és ösztönzők előmozdítását az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 191. cikkének (2) bekezdésében meghatározott „szennyező fizet” elv jobb végrehajtása és az „ingyenes szennyezés” felszámolásának befejezése érdekében, hogy maximalizálni lehessen a dekarbonizáció és a szennyezőanyag-mentességi célkitűzés közötti szinergiákat.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének (a továbbiakban: UNFCCC) keretében 2015 decemberében létrejött Párizsi Megállapodás (33) 2016 novemberében lépett hatályba. A Párizsi Megállapodásban részes felek annak 2. cikkében megállapodtak abban, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt tartják, és egyúttal törekednek arra, hogy a hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének (a továbbiakban: UNFCCC) keretében 2015 decemberében létrejött Párizsi Megállapodás (33) 2016 novemberében lépett hatályba. A Párizsi Megállapodásban részes felek annak 2. cikkében megállapodtak abban, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt tartják, és egyúttal törekednek arra, hogy a hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon.

| (2) | Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének (a továbbiakban: UNFCCC) keretében 2015 decemberében létrejött Párizsi Megállapodás (33) 2016 novemberében lépett hatályba. A Párizsi Megállapodásban részes felek annak 2. cikkében megállapodtak abban, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt tartják, és egyúttal törekednek arra, hogy a hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon.
  A 2021. november 13-án elfogadott glasgow-i éghajlati paktum alapján a részes felek elismerték, hogy a globális átlaghőmérséklet iparosodás előtti átlaghőmérséklet felett 1,5  C mértékre való korlátozása jelentősen csökkentené az éghajlatváltozás kockázatait és hatásait, és kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2022 végéig megerősítik a 2030-ra vonatkozó célértékeket, hogy megszüntessék az elérendő célok és a vállalások közötti szakadékot. |
| --- | --- |

(2)

Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének (a továbbiakban: UNFCCC) keretében 2015 decemberében létrejött Párizsi Megállapodás (33) 2016 novemberében lépett hatályba. A Párizsi Megállapodásban részes felek annak 2. cikkében megállapodtak abban, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt tartják, és egyúttal törekednek arra, hogy a hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon.
  A 2021. november 13-án elfogadott glasgow-i éghajlati paktum alapján a részes felek elismerték, hogy a globális átlaghőmérséklet iparosodás előtti átlaghőmérséklet felett 1,5  C mértékre való korlátozása jelentősen csökkentené az éghajlatváltozás kockázatait és hatásait, és kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2022 végéig megerősítik a 2030-ra vonatkozó célértékeket, hogy megszüntessék az elérendő célok és a vállalások közötti szakadékot.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) jogszabályba foglalta a 2050-re teljesítendő, a gazdaság egészére vonatkozó klímasemlegességi célkitűzést. Ez a rendelet kötelező uniós kötelezettségvállalást is megállapít, amely szerint 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal csökkenteni kell az ÜHG-kibocsátást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) jogszabályba foglalta a 2050-re teljesítendő, a gazdaság egészére vonatkozó klímasemlegességi célkitűzést. Ez a rendelet kötelező uniós kötelezettségvállalást is megállapít, amely szerint 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal csökkenteni kell az ÜHG-kibocsátást.

| (5) | Az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) jogszabályba foglalta a 
  legkésőbb
  2050-re teljesítendő, a gazdaság egészére vonatkozó klímasemlegességi célkitűzést. Ez a rendelet kötelező uniós kötelezettségvállalást is megállapít, amely szerint 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal csökkenteni kell az ÜHG-kibocsátást. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (35) jogszabályba foglalta a 
  legkésőbb
  2050-re teljesítendő, a gazdaság egészére vonatkozó klímasemlegességi célkitűzést. Ez a rendelet kötelező uniós kötelezettségvállalást is megállapít, amely szerint 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal csökkenteni kell az ÜHG-kibocsátást.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (a továbbiakban: IPCC) az iparosodás előtti szinthez képest mért 1,5  oC-os globális hőmérséklet-emelkedés hatásairól és a kapcsolódó globális ÜHG-kibocsátási pályákról szóló különjelentésében (36) szilárd tudományos alapot nyújt az éghajlatváltozás kezeléséhez, továbbá alátámasztja, hogy erőteljesebb éghajlat-politikai fellépésre van szükség. A jelentés megerősíti, hogy sürgősen csökkenteni kell az ÜHG-kibocsátást,
  valamint hogy az éghajlatváltozásnak betudható hőmérséklet-emelkedés mértékét
  1,5

  oC-ra
  kell
  korlátozni
  annak érdekében, hogy csökkenjen a szélsőséges időjárási események valószínűsége. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (a továbbiakban: IPCC) az iparosodás előtti szinthez képest mért 1,5  oC-os globális hőmérséklet-emelkedés hatásairól és a kapcsolódó globális ÜHG-kibocsátási pályákról szóló különjelentésében (36) szilárd tudományos alapot nyújt az éghajlatváltozás kezeléséhez, továbbá alátámasztja, hogy erőteljesebb éghajlat-politikai fellépésre van szükség. A jelentés megerősíti, hogy sürgősen csökkenteni kell az ÜHG-kibocsátást,
  valamint hogy az éghajlatváltozásnak betudható hőmérséklet-emelkedés mértékét
  1,5

  oC-ra
  kell
  korlátozni
  annak érdekében, hogy csökkenjen a szélsőséges időjárási események valószínűsége.

| (6) | Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (a továbbiakban: IPCC) az iparosodás előtti szinthez képest mért 1,5  oC-os globális hőmérséklet-emelkedés hatásairól és a kapcsolódó globális ÜHG-kibocsátási pályákról szóló különjelentésében (36) szilárd tudományos alapot nyújt az éghajlatváltozás kezeléséhez, továbbá alátámasztja, hogy erőteljesebb éghajlat-politikai fellépésre van szükség. A jelentés megerősíti, hogy
  az éghajlatváltozás lényegesen erősebb negatív hatásokkal jár
  ,
  és jóval nagyobb szükség lesz alkalmazkodási intézkedésekre akkor, ha a globális átlaghőmérséklet emelkedése meghaladja az
  1,5  

  oC-ot, valamint azt, hogy
  sürgősen csökkenteni kell az ÜHG-kibocsátást annak érdekében, hogy csökkenjen a szélsőséges időjárási események valószínűsége. |
| --- | --- |

(6)

Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (a továbbiakban: IPCC) az iparosodás előtti szinthez képest mért 1,5  oC-os globális hőmérséklet-emelkedés hatásairól és a kapcsolódó globális ÜHG-kibocsátási pályákról szóló különjelentésében (36) szilárd tudományos alapot nyújt az éghajlatváltozás kezeléséhez, továbbá alátámasztja, hogy erőteljesebb éghajlat-politikai fellépésre van szükség. A jelentés megerősíti, hogy
  az éghajlatváltozás lényegesen erősebb negatív hatásokkal jár
  ,
  és jóval nagyobb szükség lesz alkalmazkodási intézkedésekre akkor, ha a globális átlaghőmérséklet emelkedése meghaladja az
  1,5  

  oC-ot, valamint azt, hogy
  sürgősen csökkenteni kell az ÜHG-kibocsátást annak érdekében, hogy csökkenjen a szélsőséges időjárási események valószínűsége.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | A tüzelőanyag elégetése során keletkező globális szén-dioxid-kibocsátás körülbelül 27 %-a jelenleg a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott árukhoz kapcsolódik, és bár az Unió jelentősen csökkentette az Unión belüli ÜHG-kibocsátást, az Unióba irányuló behozatalba beágyazott ÜHG-kibocsátás folyamatosan növekszik, ami aláássa az Unió globális ÜHG-lábnyomának csökkentésére irányuló erőfeszítéseit. Az EU felelőssége, hogy a világ többi gazdaságával együttműködve továbbra is vezető szerepet játsszon a globális éghajlat-politikai fellépésben, mivel a Párizsi Megállapodásban kitűzött célokat csak úgy lehet elérni, ha az összes fél cselekszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A kibocsátásáthelyezés kockázata mindaddig
  fennáll
  , amíg az Unió nemzetközi partnerei jelentős számban
  olyan szakpolitikai megközelítéseket alkalmaznak, amelyek
  nem
  eredményeznek
  az Unióéval azonos szintű éghajlatvédelmi törekvéseket. Kibocsátásáthelyezés akkor fordul elő, ha az éghajlat-politikával kapcsolatos költségek miatt az egyes ipari ágazatokban vagy alágazatokban működő vállalkozások más országokba kívánják áthelyezni termelésüket, vagy ha az ezekből az országokból származó importtermékek egyenértékű, de kisebb mértékű ÜHG-kibocsátást okozó termékeket helyettesítenek. Ez a teljes kibocsátásuk globális növekedéséhez vezethet, veszélyeztetve ezzel az ÜHG-kibocsátás csökkentését, amelyre sürgető szükség van, ha a világ a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt kívánja tartani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A kibocsátásáthelyezés kockázata mindaddig
  fennáll
  , amíg az Unió nemzetközi partnerei jelentős számban
  olyan szakpolitikai megközelítéseket alkalmaznak, amelyek
  nem
  eredményeznek
  az Unióéval azonos szintű éghajlatvédelmi törekvéseket. Kibocsátásáthelyezés akkor fordul elő, ha az éghajlat-politikával kapcsolatos költségek miatt az egyes ipari ágazatokban vagy alágazatokban működő vállalkozások más országokba kívánják áthelyezni termelésüket, vagy ha az ezekből az országokból származó importtermékek egyenértékű, de kisebb mértékű ÜHG-kibocsátást okozó termékeket helyettesítenek. Ez a teljes kibocsátásuk globális növekedéséhez vezethet, veszélyeztetve ezzel az ÜHG-kibocsátás csökkentését, amelyre sürgető szükség van, ha a világ a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt kívánja tartani.

| (8) | A kibocsátásáthelyezés kockázata mindaddig
  fennállhat
  , amíg az Unió nemzetközi partnerei jelentős számban nem
  érik el
  az Unióéval azonos szintű éghajlatvédelmi törekvéseket
  , és amíg az Unió növeli éghajlatvédelmi törekvéseit
  . Kibocsátásáthelyezés akkor fordul elő, ha az éghajlat-politikával kapcsolatos költségek miatt az egyes ipari ágazatokban vagy alágazatokban működő vállalkozások más országokba kívánják áthelyezni termelésüket, vagy ha az ezekből az országokból származó importtermékek egyenértékű, de kisebb mértékű ÜHG-kibocsátást okozó termékeket helyettesítenek. Ez a teljes kibocsátásuk globális növekedéséhez vezethet
  , miközben aláássa az Unió kibocsátáscsökkentési politikáinak hatékonyságát
  , veszélyeztetve ezzel az ÜHG-kibocsátás csökkentését, amelyre sürgető szükség van, ha a világ a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt kívánja tartani. |
| --- | --- |

(8)

A kibocsátásáthelyezés kockázata mindaddig
  fennállhat
  , amíg az Unió nemzetközi partnerei jelentős számban nem
  érik el
  az Unióéval azonos szintű éghajlatvédelmi törekvéseket
  , és amíg az Unió növeli éghajlatvédelmi törekvéseit
  . Kibocsátásáthelyezés akkor fordul elő, ha az éghajlat-politikával kapcsolatos költségek miatt az egyes ipari ágazatokban vagy alágazatokban működő vállalkozások más országokba kívánják áthelyezni termelésüket, vagy ha az ezekből az országokból származó importtermékek egyenértékű, de kisebb mértékű ÜHG-kibocsátást okozó termékeket helyettesítenek. Ez a teljes kibocsátásuk globális növekedéséhez vezethet
  , miközben aláássa az Unió kibocsátáscsökkentési politikáinak hatékonyságát
  , veszélyeztetve ezzel az ÜHG-kibocsátás csökkentését, amelyre sürgető szükség van, ha a világ a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 oC-kal magasabb hőmérsékletszint alatt kívánja tartani.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusra (a továbbiakban: CBAM) vonatkozó kezdeményezés az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag része. Ez a mechanizmus az Unió fokozott éghajlatvédelmi törekvése következtében felmerülő
  kibocsátásáthelyezési kockázatok kezelése
  révén az uniós eszköztár alapvető elemeként fog szolgálni ahhoz, hogy az EU a Párizsi Megállapodással összhangban teljesíteni tudja azt a célját, hogy 2050-re klímasemlegessé váljon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusra (a továbbiakban: CBAM) vonatkozó kezdeményezés az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag része. Ez a mechanizmus az Unió fokozott éghajlatvédelmi törekvése következtében felmerülő
  kibocsátásáthelyezési kockázatok kezelése
  révén az uniós eszköztár alapvető elemeként fog szolgálni ahhoz, hogy az EU a Párizsi Megállapodással összhangban teljesíteni tudja azt a célját, hogy 2050-re klímasemlegessé váljon.

| (9) | Az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusra (a továbbiakban: CBAM) vonatkozó kezdeményezés az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag része. Ez a mechanizmus az Unió fokozott éghajlatvédelmi törekvése következtében felmerülő
  kibocsátásáthelyezés megelőzése
  révén az uniós eszköztár alapvető elemeként fog szolgálni ahhoz, hogy az EU a Párizsi Megállapodással összhangban teljesíteni tudja azt a célját, hogy
  legkésőbb
  2050-re klímasemlegessé váljon.
  Hozzájárulhat továbbá a dekarbonizációs költségek egyenlő versenyfeltételeinek megteremtéséhez, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású termékek és eljárások iránti kereslet növeléséhez, valamint a verseny torzulásának elkerüléséhez és a méltányos kereskedelem előmozdításához. |
| --- | --- |

(9)

Az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusra (a továbbiakban: CBAM) vonatkozó kezdeményezés az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag része. Ez a mechanizmus az Unió fokozott éghajlatvédelmi törekvése következtében felmerülő
  kibocsátásáthelyezés megelőzése
  révén az uniós eszköztár alapvető elemeként fog szolgálni ahhoz, hogy az EU a Párizsi Megállapodással összhangban teljesíteni tudja azt a célját, hogy
  legkésőbb
  2050-re klímasemlegessé váljon.
  Hozzájárulhat továbbá a dekarbonizációs költségek egyenlő versenyfeltételeinek megteremtéséhez, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású termékek és eljárások iránti kereslet növeléséhez, valamint a verseny torzulásának elkerüléséhez és a méltányos kereskedelem előmozdításához.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett ágazatokban vagy alágazatokban a kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelésére szolgáló meglévő mechanizmusok a következők: az EU ETS kibocsátási egységeinek átmeneti ingyenes kiosztása, valamint a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (6) bekezdésében és 10b. cikkében meghatározott pénzügyi intézkedések, amelyek célja a villamosenergia-árakban megjelenő, az ÜHG-kibocsátással kapcsolatos költségek miatt felmerülő közvetett kibocsátási költségek kompenzálása. Az EU ETS keretében történő ingyenes kiosztás azonban a teljes árveréshez képest gyengíti az árjelzést, amelyet a rendszer az ingyenes kiosztásban részesülő létesítményeknek nyújt, és ilyen módon
  hatással van
  a kibocsátás további csökkentésére irányuló beruházások
  ösztönzőire
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett ágazatokban vagy alágazatokban a kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelésére szolgáló meglévő mechanizmusok a következők: az EU ETS kibocsátási egységeinek átmeneti ingyenes kiosztása, valamint a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (6) bekezdésében és 10b. cikkében meghatározott pénzügyi intézkedések, amelyek célja a villamosenergia-árakban megjelenő, az ÜHG-kibocsátással kapcsolatos költségek miatt felmerülő közvetett kibocsátási költségek kompenzálása. Az EU ETS keretében történő ingyenes kiosztás azonban a teljes árveréshez képest gyengíti az árjelzést, amelyet a rendszer az ingyenes kiosztásban részesülő létesítményeknek nyújt, és ilyen módon
  hatással van
  a kibocsátás további csökkentésére irányuló beruházások
  ösztönzőire
  .

| (10) | A kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett ágazatokban vagy alágazatokban a kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelésére szolgáló meglévő mechanizmusok a következők: az EU ETS kibocsátási egységeinek átmeneti ingyenes kiosztása, valamint a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (6) bekezdésében és 10b. cikkében meghatározott pénzügyi intézkedések, amelyek célja a villamosenergia-árakban megjelenő, az ÜHG-kibocsátással kapcsolatos költségek miatt felmerülő közvetett kibocsátási költségek kompenzálása.
  A legjobban teljesítők szintjén történő ingyenes kiosztás szakpolitikai eszközként szolgál bizonyos ipari ágazatok számára a kibocsátásáthelyezés kockázatának egyenlő versenyfeltételek hiányában történő kezelésére.
  Az EU ETS keretében történő ingyenes kiosztás
  és a közvetett kibocsátási költségek kompenzálása
  azonban a teljes árveréshez képest
  egyaránt
  gyengíti az árjelzést, amelyet a rendszer az ingyenes kiosztásban részesülő létesítményeknek nyújt, és ilyen módon
  csökkenti
  a kibocsátás további csökkentésére irányuló beruházások
  ösztönzőit
  . |
| --- | --- |

(10)

A kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett ágazatokban vagy alágazatokban a kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelésére szolgáló meglévő mechanizmusok a következők: az EU ETS kibocsátási egységeinek átmeneti ingyenes kiosztása, valamint a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (6) bekezdésében és 10b. cikkében meghatározott pénzügyi intézkedések, amelyek célja a villamosenergia-árakban megjelenő, az ÜHG-kibocsátással kapcsolatos költségek miatt felmerülő közvetett kibocsátási költségek kompenzálása.
  A legjobban teljesítők szintjén történő ingyenes kiosztás szakpolitikai eszközként szolgál bizonyos ipari ágazatok számára a kibocsátásáthelyezés kockázatának egyenlő versenyfeltételek hiányában történő kezelésére.
  Az EU ETS keretében történő ingyenes kiosztás
  és a közvetett kibocsátási költségek kompenzálása
  azonban a teljes árveréshez képest
  egyaránt
  gyengíti az árjelzést, amelyet a rendszer az ingyenes kiosztásban részesülő létesítményeknek nyújt, és ilyen módon
  csökkenti
  a kibocsátás további csökkentésére irányuló beruházások
  ösztönzőit
  .

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Az EU ETS hatálya alá tartozó létesítmények növekvő szén-dioxid-kibocsátási árral szembesülnek és a vállalatoknak hosszú távon belátható távlatokra, kiszámíthatóságra és jogbiztonságra van szükségük a beruházási döntéseik meghozatalához. Ezért egyértelmű fokozatos bevezetési pályát kell meghatározni a kibocsátásáthelyezés kockázatának továbbra is kitett ágazatok és alágazatok számára. Ez megerősíti a kibocsátásáthelyezés elleni küzdelem új jogi keretét, biztosítja a CBAM zökkenőmentes megvalósításához szükséges időt, és lehetővé teszi a létesítmények és a vállalkozások számára, hogy stabil és kiszámítható jogi környezetben hajtsák végre az ipari folyamatok dekarbonizációja során szükséges beruházásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Az EU ETS hatálya alá tartozó létesítmények növekvő szén-dioxid-kibocsátási árral szembesülnek és a vállalatoknak hosszú távon belátható távlatokra, kiszámíthatóságra és jogbiztonságra van szükségük a beruházási döntéseik meghozatalához. Ezért egyértelmű fokozatos bevezetési pályát kell meghatározni a kibocsátásáthelyezés kockázatának továbbra is kitett ágazatok és alágazatok számára. Ez megerősíti a kibocsátásáthelyezés elleni küzdelem új jogi keretét, biztosítja a CBAM zökkenőmentes megvalósításához szükséges időt, és lehetővé teszi a létesítmények és a vállalkozások számára, hogy stabil és kiszámítható jogi környezetben hajtsák végre az ipari folyamatok dekarbonizációja során szükséges beruházásokat.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Bár a CBAM célja a kibocsátásáthelyezés kockázatának megelőzése, ez a rendelet azt is ösztönözné, hogy a harmadik országbeli gyártók az ÜHG-kibocsátás szempontjából hatékonyabb technológiákat alkalmazzanak, és így egységnyi termelésre vetítve kevesebb kibocsátás keletkezzen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Bár a CBAM célja a kibocsátásáthelyezés kockázatának megelőzése, ez a rendelet azt is ösztönözné, hogy a harmadik országbeli gyártók az ÜHG-kibocsátás szempontjából hatékonyabb technológiákat alkalmazzanak, és így egységnyi termelésre vetítve kevesebb kibocsátás keletkezzen.

| (12) | Bár a CBAM célja a kibocsátásáthelyezés kockázatának megelőzése, ez a rendelet azt is ösztönözné, hogy a harmadik országbeli gyártók az ÜHG-kibocsátás szempontjából hatékonyabb technológiákat alkalmazzanak, és így egységnyi termelésre vetítve kevesebb kibocsátás keletkezzen.
  A CBAM ezért hatékony eszközként szolgálhat a harmadik országok kibocsátásának csökkentésére, ugyanakkor egyenlő versenyfeltételeket biztosít az uniós ipar számára. |
| --- | --- |

(12)

Bár a CBAM célja a kibocsátásáthelyezés kockázatának megelőzése, ez a rendelet azt is ösztönözné, hogy a harmadik országbeli gyártók az ÜHG-kibocsátás szempontjából hatékonyabb technológiákat alkalmazzanak, és így egységnyi termelésre vetítve kevesebb kibocsátás keletkezzen.
  A CBAM ezért hatékony eszközként szolgálhat a harmadik országok kibocsátásának csökkentésére, ugyanakkor egyenlő versenyfeltételeket biztosít az uniós ipar számára.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A CBAM-nek a kibocsátásáthelyezés megelőzésére és az ÜHG-kibocsátás csökkentésére szolgáló eszközként biztosítania kell, hogy az importált termékekre olyan szabályozási rendszer vonatkozzon, amely azon költségekkel egyenértékű szén-dioxid-kibocsátási költségeket alkalmaz, mint amelyek egyébként az EU ETS keretében is felmerültek volna. A CBAM olyan éghajlat-politikai intézkedés, melynek célja, hogy
  megelőzze a kibocsátásáthelyezés kockázatát,
  és támogassa az
  éghajlatváltozás mérséklésére irányuló fokozott uniós törekvéseket
  , miközben a WTO szabályaival való összeegyeztethetőséget is biztosítja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A CBAM-nek a kibocsátásáthelyezés megelőzésére és az ÜHG-kibocsátás csökkentésére szolgáló eszközként biztosítania kell, hogy az importált termékekre olyan szabályozási rendszer vonatkozzon, amely azon költségekkel egyenértékű szén-dioxid-kibocsátási költségeket alkalmaz, mint amelyek egyébként az EU ETS keretében is felmerültek volna. A CBAM olyan éghajlat-politikai intézkedés, melynek célja, hogy
  megelőzze a kibocsátásáthelyezés kockázatát,
  és támogassa az
  éghajlatváltozás mérséklésére irányuló fokozott uniós törekvéseket
  , miközben a WTO szabályaival való összeegyeztethetőséget is biztosítja.

| (13) | A CBAM-nek a kibocsátásáthelyezés megelőzésére és az ÜHG-kibocsátás csökkentésére szolgáló eszközként biztosítania kell, hogy az importált termékekre olyan szabályozási rendszer vonatkozzon, amely azon költségekkel egyenértékű szén-dioxid-kibocsátási költségeket alkalmaz, mint amelyek egyébként az EU ETS keretében is felmerültek volna
  , ami egyenértékű szén-dioxid-árazást eredményez az importált és a hazai termékek számára, valamint egyenlő versenyfeltételeket biztosít
  . A CBAM olyan éghajlat-politikai intézkedés, melynek célja, hogy
  az európai zöld megállapodással
  és
  az (EU) 2021/1119 rendelettel összhangban
  támogassa az
  Unión belüli kibocsátáscsökkentést, és megelőzze a kibocsátásáthelyezés kockázatát
  , miközben a WTO szabályaival való összeegyeztethetőséget is biztosítja. |
| --- | --- |

(13)

A CBAM-nek a kibocsátásáthelyezés megelőzésére és az ÜHG-kibocsátás csökkentésére szolgáló eszközként biztosítania kell, hogy az importált termékekre olyan szabályozási rendszer vonatkozzon, amely azon költségekkel egyenértékű szén-dioxid-kibocsátási költségeket alkalmaz, mint amelyek egyébként az EU ETS keretében is felmerültek volna
  , ami egyenértékű szén-dioxid-árazást eredményez az importált és a hazai termékek számára, valamint egyenlő versenyfeltételeket biztosít
  . A CBAM olyan éghajlat-politikai intézkedés, melynek célja, hogy
  az európai zöld megállapodással
  és
  az (EU) 2021/1119 rendelettel összhangban
  támogassa az
  Unión belüli kibocsátáscsökkentést, és megelőzze a kibocsátásáthelyezés kockázatát
  , miközben a WTO szabályaival való összeegyeztethetőséget is biztosítja.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A Bizottságnak elemeznie kell a CBAM adminisztratív költségeit, ugyanakkor biztosítania kell, hogy a személyzet megfelelő képzésben részesüljön feladatai ellátásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A Bizottságnak elemeznie kell a CBAM adminisztratív költségeit, ugyanakkor biztosítania kell, hogy a személyzet megfelelő képzésben részesüljön feladatai ellátásához.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Annak érdekében, hogy jövőbeli megállapodások esetén az EU ETS-be teljes mértékben integrált vagy ahhoz kapcsolódó harmadik országokat vagy területeket ki lehessen zárni a CBAM-ből, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben felsorolt országok jegyzékének módosítása tekintetében. Hasonlóképpen ezeket a harmadik országokat, illetve területeket ki kell zárni a II. mellékletben szereplő jegyzékből, és a CBAM hatálya alá kell vonni, amelynek értelmében az Unióba exportált árukra nem számíthatják fel ténylegesen az ETS-ben alkalmazott árat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Annak érdekében, hogy jövőbeli megállapodások esetén az EU ETS-be teljes mértékben integrált vagy ahhoz kapcsolódó harmadik országokat vagy területeket ki lehessen zárni a CBAM-ből, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben felsorolt országok jegyzékének módosítása tekintetében. Hasonlóképpen ezeket a harmadik országokat, illetve területeket ki kell zárni a II. mellékletben szereplő jegyzékből, és a CBAM hatálya alá kell vonni, amelynek értelmében az Unióba exportált árukra nem számíthatják fel ténylegesen az ETS-ben alkalmazott árat.

| (15) | Annak érdekében, hogy jövőbeli megállapodások esetén az EU ETS-be teljes mértékben integrált vagy ahhoz kapcsolódó harmadik országokat vagy területeket ki lehessen zárni a CBAM-ből, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben felsorolt országok jegyzékének módosítása tekintetében. Hasonlóképpen ezeket a harmadik országokat, illetve területeket ki kell zárni a II. mellékletben szereplő jegyzékből, és a CBAM hatálya alá kell vonni, amelynek értelmében az Unióba exportált árukra nem számíthatják fel ténylegesen az ETS-ben alkalmazott árat.
  A Bizottság nyomon fogja követni és kezelni fogja a harmadik országokban esetlegesen alkalmazott, kijátszásra irányuló gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy jövőbeli megállapodások esetén az EU ETS-be teljes mértékben integrált vagy ahhoz kapcsolódó harmadik országokat vagy területeket ki lehessen zárni a CBAM-ből, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben felsorolt országok jegyzékének módosítása tekintetében. Hasonlóképpen ezeket a harmadik országokat, illetve területeket ki kell zárni a II. mellékletben szereplő jegyzékből, és a CBAM hatálya alá kell vonni, amelynek értelmében az Unióba exportált árukra nem számíthatják fel ténylegesen az ETS-ben alkalmazott árat.
  A Bizottság nyomon fogja követni és kezelni fogja a harmadik országokban esetlegesen alkalmazott, kijátszásra irányuló gyakorlatokat.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | Annak biztosítása érdekében, hogy a legkülső régiókban a zöld átállást gazdasági és társadalmi kohézió kísérje, az átmeneti időszak lejárta előtt hatásvizsgálatot kell végezni az e régiókra jellemző lehetséges gazdasági és társadalmi hatásokról. A Bizottságnak biztosítania kell az EUMSZ 349. cikkének tiszteletben tartását, és a CBAM végrehajtása során megfelelő intézkedéseket kell javasolnia a legkülső régiók számára, különösen a kifejezetten a legkülső régiókra vonatkozó vám- és adószabályok miatt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

Annak biztosítása érdekében, hogy a legkülső régiókban a zöld átállást gazdasági és társadalmi kohézió kísérje, az átmeneti időszak lejárta előtt hatásvizsgálatot kell végezni az e régiókra jellemző lehetséges gazdasági és társadalmi hatásokról. A Bizottságnak biztosítania kell az EUMSZ 349. cikkének tiszteletben tartását, és a CBAM végrehajtása során megfelelő intézkedéseket kell javasolnia a legkülső régiók számára, különösen a kifejezetten a legkülső régiókra vonatkozó vám- és adószabályok miatt.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A CBAM által szabályozandó ÜHG-kibocsátásoknak meg kell felelniük az EU ETS-ről szóló 2003/87/EK irányelv I. mellékletében meghatározott ÜHG-kibocsátásoknak, vagyis a következőknek: szén-dioxid (a továbbiakban: CO2), valamint adott esetben dinitrogén-oxid (a továbbiakban: N2O) és perfluor-karbonok (a továbbiakban: PFC-k). A 
  CBAM-ot kezdetben csak
  az említett ÜHG-knak az áruk előállításából származó, az Unió vámterületére történő behozatal időpontjáig keletkező közvetlen kibocsátására
  kell alkalmazni
  ,
  majd
  az
  átmeneti időszak lejártát és további értékelést követően a közvetett kibocsátásokra is, ami
  az EU ETS
  hatályát tükrözi
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A CBAM által szabályozandó ÜHG-kibocsátásoknak meg kell felelniük az EU ETS-ről szóló 2003/87/EK irányelv I. mellékletében meghatározott ÜHG-kibocsátásoknak, vagyis a következőknek: szén-dioxid (a továbbiakban: CO2), valamint adott esetben dinitrogén-oxid (a továbbiakban: N2O) és perfluor-karbonok (a továbbiakban: PFC-k). A 
  CBAM-ot kezdetben csak
  az említett ÜHG-knak az áruk előállításából származó, az Unió vámterületére történő behozatal időpontjáig keletkező közvetlen kibocsátására
  kell alkalmazni
  ,
  majd
  az
  átmeneti időszak lejártát és további értékelést követően a közvetett kibocsátásokra is, ami
  az EU ETS
  hatályát tükrözi
  .

| (17) | A CBAM által szabályozandó ÜHG-kibocsátásoknak meg kell felelniük az EU ETS-ről szóló 2003/87/EK irányelv I. mellékletében meghatározott ÜHG-kibocsátásoknak, vagyis a következőknek: szén-dioxid (a továbbiakban: CO2), valamint adott esetben dinitrogén-oxid (a továbbiakban: N2O) és perfluor-karbonok (a továbbiakban: PFC-k). A 
  CBAM-nek tükröznie kell az EU ETS jövőbeli felülvizsgálatát a szabályozott üvegházhatásúgáz-kibocsátás tekintetében. A CBAM-et alkalmazni kell
  az említett ÜHG-knak az áruk előállításából származó, az Unió vámterületére történő behozatal időpontjáig keletkező közvetlen kibocsátására
  és a közvetett kibocsátásokra
  ,
  ami
  az
  EU ETS hatályát tükrözi. A WTO elveinek tiszteletben tartásához elengedhetetlen a CBAM és az EU ETS közötti összhang. |
| --- | --- |

(17)

A CBAM által szabályozandó ÜHG-kibocsátásoknak meg kell felelniük az EU ETS-ről szóló 2003/87/EK irányelv I. mellékletében meghatározott ÜHG-kibocsátásoknak, vagyis a következőknek: szén-dioxid (a továbbiakban: CO2), valamint adott esetben dinitrogén-oxid (a továbbiakban: N2O) és perfluor-karbonok (a továbbiakban: PFC-k). A 
  CBAM-nek tükröznie kell az EU ETS jövőbeli felülvizsgálatát a szabályozott üvegházhatásúgáz-kibocsátás tekintetében. A CBAM-et alkalmazni kell
  az említett ÜHG-knak az áruk előállításából származó, az Unió vámterületére történő behozatal időpontjáig keletkező közvetlen kibocsátására
  és a közvetett kibocsátásokra
  ,
  ami
  az
  EU ETS hatályát tükrözi. A WTO elveinek tiszteletben tartásához elengedhetetlen a CBAM és az EU ETS közötti összhang.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Míg azonban az EU ETS abszolút felső határértéket állapít meg a hatálya alá tartozó tevékenységekből származó ÜHG-kibocsátásokra, és lehetővé teszi a kibocsátási egységek piacképességét (úgynevezett fix összkvótás kereskedési rendszer), addig a CBAM nem állapíthat meg az importra vonatkozó mennyiségi korlátokat, hogy a kereskedelmi forgalmat ne korlátozza. Emellett míg az EU ETS az Unióban található létesítményekre alkalmazandó, a CBAM-et az Unió vámterületére behozott egyes árukra kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Míg azonban az EU ETS abszolút felső határértéket állapít meg a hatálya alá tartozó tevékenységekből származó ÜHG-kibocsátásokra, és lehetővé teszi a kibocsátási egységek piacképességét (úgynevezett fix összkvótás kereskedési rendszer), addig a CBAM nem állapíthat meg az importra vonatkozó mennyiségi korlátokat, hogy a kereskedelmi forgalmat ne korlátozza. Emellett míg az EU ETS az Unióban található létesítményekre alkalmazandó, a CBAM-et az Unió vámterületére behozott egyes árukra kell alkalmazni.

| (19) | Míg azonban az EU ETS abszolút felső határértéket állapít meg a hatálya alá tartozó tevékenységekből származó ÜHG-kibocsátásokra, és lehetővé teszi a kibocsátási egységek piacképességét (úgynevezett fix összkvótás kereskedési rendszer), addig a CBAM nem állapíthat meg az importra vonatkozó mennyiségi korlátokat, hogy a kereskedelmi forgalmat ne korlátozza
  és ne zavarja meg
  . Emellett míg az EU ETS az Unióban található létesítményekre alkalmazandó, a CBAM-et az Unió vámterületére behozott egyes árukra kell alkalmazni
  az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, a kibocsátásáthelyezés kockázatának megelőzése, valamint a WTO-szabályokkal való összeegyeztethetőség érdekében
  . |
| --- | --- |

(19)

Míg azonban az EU ETS abszolút felső határértéket állapít meg a hatálya alá tartozó tevékenységekből származó ÜHG-kibocsátásokra, és lehetővé teszi a kibocsátási egységek piacképességét (úgynevezett fix összkvótás kereskedési rendszer), addig a CBAM nem állapíthat meg az importra vonatkozó mennyiségi korlátokat, hogy a kereskedelmi forgalmat ne korlátozza
  és ne zavarja meg
  . Emellett míg az EU ETS az Unióban található létesítményekre alkalmazandó, a CBAM-et az Unió vámterületére behozott egyes árukra kell alkalmazni
  az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, a kibocsátásáthelyezés kockázatának megelőzése, valamint a WTO-szabályokkal való összeegyeztethetőség érdekében
  .

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | A CBAM rendszere néhány különleges elemmel is bír az EU ETS-hez képest, többek között a CBAM-tanúsítványok árának kiszámítása, a tanúsítványokkal való kereskedelem lehetőségei és a tanúsítványok időbeli érvényessége tekintetében. Ezek arra vezethetők vissza, hogy az idők során meg kell őrizni a CBAM mint a kibocsátásáthelyezés megelőzésére szolgáló intézkedés hatékonyságát, és biztosítani kell, hogy a rendszer működtetése ne jelentsen túlzott terhet az üzemeltetőkre rótt kötelezettségek és az igazgatáshoz szükséges források szempontjából, miközben meg kell őrizni az üzemeltetők számára az EU ETS keretében biztosítottal azonos szintű rugalmasságot is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A CBAM rendszere néhány különleges elemmel is bír az EU ETS-hez képest, többek között a CBAM-tanúsítványok árának kiszámítása, a tanúsítványokkal való kereskedelem lehetőségei és a tanúsítványok időbeli érvényessége tekintetében. Ezek arra vezethetők vissza, hogy az idők során meg kell őrizni a CBAM mint a kibocsátásáthelyezés megelőzésére szolgáló intézkedés hatékonyságát, és biztosítani kell, hogy a rendszer működtetése ne jelentsen túlzott terhet az üzemeltetőkre rótt kötelezettségek és az igazgatáshoz szükséges források szempontjából, miközben meg kell őrizni az üzemeltetők számára az EU ETS keretében biztosítottal azonos szintű rugalmasságot is.

| (20) | A CBAM rendszere néhány különleges elemmel is bír az EU ETS-hez képest, többek között a CBAM-tanúsítványok árának kiszámítása, a tanúsítványokkal való kereskedelem lehetőségei és a tanúsítványok időbeli érvényessége tekintetében. Ezek arra vezethetők vissza, hogy az idők során meg kell őrizni a CBAM mint a kibocsátásáthelyezés megelőzésére szolgáló intézkedés hatékonyságát, és biztosítani kell, hogy a rendszer működtetése ne jelentsen túlzott terhet az üzemeltetőkre
  , különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kra)
  rótt kötelezettségek és az igazgatáshoz szükséges források szempontjából, miközben meg kell őrizni az üzemeltetők számára az EU ETS keretében biztosítottal azonos szintű rugalmasságot is. |
| --- | --- |

(20)

A CBAM rendszere néhány különleges elemmel is bír az EU ETS-hez képest, többek között a CBAM-tanúsítványok árának kiszámítása, a tanúsítványokkal való kereskedelem lehetőségei és a tanúsítványok időbeli érvényessége tekintetében. Ezek arra vezethetők vissza, hogy az idők során meg kell őrizni a CBAM mint a kibocsátásáthelyezés megelőzésére szolgáló intézkedés hatékonyságát, és biztosítani kell, hogy a rendszer működtetése ne jelentsen túlzott terhet az üzemeltetőkre
  , különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kra)
  rótt kötelezettségek és az igazgatáshoz szükséges források szempontjából, miközben meg kell őrizni az üzemeltetők számára az EU ETS keretében biztosítottal azonos szintű rugalmasságot is.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Annak érdekében, hogy a CBAM a kibocsátásáthelyezés elkerülését célzó intézkedésként megőrizze hatékonyságát, pontosan tükröznie kell az EU ETS keretében alkalmazott árat. Miközben az EU ETS piacán árverések útján határozzák meg a kibocsátási egységek árát, a CBAM-tanúsítványok árának heti rendszerességgel számított átlagárak alapján megfelelően tükröznie kell az ilyen árverési árakat. Ezek a heti átlagárak pontosan tükrözik az EU ETS áringadozásait, és észszerű mozgásteret biztosítanak az importőrök számára, hogy kihasználják az EU ETS árváltozásait, ugyanakkor biztosítják, hogy a rendszer kezelhető maradjon a közigazgatási hatóságok számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Annak érdekében, hogy a CBAM a kibocsátásáthelyezés elkerülését célzó intézkedésként megőrizze hatékonyságát, pontosan tükröznie kell az EU ETS keretében alkalmazott árat. Miközben az EU ETS piacán árverések útján határozzák meg a kibocsátási egységek árát, a CBAM-tanúsítványok árának heti rendszerességgel számított átlagárak alapján megfelelően tükröznie kell az ilyen árverési árakat. Ezek a heti átlagárak pontosan tükrözik az EU ETS áringadozásait, és észszerű mozgásteret biztosítanak az importőrök számára, hogy kihasználják az EU ETS árváltozásait, ugyanakkor biztosítják, hogy a rendszer kezelhető maradjon a közigazgatási hatóságok számára.

| (21) | Annak érdekében, hogy a CBAM a kibocsátásáthelyezés elkerülését célzó intézkedésként megőrizze hatékonyságát
  és biztosítva legyen a WTO szabályaival való összeegyeztethetősége
  , pontosan tükröznie kell az EU ETS keretében alkalmazott árat. Miközben az EU ETS piacán árverések útján határozzák meg a kibocsátási egységek árát, a CBAM-tanúsítványok árának heti rendszerességgel számított átlagárak alapján megfelelően tükröznie kell az ilyen árverési árakat. Ezek a heti átlagárak pontosan tükrözik az EU ETS áringadozásait, és észszerű mozgásteret biztosítanak az importőrök számára, hogy kihasználják az EU ETS árváltozásait, ugyanakkor biztosítják, hogy a rendszer kezelhető maradjon a közigazgatási hatóságok számára. |
| --- | --- |

(21)

Annak érdekében, hogy a CBAM a kibocsátásáthelyezés elkerülését célzó intézkedésként megőrizze hatékonyságát
  és biztosítva legyen a WTO szabályaival való összeegyeztethetősége
  , pontosan tükröznie kell az EU ETS keretében alkalmazott árat. Miközben az EU ETS piacán árverések útján határozzák meg a kibocsátási egységek árát, a CBAM-tanúsítványok árának heti rendszerességgel számított átlagárak alapján megfelelően tükröznie kell az ilyen árverési árakat. Ezek a heti átlagárak pontosan tükrözik az EU ETS áringadozásait, és észszerű mozgásteret biztosítanak az importőrök számára, hogy kihasználják az EU ETS árváltozásait, ugyanakkor biztosítják, hogy a rendszer kezelhető maradjon a közigazgatási hatóságok számára.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Tekintve, hogy a CBAM nem létesítményekre, hanem az Unió vámterületére történő árubehozatalra vonatkozik, a CBAM rendszerében bizonyos kiigazításokat és egyszerűsítéseket is el kell végezni. Az egyik ilyen egyszerűsítésnek egy olyan nyilatkozattételi rendszernek kell lennie, amelyben az importőröknek be kell jelenteniük az adott naptári évben importált áruk teljes hitelesített beágyazott ÜHG-kibocsátását. Emellett az EU ETS megfelelési ciklusától eltérő ütemezést kell alkalmazni, hogy elkerülhető legyen az akkreditált hitelesítők e rendelet és az EU ETS szerinti kötelezettségeiből eredő esetleges szűk keresztmetszet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Tekintve, hogy a CBAM nem létesítményekre, hanem az Unió vámterületére történő árubehozatalra vonatkozik, a CBAM rendszerében bizonyos kiigazításokat és egyszerűsítéseket is el kell végezni. Az egyik ilyen egyszerűsítésnek egy olyan nyilatkozattételi rendszernek kell lennie, amelyben az importőröknek be kell jelenteniük az adott naptári évben importált áruk teljes hitelesített beágyazott ÜHG-kibocsátását. Emellett az EU ETS megfelelési ciklusától eltérő ütemezést kell alkalmazni, hogy elkerülhető legyen az akkreditált hitelesítők e rendelet és az EU ETS szerinti kötelezettségeiből eredő esetleges szűk keresztmetszet.

| (23) | Tekintve, hogy a CBAM nem létesítményekre, hanem az Unió vámterületére történő árubehozatalra vonatkozik, a CBAM rendszerében bizonyos kiigazításokat és egyszerűsítéseket is el kell végezni. Az egyik ilyen egyszerűsítésnek egy olyan
  egyszerű és hozzáférhető
  nyilatkozattételi rendszernek kell lennie, amelyben az importőröknek be kell jelenteniük az adott naptári évben importált áruk teljes hitelesített beágyazott ÜHG-kibocsátását. Emellett az EU ETS megfelelési ciklusától eltérő ütemezést kell alkalmazni, hogy elkerülhető legyen az akkreditált hitelesítők e rendelet és az EU ETS szerinti kötelezettségeiből eredő esetleges szűk keresztmetszet. |
| --- | --- |

(23)

Tekintve, hogy a CBAM nem létesítményekre, hanem az Unió vámterületére történő árubehozatalra vonatkozik, a CBAM rendszerében bizonyos kiigazításokat és egyszerűsítéseket is el kell végezni. Az egyik ilyen egyszerűsítésnek egy olyan
  egyszerű és hozzáférhető
  nyilatkozattételi rendszernek kell lennie, amelyben az importőröknek be kell jelenteniük az adott naptári évben importált áruk teljes hitelesített beágyazott ÜHG-kibocsátását. Emellett az EU ETS megfelelési ciklusától eltérő ütemezést kell alkalmazni, hogy elkerülhető legyen az akkreditált hitelesítők e rendelet és az EU ETS szerinti kötelezettségeiből eredő esetleges szűk keresztmetszet.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | Tekintettel a CBAM egyedi jellegére és a szoros uniós szintű koordináció szükségességére, létre kell hozni egy CBAM-hatóságot e rendelet megfelelő végrehajtása és nyomon követése céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

Tekintettel a CBAM egyedi jellegére és a szoros uniós szintű koordináció szükségességére, létre kell hozni egy CBAM-hatóságot e rendelet megfelelő végrehajtása és nyomon követése céljából.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | A szankciókat illetően
  a tagállamoknak
  pénzbüntetéseket
  kell alkalmazniuk e rendelet megszegése esetén, és biztosítaniuk kell azok érvényre juttatását.
  E pénzbüntetések
  összegének meg kell egyeznie a 
  2003/87/EK irányelv 16
  .
  cikkének (3) és (4) bekezdésével összhangban,
  az
  EU ETS megszegése esetén
  az
  Unióban jelenleg alkalmazott pénzbüntetések összegével
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

A szankciókat illetően
  a tagállamoknak
  pénzbüntetéseket
  kell alkalmazniuk e rendelet megszegése esetén, és biztosítaniuk kell azok érvényre juttatását.
  E pénzbüntetések
  összegének meg kell egyeznie a 
  2003/87/EK irányelv 16
  .
  cikkének (3) és (4) bekezdésével összhangban,
  az
  EU ETS megszegése esetén
  az
  Unióban jelenleg alkalmazott pénzbüntetések összegével
  .

| (24) | Többek között a kijátszásra irányuló gyakorlatok, így a visszaélések és a csalások bármilyen formájának megelőzése, azonosítása és szankcionálása érdekében a CBAM a CBAM-hatóság és a vámhatóságok részéről körültekintő kialakítást és felügyeletet igényel. A CBAM-hatóságnak és
  a tagállamoknak
  nemzeti jogukkal összhangban közigazgatási vagy büntetőjogi szankciókat
  kell alkalmazniuk e rendelet megszegése esetén, és biztosítaniuk kell azok érvényre juttatását.
  Azon engedélyezett nyilatkozattevők esetében, akik nem adják le adott év május 31-ig az előző év során behozott áruk beágyazott kibocsátásának megfelelő számú CBAM-tanúsítványt, vagy akik a beágyazott kibocsátással kapcsolatban hamis információkat közölnek a hatósággal annak érdekében, hogy kedvezőbb egyéni bánásmódban részesüljenek, a bírság
  összegének meg kell egyeznie a 
  CBAM-tanúsítványok előző évi átlagárának háromszorosával minden olyan CBAM-tanúsítvány után, amelyet az engedélyezett nyilatkozattevő nem adott le a 22
  .
  cikkel összhangban. A bírság megfizetése nem mentesíti
  az
  engedélyezett nyilatkozattevőt azon kötelezettsége alól, hogy
  az
  esedékes számú CBAM-tanúsítványt leadja a CBAM-hatóságnak
  . |
| --- | --- |

(24)

Többek között a kijátszásra irányuló gyakorlatok, így a visszaélések és a csalások bármilyen formájának megelőzése, azonosítása és szankcionálása érdekében a CBAM a CBAM-hatóság és a vámhatóságok részéről körültekintő kialakítást és felügyeletet igényel. A CBAM-hatóságnak és
  a tagállamoknak
  nemzeti jogukkal összhangban közigazgatási vagy büntetőjogi szankciókat
  kell alkalmazniuk e rendelet megszegése esetén, és biztosítaniuk kell azok érvényre juttatását.
  Azon engedélyezett nyilatkozattevők esetében, akik nem adják le adott év május 31-ig az előző év során behozott áruk beágyazott kibocsátásának megfelelő számú CBAM-tanúsítványt, vagy akik a beágyazott kibocsátással kapcsolatban hamis információkat közölnek a hatósággal annak érdekében, hogy kedvezőbb egyéni bánásmódban részesüljenek, a bírság
  összegének meg kell egyeznie a 
  CBAM-tanúsítványok előző évi átlagárának háromszorosával minden olyan CBAM-tanúsítvány után, amelyet az engedélyezett nyilatkozattevő nem adott le a 22
  .
  cikkel összhangban. A bírság megfizetése nem mentesíti
  az
  engedélyezett nyilatkozattevőt azon kötelezettsége alól, hogy
  az
  esedékes számú CBAM-tanúsítványt leadja a CBAM-hatóságnak
  .

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | A CBAM hatálya alá tartozó termékkörnek tükröznie kell az EU ETS hatálya alá tartozó tevékenységeket, mivel ez a rendszer a 2003/87/EK irányelv környezetvédelmi célkitűzéséhez kapcsolódó mennyiségi és minőségi kritériumokon alapul és az ÜHG-kibocsátások legátfogóbb szabályozási rendszere az Unióban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

A CBAM hatálya alá tartozó termékkörnek tükröznie kell az EU ETS hatálya alá tartozó tevékenységeket, mivel ez a rendszer a 2003/87/EK irányelv környezetvédelmi célkitűzéséhez kapcsolódó mennyiségi és minőségi kritériumokon alapul és az ÜHG-kibocsátások legátfogóbb szabályozási rendszere az Unióban.

| (26) | A CBAM hatálya alá tartozó termékkörnek tükröznie kell az EU ETS hatálya alá tartozó tevékenységeket, mivel ez a rendszer a 2003/87/EK irányelv környezetvédelmi célkitűzéséhez kapcsolódó mennyiségi és minőségi kritériumokon alapul és az ÜHG-kibocsátások legátfogóbb szabályozási rendszere az Unióban.
  A Bizottságnak ütemtervet kell készítenie arra, hogy 2030. január 1-jéig fokozatosan bevonjon minden árut a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó ágazatokba. Elsőbbséget kell biztosítani a kibocsátásáthelyezésnek leginkább kitett és a leginkább szén-dioxid-intenzív áruknak. |
| --- | --- |

(26)

A CBAM hatálya alá tartozó termékkörnek tükröznie kell az EU ETS hatálya alá tartozó tevékenységeket, mivel ez a rendszer a 2003/87/EK irányelv környezetvédelmi célkitűzéséhez kapcsolódó mennyiségi és minőségi kritériumokon alapul és az ÜHG-kibocsátások legátfogóbb szabályozási rendszere az Unióban.
  A Bizottságnak ütemtervet kell készítenie arra, hogy 2030. január 1-jéig fokozatosan bevonjon minden árut a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó ágazatokba. Elsőbbséget kell biztosítani a kibocsátásáthelyezésnek leginkább kitett és a leginkább szén-dioxid-intenzív áruknak.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | Az e rendelet hatálya alá tartozó árukat annak alapos elemzését követően kell kiválasztani, hogy mennyire relevánsak a halmozott ÜHG-kibocsátás és a kibocsátásáthelyezés kockázata szempontjából az EU ETS hatálya alá tartozó megfelelő ágazatokban, ugyanakkor korlátozni kell a rendszer bonyolultságát és az adminisztratív terheket. A tényleges kiválasztás során különösen az EU ETS hatálya alá tartozó alapanyagokat és alaptermékeket kell figyelembe venni annak biztosítása céljából, hogy az energiaigényes termékek Unióba történő behozatala az uniós termékekkel azonos elbánásban részesüljön az EU ETS keretében alkalmazott szén-dioxid-árazás szempontjából, valamint a kibocsátásáthelyezés kockázatának csökkentése érdekében. A választási lehetőségek leszűkítéséhez figyelembe veendő egyéb releváns kritériumok a következők: először is, az ágazatok relevanciája a kibocsátás szempontjából, azaz hogy az ágazat egyike-e azoknak a kibocsátóknak, amelyek összesített ÜHG-kibocsátása a legnagyobb; másodszor, az ágazat jelentős mértékű kitettsége a kibocsátásáthelyezés kockázatának, a 2003/87/EK irányelv szerint meghatározottaknak megfelelően; harmadszor, az ÜHG-kibocsátások szempontjából vett széles körű lefedettség, valamint a bonyolultság és az adminisztratív terhek korlátozása közötti egyensúly megőrzésének szükségessége. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

Az e rendelet hatálya alá tartozó árukat annak alapos elemzését követően kell kiválasztani, hogy mennyire relevánsak a halmozott ÜHG-kibocsátás és a kibocsátásáthelyezés kockázata szempontjából az EU ETS hatálya alá tartozó megfelelő ágazatokban, ugyanakkor korlátozni kell a rendszer bonyolultságát és az adminisztratív terheket. A tényleges kiválasztás során különösen az EU ETS hatálya alá tartozó alapanyagokat és alaptermékeket kell figyelembe venni annak biztosítása céljából, hogy az energiaigényes termékek Unióba történő behozatala az uniós termékekkel azonos elbánásban részesüljön az EU ETS keretében alkalmazott szén-dioxid-árazás szempontjából, valamint a kibocsátásáthelyezés kockázatának csökkentése érdekében. A választási lehetőségek leszűkítéséhez figyelembe veendő egyéb releváns kritériumok a következők: először is, az ágazatok relevanciája a kibocsátás szempontjából, azaz hogy az ágazat egyike-e azoknak a kibocsátóknak, amelyek összesített ÜHG-kibocsátása a legnagyobb; másodszor, az ágazat jelentős mértékű kitettsége a kibocsátásáthelyezés kockázatának, a 2003/87/EK irányelv szerint meghatározottaknak megfelelően; harmadszor, az ÜHG-kibocsátások szempontjából vett széles körű lefedettség, valamint a bonyolultság és az adminisztratív terhek korlátozása közötti egyensúly megőrzésének szükségessége.

| (29) | Az e rendelet hatálya alá tartozó árukat annak alapos elemzését követően kell kiválasztani, hogy mennyire relevánsak a halmozott ÜHG-kibocsátás és a kibocsátásáthelyezés kockázata szempontjából az EU ETS hatálya alá tartozó megfelelő ágazatokban, ugyanakkor korlátozni kell a rendszer bonyolultságát és az adminisztratív terheket
  az uniós ipar, a vállalkozások és a kkv-k számára
  . A tényleges kiválasztás során különösen az EU ETS hatálya alá tartozó alapanyagokat és alaptermékeket kell figyelembe venni annak biztosítása céljából, hogy az energiaigényes termékek Unióba történő behozatala az uniós termékekkel azonos elbánásban részesüljön az EU ETS keretében alkalmazott szén-dioxid-árazás szempontjából, valamint a kibocsátásáthelyezés kockázatának csökkentése érdekében. A választási lehetőségek leszűkítéséhez figyelembe veendő egyéb releváns kritériumok a következők: először is, az ágazatok relevanciája a kibocsátás szempontjából, azaz hogy az ágazat egyike-e azoknak a kibocsátóknak, amelyek összesített ÜHG-kibocsátása a legnagyobb; másodszor, az ágazat jelentős mértékű kitettsége a kibocsátásáthelyezés kockázatának, a 2003/87/EK irányelv szerint meghatározottaknak megfelelően; harmadszor, az ÜHG-kibocsátások szempontjából vett széles körű lefedettség, valamint a bonyolultság és az adminisztratív terhek korlátozása közötti egyensúly megőrzésének szükségessége.
  Különös figyelmet kell fordítani a CBAM hatálya alá tartozó különböző ágazatok közötti piaci torzulások kockázatának elkerülésére is. |
| --- | --- |

(29)

Az e rendelet hatálya alá tartozó árukat annak alapos elemzését követően kell kiválasztani, hogy mennyire relevánsak a halmozott ÜHG-kibocsátás és a kibocsátásáthelyezés kockázata szempontjából az EU ETS hatálya alá tartozó megfelelő ágazatokban, ugyanakkor korlátozni kell a rendszer bonyolultságát és az adminisztratív terheket
  az uniós ipar, a vállalkozások és a kkv-k számára
  . A tényleges kiválasztás során különösen az EU ETS hatálya alá tartozó alapanyagokat és alaptermékeket kell figyelembe venni annak biztosítása céljából, hogy az energiaigényes termékek Unióba történő behozatala az uniós termékekkel azonos elbánásban részesüljön az EU ETS keretében alkalmazott szén-dioxid-árazás szempontjából, valamint a kibocsátásáthelyezés kockázatának csökkentése érdekében. A választási lehetőségek leszűkítéséhez figyelembe veendő egyéb releváns kritériumok a következők: először is, az ágazatok relevanciája a kibocsátás szempontjából, azaz hogy az ágazat egyike-e azoknak a kibocsátóknak, amelyek összesített ÜHG-kibocsátása a legnagyobb; másodszor, az ágazat jelentős mértékű kitettsége a kibocsátásáthelyezés kockázatának, a 2003/87/EK irányelv szerint meghatározottaknak megfelelően; harmadszor, az ÜHG-kibocsátások szempontjából vett széles körű lefedettség, valamint a bonyolultság és az adminisztratív terhek korlátozása közötti egyensúly megőrzésének szükségessége.
  Különös figyelmet kell fordítani a CBAM hatálya alá tartozó különböző ágazatok közötti piaci torzulások kockázatának elkerülésére is.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | Az első kritérium alkalmazása lehetővé teszi, hogy a halmozott kibocsátást tekintve a következő ipari ágazatok bekerüljenek a rendeletbe: vas és acél, finomítók, cement, szerves vegyi alapanyagok és műtrágyák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

Az első kritérium alkalmazása lehetővé teszi, hogy a halmozott kibocsátást tekintve a következő ipari ágazatok bekerüljenek a rendeletbe: vas és acél, finomítók, cement, szerves vegyi alapanyagok és műtrágyák.

| (30) | Az első kritérium alkalmazása lehetővé teszi, hogy a halmozott kibocsátást tekintve a következő ipari ágazatok bekerüljenek a rendeletbe: vas és acél, finomítók, cement,
  alumínium,
  szerves vegyi alapanyagok
  , hidrogén, polimerek
  és műtrágyák. |
| --- | --- |

(30)

Az első kritérium alkalmazása lehetővé teszi, hogy a halmozott kibocsátást tekintve a következő ipari ágazatok bekerüljenek a rendeletbe: vas és acél, finomítók, cement,
  alumínium,
  szerves vegyi alapanyagok
  , hidrogén, polimerek
  és műtrágyák.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | Különösen a szerves vegyi anyagok nem tartoznak e rendelet hatálya alá, mivel technikai korlátok miatt nem lehet egyértelműen meghatározni az importált áruk beágyazott kibocsátását. Ezen áruk esetében az EU ETS keretében alkalmazandó referenciaérték egy olyan alapvető paraméter, amely nem teszi lehetővé az egyes importált áruk beágyazott kibocsátásának egyértelmű megállapítását. A szerves vegyi anyagokhoz való célzottabb hozzárendeléshez több adatra és elemzésre lesz szükség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

Különösen a szerves vegyi anyagok nem tartoznak e rendelet hatálya alá, mivel technikai korlátok miatt nem lehet egyértelműen meghatározni az importált áruk beágyazott kibocsátását. Ezen áruk esetében az EU ETS keretében alkalmazandó referenciaérték egy olyan alapvető paraméter, amely nem teszi lehetővé az egyes importált áruk beágyazott kibocsátásának egyértelmű megállapítását. A szerves vegyi anyagokhoz való célzottabb hozzárendeléshez több adatra és elemzésre lesz szükség.

törölve

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | Hasonló
  technikai korlátok vonatkoznak a finomítói termékekre is, amelyek esetében az ÜHG-kibocsátást nem lehet egyértelműen hozzárendelni az egyes végtermékekhez. Ugyanakkor az EU ETS keretében alkalmazott releváns referenciaérték nem közvetlenül konkrét termékekre, például motorbenzinre, dízelre vagy kerozinra vonatkozik, hanem a teljes finomítói termelésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

Hasonló
  technikai korlátok vonatkoznak a finomítói termékekre is, amelyek esetében az ÜHG-kibocsátást nem lehet egyértelműen hozzárendelni az egyes végtermékekhez. Ugyanakkor az EU ETS keretében alkalmazott releváns referenciaérték nem közvetlenül konkrét termékekre, például motorbenzinre, dízelre vagy kerozinra vonatkozik, hanem a teljes finomítói termelésre.

| (33) | Bizonyos
  technikai korlátok vonatkoznak a finomítói termékekre is, amelyek esetében az ÜHG-kibocsátást nem lehet egyértelműen hozzárendelni az egyes végtermékekhez. Ugyanakkor az EU ETS keretében alkalmazott releváns referenciaérték nem közvetlenül konkrét termékekre, például motorbenzinre, dízelre vagy kerozinra vonatkozik, hanem a teljes finomítói termelésre.
  Annak érdekében, hogy e rendelet hatályát időben ki lehessen terjeszteni, a Bizottságnak még az átmeneti időszak vége előtt ki kell dolgoznia a finomítói termékekből származó beágyazott kibocsátások kiszámítására szolgáló méltányos módszertant. |
| --- | --- |

(33)

Bizonyos
  technikai korlátok vonatkoznak a finomítói termékekre is, amelyek esetében az ÜHG-kibocsátást nem lehet egyértelműen hozzárendelni az egyes végtermékekhez. Ugyanakkor az EU ETS keretében alkalmazott releváns referenciaérték nem közvetlenül konkrét termékekre, például motorbenzinre, dízelre vagy kerozinra vonatkozik, hanem a teljes finomítói termelésre.
  Annak érdekében, hogy e rendelet hatályát időben ki lehessen terjeszteni, a Bizottságnak még az átmeneti időszak vége előtt ki kell dolgoznia a finomítói termékekből származó beágyazott kibocsátások kiszámítására szolgáló méltányos módszertant.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

34 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (34) | Az alumíniumtermékeket
  viszont
  a CBAM hatálya alá kell vonni, mivel ezeket nagymértékben érinti a kibocsátásáthelyezés. Ráadásul számos ipari alkalmazásban közvetlen versenyben állnak az acéltermékekkel az acéltermékekéhez nagyon hasonló jellemzőik miatt. Az alumínium figyelembevétele azért is fontos, mert a CBAM
  hatályát a jövőben ki lehet terjeszteni
  a közvetett kibocsátásokra is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(34)

Az alumíniumtermékeket
  viszont
  a CBAM hatálya alá kell vonni, mivel ezeket nagymértékben érinti a kibocsátásáthelyezés. Ráadásul számos ipari alkalmazásban közvetlen versenyben állnak az acéltermékekkel az acéltermékekéhez nagyon hasonló jellemzőik miatt. Az alumínium figyelembevétele azért is fontos, mert a CBAM
  hatályát a jövőben ki lehet terjeszteni
  a közvetett kibocsátásokra is.

| (34) | Az alumíniumtermékeket a CBAM hatálya alá kell vonni, mivel ezeket nagymértékben érinti a kibocsátásáthelyezés. Ráadásul számos ipari alkalmazásban közvetlen versenyben állnak az acéltermékekkel az acéltermékekéhez nagyon hasonló jellemzőik miatt. Az alumínium figyelembevétele azért is fontos, mert a CBAM
  hatálya
  a közvetett kibocsátásokra is
  kiterjed
  . |
| --- | --- |

(34)

Az alumíniumtermékeket a CBAM hatálya alá kell vonni, mivel ezeket nagymértékben érinti a kibocsátásáthelyezés. Ráadásul számos ipari alkalmazásban közvetlen versenyben állnak az acéltermékekkel az acéltermékekéhez nagyon hasonló jellemzőik miatt. Az alumínium figyelembevétele azért is fontos, mert a CBAM
  hatálya
  a közvetett kibocsátásokra is
  kiterjed
  .

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

36 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (36) | Ezzel szemben ezt a rendeletet nem kell alkalmazni egyes olyan termékekre, amelyek előállítása nem jár jelentős kibocsátással, mint például a vastörmelékre (7204 KN-kód), a ferroötvözetre (7202 KN-kód) és egyes trágyázószerekre (3105 60 00 KN-kód). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36)

Ezzel szemben ezt a rendeletet nem kell alkalmazni egyes olyan termékekre, amelyek előállítása nem jár jelentős kibocsátással, mint például a vastörmelékre (7204 KN-kód), a ferroötvözetre (7202 KN-kód) és egyes trágyázószerekre (3105 60 00 KN-kód).

| (36) | Ezzel szemben ezt a rendeletet
  első lépésben
  nem kell alkalmazni egyes olyan termékekre, amelyek előállítása nem jár jelentős kibocsátással, mint például a vastörmelékre (7204 KN-kód), a ferroötvözetre (7202 KN-kód) és egyes trágyázószerekre (3105 60 00 KN-kód). |
| --- | --- |

(36)

Ezzel szemben ezt a rendeletet
  első lépésben
  nem kell alkalmazni egyes olyan termékekre, amelyek előállítása nem jár jelentős kibocsátással, mint például a vastörmelékre (7204 KN-kód), a ferroötvözetre (7202 KN-kód) és egyes trágyázószerekre (3105 60 00 KN-kód).

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | Az engedélyezett nyilatkozattevő számára lehetővé kell tenni, hogy az e kibocsátások miatt más joghatóságokban már megfizetett szén-dioxid-árnak megfelelően a leadandó CBAM-tanúsítványok számának csökkentését kérje. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

Az engedélyezett nyilatkozattevő számára lehetővé kell tenni, hogy az e kibocsátások miatt más joghatóságokban már megfizetett szén-dioxid-árnak megfelelően a leadandó CBAM-tanúsítványok számának csökkentését kérje.

| (40) | Az engedélyezett nyilatkozattevő számára lehetővé kell tenni, hogy az e kibocsátások miatt más joghatóságokban már megfizetett
  explicit
  szén-dioxid-árnak megfelelően a leadandó CBAM-tanúsítványok számának csökkentését kérje. |
| --- | --- |

(40)

Az engedélyezett nyilatkozattevő számára lehetővé kell tenni, hogy az e kibocsátások miatt más joghatóságokban már megfizetett
  explicit
  szén-dioxid-árnak megfelelően a leadandó CBAM-tanúsítványok számának csökkentését kérje.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

45 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (45) | A villamos energia mint termék fizikai jellemzői, különösen az elektronok tényleges áramlásának követhetetlensége indokolja a CBAM kissé eltérő kialakítását.
  Egységes megközelítésként alapértelmezett értékeket kell használni, és
  az engedélyezett nyilatkozattevők számára lehetővé kell tenni, hogy a CBAM szerinti kötelezettségeiknek a tényleges kibocsátások alapján történő kiszámítását kérjék. A villamosenergia-kereskedelem eltér más áruk kereskedelmétől, különösen azért, mert a villamos energiával összekapcsolt villamosenergia-hálózatokon keresztül, energiatőzsdék és sajátos kereskedelmi formák segítségével kereskednek. A piac-összekapcsolás a villamosenergia-kereskedelem erőteljesen szabályozott formája, amely lehetővé teszi a vételi és eladási ajánlatok összesítését az egész Unióban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(45)

A villamos energia mint termék fizikai jellemzői, különösen az elektronok tényleges áramlásának követhetetlensége indokolja a CBAM kissé eltérő kialakítását.
  Egységes megközelítésként alapértelmezett értékeket kell használni, és
  az engedélyezett nyilatkozattevők számára lehetővé kell tenni, hogy a CBAM szerinti kötelezettségeiknek a tényleges kibocsátások alapján történő kiszámítását kérjék. A villamosenergia-kereskedelem eltér más áruk kereskedelmétől, különösen azért, mert a villamos energiával összekapcsolt villamosenergia-hálózatokon keresztül, energiatőzsdék és sajátos kereskedelmi formák segítségével kereskednek. A piac-összekapcsolás a villamosenergia-kereskedelem erőteljesen szabályozott formája, amely lehetővé teszi a vételi és eladási ajánlatok összesítését az egész Unióban.

| (45) | A villamos energia mint termék fizikai jellemzői, különösen az elektronok tényleges áramlásának követhetetlensége indokolja a CBAM kissé eltérő kialakítását. Az engedélyezett nyilatkozattevők számára lehetővé kell tenni, hogy a CBAM szerinti kötelezettségeiknek a tényleges
  , hitelesített
  kibocsátások alapján történő kiszámítását kérjék
  . Alapértelmezett értékeket csak akkor helyénvaló használni, ha a tényleges kibocsátásokra vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre
  . A villamosenergia-kereskedelem eltér más áruk kereskedelmétől, különösen azért, mert a villamos energiával összekapcsolt villamosenergia-hálózatokon keresztül, energiatőzsdék és sajátos kereskedelmi formák segítségével kereskednek. A piac-összekapcsolás a villamosenergia-kereskedelem erőteljesen szabályozott formája, amely lehetővé teszi a vételi és eladási ajánlatok összesítését az egész Unióban. |
| --- | --- |

(45)

A villamos energia mint termék fizikai jellemzői, különösen az elektronok tényleges áramlásának követhetetlensége indokolja a CBAM kissé eltérő kialakítását. Az engedélyezett nyilatkozattevők számára lehetővé kell tenni, hogy a CBAM szerinti kötelezettségeiknek a tényleges
  , hitelesített
  kibocsátások alapján történő kiszámítását kérjék
  . Alapértelmezett értékeket csak akkor helyénvaló használni, ha a tényleges kibocsátásokra vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre
  . A villamosenergia-kereskedelem eltér más áruk kereskedelmétől, különösen azért, mert a villamos energiával összekapcsolt villamosenergia-hálózatokon keresztül, energiatőzsdék és sajátos kereskedelmi formák segítségével kereskednek. A piac-összekapcsolás a villamosenergia-kereskedelem erőteljesen szabályozott formája, amely lehetővé teszi a vételi és eladási ajánlatok összesítését az egész Unióban.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

46 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (46a) | A kibocsátásáthelyezés kockázatának csökkentése, valamint az európai ipar számára egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a kijátszásra irányuló minden gyakorlatot meg kell tiltani. A Bizottságnak értékelnie kell a kijátszásra irányuló gyakorlatok kockázatát, különösen annak valószínűségét, hogy a kereskedelem szerkezete a feldolgozott termékek irányába módosul, valamint az erőforrások átcsoportosítását, a költségek átvállalását, a kibocsátási adatok manipulálását, az áruk helytelen címkézését és a termék eltérő vámkód alatti behozatal céljából történő kismértékű módosítását. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy adott esetben felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kijátszás elleni intézkedések megerősítése céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(46a)

A kibocsátásáthelyezés kockázatának csökkentése, valamint az európai ipar számára egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a kijátszásra irányuló minden gyakorlatot meg kell tiltani. A Bizottságnak értékelnie kell a kijátszásra irányuló gyakorlatok kockázatát, különösen annak valószínűségét, hogy a kereskedelem szerkezete a feldolgozott termékek irányába módosul, valamint az erőforrások átcsoportosítását, a költségek átvállalását, a kibocsátási adatok manipulálását, az áruk helytelen címkézését és a termék eltérő vámkód alatti behozatal céljából történő kismértékű módosítását. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy adott esetben felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kijátszás elleni intézkedések megerősítése céljából.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

49 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (49) | Amint a harmadik országok a piac-összekapcsolás révén szorosan integrálódnak az Unió villamosenergia-piacába, technikai megoldásokat kell találni, hogy biztosítani lehessen a CBAM alkalmazását az ilyen országokból az Unió vámterületére exportált villamos energiára. Ha nem lehet technikai megoldásokat találni, akkor a piac-összekapcsolásban részt vevő harmadik országoknak – bizonyos feltételek teljesülése esetén – kizárólag a villamosenergia-export tekintetében, legfeljebb 2030-ig határozott idejű mentességet kell élvezniük a CBAM alól. Ezeknek a harmadik országoknak azonban ütemtervet kell kidolgozniuk és kötelezettséget kell vállalniuk egy olyan szén-dioxid-árazási mechanizmus megvalósítására, amely az EU ETS-sel megegyező árat biztosít, valamint kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy 2050-re elérik a klímasemlegességet
  [és?]
  igazodnak a környezetvédelem, az éghajlat, a verseny és az energia területére vonatkozó uniós jogszabályokhoz. Ez a mentesség bármikor visszavonható, ha alapos okkal feltételezhető, hogy az adott ország nem teljesíti kötelezettségvállalásait, vagy 2030-ig nem fogadott el az EU ETS-sel egyenértékű ETS-t. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49)

Amint a harmadik országok a piac-összekapcsolás révén szorosan integrálódnak az Unió villamosenergia-piacába, technikai megoldásokat kell találni, hogy biztosítani lehessen a CBAM alkalmazását az ilyen országokból az Unió vámterületére exportált villamos energiára. Ha nem lehet technikai megoldásokat találni, akkor a piac-összekapcsolásban részt vevő harmadik országoknak – bizonyos feltételek teljesülése esetén – kizárólag a villamosenergia-export tekintetében, legfeljebb 2030-ig határozott idejű mentességet kell élvezniük a CBAM alól. Ezeknek a harmadik országoknak azonban ütemtervet kell kidolgozniuk és kötelezettséget kell vállalniuk egy olyan szén-dioxid-árazási mechanizmus megvalósítására, amely az EU ETS-sel megegyező árat biztosít, valamint kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy 2050-re elérik a klímasemlegességet
  [és?]
  igazodnak a környezetvédelem, az éghajlat, a verseny és az energia területére vonatkozó uniós jogszabályokhoz. Ez a mentesség bármikor visszavonható, ha alapos okkal feltételezhető, hogy az adott ország nem teljesíti kötelezettségvállalásait, vagy 2030-ig nem fogadott el az EU ETS-sel egyenértékű ETS-t.

| (49) | Amint a harmadik országok a piac-összekapcsolás révén szorosan integrálódnak az Unió villamosenergia-piacába, technikai megoldásokat kell találni, hogy biztosítani lehessen a CBAM alkalmazását az ilyen országokból az Unió vámterületére exportált villamos energiára. Ha nem lehet technikai megoldásokat találni, akkor a piac-összekapcsolásban részt vevő harmadik országoknak – bizonyos feltételek teljesülése esetén – kizárólag a villamosenergia-export tekintetében, legfeljebb 2030-ig határozott idejű mentességet kell élvezniük a CBAM alól. Ezeknek a harmadik országoknak azonban ütemtervet kell kidolgozniuk és kötelezettséget kell vállalniuk egy olyan
  explicit
  szén-dioxid-árazási mechanizmus megvalósítására, amely az EU ETS-sel megegyező árat biztosít, valamint kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy
  legkésőbb
  2050-re elérik a klímasemlegességet
  és
  igazodnak a környezetvédelem, az éghajlat, a verseny és az energia területére vonatkozó uniós jogszabályokhoz. Ez a mentesség bármikor visszavonható, ha alapos okkal feltételezhető, hogy az adott ország nem teljesíti kötelezettségvállalásait, vagy 2030-ig nem fogadott el az EU ETS-sel egyenértékű ETS-t. |
| --- | --- |

(49)

Amint a harmadik országok a piac-összekapcsolás révén szorosan integrálódnak az Unió villamosenergia-piacába, technikai megoldásokat kell találni, hogy biztosítani lehessen a CBAM alkalmazását az ilyen országokból az Unió vámterületére exportált villamos energiára. Ha nem lehet technikai megoldásokat találni, akkor a piac-összekapcsolásban részt vevő harmadik országoknak – bizonyos feltételek teljesülése esetén – kizárólag a villamosenergia-export tekintetében, legfeljebb 2030-ig határozott idejű mentességet kell élvezniük a CBAM alól. Ezeknek a harmadik országoknak azonban ütemtervet kell kidolgozniuk és kötelezettséget kell vállalniuk egy olyan
  explicit
  szén-dioxid-árazási mechanizmus megvalósítására, amely az EU ETS-sel megegyező árat biztosít, valamint kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy
  legkésőbb
  2050-re elérik a klímasemlegességet
  és
  igazodnak a környezetvédelem, az éghajlat, a verseny és az energia területére vonatkozó uniós jogszabályokhoz. Ez a mentesség bármikor visszavonható, ha alapos okkal feltételezhető, hogy az adott ország nem teljesíti kötelezettségvállalásait, vagy 2030-ig nem fogadott el az EU ETS-sel egyenértékű ETS-t.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

51 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (51) | A CBAM megfelelő működésének elősegítése és biztosítása érdekében a Bizottságnak támogatnia kell az e rendelet alkalmazásáért felelős illetékes hatóságokat kötelezettségeik teljesítésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(51)

A CBAM megfelelő működésének elősegítése és biztosítása érdekében a Bizottságnak támogatnia kell az e rendelet alkalmazásáért felelős illetékes hatóságokat kötelezettségeik teljesítésében.

törölve

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

51 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (51a) | Gondoskodni kell arról, hogy a CBAM-hatóság határozatai által érintett felek hozzáférhessenek a szükséges jogorvoslathoz. Ezért megfelelő fellebbezési mechanizmust kell kialakítani annak érdekében, hogy a CBAM-hatóság határozatai tárgyában fellebbezést lehessen benyújtani egy fellebbezési tanácshoz, amely utóbbi határozatai ellen az EUMSZ-ben foglaltaknak megfelelően az Európai Unió Bíróságához lehet keresetet benyújtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(51a)

Gondoskodni kell arról, hogy a CBAM-hatóság határozatai által érintett felek hozzáférhessenek a szükséges jogorvoslathoz. Ezért megfelelő fellebbezési mechanizmust kell kialakítani annak érdekében, hogy a CBAM-hatóság határozatai tárgyában fellebbezést lehessen benyújtani egy fellebbezési tanácshoz, amely utóbbi határozatai ellen az EUMSZ-ben foglaltaknak megfelelően az Európai Unió Bíróságához lehet keresetet benyújtani.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

52 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (52) | A Bizottságnak
  az átmeneti időszak lejárta előtt
  értékelnie kell e rendelet alkalmazását, és jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság
  jelentésének
  különösen az éghajlat-politikai intézkedések fokozásának lehetőségeire kell összpontosítania, hogy 2050-re megvalósítható legyen az a célkitűzés, hogy az Unió klímasemlegessé váljon. A Bizottságnak az értékelés részeként kezdeményeznie kell
  a hatálynak a közvetett kibocsátásokra és
  a kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett egyéb árukra és szolgáltatásokra történő esetleges kiterjesztéséhez, valamint a beágyazott kibocsátások számítási módszereinek a környezeti lábnyom meghatározására szolgáló módszerek (47) alapján történő kidolgozásához szükséges információk összegyűjtését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(52)

A Bizottságnak
  az átmeneti időszak lejárta előtt
  értékelnie kell e rendelet alkalmazását, és jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság
  jelentésének
  különösen az éghajlat-politikai intézkedések fokozásának lehetőségeire kell összpontosítania, hogy 2050-re megvalósítható legyen az a célkitűzés, hogy az Unió klímasemlegessé váljon. A Bizottságnak az értékelés részeként kezdeményeznie kell
  a hatálynak a közvetett kibocsátásokra és
  a kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett egyéb árukra és szolgáltatásokra történő esetleges kiterjesztéséhez, valamint a beágyazott kibocsátások számítási módszereinek a környezeti lábnyom meghatározására szolgáló módszerek (47) alapján történő kidolgozásához szükséges információk összegyűjtését.

| (52) | A Bizottságnak
  rendszeresen
  értékelnie kell e rendelet alkalmazását, és jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság
  jelentéseinek
  különösen az éghajlat-politikai intézkedések fokozásának lehetőségeire kell összpontosítania, hogy 2050-re megvalósítható legyen az a célkitűzés, hogy az Unió klímasemlegessé váljon. A Bizottságnak az
  első
  értékelés részeként kezdeményeznie kell
  az I. melléklet hatályának
  a kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett egyéb árukra
  – például továbbfeldolgozott termékekre –
  és szolgáltatásokra történő esetleges
  további
  kiterjesztéséhez, valamint a beágyazott kibocsátások számítási módszereinek a környezeti lábnyom meghatározására szolgáló módszerek (47) alapján történő kidolgozásához szükséges információk összegyűjtését.
  A Bizottságnak a későbbi értékelések során az uniós ipar és feldolgozóipar versenyképességére gyakorolt hatásokra, a kkv-kra gyakorolt hatásokra, az esetleges aránytalan adminisztratív terhekre, az esetleges kijátszásra irányuló gyakorlatokra, a kereskedelmi minták torzulására és a 2050-re kitűzött uniós klímasemlegességi cél elérésére irányuló éghajlat-politikai intézkedések fokozásával kapcsolatos lehetőségekre kell összpontosítania, és az értékelésekhez adott esetben jogalkotási javaslatokat kell csatolnia. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottságnak
  rendszeresen
  értékelnie kell e rendelet alkalmazását, és jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság
  jelentéseinek
  különösen az éghajlat-politikai intézkedések fokozásának lehetőségeire kell összpontosítania, hogy 2050-re megvalósítható legyen az a célkitűzés, hogy az Unió klímasemlegessé váljon. A Bizottságnak az
  első
  értékelés részeként kezdeményeznie kell
  az I. melléklet hatályának
  a kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett egyéb árukra
  – például továbbfeldolgozott termékekre –
  és szolgáltatásokra történő esetleges
  további
  kiterjesztéséhez, valamint a beágyazott kibocsátások számítási módszereinek a környezeti lábnyom meghatározására szolgáló módszerek (47) alapján történő kidolgozásához szükséges információk összegyűjtését.
  A Bizottságnak a későbbi értékelések során az uniós ipar és feldolgozóipar versenyképességére gyakorolt hatásokra, a kkv-kra gyakorolt hatásokra, az esetleges aránytalan adminisztratív terhekre, az esetleges kijátszásra irányuló gyakorlatokra, a kereskedelmi minták torzulására és a 2050-re kitűzött uniós klímasemlegességi cél elérésére irányuló éghajlat-politikai intézkedések fokozásával kapcsolatos lehetőségekre kell összpontosítania, és az értékelésekhez adott esetben jogalkotási javaslatokat kell csatolnia.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

52 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (52a) | Annak érdekében, hogy a CBAM hatálya alá tartozó egy vagy több harmadik ország gazdasági és ipari infrastruktúrájára nézve romboló következményekkel járó, előre nem látható, rendkívüli és indokolatlan körülményekre gyorsan és hatékonyan lehessen reagálni, a Bizottságnak adott esetben e rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie. A jogalkotási javaslatban e rendelet célkitűzéseinek megőrzése mellett meg kell határoznia a harmadik ország vagy országok által tapasztalt körülmények fényében legmegfelelőbb intézkedéseket. Ezen intézkedések hatályának időben korlátozottnak kell lennie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(52a)

Annak érdekében, hogy a CBAM hatálya alá tartozó egy vagy több harmadik ország gazdasági és ipari infrastruktúrájára nézve romboló következményekkel járó, előre nem látható, rendkívüli és indokolatlan körülményekre gyorsan és hatékonyan lehessen reagálni, a Bizottságnak adott esetben e rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie. A jogalkotási javaslatban e rendelet célkitűzéseinek megőrzése mellett meg kell határoznia a harmadik ország vagy országok által tapasztalt körülmények fényében legmegfelelőbb intézkedéseket. Ezen intézkedések hatályának időben korlátozottnak kell lennie.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

53 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (53a) | A harmadik országokkal folytatott párbeszéd mellett a Bizottságnak e rendelet hatálybalépését követően minden szakaszban párbeszédet kell folytatnia az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatok valamennyi érdekelt felével is, beleértve az ipar képviselőit, a szakszervezeteket és a civil társadalmat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53a)

A harmadik országokkal folytatott párbeszéd mellett a Bizottságnak e rendelet hatálybalépését követően minden szakaszban párbeszédet kell folytatnia az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatok valamennyi érdekelt felével is, beleértve az ipar képviselőit, a szakszervezeteket és a civil társadalmat.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

54 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (54a) | A Bizottságnak aktívan arra kell törekednie, hogy létrejöjjön egy nemzetközi „szén-dioxid-klub”, amely biztosítja a folyamatos, jóhiszemű eszmecserét az Unió kereskedelmi partnereivel. Ennek egy nyitott, nem exkluzív nemzetközi fórumnak kell lennie, amely egy megfelelő multilaterális szervezet, például a WTO, vagy az OECD releváns és nyitott szerve égisze alatt működhetne. Ez azt hivatott elősegíteni, hogy össze lehessen hasonlítani, illetve össze lehessen hangolni a szén-dioxid-árazási intézkedéseket, valamint a szén-dioxid-árazástól eltérő, a kibocsátáscsökkentésre hatást gyakorló intézkedéseket. A szén-dioxid-klubnak támogatnia kell továbbá az éghajlat-politikai intézkedések összehasonlíthatóságát azáltal, hogy tagjai körében biztosítja az éghajlat-politikai nyomon követés, jelentés és hitelesítés minőségét. A klubban való tagságnak informálisnak, nyitottnak és önkéntesnek kell lennie azon országok számára, amelyek a Párizsi Megállapodással összhangban nagyratörő éghajlat-politikai célokat követnek. Tekintve, hogy a CBAM a maga nemében az első intézkedés, egy együttműködésen alapuló eszköz, amely a kibocsátásáthelyezés elleni küzdelmet szolgálja, a szén-dioxid-klub megteremtené azokat az eszközöket, amelyek biztosítanák az elköteleződést és az átláthatóságot az Unió és kereskedelmi partnerei között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(54a)

A Bizottságnak aktívan arra kell törekednie, hogy létrejöjjön egy nemzetközi „szén-dioxid-klub”, amely biztosítja a folyamatos, jóhiszemű eszmecserét az Unió kereskedelmi partnereivel. Ennek egy nyitott, nem exkluzív nemzetközi fórumnak kell lennie, amely egy megfelelő multilaterális szervezet, például a WTO, vagy az OECD releváns és nyitott szerve égisze alatt működhetne. Ez azt hivatott elősegíteni, hogy össze lehessen hasonlítani, illetve össze lehessen hangolni a szén-dioxid-árazási intézkedéseket, valamint a szén-dioxid-árazástól eltérő, a kibocsátáscsökkentésre hatást gyakorló intézkedéseket. A szén-dioxid-klubnak támogatnia kell továbbá az éghajlat-politikai intézkedések összehasonlíthatóságát azáltal, hogy tagjai körében biztosítja az éghajlat-politikai nyomon követés, jelentés és hitelesítés minőségét. A klubban való tagságnak informálisnak, nyitottnak és önkéntesnek kell lennie azon országok számára, amelyek a Párizsi Megállapodással összhangban nagyratörő éghajlat-politikai célokat követnek. Tekintve, hogy a CBAM a maga nemében az első intézkedés, egy együttműködésen alapuló eszköz, amely a kibocsátásáthelyezés elleni küzdelmet szolgálja, a szén-dioxid-klub megteremtené azokat az eszközöket, amelyek biztosítanák az elköteleződést és az átláthatóságot az Unió és kereskedelmi partnerei között.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

55 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (55) | Mivel a CBAM célja a tisztább előállítási folyamatok ösztönzése, az EU készen áll arra, hogy együtt dolgozzon az alacsony és közepes jövedelmű országokkal feldolgozóiparuk dekarbonizációja érdekében. Emellett az Uniónak a szükséges technikai segítségnyújtással támogatnia kell a fejlődő országokat, hogy megkönnyítse az e rendeletben megállapított új kötelezettségekhez való alkalmazkodásukat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(55)

Mivel a CBAM célja a tisztább előállítási folyamatok ösztönzése, az EU készen áll arra, hogy együtt dolgozzon az alacsony és közepes jövedelmű országokkal feldolgozóiparuk dekarbonizációja érdekében. Emellett az Uniónak a szükséges technikai segítségnyújtással támogatnia kell a fejlődő országokat, hogy megkönnyítse az e rendeletben megállapított új kötelezettségekhez való alkalmazkodásukat.

| (55) | Mivel a CBAM célja a tisztább előállítási folyamatok ösztönzése, az EU készen áll arra, hogy együtt dolgozzon az alacsony és közepes jövedelmű országokkal feldolgozóiparuk dekarbonizációja érdekében. Emellett az Uniónak a szükséges technikai segítségnyújtással támogatnia kell a fejlődő országokat, hogy megkönnyítse az e rendeletben megállapított új kötelezettségekhez való alkalmazkodásukat.
  Bár a CBAM-tanúsítványok értékesítéséből származó bevételek általános bevételként kerülnek be az uniós költségvetésbe, és nem rendelhetők hozzá semmilyen konkrét uniós költségvetési kiadáshoz, az uniós költségvetésre irányadó globális fedezet elvének fényében az Uniónak legalább a CBAM-tanúsítványok értékesítéséből származó bevételek szintjének megfelelő éves összeggel kell finanszíroznia a legkevésbé fejlett országoknak a feldolgozóiparuk dekarbonizációjára irányuló erőfeszítéseit. Ilyen finanszírozást az EU által a nemzetközi éghajlat-politikai finanszírozáshoz nyújtott pénzügyi támogatáson, valamint az (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (1a)

  létrehozott Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz vonatkozó földrajzi programjain és „Globális kihívások” tematikus programján keresztül kell biztosítani. Az eszköz költségvetési előirányzatának szükséges kiigazításait 2027-ig az éves uniós költségvetési eljárás keretében kell elvégezni, majd be kell építeni a következő uniós többéves pénzügyi keretbe. |
| --- | --- |

(55)

Mivel a CBAM célja a tisztább előállítási folyamatok ösztönzése, az EU készen áll arra, hogy együtt dolgozzon az alacsony és közepes jövedelmű országokkal feldolgozóiparuk dekarbonizációja érdekében. Emellett az Uniónak a szükséges technikai segítségnyújtással támogatnia kell a fejlődő országokat, hogy megkönnyítse az e rendeletben megállapított új kötelezettségekhez való alkalmazkodásukat.
  Bár a CBAM-tanúsítványok értékesítéséből származó bevételek általános bevételként kerülnek be az uniós költségvetésbe, és nem rendelhetők hozzá semmilyen konkrét uniós költségvetési kiadáshoz, az uniós költségvetésre irányadó globális fedezet elvének fényében az Uniónak legalább a CBAM-tanúsítványok értékesítéséből származó bevételek szintjének megfelelő éves összeggel kell finanszíroznia a legkevésbé fejlett országoknak a feldolgozóiparuk dekarbonizációjára irányuló erőfeszítéseit. Ilyen finanszírozást az EU által a nemzetközi éghajlat-politikai finanszírozáshoz nyújtott pénzügyi támogatáson, valamint az (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (1a)

  létrehozott Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz vonatkozó földrajzi programjain és „Globális kihívások” tematikus programján keresztül kell biztosítani. Az eszköz költségvetési előirányzatának szükséges kiigazításait 2027-ig az éves uniós költségvetési eljárás keretében kell elvégezni, majd be kell építeni a következő uniós többéves pénzügyi keretbe.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

57 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (57a) | A Bizottságnak rendszeresen nyomon kell követnie a legkevésbé fejlett országokból érkező kereskedelmi forgalomban a CBAM-nek tulajdonítható változásokat annak érdekében, hogy értékelje e rendelet hatékonyságát, ideértve a kibocsátásáthelyezés megelőzéséhez való hozzájárulását, valamint az Unió és a legkevésbé fejlett országok közötti kereskedelmi forgalomra gyakorolt hatását. A Bizottságnak rendszeresen nyomon kell követnie a legkevésbé fejlett országoknak nyújtott technikai segítségnyújtást is annak értékelése érdekében, hogy az mennyire hatékonyan járul hozzá ezen országok dekarbonizációs folyamatához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(57a)

A Bizottságnak rendszeresen nyomon kell követnie a legkevésbé fejlett országokból érkező kereskedelmi forgalomban a CBAM-nek tulajdonítható változásokat annak érdekében, hogy értékelje e rendelet hatékonyságát, ideértve a kibocsátásáthelyezés megelőzéséhez való hozzájárulását, valamint az Unió és a legkevésbé fejlett országok közötti kereskedelmi forgalomra gyakorolt hatását. A Bizottságnak rendszeresen nyomon kell követnie a legkevésbé fejlett országoknak nyújtott technikai segítségnyújtást is annak értékelése érdekében, hogy az mennyire hatékonyan járul hozzá ezen országok dekarbonizációs folyamatához.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

59 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (59) | Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (51) foglalt elvek mentén kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kézhez kap minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(59)

Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (51) foglalt elvek mentén kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kézhez kap minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (59) | Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  és az érintett ágazatok szintjén
  , és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (51) foglalt elvek mentén kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kézhez kap minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(59)

Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  és az érintett ágazatok szintjén
  , és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (51) foglalt elvek mentén kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kézhez kap minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

61 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (61) | Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetését, valamint adott esetben közigazgatási és pénzügyi szankciók alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(61)

Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetését, valamint adott esetben közigazgatási és pénzügyi szankciók alkalmazását.

| (61) | Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetését, valamint adott esetben közigazgatási és pénzügyi szankciók alkalmazását.
  Az Europol szerint a szén-dioxid-kreditekkel kapcsolatos csalások több mint 5 milliárd euró államháztartási bevétel elmaradását okozták. A CBAM-nek ezért megfelelő és hatékony mechanizmusokat kell bevezetnie az államháztartási bevételek elmaradásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(61)

Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetését, valamint adott esetben közigazgatási és pénzügyi szankciók alkalmazását.
  Az Europol szerint a szén-dioxid-kreditekkel kapcsolatos csalások több mint 5 milliárd euró államháztartási bevétel elmaradását okozták. A CBAM-nek ezért megfelelő és hatékony mechanizmusokat kell bevezetnie az államháztartási bevételek elmaradásának elkerülése érdekében.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

61 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (61a) | A CBAM-hatóságot oly módon kell finanszírozni, ami garantálja annak életképes működését, és lehetővé teszi a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást. A hatóság létrehozásával és működésével járó költségeket az uniós költségvetés általános bevételeiből kell fedezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(61a)

A CBAM-hatóságot oly módon kell finanszírozni, ami garantálja annak életképes működését, és lehetővé teszi a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást. A hatóság létrehozásával és működésével járó költségeket az uniós költségvetés általános bevételeiből kell fedezni.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ez a rendelet létrehoz egy, az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmust (a továbbiakban „CBAM”) az I. mellékletben említett áruk beágyazott üvegházhatásúgáz-kibocsátásának kezelésére az Unió vámterületére történő behozataluk
  során-
  , a kibocsátásáthelyezés kockázatának megelőzése érdekében. | (1)   Ez a rendelet létrehoz egy, az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmust (a továbbiakban „CBAM”) az I. mellékletben említett áruk beágyazott üvegházhatásúgáz-kibocsátásának kezelésére az Unió vámterületére történő behozataluk
  során
  , a 
  globális szén-dioxid-kibocsátás csökkentése és a Párizsi Megállapodás céljai megvalósításának támogatása érdekében, az Unióból történő
  kibocsátásáthelyezés
  esetleges
  kockázatának megelőzése
  és a harmadik országokon belüli kibocsátások csökkentésének ösztönzése révén. Ennek érdekében a CBAM arra irányul, hogy kiegyenlítse az e rendelet hatálya alá tartozó importált és hazai termékek szén-dioxid-árazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ez a rendelet létrehoz egy, az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmust (a továbbiakban „CBAM”) az I. mellékletben említett áruk beágyazott üvegházhatásúgáz-kibocsátásának kezelésére az Unió vámterületére történő behozataluk
  során-
  , a kibocsátásáthelyezés kockázatának megelőzése érdekében.

(1)   Ez a rendelet létrehoz egy, az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmust (a továbbiakban „CBAM”) az I. mellékletben említett áruk beágyazott üvegházhatásúgáz-kibocsátásának kezelésére az Unió vámterületére történő behozataluk
  során
  , a 
  globális szén-dioxid-kibocsátás csökkentése és a Párizsi Megállapodás céljai megvalósításának támogatása érdekében, az Unióból történő
  kibocsátásáthelyezés
  esetleges
  kockázatának megelőzése
  és a harmadik országokon belüli kibocsátások csökkentésének ösztönzése révén. Ennek érdekében a CBAM arra irányul, hogy kiegyenlítse az e rendelet hatálya alá tartozó importált és hazai termékek szén-dioxid-árazását.

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés

1 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A
  mechanizmus
  a kibocsátásáthelyezés kockázatának megelőzése érdekében fokozatosan a 2003/87/EK irányelv által létrehozott
  mechanizmusok alternatívájává válik
  ,
  különösen
  ami a kibocsátási egységek ingyenes kiosztását illeti az említett irányelv 10a. cikkének megfelelően. | (3)   A
  mechanizmust azzal a céllal hozták létre, hogy
  a kibocsátásáthelyezés kockázatának megelőzése érdekében fokozatosan
  felváltsa
  a 2003/87/EK irányelv által létrehozott
  mechanizmusokat
  ,
  nevezetesen
  ami a kibocsátási egységek ingyenes kiosztását illeti az említett irányelv 10a. cikkének megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A
  mechanizmus
  a kibocsátásáthelyezés kockázatának megelőzése érdekében fokozatosan a 2003/87/EK irányelv által létrehozott
  mechanizmusok alternatívájává válik
  ,
  különösen
  ami a kibocsátási egységek ingyenes kiosztását illeti az említett irányelv 10a. cikkének megfelelően.

(3)   A
  mechanizmust azzal a céllal hozták létre, hogy
  a kibocsátásáthelyezés kockázatának megelőzése érdekében fokozatosan
  felváltsa
  a 2003/87/EK irányelv által létrehozott
  mechanizmusokat
  ,
  nevezetesen
  ami a kibocsátási egységek ingyenes kiosztását illeti az említett irányelv 10a. cikkének megfelelően.

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 a bekezdés (új)

2 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Ez a rendelet 2030. január 1-jéig a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó valamennyi ágazatra alkalmazandó. |
| | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából, amelyben meghatározza az összes árunak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó ágazatokba történő fokozatos bevonására vonatkozó menetrendet. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusban elsőbbséget kell biztosítania a kibocsátásáthelyezésnek leginkább kitett és a leginkább szén-dioxid-intenzív áruknak. E felhatalmazáson alapuló jogi aktust 2025. június 30-ig kell elfogadni. |
| | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el azzal a céllal, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó ágazatokba tartozó valamennyi áruval kiegészítse az I. mellékletet. |
| | A Bizottság [az e rendelet hatálybalépésétől számított három év] ...-ig a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el azzal a céllal, hogy kiegészítse az I. mellékletet az I. mellékletben felsorolt árukból készült továbbfeldolgozott termékekkel. E továbbfeldolgozott termékeknek jelentős arányban kell tartalmazniuk az I. mellékletben felsorolt áruk közül legalább egyet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Ez a rendelet 2030. január 1-jéig a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó valamennyi ágazatra alkalmazandó.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából, amelyben meghatározza az összes árunak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó ágazatokba történő fokozatos bevonására vonatkozó menetrendet. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusban elsőbbséget kell biztosítania a kibocsátásáthelyezésnek leginkább kitett és a leginkább szén-dioxid-intenzív áruknak. E felhatalmazáson alapuló jogi aktust 2025. június 30-ig kell elfogadni.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából, amelyben meghatározza az összes árunak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó ágazatokba történő fokozatos bevonására vonatkozó menetrendet. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusban elsőbbséget kell biztosítania a kibocsátásáthelyezésnek leginkább kitett és a leginkább szén-dioxid-intenzív áruknak. E felhatalmazáson alapuló jogi aktust 2025. június 30-ig kell elfogadni.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el azzal a céllal, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó ágazatokba tartozó valamennyi áruval kiegészítse az I. mellékletet.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el azzal a céllal, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó ágazatokba tartozó valamennyi áruval kiegészítse az I. mellékletet.

A Bizottság [az e rendelet hatálybalépésétől számított három év] ...-ig a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el azzal a céllal, hogy kiegészítse az I. mellékletet az I. mellékletben felsorolt árukból készült továbbfeldolgozott termékekkel. E továbbfeldolgozott termékeknek jelentős arányban kell tartalmazniuk az I. mellékletben felsorolt áruk közül legalább egyet.

A Bizottság [az e rendelet hatálybalépésétől számított három év] ...-ig a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el azzal a céllal, hogy kiegészítse az I. mellékletet az I. mellékletben felsorolt árukból készült továbbfeldolgozott termékekkel. E továbbfeldolgozott termékeknek jelentős arányban kell tartalmazniuk az I. mellékletben felsorolt áruk közül legalább egyet.

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 6 bekezdés

2 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy meghatározza a CBAM
  alkalmazásának feltételeit a
  (2) bekezdésben szereplő árukra
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy
  e rendelet kiegészítésével
  meghatározza a CBAM (2) bekezdésben szereplő árukra
  való alkalmazásának feltételeit
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy meghatározza a CBAM
  alkalmazásának feltételeit a
  (2) bekezdésben szereplő árukra
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy
  e rendelet kiegészítésével
  meghatározza a CBAM (2) bekezdésben szereplő árukra
  való alkalmazásának feltételeit
  .

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 7 bekezdés – b pont

2 cikk – 7 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a szóban forgó harmadik ország vagy terület hatályos nemzeti joga megvalósítja az uniós villamosenergia-piaci jogszabályok főbb rendelkezéseit, beleértve a megújuló energiaforrások fejlesztésére és a villamosenergia-piacok összekapcsolására vonatkozó rendelkezéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a szóban forgó harmadik ország vagy terület hatályos nemzeti joga megvalósítja az uniós villamosenergia-piaci jogszabályok főbb rendelkezéseit, beleértve a megújuló energiaforrások fejlesztésére és a villamosenergia-piacok összekapcsolására vonatkozó rendelkezéseket;

| b) | a szóban forgó harmadik ország vagy terület hatályos nemzeti joga megvalósítja az uniós villamosenergia-piaci jogszabályok főbb rendelkezéseit, beleértve a megújuló energiaforrások fejlesztésére és a villamosenergia-piacok összekapcsolására vonatkozó rendelkezéseket
  , valamint végrehajtja az uniós éghajlat-politikai, környezetvédelmi és versenyjogi vívmányokat, teljes mértékben tiszteletben tartva a megállapított határidőket
  ; |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó harmadik ország vagy terület hatályos nemzeti joga megvalósítja az uniós villamosenergia-piaci jogszabályok főbb rendelkezéseit, beleértve a megújuló energiaforrások fejlesztésére és a villamosenergia-piacok összekapcsolására vonatkozó rendelkezéseket
  , valamint végrehajtja az uniós éghajlat-politikai, környezetvédelmi és versenyjogi vívmányokat, teljes mértékben tiszteletben tartva a megállapított határidőket
  ;

, valamint végrehajtja az uniós éghajlat-politikai, környezetvédelmi és versenyjogi vívmányokat, teljes mértékben tiszteletben tartva a megállapított határidőket

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 7 bekezdés – e pont

2 cikk – 7 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a harmadik ország vagy terület a c) pontban említett ütemterv végrehajtásával jelentős előrelépést mutat az éghajlat-politika vonatkozásában a nemzeti jogszabályok uniós joggal történő összehangolásának az ütemterv alapján történő megvalósítása terén, beleértve az unióssal azonos szintű szén-dioxid-árazás megvalósítását, legalábbis ami a villamosenergia-termelést illeti. A villamos energiára vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer bevezetését – az EU ETS-nek megfelelő áron –
  2030
  . január 1-jéig kell véglegesíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a harmadik ország vagy terület a c) pontban említett ütemterv végrehajtásával jelentős előrelépést mutat az éghajlat-politika vonatkozásában a nemzeti jogszabályok uniós joggal történő összehangolásának az ütemterv alapján történő megvalósítása terén, beleértve az unióssal azonos szintű szén-dioxid-árazás megvalósítását, legalábbis ami a villamosenergia-termelést illeti. A villamos energiára vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer bevezetését – az EU ETS-nek megfelelő áron –
  2030
  . január 1-jéig kell véglegesíteni.

2030

| e) | a harmadik ország vagy terület a c) pontban említett ütemterv végrehajtásával jelentős előrelépést mutat az éghajlat-politika vonatkozásában a nemzeti jogszabályok uniós joggal történő összehangolásának az ütemterv alapján történő megvalósítása terén, beleértve az unióssal azonos szintű szén-dioxid-árazás megvalósítását, legalábbis ami a villamosenergia-termelést illeti. A villamos energiára vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer bevezetését – az EU ETS-nek megfelelő áron –
  2028
  . január 1-jéig kell véglegesíteni. |
| --- | --- |

e)

a harmadik ország vagy terület a c) pontban említett ütemterv végrehajtásával jelentős előrelépést mutat az éghajlat-politika vonatkozásában a nemzeti jogszabályok uniós joggal történő összehangolásának az ütemterv alapján történő megvalósítása terén, beleértve az unióssal azonos szintű szén-dioxid-árazás megvalósítását, legalábbis ami a villamosenergia-termelést illeti. A villamos energiára vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer bevezetését – az EU ETS-nek megfelelő áron –
  2028
  . január 1-jéig kell véglegesíteni.

2028

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 8 bekezdés

2 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   A (7) bekezdés a)–f) pontjában meghatározott feltételeket teljesítő harmadik országnak vagy területnek szerepelnie kell e rendelet II. mellékletének B. szakaszában, valamint be kell nyújtania
  két
  jelentést a (7) bekezdés a)–f) pontja szerinti feltételek teljesítéséről:
  az egyiket


  2025
  . július 1-je,
  a másikat
  pedig 2029. július 1-je előtt. A (7) bekezdés c) pontjában említett ütemterv és a harmadik országtól vagy területtől kapott jelentések alapján a Bizottságnak
  2025
  . december 31-ig és 2029. december 31-ig fel kell mérnie, hogy a szóban forgó harmadik ország vagy terület továbbra is megfelel-e a (7) bekezdésben meghatározott feltételeknek. | (8)   A (7) bekezdés a)–f) pontjában meghatározott feltételeket teljesítő harmadik országnak vagy területnek szerepelnie kell e rendelet II. mellékletének B. szakaszában, valamint be kell nyújtania
  három átfogó
  jelentést a (7) bekezdés a)–f) pontja szerinti feltételek teljesítéséről:
  egyet


  2024
  . július 1-je,
  egyet 2027. július 1-je, egyet
  pedig 2029. július 1-je előtt. A (7) bekezdés c) pontjában említett ütemterv és a harmadik országtól vagy területtől kapott jelentések alapján a Bizottságnak
  2024. december 31-ig,


  2027
  . december 31-ig és 2029. december 31-ig fel kell mérnie, hogy a szóban forgó harmadik ország vagy terület továbbra is megfelel-e a (7) bekezdésben meghatározott feltételeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   A (7) bekezdés a)–f) pontjában meghatározott feltételeket teljesítő harmadik országnak vagy területnek szerepelnie kell e rendelet II. mellékletének B. szakaszában, valamint be kell nyújtania
  két
  jelentést a (7) bekezdés a)–f) pontja szerinti feltételek teljesítéséről:
  az egyiket


  2025
  . július 1-je,
  a másikat
  pedig 2029. július 1-je előtt. A (7) bekezdés c) pontjában említett ütemterv és a harmadik országtól vagy területtől kapott jelentések alapján a Bizottságnak
  2025
  . december 31-ig és 2029. december 31-ig fel kell mérnie, hogy a szóban forgó harmadik ország vagy terület továbbra is megfelel-e a (7) bekezdésben meghatározott feltételeknek.

(8)   A (7) bekezdés a)–f) pontjában meghatározott feltételeket teljesítő harmadik országnak vagy területnek szerepelnie kell e rendelet II. mellékletének B. szakaszában, valamint be kell nyújtania
  három átfogó
  jelentést a (7) bekezdés a)–f) pontja szerinti feltételek teljesítéséről:
  egyet


  2024
  . július 1-je,
  egyet 2027. július 1-je, egyet
  pedig 2029. július 1-je előtt. A (7) bekezdés c) pontjában említett ütemterv és a harmadik országtól vagy területtől kapott jelentések alapján a Bizottságnak
  2024. december 31-ig,


  2027
  . december 31-ig és 2029. december 31-ig fel kell mérnie, hogy a szóban forgó harmadik ország vagy terület továbbra is megfelel-e a (7) bekezdésben meghatározott feltételeknek.

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 9 bekezdés – b a pont (új)

2 cikk – 9 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | ha a Bizottságnak bizonyítéka van arra, hogy az Unióba irányuló megnövelt villamosenergia-export következtében az adott országban vagy területen megnőtt a villamosenergia-termelésből származó kibocsátás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

ha a Bizottságnak bizonyítéka van arra, hogy az Unióba irányuló megnövelt villamosenergia-export következtében az adott országban vagy területen megnőtt a villamosenergia-termelésből származó kibocsátás.

ha a Bizottságnak bizonyítéka van arra, hogy az Unióba irányuló megnövelt villamosenergia-export következtében az adott országban vagy területen megnőtt a villamosenergia-termelésből származó kibocsátás.

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 12 bekezdés

2 cikk – 12 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12)   Az Unió megállapodásokat köthet harmadik országokkal a 9. cikk alkalmazásakor az ezen országok szén-dioxid-árazási mechanizmusainak figyelembevétele érdekében. | (12)   Az Unió megállapodásokat köthet harmadik országokkal a 9. cikk alkalmazásakor az ezen országok szén-dioxid-árazási mechanizmusainak figyelembevétele érdekében.
  Az ilyen megállapodások nem vezethetnek a harmadik országokból származó behozatal esetében alkalmazott indokolatlan preferenciális elbánáshoz a leadandó CBAM-tanúsítványok tekintetében, és figyelembe kell venniük minden olyan szén-dioxid-árazási mechanizmust, amely a 27. cikk (2) bekezdése értelmében kijátszásra irányuló gyakorlatnak minősül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(12)   Az Unió megállapodásokat köthet harmadik országokkal a 9. cikk alkalmazásakor az ezen országok szén-dioxid-árazási mechanizmusainak figyelembevétele érdekében.

(12)   Az Unió megállapodásokat köthet harmadik országokkal a 9. cikk alkalmazásakor az ezen országok szén-dioxid-árazási mechanizmusainak figyelembevétele érdekében.
  Az ilyen megállapodások nem vezethetnek a harmadik országokból származó behozatal esetében alkalmazott indokolatlan preferenciális elbánáshoz a leadandó CBAM-tanúsítványok tekintetében, és figyelembe kell venniük minden olyan szén-dioxid-árazási mechanizmust, amely a 27. cikk (2) bekezdése értelmében kijátszásra irányuló gyakorlatnak minősül.

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. | „illetékes hatóság”
  :
  az egyes tagállamok által
  az e rendelet 11. cikkével összhangban
  kijelölt
  hatóság; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11.

„illetékes hatóság”
  :
  az egyes tagállamok által
  az e rendelet 11. cikkével összhangban
  kijelölt
  hatóság;

„illetékes hatóság”

az egyes tagállamok által

kijelölt

| 11. | „CBAM-hatóság”
  : az e rendelet 11. cikkével összhangban
  létrehozott
  hatóság; |
| --- | --- |

11.

„CBAM-hatóság”
  : az e rendelet 11. cikkével összhangban
  létrehozott
  hatóság;

„CBAM-hatóság”

létrehozott

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 15 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 15 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 15. | „közvetlen kibocsátás”: áruk előállítási folyamataiból származó olyan kibocsátások, amelyek felett a gyártó közvetlen ellenőrzést gyakorol; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15.

„közvetlen kibocsátás”: áruk előállítási folyamataiból származó olyan kibocsátások, amelyek felett a gyártó közvetlen ellenőrzést gyakorol;

| 15. | „közvetlen kibocsátás”: áruk előállítási folyamataiból származó olyan kibocsátások, amelyek felett a gyártó közvetlen ellenőrzést gyakorol
  , beleértve a termelési folyamatok során felhasznált fűtés és hűtés előállításából származó kibocsátásokat is
  ; |
| --- | --- |

15.

„közvetlen kibocsátás”: áruk előállítási folyamataiból származó olyan kibocsátások, amelyek felett a gyártó közvetlen ellenőrzést gyakorol
  , beleértve a termelési folyamatok során felhasznált fűtés és hűtés előállításából származó kibocsátásokat is
  ;

, beleértve a termelési folyamatok során felhasznált fűtés és hűtés előállításából származó kibocsátásokat is

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 16 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 16 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 16. | „beágyazott kibocsátás”: az áru-előállítás során felszabaduló közvetlen kibocsátások a III. mellékletben meghatározott módszereknek megfelelően kiszámítva; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

16.

„beágyazott kibocsátás”: az áru-előállítás során felszabaduló közvetlen kibocsátások a III. mellékletben meghatározott módszereknek megfelelően kiszámítva;

| 16. | „beágyazott kibocsátás”: az áru-előállítás során felszabaduló közvetlen
  és közvetett
  kibocsátások
  és az áruk előállítási folyamatai közben felhasznált villamos energia
  a III. mellékletben meghatározott módszereknek megfelelően kiszámítva; |
| --- | --- |

16.

„beágyazott kibocsátás”: az áru-előállítás során felszabaduló közvetlen
  és közvetett
  kibocsátások
  és az áruk előállítási folyamatai közben felhasznált villamos energia
  a III. mellékletben meghatározott módszereknek megfelelően kiszámítva;

és közvetett

és az áruk előállítási folyamatai közben felhasznált villamos energia

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 18 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 18 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 18. | „CBAM-tanúsítvány”: az áruk egy tonnányi beágyazott kibocsátásához tartozó elektronikus tanúsítvány; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

18.

„CBAM-tanúsítvány”: az áruk egy tonnányi beágyazott kibocsátásához tartozó elektronikus tanúsítvány;

| 18. | „CBAM-tanúsítvány”: az áruk egy tonnányi beágyazott kibocsátásához tartozó
  , minden tagállamban egységes
  elektronikus tanúsítvány; |
| --- | --- |

18.

„CBAM-tanúsítvány”: az áruk egy tonnányi beágyazott kibocsátásához tartozó
  , minden tagállamban egységes
  elektronikus tanúsítvány;

, minden tagállamban egységes

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 22 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 22 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 22. | „tényleges kibocsátás”: az áruk előállítási folyamataiból származó elsődleges adatok alapján számított kibocsátás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22.

„tényleges kibocsátás”: az áruk előállítási folyamataiból származó elsődleges adatok alapján számított kibocsátás;

| 22. | „tényleges kibocsátás”: az áruk előállítási folyamataiból
  és az áruk előállítási folyamatai során felhasznált villamos energia előállításából
  származó elsődleges adatok alapján számított
  és hitelesített
  kibocsátás; |
| --- | --- |

22.

„tényleges kibocsátás”: az áruk előállítási folyamataiból
  és az áruk előállítási folyamatai során felhasznált villamos energia előállításából
  származó elsődleges adatok alapján számított
  és hitelesített
  kibocsátás;

és az áruk előállítási folyamatai során felhasznált villamos energia előállításából

és hitelesített

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 23. | „szén-dioxid-ár”: harmadik országban adó vagy kibocsátási egység formájában egy kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében fizetett pénzösszeg, amelyet az ilyen intézkedés hatálya alá tartozó és az áruk gyártása során felszabaduló üvegházhatású gázokra számítanak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23.

„szén-dioxid-ár”: harmadik országban adó vagy kibocsátási egység formájában egy kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében fizetett pénzösszeg, amelyet az ilyen intézkedés hatálya alá tartozó és az áruk gyártása során felszabaduló üvegházhatású gázokra számítanak;

| 23. | „szén-dioxid-ár”: harmadik országban adó
  , díj
  vagy kibocsátási egység formájában egy kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében fizetett pénzösszeg, amelyet az ilyen intézkedés hatálya alá tartozó és az áruk gyártása során felszabaduló üvegházhatású gázokra számítanak; |
| --- | --- |

23.

„szén-dioxid-ár”: harmadik országban adó
  , díj
  vagy kibocsátási egység formájában egy kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében fizetett pénzösszeg, amelyet az ilyen intézkedés hatálya alá tartozó és az áruk gyártása során felszabaduló üvegházhatású gázokra számítanak;

, díj

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 28 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 28 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 28. | „közvetett kibocsátás”: villamos energia
  , fűtés és hűtés előállításából származó kibocsátás, amely az áruk
  előállítási
  folyamatai során kerül felhasználásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

28.

„közvetett kibocsátás”: villamos energia
  , fűtés és hűtés előállításából származó kibocsátás, amely az áruk
  előállítási
  folyamatai során kerül felhasználásra.

, fűtés és hűtés előállításából származó kibocsátás, amely az áruk

folyamatai során kerül felhasználásra.

| 28. | „közvetett kibocsátás”:
  az áruk előállítási folyamatai során felhasználásra kerülő
  villamos energia előállítási
  folyamataiból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás; |
| --- | --- |

28.

„közvetett kibocsátás”:
  az áruk előállítási folyamatai során felhasználásra kerülő
  villamos energia előállítási
  folyamataiból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás;

az áruk előállítási folyamatai során felhasználásra kerülő

folyamataiból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás;

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 28 a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 28 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 28a. | „legkevésbé fejlett ország”: az ilyen országoknak az Egyesült Nemzetek Gazdasági és Szociális Tanácsa által összeállított jegyzékében szereplő ország; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

28a.

28a.

„legkevésbé fejlett ország”: az ilyen országoknak az Egyesült Nemzetek Gazdasági és Szociális Tanácsa által összeállított jegyzékében szereplő ország;

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 28 b pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 28 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 28b. | „CBAM-tényező”: az I. melléklet hatálya alá tartozó árukat előállító létesítmények számára kiutalt kibocsátási egységek ingyenes kiosztását csökkentő tényező. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

28b.

28b.

„CBAM-tényező”: az I. melléklet hatálya alá tartozó árukat előállító létesítmények számára kiutalt kibocsátási egységek ingyenes kiosztását csökkentő tényező.

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 28 c pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 28 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 28c. | „továbbfeldolgozott termék”: az I. mellékletben felsorolt áruk felhasználásával előállított termék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

28c.

28c.

„továbbfeldolgozott termék”: az I. mellékletben felsorolt áruk felhasználásával előállított termék.

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 17. cikkel összhangban („engedélyezett nyilatkozattevő”) kizárólag
  az illetékes hatóság
  által engedélyezett nyilatkozattevő importálhat árukat az Unió vámterületére. | A 17. cikkel összhangban („engedélyezett nyilatkozattevő”) kizárólag
  a CBAM-hatóság
  által engedélyezett nyilatkozattevő importálhat árukat az Unió vámterületére. |
| | (A „CBAM-hatóság” megnevezés az egész szövegre vonatkozik. Elfogadása esetén a szövegben mindenütt el kell végezni a szükséges módosításokat.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 17. cikkel összhangban („engedélyezett nyilatkozattevő”) kizárólag
  az illetékes hatóság
  által engedélyezett nyilatkozattevő importálhat árukat az Unió vámterületére.

az illetékes hatóság

A 17. cikkel összhangban („engedélyezett nyilatkozattevő”) kizárólag
  a CBAM-hatóság
  által engedélyezett nyilatkozattevő importálhat árukat az Unió vámterületére.

a CBAM-hatóság

(A „CBAM-hatóság” megnevezés az egész szövegre vonatkozik. Elfogadása esetén a szövegben mindenütt el kell végezni a szükséges módosításokat.)

(A „CBAM-hatóság” megnevezés az egész szövegre vonatkozik. Elfogadása esetén a szövegben mindenütt el kell végezni a szükséges módosításokat.)

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 2. cikkben említett árubehozatalt megelőzően a nyilatkozattevők kötelesek az adott áruk uniós vámterületre történő behozatalára vonatkozóan engedély iránti kérelmet benyújtani a székhelyük szerinti
  illetékes hatóságnak
  . | (1)   A 2. cikkben említett árubehozatalt megelőzően a nyilatkozattevők kötelesek az adott áruk uniós vámterületre történő behozatalára vonatkozóan engedély iránti kérelmet benyújtani a székhelyük szerinti
  CBAM-hatóságnak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 2. cikkben említett árubehozatalt megelőzően a nyilatkozattevők kötelesek az adott áruk uniós vámterületre történő behozatalára vonatkozóan engedély iránti kérelmet benyújtani a székhelyük szerinti
  illetékes hatóságnak
  .

(1)   A 2. cikkben említett árubehozatalt megelőzően a nyilatkozattevők kötelesek az adott áruk uniós vámterületre történő behozatalára vonatkozóan engedély iránti kérelmet benyújtani a székhelyük szerinti
  CBAM-hatóságnak
  .

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés – e pont

5 cikk – 3 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | nyilatkozat, miszerint a nyilatkozattevő nem vett részt vámjogszabályok, adózási szabályok és piaci visszaélésekre vonatkozó szabályok súlyos vagy ismételt megszegésében a kérelem benyújtásának évét megelőző öt év során, beleértve azt is, hogy gazdasági tevékenységei vonatkozásában
  súlyos
  bűncselekménytől mentes büntetlen előélettel rendelkezik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

nyilatkozat, miszerint a nyilatkozattevő nem vett részt vámjogszabályok, adózási szabályok és piaci visszaélésekre vonatkozó szabályok súlyos vagy ismételt megszegésében a kérelem benyújtásának évét megelőző öt év során, beleértve azt is, hogy gazdasági tevékenységei vonatkozásában
  súlyos
  bűncselekménytől mentes büntetlen előélettel rendelkezik;

súlyos

| e) | nyilatkozat, miszerint a nyilatkozattevő
  vagy adott esetben a nyilatkozattevő igazgatósági tagja
  nem vett részt vámjogszabályok, adózási szabályok és piaci visszaélésekre vonatkozó szabályok súlyos vagy ismételt megszegésében a kérelem benyújtásának évét megelőző öt év során, beleértve azt is, hogy
  a nyilatkozattevő
  gazdasági tevékenységei vonatkozásában bűncselekménytől mentes büntetlen előélettel rendelkezik; |
| --- | --- |

e)

nyilatkozat, miszerint a nyilatkozattevő
  vagy adott esetben a nyilatkozattevő igazgatósági tagja
  nem vett részt vámjogszabályok, adózási szabályok és piaci visszaélésekre vonatkozó szabályok súlyos vagy ismételt megszegésében a kérelem benyújtásának évét megelőző öt év során, beleértve azt is, hogy
  a nyilatkozattevő
  gazdasági tevékenységei vonatkozásában bűncselekménytől mentes büntetlen előélettel rendelkezik;

vagy adott esetben a nyilatkozattevő igazgatósági tagja

a nyilatkozattevő

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés – f pont

5 cikk – 3 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | az e rendeletben előírt kötelezettségek teljesítésével összefüggésben a nyilatkozattevő pénzügyi és működési kapacitásainak igazolásához szükséges információk, továbbá, ha
  az illetékes hatóság
  kockázatelemzés alapján úgy dönt, az ezen információkat megerősítő dokumentumok, például a legfeljebb három utolsó lezárt pénzügyi év eredménykimutatása és mérlege; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

az e rendeletben előírt kötelezettségek teljesítésével összefüggésben a nyilatkozattevő pénzügyi és működési kapacitásainak igazolásához szükséges információk, továbbá, ha
  az illetékes hatóság
  kockázatelemzés alapján úgy dönt, az ezen információkat megerősítő dokumentumok, például a legfeljebb három utolsó lezárt pénzügyi év eredménykimutatása és mérlege;

az illetékes hatóság

| f) | az e rendeletben előírt kötelezettségek teljesítésével összefüggésben a nyilatkozattevő pénzügyi és működési kapacitásainak igazolásához szükséges információk, továbbá, ha
  a CBAM-hatóság
  kockázatelemzés alapján úgy dönt, az ezen információkat megerősítő dokumentumok, például a legfeljebb három utolsó lezárt pénzügyi év eredménykimutatása és mérlege; |
| --- | --- |

f)

az e rendeletben előírt kötelezettségek teljesítésével összefüggésben a nyilatkozattevő pénzügyi és működési kapacitásainak igazolásához szükséges információk, továbbá, ha
  a CBAM-hatóság
  kockázatelemzés alapján úgy dönt, az ezen információkat megerősítő dokumentumok, például a legfeljebb három utolsó lezárt pénzügyi év eredménykimutatása és mérlege;

a CBAM-hatóság

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés

5 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A kérelmező bármikor visszavonhatja a kérelmét. | (4)   A kérelmező bármikor
  módosíthatja vagy
  visszavonhatja a kérelmét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A kérelmező bármikor visszavonhatja a kérelmét.

(4)   A kérelmező bármikor
  módosíthatja vagy
  visszavonhatja a kérelmét.

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 5 bekezdés

5 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az engedélyezett nyilatkozattevőnek késedelem nélkül tájékoztatnia kell
  az illetékes hatóságot
  a (3) bekezdés szerint megadott információkban a döntés meghozatala után bekövetkezett bármilyen olyan változásról, amely a 17. cikk értelmében meghozott döntést vagy a 17. cikk szerinti engedély tartalmát befolyásolhatja. | (5)   Az engedélyezett nyilatkozattevőnek késedelem nélkül tájékoztatnia kell
  a CBAM-hatóságot
  a (3) bekezdés szerint megadott információkban a döntés meghozatala után bekövetkezett bármilyen olyan változásról, amely a 17. cikk értelmében meghozott döntést vagy a 17. cikk szerinti engedély tartalmát befolyásolhatja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az engedélyezett nyilatkozattevőnek késedelem nélkül tájékoztatnia kell
  az illetékes hatóságot
  a (3) bekezdés szerint megadott információkban a döntés meghozatala után bekövetkezett bármilyen olyan változásról, amely a 17. cikk értelmében meghozott döntést vagy a 17. cikk szerinti engedély tartalmát befolyásolhatja.

(5)   Az engedélyezett nyilatkozattevőnek késedelem nélkül tájékoztatnia kell
  a CBAM-hatóságot
  a (3) bekezdés szerint megadott információkban a döntés meghozatala után bekövetkezett bármilyen olyan változásról, amely a 17. cikk értelmében meghozott döntést vagy a 17. cikk szerinti engedély tartalmát befolyásolhatja.

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 6 bekezdés

5 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a kérelem egységes formátumára, a késedelmekre és
  az illetékes hatóság
  által az engedély iránti kérelmek (1) bekezdés szerinti feldolgozása során követendő eljárásra vonatkozóan, valamint a villamosenergia-behozatalt bejelentő nyilatkozattevők
  illetékes hatóság
  általi azonosításának szabályaira vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a kérelem egységes formátumára, a késedelmekre és
  a CBAM-hatóság
  által az engedély iránti kérelmek (1) bekezdés szerinti feldolgozása során követendő eljárásra vonatkozóan, valamint a villamosenergia-behozatalt bejelentő nyilatkozattevők
  CBAM-hatóság
  általi azonosításának szabályaira vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a kérelem egységes formátumára, a késedelmekre és
  az illetékes hatóság
  által az engedély iránti kérelmek (1) bekezdés szerinti feldolgozása során követendő eljárásra vonatkozóan, valamint a villamosenergia-behozatalt bejelentő nyilatkozattevők
  illetékes hatóság
  általi azonosításának szabályaira vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a kérelem egységes formátumára, a késedelmekre és
  a CBAM-hatóság
  által az engedély iránti kérelmek (1) bekezdés szerinti feldolgozása során követendő eljárásra vonatkozóan, valamint a villamosenergia-behozatalt bejelentő nyilatkozattevők
  CBAM-hatóság
  általi azonosításának szabályaira vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Minden év május 31-ig valamennyi engedélyezett nyilatkozattevőnek be kell nyújtania
  az illetékes hatóságnak
  egy nyilatkozatot („CBAM-nyilatkozat”) a nyilatkozatot megelőző naptári évre vonatkozóan. | (1)   Minden év május 31-ig valamennyi engedélyezett nyilatkozattevőnek be kell nyújtania
  a CBAM-hatóságnak
  egy nyilatkozatot („CBAM-nyilatkozat”) a nyilatkozatot megelőző naptári évre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Minden év május 31-ig valamennyi engedélyezett nyilatkozattevőnek be kell nyújtania
  az illetékes hatóságnak
  egy nyilatkozatot („CBAM-nyilatkozat”) a nyilatkozatot megelőző naptári évre vonatkozóan.

(1)   Minden év május 31-ig valamennyi engedélyezett nyilatkozattevőnek be kell nyújtania
  a CBAM-hatóságnak
  egy nyilatkozatot („CBAM-nyilatkozat”) a nyilatkozatot megelőző naptári évre vonatkozóan.

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

6 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | az akkreditált hitelesítő által a 8. cikk és az V. melléklet szerint kiadott hitelesítői jelentés egy példánya. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

az akkreditált hitelesítő által a 8. cikk és az V. melléklet szerint kiadott hitelesítői jelentés egy példánya.

az akkreditált hitelesítő által a 8. cikk és az V. melléklet szerint kiadott hitelesítői jelentés egy példánya.

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 5 bekezdés

7 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az engedélyezett nyilatkozattevőnek meg kell őriznie a (4) bekezdésben említett nyilvántartást, beleértve a hitelesítői jelentést, az attól az évtől számított negyedik év végéig, amelyikben a CBAM-nyilatkozatot benyújtották vagy azt be kellett volna nyújtani. | (5)   Az engedélyezett nyilatkozattevőnek meg kell őriznie a (4) bekezdésben említett nyilvántartást, beleértve a hitelesítői jelentést, az attól az évtől számított negyedik év végéig, amelyikben a CBAM-nyilatkozatot benyújtották vagy azt be kellett volna nyújtani.
  A nyilvántartásnak kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy az akkreditált hitelesítő a 8. cikkel összhangban hitelesíteni tudja a beágyazott kibocsátást, és hogy a CBAM-hatóság a 19. cikk (1) bekezdésének megfelelően felülvizsgálhassa a CBAM-nyilatkozatot. Az engedélyezett nyilatkozattevő ezeket a nyilvántartásokat a 19. cikk (1) bekezdésében említett azon időszakig megőrzi, amelynek során a CBAM-hatóság felülvizsgálhatja a CBAM-nyilatkozatot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az engedélyezett nyilatkozattevőnek meg kell őriznie a (4) bekezdésben említett nyilvántartást, beleértve a hitelesítői jelentést, az attól az évtől számított negyedik év végéig, amelyikben a CBAM-nyilatkozatot benyújtották vagy azt be kellett volna nyújtani.

(5)   Az engedélyezett nyilatkozattevőnek meg kell őriznie a (4) bekezdésben említett nyilvántartást, beleértve a hitelesítői jelentést, az attól az évtől számított negyedik év végéig, amelyikben a CBAM-nyilatkozatot benyújtották vagy azt be kellett volna nyújtani.
  A nyilvántartásnak kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy az akkreditált hitelesítő a 8. cikkel összhangban hitelesíteni tudja a beágyazott kibocsátást, és hogy a CBAM-hatóság a 19. cikk (1) bekezdésének megfelelően felülvizsgálhassa a CBAM-nyilatkozatot. Az engedélyezett nyilatkozattevő ezeket a nyilvántartásokat a 19. cikk (1) bekezdésében említett azon időszakig megőrzi, amelynek során a CBAM-hatóság felülvizsgálhatja a CBAM-nyilatkozatot.

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 6 bekezdés

7 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben előírt számítási módszerek
  tényezőit illető részletes szabályok
  vonatkozásában, beleértve az előállítási folyamatok rendszerhatárainak, a kibocsátási tényezőknek, a tényleges kibocsátás létesítményspecifikus értékeinek és az alapértelmezett értékeknek a meghatározását és azoknak az egyes árukra való alkalmazását, valamint az azon adatok megbízhatóságának biztosításához szükséges módszerek előírását, amelyek alapján az alapértelmezett értékek meghatározandók, beleértve a részletezettségi szintet és az adatok hitelesítését. Szükség esetén a szóban forgó aktusoknak biztosítaniuk kell, hogy az alapértelmezett értékeket adott területekhez, régiókhoz vagy országokhoz hozzá lehessen igazítani annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni olyan objektív tényezőket, mint a földrajzi adottságok, természeti erőforrások, piaci feltételek, jellemző energiaforrások vagy ipari folyamatok. A végrehajtási jogi aktusoknak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó létesítmények kibocsátási és tevékenységi adatai hitelesítésére vonatkozó hatályos jogszabályokra kell épülniük, különös tekintettel az (EU) 2018/2067 végrehajtási rendeletre. | (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben előírt számítási módszerek
  tényezőinek
  vonatkozásában, beleértve az előállítási folyamatok rendszerhatárainak, a kibocsátási tényezőknek, a tényleges kibocsátás létesítményspecifikus értékeinek és az alapértelmezett értékeknek a meghatározását és azoknak az egyes árukra való alkalmazását, valamint az azon adatok megbízhatóságának biztosításához szükséges módszerek előírását, amelyek alapján az alapértelmezett értékek meghatározandók, beleértve a részletezettségi szintet és az adatok hitelesítését. Szükség esetén a szóban forgó aktusoknak biztosítaniuk kell, hogy az alapértelmezett értékeket adott területekhez, régiókhoz vagy országokhoz hozzá lehessen igazítani annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni olyan objektív tényezőket, mint a földrajzi adottságok, természeti erőforrások, piaci feltételek, jellemző energiaforrások vagy ipari folyamatok. A végrehajtási jogi aktusoknak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó létesítmények kibocsátási és tevékenységi adatai hitelesítésére vonatkozó hatályos jogszabályokra kell épülniük, különös tekintettel az (EU) 2018/2067 végrehajtási rendeletre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben előírt számítási módszerek
  tényezőit illető részletes szabályok
  vonatkozásában, beleértve az előállítási folyamatok rendszerhatárainak, a kibocsátási tényezőknek, a tényleges kibocsátás létesítményspecifikus értékeinek és az alapértelmezett értékeknek a meghatározását és azoknak az egyes árukra való alkalmazását, valamint az azon adatok megbízhatóságának biztosításához szükséges módszerek előírását, amelyek alapján az alapértelmezett értékek meghatározandók, beleértve a részletezettségi szintet és az adatok hitelesítését. Szükség esetén a szóban forgó aktusoknak biztosítaniuk kell, hogy az alapértelmezett értékeket adott területekhez, régiókhoz vagy országokhoz hozzá lehessen igazítani annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni olyan objektív tényezőket, mint a földrajzi adottságok, természeti erőforrások, piaci feltételek, jellemző energiaforrások vagy ipari folyamatok. A végrehajtási jogi aktusoknak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó létesítmények kibocsátási és tevékenységi adatai hitelesítésére vonatkozó hatályos jogszabályokra kell épülniük, különös tekintettel az (EU) 2018/2067 végrehajtási rendeletre.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben előírt számítási módszerek
  tényezőinek
  vonatkozásában, beleértve az előállítási folyamatok rendszerhatárainak, a kibocsátási tényezőknek, a tényleges kibocsátás létesítményspecifikus értékeinek és az alapértelmezett értékeknek a meghatározását és azoknak az egyes árukra való alkalmazását, valamint az azon adatok megbízhatóságának biztosításához szükséges módszerek előírását, amelyek alapján az alapértelmezett értékek meghatározandók, beleértve a részletezettségi szintet és az adatok hitelesítését. Szükség esetén a szóban forgó aktusoknak biztosítaniuk kell, hogy az alapértelmezett értékeket adott területekhez, régiókhoz vagy országokhoz hozzá lehessen igazítani annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni olyan objektív tényezőket, mint a földrajzi adottságok, természeti erőforrások, piaci feltételek, jellemző energiaforrások vagy ipari folyamatok. A végrehajtási jogi aktusoknak a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó létesítmények kibocsátási és tevékenységi adatai hitelesítésére vonatkozó hatályos jogszabályokra kell épülniük, különös tekintettel az (EU) 2018/2067 végrehajtási rendeletre.

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 7 a bekezdés (új)

7 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikkel összhangban e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az egyszerű és összetett áruk tényleges beágyazott közvetett kibocsátásának és a vonatkozó alapértelmezett értékeknek a kiszámítására szolgáló módszer, valamint a beágyazott közvetett kibocsátások CBAM-árának megállapítására szolgáló módszer meghatározására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikkel összhangban e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az egyszerű és összetett áruk tényleges beágyazott közvetett kibocsátásának és a vonatkozó alapértelmezett értékeknek a kiszámítására szolgáló módszer, valamint a beágyazott közvetett kibocsátások CBAM-árának megállapítására szolgáló módszer meghatározására.

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az engedélyezett
  nyilatkozattevőnek
  biztosítania kell, hogy a 6. cikknek megfelelően benyújtott CBAM-nyilatkozatban szereplő teljes beágyazott kibocsátást az V. mellékletben előírt hitelesítési elveknek megfelelően hitelesítette egy 18. cikk szerint akkreditált hitelesítő. | (1)   Az engedélyezett
  CBAM-nyilatkozattevőnek
  biztosítania kell, hogy a 6.
  és a 35.
  cikknek megfelelően benyújtott CBAM-nyilatkozatban szereplő teljes beágyazott kibocsátást
  , valamint a módszertant és az alátámasztó adatokat és dokumentumokat
  az V. mellékletben előírt hitelesítési elveknek megfelelően hitelesítette egy 18. cikk szerint akkreditált hitelesítő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az engedélyezett
  nyilatkozattevőnek
  biztosítania kell, hogy a 6. cikknek megfelelően benyújtott CBAM-nyilatkozatban szereplő teljes beágyazott kibocsátást az V. mellékletben előírt hitelesítési elveknek megfelelően hitelesítette egy 18. cikk szerint akkreditált hitelesítő.

(1)   Az engedélyezett
  CBAM-nyilatkozattevőnek
  biztosítania kell, hogy a 6.
  és a 35.
  cikknek megfelelően benyújtott CBAM-nyilatkozatban szereplő teljes beágyazott kibocsátást
  , valamint a módszertant és az alátámasztó adatokat és dokumentumokat
  az V. mellékletben előírt hitelesítési elveknek megfelelően hitelesítette egy 18. cikk szerint akkreditált hitelesítő.

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 a bekezdés (új)

8 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A CBAM-hatóság jogosult e cikk szerint ellenőrizni a CBAM-nyilatkozatban szereplő információk pontosságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A CBAM-hatóság jogosult e cikk szerint ellenőrizni a CBAM-nyilatkozatban szereplő információk pontosságát.

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

8 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett hitelesítési
  elvek vonatkozásában
  azzal a lehetőséggel kapcsolatban, hogy mentesítse a hitelesítőt az érintett árukat előállító létesítmény
  látogatására
  vonatkozó kötelezettsége alól, valamint a valótlanságok és meg nem felelések lényeges mivoltának megállapítására szolgáló küszöbértékek rögzítésének kötelezettsége alól, illetve a hitelesítői jelentéshez szükséges igazoló dokumentumok vonatkozásában. | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  a 28. cikkel összhangban e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett hitelesítési
  elvekre vonatkozóan
  azzal a lehetőséggel kapcsolatban, hogy mentesítse a hitelesítőt az érintett árukat előállító létesítmény
  felkeresésére
  vonatkozó kötelezettsége alól, valamint a valótlanságok és meg nem felelések lényeges mivoltának megállapítására szolgáló küszöbértékek rögzítésének kötelezettsége alól, illetve a hitelesítői jelentéshez szükséges igazoló dokumentumok vonatkozásában.
  Azzal a lehetőséggel, hogy mentesítsék az akkreditált hitelesítőt az érintett árukat előállító létesítmény látogatására vonatkozó kötelezettsége alól, csak kellően indokolt körülmények között lehet élni, amikor a létesítmény a gyártás és a technológia tekintetében jól ismert szabványos profillal rendelkezik, ami lehetővé teszi a beágyazott kibocsátások megbízható becslését. A CBAM-hatóság mindenképpen továbbra is jogosult ellenőrizni a CBAM-nyilatkozatban megadott információk pontosságát. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban megállapított rendelkezések egyenértékűek az (EU) 2018/2067 végrehajtási rendeletben meghatározott rendelkezésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett hitelesítési
  elvek vonatkozásában
  azzal a lehetőséggel kapcsolatban, hogy mentesítse a hitelesítőt az érintett árukat előállító létesítmény
  látogatására
  vonatkozó kötelezettsége alól, valamint a valótlanságok és meg nem felelések lényeges mivoltának megállapítására szolgáló küszöbértékek rögzítésének kötelezettsége alól, illetve a hitelesítői jelentéshez szükséges igazoló dokumentumok vonatkozásában.

végrehajtási

elvek vonatkozásában

látogatására

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  a 28. cikkel összhangban e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett hitelesítési
  elvekre vonatkozóan
  azzal a lehetőséggel kapcsolatban, hogy mentesítse a hitelesítőt az érintett árukat előállító létesítmény
  felkeresésére
  vonatkozó kötelezettsége alól, valamint a valótlanságok és meg nem felelések lényeges mivoltának megállapítására szolgáló küszöbértékek rögzítésének kötelezettsége alól, illetve a hitelesítői jelentéshez szükséges igazoló dokumentumok vonatkozásában.
  Azzal a lehetőséggel, hogy mentesítsék az akkreditált hitelesítőt az érintett árukat előállító létesítmény látogatására vonatkozó kötelezettsége alól, csak kellően indokolt körülmények között lehet élni, amikor a létesítmény a gyártás és a technológia tekintetében jól ismert szabványos profillal rendelkezik, ami lehetővé teszi a beágyazott kibocsátások megbízható becslését. A CBAM-hatóság mindenképpen továbbra is jogosult ellenőrizni a CBAM-nyilatkozatban megadott információk pontosságát. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban megállapított rendelkezések egyenértékűek az (EU) 2018/2067 végrehajtási rendeletben meghatározott rendelkezésekkel.

a 28. cikkel összhangban e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló

elvekre vonatkozóan

felkeresésére

Azzal a lehetőséggel, hogy mentesítsék az akkreditált hitelesítőt az érintett árukat előállító létesítmény látogatására vonatkozó kötelezettsége alól, csak kellően indokolt körülmények között lehet élni, amikor a létesítmény a gyártás és a technológia tekintetében jól ismert szabványos profillal rendelkezik, ami lehetővé teszi a beágyazott kibocsátások megbízható becslését. A CBAM-hatóság mindenképpen továbbra is jogosult ellenőrizni a CBAM-nyilatkozatban megadott információk pontosságát. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban megállapított rendelkezések egyenértékűek az (EU) 2018/2067 végrehajtási rendeletben meghatározott rendelkezésekkel.

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

8 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

törölve

törölve

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – cím

9 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A származási országban fizetett szén-dioxid-ár | A származási országban fizetett
  explicit
  szén-dioxid-ár |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A származási országban fizetett szén-dioxid-ár

A származási országban fizetett
  explicit
  szén-dioxid-ár

explicit

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az engedélyezett nyilatkozattevő a CBAM-nyilatkozatban kérheti a leadandó CBAM-tanúsítványok számának csökkentését, hogy a származási országban a bejelentett beágyazott kibocsátásért fizetett szén-dioxid-ár számításba kerüljön. | (1)   Az engedélyezett nyilatkozattevő a CBAM-nyilatkozatban kérheti a leadandó CBAM-tanúsítványok számának csökkentését, hogy a származási országban a bejelentett beágyazott kibocsátásért fizetett
  explicit
  szén-dioxid-ár számításba kerüljön.
  Ez a csökkentés 100 % is lehet, ha a származási országban fizetett szén-dioxid-ár megegyezik az uniós szén-dioxid-árral vagy magasabb annál. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az engedélyezett nyilatkozattevő a CBAM-nyilatkozatban kérheti a leadandó CBAM-tanúsítványok számának csökkentését, hogy a származási országban a bejelentett beágyazott kibocsátásért fizetett szén-dioxid-ár számításba kerüljön.

(1)   Az engedélyezett nyilatkozattevő a CBAM-nyilatkozatban kérheti a leadandó CBAM-tanúsítványok számának csökkentését, hogy a származási országban a bejelentett beágyazott kibocsátásért fizetett
  explicit
  szén-dioxid-ár számításba kerüljön.
  Ez a csökkentés 100 % is lehet, ha a származási országban fizetett szén-dioxid-ár megegyezik az uniós szén-dioxid-árral vagy magasabb annál.

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az engedélyezett nyilatkozattevőnek nyilvántartást kell vezetnie
  a
   –
  független személy
  által tanúsított – dokumentációról, amely igazolja, hogy az áruk származási országában bejelentett beágyazott kibocsátás szén-dioxid-árhoz kötött, és meg kell őriznie azon szén-dioxid-árnak a tényleges kifizetését igazoló bizonyítékát, amelynek nem kellett volna export-visszatérítés vagy bármilyen más jellegű, exporttal kapcsolatos ellentételezés tárgyát képeznie. | (2)   Az engedélyezett nyilatkozattevőnek nyilvántartást kell vezetnie
  az
   –
  akkreditált hitelesítő
  által tanúsított – dokumentációról, amely igazolja, hogy az áruk származási országában bejelentett beágyazott kibocsátás
  explicit
  szén-dioxid-árhoz kötött, és meg kell őriznie azon szén-dioxid-árnak a tényleges kifizetését igazoló bizonyítékát, amelynek nem kellett volna export-visszatérítés vagy bármilyen más jellegű, exporttal kapcsolatos
  közvetlen vagy közvetett
  ellentételezés tárgyát képeznie.
  Az akkreditált hitelesítő nevét és elérhetőségét fel kell tüntetni a dokumentációban. Az engedélyezett nyilatkozattevő továbbítja ezt a dokumentációt a CBAM-hatóságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az engedélyezett nyilatkozattevőnek nyilvántartást kell vezetnie
  a
   –
  független személy
  által tanúsított – dokumentációról, amely igazolja, hogy az áruk származási országában bejelentett beágyazott kibocsátás szén-dioxid-árhoz kötött, és meg kell őriznie azon szén-dioxid-árnak a tényleges kifizetését igazoló bizonyítékát, amelynek nem kellett volna export-visszatérítés vagy bármilyen más jellegű, exporttal kapcsolatos ellentételezés tárgyát képeznie.

(2)   Az engedélyezett nyilatkozattevőnek nyilvántartást kell vezetnie
  az
   –
  akkreditált hitelesítő
  által tanúsított – dokumentációról, amely igazolja, hogy az áruk származási országában bejelentett beágyazott kibocsátás
  explicit
  szén-dioxid-árhoz kötött, és meg kell őriznie azon szén-dioxid-árnak a tényleges kifizetését igazoló bizonyítékát, amelynek nem kellett volna export-visszatérítés vagy bármilyen más jellegű, exporttal kapcsolatos
  közvetlen vagy közvetett
  ellentételezés tárgyát képeznie.
  Az akkreditált hitelesítő nevét és elérhetőségét fel kell tüntetni a dokumentációban. Az engedélyezett nyilatkozattevő továbbítja ezt a dokumentációt a CBAM-hatóságnak.

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 4 bekezdés

9 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a leadandó CBAM-tanúsítványok számának csökkentésére vonatkozó módszert meghatározó végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a külföldi valutában fizetett szén-dioxid ár éves átlagárfolyamon euróra történő átváltásával kapcsolatban az (1) bekezdésnek megfelelően, valamint a (2) bekezdésben említett, fizetett szén-dioxid-árra és az export-visszatérítés vagy bármilyen más jellegű, exporttal kapcsolatos ellentételezés hiányára vonatkozó információkat és bizonyítékokat
  hitelesítő független személy
  képesítésével kapcsolatban. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a leadandó CBAM-tanúsítványok számának csökkentésére vonatkozó módszert meghatározó végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a külföldi valutában fizetett szén-dioxid ár éves átlagárfolyamon euróra történő átváltásával kapcsolatban az (1) bekezdésnek megfelelően, valamint a (2) bekezdésben említett, fizetett szén-dioxid-árra és az export-visszatérítés vagy bármilyen más jellegű, exporttal kapcsolatos
  közvetlen vagy közvetett
  ellentételezés hiányára vonatkozó információkat és bizonyítékokat
  tanúsító akkreditált hitelesítő
  képesítésével kapcsolatban. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a leadandó CBAM-tanúsítványok számának csökkentésére vonatkozó módszert meghatározó végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a külföldi valutában fizetett szén-dioxid ár éves átlagárfolyamon euróra történő átváltásával kapcsolatban az (1) bekezdésnek megfelelően, valamint a (2) bekezdésben említett, fizetett szén-dioxid-árra és az export-visszatérítés vagy bármilyen más jellegű, exporttal kapcsolatos ellentételezés hiányára vonatkozó információkat és bizonyítékokat
  hitelesítő független személy
  képesítésével kapcsolatban. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a leadandó CBAM-tanúsítványok számának csökkentésére vonatkozó módszert meghatározó végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a külföldi valutában fizetett szén-dioxid ár éves átlagárfolyamon euróra történő átváltásával kapcsolatban az (1) bekezdésnek megfelelően, valamint a (2) bekezdésben említett, fizetett szén-dioxid-árra és az export-visszatérítés vagy bármilyen más jellegű, exporttal kapcsolatos
  közvetlen vagy közvetett
  ellentételezés hiányára vonatkozó információkat és bizonyítékokat
  tanúsító akkreditált hitelesítő
  képesítésével kapcsolatban. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A harmadik országban található létesítmény üzemeltetőjének kérésére a Bizottságnak nyilvántartásba kell vennie az adott üzemeltetőre és létesítményére vonatkozó információkat a 14.
  cikk (4) bekezdésében
  említett
  központi adatbázisban
  . | (1)   A harmadik országban található létesítmény üzemeltetőjének kérésére a Bizottságnak nyilvántartásba kell vennie az adott üzemeltetőre és létesítményére vonatkozó információkat a 14.
  cikkben
  említett
  CBAM-jegyzékben
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A harmadik országban található létesítmény üzemeltetőjének kérésére a Bizottságnak nyilvántartásba kell vennie az adott üzemeltetőre és létesítményére vonatkozó információkat a 14.
  cikk (4) bekezdésében
  említett
  központi adatbázisban
  .

(1)   A harmadik országban található létesítmény üzemeltetőjének kérésére a Bizottságnak nyilvántartásba kell vennie az adott üzemeltetőre és létesítményére vonatkozó információkat a 14.
  cikkben
  említett
  CBAM-jegyzékben
  .

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 6 bekezdés

10 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az (5) bekezdés c) pontjában említett nyilvántartásnak kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye az (5) bekezdés b) pontja szerinti hitelesítést, valamint
  bármely illetékes hatóság
  számára azt, hogy a 19. cikk (1) bekezdésének megfelelően felülvizsgálja az azon engedélyezett nyilatkozattevő által elkészített CBAM-nyilatkozatot, akinek a (8) bekezdés értelmében a vonatkozó információkat a rendelkezésére bocsátották. | (6)   Az (5) bekezdés c) pontjában említett nyilvántartásnak kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye az (5) bekezdés b) pontja szerinti hitelesítést, valamint
  a CBAM-hatóság
  számára azt, hogy a 19. cikk (1) bekezdésének megfelelően felülvizsgálja
  és hitelesítse
  az azon engedélyezett nyilatkozattevő által elkészített CBAM-nyilatkozatot, akinek a (8) bekezdés értelmében a vonatkozó információkat a rendelkezésére bocsátották. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Az (5) bekezdés c) pontjában említett nyilvántartásnak kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye az (5) bekezdés b) pontja szerinti hitelesítést, valamint
  bármely illetékes hatóság
  számára azt, hogy a 19. cikk (1) bekezdésének megfelelően felülvizsgálja az azon engedélyezett nyilatkozattevő által elkészített CBAM-nyilatkozatot, akinek a (8) bekezdés értelmében a vonatkozó információkat a rendelkezésére bocsátották.

(6)   Az (5) bekezdés c) pontjában említett nyilvántartásnak kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye az (5) bekezdés b) pontja szerinti hitelesítést, valamint
  a CBAM-hatóság
  számára azt, hogy a 19. cikk (1) bekezdésének megfelelően felülvizsgálja
  és hitelesítse
  az azon engedélyezett nyilatkozattevő által elkészített CBAM-nyilatkozatot, akinek a (8) bekezdés értelmében a vonatkozó információkat a rendelkezésére bocsátották.

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 7 bekezdés

10 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   Az
  üzemeltető a beágyazott kibocsátás
  (5) bekezdésben említett
  hitelesítésére vonatkozó információkat az engedélyezett nyilatkozattevő számára elérhetővé teheti
  . Az engedélyezett nyilatkozattevő jogosult arra, hogy a 8. cikkben említett kötelezettségének teljesítése érdekében igénybe vegye
  az elérhetővé tett
  információkat. | (7)   Az (5) bekezdésben említett
  , hitelesített beágyazott kibocsátásra vonatkozó információk nyilvánosan elérhetőek lesznek a CBAM-jegyzékben
  . Az engedélyezett nyilatkozattevő jogosult arra, hogy a 8. cikkben említett kötelezettségének teljesítése érdekében igénybe vegye
  ezeket az
  információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   Az
  üzemeltető a beágyazott kibocsátás
  (5) bekezdésben említett
  hitelesítésére vonatkozó információkat az engedélyezett nyilatkozattevő számára elérhetővé teheti
  . Az engedélyezett nyilatkozattevő jogosult arra, hogy a 8. cikkben említett kötelezettségének teljesítése érdekében igénybe vegye
  az elérhetővé tett
  információkat.

(7)   Az (5) bekezdésben említett
  , hitelesített beágyazott kibocsátásra vonatkozó információk nyilvánosan elérhetőek lesznek a CBAM-jegyzékben
  . Az engedélyezett nyilatkozattevő jogosult arra, hogy a 8. cikkben említett kötelezettségének teljesítése érdekében igénybe vegye
  ezeket az
  információkat.

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III fejezet – cím

III fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Illetékes hatóságok | A CBAM-hatóság |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

A CBAM-hatóság

A CBAM-hatóság

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – cím

11 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Illetékes hatóságok | A CBAM-hatóság |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

A CBAM-hatóság

A CBAM-hatóság

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

11 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Minden tagállam kijelöli az illetékes hatóságot
  az e rendeletben szereplő kötelezettségek teljesítésére
  , és arról értesíti a Bizottságot
  . | A Bizottság kijelöli a CBAM-hatóságot
  az e rendeletben szereplő kötelezettségek teljesítésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Minden tagállam kijelöli az illetékes hatóságot
  az e rendeletben szereplő kötelezettségek teljesítésére
  , és arról értesíti a Bizottságot
  .

Minden tagállam kijelöli az illetékes hatóságot

, és arról értesíti a Bizottságot

A Bizottság kijelöli a CBAM-hatóságot
  az e rendeletben szereplő kötelezettségek teljesítésére.

A Bizottság kijelöli a CBAM-hatóságot

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

11 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság a tagállamok illetékes hatóságainak jegyzékét hozzáférhetővé teszi a tagállamok számára és ezt az információt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a tagállamok illetékes hatóságainak jegyzékét hozzáférhetővé teszi a tagállamok számára és ezt az információt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

A Bizottság a tagállamok illetékes hatóságainak jegyzékét hozzáférhetővé teszi a tagállamok számára és ezt az információt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

törölve

törölve

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  A tagállamok megkövetelik, hogy az illetékes hatóságok megosszanak minden olyan információt, amely kötelezettségeik és feladataik ellátásához alapvető fontosságú vagy releváns. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)
     
  A tagállamok megkövetelik, hogy az illetékes hatóságok megosszanak minden olyan információt, amely kötelezettségeik és feladataik ellátásához alapvető fontosságú vagy releváns.

törölve

törölve

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk

12 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 12. cikk | törölve |
| Bizottság | |
| A Bizottság segíti az illetékes hatóságokat a jelen rendeletben szereplő kötelezettségeik teljesítésében, és összehangolja tevékenységüket. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12. cikk

12. cikk

törölve

törölve

Bizottság

Bizottság

A Bizottság segíti az illetékes hatóságokat a jelen rendeletben szereplő kötelezettségeik teljesítésében, és összehangolja tevékenységüket.

A Bizottság segíti az illetékes hatóságokat a jelen rendeletben szereplő kötelezettségeik teljesítésében, és összehangolja tevékenységüket.

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 a cikk (új)

12 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. cikk |
| | A CBAM-hatóság határozatai |
| | (1)
     
  A CBAM-hatóság haladéktalanul határozatokat hoz e rendelet végrehajtása érdekében. |
| | (2)
     
  A CBAM-hatóság határozata a határozat címzettel történő közlésének napján lép hatályba. |
| | (3)
     
  Ha a CBAM-hatóság úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik a határozat meghozatalához szükséges valamennyi információval, kapcsolatba lép a határozat címzettjével, és meghatározza, hogy milyen további információkra van szükség. Ebben az esetben a határozat címzettje haladéktalanul benyújtja a szükséges kiegészítő információkat a CBAM-hatóságnak. |
| | (4)
     
  A határozat címzettje haladéktalanul tájékoztatja a CBAM-hatóságot a megadott információkban a határozat meghozatala után bekövetkezett bármely változásról. Ilyen esetben a CBAM-hatóság ezen információk fényében újraértékeli a határozatát, és megerősíti vagy módosítja azt. |
| | (5)
     
  Ha a CBAM-hatóság olyan határozat meghozatalát javasolja, amely hátrányosan érinti a határozat címzettjét, megjelöli a javasolt határozat alapjául szolgáló indokokat, és a határozatban utal a 27a. cikkben meghatározott fellebbezési jogra. Mielőtt ilyen határozatot hozna, a CBAM-hatóság lehetőséget biztosít a javasolt határozat címzettjének, hogy álláspontját meghatározott határidőn belül ismertesse a CBAM-hatósággal. Ezen időszak lejártát követően a CBAM-hatóság értesíti a címzettet a határozatról. |
| | (6)
     
  A CBAM-hatóság a határozat címzettjének indokolt kérésére vagy adott esetben saját kezdeményezésére bármikor megsemmisítheti, visszavonhatja vagy módosíthatja határozatát. |
| | (7)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy az e cikkre vonatkozó további részletes szabályok és eljárási szabályok meghatározásával kiegészítse ezt a rendeletet. Ezeket a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a 28. cikkel összhangban kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12a. cikk

12a. cikk

A CBAM-hatóság határozatai

A CBAM-hatóság határozatai

(1)
     
  A CBAM-hatóság haladéktalanul határozatokat hoz e rendelet végrehajtása érdekében.

(2)
     
  A CBAM-hatóság határozata a határozat címzettel történő közlésének napján lép hatályba.

(3)
     
  Ha a CBAM-hatóság úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik a határozat meghozatalához szükséges valamennyi információval, kapcsolatba lép a határozat címzettjével, és meghatározza, hogy milyen további információkra van szükség. Ebben az esetben a határozat címzettje haladéktalanul benyújtja a szükséges kiegészítő információkat a CBAM-hatóságnak.

(4)
     
  A határozat címzettje haladéktalanul tájékoztatja a CBAM-hatóságot a megadott információkban a határozat meghozatala után bekövetkezett bármely változásról. Ilyen esetben a CBAM-hatóság ezen információk fényében újraértékeli a határozatát, és megerősíti vagy módosítja azt.

(5)
     
  Ha a CBAM-hatóság olyan határozat meghozatalát javasolja, amely hátrányosan érinti a határozat címzettjét, megjelöli a javasolt határozat alapjául szolgáló indokokat, és a határozatban utal a 27a. cikkben meghatározott fellebbezési jogra. Mielőtt ilyen határozatot hozna, a CBAM-hatóság lehetőséget biztosít a javasolt határozat címzettjének, hogy álláspontját meghatározott határidőn belül ismertesse a CBAM-hatósággal. Ezen időszak lejártát követően a CBAM-hatóság értesíti a címzettet a határozatról.

(6)
     
  A CBAM-hatóság a határozat címzettjének indokolt kérésére vagy adott esetben saját kezdeményezésére bármikor megsemmisítheti, visszavonhatja vagy módosíthatja határozatát.

(7)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy az e cikkre vonatkozó további részletes szabályok és eljárási szabályok meghatározásával kiegészítse ezt a rendeletet. Ezeket a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a 28. cikkel összhangban kell elfogadni.

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Minden olyan,
  az illetékes hatóságok
  által
  feladataik
  elvégzése során megszerzett információ, amely jellegénél fogva bizalmas, vagy amelyet bizalmas alapon adnak meg, szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozik. Ezeket az információkat
  az illetékes hatóságok
  nem
  hozhatják
  nyilvánosságra az információt szolgáltató személy vagy hatóság kifejezett engedélye nélkül. Az információk megoszthatók a vámhatóságokkal, a Bizottsággal és az Európai Ügyészséggel, és az 515/97/EK tanácsi rendelettel összhangban kezelendők. | Minden olyan,
  a CBAM-hatóság
  által
  feladatai
  elvégzése során megszerzett információ, amely jellegénél fogva bizalmas, vagy amelyet bizalmas alapon adnak meg, szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozik. Ezeket az információkat
  a CBAM-hatóság
  nem
  hozhatja
  nyilvánosságra az információt szolgáltató személy vagy hatóság kifejezett engedélye nélkül. Az információk megoszthatók a vámhatóságokkal, a Bizottsággal és az Európai Ügyészséggel, és az 515/97/EK tanácsi rendelettel összhangban kezelendők. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Minden olyan,
  az illetékes hatóságok
  által
  feladataik
  elvégzése során megszerzett információ, amely jellegénél fogva bizalmas, vagy amelyet bizalmas alapon adnak meg, szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozik. Ezeket az információkat
  az illetékes hatóságok
  nem
  hozhatják
  nyilvánosságra az információt szolgáltató személy vagy hatóság kifejezett engedélye nélkül. Az információk megoszthatók a vámhatóságokkal, a Bizottsággal és az Európai Ügyészséggel, és az 515/97/EK tanácsi rendelettel összhangban kezelendők.

az illetékes hatóságok

feladataik

az illetékes hatóságok

hozhatják

Minden olyan,
  a CBAM-hatóság
  által
  feladatai
  elvégzése során megszerzett információ, amely jellegénél fogva bizalmas, vagy amelyet bizalmas alapon adnak meg, szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozik. Ezeket az információkat
  a CBAM-hatóság
  nem
  hozhatja
  nyilvánosságra az információt szolgáltató személy vagy hatóság kifejezett engedélye nélkül. Az információk megoszthatók a vámhatóságokkal, a Bizottsággal és az Európai Ügyészséggel, és az 515/97/EK tanácsi rendelettel összhangban kezelendők.

a CBAM-hatóság

feladatai

a CBAM-hatóság

hozhatja

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk

14 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 14. cikk | törölve |
| Nemzeti jegyzékek és központi adatbázis | |
| (1)
     
  Valamennyi tagállam illetékes hatósága létrehozza az adott tagállamban engedélyezett nyilatkozattevők nemzeti jegyzékét egy egységes elektronikus adatbázis formájában, amely tartalmazza az adott nyilatkozattevők CBAM-tanúsítványaira vonatkozó adatokat, és biztosítja a titkosságot a 13. cikkben előírt feltételekkel összhangban. | |
| (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett adatbázisnak tartalmaznia kell az engedélyezett nyilatkozattevőkkel kapcsolatos információkat tartalmazó számlákat, különösen az alábbiakat: | |
| a) | az engedélyezett nyilatkozattevő neve és elérhetőségei; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14. cikk

14. cikk

törölve

törölve

Nemzeti jegyzékek és központi adatbázis

Nemzeti jegyzékek és központi adatbázis

(1)
     
  Valamennyi tagállam illetékes hatósága létrehozza az adott tagállamban engedélyezett nyilatkozattevők nemzeti jegyzékét egy egységes elektronikus adatbázis formájában, amely tartalmazza az adott nyilatkozattevők CBAM-tanúsítványaira vonatkozó adatokat, és biztosítja a titkosságot a 13. cikkben előírt feltételekkel összhangban.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett adatbázisnak tartalmaznia kell az engedélyezett nyilatkozattevőkkel kapcsolatos információkat tartalmazó számlákat, különösen az alábbiakat:

a)

a)

az engedélyezett nyilatkozattevő neve és elérhetőségei;

az engedélyezett nyilatkozattevő neve és elérhetőségei;

| b) | az engedélyezett nyilatkozattevő EORI-száma; |
| --- | --- |

b)

b)

az engedélyezett nyilatkozattevő EORI-száma;

az engedélyezett nyilatkozattevő EORI-száma;

| c) | a CBAM-számlaszám; |
| --- | --- |

c)

c)

a CBAM-számlaszám;

a CBAM-számlaszám;

| d) | valamennyi nyilatkozattevőnél a CBAM-tanúsítvány száma, az eladási ár, a beszerzés időpontja, a leadás időpontja, a visszavásárlás időpontja vagy az illetékes hatóság általi érvénytelenítés ideje. |
| --- | --- |

d)

d)

valamennyi nyilatkozattevőnél a CBAM-tanúsítvány száma, az eladási ár, a beszerzés időpontja, a leadás időpontja, a visszavásárlás időpontja vagy az illetékes hatóság általi érvénytelenítés ideje.

valamennyi nyilatkozattevőnél a CBAM-tanúsítvány száma, az eladási ár, a beszerzés időpontja, a leadás időpontja, a visszavásárlás időpontja vagy az illetékes hatóság általi érvénytelenítés ideje.

(3)
     
  A (2) bekezdésben említett adatbázisban szereplő információk bizalmasan kezelendők.

(4)
     
  A Bizottság a 10. cikk (2) bekezdésével összhangban létrehoz egy, a nyilvánosság számára hozzáférhető központi adatbázist, amely tartalmazza az üzemeltetők nevét, címét és kapcsolattartási adatait, valamint a harmadik országbeli létesítmények elhelyezkedését. Az üzemeltető dönthet úgy, hogy nem szeretné, hogy a neve, címe és kapcsolattartási adatai a nyilvánosság számára hozzáférhetőek legyenek.

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 a cikk (új)

14 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14a. cikk |
| | CBAM-jegyzék |
| | (1)
     
  A CBAM-hatóság CBAM-jegyzéket hoz létre a CBAM-tanúsítványokkal kapcsolatos folyamatok 20., 21. és 22. cikkel összhangban történő végrehajtására. |
| | (2)
     
  A CBAM-jegyzék egy elektronikus adatbázist tartalmaz, amelyben minden egyes engedélyezett nyilatkozattevőre vonatkozóan információk szerepelnek, különösen a következők: |
| | a) | név és elérhetőség; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14a. cikk

14a. cikk

CBAM-jegyzék

CBAM-jegyzék

(1)
     
  A CBAM-hatóság CBAM-jegyzéket hoz létre a CBAM-tanúsítványokkal kapcsolatos folyamatok 20., 21. és 22. cikkel összhangban történő végrehajtására.

(2)
     
  A CBAM-jegyzék egy elektronikus adatbázist tartalmaz, amelyben minden egyes engedélyezett nyilatkozattevőre vonatkozóan információk szerepelnek, különösen a következők:

a)

a)

név és elérhetőség;

név és elérhetőség;

| b) | EORI-szám; |
| --- | --- |

b)

b)

EORI-szám;

EORI-szám;

| c) | CBAM-számlaszám; |
| --- | --- |

c)

c)

CBAM-számlaszám;

CBAM-számlaszám;

| d) | a birtokolt CBAM-tanúsítványok száma, ára és megvásárlásának időpontja. |
| --- | --- |

d)

d)

a birtokolt CBAM-tanúsítványok száma, ára és megvásárlásának időpontja.

a birtokolt CBAM-tanúsítványok száma, ára és megvásárlásának időpontja.

(3)
     
  A CBAM-jegyzék az adatbázis külön szakaszában tartalmazza a 10. cikkel összhangban nyilvántartásba vett üzemeltetők és harmadik országbeli létesítmények nevét és további adatait is. Az adatbázis említett szakasza adott esetben a létesítmény hitelesített kibocsátását is tartalmazza.

(4)
     
  Az adatbázisban szereplő információk bizalmasak, kivéve az engedélyezett nyilatkozattevők és az üzemeltetők nevét, a harmadik országbeli létesítmények helyét és adott esetben a nevét, valamint hitelesített kibocsátásukat, amelyeket a nyilvánosság számára interoperábilis formában hozzáférhetővé kell tenni.

(5)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a CBAM-jegyzék infrastruktúrájára és konkrét folyamataira, valamint a (2) és (3) bekezdésben említett információkat tartalmazó elektronikus adatbázisokra vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 15. cikk | törölve |
| Központi tisztviselő | |
| (1)
     
  A Bizottságnak központi tisztviselőként kell fellépnie annak érdekében, hogy független ügyleti jegyzőkönyvet tartson fenn a CBAM-tanúsítványok vásárlásának, az azzal való rendelkezésnek, azok leadésának, visszavásárlásának és érvénytelenítésének nyilvántartására, valamint hogy biztosítsa a nemzeti jegyzékek harmonizációját. | |
| (2)
     
  A központi tisztviselő a nemzeti jegyzékben nyilvántartott ügyletekkel kapcsolatban kockázatalapú ellenőrzéseket hajt végre egy független ügyleti jegyzőkönyvön keresztül annak biztosítására, hogy a CBAM-tanúsítványok vásárlásában, az azokkal való rendelkezésben, azok leadásában, visszavásárlásában és érvénytelenítésében ne legyenek szabálytalanságok. | |
| (3)
     
  Amennyiben a (2) bekezdés szerinti ellenőrzések során szabálytalanságokra derül fény, a Bizottság erről további kivizsgálás céljából tájékoztatja az érintett tagállamot vagy tagállamokat, hogy az azonosított szabálytalanságokat orvosolhassák. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15. cikk

15. cikk

törölve

törölve

Központi tisztviselő

Központi tisztviselő

(1)
     
  A Bizottságnak központi tisztviselőként kell fellépnie annak érdekében, hogy független ügyleti jegyzőkönyvet tartson fenn a CBAM-tanúsítványok vásárlásának, az azzal való rendelkezésnek, azok leadésának, visszavásárlásának és érvénytelenítésének nyilvántartására, valamint hogy biztosítsa a nemzeti jegyzékek harmonizációját.

(2)
     
  A központi tisztviselő a nemzeti jegyzékben nyilvántartott ügyletekkel kapcsolatban kockázatalapú ellenőrzéseket hajt végre egy független ügyleti jegyzőkönyvön keresztül annak biztosítására, hogy a CBAM-tanúsítványok vásárlásában, az azokkal való rendelkezésben, azok leadásában, visszavásárlásában és érvénytelenítésében ne legyenek szabálytalanságok.

(3)
     
  Amennyiben a (2) bekezdés szerinti ellenőrzések során szabálytalanságokra derül fény, a Bizottság erről további kivizsgálás céljából tájékoztatja az érintett tagállamot vagy tagállamokat, hogy az azonosított szabálytalanságokat orvosolhassák.

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – cím

16 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  nemzeti jegyzékben
  szereplő számlák | A
  CBAM-jegyzékben
  szereplő számlák |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  nemzeti jegyzékben
  szereplő számlák

nemzeti jegyzékben

A
  CBAM-jegyzékben
  szereplő számlák

CBAM-jegyzékben

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az illetékes hatóság
  minden engedélyezett nyilatkozattevőhöz hozzárendel egy egyéni CBAM-számlaszámot. | (1)   
  A CBAM-hatóság
  minden engedélyezett nyilatkozattevőhöz hozzárendel egy egyéni CBAM-számlaszámot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Az illetékes hatóság
  minden engedélyezett nyilatkozattevőhöz hozzárendel egy egyéni CBAM-számlaszámot.

(1)   
  A CBAM-hatóság
  minden engedélyezett nyilatkozattevőhöz hozzárendel egy egyéni CBAM-számlaszámot.

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Minden engedélyezett nyilatkozattevő számára hozzáférést kell biztosítani a 
  jegyzékben
  szereplő számlájához. | (2)   Minden engedélyezett nyilatkozattevő számára hozzáférést kell biztosítani a 
  CBAM-jegyzékben
  szereplő számlájához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Minden engedélyezett nyilatkozattevő számára hozzáférést kell biztosítani a 
  jegyzékben
  szereplő számlájához.

(2)   Minden engedélyezett nyilatkozattevő számára hozzáférést kell biztosítani a 
  CBAM-jegyzékben
  szereplő számlájához.

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés

16 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  Az illetékes hatóság
  a 17. cikk (1) bekezdésében említett engedélyezés megadását követően azonnal létrehozza a számlát, és erről értesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt. | (3)   
  A CBAM-hatóság
  a 17. cikk (1) bekezdésében említett engedélyezés megadását követően azonnal létrehozza a számlát, és erről értesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  Az illetékes hatóság
  a 17. cikk (1) bekezdésében említett engedélyezés megadását követően azonnal létrehozza a számlát, és erről értesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt.

(3)   
  A CBAM-hatóság
  a 17. cikk (1) bekezdésében említett engedélyezés megadását követően azonnal létrehozza a számlát, és erről értesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt.

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 4 bekezdés

16 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Amennyiben az engedélyezett nyilatkozattevő felhagy gazdasági tevékenységével vagy az engedélyét visszavonják,
  az illetékes hatóság
  lezárja az adott nyilatkozattevő számláját. | (4)   Amennyiben az engedélyezett nyilatkozattevő felhagy gazdasági tevékenységével vagy az engedélyét visszavonják,
  a CBAM-hatóság
  lezárja az adott nyilatkozattevő számláját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Amennyiben az engedélyezett nyilatkozattevő felhagy gazdasági tevékenységével vagy az engedélyét visszavonják,
  az illetékes hatóság
  lezárja az adott nyilatkozattevő számláját.

(4)   Amennyiben az engedélyezett nyilatkozattevő felhagy gazdasági tevékenységével vagy az engedélyét visszavonják,
  a CBAM-hatóság
  lezárja az adott nyilatkozattevő számláját.

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

17 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az illetékes hatóság
  engedélyezi az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban engedélyezési kérelmet benyújtó nyilatkozattevőt az alábbi feltételek teljesülése esetén: | (1)   
  A CBAM-hatóság
  engedélyezi az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban engedélyezési kérelmet benyújtó nyilatkozattevőt az alábbi feltételek teljesülése esetén: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Az illetékes hatóság
  engedélyezi az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban engedélyezési kérelmet benyújtó nyilatkozattevőt az alábbi feltételek teljesülése esetén:

(1)   
  A CBAM-hatóság
  engedélyezi az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban engedélyezési kérelmet benyújtó nyilatkozattevőt az alábbi feltételek teljesülése esetén:

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés

17 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ha
  az illetékes hatóság
  úgy találja, hogy az (1) bekezdésben felsorolt feltételek nem teljesülnek, vagy ha a kérelmező nem szolgáltatta be az 5. cikk (3) bekezdése szerinti információkat, a nyilatkozattevő engedélyezését meg kell tagadni. | (2)   Ha
  a CBAM-hatóság
  úgy találja, hogy az (1) bekezdésben felsorolt feltételek nem teljesülnek, vagy ha a kérelmező nem szolgáltatta be az 5. cikk (3) bekezdése szerinti információkat, a nyilatkozattevő engedélyezését meg kell tagadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ha
  az illetékes hatóság
  úgy találja, hogy az (1) bekezdésben felsorolt feltételek nem teljesülnek, vagy ha a kérelmező nem szolgáltatta be az 5. cikk (3) bekezdése szerinti információkat, a nyilatkozattevő engedélyezését meg kell tagadni.

(2)   Ha
  a CBAM-hatóság
  úgy találja, hogy az (1) bekezdésben felsorolt feltételek nem teljesülnek, vagy ha a kérelmező nem szolgáltatta be az 5. cikk (3) bekezdése szerinti információkat, a nyilatkozattevő engedélyezését meg kell tagadni.

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 3 bekezdés

17 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  Ha az illetékes hatóság a nyilatkozattevő engedélyezését megtagadja, az engedélyt kérelmező nyilatkozattevő a fellebbezést megelőzően a nemzeti jog szerinti megfelelő hatóságnál kifogással élhet, amely hatóság vagy kötelezi a nemzeti tisztviselőt a számla megnyitására, vagy – indokolással ellátott határozat útján, az e rendelettel összeegyeztethető és jogszerű cél elérésére törekvő nemzeti jogi rendelkezésekben megállapított arányos követelmények alapján – megerősíti az elutasítást. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)
     
  Ha az illetékes hatóság a nyilatkozattevő engedélyezését megtagadja, az engedélyt kérelmező nyilatkozattevő a fellebbezést megelőzően a nemzeti jog szerinti megfelelő hatóságnál kifogással élhet, amely hatóság vagy kötelezi a nemzeti tisztviselőt a számla megnyitására, vagy – indokolással ellátott határozat útján, az e rendelettel összeegyeztethető és jogszerű cél elérésére törekvő nemzeti jogi rendelkezésekben megállapított arányos követelmények alapján – megerősíti az elutasítást.

törölve

törölve

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

17 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   
  Az illetékes hatóság
  nyilatkozattevőt engedélyező határozata az alábbi információkat tartalmazza: | (4)   
  A CBAM-hatóság
  nyilatkozattevőt engedélyező határozata az alábbi információkat tartalmazza: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   
  Az illetékes hatóság
  nyilatkozattevőt engedélyező határozata az alábbi információkat tartalmazza:

(4)   
  A CBAM-hatóság
  nyilatkozattevőt engedélyező határozata az alábbi információkat tartalmazza:

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

17 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az illetékes hatóság
  biztosíték nyújtását írja elő a nyilatkozattevő (1) bekezdés szerinti engedélyezéséhez, amennyiben a nyilatkozattevő a kérelem 5. cikk (1) bekezdése szerinti benyújtásának évét megelőző két pénzügyi év során még nem telepedett le. | A CBAM-hatóság
  biztosíték nyújtását írja elő a nyilatkozattevő (1) bekezdés szerinti engedélyezéséhez, amennyiben a nyilatkozattevő a kérelem 5. cikk (1) bekezdése szerinti benyújtásának évét megelőző két pénzügyi év során még nem telepedett le. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az illetékes hatóság
  biztosíték nyújtását írja elő a nyilatkozattevő (1) bekezdés szerinti engedélyezéséhez, amennyiben a nyilatkozattevő a kérelem 5. cikk (1) bekezdése szerinti benyújtásának évét megelőző két pénzügyi év során még nem telepedett le.

Az illetékes hatóság

A CBAM-hatóság
  biztosíték nyújtását írja elő a nyilatkozattevő (1) bekezdés szerinti engedélyezéséhez, amennyiben a nyilatkozattevő a kérelem 5. cikk (1) bekezdése szerinti benyújtásának évét megelőző két pénzügyi év során még nem telepedett le.

A CBAM-hatóság

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés

17 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az illetékes hatóság
  az ilyen biztosíték összegét az engedélyezett nyilatkozattevő által a 22. cikk értelmében leadandó CBAM-tanúsítványok értékének
  az illetékes hatóság
  által megbecsült maximális összegében rögzíti. | A CBAM-hatóság
  az ilyen biztosíték összegét az engedélyezett nyilatkozattevő által a 22. cikk értelmében leadandó CBAM-tanúsítványok értékének
  a CBAM-hatóság
  által megbecsült maximális összegében rögzíti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az illetékes hatóság
  az ilyen biztosíték összegét az engedélyezett nyilatkozattevő által a 22. cikk értelmében leadandó CBAM-tanúsítványok értékének
  az illetékes hatóság
  által megbecsült maximális összegében rögzíti.

Az illetékes hatóság

az illetékes hatóság

A CBAM-hatóság
  az ilyen biztosíték összegét az engedélyezett nyilatkozattevő által a 22. cikk értelmében leadandó CBAM-tanúsítványok értékének
  a CBAM-hatóság
  által megbecsült maximális összegében rögzíti.

A CBAM-hatóság

a CBAM-hatóság

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 7 bekezdés

17 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A biztosítékot az Unióban működő valamely pénzügyi intézmény által első felszólításra fizetendő bankgaranciaként, vagy hasonló biztosítékot nyújtó, másfajta garancia formájában kell biztosítani. Amennyiben
  az illetékes hatóság
  megállapítja, hogy a szolgáltatott biztosíték nem biztosítja a CBAM-kötelezettségek összegét, vagy a továbbiakban nem bizonyos vagy nem elégséges ahhoz, hogy azt biztosítsa, úgy
  az illetékes hatóság
  előírja az engedélyezett nyilatkozattevőnek, hogy saját választása szerint vagy nyújtson kiegészítő biztosítékot, vagy helyettesítse az eredeti biztosítékot új biztosítékkal. | (7)   A biztosítékot az Unióban működő valamely pénzügyi intézmény által első felszólításra fizetendő bankgaranciaként, vagy hasonló biztosítékot nyújtó, másfajta garancia formájában kell biztosítani. Amennyiben
  a CBAM-hatóság
  megállapítja, hogy a szolgáltatott biztosíték nem biztosítja a CBAM-kötelezettségek összegét, vagy a továbbiakban nem bizonyos vagy nem elégséges ahhoz, hogy azt biztosítsa, úgy
  a CBAM-hatóság
  előírja az engedélyezett nyilatkozattevőnek, hogy saját választása szerint vagy nyújtson kiegészítő biztosítékot, vagy helyettesítse az eredeti biztosítékot új biztosítékkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A biztosítékot az Unióban működő valamely pénzügyi intézmény által első felszólításra fizetendő bankgaranciaként, vagy hasonló biztosítékot nyújtó, másfajta garancia formájában kell biztosítani. Amennyiben
  az illetékes hatóság
  megállapítja, hogy a szolgáltatott biztosíték nem biztosítja a CBAM-kötelezettségek összegét, vagy a továbbiakban nem bizonyos vagy nem elégséges ahhoz, hogy azt biztosítsa, úgy
  az illetékes hatóság
  előírja az engedélyezett nyilatkozattevőnek, hogy saját választása szerint vagy nyújtson kiegészítő biztosítékot, vagy helyettesítse az eredeti biztosítékot új biztosítékkal.

(7)   A biztosítékot az Unióban működő valamely pénzügyi intézmény által első felszólításra fizetendő bankgaranciaként, vagy hasonló biztosítékot nyújtó, másfajta garancia formájában kell biztosítani. Amennyiben
  a CBAM-hatóság
  megállapítja, hogy a szolgáltatott biztosíték nem biztosítja a CBAM-kötelezettségek összegét, vagy a továbbiakban nem bizonyos vagy nem elégséges ahhoz, hogy azt biztosítsa, úgy
  a CBAM-hatóság
  előírja az engedélyezett nyilatkozattevőnek, hogy saját választása szerint vagy nyújtson kiegészítő biztosítékot, vagy helyettesítse az eredeti biztosítékot új biztosítékkal.

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 8 bekezdés

17 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   
  Az illetékes hatóság
  haladéktalanul felszabadítja a biztosítékot azon második év május 31-e után, amelyben az engedélyezett nyilatkozattevő a CBAM-tanúsítványokat a 22. cikknek megfelelően leadta. | (8)   
  A CBAM-hatóság
  haladéktalanul felszabadítja a biztosítékot azon második év május 31-e után, amelyben az engedélyezett nyilatkozattevő a CBAM-tanúsítványokat a 22. cikknek megfelelően leadta. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   
  Az illetékes hatóság
  haladéktalanul felszabadítja a biztosítékot azon második év május 31-e után, amelyben az engedélyezett nyilatkozattevő a CBAM-tanúsítványokat a 22. cikknek megfelelően leadta.

(8)   
  A CBAM-hatóság
  haladéktalanul felszabadítja a biztosítékot azon második év május 31-e után, amelyben az engedélyezett nyilatkozattevő a CBAM-tanúsítványokat a 22. cikknek megfelelően leadta.

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 8 a bekezdés (új)

17 cikk – 8 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a)
     
  A CBAM-hatóság ellenőrizheti a kérelmező által az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban szolgáltatott információk pontosságát és teljességét, valamint az igazoló dokumentumok meglétét, hitelességét, pontosságát és érvényességét. A CBAM-hatóság a kérelmező telephelyén is elvégezheti ezeket az ellenőrzéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8a)
     
  A CBAM-hatóság ellenőrizheti a kérelmező által az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban szolgáltatott információk pontosságát és teljességét, valamint az igazoló dokumentumok meglétét, hitelességét, pontosságát és érvényességét. A CBAM-hatóság a kérelmező telephelyén is elvégezheti ezeket az ellenőrzéseket.

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 9 bekezdés

17 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)   
  Az illetékes hatóság
  visszavonja azon nyilatkozattevő engedélyét, aki már nem felel meg az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, vagy aki nem működik együtt az érintett hatósággal. | (9)   
  A CBAM-hatóság
  visszavonja azon nyilatkozattevő engedélyét, aki már nem felel meg az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, vagy aki nem működik együtt az érintett hatósággal
  , vagy akiről megállapították, hogy ismételten vagy súlyosan megsértette ezt a rendeletet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)   
  Az illetékes hatóság
  visszavonja azon nyilatkozattevő engedélyét, aki már nem felel meg az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, vagy aki nem működik együtt az érintett hatósággal.

(9)   
  A CBAM-hatóság
  visszavonja azon nyilatkozattevő engedélyét, aki már nem felel meg az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, vagy aki nem működik együtt az érintett hatósággal
  , vagy akiről megállapították, hogy ismételten vagy súlyosan megsértette ezt a rendeletet
  .

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 9 a bekezdés (új)

17 cikk – 9 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az (1) bekezdésben említett kritériumok alkalmazására és a (6) bekezdésben említett garanciákra vonatkozó gyakorlati rendelkezéseket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9a)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az (1) bekezdésben említett kritériumok alkalmazására és a (6) bekezdésben említett garanciákra vonatkozó gyakorlati rendelkezéseket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés

18 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Bármely, az (EU) 2018/2067 végrehajtási rendelet értelmében akkreditált személy e rendelet értelmében akkreditált hitelesítőnek tekintendő. | (1)   Bármely, az (EU) 2018/2067 végrehajtási rendelet értelmében akkreditált
  jogi
  személy e rendelet értelmében akkreditált hitelesítőnek tekintendő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Bármely, az (EU) 2018/2067 végrehajtási rendelet értelmében akkreditált személy e rendelet értelmében akkreditált hitelesítőnek tekintendő.

(1)   Bármely, az (EU) 2018/2067 végrehajtási rendelet értelmében akkreditált
  jogi
  személy e rendelet értelmében akkreditált hitelesítőnek tekintendő.

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés

18 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  Az (1) bekezdésben foglaltakon túl e rendelet értelmében a nemzeti akkreditáló testület kérésre hitelesítőként akkreditálhat egy személyt, miután ellenőrizte azt a dokumentumot, amely igazolja az V. mellékletben említett hitelesítői elvek alkalmazására vonatkozó kapacitásának meglétét a 8., 10. és 38. cikkben a beágyazott kibocsátások ellenőrzésére meghatározott kötelezettségek teljesítésére. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)
     
  Az (1) bekezdésben foglaltakon túl e rendelet értelmében a nemzeti akkreditáló testület kérésre hitelesítőként akkreditálhat egy személyt, miután ellenőrizte azt a dokumentumot, amely igazolja az V. mellékletben említett hitelesítői elvek alkalmazására vonatkozó kapacitásának meglétét a 8., 10. és 38. cikkben a beágyazott kibocsátások ellenőrzésére meghatározott kötelezettségek teljesítésére.

törölve

törölve

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 3 bekezdés

18 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a
  (
  2
  ) bekezdésben említett akkreditáció vonatkozásában, meghatározva az akkreditált hitelesítők ellenőrzésének és felügyeletének, az akkreditáció visszavonásának és az akkreditáló testületek kölcsönös elismerésének és szakmai értékelésének feltételeit. | (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az
  (
  1
  ) bekezdésben említett akkreditáció vonatkozásában, meghatározva az akkreditált hitelesítők ellenőrzésének és felügyeletének, az akkreditáció visszavonásának és az akkreditáló testületek kölcsönös elismerésének és szakmai értékelésének feltételeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a
  (
  2
  ) bekezdésben említett akkreditáció vonatkozásában, meghatározva az akkreditált hitelesítők ellenőrzésének és felügyeletének, az akkreditáció visszavonásának és az akkreditáló testületek kölcsönös elismerésének és szakmai értékelésének feltételeit.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az
  (
  1
  ) bekezdésben említett akkreditáció vonatkozásában, meghatározva az akkreditált hitelesítők ellenőrzésének és felügyeletének, az akkreditáció visszavonásának és az akkreditáló testületek kölcsönös elismerésének és szakmai értékelésének feltételeit.

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés

19 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az illetékes hatóság
  felülvizsgálhatja a CBAM-nyilatkozatokat azon időszakon belül, amely az attól az évtől számított negyedik évvel ér véget, amelyben a nyilatkozatot be kellett volna nyújtani. A felülvizsgálat a CBAM-nyilatkozatban megadott információknak az ellenőrzéséből áll, melynek alapjául a 25. cikk (2) bekezdésével összhangban a vámhatóságok által közölt információk és bármilyen egyéb vonatkozó bizonyíték, illetve bármely szükségesnek vélt audit (beleértve az engedélyezett nyilatkozattevő telephelyén elvégzetteket) szolgál. | (1)   
  A CBAM-hatóság
  felülvizsgálhatja a CBAM-nyilatkozatokat azon időszakon belül, amely az attól az évtől számított negyedik évvel ér véget, amelyben a nyilatkozatot be kellett volna nyújtani. A felülvizsgálat a CBAM-nyilatkozatban megadott információknak az ellenőrzéséből áll, melynek alapjául a 25. cikk (2) bekezdésével összhangban a vámhatóságok által közölt információk és bármilyen egyéb vonatkozó bizonyíték, illetve bármely szükségesnek vélt audit (beleértve az engedélyezett nyilatkozattevő telephelyén elvégzetteket) szolgál. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Az illetékes hatóság
  felülvizsgálhatja a CBAM-nyilatkozatokat azon időszakon belül, amely az attól az évtől számított negyedik évvel ér véget, amelyben a nyilatkozatot be kellett volna nyújtani. A felülvizsgálat a CBAM-nyilatkozatban megadott információknak az ellenőrzéséből áll, melynek alapjául a 25. cikk (2) bekezdésével összhangban a vámhatóságok által közölt információk és bármilyen egyéb vonatkozó bizonyíték, illetve bármely szükségesnek vélt audit (beleértve az engedélyezett nyilatkozattevő telephelyén elvégzetteket) szolgál.

(1)   
  A CBAM-hatóság
  felülvizsgálhatja a CBAM-nyilatkozatokat azon időszakon belül, amely az attól az évtől számított negyedik évvel ér véget, amelyben a nyilatkozatot be kellett volna nyújtani. A felülvizsgálat a CBAM-nyilatkozatban megadott információknak az ellenőrzéséből áll, melynek alapjául a 25. cikk (2) bekezdésével összhangban a vámhatóságok által közölt információk és bármilyen egyéb vonatkozó bizonyíték, illetve bármely szükségesnek vélt audit (beleértve az engedélyezett nyilatkozattevő telephelyén elvégzetteket) szolgál.

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 3 bekezdés

19 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Ha
  az illetékes hatóság
  azt állapítja meg, hogy a CBAM-tanúsítványok bejelentett száma nem helyes, vagy hogy nem nyújtottak be a (2) bekezdésnek megfelelően CBAM-nyilatkozatot, módosíthatja az engedélyezett nyilatkozattevő által esedékes CBAM-tanúsítványok számát.
  Az illetékes hatóság
  értesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt a módosításról, és felszólítja, hogy egy hónapon belül adja le a kiegészítő CBAM-tanúsítványokat. | (3)   Ha
  a CBAM-hatóság
  azt állapítja meg, hogy a CBAM-tanúsítványok bejelentett száma nem helyes, vagy hogy nem nyújtottak be a (2) bekezdésnek megfelelően CBAM-nyilatkozatot, módosíthatja az engedélyezett nyilatkozattevő által esedékes CBAM-tanúsítványok számát.
  A CBAM-hatóság
  értesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt a módosításról, és felszólítja, hogy egy hónapon belül adja le a kiegészítő CBAM-tanúsítványokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Ha
  az illetékes hatóság
  azt állapítja meg, hogy a CBAM-tanúsítványok bejelentett száma nem helyes, vagy hogy nem nyújtottak be a (2) bekezdésnek megfelelően CBAM-nyilatkozatot, módosíthatja az engedélyezett nyilatkozattevő által esedékes CBAM-tanúsítványok számát.
  Az illetékes hatóság
  értesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt a módosításról, és felszólítja, hogy egy hónapon belül adja le a kiegészítő CBAM-tanúsítványokat.

(3)   Ha
  a CBAM-hatóság
  azt állapítja meg, hogy a CBAM-tanúsítványok bejelentett száma nem helyes, vagy hogy nem nyújtottak be a (2) bekezdésnek megfelelően CBAM-nyilatkozatot, módosíthatja az engedélyezett nyilatkozattevő által esedékes CBAM-tanúsítványok számát.
  A CBAM-hatóság
  értesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt a módosításról, és felszólítja, hogy egy hónapon belül adja le a kiegészítő CBAM-tanúsítványokat.

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 4 bekezdés

19 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  A (3) bekezdésben említett értesítés címzettje fellebbezést nyújthat be az értesítés ellen. Az értesítés címzettjét tájékoztatni kell a fellebbezés esetén követendő eljárásról. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  A (3) bekezdésben említett értesítés címzettje fellebbezést nyújthat be az értesítés ellen. Az értesítés címzettjét tájékoztatni kell a fellebbezés esetén követendő eljárásról.

törölve

törölve

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 5 bekezdés

19 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Ha az esedékesnél több CBAM-tanúsítványt adtak le,
  az illetékes hatóság
  késedelem nélkül visszatéríti az engedélyezett nyilatkozattevő számára a többletként benyújtott CBAM-tanúsítványok értékét, amelyet
  a behozatal éve alatt
  az engedélyezett nyilatkozattevő által a 
  CBAM-nyilatkozatokért
  fizetett átlagárral számol ki. | (5)   Ha az esedékesnél több CBAM-tanúsítványt adtak le,
  a CBAM-hatóság
  késedelem nélkül visszatéríti az engedélyezett nyilatkozattevő számára a többletként benyújtott CBAM-tanúsítványok értékét, amelyet az engedélyezett nyilatkozattevő által a 
  vásárlás időpontjában a CBAM-tanúsítványokért
  fizetett átlagárral számol ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Ha az esedékesnél több CBAM-tanúsítványt adtak le,
  az illetékes hatóság
  késedelem nélkül visszatéríti az engedélyezett nyilatkozattevő számára a többletként benyújtott CBAM-tanúsítványok értékét, amelyet
  a behozatal éve alatt
  az engedélyezett nyilatkozattevő által a 
  CBAM-nyilatkozatokért
  fizetett átlagárral számol ki.

(5)   Ha az esedékesnél több CBAM-tanúsítványt adtak le,
  a CBAM-hatóság
  késedelem nélkül visszatéríti az engedélyezett nyilatkozattevő számára a többletként benyújtott CBAM-tanúsítványok értékét, amelyet az engedélyezett nyilatkozattevő által a 
  vásárlás időpontjában a CBAM-tanúsítványokért
  fizetett átlagárral számol ki.

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés

20 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az egyes tagállamok illetékes hatóságai
  CBAM-tanúsítványokat az
  adott tagállamban
  engedélyezett nyilatkozattevőknek a 21. cikknek megfelelően kiszámított áron
  értékesíthetnek
  . | (1)   
  A CBAM-hatóság a
  CBAM-tanúsítványokat az engedélyezett nyilatkozattevőknek a 21. cikknek megfelelően kiszámított áron
  értékesítheti
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Az egyes tagállamok illetékes hatóságai
  CBAM-tanúsítványokat az
  adott tagállamban
  engedélyezett nyilatkozattevőknek a 21. cikknek megfelelően kiszámított áron
  értékesíthetnek
  .

(1)   
  A CBAM-hatóság a
  CBAM-tanúsítványokat az engedélyezett nyilatkozattevőknek a 21. cikknek megfelelően kiszámított áron
  értékesítheti
  .

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 2 bekezdés

20 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Az illetékes hatóság
  biztosítja, hogy minden CBAM-tanúsítványhoz az elkészítésekor hozzárendeljenek egy egyedi egységazonosító kódot, és ezt az egyedi egységazonosító számot, valamint a tanúsítvány eladási árát és eladási idejét bejegyzi a 
  nemzeti jegyzékbe
  , a tanúsítványt megvásárló engedélyezett nyilatkozattevő számláján. | (2)   
  A CBAM-hatóság
  biztosítja, hogy minden CBAM-tanúsítványhoz az elkészítésekor hozzárendeljenek egy egyedi egységazonosító kódot, és ezt az egyedi egységazonosító számot, valamint a tanúsítvány eladási árát és eladási idejét bejegyzi a 
  CBAM-jegyzékbe
  , a tanúsítványt megvásárló engedélyezett nyilatkozattevő számláján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  Az illetékes hatóság
  biztosítja, hogy minden CBAM-tanúsítványhoz az elkészítésekor hozzárendeljenek egy egyedi egységazonosító kódot, és ezt az egyedi egységazonosító számot, valamint a tanúsítvány eladási árát és eladási idejét bejegyzi a 
  nemzeti jegyzékbe
  , a tanúsítványt megvásárló engedélyezett nyilatkozattevő számláján.

(2)   
  A CBAM-hatóság
  biztosítja, hogy minden CBAM-tanúsítványhoz az elkészítésekor hozzárendeljenek egy egyedi egységazonosító kódot, és ezt az egyedi egységazonosító számot, valamint a tanúsítvány eladási árát és eladási idejét bejegyzi a 
  CBAM-jegyzékbe
  , a tanúsítványt megvásárló engedélyezett nyilatkozattevő számláján.

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 3 bekezdés

21 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság felhatalmazást kap végrehajtási jogi aktusok elfogadására a CBAM-tanúsítványok átlagárának kiszámításához szükséges
  módszer részletesebb meghatározásához
  és az ár közzétételére vonatkozó gyakorlati eljárások
  meghatározásához
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (3)   A Bizottság felhatalmazást kap végrehajtási jogi aktusok elfogadására a CBAM-tanúsítványok átlagárának kiszámításához szükséges
  , (1) bekezdésben meghatározott módszer végrehajtásához
  és az ár közzétételére vonatkozó gyakorlati eljárások
  végrehajtásához
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap végrehajtási jogi aktusok elfogadására a CBAM-tanúsítványok átlagárának kiszámításához szükséges
  módszer részletesebb meghatározásához
  és az ár közzétételére vonatkozó gyakorlati eljárások
  meghatározásához
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap végrehajtási jogi aktusok elfogadására a CBAM-tanúsítványok átlagárának kiszámításához szükséges
  , (1) bekezdésben meghatározott módszer végrehajtásához
  és az ár közzétételére vonatkozó gyakorlati eljárások
  végrehajtásához
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés

22 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az engedélyezett nyilatkozattevő minden év május 31-ig köteles
  az illetékes hatóság
  részére annyi számú CBAM-tanúsítványt leadni, amely megfelel a 6. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerint megadott és a 8. cikkel összhangban hitelesített, a benyújtást megelőző naptári évre vonatkozó beágyazott kibocsátásnak. | (1)   Az engedélyezett nyilatkozattevő minden év május 31-ig köteles
  a CBAM-hatóság
  részére annyi számú CBAM-tanúsítványt leadni, amely megfelel
  a IIIa. melléklettel összhangban kiszámított és
  a 6. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerint megadott és a 8. cikkel összhangban hitelesített, a benyújtást megelőző naptári évre vonatkozó beágyazott kibocsátásnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az engedélyezett nyilatkozattevő minden év május 31-ig köteles
  az illetékes hatóság
  részére annyi számú CBAM-tanúsítványt leadni, amely megfelel a 6. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerint megadott és a 8. cikkel összhangban hitelesített, a benyújtást megelőző naptári évre vonatkozó beágyazott kibocsátásnak.

(1)   Az engedélyezett nyilatkozattevő minden év május 31-ig köteles
  a CBAM-hatóság
  részére annyi számú CBAM-tanúsítványt leadni, amely megfelel
  a IIIa. melléklettel összhangban kiszámított és
  a 6. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerint megadott és a 8. cikkel összhangban hitelesített, a benyújtást megelőző naptári évre vonatkozó beágyazott kibocsátásnak.

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 2 bekezdés

22 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az engedélyezett nyilatkozattevőnek biztosítania kell, hogy a 
  nemzeti jegyzékben
  szereplő számláján elérhető legyen a szükséges számú CBAM-tanúsítvány. Emellett az engedélyezett nyilatkozattevő biztosítja, hogy a 
  nemzeti jegyzékben
  szereplő számláján található CBAM-tanúsítványok száma minden negyedév végén megfeleljen a beágyazott kibocsátások legalább 80 %-ának – mely érték az alapértelmezett értékek alapján a III. mellékletben meghatározott módszerekkel összhangban kerül megállapításra, minden, a naptári év kezdete óta importált áru vonatkozásában. | (2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az engedélyezett nyilatkozattevőnek biztosítania kell, hogy a 
  CBAM-jegyzékben
  szereplő számláján elérhető legyen a szükséges számú CBAM-tanúsítvány. Emellett az engedélyezett nyilatkozattevő biztosítja, hogy a 
  CBAM-jegyzékben
  szereplő számláján található CBAM-tanúsítványok száma minden negyedév végén megfeleljen a beágyazott kibocsátások legalább 80 %-ának – mely érték az alapértelmezett értékek alapján a III. mellékletben meghatározott módszerekkel összhangban kerül megállapításra, minden, a naptári év kezdete óta importált áru vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az engedélyezett nyilatkozattevőnek biztosítania kell, hogy a 
  nemzeti jegyzékben
  szereplő számláján elérhető legyen a szükséges számú CBAM-tanúsítvány. Emellett az engedélyezett nyilatkozattevő biztosítja, hogy a 
  nemzeti jegyzékben
  szereplő számláján található CBAM-tanúsítványok száma minden negyedév végén megfeleljen a beágyazott kibocsátások legalább 80 %-ának – mely érték az alapértelmezett értékek alapján a III. mellékletben meghatározott módszerekkel összhangban kerül megállapításra, minden, a naptári év kezdete óta importált áru vonatkozásában.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az engedélyezett nyilatkozattevőnek biztosítania kell, hogy a 
  CBAM-jegyzékben
  szereplő számláján elérhető legyen a szükséges számú CBAM-tanúsítvány. Emellett az engedélyezett nyilatkozattevő biztosítja, hogy a 
  CBAM-jegyzékben
  szereplő számláján található CBAM-tanúsítványok száma minden negyedév végén megfeleljen a beágyazott kibocsátások legalább 80 %-ának – mely érték az alapértelmezett értékek alapján a III. mellékletben meghatározott módszerekkel összhangban kerül megállapításra, minden, a naptári év kezdete óta importált áru vonatkozásában.

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 3 bekezdés

22 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben az illetékes
  hatóság
  úgy véli, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő számláján lévő CBAM-tanúsítványok száma nem felel meg a (2) bekezdés második mondata szerinti kötelezettségeknek, a hatóság a helyesbítésről értesítést küld és felkéri az engedélyezett nyilatkozattevőt, hogy egy hónapon belül adja le a kiegészítő CBAM-tanúsítványokat. | (3)   Amennyiben az illetékes
  CBAM-hatóság
  úgy véli, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő számláján lévő CBAM-tanúsítványok száma nem felel meg a (2) bekezdés második mondata szerinti kötelezettségeknek, a hatóság a helyesbítésről értesítést küld és felkéri az engedélyezett nyilatkozattevőt, hogy egy hónapon belül adja le a kiegészítő CBAM-tanúsítványokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben az illetékes
  hatóság
  úgy véli, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő számláján lévő CBAM-tanúsítványok száma nem felel meg a (2) bekezdés második mondata szerinti kötelezettségeknek, a hatóság a helyesbítésről értesítést küld és felkéri az engedélyezett nyilatkozattevőt, hogy egy hónapon belül adja le a kiegészítő CBAM-tanúsítványokat.

(3)   Amennyiben az illetékes
  CBAM-hatóság
  úgy véli, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő számláján lévő CBAM-tanúsítványok száma nem felel meg a (2) bekezdés második mondata szerinti kötelezettségeknek, a hatóság a helyesbítésről értesítést küld és felkéri az engedélyezett nyilatkozattevőt, hogy egy hónapon belül adja le a kiegészítő CBAM-tanúsítványokat.

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 4 bekezdés

22 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  A (3) bekezdésben említett értesítés címzettje fellebbezést nyújthat be az értesítés ellen. Az értesítés címzettjét tájékoztatni kell a fellebbezés esetén követendő eljárásról. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  A (3) bekezdésben említett értesítés címzettje fellebbezést nyújthat be az értesítés ellen. Az értesítés címzettjét tájékoztatni kell a fellebbezés esetén követendő eljárásról.

törölve

törölve

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés

23 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az egyes tagállamok illetékes hatóságai
  az
  adott tagállamban
  engedélyezett nyilatkozattevő kérésére
  visszavásárolják
  a nyilatkozattevő
  nemzeti jegyzékben
  szereplő számláján fennmaradó CBAM-tanúsítvány többletet a 22. cikk szerinti leadásukat követően. A visszavásárlási kérelmet minden olyan év június 30-áig kell benyújtani, amelyben CBAM-tanúsítványokat leadtak. | (1)   
  A CBAM-hatóság
  az engedélyezett nyilatkozattevő kérésére
  visszavásárolja
  a nyilatkozattevő
  CBAM-jegyzékben
  szereplő számláján fennmaradó CBAM-tanúsítvány többletet a 22. cikk szerinti leadásukat követően. A visszavásárlási kérelmet minden olyan év június 30-áig kell benyújtani, amelyben CBAM-tanúsítványokat leadtak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Az egyes tagállamok illetékes hatóságai
  az
  adott tagállamban
  engedélyezett nyilatkozattevő kérésére
  visszavásárolják
  a nyilatkozattevő
  nemzeti jegyzékben
  szereplő számláján fennmaradó CBAM-tanúsítvány többletet a 22. cikk szerinti leadásukat követően. A visszavásárlási kérelmet minden olyan év június 30-áig kell benyújtani, amelyben CBAM-tanúsítványokat leadtak.

(1)   
  A CBAM-hatóság
  az engedélyezett nyilatkozattevő kérésére
  visszavásárolja
  a nyilatkozattevő
  CBAM-jegyzékben
  szereplő számláján fennmaradó CBAM-tanúsítvány többletet a 22. cikk szerinti leadásukat követően. A visszavásárlási kérelmet minden olyan év június 30-áig kell benyújtani, amelyben CBAM-tanúsítványokat leadtak.

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 1 bekezdés

24 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Minden év június 30-ig
  az egyes tagállamok illetékes hatóságai érvénytelenítenek
  minden olyan CBAM-tanúsítványt, amelyet az előző naptári évet megelőző évben vásároltak, és amely az
  adott tagállamban
  engedélyezett nyilatkozattevők
  nemzeti jegyzékben
  lévő számláin megmaradt. | Minden év június 30-ig
  a CBAM-hatóság érvénytelenít
  minden olyan CBAM-tanúsítványt, amelyet az előző naptári évet megelőző évben vásároltak, és amely az engedélyezett nyilatkozattevők
  CBAM-jegyzékben
  lévő számláin megmaradt
  , és erről indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintett engedélyezett nyilatkozattevőt
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Minden év június 30-ig
  az egyes tagállamok illetékes hatóságai érvénytelenítenek
  minden olyan CBAM-tanúsítványt, amelyet az előző naptári évet megelőző évben vásároltak, és amely az
  adott tagállamban
  engedélyezett nyilatkozattevők
  nemzeti jegyzékben
  lévő számláin megmaradt.

az egyes tagállamok illetékes hatóságai érvénytelenítenek

adott tagállamban

nemzeti jegyzékben

Minden év június 30-ig
  a CBAM-hatóság érvénytelenít
  minden olyan CBAM-tanúsítványt, amelyet az előző naptári évet megelőző évben vásároltak, és amely az engedélyezett nyilatkozattevők
  CBAM-jegyzékben
  lévő számláin megmaradt
  , és erről indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintett engedélyezett nyilatkozattevőt
  .

a CBAM-hatóság érvénytelenít

CBAM-jegyzékben

, és erről indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintett engedélyezett nyilatkozattevőt

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 a cikk (új)

24 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 24a. cikk |
| | A CBAM-tanúsítványok értékesítéséből termelt bevételek |
| | (1)
     
  A CBAM-tanúsítványok értékesítéséből termelt bevételek nem minősülnek címzett bevételnek. Ez a rendelet nem akadályozza meg, hogy a CBAM-tanúsítványok értékesítéséből termelt bevételeket az EUMSZ 311. cikkével összhangban saját forrásként határozzák meg, és általános bevételként szerepeltessék az uniós költségvetésben. |
| | (2)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy a CBAM teljesítse a globális szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló célját, és hozzájáruljon az Unió éghajlat-politikai célkitűzéseinek és nemzetközi kötelezettségvállalásainak – köztük a Párizsi Megállapodásnak – a teljesítéséhez, az (1) bekezdés sérelme nélkül uniós pénzügyi támogatást kell nyújtani az éghajlatváltozás mérséklésének és az ahhoz való alkalmazkodásnak a támogatására a legkevésbé fejlett országokban, beleértve a feldolgozóipar dekarbonizációjára és átalakítására irányuló erőfeszítéseiket is. Az ilyen finanszírozást az uniós költségvetésen keresztül kell rendelkezésre bocsátani az éghajlatváltozás elleni küzdelem nemzetközi finanszírozásához való hozzájárulás céljából, megkönnyítve az érintett iparágak alkalmazkodását az e rendeletben megállapított új kötelezettségekhez, és azt technikai segítségnyújtással kiegészítve, azzal a feltétellel, hogy a fogadó országban maradéktalanul végrehajtják és érvényesítik a nemzetközileg elismert munkaügyi és szociális jogokat, például az ILO alapvető munkaügyi normáit. |
| | Az uniós költségvetésből származó új pénzügyi támogatást az (EU) 2021/947 rendelettel létrehozott Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz vonatkozó földrajzi és tematikus programja keretében kell nyújtani, éves alapon meghatározott összegben, amelynek el kell érnie legalább a CBAM-tanúsítványok értékesítéséből származó bevételek szintjét. |
| | (3)
     
  A CBAM-tanúsítványok értékesítéséből származó bevételek felhasználásának átláthatósága érdekében a Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy az előző évben hogyan használták fel az e bevételek pénzügyi értékével megegyező összeget, és hogy ez hogyan járult hozzá a feldolgozóipar dekarbonizációjához a legkevésbé fejlett országokban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

24a. cikk

24a. cikk

A CBAM-tanúsítványok értékesítéséből termelt bevételek

A CBAM-tanúsítványok értékesítéséből termelt bevételek

(1)
     
  A CBAM-tanúsítványok értékesítéséből termelt bevételek nem minősülnek címzett bevételnek. Ez a rendelet nem akadályozza meg, hogy a CBAM-tanúsítványok értékesítéséből termelt bevételeket az EUMSZ 311. cikkével összhangban saját forrásként határozzák meg, és általános bevételként szerepeltessék az uniós költségvetésben.

(2)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy a CBAM teljesítse a globális szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló célját, és hozzájáruljon az Unió éghajlat-politikai célkitűzéseinek és nemzetközi kötelezettségvállalásainak – köztük a Párizsi Megállapodásnak – a teljesítéséhez, az (1) bekezdés sérelme nélkül uniós pénzügyi támogatást kell nyújtani az éghajlatváltozás mérséklésének és az ahhoz való alkalmazkodásnak a támogatására a legkevésbé fejlett országokban, beleértve a feldolgozóipar dekarbonizációjára és átalakítására irányuló erőfeszítéseiket is. Az ilyen finanszírozást az uniós költségvetésen keresztül kell rendelkezésre bocsátani az éghajlatváltozás elleni küzdelem nemzetközi finanszírozásához való hozzájárulás céljából, megkönnyítve az érintett iparágak alkalmazkodását az e rendeletben megállapított új kötelezettségekhez, és azt technikai segítségnyújtással kiegészítve, azzal a feltétellel, hogy a fogadó országban maradéktalanul végrehajtják és érvényesítik a nemzetközileg elismert munkaügyi és szociális jogokat, például az ILO alapvető munkaügyi normáit.

Az uniós költségvetésből származó új pénzügyi támogatást az (EU) 2021/947 rendelettel létrehozott Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz vonatkozó földrajzi és tematikus programja keretében kell nyújtani, éves alapon meghatározott összegben, amelynek el kell érnie legalább a CBAM-tanúsítványok értékesítéséből származó bevételek szintjét.

Az uniós költségvetésből származó új pénzügyi támogatást az (EU) 2021/947 rendelettel létrehozott Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz vonatkozó földrajzi és tematikus programja keretében kell nyújtani, éves alapon meghatározott összegben, amelynek el kell érnie legalább a CBAM-tanúsítványok értékesítéséből származó bevételek szintjét.

(3)
     
  A CBAM-tanúsítványok értékesítéséből származó bevételek felhasználásának átláthatósága érdekében a Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy az előző évben hogyan használták fel az e bevételek pénzügyi értékével megegyező összeget, és hogy ez hogyan járult hozzá a feldolgozóipar dekarbonizációjához a legkevésbé fejlett országokban.

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk

25 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 25. cikk | törölve |
| A határokon az áruk behozatalakor alkalmazott eljárások | |
| (1)
     
  A vámhatóságok csak akkor engedélyezik az áruk behozatalát, ha a nyilatkozattevőt az illetékes hatóság legkésőbb az áruk szabad forgalomba bocsátásakor engedélyezi. | |
| (2)
     
  A vámhatóságok időszakosan tájékoztatást nyújtanak a nyilatkozattevő engedélyezése szerinti tagállam illetékes hatóságának a bejelentett importárukról, amely tájékoztatás magában foglalja a nyilatkozattevő EORI-számát és CBAM-számlaszámát, az áruk nyolcjegyű KN-kódját, a mennyiséget, a származási országot, a nyilatkozat keltét és a vámeljárást. | |
| (3)
     
  A vámhatóságok az árukat ellenőrzik a 952/2013/EU rendelet 46. cikkével összhangban, beleértve a nyolcjegyű KN-kódot, valamint a behozott áruk mennyiségét és származási országát. A Bizottság a 952/2013/EU rendelet 50. cikke szerinti közös kockázati kritériumok és standardok kialakításába belefoglalja a CBAM-mal kapcsolatos kockázatokat is. | |
| (4)
     
  A 952/2013/EU rendelet 12. cikkének (1) bekezdésével összhangban a vámhatóságok a kötelességük teljesítése során szerzett vagy bizalmas alapon kapott bizalmas információkat közölhetik a nyilatkozattevő engedélyezése szerinti tagállam illetékes hatóságával. A tagállamok illetékes hatóságai a Tanács 515/97/EK rendeletével összhangban kezelik és osztják meg ezeket az információkat. | |
| (5)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el az információk meghatározására, valamint az információk (2) bekezdés szerinti közlésének idejére és módjára vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

25. cikk

25. cikk

törölve

törölve

A határokon az áruk behozatalakor alkalmazott eljárások

A határokon az áruk behozatalakor alkalmazott eljárások

(1)
     
  A vámhatóságok csak akkor engedélyezik az áruk behozatalát, ha a nyilatkozattevőt az illetékes hatóság legkésőbb az áruk szabad forgalomba bocsátásakor engedélyezi.

(2)
     
  A vámhatóságok időszakosan tájékoztatást nyújtanak a nyilatkozattevő engedélyezése szerinti tagállam illetékes hatóságának a bejelentett importárukról, amely tájékoztatás magában foglalja a nyilatkozattevő EORI-számát és CBAM-számlaszámát, az áruk nyolcjegyű KN-kódját, a mennyiséget, a származási országot, a nyilatkozat keltét és a vámeljárást.

(3)
     
  A vámhatóságok az árukat ellenőrzik a 952/2013/EU rendelet 46. cikkével összhangban, beleértve a nyolcjegyű KN-kódot, valamint a behozott áruk mennyiségét és származási országát. A Bizottság a 952/2013/EU rendelet 50. cikke szerinti közös kockázati kritériumok és standardok kialakításába belefoglalja a CBAM-mal kapcsolatos kockázatokat is.

(4)
     
  A 952/2013/EU rendelet 12. cikkének (1) bekezdésével összhangban a vámhatóságok a kötelességük teljesítése során szerzett vagy bizalmas alapon kapott bizalmas információkat közölhetik a nyilatkozattevő engedélyezése szerinti tagállam illetékes hatóságával. A tagállamok illetékes hatóságai a Tanács 515/97/EK rendeletével összhangban kezelik és osztják meg ezeket az információkat.

(5)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el az információk meghatározására, valamint az információk (2) bekezdés szerinti közlésének idejére és módjára vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 a cikk (új)

25 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 25 a cikk (új) |
| | A határokon az áruk behozatalakor alkalmazott eljárások |
| | (1)
     
  A vámhatóságok kötelesek gondoskodni arról, hogy az áruk behozatalra történő bejelentésekor, legkésőbb a szabad forgalomba bocsátásuk idején a nyilatkozattevő bekerüljön a CBAM-hatóság nyilvántartásába. |
| | (2)
     
  A vámhatóságok rendszeresen közlik a CBAM-hatósággal az I. mellékletben felsorolt, behozatalra bejelentett árukra vonatkozó konkrét információkat. Ezen információknak tartalmazniuk kell legalább az áruk mennyiségét, származási országát és a nyilatkozattevőt. A vámhatóságok e rendelet alkalmazásában a 952/2013/EU rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett bizalmas információkat közölhetnek a CBAM-hatósággal. |
| | (3)
     
  A behozott termékeket a 952/2013/EU rendelet 59. cikkében meghatározott, az áruk nem preferenciális származására vonatkozó szabályokkal összhangban kell harmadik országból származónak tekinteni. |
| | (4)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megállapítja a (2) bekezdésben említett gyakoriságot és információkat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |
| | (5)
     
  A 26a. vagy a 27. cikk szerinti intézkedés elindításának napjától kezdődően és miután kellő időben tájékoztatta a tagállamokat, a Bizottság utasíthatja a vámhatóságokat a behozatal nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére annak érdekében, hogy az intézkedések később a nyilvántartásba vételtől kezdve alkalmazhatók legyenek e behozatallal szemben. A Bizottság a behozatalokra nézve kötelezővé teheti a nyilvántartásba vételt saját kezdeményezére vagy ha az uniós gazdasági ágazat ez iránti kérelmében elegendő bizonyítékot szolgáltatott egy ilyen intézkedés meghozatalához. A nyilvántartásba vételt bizottsági határozattal kell bevezetni, amelyben meg kell határozni az intézkedés célját és adott esetben a lehetséges jövőbeli kötelezettség becsült összegét. Behozatal esetében kilenc hónapnál hosszabb nyilvántartásba vételi időszak nem alkalmazható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

25 a cikk (új)

25 a cikk (új)

A határokon az áruk behozatalakor alkalmazott eljárások

A határokon az áruk behozatalakor alkalmazott eljárások

(1)
     
  A vámhatóságok kötelesek gondoskodni arról, hogy az áruk behozatalra történő bejelentésekor, legkésőbb a szabad forgalomba bocsátásuk idején a nyilatkozattevő bekerüljön a CBAM-hatóság nyilvántartásába.

(2)
     
  A vámhatóságok rendszeresen közlik a CBAM-hatósággal az I. mellékletben felsorolt, behozatalra bejelentett árukra vonatkozó konkrét információkat. Ezen információknak tartalmazniuk kell legalább az áruk mennyiségét, származási országát és a nyilatkozattevőt. A vámhatóságok e rendelet alkalmazásában a 952/2013/EU rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett bizalmas információkat közölhetnek a CBAM-hatósággal.

(3)
     
  A behozott termékeket a 952/2013/EU rendelet 59. cikkében meghatározott, az áruk nem preferenciális származására vonatkozó szabályokkal összhangban kell harmadik országból származónak tekinteni.

(4)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megállapítja a (2) bekezdésben említett gyakoriságot és információkat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(5)
     
  A 26a. vagy a 27. cikk szerinti intézkedés elindításának napjától kezdődően és miután kellő időben tájékoztatta a tagállamokat, a Bizottság utasíthatja a vámhatóságokat a behozatal nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére annak érdekében, hogy az intézkedések később a nyilvántartásba vételtől kezdve alkalmazhatók legyenek e behozatallal szemben. A Bizottság a behozatalokra nézve kötelezővé teheti a nyilvántartásba vételt saját kezdeményezére vagy ha az uniós gazdasági ágazat ez iránti kérelmében elegendő bizonyítékot szolgáltatott egy ilyen intézkedés meghozatalához. A nyilvántartásba vételt bizottsági határozattal kell bevezetni, amelyben meg kell határozni az intézkedés célját és adott esetben a lehetséges jövőbeli kötelezettség becsült összegét. Behozatal esetében kilenc hónapnál hosszabb nyilvántartásba vételi időszak nem alkalmazható.

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk

26 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 26. cikk | törölve |
| Szankciók | |
| (1)
     
  Az az engedélyezett nyilatkozattevő aki adott év május 31-ig nem nyújtja be az azt megelőző év során behozott áruk beágyazott kibocsátásának megfelelő számú CBAM-tanúsítványt, a 2003/87/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, az irányelv 16. cikkének (4) bekezdése szerint megnövelt többletkibocsátási bírsággal egyenértékű bírsággal sújtandó az áruk behozatalának évében valamennyi olyan CBAM-tanúsítvány vonatkozásában, amelyet az engedélyezett nyilatkozattevőnek le kellett volna adnia. | |
| (2)
     
  Az engedélyezett nyilatkozattevőtől eltérő azon személy, aki CBAM-tanúsítványok e rendelet szerinti leadása nélkül léptet be árukat az Unió vámterületére, az (1) bekezdés szerinti bírsággal sújtandó az áruk beléptetésének évében valamennyi olyan CBAM-tanúsítvány vonatkozásában, amelyet az engedélyezett nyilatkozattevőnek le kellett volna adnia. | |
| (3)
     
  A bírság kifizetése semmilyen esetben sem menti fel az engedélyezett nyilatkozattevőt azon kötelezettsége alól, hogy leadja az adott év esedékes CBAM-tanúsítványait azon tagállam illetékes hatóságának, amelyben a nyilatkozattevőt engedélyezték. | |
| (4)
     
  Ha az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő nem felel meg a CBAM-tanúsítványok (1) bekezdésben meghatározott leadási kötelezettségének, vagy hogy adott személy a (2) bekezdésben meghatározottak szerint hozott be árukat az Unió vámterületére, az illetékes hatóság kiszabja a bírságot és értesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt vagy – a (2) bekezdés szerinti helyzet esetén – a személyt, | |
| a) | arról, hogy az illetékes hatóság azt a következtetést vonta le, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő vagy a személy nem tesz eleget a CBAM-tanúsítványok adott évre vonatkozó leadási kötelezettségének; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26. cikk

26. cikk

törölve

törölve

Szankciók

Szankciók

(1)
     
  Az az engedélyezett nyilatkozattevő aki adott év május 31-ig nem nyújtja be az azt megelőző év során behozott áruk beágyazott kibocsátásának megfelelő számú CBAM-tanúsítványt, a 2003/87/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, az irányelv 16. cikkének (4) bekezdése szerint megnövelt többletkibocsátási bírsággal egyenértékű bírsággal sújtandó az áruk behozatalának évében valamennyi olyan CBAM-tanúsítvány vonatkozásában, amelyet az engedélyezett nyilatkozattevőnek le kellett volna adnia.

(2)
     
  Az engedélyezett nyilatkozattevőtől eltérő azon személy, aki CBAM-tanúsítványok e rendelet szerinti leadása nélkül léptet be árukat az Unió vámterületére, az (1) bekezdés szerinti bírsággal sújtandó az áruk beléptetésének évében valamennyi olyan CBAM-tanúsítvány vonatkozásában, amelyet az engedélyezett nyilatkozattevőnek le kellett volna adnia.

(3)
     
  A bírság kifizetése semmilyen esetben sem menti fel az engedélyezett nyilatkozattevőt azon kötelezettsége alól, hogy leadja az adott év esedékes CBAM-tanúsítványait azon tagállam illetékes hatóságának, amelyben a nyilatkozattevőt engedélyezték.

(4)
     
  Ha az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő nem felel meg a CBAM-tanúsítványok (1) bekezdésben meghatározott leadási kötelezettségének, vagy hogy adott személy a (2) bekezdésben meghatározottak szerint hozott be árukat az Unió vámterületére, az illetékes hatóság kiszabja a bírságot és értesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt vagy – a (2) bekezdés szerinti helyzet esetén – a személyt,

a)

a)

arról, hogy az illetékes hatóság azt a következtetést vonta le, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő vagy a személy nem tesz eleget a CBAM-tanúsítványok adott évre vonatkozó leadási kötelezettségének;

arról, hogy az illetékes hatóság azt a következtetést vonta le, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő vagy a személy nem tesz eleget a CBAM-tanúsítványok adott évre vonatkozó leadási kötelezettségének;

| b) | a következtetésének okairól; |
| --- | --- |

b)

b)

a következtetésének okairól;

a következtetésének okairól;

| c) | az engedélyezett nyilatkozattevőre vagy a szóban forgó személyre kiszabott bírság összegéről; |
| --- | --- |

c)

c)

az engedélyezett nyilatkozattevőre vagy a szóban forgó személyre kiszabott bírság összegéről;

az engedélyezett nyilatkozattevőre vagy a szóban forgó személyre kiszabott bírság összegéről;

| d) | a büntetés esedékességének napjáról; |
| --- | --- |

d)

d)

a büntetés esedékességének napjáról;

a büntetés esedékességének napjáról;

| e) | arról az intézkedésről, amelyről az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy azt az ügy tényeitől és körülményeitől függően az engedélyezett nyilatkozattevőnek vagy a személynek az a) pont szerinti kötelezettségének való megfelelés céljából meg kellene tennie; valamint |
| --- | --- |

e)

e)

arról az intézkedésről, amelyről az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy azt az ügy tényeitől és körülményeitől függően az engedélyezett nyilatkozattevőnek vagy a személynek az a) pont szerinti kötelezettségének való megfelelés céljából meg kellene tennie; valamint

arról az intézkedésről, amelyről az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy azt az ügy tényeitől és körülményeitől függően az engedélyezett nyilatkozattevőnek vagy a személynek az a) pont szerinti kötelezettségének való megfelelés céljából meg kellene tennie; valamint

| f) | az engedélyezett nyilatkozattevő vagy a személy fellebbezéshez való jogáról a nemzeti szabályok szerint. |
| --- | --- |

f)

f)

az engedélyezett nyilatkozattevő vagy a személy fellebbezéshez való jogáról a nemzeti szabályok szerint.

az engedélyezett nyilatkozattevő vagy a személy fellebbezéshez való jogáról a nemzeti szabályok szerint.

(5)
     
  A (2) bekezdésben említett bírságokon túl a tagállamok nemzeti szabályaiknak megfelelően közigazgatási vagy büntetőjogi szankciókat róhatnak ki a CBAM jogszabályok tiszteletben tartásának elmulasztása esetén. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 a cikk (új)

26 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26a. cikk |
| | Szankciók |
| | (1)
     
  Pénzbírsággal sújtandó minden olyan engedélyezett nyilatkozattevő, aki az adott év május 31-ig nem adja le az előző év során behozott áruk beágyazott kibocsátásának megfelelő számú CBAM-tanúsítványt, vagy hamis információkat közöl a hatósággal a tényleges kibocsátásokról annak érdekében, hogy kedvező egyéni bánásmódban részesüljön. |
| | (2)
     
  A bírság összege egyenlő a CBAM-tanúsítványok előző évi átlagárának háromszorosával, minden olyan CBAM-tanúsítvány után, amelyet az engedélyezett nyilatkozattevő nem adott le a 22. cikkel összhangban. A bírság megfizetése nem mentesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt azon kötelezettsége alól, hogy az esedékes számú CBAM-tanúsítványt leadja a CBAM-hatóságnak. |
| | (3)
     
  Ismételt szabálysértések esetén a CBAM-hatóság az engedélyezett nyilatkozattevő CBAM-számlájának felfüggesztése mellett dönthet. |
| | (4)
     
  Az (2) bekezdésben említett bírságokon túl a tagállamok nemzeti szabályaiknak megfelelően közigazgatási vagy büntetőjogi szankciókat rónak ki a CBAM tiszteletben tartásának elmulasztása esetén. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| | (5)
     
  Ha a CBAM-hatóság úgy találja, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő nem tesz eleget a CBAM-tanúsítványok leadására vonatkozó kötelezettségnek vagy hamis információkat közölt a hatósággal, a CBAM-hatóság kiszabja a (2) bekezdésben említett bírságot és értesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt: |
| | a) | arról, hogy a CBAM-hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő az adott év viszonylatában nem tesz eleget a CBAM-tanúsítványok leadására vonatkozó kötelezettségnek a 22. cikkel összhangban, vagy hamis információkat közölt a hatósággal; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26a. cikk

26a. cikk

Szankciók

Szankciók

(1)
     
  Pénzbírsággal sújtandó minden olyan engedélyezett nyilatkozattevő, aki az adott év május 31-ig nem adja le az előző év során behozott áruk beágyazott kibocsátásának megfelelő számú CBAM-tanúsítványt, vagy hamis információkat közöl a hatósággal a tényleges kibocsátásokról annak érdekében, hogy kedvező egyéni bánásmódban részesüljön.

(2)
     
  A bírság összege egyenlő a CBAM-tanúsítványok előző évi átlagárának háromszorosával, minden olyan CBAM-tanúsítvány után, amelyet az engedélyezett nyilatkozattevő nem adott le a 22. cikkel összhangban. A bírság megfizetése nem mentesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt azon kötelezettsége alól, hogy az esedékes számú CBAM-tanúsítványt leadja a CBAM-hatóságnak.

(3)
     
  Ismételt szabálysértések esetén a CBAM-hatóság az engedélyezett nyilatkozattevő CBAM-számlájának felfüggesztése mellett dönthet.

(4)
     
  Az (2) bekezdésben említett bírságokon túl a tagállamok nemzeti szabályaiknak megfelelően közigazgatási vagy büntetőjogi szankciókat rónak ki a CBAM tiszteletben tartásának elmulasztása esetén. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

(5)
     
  Ha a CBAM-hatóság úgy találja, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő nem tesz eleget a CBAM-tanúsítványok leadására vonatkozó kötelezettségnek vagy hamis információkat közölt a hatósággal, a CBAM-hatóság kiszabja a (2) bekezdésben említett bírságot és értesíti az engedélyezett nyilatkozattevőt:

a)

a)

arról, hogy a CBAM-hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő az adott év viszonylatában nem tesz eleget a CBAM-tanúsítványok leadására vonatkozó kötelezettségnek a 22. cikkel összhangban, vagy hamis információkat közölt a hatósággal;

arról, hogy a CBAM-hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az engedélyezett nyilatkozattevő az adott év viszonylatában nem tesz eleget a CBAM-tanúsítványok leadására vonatkozó kötelezettségnek a 22. cikkel összhangban, vagy hamis információkat közölt a hatósággal;

| b) | a következtetésének okairól; |
| --- | --- |

b)

b)

a következtetésének okairól;

a következtetésének okairól;

| c) | az engedélyezett nyilatkozattevővel szemben megállapított bírság összegéről; |
| --- | --- |

c)

c)

az engedélyezett nyilatkozattevővel szemben megállapított bírság összegéről;

az engedélyezett nyilatkozattevővel szemben megállapított bírság összegéről;

| d) | a büntetés esedékességének napjáról; |
| --- | --- |

d)

d)

a büntetés esedékességének napjáról;

a büntetés esedékességének napjáról;

| e) | arról az intézkedésről, amelyről az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy annak az ügy tényeitől és körülményeitől függően az engedélyezett nyilatkozattevőnek az a) pont szerinti kötelezettségének való megfelelés céljából eleget kellene tennie; valamint |
| --- | --- |

e)

e)

arról az intézkedésről, amelyről az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy annak az ügy tényeitől és körülményeitől függően az engedélyezett nyilatkozattevőnek az a) pont szerinti kötelezettségének való megfelelés céljából eleget kellene tennie; valamint

arról az intézkedésről, amelyről az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy annak az ügy tényeitől és körülményeitől függően az engedélyezett nyilatkozattevőnek az a) pont szerinti kötelezettségének való megfelelés céljából eleget kellene tennie; valamint

| f) | a nyilatkozattevő fellebbezéshez való jogáról a nemzeti szabályok szerint. |
| --- | --- |

f)

f)

a nyilatkozattevő fellebbezéshez való jogáról a nemzeti szabályok szerint.

a nyilatkozattevő fellebbezéshez való jogáról a nemzeti szabályok szerint.

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés

27 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A kijátszásra irányuló gyakorlatok
  olyan helyzeteket foglalnak magukban, amikor az e rendelet hatálya alá tartozó árukkal kapcsolatos kereskedelmi szerkezet megváltoztatásának
  nincs más észszerű oka vagy gazdasági indoka, mint az e rendeletben meghatározott kötelezettségek elkerülése
  , és abból áll, hogy ezeket az árukat olyan, enyhén módosított termékekre cserélik ki, amelyek nem szerepelnek az I. mellékletben szereplő áruk jegyzékében
  ,
  de az e rendelet hatálya alá tartozó ágazathoz tartoznak. | (2)   A kijátszásra irányuló gyakorlatok
  célja az e rendeletben meghatározott kötelezettségek bármelyikének elkerülése. Ezek olyan helyzetek, amelyek olyan gyakorlatból, folyamatból vagy munkából fakadnak, amelynek
  nincs más észszerű oka vagy gazdasági indoka, mint az e rendeletben meghatározott kötelezettségek elkerülése
  vagy enyhítése
  ,
  és többek között a következőkből állhatnak: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A kijátszásra irányuló gyakorlatok
  olyan helyzeteket foglalnak magukban, amikor az e rendelet hatálya alá tartozó árukkal kapcsolatos kereskedelmi szerkezet megváltoztatásának
  nincs más észszerű oka vagy gazdasági indoka, mint az e rendeletben meghatározott kötelezettségek elkerülése
  , és abból áll, hogy ezeket az árukat olyan, enyhén módosított termékekre cserélik ki, amelyek nem szerepelnek az I. mellékletben szereplő áruk jegyzékében
  ,
  de az e rendelet hatálya alá tartozó ágazathoz tartoznak.

(2)   A kijátszásra irányuló gyakorlatok
  célja az e rendeletben meghatározott kötelezettségek bármelyikének elkerülése. Ezek olyan helyzetek, amelyek olyan gyakorlatból, folyamatból vagy munkából fakadnak, amelynek
  nincs más észszerű oka vagy gazdasági indoka, mint az e rendeletben meghatározott kötelezettségek elkerülése
  vagy enyhítése
  ,
  és többek között a következőkből állhatnak:

Módosítás 136

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – a pont (új)

27 cikk – 2 bekezdés – a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | a) | az e rendelet hatálya alá tartozó áruk esetében olyan közvetlen és közvetett támogatások, például kedvező adómegállapodások, energiaárak, export-visszatérítések vagy az exportkompenzáció egyéb formái, amelyek célja, hogy fedezzék a harmadik országban fizetett szén-dioxid-árhoz kapcsolódó költségek egy részét vagy egészét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

az e rendelet hatálya alá tartozó áruk esetében olyan közvetlen és közvetett támogatások, például kedvező adómegállapodások, energiaárak, export-visszatérítések vagy az exportkompenzáció egyéb formái, amelyek célja, hogy fedezzék a harmadik országban fizetett szén-dioxid-árhoz kapcsolódó költségek egy részét vagy egészét;

az e rendelet hatálya alá tartozó áruk esetében olyan közvetlen és közvetett támogatások, például kedvező adómegállapodások, energiaárak, export-visszatérítések vagy az exportkompenzáció egyéb formái, amelyek célja, hogy fedezzék a harmadik országban fizetett szén-dioxid-árhoz kapcsolódó költségek egy részét vagy egészét;

Módosítás 137

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – b pont (új)

27 cikk – 2 bekezdés – b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | b) | a harmadik országban fizetett szén-dioxid-ár, amelyet kizárólag az Unióba exportálandó áruk után vetettek ki; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

a harmadik országban fizetett szén-dioxid-ár, amelyet kizárólag az Unióba exportálandó áruk után vetettek ki;

a harmadik országban fizetett szén-dioxid-ár, amelyet kizárólag az Unióba exportálandó áruk után vetettek ki;

Módosítás 138

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – c pont (új)

27 cikk – 2 bekezdés – c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | c) | ezen áruk olyan, enyhén módosított termékekre való kicserélése, amelyek nem szerepelnek az I. mellékletben szereplő áruk jegyzékében, de az e rendelet hatálya alá tartozó ágazathoz tartoznak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

c)

ezen áruk olyan, enyhén módosított termékekre való kicserélése, amelyek nem szerepelnek az I. mellékletben szereplő áruk jegyzékében, de az e rendelet hatálya alá tartozó ágazathoz tartoznak;

ezen áruk olyan, enyhén módosított termékekre való kicserélése, amelyek nem szerepelnek az I. mellékletben szereplő áruk jegyzékében, de az e rendelet hatálya alá tartozó ágazathoz tartoznak;

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – d pont (új)

27 cikk – 2 bekezdés – d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | d) | az I. mellékletben felsorolt áruk közül egyet vagy többet tartalmazó továbbfeldolgozott termékek gyártásának kiszervezése azzal a céllal, hogy az Unióban elkerüljék a szén-dioxid-ár megfizetését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

d)

az I. mellékletben felsorolt áruk közül egyet vagy többet tartalmazó továbbfeldolgozott termékek gyártásának kiszervezése azzal a céllal, hogy az Unióban elkerüljék a szén-dioxid-ár megfizetését;

az I. mellékletben felsorolt áruk közül egyet vagy többet tartalmazó továbbfeldolgozott termékek gyártásának kiszervezése azzal a céllal, hogy az Unióban elkerüljék a szén-dioxid-ár megfizetését;

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – e pont (új)

27 cikk – 2 bekezdés – e pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | e) | az érintett termék olyan harmadik országokon keresztül történő szállítása, amelyekre nem vonatkoznak kötelezettségek, vagy kedvezőbb kötelezettségek vonatkoznak; or |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

e)

az érintett termék olyan harmadik országokon keresztül történő szállítása, amelyekre nem vonatkoznak kötelezettségek, vagy kedvezőbb kötelezettségek vonatkoznak; or

az érintett termék olyan harmadik országokon keresztül történő szállítása, amelyekre nem vonatkoznak kötelezettségek, vagy kedvezőbb kötelezettségek vonatkoznak; or

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – f pont (új)

27 cikk – 2 bekezdés – f pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | f) | az exportőrök vagy gyártók értékesítési és termelési szerkezetének és csatornáinak exportőrök, illetve gyártók általi átszervezése, vagy egyéb kettős termelési és kettős értékesítési gyakorlatok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

f)

az exportőrök vagy gyártók értékesítési és termelési szerkezetének és csatornáinak exportőrök, illetve gyártók általi átszervezése, vagy egyéb kettős termelési és kettős értékesítési gyakorlatok;

az exportőrök vagy gyártók értékesítési és termelési szerkezetének és csatornáinak exportőrök, illetve gyártók általi átszervezése, vagy egyéb kettős termelési és kettős értékesítési gyakorlatok;

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 3 bekezdés

27 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok, illetve a (2) bekezdésben leírt
  helyzetek
  által érintett vagy előnyhöz jutott felek értesíthetik a Bizottságot, ha
  egy kéthónapos időszak alatt az előző év azonos időszakához képest az e rendelet hatálya alá tartozó áruk importjában jelentős csökkenést
  ,
  és az I. mellékletben foglalt árujegyzékben nem szereplő
  ,
  enyhén módosított termékek behozatalában növekedést tapasztalnak
  . A Bizottság
  folyamatosan figyelemmel kíséri az áruk kereskedelmi szerkezetének és az enyhén módosított termékeknek uniós szinten történő bármilyen jelentős változását
  . | (3)   A tagállamok, illetve a (2) bekezdésben leírt
  bármely helyzet
  által érintett vagy előnyhöz jutott felek értesíthetik a Bizottságot, ha
  kijátszásra irányuló gyakorlatokat tapasztalnak. A közvetlenül érintett felektől eltérő érdekelt felek, például környezetvédelmi szervezetek és nem kormányzati szervezetek
  ,
  amelyek konkrét bizonyítékot tárnak fel e rendelet kijátszására
  ,
  szintén értesíthetik a Bizottságot
  . A Bizottság
  a kijátszási gyakorlatok azonosítása céljából folyamatos nyomon követést végez, többek között piacfelügyelet útján vagy bármely releváns információforrás, például a civil társadalmi szervezetek beadványai és jelentései alapján
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok, illetve a (2) bekezdésben leírt
  helyzetek
  által érintett vagy előnyhöz jutott felek értesíthetik a Bizottságot, ha
  egy kéthónapos időszak alatt az előző év azonos időszakához képest az e rendelet hatálya alá tartozó áruk importjában jelentős csökkenést
  ,
  és az I. mellékletben foglalt árujegyzékben nem szereplő
  ,
  enyhén módosított termékek behozatalában növekedést tapasztalnak
  . A Bizottság
  folyamatosan figyelemmel kíséri az áruk kereskedelmi szerkezetének és az enyhén módosított termékeknek uniós szinten történő bármilyen jelentős változását
  .

(3)   A tagállamok, illetve a (2) bekezdésben leírt
  bármely helyzet
  által érintett vagy előnyhöz jutott felek értesíthetik a Bizottságot, ha
  kijátszásra irányuló gyakorlatokat tapasztalnak. A közvetlenül érintett felektől eltérő érdekelt felek, például környezetvédelmi szervezetek és nem kormányzati szervezetek
  ,
  amelyek konkrét bizonyítékot tárnak fel e rendelet kijátszására
  ,
  szintén értesíthetik a Bizottságot
  . A Bizottság
  a kijátszási gyakorlatok azonosítása céljából folyamatos nyomon követést végez, többek között piacfelügyelet útján vagy bármely releváns információforrás, például a civil társadalmi szervezetek beadványai és jelentései alapján
  .

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 4 bekezdés

27 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A (3) bekezdésben említett értesítésnek meg kell jelölnie az alapjául szolgáló indokokat és magában kell foglalnia a 
  (2)
  bekezdésben említett
  árukra
  és
  termékekre vonatkozó releváns adatokat és statisztikákat
  . | (4)   A (3) bekezdésben említett értesítésnek meg kell jelölnie az alapjául szolgáló indokokat és magában kell foglalnia
  az e rendelet kijátszásával kapcsolatos állítás alátámasztására szolgáló releváns adatokat és statisztikákat.
   A 
  Bizottság vizsgálatot indít a valamely tagállam, érintett fél vagy érdekelt fél által küldött értesítésben foglalt ilyen állítással kapcsolatban, feltéve, hogy az értesítés megfelel az e
  bekezdésben említett
  követelményeknek, vagy ha a Bizottság maga határoz úgy, hogy ilyen vizsgálatra van szükség. A Bizottságot az illetékes hatóságok és a vámhatóságok segíthetik a vizsgálat lefolytatásában. A Bizottság az értesítés napjától számított kilenc hónapon belül lezárja a vizsgálatot. Vizsgálat indításakor a Bizottság értesíti az összes illetékes hatóságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A (3) bekezdésben említett értesítésnek meg kell jelölnie az alapjául szolgáló indokokat és magában kell foglalnia a 
  (2)
  bekezdésben említett
  árukra
  és
  termékekre vonatkozó releváns adatokat és statisztikákat
  .

(4)   A (3) bekezdésben említett értesítésnek meg kell jelölnie az alapjául szolgáló indokokat és magában kell foglalnia
  az e rendelet kijátszásával kapcsolatos állítás alátámasztására szolgáló releváns adatokat és statisztikákat.
   A 
  Bizottság vizsgálatot indít a valamely tagállam, érintett fél vagy érdekelt fél által küldött értesítésben foglalt ilyen állítással kapcsolatban, feltéve, hogy az értesítés megfelel az e
  bekezdésben említett
  követelményeknek, vagy ha a Bizottság maga határoz úgy, hogy ilyen vizsgálatra van szükség. A Bizottságot az illetékes hatóságok és a vámhatóságok segíthetik a vizsgálat lefolytatásában. A Bizottság az értesítés napjától számított kilenc hónapon belül lezárja a vizsgálatot. Vizsgálat indításakor a Bizottság értesíti az összes illetékes hatóságot.

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 5 bekezdés

27 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Ha a Bizottságnak, figyelembe véve a vonatkozó adatokat, jelentéseket és statisztikákat, beleértve a tagállamok vámhatóságai által megadottakat, elegendő oka van azt feltételezni, hogy a (
  3
  ) bekezdésben említett körülmények egy vagy több tagállamban fennállnak, felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet hatályának kiegészítésére, hogy az a kijátszás elleni célok érdekében az enyhén módosított termékekre is kiterjedjen. | (5)   Ha a Bizottságnak, figyelembe véve a vonatkozó adatokat, jelentéseket és statisztikákat, beleértve a tagállamok vámhatóságai által megadottakat, elegendő oka van azt feltételezni, hogy a (
  2
  ) bekezdésben említett körülmények egy vagy több tagállamban fennállnak, felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet hatályának kiegészítésére, hogy az a kijátszás elleni célok érdekében az enyhén módosított
  termékekre vagy az alsó küszöbértéket meghaladó mértékben az I. mellékletben felsorolt áruk közül egyet vagy többet tartalmazó továbbfeldolgozott
  termékekre is kiterjedjen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Ha a Bizottságnak, figyelembe véve a vonatkozó adatokat, jelentéseket és statisztikákat, beleértve a tagállamok vámhatóságai által megadottakat, elegendő oka van azt feltételezni, hogy a (
  3
  ) bekezdésben említett körülmények egy vagy több tagállamban fennállnak, felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet hatályának kiegészítésére, hogy az a kijátszás elleni célok érdekében az enyhén módosított termékekre is kiterjedjen.

(5)   Ha a Bizottságnak, figyelembe véve a vonatkozó adatokat, jelentéseket és statisztikákat, beleértve a tagállamok vámhatóságai által megadottakat, elegendő oka van azt feltételezni, hogy a (
  2
  ) bekezdésben említett körülmények egy vagy több tagállamban fennállnak, felhatalmazást kap arra, hogy a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet hatályának kiegészítésére, hogy az a kijátszás elleni célok érdekében az enyhén módosított
  termékekre vagy az alsó küszöbértéket meghaladó mértékben az I. mellékletben felsorolt áruk közül egyet vagy többet tartalmazó továbbfeldolgozott
  termékekre is kiterjedjen.

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 5 a bekezdés (új)

27 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A Bizottság éves jelentésben számol be a kijátszással kapcsolatos vizsgálatokról és azok eredményeiről. A jelentés ezenkívül információkat tartalmaz a szankciókkal szembeni, folyamatban lévő fellebbezési eljárások állásáról, valamint származási országonként összesített információkat tartalmaz az I. mellékletben felsorolt különböző áruk kibocsátási intenzitásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A Bizottság éves jelentésben számol be a kijátszással kapcsolatos vizsgálatokról és azok eredményeiről. A jelentés ezenkívül információkat tartalmaz a szankciókkal szembeni, folyamatban lévő fellebbezési eljárások állásáról, valamint származási országonként összesített információkat tartalmaz az I. mellékletben felsorolt különböző áruk kibocsátási intenzitásáról.

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI a fejezet (új)

VI a fejezet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | VIa. fejezet |
| | Fellebbezés |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

VIa. fejezet

VIa. fejezet

Fellebbezés

Fellebbezés

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 a cikk (új)

27 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27a. cikk |
| | Fellebbezések a CBAM-hatóság által hozott határozatok ellen |
| | (1)
     
  A CBAM-hatóság által hozott határozatok megfellebbezhetők. A CBAM-hatóság bármely érdekelt személyt hátrányosan érintő határozatai ellen fellebbezésnek van helye, beleértve a szankciókkal, a kijátszással és a tényleges kibocsátási értékekkel kapcsolatos határozatokat is. E határozatok csak a két hónapos fellebbezési határidő lejártának napjától lépnek hatályba. |
| | (2)
     
  Az (1) bekezdés alapján benyújtott fellebbezés felfüggesztő hatályú. |
| | (3)
     
  A fellebbezéssel érintett termékeket a 25a. cikk (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba kell venni. |
| | (4)
     
  Az eljárásban részt vevő bármelyik fél, akit a határozat hátrányosan érint, fellebbezhet. Az eljárásban részt vevő bármely más fél a fellebbezési eljárásban félként vesz részt. |
| | (5)
     
  Létrehoznak egy fellebbezési tanácsot, amely három teljes jogú tagból áll. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyaránt egy-egy tagot nevez ki. Az elnököt a Tanács nevezi ki. Az Európai Parlament és a Tanács egy-egy további póttagot nevez ki. |
| | (6)
     
  A Bizottság a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyek kiegészítik e rendeletet a fellebbezési tanács összetételének, kinevezésének és eljárási szabályzatának meghatározása céljából, biztosítva ezzel a fellebbezési tanács tagjainak függetlenségét, többek között az átmeneti időszak alatt is. A fellebbezési tanács feladatait az átmeneti időszak alatt a Bizottság látja el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

27a. cikk

27a. cikk

Fellebbezések a CBAM-hatóság által hozott határozatok ellen

Fellebbezések a CBAM-hatóság által hozott határozatok ellen

(1)
     
  A CBAM-hatóság által hozott határozatok megfellebbezhetők. A CBAM-hatóság bármely érdekelt személyt hátrányosan érintő határozatai ellen fellebbezésnek van helye, beleértve a szankciókkal, a kijátszással és a tényleges kibocsátási értékekkel kapcsolatos határozatokat is. E határozatok csak a két hónapos fellebbezési határidő lejártának napjától lépnek hatályba.

(2)
     
  Az (1) bekezdés alapján benyújtott fellebbezés felfüggesztő hatályú.

(3)
     
  A fellebbezéssel érintett termékeket a 25a. cikk (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba kell venni.

(4)
     
  Az eljárásban részt vevő bármelyik fél, akit a határozat hátrányosan érint, fellebbezhet. Az eljárásban részt vevő bármely más fél a fellebbezési eljárásban félként vesz részt.

(5)
     
  Létrehoznak egy fellebbezési tanácsot, amely három teljes jogú tagból áll. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyaránt egy-egy tagot nevez ki. Az elnököt a Tanács nevezi ki. Az Európai Parlament és a Tanács egy-egy további póttagot nevez ki.

(6)
     
  A Bizottság a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyek kiegészítik e rendeletet a fellebbezési tanács összetételének, kinevezésének és eljárási szabályzatának meghatározása céljából, biztosítva ezzel a fellebbezési tanács tagjainak függetlenségét, többek között az átmeneti időszak alatt is. A fellebbezési tanács feladatait az átmeneti időszak alatt a Bizottság látja el.

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 b cikk (új)

27 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27b. cikk |
| | A fellebbezések vizsgálata |
| | (1)
     
  A fellebbezési tanács megvizsgálja, hogy a fellebbezés elfogadható-e. |
| | (2)
     
  A fellebbezés vizsgálata során a fellebbezési tanács a 27a. cikk (4) bekezdésében említett feleket szükség szerinti gyakorisággal felkéri, hogy a fellebbezési tanács által meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket a fellebbezésben részt vevő többi fél által benyújtott beadványokkal vagy a fellebbezési tanács által kiadott közleményekkel kapcsolatban. |
| | (3)
     
  A fellebbezési tanács a fellebbezés elfogadhatóságának vizsgálatát követően határoz a fellebbezésről. A fellebbezési tanács gyakorolhatja a CBAM-hatóság hatáskörébe tartozó bármely hatáskört, vagy további eljárásra visszautalhatja az ügyet a CBAM-hatósághoz. |
| | (4)
     
  Ha a fellebbezési tanács az ügyet további eljárásra visszautalja a CBAM-hatósághoz, ez utóbbit kötik a fellebbezési tanács következtetései, amennyiben a tényállás azonos. |
| | (5)
     
  A fellebbezési tanács határozata csak a határozat közlésétől számított két hónapos határidő lejártának napjától, vagy – ha e határidőn belül a Törvényszékhez keresetet nyújtottak be – a kereset elutasításának napjától, vagy ha a Törvényszék határozata ellen a Bíróságnál fellebbezést nyújtottak be, a fellebbezés elutasításának napjától hatályos. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

27b. cikk

27b. cikk

A fellebbezések vizsgálata

A fellebbezések vizsgálata

(1)
     
  A fellebbezési tanács megvizsgálja, hogy a fellebbezés elfogadható-e.

(2)
     
  A fellebbezés vizsgálata során a fellebbezési tanács a 27a. cikk (4) bekezdésében említett feleket szükség szerinti gyakorisággal felkéri, hogy a fellebbezési tanács által meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket a fellebbezésben részt vevő többi fél által benyújtott beadványokkal vagy a fellebbezési tanács által kiadott közleményekkel kapcsolatban.

(3)
     
  A fellebbezési tanács a fellebbezés elfogadhatóságának vizsgálatát követően határoz a fellebbezésről. A fellebbezési tanács gyakorolhatja a CBAM-hatóság hatáskörébe tartozó bármely hatáskört, vagy további eljárásra visszautalhatja az ügyet a CBAM-hatósághoz.

(4)
     
  Ha a fellebbezési tanács az ügyet további eljárásra visszautalja a CBAM-hatósághoz, ez utóbbit kötik a fellebbezési tanács következtetései, amennyiben a tényállás azonos.

(5)
     
  A fellebbezési tanács határozata csak a határozat közlésétől számított két hónapos határidő lejártának napjától, vagy – ha e határidőn belül a Törvényszékhez keresetet nyújtottak be – a kereset elutasításának napjától, vagy ha a Törvényszék határozata ellen a Bíróságnál fellebbezést nyújtottak be, a fellebbezés elutasításának napjától hatályos.

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 c cikk (új)

27 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27c. cikk |
| | Keresetindítás a Bíróság előtt |
| | (1)
     
  A fellebbezési tanács határozatai az EUMSZ 263. cikkével összhangban indított keresettel megtámadhatók a Törvényszék vagy a Bíróság előtt. |
| | (2)
     
  Amennyiben a fellebbezési tanács elmulasztja a döntéshozatalt, a EUMSZ 265. cikkével összhangban mulasztás miatti kereset nyújtható be a Törvényszékhez vagy a Bírósághoz. |
| | (3)
     
  A CBAM-hatóságnak meg kell tennie a Törvényszék ítéletében, vagy ha ez utóbbival szemben fellebbezést nyújtottak be, a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

27c. cikk

27c. cikk

Keresetindítás a Bíróság előtt

Keresetindítás a Bíróság előtt

(1)
     
  A fellebbezési tanács határozatai az EUMSZ 263. cikkével összhangban indított keresettel megtámadhatók a Törvényszék vagy a Bíróság előtt.

(2)
     
  Amennyiben a fellebbezési tanács elmulasztja a döntéshozatalt, a EUMSZ 265. cikkével összhangban mulasztás miatti kereset nyújtható be a Törvényszékhez vagy a Bírósághoz.

(3)
     
  A CBAM-hatóságnak meg kell tennie a Törvényszék ítéletében, vagy ha ez utóbbival szemben fellebbezést nyújtottak be, a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket.

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 2 bekezdés

28 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságot határozatlan időtartamra ruházzák fel a 2. cikk (10) bekezdésében, a 2. cikk (11) bekezdésében, a 
  18
  . cikk (3) bekezdésében
  és
  a 27. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó jogkörrel. | (2)   A Bizottságot határozatlan időtartamra ruházzák fel a 2. cikk (
  1a) bekezdésében, a 2. cikk (6) bekezdésében, a 2. cikk (
  10) bekezdésében, a 2. cikk (11) bekezdésében, a 
  7. cikk (7a) bekezdésében, a 8
  . cikk (3) bekezdésében
  , a 12a. cikk (7) bekezdésében, a 18. cikk (3) bekezdésében,
  a 27. cikk (5
  ) bekezdésében, a 27a. cikk (6) bekezdésében, a 31. cikk (2) bekezdésében és a 35. cikk (6
  ) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó jogkörrel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságot határozatlan időtartamra ruházzák fel a 2. cikk (10) bekezdésében, a 2. cikk (11) bekezdésében, a 
  18
  . cikk (3) bekezdésében
  és
  a 27. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó jogkörrel.

(2)   A Bizottságot határozatlan időtartamra ruházzák fel a 2. cikk (
  1a) bekezdésében, a 2. cikk (6) bekezdésében, a 2. cikk (
  10) bekezdésében, a 2. cikk (11) bekezdésében, a 
  7. cikk (7a) bekezdésében, a 8
  . cikk (3) bekezdésében
  , a 12a. cikk (7) bekezdésében, a 18. cikk (3) bekezdésében,
  a 27. cikk (5
  ) bekezdésében, a 27a. cikk (6) bekezdésében, a 31. cikk (2) bekezdésében és a 35. cikk (6
  ) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó jogkörrel.

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 3 bekezdés

28 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (10) bekezdésében, a 2. cikk (11) bekezdésében, a 18. cikk (3) bekezdésében
  és
  a 27. cikk (
  5
  ) bekezdésében említett felhatalmazást. | 3.   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (
  1a) bekezdésében 2. cikk (6) bekezdésében, a 2. cikk (
  10) bekezdésében, a 2. cikk (11) bekezdésében, a 
  7. cikk (7a) bekezdésében, a 8. cikk (3) bekezdésében, a 12a. cikk (7) bekezdésében, a
  18. cikk (3) bekezdésében
  , a 27. cikk (5) bekezdésében,
  a 27
  a
  . cikk (
  6) bekezdésében, a 31. cikk (2) bekezdésében és a 35. cikk (6
  ) bekezdésében említett felhatalmazást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (10) bekezdésében, a 2. cikk (11) bekezdésében, a 18. cikk (3) bekezdésében
  és
  a 27. cikk (
  5
  ) bekezdésében említett felhatalmazást.

3.   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (
  1a) bekezdésében 2. cikk (6) bekezdésében, a 2. cikk (
  10) bekezdésében, a 2. cikk (11) bekezdésében, a 
  7. cikk (7a) bekezdésében, a 8. cikk (3) bekezdésében, a 12a. cikk (7) bekezdésében, a
  18. cikk (3) bekezdésében
  , a 27. cikk (5) bekezdésében,
  a 27
  a
  . cikk (
  6) bekezdésében, a 31. cikk (2) bekezdésében és a 35. cikk (6
  ) bekezdésében említett felhatalmazást.

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 7 bekezdés

28 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A 2. cikk (10) bekezdése, a 2. cikk (11) bekezdése, a 
  18
  . cikk (3) bekezdése
  és
  a 27. cikk (5) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (7)   A 2. cikk (
  1a) bekezdése, a 2. cikk (6) bekezdése, a 2. cikk (
  10) bekezdése, a 2. cikk (11) bekezdése, a 
  7. cikk (7a) bekezdése, a 7. cikk (3) bekezdése, a 8
  . cikk (3) bekezdése
  , a 12a. cikk (7) bekezdése, a 18. cikk (3) bekezdése,
  a 27. cikk (5
  ) bekezdése, a 27a. cikk (6) bekezdése, a 31. cikk (2) bekezdése és a 35. cikk (6
  ) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A 2. cikk (10) bekezdése, a 2. cikk (11) bekezdése, a 
  18
  . cikk (3) bekezdése
  és
  a 27. cikk (5) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(7)   A 2. cikk (
  1a) bekezdése, a 2. cikk (6) bekezdése, a 2. cikk (
  10) bekezdése, a 2. cikk (11) bekezdése, a 
  7. cikk (7a) bekezdése, a 7. cikk (3) bekezdése, a 8
  . cikk (3) bekezdése
  , a 12a. cikk (7) bekezdése, a 18. cikk (3) bekezdése,
  a 27. cikk (5
  ) bekezdése, a 27a. cikk (6) bekezdése, a 31. cikk (2) bekezdése és a 35. cikk (6
  ) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 153

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés

30 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság
  összegyűjti
  az
  e rendelet hatályának az I. mellékletben felsoroltaktól eltérő árukra
  és
  közvetett kibocsátásokra való kiterjesztéséhez szükséges információkat, és módszereket dolgoz ki
  a beágyazott kibocsátások
  kiszámítására a
  környezeti lábnyom módszerei alapján. | (1)   A Bizottság az
  érintett érdekelt felekkel egyeztetve összegyűjti a hatály egyéb ágazatokra
  és
  az e rendelet 2. cikkének (1a) bekezdésében meghatározott továbbfeldolgozott termékekre való kiterjesztéséhez, valamint
  a beágyazott kibocsátások környezeti lábnyom módszerei alapján
  történő kiszámítására szolgáló módszerek kidolgozásához szükséges információkat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság
  összegyűjti
  az
  e rendelet hatályának az I. mellékletben felsoroltaktól eltérő árukra
  és
  közvetett kibocsátásokra való kiterjesztéséhez szükséges információkat, és módszereket dolgoz ki
  a beágyazott kibocsátások
  kiszámítására a
  környezeti lábnyom módszerei alapján.

(1)   A Bizottság az
  érintett érdekelt felekkel egyeztetve összegyűjti a hatály egyéb ágazatokra
  és
  az e rendelet 2. cikkének (1a) bekezdésében meghatározott továbbfeldolgozott termékekre való kiterjesztéséhez, valamint
  a beágyazott kibocsátások környezeti lábnyom módszerei alapján
  történő kiszámítására szolgáló módszerek kidolgozásához szükséges információkat
  .

Módosítás 260

Módosítás 260

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 2 bekezdés

30 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az átmeneti időszak lejárta előtt a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról.
  A
  jelentésnek
  tartalmaznia kell
  különösen
  annak a lehetőségnek az értékelését
  , hogy
  a beágyazott kibocsátások alkalmazási körét kiterjesszék
  a 
  közvetett kibocsátásokra és a kibocsátásáthelyezés veszélyének kitett egyéb árukra azok mellett
  ,
  mint amelyekre e rendelet már vonatkozik
  ,
  továbbá tartalmaznia kell az irányítási rendszer értékelését
  .
  Tartalmaznia
  kell továbbá
  annak
  a 
  lehetőségnek az értékelését is
  , hogy a 
  hatályt kiterjesszék a szállítási szolgáltatások beágyazott kibocsátására,
  az
  értékláncban lejjebb található árukra és
  a 
  kibocsátásáthelyezés veszélyének
  a 
  jövőben esetlegesen kitett szolgáltatásokra
  . | (2)   Az átmeneti időszak lejárta előtt a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról.
  Az első
  jelentésnek különösen
  arra kell összpontosítania
  , hogy
  milyen lehetőségek vannak e rendelet továbbfejlesztésére
  a 
  klímasemleges Unió legkésőbb 2050-ig való megvalósítására irányuló célkitűzés elérése érdekében
  ,
  továbbá értékelnie kell annak lehetőségét is
  ,
  hogy a hatályt kiterjesszék a szállítási szolgáltatások beágyazott kibocsátására
  .
  Értékelnie
  kell továbbá a 
  szerves vegyi anyagokra és polimerekre vonatkozó beágyazott kibocsátás kiszámításának technikai sajátosságait, értékláncaikat, valamint azt
  , hogy a 
  mechanizmus képes-e megfelelően kezelni a kibocsátásáthelyezés kockázatát ezekben
  az
  ágazatokban. A jelentés alapján a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot terjeszthet elő
  a 
  31. cikkben említett CBAM-tényező kiigazítására vagy
  a 
  36. cikk (3) bekezdése d) pontja hatálybalépésének elhalasztására ezen áruk tekintetében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az átmeneti időszak lejárta előtt a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról.
  A
  jelentésnek
  tartalmaznia kell
  különösen
  annak a lehetőségnek az értékelését
  , hogy
  a beágyazott kibocsátások alkalmazási körét kiterjesszék
  a 
  közvetett kibocsátásokra és a kibocsátásáthelyezés veszélyének kitett egyéb árukra azok mellett
  ,
  mint amelyekre e rendelet már vonatkozik
  ,
  továbbá tartalmaznia kell az irányítási rendszer értékelését
  .
  Tartalmaznia
  kell továbbá
  annak
  a 
  lehetőségnek az értékelését is
  , hogy a 
  hatályt kiterjesszék a szállítási szolgáltatások beágyazott kibocsátására,
  az
  értékláncban lejjebb található árukra és
  a 
  kibocsátásáthelyezés veszélyének
  a 
  jövőben esetlegesen kitett szolgáltatásokra
  .

(2)   Az átmeneti időszak lejárta előtt a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról.
  Az első
  jelentésnek különösen
  arra kell összpontosítania
  , hogy
  milyen lehetőségek vannak e rendelet továbbfejlesztésére
  a 
  klímasemleges Unió legkésőbb 2050-ig való megvalósítására irányuló célkitűzés elérése érdekében
  ,
  továbbá értékelnie kell annak lehetőségét is
  ,
  hogy a hatályt kiterjesszék a szállítási szolgáltatások beágyazott kibocsátására
  .
  Értékelnie
  kell továbbá a 
  szerves vegyi anyagokra és polimerekre vonatkozó beágyazott kibocsátás kiszámításának technikai sajátosságait, értékláncaikat, valamint azt
  , hogy a 
  mechanizmus képes-e megfelelően kezelni a kibocsátásáthelyezés kockázatát ezekben
  az
  ágazatokban. A jelentés alapján a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot terjeszthet elő
  a 
  31. cikkben említett CBAM-tényező kiigazítására vagy
  a 
  36. cikk (3) bekezdése d) pontja hatálybalépésének elhalasztására ezen áruk tekintetében
  .

Módosítás 157

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 3 bekezdés

30 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság a 
  jelentését adott esetben jogalkotási javaslat kíséretében nyújtja
  be. | (3)   A Bizottság
  2028 után figyelemmel kíséri
  a 
  CBAM működését, és a (2a) bekezdésben meghatározott elemek alapján kétévente jelentést nyújt
  be
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a CBAM működéséről
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság a 
  jelentését adott esetben jogalkotási javaslat kíséretében nyújtja
  be.

(3)   A Bizottság
  2028 után figyelemmel kíséri
  a 
  CBAM működését, és a (2a) bekezdésben meghatározott elemek alapján kétévente jelentést nyújt
  be
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a CBAM működéséről
  .

Módosítás 158

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 3 a bekezdés (új)

30 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Amennyiben a CBAM hatálya alá tartozó egy vagy több harmadik ország ellenőrzésén kívül eső, előre nem látható, kivételes és nem bizonyított esemény következik be, és ez az esemény pusztító következményekkel jár az érintett országok gazdasági és ipari infrastruktúrájára nézve, a Bizottság értékeli a helyzetet, és adott esetben e rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendkívüli körülmények kezeléséhez szükséges átmeneti intézkedések meghatározása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Amennyiben a CBAM hatálya alá tartozó egy vagy több harmadik ország ellenőrzésén kívül eső, előre nem látható, kivételes és nem bizonyított esemény következik be, és ez az esemény pusztító következményekkel jár az érintett országok gazdasági és ipari infrastruktúrájára nézve, a Bizottság értékeli a helyzetet, és adott esetben e rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendkívüli körülmények kezeléséhez szükséges átmeneti intézkedések meghatározása céljából.

Módosítás 261

Módosítás 261

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 a bekezdés (új)

31 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az I. mellékletben felsorolt termékek Unión belüli előállításával kapcsolatban a CBAM alkalmazásának a 36. cikk (3) bekezdésében előírt időpontjától kezdődően nem kerül sor ingyenes kiosztásra. |
| | Az első albekezdéstől eltérve 2032-ig az említett termékek előállítása csökkentett mennyiségekben részesül ingyenes kiosztásban. A termékek előállítása tekintetében a kiosztást csökkentő CBAM-tényezőt kell alkalmazni. A CBAM-tényező a 2023. január 1-jétől2026. december 31-ig tartó időszakban 100 %-nak felel meg, és e rendelet 36. cikke (3) bekezdésének d) pontja alkalmazásától függ, 2027-ben 93 %-nak, 2028-ban 84 %-nak, 2029-ben 69 %-nak, 2030-ban 50 %-nak, 2031-ben pedig 25 %-nak felel meg, majd 2032-ben eléri a 0 %-ot. |
| | Az e rendelet hatálybalépését követően e rendelet hatálya alá tartozó árukra vonatkozó CBAM-tényező a 2. cikk (1a) bekezdésében meghatározott ütemezéssel összhangban az első évben 100 %-nak, a második évben 93 %-nak, a harmadik évben 84 %-nak, a negyedik évben 50 %-nak, a hatodik évben 25 %-nak felel meg, 6 év elteltével pedig eléri a 0 %-ot. |
| | Az ingyenes kiosztás csökkentését évente az I. mellékletben felsorolt termékek előállítására vonatkozó ingyenes kiosztás iránti igénynek a 2003/87/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdésében említett vonatkozó időszakban az összes létesítményt érintően kiszámított teljes ingyenes kiosztási igényhez viszonyított átlagos részarányaként kell kiszámítani, és alkalmazni kell a CBAM-tényezőt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az I. mellékletben felsorolt termékek Unión belüli előállításával kapcsolatban a CBAM alkalmazásának a 36. cikk (3) bekezdésében előírt időpontjától kezdődően nem kerül sor ingyenes kiosztásra.

Az első albekezdéstől eltérve 2032-ig az említett termékek előállítása csökkentett mennyiségekben részesül ingyenes kiosztásban. A termékek előállítása tekintetében a kiosztást csökkentő CBAM-tényezőt kell alkalmazni. A CBAM-tényező a 2023. január 1-jétől2026. december 31-ig tartó időszakban 100 %-nak felel meg, és e rendelet 36. cikke (3) bekezdésének d) pontja alkalmazásától függ, 2027-ben 93 %-nak, 2028-ban 84 %-nak, 2029-ben 69 %-nak, 2030-ban 50 %-nak, 2031-ben pedig 25 %-nak felel meg, majd 2032-ben eléri a 0 %-ot.

Az első albekezdéstől eltérve 2032-ig az említett termékek előállítása csökkentett mennyiségekben részesül ingyenes kiosztásban. A termékek előállítása tekintetében a kiosztást csökkentő CBAM-tényezőt kell alkalmazni. A CBAM-tényező a 2023. január 1-jétől2026. december 31-ig tartó időszakban 100 %-nak felel meg, és e rendelet 36. cikke (3) bekezdésének d) pontja alkalmazásától függ, 2027-ben 93 %-nak, 2028-ban 84 %-nak, 2029-ben 69 %-nak, 2030-ban 50 %-nak, 2031-ben pedig 25 %-nak felel meg, majd 2032-ben eléri a 0 %-ot.

Az e rendelet hatálybalépését követően e rendelet hatálya alá tartozó árukra vonatkozó CBAM-tényező a 2. cikk (1a) bekezdésében meghatározott ütemezéssel összhangban az első évben 100 %-nak, a második évben 93 %-nak, a harmadik évben 84 %-nak, a negyedik évben 50 %-nak, a hatodik évben 25 %-nak felel meg, 6 év elteltével pedig eléri a 0 %-ot.

Az e rendelet hatálybalépését követően e rendelet hatálya alá tartozó árukra vonatkozó CBAM-tényező a 2. cikk (1a) bekezdésében meghatározott ütemezéssel összhangban az első évben 100 %-nak, a második évben 93 %-nak, a harmadik évben 84 %-nak, a negyedik évben 50 %-nak, a hatodik évben 25 %-nak felel meg, 6 év elteltével pedig eléri a 0 %-ot.

Az ingyenes kiosztás csökkentését évente az I. mellékletben felsorolt termékek előállítására vonatkozó ingyenes kiosztás iránti igénynek a 2003/87/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdésében említett vonatkozó időszakban az összes létesítményt érintően kiszámított teljes ingyenes kiosztási igényhez viszonyított átlagos részarányaként kell kiszámítani, és alkalmazni kell a CBAM-tényezőt.

Az ingyenes kiosztás csökkentését évente az I. mellékletben felsorolt termékek előállítására vonatkozó ingyenes kiosztás iránti igénynek a 2003/87/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdésében említett vonatkozó időszakban az összes létesítményt érintően kiszámított teljes ingyenes kiosztási igényhez viszonyított átlagos részarányaként kell kiszámítani, és alkalmazni kell a CBAM-tényezőt.

Módosítás 262

Módosítás 262

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 b bekezdés (új)

31 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében az (1) bekezdés a) pontjának első és második albekezdéstől eltérve e rendelet I. mellékletében felsorolt termékek uniós gyártása továbbra is ingyenes kiosztásban részesül, feltéve, hogy az ilyen termékeket az EU ETS-hez hasonló szén-dioxid-árképzési mechanizmusokkal nem rendelkező harmadik országokba történő exportra gyártják. |
| | A Bizottság 2025. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben részletesen értékeli az EU ETS és a CBAM által az Unióban az e rendelet I. mellékletében felsorolt, harmadik országokba történő kivitelre gyártott termékek előállítására és az átfogó kibocsátások alakulására gyakorolt hatásokat, valamint értékeli az első albekezdésében foglalt eltéréseknek a WTO-szabályokkal való összeférhetőségét. |
| | A Bizottság adott esetben 2026. december 31-ig az említett jelentés mellett jogalkotási javaslatot nyújt be a kibocsátásáthelyezés kockázatával szembeni védelemről, amely kiegyenlíti az e rendelet I. mellékletében felsorolt, az EU ETS-hez hasonló szén-dioxid-árazási mechanizmusokkal nem rendelkező harmadik országokba irányuló exportra gyártott termékek Unión belüli előállítása során alkalmazott szén-dioxid-árazást, értékelve különösen a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkében meghatározott leghatékonyabb létesítmények 10 %-ához tartozó létesítményekre vonatkozó lehetséges exportkiigazítási mechanizmusokat a WTO-szabályokkal való összeférhetőség vagy bármely más, a Bizottság által megfelelőnek ítélt javaslat fényében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében az (1) bekezdés a) pontjának első és második albekezdéstől eltérve e rendelet I. mellékletében felsorolt termékek uniós gyártása továbbra is ingyenes kiosztásban részesül, feltéve, hogy az ilyen termékeket az EU ETS-hez hasonló szén-dioxid-árképzési mechanizmusokkal nem rendelkező harmadik országokba történő exportra gyártják.

A Bizottság 2025. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben részletesen értékeli az EU ETS és a CBAM által az Unióban az e rendelet I. mellékletében felsorolt, harmadik országokba történő kivitelre gyártott termékek előállítására és az átfogó kibocsátások alakulására gyakorolt hatásokat, valamint értékeli az első albekezdésében foglalt eltéréseknek a WTO-szabályokkal való összeférhetőségét.

A Bizottság 2025. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben részletesen értékeli az EU ETS és a CBAM által az Unióban az e rendelet I. mellékletében felsorolt, harmadik országokba történő kivitelre gyártott termékek előállítására és az átfogó kibocsátások alakulására gyakorolt hatásokat, valamint értékeli az első albekezdésében foglalt eltéréseknek a WTO-szabályokkal való összeférhetőségét.

A Bizottság adott esetben 2026. december 31-ig az említett jelentés mellett jogalkotási javaslatot nyújt be a kibocsátásáthelyezés kockázatával szembeni védelemről, amely kiegyenlíti az e rendelet I. mellékletében felsorolt, az EU ETS-hez hasonló szén-dioxid-árazási mechanizmusokkal nem rendelkező harmadik országokba irányuló exportra gyártott termékek Unión belüli előállítása során alkalmazott szén-dioxid-árazást, értékelve különösen a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkében meghatározott leghatékonyabb létesítmények 10 %-ához tartozó létesítményekre vonatkozó lehetséges exportkiigazítási mechanizmusokat a WTO-szabályokkal való összeférhetőség vagy bármely más, a Bizottság által megfelelőnek ítélt javaslat fényében.

A Bizottság adott esetben 2026. december 31-ig az említett jelentés mellett jogalkotási javaslatot nyújt be a kibocsátásáthelyezés kockázatával szembeni védelemről, amely kiegyenlíti az e rendelet I. mellékletében felsorolt, az EU ETS-hez hasonló szén-dioxid-árazási mechanizmusokkal nem rendelkező harmadik országokba irányuló exportra gyártott termékek Unión belüli előállítása során alkalmazott szén-dioxid-árazást, értékelve különösen a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkében meghatározott leghatékonyabb létesítmények 10 %-ához tartozó létesítményekre vonatkozó lehetséges exportkiigazítási mechanizmusokat a WTO-szabályokkal való összeférhetőség vagy bármely más, a Bizottság által megfelelőnek ítélt javaslat fényében.

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 2 bekezdés

31 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  az (1) bekezdésben említett csökkentésre irányuló számítási módszert meghatározó végrehajtási
  jogi aktusokat fogadjon el
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogadjon el
  , kiegészítve e rendeletet az
  (
  1
  )
  bekezdésben
  említett
  csökkentésre irányuló számítási módszer meghatározásával
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  az (1) bekezdésben említett csökkentésre irányuló számítási módszert meghatározó végrehajtási
  jogi aktusokat fogadjon el
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  a 28. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogadjon el
  , kiegészítve e rendeletet az
  (
  1
  )
  bekezdésben
  említett
  csökkentésre irányuló számítási módszer meghatározásával
  .

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 2 a bekezdés (új)

31 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (5) bekezdése alapján az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott éves jelentés keretében 2025-től kezdődően minden évben értékeli, hogy mennyire hatékony a CBAM az Unióban előállított, sem az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszert, sem hasonló szén-dioxid-árazási mechanizmust nem alkalmazó harmadik országokba irányuló kivitelre szánt áruk tekintetében felmerülő kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelésében. A jelentésben különösen értékelni kell a CBAM-ágazatokon belüli uniós export alakulását, valamint a kereskedelmi forgalom és az említett áruk beágyazott kibocsátásának világpiaci alakulását. Amennyiben a Bizottság a jelentésben arra a következtetésre jut, hogy az Unióban előállított, sem az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszert, sem hasonló szén-dioxid-árazási mechanizmust nem alkalmazó harmadik országokba irányuló kivitelre szánt áruk esetében fennáll a kibocsátásáthelyezés kockázata, adott esetben jogalkotási javaslatot terjeszt elő a kibocsátásáthelyezés kockázatának a WTO-szabályokkal összhangban és az uniós létesítmények dekarbonizációjának figyelembevételével történő kezelésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (5) bekezdése alapján az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott éves jelentés keretében 2025-től kezdődően minden évben értékeli, hogy mennyire hatékony a CBAM az Unióban előállított, sem az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszert, sem hasonló szén-dioxid-árazási mechanizmust nem alkalmazó harmadik országokba irányuló kivitelre szánt áruk tekintetében felmerülő kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelésében. A jelentésben különösen értékelni kell a CBAM-ágazatokon belüli uniós export alakulását, valamint a kereskedelmi forgalom és az említett áruk beágyazott kibocsátásának világpiaci alakulását. Amennyiben a Bizottság a jelentésben arra a következtetésre jut, hogy az Unióban előállított, sem az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszert, sem hasonló szén-dioxid-árazási mechanizmust nem alkalmazó harmadik országokba irányuló kivitelre szánt áruk esetében fennáll a kibocsátásáthelyezés kockázata, adott esetben jogalkotási javaslatot terjeszt elő a kibocsátásáthelyezés kockázatának a WTO-szabályokkal összhangban és az uniós létesítmények dekarbonizációjának figyelembevételével történő kezelésére.

Módosítás 162

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk – 3 bekezdés

33 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A vámhatóságok a 952/2013/EU rendelet 56. cikkének (5) bekezdése szerint létrehozott felügyeleti mechanizmus segítségével tájékoztatják
  az importáló tagállam illetékes hatóságát
  az importált árukról, beleértve a passzív feldolgozási eljárásból származó feldolgozott termékeket. Az ilyen tájékoztatás tartalmazza a nyilatkozattevő EORI-számát, a nyolcjegyű KN-kódot, az áruk mennyiségét, származási országát és nyilatkozattevőjét, a nyilatkozat keltét és a vámeljárást. | (3)   A vámhatóságok a 952/2013/EU rendelet 56. cikkének (5) bekezdése szerint létrehozott felügyeleti mechanizmus segítségével tájékoztatják
  a CBAM-hatóságot
  az importált árukról, beleértve a passzív feldolgozási eljárásból származó feldolgozott termékeket. Az ilyen tájékoztatás tartalmazza a nyilatkozattevő EORI-számát, a nyolcjegyű KN-kódot, az áruk mennyiségét, származási országát és nyilatkozattevőjét, a nyilatkozat keltét és a vámeljárást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A vámhatóságok a 952/2013/EU rendelet 56. cikkének (5) bekezdése szerint létrehozott felügyeleti mechanizmus segítségével tájékoztatják
  az importáló tagállam illetékes hatóságát
  az importált árukról, beleértve a passzív feldolgozási eljárásból származó feldolgozott termékeket. Az ilyen tájékoztatás tartalmazza a nyilatkozattevő EORI-számát, a nyolcjegyű KN-kódot, az áruk mennyiségét, származási országát és nyilatkozattevőjét, a nyilatkozat keltét és a vámeljárást.

(3)   A vámhatóságok a 952/2013/EU rendelet 56. cikkének (5) bekezdése szerint létrehozott felügyeleti mechanizmus segítségével tájékoztatják
  a CBAM-hatóságot
  az importált árukról, beleértve a passzív feldolgozási eljárásból származó feldolgozott termékeket. Az ilyen tájékoztatás tartalmazza a nyilatkozattevő EORI-számát, a nyolcjegyű KN-kódot, az áruk mennyiségét, származási országát és nyilatkozattevőjét, a nyilatkozat keltét és a vámeljárást.

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 1 bekezdés

35 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Minden nyilatkozattevő a naptári év minden negyedévére jelentést („CBAM-jelentés”) nyújt be
  az importáló tagállam illetékes hatóságának
  , amely jelentés információkat tartalmaz az adott negyedév során behozott árukról,
  vagy ha az árukat egy tagállamnál több országba importálták, a jelentést a nyilatkozattevő választása szerinti tagállam illetékes hatóságának nyújtja be,
  legkésőbb minden negyedév vége után egy hónappal. | (1)   Minden nyilatkozattevő a naptári év minden negyedévére jelentést („CBAM-jelentés”) nyújt be
  a CBAM-hatóságnak
  , amely jelentés információkat tartalmaz az adott negyedév során behozott árukról, legkésőbb minden negyedév vége után egy hónappal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Minden nyilatkozattevő a naptári év minden negyedévére jelentést („CBAM-jelentés”) nyújt be
  az importáló tagállam illetékes hatóságának
  , amely jelentés információkat tartalmaz az adott negyedév során behozott árukról,
  vagy ha az árukat egy tagállamnál több országba importálták, a jelentést a nyilatkozattevő választása szerinti tagállam illetékes hatóságának nyújtja be,
  legkésőbb minden negyedév vége után egy hónappal.

(1)   Minden nyilatkozattevő a naptári év minden negyedévére jelentést („CBAM-jelentés”) nyújt be
  a CBAM-hatóságnak
  , amely jelentés információkat tartalmaz az adott negyedév során behozott árukról, legkésőbb minden negyedév vége után egy hónappal.

Módosítás 164

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 2 bekezdés – c pont

35 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a teljes tényleges beágyazott közvetett kibocsátás, a villamos energián kívül valamennyi árutípus egy tonnájára vetített CO2e kibocsátás tonnában kifejezve, a (6) bekezdésben említett
  végrehajtási
  jogi aktusban meghatározott módszerrel számítva; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a teljes tényleges beágyazott közvetett kibocsátás, a villamos energián kívül valamennyi árutípus egy tonnájára vetített CO2e kibocsátás tonnában kifejezve, a (6) bekezdésben említett
  végrehajtási
  jogi aktusban meghatározott módszerrel számítva;

2

végrehajtási

| c) | a teljes tényleges beágyazott közvetett kibocsátás, a villamos energián kívül valamennyi árutípus egy tonnájára vetített CO2e kibocsátás tonnában kifejezve, a (6) bekezdésben említett
  , felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusban meghatározott módszerrel számítva; |
| --- | --- |

c)

a teljes tényleges beágyazott közvetett kibocsátás, a villamos energián kívül valamennyi árutípus egy tonnájára vetített CO2e kibocsátás tonnában kifejezve, a (6) bekezdésben említett
  , felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusban meghatározott módszerrel számítva;

2

, felhatalmazáson alapuló

Módosítás 165

Módosítás 165

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 3 bekezdés

35 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  Az illetékes hatóság
  legkésőbb két hónappal a jelentés által lefedett negyedév vége után tájékoztatja a Bizottságot a (2) bekezdésben említett információkról. | (3)   
  A CBAM-hatóság
  legkésőbb két hónappal a jelentés által lefedett negyedév vége után tájékoztatja a Bizottságot a (2) bekezdésben említett információkról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  Az illetékes hatóság
  legkésőbb két hónappal a jelentés által lefedett negyedév vége után tájékoztatja a Bizottságot a (2) bekezdésben említett információkról.

(3)   
  A CBAM-hatóság
  legkésőbb két hónappal a jelentés által lefedett negyedév vége után tájékoztatja a Bizottságot a (2) bekezdésben említett információkról.

Módosítás 166

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 4 bekezdés

35 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   
  Az illetékes hatóság
  arányos és visszatartó erejű büntetőjogi szankciókat szab ki a CBAM-jelentés benyújtását elmulasztó nyilatkozattevőkre. | (4)   
  A CBAM-hatóság
  arányos és visszatartó erejű büntetőjogi szankciókat szab ki a CBAM-jelentés benyújtását elmulasztó nyilatkozattevőkre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   
  Az illetékes hatóság
  arányos és visszatartó erejű büntetőjogi szankciókat szab ki a CBAM-jelentés benyújtását elmulasztó nyilatkozattevőkre.

(4)   
  A CBAM-hatóság
  arányos és visszatartó erejű büntetőjogi szankciókat szab ki a CBAM-jelentés benyújtását elmulasztó nyilatkozattevőkre.

Módosítás 167

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 5 bekezdés – bevezető rész

35 cikk – 5 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Ha
  az illetékes hatóság
  úgy találja, hogy a nyilatkozattevő nem felel meg a CBAM-jelentés (1) bekezdésben meghatározott benyújtási kötelezettségének,
  az illetékes hatóság
  kiszabja a szankciót és értesíti a nyilatkozattevőt: | (5)   Ha
  a CBAM-hatóság
  úgy találja, hogy a nyilatkozattevő nem felel meg a CBAM-jelentés (1) bekezdésben meghatározott benyújtási kötelezettségének,
  a CBAM-hatóság
  kiszabja a szankciót és értesíti a nyilatkozattevőt: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Ha
  az illetékes hatóság
  úgy találja, hogy a nyilatkozattevő nem felel meg a CBAM-jelentés (1) bekezdésben meghatározott benyújtási kötelezettségének,
  az illetékes hatóság
  kiszabja a szankciót és értesíti a nyilatkozattevőt:

(5)   Ha
  a CBAM-hatóság
  úgy találja, hogy a nyilatkozattevő nem felel meg a CBAM-jelentés (1) bekezdésben meghatározott benyújtási kötelezettségének,
  a CBAM-hatóság
  kiszabja a szankciót és értesíti a nyilatkozattevőt:

Módosítás 168

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 5 bekezdés – a pont

35 cikk – 5 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | arról, hogy
  az illetékes hatóság
  azt a következtetést vonta le, hogy a nyilatkozattevő nem tesz eleget a jelentés adott negyedévre vonatkozó
  ladási
  kötelezettségének; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

arról, hogy
  az illetékes hatóság
  azt a következtetést vonta le, hogy a nyilatkozattevő nem tesz eleget a jelentés adott negyedévre vonatkozó
  ladási
  kötelezettségének;

az illetékes hatóság

ladási

| a) | arról, hogy
  a CBAM-hatóság
  azt a következtetést vonta le, hogy a nyilatkozattevő nem tesz eleget a jelentés adott negyedévre vonatkozó
  leadási
  kötelezettségének; |
| --- | --- |

a)

arról, hogy
  a CBAM-hatóság
  azt a következtetést vonta le, hogy a nyilatkozattevő nem tesz eleget a jelentés adott negyedévre vonatkozó
  leadási
  kötelezettségének;

a CBAM-hatóság

leadási

Módosítás 169

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 5 bekezdés – e pont

35 cikk – 5 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | arról az intézkedésről, amelyről
  az illetékes hatóság
  úgy ítéli meg, hogy azt az ügy tényeitől és körülményeitől függően a nyilatkozattevőnek az a) pont szerinti kötelezettségének való megfelelés céljából meg kellene tennie; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

arról az intézkedésről, amelyről
  az illetékes hatóság
  úgy ítéli meg, hogy azt az ügy tényeitől és körülményeitől függően a nyilatkozattevőnek az a) pont szerinti kötelezettségének való megfelelés céljából meg kellene tennie; valamint

az illetékes hatóság

| e) | arról az intézkedésről, amelyről
  a CBAM-hatóság
  úgy ítéli meg, hogy azt az ügy tényeitől és körülményeitől függően a nyilatkozattevőnek az a) pont szerinti kötelezettségének való megfelelés céljából meg kellene tennie; valamint |
| --- | --- |

e)

arról az intézkedésről, amelyről
  a CBAM-hatóság
  úgy ítéli meg, hogy azt az ügy tényeitől és körülményeitől függően a nyilatkozattevőnek az a) pont szerinti kötelezettségének való megfelelés céljából meg kellene tennie; valamint

a CBAM-hatóság

Módosítás 170

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 6 bekezdés

35 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a jelentendő információkra, a (3) bekezdésben említett információk közlésére vonatkozó eljárásokra és a külföldi valutában fizetett szénár éves átlagárfolyamon euróra történő átváltására vonatkozóan. A Bizottság emellett felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben előírt számítási módszer szükséges tényezőinek további meghatározására, beleértve az előállítási folyamatok rendszerhatárainak, a kibocsátási tényezőknek és a tényleges kibocsátás létesítményspecifikus értékeinek meghatározását és azok alkalmazását az egyes árukra, valamint az adatok megbízhatóságának biztosításához szükséges módszerek előírását, beleértve a részletezettségi szintet és az adatok hitelesítését. A Bizottság továbbá felhatalmazást kap arra, hogy
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogadjon el a behozott áruk beágyazott közvetett kibocsátása számítási módszerének kidolgozására. | (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a jelentendő információkra, a (3) bekezdésben említett információk közlésére vonatkozó eljárásokra és a külföldi valutában fizetett szénár éves átlagárfolyamon euróra történő átváltására vonatkozóan. A Bizottság emellett felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben előírt számítási módszer szükséges tényezőinek további meghatározására, beleértve az előállítási folyamatok rendszerhatárainak, a kibocsátási tényezőknek és a tényleges kibocsátás létesítményspecifikus értékeinek meghatározását és azok alkalmazását az egyes árukra, valamint az adatok megbízhatóságának biztosításához szükséges módszerek előírását, beleértve a részletezettségi szintet és az adatok hitelesítését. A Bizottság továbbá felhatalmazást kap arra, hogy
  a 28. cikknek megfelelően e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogadjon el a behozott áruk beágyazott közvetett kibocsátása számítási módszerének kidolgozására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a jelentendő információkra, a (3) bekezdésben említett információk közlésére vonatkozó eljárásokra és a külföldi valutában fizetett szénár éves átlagárfolyamon euróra történő átváltására vonatkozóan. A Bizottság emellett felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben előírt számítási módszer szükséges tényezőinek további meghatározására, beleértve az előállítási folyamatok rendszerhatárainak, a kibocsátási tényezőknek és a tényleges kibocsátás létesítményspecifikus értékeinek meghatározását és azok alkalmazását az egyes árukra, valamint az adatok megbízhatóságának biztosításához szükséges módszerek előírását, beleértve a részletezettségi szintet és az adatok hitelesítését. A Bizottság továbbá felhatalmazást kap arra, hogy
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogadjon el a behozott áruk beágyazott közvetett kibocsátása számítási módszerének kidolgozására.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a jelentendő információkra, a (3) bekezdésben említett információk közlésére vonatkozó eljárásokra és a külföldi valutában fizetett szénár éves átlagárfolyamon euróra történő átváltására vonatkozóan. A Bizottság emellett felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben előírt számítási módszer szükséges tényezőinek további meghatározására, beleértve az előállítási folyamatok rendszerhatárainak, a kibocsátási tényezőknek és a tényleges kibocsátás létesítményspecifikus értékeinek meghatározását és azok alkalmazását az egyes árukra, valamint az adatok megbízhatóságának biztosításához szükséges módszerek előírását, beleértve a részletezettségi szintet és az adatok hitelesítését. A Bizottság továbbá felhatalmazást kap arra, hogy
  a 28. cikknek megfelelően e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogadjon el a behozott áruk beágyazott közvetett kibocsátása számítási módszerének kidolgozására.

Módosítás 198, 216 és 263

Módosítás 198, 216 és 263

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – 3 bekezdés – a pont

36 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | A 32–34. cikket
  2025
  . december 31-ig kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

A 32–34. cikket
  2025
  . december 31-ig kell alkalmazni.

2025

| a) | A 32–34. cikket
  2026
  . december 31-ig kell alkalmazni. |
| --- | --- |

a)

A 32–34. cikket
  2026
  . december 31-ig kell alkalmazni.

2026

Módosítás 199 és 217

Módosítás 199 és 217

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – 3 bekezdés – b pont

36 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | A 35. cikket
  2026
  . február 28-ig kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

A 35. cikket
  2026
  . február 28-ig kell alkalmazni.

2026

| b) | A 35. cikket
  2027
  . február 28-ig kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

A 35. cikket
  2027
  . február 28-ig kell alkalmazni.

2027

Módosítás 264

Módosítás 264

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – 3 bekezdés – c pont

36 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | Az 5–17. cikket
  2025
  . szeptember 1-től kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

Az 5–17. cikket
  2025
  . szeptember 1-től kell alkalmazni.

2025

| c) | Az 5–17. cikket
  2026
  . szeptember 1-től kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

Az 5–17. cikket
  2026
  . szeptember 1-től kell alkalmazni.

2026

Módosítás 200, 218 és 265

Módosítás 200, 218 és 265

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – 3 bekezdés – d pont

36 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | A 4., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27. és 31. cikket
  2026
  . január 1-jétől kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

A 4., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27. és 31. cikket
  2026
  . január 1-jétől kell alkalmazni.

2026

| d) | A 4., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27. és 31. cikket
  2027
  . január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

d)

A 4., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27. és 31. cikket
  2027
  . január 1-jétől kell alkalmazni.

2027

Módosítás 175

Módosítás 175

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet

I melléklet

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Áruk és üvegházhatást okozó gázok jegyzéke

| 1. | Az áruk azonosítása céljából e rendelet a jelenleg a Kombinált Nómenklatúra (KN) alább felsorolt kódjai alá tartozó alábbi ágazatokban felsorolt árukra alkalmazandó, illetve a 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (1) szereplő árukra vonatkozik. |
| --- | --- |

1.

Az áruk azonosítása céljából e rendelet a jelenleg a Kombinált Nómenklatúra (KN) alább felsorolt kódjai alá tartozó alábbi ágazatokban felsorolt árukra alkalmazandó, illetve a 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (1

| 2. | E rendelet alkalmazásában az alább felsorolt ágazatokhoz tartozó árukhoz kapcsolódó üvegházhatást okozó gázoknak az alább felsoroltaknak kell lenniük az egyes árutípusok esetében. |
| --- | --- |

2.

E rendelet alkalmazásában az alább felsorolt ágazatokhoz tartozó árukhoz kapcsolódó üvegházhatást okozó gázoknak az alább felsoroltaknak kell lenniük az egyes árutípusok esetében.

Cement

Cement

| KN-kód | Üvegházhatású gáz |
| --- | --- |
| 2523 10 00  – Cementklinker | Szén-dioxid |
| 2523 21 00  – Fehér portlandcement, mesterségesen festve is | Szén-dioxid |
| 2523 29 00  – Egyéb portlandcement | Szén-dioxid |
| 2523 90 00  – Más hidraulikus cement | Szén-dioxid |

KN-kód

KN-kód

Üvegházhatású gáz

Üvegházhatású gáz

2523 10 00  – Cementklinker

Szén-dioxid

2523 21 00  – Fehér portlandcement, mesterségesen festve is

Szén-dioxid

2523 29 00  – Egyéb portlandcement

Szén-dioxid

2523 90 00  – Más hidraulikus cement

Szén-dioxid

Villamos energia

Villamos energia

| KN-kód | Üvegházhatású gáz |
| --- | --- |
| 2716 00 00  – Elektromos energia | Szén-dioxid |

KN-kód

KN-kód

Üvegházhatású gáz

Üvegházhatású gáz

2716 00 00  – Elektromos energia

Szén-dioxid

Trágyázószerek

Trágyázószerek

| KN-kód | Üvegházhatású gáz |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – Salétromsav; nitrálósavak | Szén-dioxid és dinitrogén-oxid |
| 2814  – Ammónia, vízmentes vagy vizes oldatban | Szén-dioxid |
| 2834 21 00  – Kálium-nitrát | Szén-dioxid és dinitrogén-oxid |
| 3102  – Ásványi vagy vegyi nitrogén trágyázószer | Szén-dioxid és dinitrogén-oxid |
| 3105  – A nitrogén, foszfor és kálium közül két vagy három trágyázó elemet tartalmazó ásványi vagy vegyi trágyázószer; más trágyázószer; ebbe az árucsoportba tartozó termékek tablettázva vagy hasonló formában, vagy legfeljebb 10 kg bruttó tömegű csomagolásban






  — | Kivéve: 3105 60 00  – Ásványi vagy vegyi trágyázószerek, amelyek tartalmazzák a két trágyázó elemet, a foszfort és a káliumot |

KN-kód

KN-kód

Üvegházhatású gáz

Üvegházhatású gáz

2808 00 00  – Salétromsav; nitrálósavak

Szén-dioxid és dinitrogén-oxid

2814  – Ammónia, vízmentes vagy vizes oldatban

Szén-dioxid

2834 21 00  – Kálium-nitrát

Szén-dioxid és dinitrogén-oxid

3102  – Ásványi vagy vegyi nitrogén trágyázószer

Szén-dioxid és dinitrogén-oxid

3105  – A nitrogén, foszfor és kálium közül két vagy három trágyázó elemet tartalmazó ásványi vagy vegyi trágyázószer; más trágyázószer; ebbe az árucsoportba tartozó termékek tablettázva vagy hasonló formában, vagy legfeljebb 10 kg bruttó tömegű csomagolásban

—

Kivéve: 3105 60 00  – Ásványi vagy vegyi trágyázószerek, amelyek tartalmazzák a két trágyázó elemet, a foszfort és a káliumot

Szén-dioxid és dinitrogén-oxid

Vas és acél

Vas és acél

| KN-kód | Üvegházhatású gáz |
| --- | --- |
| 72 – Vas és acél
  Kivéve:
  7202  – Ferroötvözet
  7204  – Vas- és acéltörmelék és hulladék; ingot újraolvasztott hulladék vasból vagy acélból | Szén-dioxid |
| 7301  – Szádpalló vasból vagy acélból, fúrva, lyukasztva vagy elemekből összeszerelve is; hegesztett szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy acélból: | Szén-dioxid |
| 7302  – Vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyag vasból vagy acélból, úgymint: sín, terelősín és fogazott sín, váltósín, sínkeresztezés, váltóállító rúd és más keresztezési darab, sínaljzat (talpfa), csatlakozólemez, sínsaru, befogópofa, alátétlemez, sínkapocs, nyomtávlemez, kengyel, továbbá más, a vasúti sín összeszereléséhez vagy rögzítéséhez szükséges speciális anyag | Szén-dioxid |
| 7303 00  – Cső és üreges profil öntöttvasból | Szén-dioxid |
| 7304  – Varrat nélküli cső és üreges profil vasból vagy acélból (az öntöttvas cső kivételével) | Szén-dioxid |
| 7305  – Más cső vasból vagy acélból (pl. hegesztve, szegecselve vagy hasonlóan zárva), kör alakú keresztmetszettel, ha a külső átmérője meghaladja a 406,4  mm-t | Szén-dioxid |
| 7306  – Más cső és üreges profil vasból vagy acélból (pl. nyitva vagy hegesztve, szegecselve vagy hasonlóan zárva) | Szén-dioxid |
| 7307  – Csőszerelvény vasból vagy acélból (pl. csatlakozó, karmantyú, könyökdarab, csőtoldat) | Szén-dioxid |
| 7308  – Szerkezet (a 9406  vtsz. alá tartozó előre gyártott épületek kivételével) és részei (pl. híd és hídrész, zsilipkapu, torony, rácsszerkezetű oszlop, tető, tetőszerkezet, ajtó és ablak és ezek kerete, valamint ajtóküszöb, zsaluzat, korlát, pillér és oszlop) vasból vagy acélból; szerkezetben való felhasználásra előkészített lemez, rúd, szögvas, idomvas, szelvény, cső és hasonló termék vasból vagy acélból | Szén-dioxid |
| 7309  – Tartály, ciszterna, tárolókád és hasonló tárolóedény, bármilyen anyag (a sűrített vagy folyékony gáz kivételével) tárolására, vasból vagy acélból, több mint 300 liter űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, mechanikai vagy hőtechnikai berendezés nélkül | Szén-dioxid |
| 7310  – Tartály, hordó, dob, konzervdoboz, doboz és hasonló edény, bármilyen anyag (a sűrített vagy folyékony gáz kivételével) tárolására, vasból vagy acélból, legfeljebb 300 liter űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, mechanikai vagy hőtechnikai berendezés nélkül | Szén-dioxid |
| 7311  – Tartály vasból vagy acélból, sűrített vagy folyékony gáz tárolására | Szén-dioxid |

KN-kód

KN-kód

Üvegházhatású gáz

Üvegházhatású gáz

72 – Vas és acél

Kivéve:

7202  – Ferroötvözet

7204  – Vas- és acéltörmelék és hulladék; ingot újraolvasztott hulladék vasból vagy acélból

Szén-dioxid

7301  – Szádpalló vasból vagy acélból, fúrva, lyukasztva vagy elemekből összeszerelve is; hegesztett szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy acélból:

Szén-dioxid

7302  – Vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyag vasból vagy acélból, úgymint: sín, terelősín és fogazott sín, váltósín, sínkeresztezés, váltóállító rúd és más keresztezési darab, sínaljzat (talpfa), csatlakozólemez, sínsaru, befogópofa, alátétlemez, sínkapocs, nyomtávlemez, kengyel, továbbá más, a vasúti sín összeszereléséhez vagy rögzítéséhez szükséges speciális anyag

Szén-dioxid

7303 00  – Cső és üreges profil öntöttvasból

Szén-dioxid

7304  – Varrat nélküli cső és üreges profil vasból vagy acélból (az öntöttvas cső kivételével)

Szén-dioxid

7305  – Más cső vasból vagy acélból (pl. hegesztve, szegecselve vagy hasonlóan zárva), kör alakú keresztmetszettel, ha a külső átmérője meghaladja a 406,4  mm-t

Szén-dioxid

7306  – Más cső és üreges profil vasból vagy acélból (pl. nyitva vagy hegesztve, szegecselve vagy hasonlóan zárva)

Szén-dioxid

7307  – Csőszerelvény vasból vagy acélból (pl. csatlakozó, karmantyú, könyökdarab, csőtoldat)

Szén-dioxid

7308  – Szerkezet (a 9406  vtsz. alá tartozó előre gyártott épületek kivételével) és részei (pl. híd és hídrész, zsilipkapu, torony, rácsszerkezetű oszlop, tető, tetőszerkezet, ajtó és ablak és ezek kerete, valamint ajtóküszöb, zsaluzat, korlát, pillér és oszlop) vasból vagy acélból; szerkezetben való felhasználásra előkészített lemez, rúd, szögvas, idomvas, szelvény, cső és hasonló termék vasból vagy acélból

Szén-dioxid

7309  – Tartály, ciszterna, tárolókád és hasonló tárolóedény, bármilyen anyag (a sűrített vagy folyékony gáz kivételével) tárolására, vasból vagy acélból, több mint 300 liter űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, mechanikai vagy hőtechnikai berendezés nélkül

Szén-dioxid

7310  – Tartály, hordó, dob, konzervdoboz, doboz és hasonló edény, bármilyen anyag (a sűrített vagy folyékony gáz kivételével) tárolására, vasból vagy acélból, legfeljebb 300 liter űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, mechanikai vagy hőtechnikai berendezés nélkül

Szén-dioxid

7311  – Tartály vasból vagy acélból, sűrített vagy folyékony gáz tárolására

Szén-dioxid

Alumínium

Alumínium

| KN-kód | Üvegházhatású gáz |
| --- | --- |
| 7601  – Megmunkálatlan alumínium | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7603  – Alumíniumpor és -pehely | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7604  – Alumíniumrúd és -profil | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7605  – Alumíniumhuzal | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7606  – Alumíniumlap, -lemez és -szalag, ha vastagsága meghaladja a 0,2  mm-t | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7607  – Alumíniumfólia (papír, karton, műanyag vagy hasonló alátéten vagy nyomtatva is), ha vastagsága (az alátétet nem számítva) legfeljebb 0,2  mm | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7608  – Alumíniumcső | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7609 00 00  – Alumínium csőszerelvény (pl. csatlakozókarmantyú, könyökdarab, csőtoldat) | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |

KN-kód

KN-kód

Üvegházhatású gáz

Üvegházhatású gáz

7601  – Megmunkálatlan alumínium

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7603  – Alumíniumpor és -pehely

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7604  – Alumíniumrúd és -profil

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7605  – Alumíniumhuzal

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7606  – Alumíniumlap, -lemez és -szalag, ha vastagsága meghaladja a 0,2  mm-t

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7607  – Alumíniumfólia (papír, karton, műanyag vagy hasonló alátéten vagy nyomtatva is), ha vastagsága (az alátétet nem számítva) legfeljebb 0,2  mm

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7608  – Alumíniumcső

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7609 00 00  – Alumínium csőszerelvény (pl. csatlakozókarmantyú, könyökdarab, csőtoldat)

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

Módosítás

Módosítás

Áruk és üvegházhatást okozó gázok jegyzéke

| (1) | Az áruk azonosítása céljából e rendelet a jelenleg a Kombinált Nómenklatúra (KN) alább felsorolt kódjai alá tartozó alábbi ágazatokban felsorolt árukra alkalmazandó, illetve a 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (1) szereplő árukra vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az áruk azonosítása céljából e rendelet a jelenleg a Kombinált Nómenklatúra (KN) alább felsorolt kódjai alá tartozó alábbi ágazatokban felsorolt árukra alkalmazandó, illetve a 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (1

| (2) | E rendelet alkalmazásában az alább felsorolt ágazatokhoz tartozó árukhoz kapcsolódó üvegházhatást okozó gázoknak az alább felsoroltaknak kell lenniük az egyes árutípusok esetében. |
| --- | --- |

(2)

E rendelet alkalmazásában az alább felsorolt ágazatokhoz tartozó árukhoz kapcsolódó üvegházhatást okozó gázoknak az alább felsoroltaknak kell lenniük az egyes árutípusok esetében.

Cement

Cement

| KN-kód | Üvegházhatású gáz |
| --- | --- |
| 2523 30 00  – Bauxitcement | Szén-dioxid |
| 2523 10 00  – Cementklinker | Szén-dioxid |
| 2523 21 00  – Fehér portlandcement, mesterségesen festve is | Szén-dioxid |
| 2523 29 00  – Egyéb portlandcement | Szén-dioxid |
| 2523 90 00  – Más hidraulikus cement | Szén-dioxid |

KN-kód

KN-kód

Üvegházhatású gáz

Üvegházhatású gáz

2523 30 00  – Bauxitcement

2523 30 00  – Bauxitcement

Szén-dioxid

Szén-dioxid

2523 10 00  – Cementklinker

Szén-dioxid

2523 21 00  – Fehér portlandcement, mesterségesen festve is

Szén-dioxid

2523 29 00  – Egyéb portlandcement

Szén-dioxid

2523 90 00  – Más hidraulikus cement

Szén-dioxid

Villamos energia

Villamos energia

| KN-kód | Üvegházhatású gáz |
| --- | --- |
| 2716 00 00  – Elektromos energia | Szén-dioxid |

KN-kód

KN-kód

Üvegházhatású gáz

Üvegházhatású gáz

2716 00 00  – Elektromos energia

Szén-dioxid

Trágyázószerek

Trágyázószerek

| KN-kód | Üvegházhatású gáz |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – Salétromsav; nitrálósavak | Szén-dioxid és dinitrogén-oxid |
| 2814  – Ammónia, vízmentes vagy vizes oldatban | Szén-dioxid |
| 2834 21 00  – Kálium-nitrát | Szén-dioxid és dinitrogén-oxid |
| 3102  – Ásványi vagy vegyi nitrogén trágyázószer | Szén-dioxid és dinitrogén-oxid |
| 3105  – A nitrogén, foszfor és kálium közül két vagy három trágyázó elemet tartalmazó ásványi vagy vegyi trágyázószer; más trágyázószer; ebbe az árucsoportba tartozó termékek tablettázva vagy hasonló formában, vagy legfeljebb 10 kg bruttó tömegű csomagolásban






  — | Kivéve: 3105 60 00  – Ásványi vagy vegyi trágyázószerek, amelyek tartalmazzák a két trágyázó elemet, a foszfort és a káliumot |

KN-kód

KN-kód

Üvegházhatású gáz

Üvegházhatású gáz

2808 00 00  – Salétromsav; nitrálósavak

Szén-dioxid és dinitrogén-oxid

2814  – Ammónia, vízmentes vagy vizes oldatban

Szén-dioxid

2834 21 00  – Kálium-nitrát

Szén-dioxid és dinitrogén-oxid

3102  – Ásványi vagy vegyi nitrogén trágyázószer

Szén-dioxid és dinitrogén-oxid

3105  – A nitrogén, foszfor és kálium közül két vagy három trágyázó elemet tartalmazó ásványi vagy vegyi trágyázószer; más trágyázószer; ebbe az árucsoportba tartozó termékek tablettázva vagy hasonló formában, vagy legfeljebb 10 kg bruttó tömegű csomagolásban

—

Kivéve: 3105 60 00  – Ásványi vagy vegyi trágyázószerek, amelyek tartalmazzák a két trágyázó elemet, a foszfort és a káliumot

Szén-dioxid és dinitrogén-oxid

Vas és acél

Vas és acél

| KN-kód | Üvegházhatású gáz |
| --- | --- |
| 72 – Vas és acél
  Kivéve:
  7202  – Ferroötvözet
  7204  – Vas- és acéltörmelék és hulladék; ingot újraolvasztott hulladék vasból vagy acélból | Szén-dioxid |
| 7301  – Szádpalló vasból vagy acélból, fúrva, lyukasztva vagy elemekből összeszerelve is; hegesztett szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy acélból: | Szén-dioxid |
| 7302  – Vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyag vasból vagy acélból, úgymint: sín, terelősín és fogazott sín, váltósín, sínkeresztezés, váltóállító rúd és más keresztezési darab, sínaljzat (talpfa), csatlakozólemez, sínsaru, befogópofa, alátétlemez, sínkapocs, nyomtávlemez, kengyel, továbbá más, a vasúti sín összeszereléséhez vagy rögzítéséhez szükséges speciális anyag | Szén-dioxid |
| 7303 00  – Cső és üreges profil öntöttvasból | Szén-dioxid |
| 7304  – Varrat nélküli cső és üreges profil vasból vagy acélból (az öntöttvas cső kivételével) | Szén-dioxid |
| 7305  – Más cső vasból vagy acélból (pl. hegesztve, szegecselve vagy hasonlóan zárva), kör alakú keresztmetszettel, ha a külső átmérője meghaladja a 406,4  mm-t | Szén-dioxid |
| 7306  – Más cső és üreges profil vasból vagy acélból (pl. nyitva vagy hegesztve, szegecselve vagy hasonlóan zárva) | Szén-dioxid |
| 7307  – Csőszerelvény vasból vagy acélból (pl. csatlakozó, karmantyú, könyökdarab, csőtoldat) | Szén-dioxid |
| 7308  – Szerkezet (a 9406  vtsz. alá tartozó előre gyártott épületek kivételével) és részei (pl. híd és hídrész, zsilipkapu, torony, rácsszerkezetű oszlop, tető, tetőszerkezet, ajtó és ablak és ezek kerete, valamint ajtóküszöb, zsaluzat, korlát, pillér és oszlop) vasból vagy acélból; szerkezetben való felhasználásra előkészített lemez, rúd, szögvas, idomvas, szelvény, cső és hasonló termék vasból vagy acélból | Szén-dioxid |
| 7309  – Tartály, ciszterna, tárolókád és hasonló tárolóedény, bármilyen anyag (a sűrített vagy folyékony gáz kivételével) tárolására, vasból vagy acélból, több mint 300 liter űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, mechanikai vagy hőtechnikai berendezés nélkül | Szén-dioxid |
| 7310  – Tartály, hordó, dob, konzervdoboz, doboz és hasonló edény, bármilyen anyag (a sűrített vagy folyékony gáz kivételével) tárolására, vasból vagy acélból, legfeljebb 300 liter űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, mechanikai vagy hőtechnikai berendezés nélkül | Szén-dioxid |
| 7311  – Tartály vasból vagy acélból, sűrített vagy folyékony gáz tárolására | Szén-dioxid |

KN-kód

KN-kód

Üvegházhatású gáz

Üvegházhatású gáz

72 – Vas és acél

Kivéve:

7202  – Ferroötvözet

7204  – Vas- és acéltörmelék és hulladék; ingot újraolvasztott hulladék vasból vagy acélból

Szén-dioxid

7301  – Szádpalló vasból vagy acélból, fúrva, lyukasztva vagy elemekből összeszerelve is; hegesztett szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy acélból:

Szén-dioxid

7302  – Vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyag vasból vagy acélból, úgymint: sín, terelősín és fogazott sín, váltósín, sínkeresztezés, váltóállító rúd és más keresztezési darab, sínaljzat (talpfa), csatlakozólemez, sínsaru, befogópofa, alátétlemez, sínkapocs, nyomtávlemez, kengyel, továbbá más, a vasúti sín összeszereléséhez vagy rögzítéséhez szükséges speciális anyag

Szén-dioxid

7303 00  – Cső és üreges profil öntöttvasból

Szén-dioxid

7304  – Varrat nélküli cső és üreges profil vasból vagy acélból (az öntöttvas cső kivételével)

Szén-dioxid

7305  – Más cső vasból vagy acélból (pl. hegesztve, szegecselve vagy hasonlóan zárva), kör alakú keresztmetszettel, ha a külső átmérője meghaladja a 406,4  mm-t

Szén-dioxid

7306  – Más cső és üreges profil vasból vagy acélból (pl. nyitva vagy hegesztve, szegecselve vagy hasonlóan zárva)

Szén-dioxid

7307  – Csőszerelvény vasból vagy acélból (pl. csatlakozó, karmantyú, könyökdarab, csőtoldat)

Szén-dioxid

7308  – Szerkezet (a 9406  vtsz. alá tartozó előre gyártott épületek kivételével) és részei (pl. híd és hídrész, zsilipkapu, torony, rácsszerkezetű oszlop, tető, tetőszerkezet, ajtó és ablak és ezek kerete, valamint ajtóküszöb, zsaluzat, korlát, pillér és oszlop) vasból vagy acélból; szerkezetben való felhasználásra előkészített lemez, rúd, szögvas, idomvas, szelvény, cső és hasonló termék vasból vagy acélból

Szén-dioxid

7309  – Tartály, ciszterna, tárolókád és hasonló tárolóedény, bármilyen anyag (a sűrített vagy folyékony gáz kivételével) tárolására, vasból vagy acélból, több mint 300 liter űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, mechanikai vagy hőtechnikai berendezés nélkül

Szén-dioxid

7310  – Tartály, hordó, dob, konzervdoboz, doboz és hasonló edény, bármilyen anyag (a sűrített vagy folyékony gáz kivételével) tárolására, vasból vagy acélból, legfeljebb 300 liter űrtartalommal, bélelve vagy hőszigetelve is, mechanikai vagy hőtechnikai berendezés nélkül

Szén-dioxid

7311  – Tartály vasból vagy acélból, sűrített vagy folyékony gáz tárolására

Szén-dioxid

Alumínium

Alumínium

| KN-kód | Üvegházhatású gáz |
| --- | --- |
| 7601  – Megmunkálatlan alumínium | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7603  – Alumíniumpor és -pehely | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7604  – Alumíniumrúd és -profil | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7605  – Alumíniumhuzal | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7606  – Alumíniumlap, -lemez és -szalag, ha vastagsága meghaladja a 0,2  mm-t | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7607  – Alumíniumfólia (papír, karton, műanyag vagy hasonló alátéten vagy nyomtatva is), ha vastagsága (az alátétet nem számítva) legfeljebb 0,2  mm | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7608  – Alumíniumcső | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |
| 7609 00 00  – Alumínium csőszerelvény (pl. csatlakozókarmantyú, könyökdarab, csőtoldat) | Szén-dioxid és perfluor-karbonok |

KN-kód

KN-kód

Üvegházhatású gáz

Üvegházhatású gáz

7601  – Megmunkálatlan alumínium

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7603  – Alumíniumpor és -pehely

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7604  – Alumíniumrúd és -profil

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7605  – Alumíniumhuzal

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7606  – Alumíniumlap, -lemez és -szalag, ha vastagsága meghaladja a 0,2  mm-t

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7607  – Alumíniumfólia (papír, karton, műanyag vagy hasonló alátéten vagy nyomtatva is), ha vastagsága (az alátétet nem számítva) legfeljebb 0,2  mm

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7608  – Alumíniumcső

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

7609 00 00  – Alumínium csőszerelvény (pl. csatlakozókarmantyú, könyökdarab, csőtoldat)

Szén-dioxid és perfluor-karbonok

Vegyi anyagok

Vegyi anyagok

| KN-kód | Üvegházhatású gáz |
| --- | --- |
| 29 – Szerves vegyi anyagok | Szén-dioxid |
| 280410000  – Hidrogén | Szén-dioxid |
| 281410000  – Vízmentes ammónia | Szén-dioxid |
| 2814 20 00  – Ammónia vizes oldatban | Szén-dioxid |

KN-kód

KN-kód

Üvegházhatású gáz

Üvegházhatású gáz

29 – Szerves vegyi anyagok

29 – Szerves vegyi anyagok

Szén-dioxid

Szén-dioxid

280410000  – Hidrogén

280410000  – Hidrogén

Szén-dioxid

Szén-dioxid

281410000  – Vízmentes ammónia

281410000  – Vízmentes ammónia

Szén-dioxid

Szén-dioxid

2814 20 00  – Ammónia vizes oldatban

2814 20 00  – Ammónia vizes oldatban

Szén-dioxid

Szén-dioxid

Polimerek

Polimerek

| KN-kód | Üvegházhatású gáz |
| --- | --- |
| 39 – Műanyagok és ezekből készült árucikkek | szén-dioxid és dinitrogén-oxid |

KN-kód

KN-kód

Üvegházhatású gáz

Üvegházhatású gáz

39 – Műanyagok és ezekből készült árucikkek

39 – Műanyagok és ezekből készült árucikkek

szén-dioxid és dinitrogén-oxid

szén-dioxid és dinitrogén-oxid

Módosítás 176

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 pont – cím

III melléklet – 2 pont – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Egyszerű áruk tényleges közvetlen beágyazott kibocsátásának meghatározása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)

Egyszerű áruk tényleges közvetlen beágyazott kibocsátásának meghatározása

| (2) | Egyszerű áruk tényleges beágyazott kibocsátásának meghatározása |
| --- | --- |

(2)

Egyszerű áruk tényleges beágyazott kibocsátásának meghatározása

Módosítás 177

Módosítás 177

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 pont – bevezető rész

III melléklet – 2 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Egy adott létesítményben előállított egyszerű áru tényleges fajlagos beágyazott kibocsátásának meghatározásakor
  kizárólag
  a közvetlen kibocsátás alapján kell elszámolni. Ehhez a következő egyenlet alkalmazandó: | Egy adott létesítményben előállított egyszerű áru tényleges fajlagos beágyazott kibocsátásának meghatározásakor a közvetlen
  és a közvetett
  kibocsátás alapján kell elszámolni. Ehhez a következő egyenlet alkalmazandó: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Egy adott létesítményben előállított egyszerű áru tényleges fajlagos beágyazott kibocsátásának meghatározásakor
  kizárólag
  a közvetlen kibocsátás alapján kell elszámolni. Ehhez a következő egyenlet alkalmazandó:

kizárólag

Egy adott létesítményben előállított egyszerű áru tényleges fajlagos beágyazott kibocsátásának meghatározásakor a közvetlen
  és a közvetett
  kibocsátás alapján kell elszámolni. Ehhez a következő egyenlet alkalmazandó:

és a közvetett

Módosítás 178

Módosítás 178

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 pont – 3 bekezdés

III melléklet – 2 pont – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „Hozzárendelt kibocsátás”: a létesítménynek az adatszolgáltatási időszak alatt a g áru előállítási folyamata során keletkező közvetlen kibocsátása, a folyamat 7. cikk (6) bekezdése szerint elfogadott végrehajtási jogi aktusok által meghatározott rendszerhatárának alkalmazása mellett. A hozzárendelt kibocsátást az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:

  AttrEmg = DirEm | „Hozzárendelt kibocsátás”: a létesítménynek az adatszolgáltatási időszak alatt a g áru előállítási folyamata során keletkező kibocsátása, a folyamat 7. cikk (6) bekezdése szerint elfogadott végrehajtási jogi aktusok által meghatározott rendszerhatárának alkalmazása mellett. A hozzárendelt kibocsátást az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:


  Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„Hozzárendelt kibocsátás”: a létesítménynek az adatszolgáltatási időszak alatt a g áru előállítási folyamata során keletkező közvetlen kibocsátása, a folyamat 7. cikk (6) bekezdése szerint elfogadott végrehajtási jogi aktusok által meghatározott rendszerhatárának alkalmazása mellett. A hozzárendelt kibocsátást az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:

AttrEmg = DirEm

AttrEmg

„Hozzárendelt kibocsátás”: a létesítménynek az adatszolgáltatási időszak alatt a g áru előállítási folyamata során keletkező kibocsátása, a folyamat 7. cikk (6) bekezdése szerint elfogadott végrehajtási jogi aktusok által meghatározott rendszerhatárának alkalmazása mellett. A hozzárendelt kibocsátást az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:

Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp

Attrg

el

el, exp

Módosítás 179

Módosítás 179

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3 pont – cím

III melléklet – 3 pont – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | Összetett áruk tényleges
  közvetlen
  beágyazott kibocsátásának meghatározása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

Összetett áruk tényleges
  közvetlen
  beágyazott kibocsátásának meghatározása

közvetlen

| 3. | Összetett áruk tényleges beágyazott kibocsátásának meghatározása |
| --- | --- |

3.

Összetett áruk tényleges beágyazott kibocsátásának meghatározása

Módosítás 180

Módosítás 180

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 4 pont – 2 bekezdés

III melléklet – 4 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az alapértelmezett értékek meghatározása esetében csakis tényleges értékek használhatók a beágyazott kibocsátás meghatározásához. Tényleges értékek hiányában szakirodalmi értékek is használhatók. Az I. mellékletben felsorolt egyes árufajtákra vonatkozó alapértelmezett értékek meghatározásához szükséges adatok begyűjtése előtt a Bizottság iránymutatást ad ki a technológiai alapanyagként felhasznált véggázok vagy üvegházhatást okozó gázok korrigálásához alkalmazott megközelítésről. Az alapértelmezett értékeket a rendelkezésre álló legjobb adatok alapján kell meghatározni. Időszakos
  felülvizsgálatukat
  végrehajtási jogi aktusok formájában kell elvégezni a legfrissebb és leginkább megbízható információk alapján, beleértve a harmadik országok vagy harmadik országok csoportjai által rendelkezésre bocsátott információkat. | Az alapértelmezett értékek meghatározása esetében csakis
  a tényleges kibocsátás helye szerinti országból származó
  tényleges értékek használhatók a beágyazott kibocsátás meghatározásához. Tényleges értékek hiányában
  , vagy ha a tényleges adatok használata potyázó magatartásra ösztönző, alacsony alapértelmezett értékeket eredményezne,
  szakirodalmi értékek is használhatók. Az I. mellékletben felsorolt egyes árufajtákra vonatkozó alapértelmezett értékek meghatározásához szükséges adatok begyűjtése előtt a Bizottság iránymutatást ad ki a technológiai alapanyagként felhasznált véggázok vagy üvegházhatást okozó gázok korrigálásához alkalmazott megközelítésről. Az alapértelmezett értékeket a rendelkezésre álló legjobb adatok alapján kell meghatározni.
  A rendelkezésre álló legjobb adatoknak lehetőség szerint megbízható és nyilvánosan hozzáférhető információkon kell alapulniuk az alkalmazott technológia és folyamatok típusáról, az üzemtervezésről, a termelési folyamatban felhasznált alapanyagok és egyszerű áruk eredetéről, az energiaforrásokról és egyéb adatokról. Az alapértelmezett értékek
  időszakos
  felülvizsgálatát a 7. cikk (6) bekezdésében említett
  végrehajtási jogi aktusok formájában kell elvégezni a legfrissebb és leginkább megbízható információk alapján, beleértve a harmadik országok vagy harmadik országok csoportjai által rendelkezésre bocsátott információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az alapértelmezett értékek meghatározása esetében csakis tényleges értékek használhatók a beágyazott kibocsátás meghatározásához. Tényleges értékek hiányában szakirodalmi értékek is használhatók. Az I. mellékletben felsorolt egyes árufajtákra vonatkozó alapértelmezett értékek meghatározásához szükséges adatok begyűjtése előtt a Bizottság iránymutatást ad ki a technológiai alapanyagként felhasznált véggázok vagy üvegházhatást okozó gázok korrigálásához alkalmazott megközelítésről. Az alapértelmezett értékeket a rendelkezésre álló legjobb adatok alapján kell meghatározni. Időszakos
  felülvizsgálatukat
  végrehajtási jogi aktusok formájában kell elvégezni a legfrissebb és leginkább megbízható információk alapján, beleértve a harmadik országok vagy harmadik országok csoportjai által rendelkezésre bocsátott információkat.

felülvizsgálatukat

Az alapértelmezett értékek meghatározása esetében csakis
  a tényleges kibocsátás helye szerinti országból származó
  tényleges értékek használhatók a beágyazott kibocsátás meghatározásához. Tényleges értékek hiányában
  , vagy ha a tényleges adatok használata potyázó magatartásra ösztönző, alacsony alapértelmezett értékeket eredményezne,
  szakirodalmi értékek is használhatók. Az I. mellékletben felsorolt egyes árufajtákra vonatkozó alapértelmezett értékek meghatározásához szükséges adatok begyűjtése előtt a Bizottság iránymutatást ad ki a technológiai alapanyagként felhasznált véggázok vagy üvegházhatást okozó gázok korrigálásához alkalmazott megközelítésről. Az alapértelmezett értékeket a rendelkezésre álló legjobb adatok alapján kell meghatározni.
  A rendelkezésre álló legjobb adatoknak lehetőség szerint megbízható és nyilvánosan hozzáférhető információkon kell alapulniuk az alkalmazott technológia és folyamatok típusáról, az üzemtervezésről, a termelési folyamatban felhasznált alapanyagok és egyszerű áruk eredetéről, az energiaforrásokról és egyéb adatokról. Az alapértelmezett értékek
  időszakos
  felülvizsgálatát a 7. cikk (6) bekezdésében említett
  végrehajtási jogi aktusok formájában kell elvégezni a legfrissebb és leginkább megbízható információk alapján, beleértve a harmadik országok vagy harmadik országok csoportjai által rendelkezésre bocsátott információkat.

a tényleges kibocsátás helye szerinti országból származó

, vagy ha a tényleges adatok használata potyázó magatartásra ösztönző, alacsony alapértelmezett értékeket eredményezne,

A rendelkezésre álló legjobb adatoknak lehetőség szerint megbízható és nyilvánosan hozzáférhető információkon kell alapulniuk az alkalmazott technológia és folyamatok típusáról, az üzemtervezésről, a termelési folyamatban felhasznált alapanyagok és egyszerű áruk eredetéről, az energiaforrásokról és egyéb adatokról. Az alapértelmezett értékek

felülvizsgálatát a 7. cikk (6) bekezdésében említett

Módosítás 181

Módosítás 181

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 4 pont – 4.1 pont – 1 bekezdés

III melléklet – 4 pont – 4.1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben az engedélyezett nyilatkozattevő nem tudja megfelelően meghatározni a tényleges kibocsátást, alapértelmezett értékeket kell használni. Ezen értékeket az egyes exportáló országok és az I. mellékletben felsorolt áruk (a villamos energia kivételével –) átlagos kibocsátási intenzitásának megfelelően kell megállapítani, felárral megnövelve, mely utóbbit a jelen rendelet végrehajtási jogi aktusai határoznak meg. Amennyiben egy bizonyos árutípus tekintetében nem alkalmazhatók az exportáló országra vonatkozó megbízható adatok, az alapértelmezett értékeknek az adott árutípus tekintetében legrosszabbul teljesítő uniós létesítmények
  10
  %-ának átlagos kibocsátási intenzitásán kell alapulnia. | Amennyiben az engedélyezett nyilatkozattevő nem tudja megfelelően meghatározni a tényleges kibocsátást, alapértelmezett értékeket kell használni. Ezen értékeket az egyes exportáló országok
  legrosszabbul teljesítő létesítményeinek 10 %-a
  és az I. mellékletben felsorolt áruk (a villamos energia kivételével –) átlagos kibocsátási intenzitásának megfelelően kell megállapítani, felárral megnövelve, mely utóbbit a jelen rendelet végrehajtási jogi aktusai határoznak meg. Amennyiben egy bizonyos árutípus tekintetében nem alkalmazhatók az exportáló országra vonatkozó megbízható adatok, az alapértelmezett értékeknek az adott árutípus tekintetében legrosszabbul teljesítő uniós létesítmények
  5
  %-ának átlagos kibocsátási intenzitásán kell alapulnia.
  Az alapértelmezett értékek semmilyen körülmények között sem lehetnek alacsonyabbak a valószínűsíthető beágyazott kibocsátásoknál, és az exportőr nem profitálhat abból, hogy nem szolgáltat megbízható adatokat a tényleges kibocsátásokról, hogy az alapértelmezett értékeket alkalmazzák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben az engedélyezett nyilatkozattevő nem tudja megfelelően meghatározni a tényleges kibocsátást, alapértelmezett értékeket kell használni. Ezen értékeket az egyes exportáló országok és az I. mellékletben felsorolt áruk (a villamos energia kivételével –) átlagos kibocsátási intenzitásának megfelelően kell megállapítani, felárral megnövelve, mely utóbbit a jelen rendelet végrehajtási jogi aktusai határoznak meg. Amennyiben egy bizonyos árutípus tekintetében nem alkalmazhatók az exportáló országra vonatkozó megbízható adatok, az alapértelmezett értékeknek az adott árutípus tekintetében legrosszabbul teljesítő uniós létesítmények
  10
  %-ának átlagos kibocsátási intenzitásán kell alapulnia.

10

Amennyiben az engedélyezett nyilatkozattevő nem tudja megfelelően meghatározni a tényleges kibocsátást, alapértelmezett értékeket kell használni. Ezen értékeket az egyes exportáló országok
  legrosszabbul teljesítő létesítményeinek 10 %-a
  és az I. mellékletben felsorolt áruk (a villamos energia kivételével –) átlagos kibocsátási intenzitásának megfelelően kell megállapítani, felárral megnövelve, mely utóbbit a jelen rendelet végrehajtási jogi aktusai határoznak meg. Amennyiben egy bizonyos árutípus tekintetében nem alkalmazhatók az exportáló országra vonatkozó megbízható adatok, az alapértelmezett értékeknek az adott árutípus tekintetében legrosszabbul teljesítő uniós létesítmények
  5
  %-ának átlagos kibocsátási intenzitásán kell alapulnia.
  Az alapértelmezett értékek semmilyen körülmények között sem lehetnek alacsonyabbak a valószínűsíthető beágyazott kibocsátásoknál, és az exportőr nem profitálhat abból, hogy nem szolgáltat megbízható adatokat a tényleges kibocsátásokról, hogy az alapértelmezett értékeket alkalmazzák.

legrosszabbul teljesítő létesítményeinek 10 %-a

5

Az alapértelmezett értékek semmilyen körülmények között sem lehetnek alacsonyabbak a valószínűsíthető beágyazott kibocsátásoknál, és az exportőr nem profitálhat abból, hogy nem szolgáltat megbízható adatokat a tényleges kibocsátásokról, hogy az alapértelmezett értékeket alkalmazzák.

Módosítás 182

Módosítás 182

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.1 pont – 1 bekezdés

III melléklet – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A fajlagos alapértelmezett értékekhez a 
  Bizottság rendelkezésére bocsátott azon legjobb adatokat kell alapul venni, amelyek a
  harmadik ország, harmadik országok csoportja vagy harmadik országon belüli régió
  tekintetében meghatározzák az ármeghatározó források átlagos CO2-kibocsátási tényezőjét tCO2/MWh-ban kifejezve
  . | A fajlagos alapértelmezett értékekhez a harmadik ország, harmadik országok csoportja vagy harmadik országon belüli régió
  villamosenergia-termelő létesítményeinek legrosszabbul teljesítő 10 %-át kell alapul venni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A fajlagos alapértelmezett értékekhez a 
  Bizottság rendelkezésére bocsátott azon legjobb adatokat kell alapul venni, amelyek a
  harmadik ország, harmadik országok csoportja vagy harmadik országon belüli régió
  tekintetében meghatározzák az ármeghatározó források átlagos CO2-kibocsátási tényezőjét tCO2/MWh-ban kifejezve
  .

Bizottság rendelkezésére bocsátott azon legjobb adatokat kell alapul venni, amelyek a

tekintetében meghatározzák az ármeghatározó források átlagos CO2

2

A fajlagos alapértelmezett értékekhez a harmadik ország, harmadik országok csoportja vagy harmadik országon belüli régió
  villamosenergia-termelő létesítményeinek legrosszabbul teljesítő 10 %-át kell alapul venni
  .

villamosenergia-termelő létesítményeinek legrosszabbul teljesítő 10 %-át kell alapul venni

Módosítás 183

Módosítás 183

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III a melléklet (új)

III a melléklet (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

IIIa. melléklet

IIIa. melléklet

A CBAM-tanúsítványoknak az EU ETS keretében történő ingyenes kiosztás miatti csökkentésének kiszámítására vonatkozó módszertan

A CBAM-tanúsítványoknak az EU ETS keretében történő ingyenes kiosztás miatti csökkentésének kiszámítására vonatkozó módszertan

Image 1C0322023HU39910120220623HU0015.000139923991P9_TC1-COD(2022)0166Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra az 1305/2013/EU rendeletnek az Ukrajna elleni orosz invázió hatására adott válaszként az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében rendkívüli ideiglenes támogatás nyújtását célzó egyedi intézkedés tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/1033 rendelettel.)C0322023HU40010120220623HU0016.000140024001P9_TC1-COD(2022)0090Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra az (EU) 2017/1938 és a 715/2009/EK rendeletnek a földgáztárolás tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/1032 rendelettel.)C0322023HU40110120220623HU0017.000140124011P9_TC1-COD(2022)0031Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/953 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/1034 rendelettel.)C0322023HU40210120220623HU0018.000140224021P9_TC1-COD(2022)0030Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/954 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/1035 rendelettel.)

Módosítás 184

Módosítás 184

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – 1 rész – 1 bekezdés – c pont

V melléklet – 1 rész – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a hitelesítő köteles látogatást tenni a létesítményben, kivéve, ha a látogatási kötelezettség felmentésének konkrét feltételei fennállnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a hitelesítő köteles látogatást tenni a létesítményben, kivéve, ha a látogatási kötelezettség felmentésének konkrét feltételei fennállnak;

| c) | a hitelesítő köteles látogatást tenni a létesítményben, kivéve, ha a látogatási kötelezettség felmentésének
  8. cikk (3) bekezdésében ismertetett
  konkrét feltételei fennállnak; |
| --- | --- |

c)

a hitelesítő köteles látogatást tenni a létesítményben, kivéve, ha a látogatási kötelezettség felmentésének
  8. cikk (3) bekezdésében ismertetett
  konkrét feltételei fennállnak;

8. cikk (3) bekezdésében ismertetett

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A9-0160/2022).

1

(31)  A Bizottság közleménye, 2019. december 11., Az európai zöld megállapodás (COM(2019)0640).

31

(32)  A Bizottság közleménye, 2021. május 12., Bolygónk egészségessé tétele mindenki számára (COM(2021)0400).

32

(31)  A Bizottság közleménye, 2019. december 11., Az európai zöld megállapodás (COM(2019)0640).

31

(32)  A Bizottság közleménye, 2021. május 12., Bolygónk egészségessé tétele mindenki számára (COM(2021)0400).

32

(33)  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

33

(33)  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

33

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).

35

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).

35

(36)  IPCC, 2018: Az 1,5o C-os globális felmelegedés. Az IPCC az iparosodás előtti szinthez képest mért 1,5 oC-os globális hőmérséklet-emelkedés hatásairól és a kapcsolódó globális üvegházhatásúgáz-kibocsátási pályákról szóló különjelentése, az éghajlatváltozás veszélyeire adott globális válasz megerősítésével, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység felszámolására irányuló erőfeszítésekkel összefüggésben. [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor és T. Waterfield (szerk.)].

36

o

o

(36)  IPCC, 2018: Az 1,5o C-os globális felmelegedés. Az IPCC az iparosodás előtti szinthez képest mért 1,5 oC-os globális hőmérséklet-emelkedés hatásairól és a kapcsolódó globális üvegházhatásúgáz-kibocsátási pályákról szóló különjelentése, az éghajlatváltozás veszélyeire adott globális válasz megerősítésével, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység felszámolására irányuló erőfeszítésekkel összefüggésben. [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor és T. Waterfield (szerk.)].

36

o

o

(47)  A Bizottság 2013/179/EU ajánlása (2013. április 9.) a termékek és a szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérésére és ismertetésére szolgáló egységes módszerek alkalmazásáról (HL L 124., 2013.5.4., 1. o.).

47

(47)  A Bizottság 2013/179/EU ajánlása (2013. április 9.) a termékek és a szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérésére és ismertetésére szolgáló egységes módszerek alkalmazásáról (HL L 124., 2013.5.4., 1. o.).

47

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/947 rendelete (2021. június 9.) a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) létrehozásáról, a 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 209., 2021.6.14., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/947 rendelete (2021. június 9.) a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) létrehozásáról, a 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 209., 2021.6.14., 1. o.).

(51)  Intézményközi megállapodás az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról (HL L 123., 2016.5.12., 1. o.).

51

(51)  Intézményközi megállapodás az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról (HL L 123., 2016.5.12., 1. o.).

51

(1)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

1

(1)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

1

---

2022. június 23., csütörtök

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/399 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/399

---

P9_TA(2022)0250

Az Ukrajna elleni orosz invázió hatásaira adott válaszként az EMVA keretében rendkívüli ideiglenes támogatás nyújtása ***I

Az Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az 1305/2013/EU rendeletnek az Ukrajna elleni orosz invázió hatásaira adott válaszként az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében rendkívüli ideiglenes támogatás nyújtását célzó egyedi intézkedés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 32/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0242), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0242),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0185/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2022. június 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2022. június 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. június 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. június 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P9_TC1-COD(2022)0166

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra az 1305/2013/EU rendeletnek az Ukrajna elleni orosz invázió hatására adott válaszként az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében rendkívüli ideiglenes támogatás nyújtását célzó egyedi intézkedés tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/1033 rendelettel.)

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/400 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/400

---

P9_TA(2022)0251

Földgáztárolás ***I

Az Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 32/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0135), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0135),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0126/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0126/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2022. május 18-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2022. május 18-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2022. május 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2022. május 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P9_TC1-COD(2022)0090

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra az (EU) 2017/1938 és a 715/2009/EK rendeletnek a földgáztárolás tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/1032 rendelettel.)

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/401 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/401

---

P9_TA(2022)0252

Uniós digitális Covid-igazolvány – uniós polgárok ***I

Az Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/953 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 32/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0050), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0050),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 21. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0031/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 21. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0031/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára,

| — | tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0138/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0138/2022),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0031

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/953 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/1034 rendelettel.)

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/402 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/402

---

P9_TA(2022)0253

Uniós digitális Covid-igazolvány – harmadik országbeli állampolgárok ***I

Az Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/954 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 32/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0055), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0055),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0032/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0032/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére,

| — | tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0137/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0137/2022),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0030

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. június 23-án került elfogadásra a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/954 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/1035 rendelettel.)

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/403 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/403

---

P9_TA(2022)0254

3/2022. sz. költségvetés-módosítási tervezet: Az Ukrajnából menekülők befogadásával kapcsolatos költségek finanszírozása

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2022. évi pénzügyi évre vonatkozó, 3/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetéről – az ukrajnai menekültek befogadása költségeinek finanszírozásáról – szóló tanácsi álláspontról (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

(2023/C 32/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 44. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 44. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2022. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2021. november 24-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2022. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2021. november 24-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (3) (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (3) (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet),

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2020. december 14-i (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2020. december 14-i (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Bizottság által 2022. április 22-én elfogadott, 3/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2022)0262), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2022. április 22-én elfogadott, 3/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2022)0262),

| — | tekintettel a Tanács által 2022. május 16-án elfogadott és a Parlamenthez ugyanazon a napon továbbított, a 3/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09095/2022 – C9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2022. május 16-án elfogadott és a Parlamenthez ugyanazon a napon továbbított, a 3/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09095/2022 – C9-0182/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 94. és 96. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 94. és 96. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0181/2022),

| A. | mivel a Bizottság azt javasolja, hogy az Unió költségvetése a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (MMIA) és a Határigazgatási és Vízumeszköz (HAVE) keretében összesen 400 millió euróval járuljon hozzá az Ukrajnából menekülő személyek első fogadási és regisztrációs költségeinek finanszírozásához, miután az Oroszországi Föderáció 2022. február 24. óta illegális, igazolatlan és indokolatlan agressziós háborút folytat Ukrajna ellen; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság azt javasolja, hogy az Unió költségvetése a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (MMIA) és a Határigazgatási és Vízumeszköz (HAVE) keretében összesen 400 millió euróval járuljon hozzá az Ukrajnából menekülő személyek első fogadási és regisztrációs költségeinek finanszírozásához, miután az Oroszországi Föderáció 2022. február 24. óta illegális, igazolatlan és indokolatlan agressziós háborút folytat Ukrajna ellen;

| B. | mivel a 3/2022. számú költségvetés-módosítási tervezet az egyik elem, amelyet a javasolt 400 millió EUR elkülönítéséhez felhasználnak, a MMIA és a HAVE tematikus eszköz 2021–2022-es munkaprogramjának módosításával együtt, amely 124 millió EUR összeget bocsát rendelkezésre sürgősségi segély formájában minden egyes program keretében, valamint egy költségvetési hatósági átcsoportosítási javaslattal (DEC 11/2022) a MMIA növelésére 52,2 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzattal és 74 millió EUR kifizetési előirányzattal; |
| --- | --- |

B.

mivel a 3/2022. számú költségvetés-módosítási tervezet az egyik elem, amelyet a javasolt 400 millió EUR elkülönítéséhez felhasználnak, a MMIA és a HAVE tematikus eszköz 2021–2022-es munkaprogramjának módosításával együtt, amely 124 millió EUR összeget bocsát rendelkezésre sürgősségi segély formájában minden egyes program keretében, valamint egy költségvetési hatósági átcsoportosítási javaslattal (DEC 11/2022) a MMIA növelésére 52,2 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzattal és 74 millió EUR kifizetési előirányzattal;

| C. | mivel a 3/2022. számú költségvetés-módosítási tervezet kiadásokra gyakorolt nettó hatása a MMIA kötelezettségvállalási előirányzatainak 99,8 millió euróval, illetve kifizetési előirányzatainak 176 millió euróval történő növelését jelenti, mely utóbbi a MMIA 76 millió eurós és a HAVE 100 millió eurós összegéből tevődik össze; |
| --- | --- |

C.

mivel a 3/2022. számú költségvetés-módosítási tervezet kiadásokra gyakorolt nettó hatása a MMIA kötelezettségvállalási előirányzatainak 99,8 millió euróval, illetve kifizetési előirányzatainak 176 millió euróval történő növelését jelenti, mely utóbbi a MMIA 76 millió eurós és a HAVE 100 millió eurós összegéből tevődik össze;

| 1. | üdvözli a 3/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetet, annak a Bizottság által benyújtott formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet a Parlament azon kötelezettségvállalására, hogy az összes rendelkezésre álló uniós költségvetési eszközt aktiválja annak érdekében, hogy továbbra is a lehető legnagyobb mértékű gazdasági és pénzügyi támogatást nyújtson Ukrajnának és az ukrajnai háború elől menekülő embereknek; ismételten hangsúlyozza, hogy közös intézkedésekre és szolidaritásra van szükség a tagállamok között az Ukrajnából érkező többmilliós menekültáradatra adott válaszként, beleértve a menekültek újraelosztását is; hangsúlyozza, hogy a Szolidaritási Platform keretében továbbra is támogatni kell a Moldovai Köztársaságot a személyek tagállamokba történő átadásában; sürgeti a Bizottságot, hogy tervezzen és használjon fel az Ukrajna és a tagállamok közötti, határokon átnyúló együttműködési programokra a 2021–2027 közötti időszakban szánt forrásokat a határon élő közösségek rezilienciájának növelésére a jelenlegi menekültválság fényében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet, hogy a Parlament a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások során 1 milliárd euróval növelte a HAVE-t annak érdekében, hogy a program teljes mértékben elérhesse célkitűzéseit; mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság úgy döntött, hogy csökkenti a HAVE keretét, ellentételezendő a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja forrásainak 63 millió euróval, az Europol forrásainak pedig 185 millió euróval történő növelését a jelenlegi többéves pénzügyi keret időtartama alatt; fenntartja azon álláspontját, hogy az ügynökségek új feladatai új erőforrásokat igényelnek, és azok nem mehetnek a meglévő programok vagy ügynökségek kárára; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy sem az NGEU alap, sem annak Helyreállítási és Rezilienciaépítési Alap összetevője, sem pedig a jelenlegi időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben biztosított rugalmasság nem elegendő az ukrajnai háború miatt jelentkező pénzügyi szükségletek fedezésére; úgy véli továbbá, hogy az Unió gazdasági és társadalmi helyzete az elkövetkező hónapokban tovább fog romlani, és felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy sürgősen hozzák létre a szükséges szolidaritási és kompenzációs mechanizmusokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a többéves pénzügyi keret már most elérte határait, és nem képes arra, hogy fenntartható módon kezelje a halmozódó belső és külső válságokat; rámutat különösen arra, hogy növelni kell a 4. fejezet felső határát annak érdekében, hogy az tükrözze az Unió migráció- és határigazgatásának tényleges pénzügyi szükségleteit; felhívja ezért a Bizottságot, hogy végezze el a jelenlegi többéves pénzügyi keret működésének mélyreható felülvizsgálatát, és a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2023 első negyedévében terjesszen elő jogalkotási javaslatot a többéves pénzügyi keret átfogó felülvizsgálatára; elvárja, hogy e felülvizsgálat figyelembe vegye az ukrajnai háború hosszú távú következményeit és a sürgősségi intézkedéseket; |
| --- | --- |

5.

| 6. | jóváhagyja a 3/2022. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 2/2022. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(2)  HL L 45., 2022.2.24., 1. o.

(3)  HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.

(4)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

(5)  HL L 424., 2020.12.15., 1. o.

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/405 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/405

---

P9_TA(2022)0255

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: EGF/2022/001 FR/Air France – Franciaország

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása Franciaország EGF/2022/001 FR/Air France referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

(2023/C 32/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0201 – C9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0201 – C9-0170/2022),

| — | tekintettel az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 9. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 9. pontjára,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság leveleire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság leveleire,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0183/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0183/2022),

| A. | mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti változások következményei – például a világkereskedelemben bekövetkező változások, a kereskedelmi viták, az Unió kereskedelmi kapcsolataiban vagy a belső piac összetételében bekövetkező jelentős változások, a pénzügyi vagy gazdasági válságok, a mobilitás mindenki számára elérhetővé tétele mellett az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás, valamint a digitalizáció vagy az automatizálás következményei – által sújtott munkavállalóknak; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti változások következményei – például a világkereskedelemben bekövetkező változások, a kereskedelmi viták, az Unió kereskedelmi kapcsolataiban vagy a belső piac összetételében bekövetkező jelentős változások, a pénzügyi vagy gazdasági válságok, a mobilitás mindenki számára elérhetővé tétele mellett az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás, valamint a digitalizáció vagy az automatizálás következményei – által sújtott munkavállalóknak;

| B. | mivel az Unió kiterjesztette az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát, hogy jelentős szerkezetátalakítások esetén pénzügyi támogatást nyújtson, és ezáltal fedezze a koronavírus-válság gazdasági hatásait; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió kiterjesztette az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát, hogy jelentős szerkezetátalakítások esetén pénzügyi támogatást nyújtson, és ezáltal fedezze a koronavírus-válság gazdasági hatásait;

| C. | mivel Franciaország „EGF/2022/001 FR/Air France” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 33. ágazatban (Ipari gép, berendezés, eszköz javítása, üzembe helyezése) és 51. ágazatban (Légi közlekedés) főként 12 franciaországi kontinentális NUTS II szintű régióban (4) és négy franciaországi tengerentúli NUTS II szintű régióban (5) a 2021. július 1. és 2021. november 1. közötti referencia-időszakon belül történt 282 elbocsátást követően; |
| --- | --- |

C.

mivel Franciaország „EGF/2022/001 FR/Air France” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 33. ágazatban (Ipari gép, berendezés, eszköz javítása, üzembe helyezése) és 51. ágazatban (Légi közlekedés) főként 12 franciaországi kontinentális NUTS II szintű régióban (4) és négy franciaországi tengerentúli NUTS II szintű régióban (5) a 2021. július 1. és 2021. november 1. közötti referencia-időszakon belül történt 282 elbocsátást követően;

| D. | mivel a kérelem 282 elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akiknek a tevékenysége az Air France vállalatnál és két leányvállalatánál (6) a referencia-időszak alatt szűnt meg, míg 1 298 munkavállalót a referencia-időszak előtt vagy az után bocsátottak el ugyanazon események következtében, mint amelyek miatt az elbocsátott munkavállalók tevékenysége a referencia-időszak alatt megszűnt, és így mind az 1 580 munkavállaló támogatható kedvezményezettnek minősül; |
| --- | --- |

D.

mivel a kérelem 282 elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akiknek a tevékenysége az Air France vállalatnál és két leányvállalatánál (6) a referencia-időszak alatt szűnt meg, míg 1 298 munkavállalót a referencia-időszak előtt vagy az után bocsátottak el ugyanazon események következtében, mint amelyek miatt az elbocsátott munkavállalók tevékenysége a referencia-időszak alatt megszűnt, és így mind az 1 580 munkavállaló támogatható kedvezményezettnek minősül;

| E. | mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumokon alapul, amelyek szerint a támogatás feltétele legalább 200 munkavállaló elbocsátása és/vagy önálló vállalkozó tevékenységének megszűnése egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a tevékenységeknek a vállalkozás beszállítóinál vagy a továbbfeldolgozó vállalatoknál történt megszűnését is; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumokon alapul, amelyek szerint a támogatás feltétele legalább 200 munkavállaló elbocsátása és/vagy önálló vállalkozó tevékenységének megszűnése egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a tevékenységeknek a vállalkozás beszállítóinál vagy a továbbfeldolgozó vállalatoknál történt megszűnését is;

| F. | mivel az Air France vállalatot súlyosan érintette a Covid19-válság, amely a bevételek és a forgalom jelentős csökkenését okozta; |
| --- | --- |

F.

mivel az Air France vállalatot súlyosan érintette a Covid19-válság, amely a bevételek és a forgalom jelentős csökkenését okozta;

| G. | mivel az Air France regionális leányvállalatainak a HOP-ba történő átszervezése már a Covid19-válság kezdete előtt társadalmi aggályokat vetett fel, és a világjárvány alatt az Air France úgy döntött, hogy jelentősen csökkenti a HOP kapacitását mind a személyzet, mind a repülőgépek tekintetében; |
| --- | --- |

G.

mivel az Air France regionális leányvállalatainak a HOP-ba történő átszervezése már a Covid19-válság kezdete előtt társadalmi aggályokat vetett fel, és a világjárvány alatt az Air France úgy döntött, hogy jelentősen csökkenti a HOP kapacitását mind a személyzet, mind a repülőgépek tekintetében;

| H. | mivel a francia hatóságok különböző intézkedéseket – például államilag garantált kölcsönöket – hajtottak végre az Air France támogatására, de a vállalatnak még további intézkedéseket kellett hoznia a válság leküzdése érdekében, ideértve a műveletek csökkentését, a belföldi hálózat újradefiniálását és a támogató funkciók egyszerűsítését, ami a személyzet létszámának csökkentéséhez vezetett; |
| --- | --- |

H.

mivel a francia hatóságok különböző intézkedéseket – például államilag garantált kölcsönöket – hajtottak végre az Air France támogatására, de a vállalatnak még további intézkedéseket kellett hoznia a válság leküzdése érdekében, ideértve a műveletek csökkentését, a belföldi hálózat újradefiniálását és a támogató funkciók egyszerűsítését, ami a személyzet létszámának csökkentéséhez vezetett;

| I. | mivel a Bizottság kijelentette, hogy az egészségügyi válság gazdasági válsághoz vezetett, gazdasági helyreállítási tervet dolgozott ki, és kiemelte az EGAA vészhelyzeti eszközként betöltött fontos szerepét (7); |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság kijelentette, hogy az egészségügyi válság gazdasági válsághoz vezetett, gazdasági helyreállítási tervet dolgozott ki, és kiemelte az EGAA vészhelyzeti eszközként betöltött fontos szerepét (7);

| J. | mivel az európai légitársaságok súlyos problémákkal és kihívásokkal néztek szembe a globális verseny miatt, és mivel intézkedésekre van szükség a légitársaságok munkavállalói jogainak uniós szintű védelme, valamint annak biztosítása érdekében, hogy ez a fontos ágazat versenyképes maradjon, és a tisztességes munkahelyeket az Unióban tartsák; |
| --- | --- |

J.

mivel az európai légitársaságok súlyos problémákkal és kihívásokkal néztek szembe a globális verseny miatt, és mivel intézkedésekre van szükség a légitársaságok munkavállalói jogainak uniós szintű védelme, valamint annak biztosítása érdekében, hogy ez a fontos ágazat versenyképes maradjon, és a tisztességes munkahelyeket az Unióban tartsák;

| K. | mivel a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően az EGAA éves maximális összege (2018-as árakon számítva) nem haladhatja meg a 186 millió EUR-t; |
| --- | --- |

K.

mivel a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően az EGAA éves maximális összege (2018-as árakon számítva) nem haladhatja meg a 186 millió EUR-t;

| L. | mivel az Unió fontos szerepet játszik a szükséges szolidaritás biztosításában az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulások révén, amelyek célja a kedvezményezettek tisztességes és fenntartható foglalkoztatásba való gyors visszailleszkedése az eredeti tevékenységi ágazatukon belül vagy azon kívül, miközben felkészítik őket a zöldebb és digitálisabb európai gazdaságra; |
| --- | --- |

L.

mivel az Unió fontos szerepet játszik a szükséges szolidaritás biztosításában az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulások révén, amelyek célja a kedvezményezettek tisztességes és fenntartható foglalkoztatásba való gyors visszailleszkedése az eredeti tevékenységi ágazatukon belül vagy azon kívül, miközben felkészítik őket a zöldebb és digitálisabb európai gazdaságra;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Franciaország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 17 742 607 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, ami a 20 873 656 EUR-t kitevő, kizárólag a személyzeti költségek fedezésére szolgáló összes kiadás 85 %-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a francia hatóságok 2022. január 21-én nyújtották be a kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2022. május 10-én fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy a kérelem összesen 1 580 elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akiknek tevékenysége megszűnt; üdvözli, hogy Franciaország előrejelzése szerint az összes támogatható kedvezményezett részt fog venni az intézkedésekben (célzott kedvezményezettek); |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy az elbocsátások társadalmi hatásai várhatóan jelentősek lesznek Franciaországra nézve, különösen az Île-de-France régióban, ahol az elbocsátások 57 %-ára került sor; megállapítja, hogy a francia munkaügyi hatóság kifejtette, hogy az Air France szerkezetátalakítása befolyásolta a foglalkoztatási mérleget az érintett területeken; hangsúlyozza, hogy a nehézségekkel küzdő régiók és gazdasági ágazatok ellenálló képességük támogatása érdekében integrált és közös európai választ igényelnek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat, hogy az elbocsátott munkavállalók 56 %-a nő, és 30,8 %-a 54 évnél idősebb; megjegyzi továbbá, hogy az elbocsátott munkavállalók közül 96-an megváltozott munkaképességűek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy Franciaország 2021. február 1-jén kezdte nyújtani a személyre szabott szolgáltatásokat a célzott kedvezményezetteknek, és hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulásra való jogosultság időszaka ezért 2021. február 1-től a finanszírozási határozat hatálybalépésétől számított 24. hónap végéig fog tartani; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy a munkavállalóknak nyújtandó személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban: tanácsadás és pályaorientáció, képzés – beleértve a horizontális kompetenciákat, az átképzést, a készségfejlesztést, a szakmai gyakorlatokat és a szakképzést –, vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás, foglalkoztatási támogatás, gyors újrafoglalkoztatási támogatás és bérkiegészítések, valamint intenzív álláskeresési segítségnyújtás; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az elbocsátott szakképzett munkavállalók gyorsan munkalehetőségeket kapjanak az Unióban; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megismétli ezzel összefüggésben, hogy az Uniónak fontos szerepet kell játszania az európai zöld megállapodással és a főbb európai szakpolitikai célokkal összhangban az igazságos és digitális átmenetekhez szükséges képesítések hozzáférhetővé tételében; határozottan támogatja, hogy az EGAA továbbra is szolidaritást tanúsítson az érintett személyekkel, és a jelenlegi többéves pénzügyi keret fennmaradó részében továbbra is a szerkezetátalakítás munkavállalókra gyakorolt hatására összpontosítson; felszólít arra, hogy a jövőbeli kérelmek esetén maximalizálják a szakpolitikai koherenciát; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagját Franciaország a munkavállalók és szakszervezetek képviselőivel (8) egyeztetve állította össze; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli, hogy az Air France széles körű aktív munkaerőpiaci intézkedéscsomagot hozott létre, amelynek célja, hogy jogi kötelezettségének megfelelően segítse az elbocsátott munkavállalókat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rámutat arra, hogy az Air France Készségfejlesztési Tervének részeként rendszeresen kínál képzéseket alkalmazottai számára, amelyek során figyelmet fordítanak az erőforrás-hatékony gazdaságban szükséges digitális készségekre és készségekre, és üdvözli, hogy ezek a képzések az EGAA-intézkedésekben való részvételük idejére továbbra is elérhetők az elbocsátott munkavállalók számára; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a munkavállalókat felkészítsék a zöld és digitális uniós gazdaságra, és törekedjenek a kettős átállásra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megjegyzi, hogy a digitális és zöld átalakulás a munkaerőpiacra is hatással lesz, különösen a légiközlekedési ágazatban; ezért különös figyelmet kell fordítani a szakmai tanulmányokra, többek között a szakképzésre és az úgynevezett duális szakképzési rendszer előmozdítására, amely néhány tagállamban hatékonynak bizonyult; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a francia hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem léphet azon intézkedések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalkozások felelősségi körébe tartoznak, a juttatás teljes kiegészítő jellegének biztosítása érdekében pedig nem léphet az áthelyezett munkavállalók juttatásainak vagy jogainak helyébe sem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

15.

| 16. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  HL L 153., 2021.5.3., 48. o.

(2)  HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.

(3)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

(4)  Île-de-France (FR10), Nord Pas de Calais (FRE1), Elzász (FRF1), Loire mente (FRG0), Bretagne (FRH0), Aquitania (FRI1), Languedoc Roussillon (FRJ1), Dél-Franciaország–Pireneusok (FRJ2), Auvergne (FRK1), Rhône Alpes (FRK2), Provence Alpes Côte d’Azur (FRL0) és Korzika (FRM0).

(5)  Guadeloupe (FRY1), Martinique (FRY2), Francia Guyana (FRY3) és Réunion (FRY4).

(6)  Hop és Hop Training.

(7)  COM(2020)0442.

(8)  SNPNC, UNAC, UNSA-PNC, CFDT, FO, és CFE/CGC.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Az Európai Parlament és a Tanács határozata Franciaország „EGF/2022/001 FR/Air France” referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

((E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2022/1164 határozattal.

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/409 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/409

---

P9_TA(2022)0256

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing – Görögország

Az Európai Parlament 2022. június 23-i állásfoglalása Görögország EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

(2023/C 32/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0248 – C9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0248 – C9-0190/2022),

| — | tekintettel az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 9. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 9. pontjára,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság leveleire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság leveleire,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0185/2022),

| A. | mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti változások következményei – például a világkereskedelemben bekövetkező változások, a kereskedelmi viták, az Unió kereskedelmi kapcsolataiban vagy a belső piac összetételében bekövetkező jelentős változások, a pénzügyi vagy gazdasági válságok, a szén-dioxid-semleges gazdaságra való átállás, valamint a digitalizáció vagy az automatizálás következményei – által sújtott munkavállalóknak; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti változások következményei – például a világkereskedelemben bekövetkező változások, a kereskedelmi viták, az Unió kereskedelmi kapcsolataiban vagy a belső piac összetételében bekövetkező jelentős változások, a pénzügyi vagy gazdasági válságok, a szén-dioxid-semleges gazdaságra való átállás, valamint a digitalizáció vagy az automatizálás következményei – által sújtott munkavállalóknak;

| B. | mivel az Unió kiterjesztette az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát, hogy jelentős szerkezetátalakítások esetén pénzügyi támogatást nyújtson, és ezáltal fedezze a koronavírus-válság gazdasági hatásait; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió kiterjesztette az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát, hogy jelentős szerkezetátalakítások esetén pénzügyi támogatást nyújtson, és ezáltal fedezze a koronavírus-válság gazdasági hatásait;

| C. | mivel Görögország az Attica NUTS 2 szintű régiójában (EL30) a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 27. gazdasági ágazatban (villamos berendezések gyártása) 206 munkavállaló elbocsátását követően a 2021. április 1-jétől2021. október 1-jéig tartó referencia-időszakra vonatkozóan EGF/2021/008 EL/Attica referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránt; |
| --- | --- |

C.

mivel Görögország az Attica NUTS 2 szintű régiójában (EL30) a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 27. gazdasági ágazatban (villamos berendezések gyártása) 206 munkavállaló elbocsátását követően a 2021. április 1-jétől2021. október 1-jéig tartó referencia-időszakra vonatkozóan EGF/2021/008 EL/Attica referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránt;

| D. | mivel a kérelem 206 olyan elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akiknek a tevékenysége hat vállalatnál (4) szűnt meg a referencia-időszak alatt, és akik mind támogatható kedvezményezettnek minősülnek; mivel az elbocsátott munkavállalók közül 180 férfi (87,4 %) és 26 nő (12,6 %); mivel az elbocsátott munkavállalók közül 26 harminc év alatti (12,6 %), 137 harminc és ötvennégy év közötti (66,5 %), 43 pedig ötvennégy év fölötti (20,9 %); mivel az elbocsátott munkavállalók közül 167 alsó középfokú vagy annál alacsonyabb szintű végzettséggel (81,1 %), 6 középiskolai vagy középfokúnál magasabb szintű végzettséggel (2,9 %), 33 pedig felsőfokú végzettséggel (16,0 %) rendelkezik; |
| --- | --- |

D.

mivel a kérelem 206 olyan elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akiknek a tevékenysége hat vállalatnál (4) szűnt meg a referencia-időszak alatt, és akik mind támogatható kedvezményezettnek minősülnek; mivel az elbocsátott munkavállalók közül 180 férfi (87,4 %) és 26 nő (12,6 %); mivel az elbocsátott munkavállalók közül 26 harminc év alatti (12,6 %), 137 harminc és ötvennégy év közötti (66,5 %), 43 pedig ötvennégy év fölötti (20,9 %); mivel az elbocsátott munkavállalók közül 167 alsó középfokú vagy annál alacsonyabb szintű végzettséggel (81,1 %), 6 középiskolai vagy középfokúnál magasabb szintű végzettséggel (2,9 %), 33 pedig felsőfokú végzettséggel (16,0 %) rendelkezik;

| E. | mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett beavatkozási kritériumon alapul, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy hat hónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS 2 szintű régiójában vagy két egymással határos NUTS 2 szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoknál legalább 200 munkavállaló tevékenysége szűnik meg; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett beavatkozási kritériumon alapul, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy hat hónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS 2 szintű régiójában vagy két egymással határos NUTS 2 szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoknál legalább 200 munkavállaló tevékenysége szűnik meg;

| F. | mivel Görögországban az új háztartási berendezésekre fordított kiadásokat elsősorban a 2008 és 2016 közötti gazdasági válság (35 %-os csökkenés), másodszor pedig a Covid19-világjárvány (50 %-os csökkenés 2019 és 2020 között) érintette, ami 2017 és 2019 között 9,5 %-kal javult; |
| --- | --- |

F.

mivel Görögországban az új háztartási berendezésekre fordított kiadásokat elsősorban a 2008 és 2016 közötti gazdasági válság (35 %-os csökkenés), másodszor pedig a Covid19-világjárvány (50 %-os csökkenés 2019 és 2020 között) érintette, ami 2017 és 2019 között 9,5 %-kal javult;

| G. | mivel a görög lakosság alapvető digitális készségei továbbra is fejletlenek és elmaradnak az uniós átlagtól, ami a technológiai lemaradás és a digitális analfabetizmus magas kockázatát hordozza magában; mivel a Bizottság 2021. évi, a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutatója (DESI) (5) szerint Görögország a 27 uniós tagállam közül a 22. helyen áll a digitális technológiák üzleti tevékenységekbe való integrálása tekintetében, és az egyéneknek csupán 23 %-a rendelkezik az alapszintnél magasabb digitális készségekkel, szemben a 31 %-os uniós átlaggal. |
| --- | --- |

G.

mivel a görög lakosság alapvető digitális készségei továbbra is fejletlenek és elmaradnak az uniós átlagtól, ami a technológiai lemaradás és a digitális analfabetizmus magas kockázatát hordozza magában; mivel a Bizottság 2021. évi, a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutatója (DESI) (5) szerint Görögország a 27 uniós tagállam közül a 22. helyen áll a digitális technológiák üzleti tevékenységekbe való integrálása tekintetében, és az egyéneknek csupán 23 %-a rendelkezik az alapszintnél magasabb digitális készségekkel, szemben a 31 %-os uniós átlaggal.

| H. | mivel ebben az összefüggésben a Pitsos gyártóüzem versenyképességének olyan tényezők együttese miatti csökkenése, mint az automatizálás és a korszerű gyártás hiánya, az elektromos háztartási készülékek magas termelési költségei, az elektromos alkatrészek belföldi ellátásának hiánya, a BSH-Pitsos vezetőségi döntése, amely szerint nem támogatják a gyártóüzem optimalizálásához szükséges tőkebefektetéseket, valamint a termelés Törökországba történő áthelyezéséről szóló döntés (miközben Görögországban megtartották a márkajogokat és az értékesítési és szolgáltatási részleget) 2017 szeptemberében a Pitsos gyártóüzem bezárásának bejelentéséhez vezetett; mivel a termelést 2021 elejéig meghosszabbították, és 2021-ben 166 munkavállalót bocsátottak el; |
| --- | --- |

H.

mivel ebben az összefüggésben a Pitsos gyártóüzem versenyképességének olyan tényezők együttese miatti csökkenése, mint az automatizálás és a korszerű gyártás hiánya, az elektromos háztartási készülékek magas termelési költségei, az elektromos alkatrészek belföldi ellátásának hiánya, a BSH-Pitsos vezetőségi döntése, amely szerint nem támogatják a gyártóüzem optimalizálásához szükséges tőkebefektetéseket, valamint a termelés Törökországba történő áthelyezéséről szóló döntés (miközben Görögországban megtartották a márkajogokat és az értékesítési és szolgáltatási részleget) 2017 szeptemberében a Pitsos gyártóüzem bezárásának bejelentéséhez vezetett; mivel a termelést 2021 elejéig meghosszabbították, és 2021-ben 166 munkavállalót bocsátottak el;

| I. | mivel öt másik vállalkozásnál 40 munkavállalót bocsátottak el, amelyek a gyorsan átalakuló digitális gazdasághoz való alkalmazkodás kihívásaival néztek szembe; |
| --- | --- |

I.

mivel öt másik vállalkozásnál 40 munkavállalót bocsátottak el, amelyek a gyorsan átalakuló digitális gazdasághoz való alkalmazkodás kihívásaival néztek szembe;

| J. | mivel bár a görögországi munkanélküliségi ráta 2013 óta – amikor a legmagasabb, 27,5 %-os volt – fokozatosan csökken, Görögországban továbbra is nagyon magas a munkanélküliség aránya; mivel 2021-ben Görögországban a munkanélküliségi ráta 14,7 %-kal a második legmagasabb volt az Unióban, szemben a 7,0 %-os uniós átlaggal (6); |
| --- | --- |

J.

mivel bár a görögországi munkanélküliségi ráta 2013 óta – amikor a legmagasabb, 27,5 %-os volt – fokozatosan csökken, Görögországban továbbra is nagyon magas a munkanélküliség aránya; mivel 2021-ben Görögországban a munkanélküliségi ráta 14,7 %-kal a második legmagasabb volt az Unióban, szemben a 7,0 %-os uniós átlaggal (6);

| K. | mivel a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően az EGAA éves maximális összege (2018-as árakon számítva) nem haladhatja meg a 186 millió EUR-t; |
| --- | --- |

K.

mivel a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően az EGAA éves maximális összege (2018-as árakon számítva) nem haladhatja meg a 186 millió EUR-t;

| L. | mivel az EGAA-ból az elbocsátott munkavállalók támogatására nyújtott pénzügyi hozzájárulásoknak elsősorban olyan aktív munkaerőpiaci szakpolitikai intézkedésekre és személyre szabott szolgáltatásokra kell irányulniuk, amelyek célja a kedvezményezettek tisztességes és fenntartható foglalkoztatásba való gyors visszailleszkedése az eredeti tevékenységi ágazatukon belül vagy azon kívül, miközben felkészítik őket a zöldebb és digitálisabb európai gazdaságra; |
| --- | --- |

L.

mivel az EGAA-ból az elbocsátott munkavállalók támogatására nyújtott pénzügyi hozzájárulásoknak elsősorban olyan aktív munkaerőpiaci szakpolitikai intézkedésekre és személyre szabott szolgáltatásokra kell irányulniuk, amelyek célja a kedvezményezettek tisztességes és fenntartható foglalkoztatásba való gyors visszailleszkedése az eredeti tevékenységi ágazatukon belül vagy azon kívül, miközben felkészítik őket a zöldebb és digitálisabb európai gazdaságra;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy teljesülnek az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételek, és hogy Görögország az említett rendelet értelmében jogosult 1 495 830 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordítandó 1 689 800 EUR, valamint az EGAA végrehajtásához kapcsolódó 70 000 EUR összegének, azaz az 1 759 800 EUR összköltségnek a 85 %-a (7); |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a görög hatóságok 2021. december 21-én nyújtották be a kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2022. május 30-án fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; úgy véli, hogy az értékelési időszakot le kell rövidíteni annak érdekében, hogy a megcélzott kedvezményezettek nagyobb késedelem nélkül megkapják a szükséges segítséget; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy a kérelem összesen 206 elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akiknek munkaviszonya megszűnt; üdvözli, hogy Görögország előrejelzése szerint az összes támogatható kedvezményezett részt fog venni az intézkedésekben (célzott kedvezményezettek); |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet, hogy az elbocsátások társadalmi hatása várhatóan jelentős lesz a görögországi Attika régióban, ahol 2021 decemberében a legmagasabb volt a munkanélküliek száma Görögországban (342 744, ami a regisztrált görög munkanélküliek 31 %-át teszi ki), és ahol a népesség 24,1 %-át fenyegeti a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélye (8); |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat, hogy az elbocsátott munkavállalók 81,1 %-a alsó szintű középfokú vagy annál alacsonyabb végzettséggel rendelkezik, és nehezen talál majd újrafoglalkoztatási lehetőségeket; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy Görögország meg fogja kezdeni a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezettek számára, amint a költségvetési hatóságok elfogadják az igénybevételről szóló határozatot, és hogy az intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért attól az időponttól kezdve, amikor Görögország megkezdi a személyre szabott szolgáltatások nyújtását, a finanszírozási határozat hatálybalépését követő 24 hónapig nyújtható az EGAA-ból pénzügyi hozzájárulás (9); |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet, hogy a munkavállalóknak nyújtandó személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban: szakmai tanácsadás, digitális készségekre vonatkozó képzés, szakképzés és oktatás, felsőoktatás, vállalkozásindításhoz való hozzájárulás, valamint különféle juttatások; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megismétli ezzel összefüggésben, hogy az Uniónak fontos szerepet kell játszania az európai zöld megállapodással összhangban az igazságos átalakuláshoz szükséges képesítések biztosításában; határozottan támogatja, hogy a 2021 és 2027 közötti időszakban az EGAA továbbra is tanúsítson szolidaritást az érintett személyekkel, és a hangsúly továbbra is a szerkezetátalakítás munkavállalókra gyakorolt hatásán legyen, továbbá felszólít arra, hogy a jövőbeli kérelmek esetén maximalizálják a szakpolitikai koherenciát; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagját Görögország a munkavállalók képviselőivel és néhány volt alkalmazottal egyeztetve állította össze; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli, hogy a digitális készségekkel kapcsolatos képzés horizontális elemként szerepelt a javasolt intézkedések kialakításában, ami az EGAA-rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban hozzá fog járulni a digitális ipar korában és az erőforrás-hatékony gazdaságban szükséges horizontális készségek terjesztéséhez; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy Görögország részéről az EGAA végrehajtásával összefüggésben 2022. március 1-jétől kezdődően merültek fel igazgatási kiadások, és hogy az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint az ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadások ezért 2022. március 1-től a finanszírozási határozat hatálybalépését követő 31 hónapig támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy csökkentse az EGAA-támogatás iránti kérelmek értékeléséhez és az EGAA igénybevételéhez szükséges időt annak érdekében, hogy csökkentse az érintett régiók nemzeti szociális biztonsági rendszereire nehezedő nyomást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a görög hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem léphet azon intézkedések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalkozások felelősségi körébe tartoznak, a juttatás teljes kiegészítő jellegének biztosítása érdekében pedig nem léphet az áthelyezett munkavállalók juttatásainak vagy jogainak helyébe sem, valamint az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti a tagállamok által a vállalatok – különösen a kkv-k – versenyképességének és a gyorsan átalakuló digitális gazdasághoz való alkalmazkodási képességük fokozása érdekében szükséges intézkedéseket, a munkavállalók digitális készségeinek fejlesztésére irányuló intézkedéseket a technológiai lemaradás és a digitális írástudatlanság kockázatának kezelése érdekében, a lakosság vásárlóerejének növelését célzó intézkedéseket, valamint a munkanélküliség elleni küzdelemre és az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő visszailleszkedésének megkönnyítésére irányuló további célzott aktív foglalkoztatási politikákat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólít az EGAA Görögországnak nyújtandó 1 495 830 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásának gyors felszabadítására; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  HL L 153., 2021.5.3., 48. o.

(2)  HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.

(3)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

(4)  Bsh Oikiakes Syskeves Anon. Viom. Etairia [Bsh-Pitsos], Seller Hellas Avee, Nexans HellasMonoprosopi Ave, Kampourakis Georgios – G.E.M.A., Sammler V. Michalopoulos Aeve, Mavilek Avee.

(5)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi-greece

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00203/default/table?lang=en

(7)  Az EGAA-rendelet 7. cikke ötödik bekezdése alapján.

(8)  Az Eurostat szerint.

(9)  Kivételt képeznek a két évet meghaladó időtartamú iskolarendszerű tanulmányok, amely területen a zárójelentés benyújtási határidejéig nyújtható pénzügyi támogatás.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak Görögország EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing referenciaszámú kérelme nyomán történő igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2022/1163 határozattal.)

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/414 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/414

---

P9_TA(2022)0259

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – NL jelölt

Az Európai Parlament 2022. június 23-i határozata Stephanus Abraham Blok a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

(Konzultáció)

(2023/C 32/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0150/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0150/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 129. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 129. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A9-0180/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A9-0180/2022),

| A. | mivel a Tanács 2022. április 8-i levelével konzultált az Európai Parlamenttel Stephanus Abraham Blok a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről; |
| --- | --- |

A.

mivel a Tanács 2022. április 8-i levelével konzultált az Európai Parlamenttel Stephanus Abraham Blok a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről;

| B. | mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság ezt követően értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – Blok úr képességeit; mivel ezen értékelés keretében a bizottság megkapta Blok úr önéletrajzát és a neki küldött írásbeli kérdőívre adott válaszait; |
| --- | --- |

B.

mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság ezt követően értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – Blok úr képességeit; mivel ezen értékelés keretében a bizottság megkapta Blok úr önéletrajzát és a neki küldött írásbeli kérdőívre adott válaszait;

| C. | mivel a bizottság a továbbiakban – 2022. június 15-én – meghallgatta Blok urat, aki a meghallgatáson bevezető nyilatkozatot tett, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre; |
| --- | --- |

C.

mivel a bizottság a továbbiakban – 2022. június 15-én – meghallgatta Blok urat, aki a meghallgatáson bevezető nyilatkozatot tett, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Stephanus Abraham Blok számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/415 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/415

---

P9_TA(2022)0260

Az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújítása ***

Az Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

(Egyetértés)

(2023/C 32/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14207/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14207/2021),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről szóló, 2005. június 6-i 2005/781/EK tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről szóló, 2005. június 6-i 2005/781/EK tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0478/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0478/2021),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 114. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 114. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A9-0176/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A9-0176/2022),

| 1. | egyetért a megállapodás megújításával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 295., 2005.11.11., 37. o.

---

| 2023.1.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/416 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/416

---

P9_TA(2022)0261

A polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön hozott ítéletek elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezmény: az Európai Unió csatlakozása ***

Az Európai Parlament 2022. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön hozott ítéletek elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezményhez való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

(Egyetértés)

(2023/C 32/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13494/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13494/2021),

| — | tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön hozott ítéletek elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezményre (13494/2021 ADD 1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön hozott ítéletek elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezményre (13494/2021 ADD 1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0465/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0465/2021),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 114. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 114. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A9-0177/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A9-0177/2022),

| 1. | egyetért az Európai Uniónak az egyezményhez történő csatlakozásával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---