# Den Europæiske Unions C 53/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 53 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang13. februar 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 53

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang13. februar 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 53/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10976 — CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 53/02 | Meddelelse fra kommissionen om ophavsretlig beskyttelse af designet på euromønternes fælles side: ajourført liste over udpegede myndigheder | 2 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 53/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10976 — CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) (
  1
  )

1

1

2023/C 53/02

Meddelelse fra kommissionen om ophavsretlig beskyttelse af designet på euromønternes fælles side: ajourført liste over udpegede myndigheder

2

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 53/03 | Euroens vekselkurs — 10. februar 2023 | 4 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 53/03

Euroens vekselkurs — 10. februar 2023

4

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 53/04 | Offentliggørelse af en godkendt standardændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 | 5 |
| 2023/C 53/05 | Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 | 11 |
| 2023/C 53/06 | Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren | 22 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 53/04

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

5

2023/C 53/05

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

11

2023/C 53/06

Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 53/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10976 — CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 53/01)

Den 3. februar 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på fransk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M10976. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M10976. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 53/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 53/2

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

om ophavsretlig beskyttelse af designet på euromønternes fælles side: ajourført liste over udpegede myndigheder

(2023/C 53/02)

Efter Kroatiens indførelse af euroen den 1. januar 2023 er det nødvendigt at ajourføre listen over de udpegede myndigheder i de deltagende medlemsstater, som har fået tildelt ophavsretten til designet på den fælles side af euromønterne. Bilaget til Kommissionens meddelelse om ophavsretlig beskyttelse af designet på euromønternes fælles side (2015/C 115/01) (EUT C 115 af 10.4.2015, s. 1) erstattes derfor af bilaget til denne meddelelse.

---

BILAG

Liste over udpegede myndigheder, jf. meddelelsens punkt 2

| BELGIEN | : | Ministère des Finances, Administration de la Trésorerie/Federale Overheidsdienst Financiën, Administratie van de thesaurie/Föderaler öffentlicher Dienst Finanzen, Schatzamt (Finansministeriet, skatteforvaltningen) |
| --- | --- | --- |
| TYSKLAND | : | Bundesministerium der Finanzen (Forbundsfinansministeriet) |
| ESTLAND | : | Eesti Pank (Estlands centralbank) |
| IRLAND | : | Minister for Finance (finansministeren) |
| GRÆKENLAND | : | Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών — Γενικό Λογιστήριο του Κράτους — Δ25 Διεύθυνση Κίνησης Κεφαλαίων, Εγγυήσεων Δανείων και Αξιών (Økonomi- og finansministeriet — statens generelle regnskabskontor — 25. direktorat for kapitaloverførsler, lånegarantier og værdipapirer) |
| SPANIEN | : | Dirección General del Tesoro y Política Financiera (Generaldirektoratet for statskassen og finanspolitik) |
| FRANKRIG | : | Ministère de l’Economie, des Finances et de la Souveraineté industrielle et numérique: Direction Générale du Trésor (Ministeriet for økonomi, finanser og industriel og digital suverænitet: generaldirektoratet for statskassen) |
| KROATIEN | : | Hrvatska narodna banka (Den kroatiske nationalbank) |
| ITALIEN | : | Ministero dell’economia e delle finanze (Finans- og økonomiministeriet) |
| CYPERN | : | Central Bank of Cyprus (Cyperns centralbank) |
| LETLAND | : | Latvijas Banka (Letlands centralbank) |
| LITAUEN | : | Lietuvos Bankas (Litauens centralbank) |
| LUXEMBOURG | : | Ministère des Finances — Service de la Trésorerie (Finansministeriet - budgetforvaltningen) |
| MALTA | : | Central Bank of Malta (Maltas centralbank) |
| NEDERLANDENE | : | Ministerie van Financiën - Directie Binnenlands Geldwezen (Finansministeriet - Direktoratet for det indenlandske pengevæsen) |
| ØSTRIG | : | Münze Österreich AG (Østrigs møntvæsen) |
| PORTUGAL | : | Imprensa Nacional - Casa da Moeda (Det nationale seddeltrykkeri — møntvæsenet) |
| SLOVENIEN | : | Ministrstvo za finance (Finansministeriet) |
| SLOVAKIET | : | Národná banka Slovenska (Slovakiets nationalbank) |
| FINLAND | : | Valtiovarainministeriö/Finansministeriet |

BELGIEN

:

Ministère des Finances, Administration de la Trésorerie/Federale Overheidsdienst Financiën, Administratie van de thesaurie/Föderaler öffentlicher Dienst Finanzen, Schatzamt (Finansministeriet, skatteforvaltningen)

TYSKLAND

:

Bundesministerium der Finanzen (Forbundsfinansministeriet)

ESTLAND

:

Eesti Pank (Estlands centralbank)

IRLAND

:

Minister for Finance (finansministeren)

GRÆKENLAND

:

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών — Γενικό Λογιστήριο του Κράτους — Δ25 Διεύθυνση Κίνησης Κεφαλαίων, Εγγυήσεων Δανείων και Αξιών (Økonomi- og finansministeriet — statens generelle regnskabskontor — 25. direktorat for kapitaloverførsler, lånegarantier og værdipapirer)

SPANIEN

:

Dirección General del Tesoro y Política Financiera (Generaldirektoratet for statskassen og finanspolitik)

FRANKRIG

:

Ministère de l’Economie, des Finances et de la Souveraineté industrielle et numérique: Direction Générale du Trésor (Ministeriet for økonomi, finanser og industriel og digital suverænitet: generaldirektoratet for statskassen)

KROATIEN

:

Hrvatska narodna banka (Den kroatiske nationalbank)

ITALIEN

:

Ministero dell’economia e delle finanze (Finans- og økonomiministeriet)

CYPERN

:

Central Bank of Cyprus (Cyperns centralbank)

LETLAND

:

Latvijas Banka (Letlands centralbank)

LITAUEN

:

Lietuvos Bankas (Litauens centralbank)

LUXEMBOURG

:

Ministère des Finances — Service de la Trésorerie (Finansministeriet - budgetforvaltningen)

MALTA

:

Central Bank of Malta (Maltas centralbank)

NEDERLANDENE

:

Ministerie van Financiën - Directie Binnenlands Geldwezen (Finansministeriet - Direktoratet for det indenlandske pengevæsen)

ØSTRIG

:

Münze Österreich AG (Østrigs møntvæsen)

PORTUGAL

:

Imprensa Nacional - Casa da Moeda (Det nationale seddeltrykkeri — møntvæsenet)

SLOVENIEN

:

Ministrstvo za finance (Finansministeriet)

SLOVAKIET

:

Národná banka Slovenska (Slovakiets nationalbank)

FINLAND

:

Valtiovarainministeriö/Finansministeriet

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 53/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 53/4

---

Euroens vekselkurs (1)

10. februar 2023

(2023/C 53/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0690 |
| JPY | japanske yen | 139,88 |
| DKK | danske kroner | 7,4445 |
| GBP | pund sterling | 0,88348 |
| SEK | svenske kroner | 11,1630 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9872 |
| ISK | islandske kroner | 152,10 |
| NOK | norske kroner | 10,8710 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,692 |
| HUF | ungarske forint | 389,78 |
| PLN | polske zloty | 4,7810 |
| RON | rumænske leu | 4,9020 |
| TRY | tyrkiske lira | 20,1357 |
| AUD | australske dollar | 1,5432 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4364 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,3916 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6904 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4199 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 354,10 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 19,0834 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,2837 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 233,33 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6314 |
| PHP | filippinske pesos | 58,207 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,057 |
| BRL | brasilianske real | 5,6245 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,0540 |
| INR | indiske rupee | 88,2475 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0690

JPY

japanske yen

139,88

DKK

danske kroner

7,4445

GBP

pund sterling

0,88348

SEK

svenske kroner

11,1630

CHF

schweiziske franc

0,9872

ISK

islandske kroner

152,10

NOK

norske kroner

10,8710

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,692

HUF

ungarske forint

389,78

PLN

polske zloty

4,7810

RON

rumænske leu

4,9020

TRY

tyrkiske lira

20,1357

AUD

australske dollar

1,5432

CAD

canadiske dollar

1,4364

HKD

hongkongske dollar

8,3916

NZD

newzealandske dollar

1,6904

SGD

singaporeanske dollar

1,4199

KRW

sydkoreanske won

1 354,10

ZAR

sydafrikanske rand

19,0834

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,2837

IDR

indonesiske rupiah

16 233,33

MYR

malaysiske ringgit

4,6314

PHP

filippinske pesos

58,207

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,057

BRL

brasilianske real

5,6245

MXN

mexicanske pesos

20,0540

INR

indiske rupee

88,2475

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 53/5

---

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

(2023/C 53/04)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 6b, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1)

Meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse med oprindelse i en medlemsstat

(Forordning (EU) nr. 1151/2012)

»Χαλλούμι / Halloumi / Hellim«

EU-nr.: PDO-CY-01243-AM02 – 17.11.2022

BOB (X) BGB ( )

1.   Produktets betegnelse

»Χαλλούμι / Halloumi / Hellim«

2.   Medlemsstat, som det geografiske område tilhører

Cypern

3.   Myndighed i medlemsstaten, der meddeler standardændringen

Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας, Αγροτικής Ανάπτυξης και Περιβάλλοντος (departementet for landbrug under ministeriet for landbrug, udvikling af landdistrikter og miljø)

4.   Beskrivelse af den eller de godkendte ændringer

I henhold til artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012 (2) kan ændringen af det maksimale vandindhold i det ferske produkt på 52 % og ændringen af den øvre grænse for produktets vægt til 1 200 g betragtes som »ændringer af mindre omfang«, da de ikke medfører nogen ændring af navnet på den beskyttede oprindelsesbetegnelse eller anvendelsen af denne betegnelse, indebærer nogen risiko for at ændre den i artikel 5, stk. 1, litra b), omhandlede tilknytning med hensyn til beskyttede oprindelsesbetegnelser eller indfører nye restriktioner for handel med produktet. Desuden ændres klassificeringen af Halloumi som en halvhård ost (Codex General Standard for CODEX STAN 283-1978) ikke. Produktets egenskab, at det ikke smuldrer eller smelter ved høje temperaturer, da Halloumi under fremstillingen opvarmes til 90 °C, ændres ikke. Desuden ændres fedtprocenten i tørstoffet, saltindholdet og syreindholdet i produktet ikke. Både ostens duft og smag bevares, da forøgelsen af produktets vandindhold og størrelse ikke bør føre til nogen ændring af disse egenskaber.

Desuden bør ændringerne vedrørende den komælk, der anvendes til fremstilling af produktet, således at det kan stamme fra alle malkeracer, der opdrættes i det afgrænsede geografiske område, samt ændringen i procentdelen af grovfoder, der anvendes i køernes foder, og procentdelen af foderrationen, der består af fodertilskud, betragtes som »ændringer af mindre omfang«, da de ikke ændrer de elementer, der er nævnt i artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012. Det gælder navnlig, at de ikke skærper restriktionerne for handel med produktet eller de råvarer, der indgår heri. De påvirker heller ikke produktets væsentlige kendetegn eller tilknytningen, da ingen af ovenstående punkter vedrører eller kan tilskrives bestemte dyreracer eller en bestemt type foder.

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Tredje afsnit under punktet »Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren« er blevet ændret, således at det maksimale vandindhold i produktet kan nå op på 52 % i stedet for de 46 %, der er angivet.

Under fremstillingsprocessen for produktet, som man har fulgt i de seneste årtier, har niveauerne for hygiejne og fødevaresikkerhed været meget forskellige og ligget betydeligt under de nuværende niveauer for fødevaresikkerhed.

De nuværende produktionsprocesser for produktet er blevet tilpasset, så de fleste af dem finder sted ved en kontrolleret lav temperatur. Navnlig på grundlag af de produktionsbetingelser, der er ændret for at sikre et maksimalt sikkerhedsniveau for produktet, nedkøles produktet efter opvarmning til 90 °C til 7 °C og nedsænkes straks i saltlagen, hvor det forbliver ved kontrollerede lave temperaturer imellem 24 og 72 timer, inden det emballeres. Det opbevares derefter konstant ved temperaturer under 7 °C. Det at produktet bliver liggende i en saltlage ved lav temperatur for at forbedre produktets sikkerhed, øger mængden af fersk saltlage, som produktet absorberer. Dette er også blevet påvist i den relevante litteratur (»Influence of the Temperature of Salt Brine on Salt Uptake by Ragusano Cheese«, C. Melilli, D. M. Barbano, G. Licitra, G. Portelli, G. Di Rosa og S. Carpino 2003), hvor det blev fastslået, at når Ragusano-oste lå i saltlage ved forskellige temperaturer, opstod der et større tab af vandindhold ved højere temperaturer.

Femte afsnit under punktet »Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren« ændres, så vægten af Halloumi ikke er begrænset til 150-350 gram, men så den øvre vægtgrænse kan forhøjes til 1,2 kg.

Produktionen af større Halloumioste opfylder tilsyneladende den moderne fødevareindustris og forbrugernes efterspørgsel. Fødevareindustrien ønsker at få større Halloumioste for at kunne anvende dem i henhold til sine behov ved at skære dem ud i de ønskede dimensioner. Forbrugerne ønsker at kunne købe et større produkt, især i forbindelse med større sociale arrangementer, fordi større pakker (familiestørrelse) er mere økonomiske end mindre.

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

I tredje og femte afsnit under overskriften »Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)« præciseres det, at komælken, der anvendes til fremstillingen af produktet, skal stamme fra sortbrogede køer. Den foreslåede ændring ændrer disse henvisninger, således at komælken, der anvendes til fremstilling af produktet, kan komme fra alle malkeracer, der opdrættes i det afgrænsede geografiske område (Cypern).

Det øgede behov for mælk har fået landbrugerne til at søge efter nye racer med større produktivitet og bedre kvalitative egenskaber for mælken. Processen vedrørende kontrol og sporbarhed af mælken, der skal anvendes til fremstilling af Halloumi, er derfor mere kompleks.

I femte afsnit under overskriften »Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)« bestemmes det, at »[k]omælken kommer fra sortbrogede køer, der [...] fodres med grøntfoder, shø, ensilage og halm, der hovedsaglig produceres lokalt af oprindeligt hjemmehørende grøntfoderplanter, samt fodertilskud. Køernes foderration består af lokalt fremstillet grøntfoder (35-40 %) (grøntfoderplanter, hø, ensilage og halm). De resterende 60-65 % af foderrationen udgøres af fodertilskud, der hovedsagelig består af byg, majs, soja og klid. Hvad angår fodertilskuddet, fremstilles 20 % af byg- og klidtilskuddet lokalt, mens soja og majs importeres.« Den foreslåede ændring ændrer disse henvisninger for at gøre det muligt at anvende proteinfoder såsom delvist afskallet sojamel, produkter og biprodukter af forskellige råvarer såsom hvedeklid og mineraler, vitaminer og mikronæringsstoffer. Desuden finder den procentvise andel af grovfoder, der anvendes i køernes foder, og den procentdel af foderet, der udgøres af fodertilskud, ikke længere anvendelse.

Med hensyn til foder er fastsættelsen af specifikke procentsatser en begrænsende faktor på grund af tendensen til også at medtage andre kornsorter og andet proteinfoder, hvilket i høj grad vanskeliggør kontrolproceduren for og sporbarheden af foder, der anvendes til produktion af mælk til fremstilling af Halloumi.

ENHEDSDOKUMENT

»Χαλλούμι / Halloumi / Hellim«

EU-nr.: PDO-CY-01243-AM02 – 17.11.2022

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse [BOB eller BGB]

»Χαλλούμι / Halloumi / Hellim«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Cypern

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

I det følgende anvendes »Halloumi« om de ovennævnte betegnelser, dvs.:

»Χαλλούμι / Halloumi / Hellim«

Der fremstilles og distribueres to typer Halloumi: fersk Halloumi og modnet Halloumi.

Fersk Halloumi fremstilles af ostemasse, dvs. mælk, der er koaguleret vha. osteløbe. Osten opvarmes og formes i sin karakteristiske form. Den er halvfast og elastisk, foldet til et rektangel eller en halvcirkel og hvid til lys gul i farven. Den har en tæt konsistens samt en karakteristisk duft og smag og er let at skære. Den dufter stærkt af mælk/valle, har en skarp, salt smag og en duft af mynte og hø. Ostens maksimale vandindhold er 52 %, fedtindholdet er minimum 43 % (i tørvægt), og saltindholdet er maksimalt 3 %.

Modnet Halloumi fremstilles af mælk, der er koaguleret vha. osteløbe. Osten opvarmes og formes i sin karakteristiske form, hvorefter den modnes i saltet valle i mindst 40 døgn. Den er halvfast til fast, mindre elastisk, foldet til et rektangel eller en halvcirkel og hvid til gullig i farven. Den har en tæt konsistens samt en karakteristisk duft og smag og er let at skære. Osten dufter stærkt af mælk/valle, har en skarp, salt smag og en duft af mynte og hø. Den er let bitter og salt. Det maksimale vandindhold er 37 %, fedtindholdet er minimum 40 % (i tørvægt), saltindholdet er maksimalt 6 % og syreindholdet er 1,2 % (udtrykt som mælkesyre i tørvægt).

Halloumioste vejer 150-1 200 g.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Medmindre andet er fastsat i forordning (EU) nr. 664/2014, gælder der følgende regler for den mælk, der anvendes til at fremstille Halloumi:

Fåre- og gedemælken kommer fra lokale malkeracer og krydsninger deraf, som går på græs hele året, forudsat at vejrforholdene tillader det. Al grovfoder i fårenes og gedernes foderration er fremstillet lokalt (grøntfoder, hø, ensilage, halm og vilde planter). Som fodertilskud anvendes korn, herunder byg og majs, proteinfoder såsom afskallet, delvist afslebet sojaskrå, produkter og biprodukter af forskellige råmaterialer såsom hvedeklid, uorganiske stoffer, vitaminer og mikronæringsstoffer.

Komælken kommer fra sortbrogede køer, der lever i stalde og fodres med grøntfoder, hø, ensilage og halm, der hovedsaglig produceres lokalt af oprindeligt hjemmehørende grøntfoderplanter, samt fodertilskud. Køernes foderration består af lokalt fremstillet grøntfoder (grønfoderplanter, hø, ensilage og halm). Den resterende del af foderrationen udgøres af fodertilskud, der hovedsagelig består af byg, majs, soja og klid og andre former for proteinfoder såsom afskallet, delvist afslebet sojaskrå, produkter og biprodukter af forskellige råmaterialer såsom hvedeklid, uorganiske stoffer, vitaminer og mikronæringsstoffer.

Mælk (frisk fåre- eller gedemælk eller en blanding heraf med eller uden tilsat komælk), osteløbe (dog ikke fra svin), friske eller tørrede cypriotiske mynteblade (Mentha viridis) og salt. Mængden af fåre- eller gedemælk eller en blanding heraf skal altid være større end mængden af komælk. Når der tilsættes komælk til fåre- eller gedemælken eller blandingen heraf, må mængden af komælk med andre ord ikke overstige mængden af fåre- eller gedemælk eller blandingen heraf til fremstilling af Halloumi. Den mælk, der anvendes til Halloumi, er cypriotisk sødmælk. Mælken skal være pasteuriseret eller varmet op til mindst 65 °C. Mælken må ikke være kondenseret eller indeholde følgende: mælkepulver, kondenseret mælk, kaseinater, farvestoffer, konserveringsmidler eller andre tilsætningsstoffer. Den må heller ikke indeholde antibiotika, pesticider eller andre skadelige stoffer.

Gede- og fåremælken kommer fra lokale racer, men også fra andre racer, herunder krydsninger af disse racer, som opdrættes i det afgrænsede geografiske område.

Komælken kommer fra køer, der gradvist blev indført til Cypern og opdrættes i det afgrænsede geografiske område.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Den fåre-, gede- og komælk, der anvendes til fremstillingen af Halloumiost, produceres inden for det afgrænsede geografiske område. Fremstillingen af Halloumi foregår også i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Halloumiost skal emballeres i det afgrænsede geografiske område af følgende årsager: a) For at undgå yderligere modning skal osten emballeres umiddelbart efter, at den er blevet produceret, b) Halloumi-produktionsprocessen må ikke afbrydes, dvs. at produktion og emballering skal følge hinanden (kontinuerlig produktion, c) for at sikre sporbarhed skal produktet emballeres og mærkes af producenten, d) for at forhindre, at ost, som er produceret uden for cypriotisk territorium, markedsføres som en Halloumi med beskyttet oprindelsesbetegnelse. Kun således kan produktets kvalitet og oprindelse garanteres og den nødvendige kontrol udføres.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Med hensyn til sammensætningen af den mælk, som anvendes til fremstilling af Halloumi, når der anvendes en blanding af mælk, skal de forskellige typer af mælk fremgå af etiketten, i aftagende rækkefølge i procent.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

De administrative grænser for distrikterne Nicosia, Limassol, Larnaca, Famagusta, Paphos og Kyrenia.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Naturlige faktorer: Cypern har middelhavsklima kendetegnet ved varme, tørre somre og milde, våde vintre. Øens terræn spiller ligeledes en meget vigtig rolle: I bjergene falder der en relativt stor mængde regnvand, som påvirker de lavtliggende områders hydrologi og miljø, ligesom talrige vandløb får tilført vand fra kilder flere måneder efter regnens ophør. I forhold til sin størrelse har Cypern en af de rigeste floraer i middelhavsområdet, takket være øens geologiske struktur, klima, geografiske beliggenhed, det omkringliggende hav og jordbundsforholdene (Tsintidis et al., 2002). Der findes 1 908 forskellige plantearter, hvoraf 140 er endemiske, dvs. at de kun findes på Cypern (Cyperns skovstyrelse, 2004). Endelig omfatter de lokale malkeracer fedthalefåret, som er godt tilpasset områdets tørre klima og høje temperaturer, samt de lokale Machaira- og Pissourigeder. Chiosfåret og Damaskusgeden (indført i henholdsvis 1950'erne og 1930'erne i Cypern) er ligeledes lokale racer, da deres morfologi og produktionsegenskaber adskiller sig fra den oprindelige bestand som følge af et mangeårigt avlsprogram.

Menneskelige faktorer: Historiske kilder viser, at fremstilling af Halloumi har været kendt i Cypern siden oldtiden. Den ældste skriftlige omtale af Halloumi er dateret 1554, hvor Halloumi omtales som »calumi« i et kodeks bestående af fem manuskripter om Cyperns historie, der opbevares i Correr-museets bibliotek i Venedig. Der findes også senere skriftlige omtaler af Halloumi, af blandt andre archimandrit Kyprianos i 1788.

Halloumis betydning for lokalbefolkningen ses tydeligt i kunsten (poesi, litteratur) og dens placering på diverse landbrugsudstillinger (Lyssi, 1939). Hvilke produkter, der kan deltage i konkurrencen, fremgår af listen over kategorier og pengepræmier samt adgangsbetingelserne for at deltage i landbrugsudstillingen i Lyssi, som blev udgivet på både græsk og tyrkisk. Den tyrkiske betegnelse for Halloumi er »Hellim«. Tyrkisk-cypriotiske Halloumi-producenter anvender begge betegnelser for det traditionelle produkt eller blot »Hellim«. Der er omfattende dokumentation for, at de to betegnelser »Halloumi« og »Hellim« henviser til det samme traditionelle cypriotiske produkt, som begge betegnelser bruges om (hvilket fremgår af Halkin Sesi-avisen fra 1959 og 1962 og af eksportemballage, hvorpå begge betegnelser optræder).

Den tætte forbindelse mellem produktet og øens indbyggere afspejles også i den kendsgerning, at »Halloumas«, »Hallouma«, »Halloumakis« og »Halloumis« er almindelige cypriotiske efternavne.

Halloumi har fra gammel tid været en vigtig del af den cypriotiske kost (Bevan, 1919; Pitcairn, 1934; Zygouris, 1952) og har dækket de cypriotiske familiers behov året rundt. Halloumi blev betragtet som »den berømte cypriotiske ost, fremstillet på speciel vis« og var en af de almindeligste former for tilbehør til brød i enhver cypriotisk husholdning og vigtig for enhver landbofamilie (Xioutas, 2001). Ud over at blive spist lokalt er Halloumi fra gammel tid blevet eksporteret til adskillige lande (archimandrit Kyprianos, 1788), herunder Egypten, Syrien, Grækenland, Tyrkiet, Palæstina, Frankrig, Sudan, Det Forenede Kongerige, Amerika, Australien og Kina (Dawe, 1928).

Fremstillingsmetoden er unik, særlig de stadier, hvor produktet opvarmes til en høj temperatur i et bestemt tidsrum, samt foldningen af osten og tilsætningen af cypriotisk mynte. Opvarmningen af ostemassen er meget vigtig, da det ifølge en relevant undersøgelse forbedrer produktets organoleptiske egenskaber. Opvarmning af ostemassen til høje temperaturer fremkalder nærmere bestemt et højt niveau af visse grundlæggende kemiske forbindelser, som er med til at bestemme Halloumiostens smag. Der er bl.a. a tale om laktoner, såsom delta-dodecalacton (kendetegnet ved en frugtagtig smag) og delta-decalacton (kendetegnet ved en flødesmag), mens andre er methylethylketoner, som har en mælkelignende smag (P. Papademas, 2000).

Den typiske foldning af ostemassen, som er en del af den traditionelle fremstillingsmetode, adskiller Halloumi fra alle andre oste. Man begyndte at folde ostene, fordi det oprindelig gjorde det lettere at klemme dem ned i de beholdere, som de blev opbevaret i vallen. Myntebladene placeres desuden mellem ostemassens lag (i løbet af foldningen), således at de bliver liggende og giver det endelige produkt dets karakteristiske aroma. Brugen af mynte (Mentha viridis) under foldningen giver det endelige produkt dets karakteristiske aroma takket være tilstedeværelsen af terpener af typen pulegon (mynteterpen) og carvon (Papademas og Robinson, 1998). Det er de lokale producenter, som besidder viden om denne traditionelle fremstillingsmetode.

Produktets egenart

Produktets specielle karakteristika omfatter:

| a) | den egenskab, at den ikke smuldrer eller smelter ved høje temperaturer (den kan ikke blot spises, som den er, men også steges, grilles m.m.) |
| --- | --- |

a)

den egenskab, at den ikke smuldrer eller smelter ved høje temperaturer (den kan ikke blot spises, som den er, men også steges, grilles m.m.)

| b) | særlige organoleptiske egenskaber som skyldes varmebehandlingen af ostemassen i vallen ved en temperatur på over 90 °C i mindst 30 minutter, hvilket er en unik del af fremstillingsprocessen |
| --- | --- |

b)

særlige organoleptiske egenskaber som skyldes varmebehandlingen af ostemassen i vallen ved en temperatur på over 90 °C i mindst 30 minutter, hvilket er en unik del af fremstillingsprocessen

| c) | foldningen, som giver produktet dets specielle form |
| --- | --- |

c)

foldningen, som giver produktet dets specielle form

| d) | ostens organoleptiske egenskaber (en karakteristisk smag og duft – den dufter stærkt af mælk/valle og har en skarp, salt smag og duft af mynte), som hovedsagelig skyldes fåre- og gedemælken, der påvirkes af dyrenes foder, mynten, som tilsættes under fremstillingsprocessen, og de flygtige forbindelser, der opstår under varmebehandlingen af ostemassen i vallen, og |
| --- | --- |

d)

ostens organoleptiske egenskaber (en karakteristisk smag og duft – den dufter stærkt af mælk/valle og har en skarp, salt smag og duft af mynte), som hovedsagelig skyldes fåre- og gedemælken, der påvirkes af dyrenes foder, mynten, som tilsættes under fremstillingsprocessen, og de flygtige forbindelser, der opstår under varmebehandlingen af ostemassen i vallen, og

| e) | dens traditionelle karakter, som skyldes den kendsgerning, at osten er blevet fremstillet på Cypern siden oldtiden efter traditionelle metoder, som er blevet nedarvet gennem generationer, og den viden om processen, som de lokale producenter besidder i dag. |
| --- | --- |

e)

dens traditionelle karakter, som skyldes den kendsgerning, at osten er blevet fremstillet på Cypern siden oldtiden efter traditionelle metoder, som er blevet nedarvet gennem generationer, og den viden om processen, som de lokale producenter besidder i dag.

Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Sammenhængen mellem Halloumi og det geografiske område skyldes øens middelhavsklima. Den lokale vegetation, som malkekvæget indtager, omfatter både frisk og halvtørt græs samt tørret foder, hvilket følger de karakteristiske faser i det lokale mikroklima. En lille del af de endemiske planter i Cypern spises af de mælkeproducerende dyr. Den cypriotiske vegetation, som dyrene fortærer i frisk eller tørret tilstand, har en afgørende effekt på mælkens kvalitet og følgelig på ostens specielle karakteristika (Papademas, 2000). Tilstedeværelsen af bakterien Lactobacillus cypricasei (mælkesyrebakterie i cypriotisk ost), som kun er blevet konstateret i cypriotisk Halloumi, er et bevis på sammenhængen mellem øens mikroflora og selve produktet (Lawson et al., 2001). Tilsætning af cypriotisk mynte fremmer ydermere produktets karakteristiske smag. Andre faktorer, som har indflydelse på produktets organoleptiske egenskaber, specielt dets duft og smag, er den mælk, der bruges, idet fåre- og gedemælk indeholder fedtsyrer med lav molekylevægt, samt de flygtige forbindelser, der opstår under fremstillingsprocessen.

Med hensyn til sammenhængen mellem menneskelige faktorer og produktet, bliver Halloumi betragtet som et traditionelt, cypriotisk produkt, da osten som beskrevet i punkt 5.1 har spillet en vigtig rolle for indbyggernes, både græsk-cyprioter og tyrkisk-cyprioter, liv og kost siden oldtiden, og fordi viden om fremstillingsprocessen er blevet nedarvet gennem generationer. Takket være de traditionelle produktionsmetoder, som er blevet videreført frem til i dag, har osten fået både sin karakteristiske foldede form og den særlige egenskab, at den ikke smelter ved høje temperaturer.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/82B33F7D83ABF5A8C225879C00346BA5?OpenDocument

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

(2)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 53/11

---

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

(2023/C 53/05)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 6b, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse med oprindelse i en medlemsstat [Forordning (EU) nr. 1151/2012]

»Džiugas«

EU-nr.: PGI-LT-02372-AM01 – 8.11.2022

BGB (X) BOB ( )

1.   Produktets betegnelse

»Džiugas«

2.   Medlemsstat, som det geografiske område tilhører

Litauen

3.   Myndighed i medlemsstaten, der meddeler standardændringen

Republikken Litauens landbrugsministerium

4.   Beskrivelse af den eller de godkendte ændringer

Ændring nr. 1:

I den gældende varespecifikations punkt 4 og i enhedsdokumentets punkt 3.2 er den oprindelige tekst følgende:

| »4. | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

»4.

Beskrivelse af produktet

Osten »Džiugas« er en middelfed hård ost fremstillet af pasteuriseret og fedtstandardiseret komælk. Efter koaguleringen ved hjælp af enzymer underkastes koaglet og ostemassen en særlig behandling før modningen. Osten fremstilles udelukkende af komælk, der er indsamlet i græsningsperioden, hvilket giver langtidsmodnende oste de bedste organoleptiske og mikrobiologiske egenskaber.«

Teksten skal have følgende ordlyd:

| »4. | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

»4.

Beskrivelse af produktet

Osten »Džiugas« er en ost fremstillet af pasteuriseret og fedtstandardiseret komælk. Efter koaguleringen ved hjælp af enzymer underkastes koaglet og ostemassen en særlig behandling før modningen. Osten fremstilles udelukkende af komælk, der er indsamlet i græsningsperioden, hvilket giver langtidsmodnende oste de bedste organoleptiske og mikrobiologiske egenskaber.«

Begrundelse

Beskrivelsen af »Džiugas« ændres i dette punkt i form af en udeladelse af karakteriseringen af osten med hensyn til dens fedtindhold og konsistens, dvs. at ordene middelfed og hård udgår. Det litauiske landbrugsministeriums anordning nr. 3D-335 af 13. juni 2008 om godkendelse af beskrivelsen af kvalitetskrav til oste præciserer nemlig, at disse beskrivende elementer ikke er obligatoriske og kan angives som supplement.

Ændring nr. 2:

I den gældende varespecifikations punkt 4 og i enhedsdokumentets punkt 3.2 er den oprindelige tekst i tabel 1, »Organoleptiske indikatorer for osten »Džiugas««, følgende:

»Tabel 1: Organoleptiske indikatorer for osten »Džiugas«

| Egenskab | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Farve | Ost med en modningstid på mindst 12 måneder: flødefarvet/gullig, mere intens ved skorpen
  Ost med en modningstid på mindst 18 måneder: lysegul til flødefarvet, mere intens ved skorpen, med et grønligt skær Ost modnet i mindst 24 måneder: lysegul til flødefarvet, mere intens ved skorpen, med en mat grønlig farve
  Ost med en modningstid på mindst 36 måneder: gul, eventuelt med et rødliggult eller brunt marmorskær, mere intens ved skorpen
  Ost med en modningstid på mindst 48 måneder: gul, eventuelt med en orange tone, mere intens ved skorpen |
| Farve | Ost med en modningstid på mindst 60 måneder: gul til mørkegul, med en rødliggul tone, der er mørkere ved kanterne tæt ved skorpen, og med en betydeligt mere udpræget farvegraduering. Ved udskæring udviser osten en gul ostemasse med et orange skær og indeholder synlige hvide calciumsaltkrystaller. |
| Udseende | Størrelse af den flade, cylinderformede ost i formet stand: højde 9,0-10,0 cm, diameter 22,0-24,0 cm, vægt 4,2-4,5 kg |
| Skæreflade | Osten har ingen huldannelse, men kan undertiden udvise uregelmæssige, små åbninger og fine sprækker. Enkelte små hvide calciumsalt- og aminosyrekrystaller kan også være synlige. |
| Smag og lugt | Osten har en kraftig, sødlig og samtidig skarp smag og en varm og let frugtig eftersmag. Lugten er let frisk med aromaer af mælkesyre og tørret ost. |
| Konsistens | Ostemassen er hård, men let at skære i. Jo længere osten lagres, desto hårdere bliver den og desto flere knasende krystaller indeholder den.« |

Egenskab

Beskrivelse

Farve

Ost med en modningstid på mindst 12 måneder: flødefarvet/gullig, mere intens ved skorpen

Ost med en modningstid på mindst 18 måneder: lysegul til flødefarvet, mere intens ved skorpen, med et grønligt skær Ost modnet i mindst 24 måneder: lysegul til flødefarvet, mere intens ved skorpen, med en mat grønlig farve

Ost med en modningstid på mindst 36 måneder: gul, eventuelt med et rødliggult eller brunt marmorskær, mere intens ved skorpen

Ost med en modningstid på mindst 48 måneder: gul, eventuelt med en orange tone, mere intens ved skorpen

Farve

Ost med en modningstid på mindst 60 måneder: gul til mørkegul, med en rødliggul tone, der er mørkere ved kanterne tæt ved skorpen, og med en betydeligt mere udpræget farvegraduering. Ved udskæring udviser osten en gul ostemasse med et orange skær og indeholder synlige hvide calciumsaltkrystaller.

Udseende

Størrelse af den flade, cylinderformede ost i formet stand: højde 9,0-10,0 cm, diameter 22,0-24,0 cm, vægt 4,2-4,5 kg

Skæreflade

Osten har ingen huldannelse, men kan undertiden udvise uregelmæssige, små åbninger og fine sprækker. Enkelte små hvide calciumsalt- og aminosyrekrystaller kan også være synlige.

Smag og lugt

Osten har en kraftig, sødlig og samtidig skarp smag og en varm og let frugtig eftersmag. Lugten er let frisk med aromaer af mælkesyre og tørret ost.

Konsistens

Ostemassen er hård, men let at skære i. Jo længere osten lagres, desto hårdere bliver den og desto flere knasende krystaller indeholder den.«

Teksten skal have følgende ordlyd:

»Tabel 1: Organoleptiske indikatorer for osten »Džiugas«

| Egenskab | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Farve | Ost med en modningstid på mindst 12 måneder: flødefarvet/gullig, mere intens ved skorpen
  Ost med en modningstid på mindst 18 måneder: gullig til flødefarvet, mere intens (og med et grønligt skær) ved skorpen
  Ost med en modningstid på mindst 24 måneder: gullig til flødefarvet, en mere intens mat grønlig farve ved skorpen
  Ost med en modningstid på mindst 36 måneder: gul, eventuelt med et rødliggult eller brunt marmorskær, mere intens ved skorpen
  Ost med en modningstid på mindst 48 måneder: gul, eventuelt med en orange tone, mere intens ved skorpen Ost med en modningstid på mindst 60 måneder: gul til mørkegul, med en rødliggul tone, der er mørkere ved kanterne tæt ved skorpen, og med en betydeligt mere udpræget farvegraduering. Ved udskæring udviser osten en gul ostemasse med et orange skær og indeholder synlige hvide calciumsaltkrystaller.
  Ost med en modningstid på mindst 100 måneder: intens mørkegul farve med orange nuancer ved kanterne tæt ved skorpen og med områder, der er tydeligt lysere og har meget mere mættede farver.
  Ost med en modningstid på mindst 120 måneder: dybgul farve med meget lyse områder ved kanterne tæt ved skorpen og mere intense gule og orange toner i retning af rød. |
| Udseende | Størrelse af den flade, cylinderformede ost i formet stand: højde 9,0-10,0 cm, diameter 22,0-24,0 cm, vægt 4,2-4,5 kg |
| Skæreflade | Osten har ingen huldannelse, men kan undertiden udvise uregelmæssige, små åbninger og fine sprækker. Enkelte små hvide calciumsalt- og aminosyrekrystaller kan også være synlige. |
| Smag og lugt | Osten har en kraftig, sødlig og samtidig skarp smag og er fri for fremmed lugt eller smag, der kan ændre ostens karakteristiske mælkesyre. |
| Konsistens | Ostemassen er hård, men let at skære i. Jo længere osten lagres, desto hårdere bliver den og desto flere knasende krystaller indeholder den.« |

Egenskab

Beskrivelse

Farve

Ost med en modningstid på mindst 12 måneder: flødefarvet/gullig, mere intens ved skorpen

Ost med en modningstid på mindst 18 måneder: gullig til flødefarvet, mere intens (og med et grønligt skær) ved skorpen

Ost med en modningstid på mindst 24 måneder: gullig til flødefarvet, en mere intens mat grønlig farve ved skorpen

Ost med en modningstid på mindst 36 måneder: gul, eventuelt med et rødliggult eller brunt marmorskær, mere intens ved skorpen

Ost med en modningstid på mindst 48 måneder: gul, eventuelt med en orange tone, mere intens ved skorpen Ost med en modningstid på mindst 60 måneder: gul til mørkegul, med en rødliggul tone, der er mørkere ved kanterne tæt ved skorpen, og med en betydeligt mere udpræget farvegraduering. Ved udskæring udviser osten en gul ostemasse med et orange skær og indeholder synlige hvide calciumsaltkrystaller.

Ost med en modningstid på mindst 100 måneder: intens mørkegul farve med orange nuancer ved kanterne tæt ved skorpen og med områder, der er tydeligt lysere og har meget mere mættede farver.

Ost med en modningstid på mindst 120 måneder: dybgul farve med meget lyse områder ved kanterne tæt ved skorpen og mere intense gule og orange toner i retning af rød.

Udseende

Størrelse af den flade, cylinderformede ost i formet stand: højde 9,0-10,0 cm, diameter 22,0-24,0 cm, vægt 4,2-4,5 kg

Skæreflade

Osten har ingen huldannelse, men kan undertiden udvise uregelmæssige, små åbninger og fine sprækker. Enkelte små hvide calciumsalt- og aminosyrekrystaller kan også være synlige.

Smag og lugt

Osten har en kraftig, sødlig og samtidig skarp smag og er fri for fremmed lugt eller smag, der kan ændre ostens karakteristiske mælkesyre.

Konsistens

Ostemassen er hård, men let at skære i. Jo længere osten lagres, desto hårdere bliver den og desto flere knasende krystaller indeholder den.«

Begrundelse

Beskrivelsen af farven på »Džiugas«-oste, der er modnet i 100 henholdsvis 120 måneder, tilføjes til varespecifikationen.

Beskrivelsen af ostens smag og lugt ændres. Denne ændring har til formål at give en generel beskrivelse af den smag og lugt, der gælder alle oste uanset modningens varighed.

Ændring nr. 3:

Ændring nr. 3:

I den gældende varespecifikations punkt 4 og i enhedsdokumentets punkt 3.2 er den oprindelige tekst i tabel 2, »Fysiske og kemiske kendetegn for »Džiugas«-osten«, følgende:

»Tabel 2: Fysiske og kemiske kendetegn for »Džiugas«-osten

| Karakteristika | Standardværdi |
| --- | --- |
| Ostens fedtindhold i tørstoffet (%) | 39 -40 |
| Vandindhold (%) | 34 -35 |
| Saltindhold (%) | 1,8 -2,2 « |

Karakteristika

Standardværdi

Ostens fedtindhold i tørstoffet (%)

39 -40

Vandindhold (%)

34 -35

Saltindhold (%)

1,8 -2,2 «

Teksten skal have følgende ordlyd:

»Tabel 2: Fysiske og kemiske kendetegn for »Džiugas«-osten

| Karakteristika | Standardværdi |
| --- | --- |
| Ostens fedtindhold i tørstoffet (%) | 40 ± 3 |
| Vandindhold (%) | 34 ± 3 |
| Saltindhold (%) | 2,0 ± 0,4 « |

Karakteristika

Standardværdi

Ostens fedtindhold i tørstoffet (%)

40 ± 3

Vandindhold (%)

34 ± 3

Saltindhold (%)

2,0 ± 0,4 «

Begrundelse

Grænserne for »Džiugas«-ostens fysisk-kemiske egenskaber er blevet ændret. Disse ændringer skyldes til dels tilføjelsen af oste, der modnes i meget lange perioder, nemlig mindst 100 og 120 måneder. På grund af den længere modning skal disse oste have et lavere vandindhold end de øvrige beskrevne oste. Endvidere skal saltningstiden forlænges for at garantere, at de meget langvarigt modnede oste bevarer deres egenskaber gennem hele modningsperioden. Derfor skal også det maksimale saltindhold ændres i tabellen over de fysisk-kemiske egenskaber. Ostens maksimale vandindhold er blevet ændret for at tage højde for de forskellige erhvervsdrivendes behov.

Det minimale saltindhold er nedsat for at bringe det i overensstemmelse med anbefalingen om at indtage mindre salt og målrette produktet mod forbrugerne.

Ændring nr. 4:

Ændring nr. 4:

I den gældende varespecifikations punkt 7 (fremstillingsmetode og råvarer) og i enhedsdokumentets punkt 3.3 (råvarer) er den oprindelige tekst følgende:

»Råvarer:

| — | Komælk, som kun indsamles i græsningsperioden (maj til oktober). Køer, der græsser i dette tidsrum, tildeles ikke tilskudsfoder. |
| --- | --- |

—

Komælk, som kun indsamles i græsningsperioden (maj til oktober). Køer, der græsser i dette tidsrum, tildeles ikke tilskudsfoder.

| — | Starterkulturer af stavformede mælkesyrebakterier (Lactobacillus) og termofile kokkerbakterier (Streptococcus). |
| --- | --- |

—

Starterkulturer af stavformede mælkesyrebakterier (Lactobacillus) og termofile kokkerbakterier (Streptococcus).

Lactobacillus

Streptococcus

| — | Et mælkekoagulerende enzym af protestasetypen af mikrobiologisk oprindelse, som fremstilles ved dyrkning af mikrosvampearten Rhizomucor miehei. – almindeligt salt.« |
| --- | --- |

—

Et mælkekoagulerende enzym af protestasetypen af mikrobiologisk oprindelse, som fremstilles ved dyrkning af mikrosvampearten Rhizomucor miehei. – almindeligt salt.«

Rhizomucor miehei

Teksten skal have følgende ordlyd:

»Råvarer:

| — | Komælk, som kun indsamles i græsningsperioden (maj til oktober). Køer, der græsser i dette tidsrum, tildeles ikke tilskudsfoder. |
| --- | --- |

—

Komælk, som kun indsamles i græsningsperioden (maj til oktober). Køer, der græsser i dette tidsrum, tildeles ikke tilskudsfoder.

| — | Starterkulturer af stavformede mælkesyrebakterier (Lactobacillus) og termofile kokkerbakterier (Streptococcus). |
| --- | --- |

—

Starterkulturer af stavformede mælkesyrebakterier (Lactobacillus) og termofile kokkerbakterier (Streptococcus).

Lactobacillus

Streptococcus

| — | enzym, almindeligt salt.« |
| --- | --- |

—

enzym, almindeligt salt.«

Begrundelse

Beskrivelsen af det mælkekoagulerende enzym af mikrobiologisk oprindelse er blevet ændret. Denne ændring har til formål at give en generisk og kortere beskrivelse af det anvendte enzym uden at præcisere type eller fremstillingsmetode.

Ændring nr. 5:

Ændring nr. 5:

I den gældende varespecifikations punkt 7 (fremstillingsmetode, fabrikation), underpunkt 1 (fremstilling og koagulering af mælken), er den oprindelige tekst følgende:

| »1. | Forberedelse og koagulering af mælken: |
| --- | --- |

»1.

Forberedelse og koagulering af mælken:

Råmælken skummes, renses og standardiseres, således at indholdet af fedt i tørstof i osten, der skal modnes, er i overensstemmelse med de i punkt 4 fastsatte værdier. Mælken opvarmes til 74 ± 2 °C i 20 sekunder. Når den er pasteuriseret, kan den opbevares i højst 18 timer ved en temperatur, der ikke overstiger 10 °C.«

Teksten skal have følgende ordlyd:

| »1. | Forberedelse og koagulering af mælken: |
| --- | --- |

»1.

Forberedelse og koagulering af mælken:

Råmælken skummes, renses og standardiseres, således at indholdet af fedt i tørstof i osten, der skal modnes, er i overensstemmelse med de i punkt 4 fastsatte værdier. Mælken opvarmes til mindst 72,5 °C i 20 sekunder. Når den er pasteuriseret, kan den opbevares i højst 18 timer ved en temperatur, der ikke overstiger 10 °C.«

mindst 72,5 °C

Begrundelse

Pasteuriseringstemperaturen er blevet ændret. Denne ændring har til formål at fastlægge en mere præcis minimumstemperatur til pasteuriseringen af mælken, da det er afgørende for kvaliteten og fødevaresikkerheden.

Ændring nr. 6:

Ændring nr. 6:

I den gældende varespecifikations punkt 7 (fremstillingsmetode, fabrikation), underpunkt 2 (koagulering af mælken), er den oprindelige tekst følgende:

| »2. | Koagulering af mælken: |
| --- | --- |

»2.

Koagulering af mælken:

Den mælk, der skal anvendes til fremstillingen af »Džiugas« opvarmes ved en temperatur på mellem 32 og 34 °C. Når den forberedes til fremstillingen, hældes der 1,5-2,0 % flydende starterkultur af mælkesyrebakterier (fremstillet ved den ovenfor beskrevet proces) i ostekarret, hvorefter der tilsættes en frossen syrevækker af termofile bakterier Streptococcus thermophilus. Når ostekarret er helt fyldt op med mælkeblandingen, tilsættes et proteolytisk enzym af mikrobiologisk oprindelse, som har en koagulerende virkning på mælken. Herefter blandes mælken omhyggeligt og sættes til at koagulere.«

Streptococcus thermophilus

Teksten skal have følgende ordlyd:

| »2. | Koagulering af mælken: |
| --- | --- |

»2.

Koagulering af mælken:

Den mælk, der skal anvendes til fremstillingen af »Džiugas« opvarmes ved en temperatur på mellem 32 og 34 °C. Når den forberedes til fremstillingen, hældes op til 2,0 % flydende starterkultur af mælkesyrebakterier (fremstillet ved den ovenfor beskrevet proces) i ostekarret, hvorefter der tilsættes en frossen syrevækker af termofile bakterier Streptococcus thermophilus. Når ostekarret er helt fyldt op med mælkeblandingen, tilsættes et proteolytisk enzym af mikrobiologisk oprindelse, som har en koagulerende virkning på mælken. Herefter blandes mælken omhyggeligt og sættes til at koagulere.«

op til

Streptococcus thermophilus

Begrundelse

Mængden af flydende starterkultur af mælkesyrebakterier med henblik på koagulering af mælken er blevet ændret. Denne ændring har til formål at fremhæve det forhold, at den anvendte mængde starterkultur afhænger af den tilberedte kulturs aktivitet, mælkens sammensætning og egenskaber og fabrikationstidspunktet. Indholdet af starterkultur må ikke overstige 2 %.

Ændring nr. 7:

Ændring nr. 7:

I den gældende varespecifikations punkt 7 (fremstillingsmetode, fabrikation), underpunkt 3 (fremstilling af flydende starterkultur af mælkesyrebakterier), er den oprindelige tekst følgende:

| »3. | Fremstilling af flydende starterkultur af mælkesyrebakterier: |
| --- | --- |

»3.

Fremstilling af flydende starterkultur af mælkesyrebakterier:

Den valle, der anvendes til fabrikation af starterkulturen, udvælges efter sin kvalitet og sin sammensætning: Tørstofindhold på mellem 6,3 og 6,5 % laktoseindhold på mellem 4,60 % og 4,65 %; fedtindhold: 0,18-0,25 %, proteinindhold: 0,75-0,85 %. Først tilberedes fermenteringskulturen på valle: Vallen pasteuriseres, hvorefter den bringes ned til koaguleringstemperatur og fermenteres ved hjælp af en frysetørret starterkultur. Dernæst tilberedes starterkulturen til fabrikationen: Vallen pasteuriseres, hvorefter den bringes ned til koaguleringstemperatur og blandes med 2 % fermenteringskultur.«

Teksten skal have følgende ordlyd:

| »3. | Fremstilling af flydende starterkultur af mælkesyrebakterier: |
| --- | --- |

»3.

Fremstilling af flydende starterkultur af mælkesyrebakterier:

Den valle, der anvendes til fabrikation af starterkulturen, udvælges efter sin kvalitet og sin sammensætning: tørstofindhold mindst 6,3 %. Først tilberedes fermenteringskulturen på valle: Vallen pasteuriseres, hvorefter den bringes ned til koaguleringstemperatur og fermenteres ved hjælp af en frysetørret starterkultur. Dernæst tilberedes starterkulturen til fabrikationen: Vallen pasteuriseres, hvorefter den bringes ned til koaguleringstemperatur og blandes med op til 2 % fermenteringskultur.«

mindst

op til

Begrundelse

Beskrivelsen af metoden til fremstilling af flydende starterkultur af mælkesyrebakterier er blevet ændret. Denne ændring har til formål at fremhæve det forhold, at produktion af starterkultur kræver et tørstofindhold på mindst 6,3 %. Ostemestrenes lange erfaring viser nemlig, at tørstofindholdet i vidt omfang betinger den fremstillede starterkulturs egenskaber.

Mængden af flydende starterkultur, der anvendes under koagulering af mælken, er blevet ændret. Denne ændring har til formål at understrege det forhold, at den anvendte mængde starterkultur afhænger af den tilberedte kulturs aktivitet, mælkens sammensætning og egenskaber og fabrikationstidspunktet. Indholdet af starterkultur må ikke overstige 2 %.

Ændring nr. 8:

Ændring nr. 8:

I den gældende varespecifikations punkt 7 (fremstillingsmetode, fabrikation), underpunkt 4 (behandling af ostemassen og osteternene), er den oprindelige tekst følgende:

| »4. | Behandling af ostemassen og osteternene: |
| --- | --- |

»4.

Behandling af ostemassen og osteternene:

Mælkens koaguleringstid er 25-35 minutter. Når ostemassen er tilstrækkelig fast, så den ikke brister i flager ved brud, men har faste kanter og en ensartet gennemsigtig valle, kan udskæringen begynde. Ostemassen skæres i tern på 0,7-1,0 cm. Opskæringen varer 10 minutter. Opvarmningen af osteternene sker ved at hæve temperaturen fra 33 til 50 °C i 50 minutter. Opvarmningen varer sjældent over en time alt i alt.«

Teksten skal have følgende ordlyd:

| »4. | Behandling af ostemassen og osteternene: |
| --- | --- |

»4.

Behandling af ostemassen og osteternene:

Mælkens koaguleringstid er 15-35 minutter. Når ostemassen er tilstrækkelig fast, så den ikke brister i flager ved brud, men har faste kanter og en ensartet gennemsigtig valle, kan udskæringen begynde. Ostemassen skæres i tern på 0,7-1,0 cm. Opskæringen varer op til 15 minutter. Opvarmningen af osteternene sker ved at hæve temperaturen fra 33 til 50 °C i 45-55 minutter. Opvarmningen varer sjældent over en time alt i alt.«

15

op til 15

45-55

Begrundelse

Behandlingen af ostemassen og osteternene er blevet ændret for så vidt angår koagulerings- og udskæringstiden. Disse ændringer skyldes størrelsen på de udskårne ostetern og ostemassens fasthed, som afhænger af fabrikationsperioden såvel som mælkens sammensætning og egenskaber.

Ændringerne har ligeledes til formål at præcisere det tidsrum, hvori osteternene opvarmes, og som afhænger af den valgte temperatur. Temperaturen til opvarmning af osteternene må ikke overstige 50 °C.

Ændring nr. 9:

Ændring nr. 9:

I den gældende varespecifikations punkt 7 (fremstillingsmetode, fabrikation), underpunkt 6 (saltning), er den oprindelige tekst følgende:

| »6. | Saltning: |
| --- | --- |

»6.

Saltning:

Ostene nedsænkes i kar med saltlage i op til seks dage, og saltlagen skal have en temperatur på 8-12 °C og en pH-værdi på 4,5-5,2. Saltkoncentrationen i saltlagen er 18-22 %.«

Teksten skal have følgende ordlyd:

| »6. | Saltning: |
| --- | --- |

»6.

Saltning:

Ostene nedsænkes i kar med saltlage i en periode på op til otte dage, og saltlagen skal have en temperatur på 8-12 °C og en pH-værdi på 4,5-5,4.

otte

5,4

Saltkoncentrationen i saltlagen er 18-22 %.«

Begrundelse

Saltningsprocessen er præciseret i form af en ændring af tidsrummet og saltlagens maksimale pH-værdi. Ændringen af saltningstiden skyldes tilføjelsen til varespecifikationen af oste, der modnes i 100 og 120 måneder. Disse modnede oste skal på grund af deres længere modning og lavere vandindhold ligge længere i saltlagen for at garantere, at slutproduktet har de i punkt 4 angivne egenskaber.

Saltlagens pH-værdi er ligeledes blevet ændret til maksimalt 5,4.

Ændring nr. 10:

Ændring nr. 10:

I den gældende varespecifikations punkt 7 (fremstillingsmetode, fabrikation), underpunkt 7 (modning og opbevaring), er den oprindelige tekst følgende:

| »7. | Modning og opbevaring af osten: |
| --- | --- |

»7.

Modning og opbevaring af osten:

Osten modnes ved en temperatur på 10-12 °C og en relativ luftfugtighed på 80-85 % i højst 30 dage, indtil den har et vandindhold på 34-35 %. Derefter vakuumpakkes de hele oste i små polymerposer. Dernæst modnes osten igen i 12-60 måneder ved en temperatur på 8 °C og en relativ luftfugtighed på 70-85 %. De modnede oste opbevares i lokaler med en temperatur på 2-6 °C.«

Teksten skal have følgende ordlyd:

| »7. | Modning og opbevaring af osten: |
| --- | --- |

»7.

Modning og opbevaring af osten:

Osten modnes ved en temperatur på 10-12 °C og en relativ luftfugtighed på 80-85 % i højst 30 dage, indtil den har de værdier, der er nævnt i punkt 4. Derefter vakuumpakkes de hele oste i små polymerposer. Dernæst modnes osten igen i 12 til 120 måneder ved en temperatur, der ikke overstiger 10° C De modnede oste opbevares i lokaler med en temperatur på 2-6 °C.«

den har de værdier, der er nævnt i punkt 4

120

der ikke overstiger 10

Begrundelse

Modnings- og opbevaringsprocesserne er blevet præciseret: En henvisning til de fysisk-kemiske egenskaber ved »Džiugas« er blevet tilføjet, den maksimale modningsperiode er forlænget, modningstemperaturen for emballerede ost er ændret, og den relative luftfugtighed udgår.

Temperaturen er ændret for at garantere en mere ensartet modningsproces. Den relative luftfugtighed er ikke længere angivet: Ostene er modnet i emballagen, hvorfor denne faktor ikke har nogen indflydelse på slutproduktet.

Ændring nr. 11:

Ændring nr. 11:

I den gældende varespecifikations punkt 8 (sammenhængen mellem det geografiske område og produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn) og i enhedsdokumentets punkt 5 (tilknytning til det geografiske område) er den oprindelige tekst følgende:

»Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet, omdømme eller andre kendetegn:

Starterkulturen udvindes af en tilberedt fermenteringskultur (vallen fermenteres ved hjælp af en frysetørret starterkultur). Denne starterkultur kan dyrkes op til fem gange. Herudover pasteuriseres den vallebaserede starter manuelt (og ikke automatisk) gennem regulering af opvarmnings- og afkølingsventilerne.

Da vandindholdet i den hele ost falder, drejes »Džiugas«-osten manuelt ca. 60° hver tredje dag for at sikre, at ostens sideflader er glatte og ensartet tørret.«

Teksten skal have følgende ordlyd:

»Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet, omdømme eller andre kendetegn:

Starterkulturen udvindes af en tilberedt fermenteringskultur (vallen fermenteres ved hjælp af en frysetørret starterkultur). Denne starterkultur kan dyrkes op til ti gange, Pasteuriseringen af den vallebaserede starter foregår automatisk.

Da vandindholdet i den hele ost falder, drejes »Džiugas«-osten manuelt ca. 60° mindst to gange om ugen for at sikre, at ostens sideflader er glatte og ensartet tørret.«

Begrundelse

Antallet af dyrkninger af den flydende starterkultur er blevet ændret. Det præciseres også, at pasteuriseringen af den vallebaserede starter foregår automatisk.

Antallet af dyrkninger, der gør det muligt at garantere en stabil produktion, er blevet øget, fordi det automatiske pasteuriseringsudstyr er blevet bedre.

Den hyppighed, hvormed ostene drejes under modningen, er blevet præciseret for at sikre en mere homogen dannelse af ostens sider, en mere ensartet tørring og en mere regelmæssig drejerytme.

Ændringerne betragtes som mindre i overensstemmelse med kravene i artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer og afsnit 5 i den ansøgning, der findes i bilag VII til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, idet de ikke vedrører produktets væsentlige kendetegn, ikke ændrer tilknytningen til det geografiske område eller dette område, ikke ændrer produktets betegnelse eller nogen del heraf, ikke berører det afgrænsede geografiske område og ikke medfører nye begrænsninger for så vidt angår markedsføringen af produktet og råvarerne hertil.

ENHEDSDOKUMENT

»Džiugas«

»Džiugas«

EU-nr.: PGI-LT-02372-AM01 – Fremsendt den 8.11.2022

EU-nr.: PGI-LT-02372-AM01 – Fremsendt den 8.11.2022

BGB (X) BOB ( )

BGB (X) BOB ( )

1.   Betegnelse

Betegnelse

»Džiugas«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Litauen

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.3 Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Osten »Džiugas« er en ost fremstillet af pasteuriseret og fedtstandardiseret komælk. Efter koaguleringen ved hjælp af enzymer underkastes koaglet og ostemassen en særlig behandling før modningen. Osten fremstilles udelukkende af komælk, der er indsamlet i græsningsperioden, hvilket giver langtidsmodnende oste de bedste organoleptiske og mikrobiologiske egenskaber.

Tabel 1:

Tabel 1:

Organoleptiske indikatorer for osten »Džiugas«

Organoleptiske indikatorer for osten »Džiugas«

| Egenskab | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Farve | Ost med en modningstid på mindst 12 måneder: flødefarvet/gullig, mere intens ved skorpen
  Ost med en modningstid på mindst 18 måneder: gullig til flødefarvet, mere intens (og med et grønligt skær) ved skorpen
  Ost med en modningstid på mindst 24 måneder: gullig til flødefarvet, en mere intens mat grønlig farve ved skorpen
  Ost med en modningstid på mindst 36 måneder: gul, eventuelt med et rødliggult eller brunt marmorskær, mere intens ved skorpen
  Ost med en modningstid på mindst 48 måneder: gul, eventuelt med en orange tone, mere intens ved skorpen
  Ost med en modningstid på mindst 60 måneder: gul til mørkegul, med en rødliggul tone, der er mørkere ved kanterne tæt ved skorpen, og med en betydeligt mere udpræget farvegraduering. Ved udskæring udviser osten en gul ostemasse med et orange skær og indeholder synlige hvide calciumsaltkrystaller.
  Ost med en modningstid på mindst 100 måneder: intens mørkegul farve med orange nuancer ved kanterne tæt ved skorpen og med områder, der er tydeligt lysere og har meget mere mættede farver.
  Ost med en modningstid på mindst 120 måneder: dybgul farve med meget lyse områder ved kanterne tæt ved skorpen og mere intense gule og orange toner i retning af rød. |
| Udseende | Størrelse af den flade, cylinderformede ost i formet stand: højde 9,0-10,0 cm, diameter 22,0-24,0 cm, vægt 4,2-4,5 kg |
| Skæreflade | Osten har ingen huldannelse, men kan undertiden udvise uregelmæssige, små åbninger og fine sprækker. Enkelte små hvide calciumsalt- og aminosyrekrystaller kan også være synlige. |
| Smag og lugt | Osten har en kraftig, sødlig og samtidig skarp smag og er fri for fremmed lugt eller smag, der kan ændre ostens karakteristiske mælkesyre. |
| Konsistens | Ostemassen er hård, men let at skære i. Jo længere osten lagres, desto hårdere bliver den og desto flere knasende krystaller indeholder den. |

Egenskab

Beskrivelse

Farve

Ost med en modningstid på mindst 12 måneder: flødefarvet/gullig, mere intens ved skorpen

Ost med en modningstid på mindst 18 måneder: gullig til flødefarvet, mere intens (og med et grønligt skær) ved skorpen

Ost med en modningstid på mindst 24 måneder: gullig til flødefarvet, en mere intens mat grønlig farve ved skorpen

Ost med en modningstid på mindst 36 måneder: gul, eventuelt med et rødliggult eller brunt marmorskær, mere intens ved skorpen

Ost med en modningstid på mindst 48 måneder: gul, eventuelt med en orange tone, mere intens ved skorpen

Ost med en modningstid på mindst 60 måneder: gul til mørkegul, med en rødliggul tone, der er mørkere ved kanterne tæt ved skorpen, og med en betydeligt mere udpræget farvegraduering. Ved udskæring udviser osten en gul ostemasse med et orange skær og indeholder synlige hvide calciumsaltkrystaller.

Ost med en modningstid på mindst 100 måneder: intens mørkegul farve med orange nuancer ved kanterne tæt ved skorpen og med områder, der er tydeligt lysere og har meget mere mættede farver.

Ost med en modningstid på mindst 120 måneder: dybgul farve med meget lyse områder ved kanterne tæt ved skorpen og mere intense gule og orange toner i retning af rød.

Udseende

Størrelse af den flade, cylinderformede ost i formet stand: højde 9,0-10,0 cm, diameter 22,0-24,0 cm, vægt 4,2-4,5 kg

Skæreflade

Osten har ingen huldannelse, men kan undertiden udvise uregelmæssige, små åbninger og fine sprækker. Enkelte små hvide calciumsalt- og aminosyrekrystaller kan også være synlige.

Smag og lugt

Osten har en kraftig, sødlig og samtidig skarp smag og er fri for fremmed lugt eller smag, der kan ændre ostens karakteristiske mælkesyre.

Konsistens

Ostemassen er hård, men let at skære i. Jo længere osten lagres, desto hårdere bliver den og desto flere knasende krystaller indeholder den.

Tabel 2:

Tabel 2:

Fysiske og kemiske kendetegn for »Džiugas«-osten

Fysiske og kemiske kendetegn for »Džiugas«-osten

| Karakteristika | Standardværdi |
| --- | --- |
| Ostens fedtindhold i tørstoffet (%) | 40 ± 3 |
| Vandindhold (%) | 34 ± 3 |
| Saltindhold (%) | 2,0 ± 0,4 |

Karakteristika

Standardværdi

Ostens fedtindhold i tørstoffet (%)

40 ± 3

Vandindhold (%)

34 ± 3

Saltindhold (%)

2,0 ± 0,4

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

| — | Komælk, som kun indsamles i græsningsperioden (maj til oktober). Køer, der græsser i dette tidsrum, tildeles ikke tilskudsfoder. |
| --- | --- |

—

Komælk, som kun indsamles i græsningsperioden (maj til oktober). Køer, der græsser i dette tidsrum, tildeles ikke tilskudsfoder.

| — | Starterkulturer af stavformede mælkesyrebakterier (Lactobacillus) og termofile kokkerbakterier (Streptococcus). |
| --- | --- |

—

Starterkulturer af stavformede mælkesyrebakterier (Lactobacillus) og termofile kokkerbakterier (Streptococcus).

Lactobacillus

Streptococcus

| — | Et enzym af mikrobiologisk oprindelse. – almindeligt salt. |
| --- | --- |

—

Et enzym af mikrobiologisk oprindelse. – almindeligt salt.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Bearbejdning af mælkeblandingen, fremstilling af starterkultur fra valle, enzymatisk koagulering af mælkeblandingen, behandling af ostemassen og ostekornene, presning, saltning og lagring af osten finder sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område omfatter byen Telšiais delkommune, som er beliggende i Telšiai-distriktet i Samogitien-bakkelandet i den nordvestlige del af Litauen, det grænser op til delkommunerne Ryškėnai, Degaičiai, Gadūnavas og Viešvienai.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Den tilknytning, som »Džiugas«-osten har til det geografiske område, bygger på produktets fine omdømme, som kan henføres til de lokale ostemageres erfaring med tilvirkning og lagring af denne hårde ost.

Osten »Džiugas« fremstilles i byen Telšiais delkommune, hvor der findes en bakkefæstning, som kaldes Džiugo kalnas. Ifølge en gammel legende er bakken opkaldt efter Džiugas, en samogitisk krigsherre. Man mente, at hemmeligheden bag Džiugas styrke lå i en ost, som han opbevarede i kælderen på sin bondegård, og som gav ham usædvanlige kræfter, når han spiste den.

Historisk set blev hytteost fremstillet i Litauen ved anvendelse af udelukkende mælkesyrebakterier til at få mælken til at koagulere. I Žemaitija, i Samogitien, i det nordvestlige Litauen vidste bondekonerne også, hvordan man fremstiller fermenterede oste ved anvendelse af tørret kalveløbe. På det samogitiske museum »Alka« i Telšiai er der udstillet træforme, som bondekonerne anvendte til fremstillingen af fermenterede oste. I optegnelser fra det 18. århundrede nævnes det, at de samogitiske indbyggere vidste, hvordan man fremstiller ost med en særlig smag, aroma, konsistens og udseende. Bogen Didžioji Virėja, som blev offentliggjort af forlaget Sakala i Klaipėda i 1936, indeholder en opskrift på en hjemmelavet hård ost, som lagres i et eller to år.

Da stiftet Telšiai blev oprettet i 1926, blev byen Telšiai hovedstad i den etnografiske og historiske region Žemaitija og er nu regionens spirituelle, kulturelle, kunstneriske og videnskabelige centrum. Det er således netop denne by, som længe har samlet regionens bedste håndværksmestre inden for alle områder.

Ost og andre mejeriprodukter har længe haft stor betydning for ernæringen af regionens indbyggere. Ost er blevet fremstillet industrielt i regionen siden begyndelsen af det 20. århundrede. For de samogitiske indbyggere har vejen til tilvirkning af hård ost været lang. Det første mejeri startede i Telšiai i 1924, men det var først i 1985, at produktionen af hård ost på forsøgsbasis skulle komme til at danne grundlag for »Džiugas« i et nyopført produktionsanlæg. Mængden af produceret ost begyndte at stige fra 1994, efterhånden som nye tekniske manualer og specifikationer blev udarbejdet. Osteproduktionens omfang har varieret betydeligt i forskellige perioder. Produktionen er steget markant siden 2006, og den udvikling forsætter. Der produceres nu årligt ca. 10 000 tons hård ost. Stigningen i den producerede mængde skyldes eksporten af »Džiugas«-ost til Danmark, Finland, Italien og andre lande. Det er den mest kendte og købte hårde ost i Litauen.

Det er de lokale håndværksmestres særlige færdigheder, som har bidraget til at skabe et produkt, som er karakteristisk for dette område. For at tilvirke en ost på 4 kg, kræves ca. 60 liter komælk, som indsamles i græsningsperioden. Det er denne mælk, som giver de langtidslagrede oste de bedste organoleptiske og mikrobiologiske egenskaber. En vigtig del af ostetilvirkningsprocessen er at sikre et optimalt forhold mellem Lactobacillus- og Streptococcus-bakterier i den vallebaserede starterkultur. Starterkulturen udvindes af en tilberedt fermenteringskultur (vallen fermenteres ved hjælp af en frysetørret starterkultur). Denne starterkultur kan dyrkes op til ti gange, hvorved hver ny efterfølgende starterkultur fermenteres af den foregående tilberedte kultur. Hver starterkultur, som tilberedes fra vallen, skal udvise et bestemt forhold mellem Lactobacillus- og Streptococcus-bakterier. I starterkulturens vækstperiode kan forholdet mellem bakteriekulturerne afvige en anelse fra, hvad der kræves. Derfor regulerer erfarne osteproducenter pasteuriseringen af starterkulturen (valle) og processens varighed for at sikre et konstant forhold mellem bakteriekulturerne. Pasteuriseringen af den vallebaserede starter foregår automatisk. Et meget vigtigt trin i produktionen af »Džiugas«-osten er modningen, som også kommer meget an på osteproducenternes faglige dygtighed og kunnen. Under modningen anbringes »Džiugas«-osten lodret i særlige beholdere på runde, kontinuerligt drejende staver. Da vandindholdet i den hele ost falder, drejes »Džiugas«-osten manuelt ca. 60° mindst to gange om ugen for at sikre, at ostens sideflader er glatte og ensartet tørret." Ved afslutningen af modningen er osten blevet drejet 360°, hvorved det sikres, at de kvalitative egenskaber for »Džiugas«-osten forbliver uændrede. Det er således takket være de lokale osteproducenters faglige dygtighed og kunnen, at »Džiugas«-osten adskiller sig ved sine særlige egenskaber, som også begrunder dens høje anseelse.

Lactobacillus

Streptococcus

Lactobacillus

Streptococcus

Den høje anseelse, som »Džiugas«-osten nyder, beror på: 1) mange udmærkelser i Litauen og i hele verden, 2) at den i mellemtiden er blevet en typisk litauisk fødevarespecialitet, som udenlandske gæster ofte gives som gave, 3) dens omdømme, som ikke kun stammer fra dens smagsmæssige egenskaber, men også kan henføres til aktiv udvikling af informationsudbud og systematisk fremme af en kultur omkring ost.

Fra 1998 til 2017 vandt osten 51 udmærkelser, hvoraf flere skal nævnes i denne sammenhæng. »Džiugas«-osten opnåede anerkendelse og blev tildelt titlen som årets produkt i Litauen første gang i 1998 og vandt en guldmedalje på den internationale udstilling »AgroBalt'99« året efter.

En årlig konkurrence har været afholdt siden 2009 for at vælge det mest populære produkt. I denne konkurrence nomineredes produkter i forskellige kategorier på baggrund af forbrugernes valg og salgstal i de fleste af landets detailhandelskæder på grundlag af kvalitetskriterier. »Džiugas«-osten har allerede vundet førsteprisen og opnået anerkendelse som årets populæreste produkt for sjette år i træk.

Osten vandt sin første guldmedalje ved den internationale udstilling »Prodexpo« i Rusland i 2005, en præstation, som gentog sig ved den samme udstilling i 2008, 2010 og 2014. Den blev tildelt et certifikat som det mest populære produkt på den specialiserede internationale udstilling »Peterfood-2010« i Sankt Petersborg. I konkurrencen for prøvesmagning af gourmetfødevarer, som var tilrettelagt af International Taste and Quality Institute (iTQi) i Bruxelles i 2011, blev osten tildelt to stjerner. Det gentog sig med samme resultat i 2013, og i 2014 blev en »Džiugas«-ost, som var modnet i 36 måneder, for første gang givet den højest mulige bedømmelse: tre ud af fire mulige guldstjerner. I 2015 og 2016 blev osten igen tildelt tre guldstjerner, hvilket gav den udmærkelsen Crystal Taste Award, som kun tildeles produkter, der har opnået tre ud af tre mulige guldstjerner tre år i træk.

»Džiugas« vandt en guldmedalje ved »Goldener Preis - 2011« i Tyskland ved begivenheden International Cheese Awards in the UK i 2012 og ved World Food 2012 samme år i Moskva.

Osten tildeltes SIAL-diplomet »Innovation Grand Prix« ved den internationale levnedsmiddeludstilling Sial China i 2013. Den i 24 måneder lagrede »Džiugas«-hårdost opnåede anerkendelse som bedste produkt ved den 18. internationale messe »EuroGastro« i Polen i 2014.

Den internationale certificeringssammenslutning ICERTIAS, med hjemsted i Schweiz, tildelte »Džiugas« udmærkelsen »Best Buy Award« for 2015 og den i 36 måneder lagrede ost vandt et diplom ved »Premio Roma 2017«.

»Džiugas«-osten er takket være sin unikke smag blevet et af Litauens typiske levnedsmiddelprodukter, og er populær som en velsmagende gave til venner og forretningspartnere i udlandet eller til slægtninge, som er flyttet til et andet land. Litauens præsident giver osten som gave til andre landes stats- og regeringsledere. I 2013 lykønskede Litauens præsident, Dalia Grybauskaitė, den tyske kansler, Angela Merkel, med hendes sejr i valget til Forbundsdagen ved at give hende den litauiske »Džiugas«-ost. I en artikel i tidsskriftet Stilius den 15. oktober 2013 bedømtes modtagelsen af »Džiugas«-osten fra Žemaitija som positivt i Tyskland I en artikel offentliggjort i avisen den 3. maj 2014Lietuvos rytas nævntes det, at den globale anseelse, som »Džiugas«-osten nyder, forpligter producenterne til stadighed at opretholde en høj produktkvalitet. »Džiugas«-osten beskrives som »kongen« af hårde oste og er et af forbrugernes favoritprodukter. I sin udgave af 1. september 2016 udtrykte avisen Draugas glæde over, at den litauiske ost »Džiugas« allerede er at finde på spisebordene i USA. I en artikel i avisen Lietuvos rytas den 28. januar 2017 beskrives det, hvordan gæsterne på de litauiske ambassader i udlandet trakteres med osten. »Džiugas«-osten gør reklame for Litauen i hele verden. I en anden artikel, som handler om den udmærkelse, som osten opnåede i Bruxelles, nævnes det, at »Džiugas« er den første litauiske ost, som har vundet anerkendelse i Asien. I en artikel i Lietuvos rytas den 18. marts 2017 anføres det, at »Džiugas« er den ost, der vurderes højest i Litauen, på grund af dens enestående smagsegenskaber, som kun den har.

Stilius

Lietuvos rytas

Draugas

Lietuvos rytas

Lietuvos rytas

Der findes også en beskrivelse af »Džiugas« i Good cheese 2013-2014, et tidsskrift om ost, og i en bog om oste fra hele verden, som udkom i 2015 (Dorling Kindersley Ltd, World Cheese Book, 2015, 352 sider).

I starten af græsningsperioden i maj, hvor produktionen af »Džiugas«-ost også begynder, afholdes en festival med en særlig dag for »Džiugas« i Telšiai, hvor et særligt udvalg bedømmer de organoleptiske egenskaber hos oste, som blev fremstillet det foregående år og lagret i 12 måneder. Dermed kan også oste, der har været lagret længere, vurderes og sammenlignes i henseende til deres farve, smag, konsistens og andre egenskaber.

I 2013 blev der åbnet »Džiugas«-huse [»Džiugas« namai] i Telšiai, Vilnius og Klaipėda, hvor der finder ostesmagninger og informationstiltag sted. Disse prøvesmagninger har allerede haft deltagelse af omkring 13 000 personer. I 2016 blev der i et »Džiugas«-hus også åbnet et »Džiugas«-museum. På denne udstilling, som er indrettet i stueetagen, får de besøgende en indføring i, hvordan mejerierhvervet så ud på forskellige tidspunkter i historien, traditionen for tilvirkning af mejeriprodukter i Žemaitija og historien bag fremstillingen af »Džiugas«-osten. »Džiugas«-huset har allerede bestået i Žemaitijas hovedstad i flere år og er en af de mest populære attraktioner i Telšiai-distriktet. Informationer om besøg på »Džiugas«-huset findes på det samogitiske turistinformationskontor [VĮ Žemaitijos turizmo informacijos centras].

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

http://zum.lrv.lt/suris-dziugas-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

1

---

| 13.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 53/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 53/22

---

Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren

(2023/C 53/06)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse

ENHEDSDOKUMENT

»Pic Saint-Loup«

PDO-FR-02354

Dato for indgivelse af ansøgningen: 9.3.2017

1.   Betegnelse(r), der skal registreres

Pic Saint-Loup

2.   Medlemsstat

Frankrig

3.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

4.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

5.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   BOB »Pic Saint-Loup«

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er tørre og stille, røde og lyserøde.

Ved høsten har druerne et sukkerindhold på mindst 202 g pr. liter most.

Vinene har et naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 12 %.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   BOB »Pic Saint-Loup« rødvine

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Rødvinene er kendetegnet ved en granatrød farve og noter af røde frugter og lakrids, der dominerer aroma og smag. Smagen er elegant, afbalanceret og frisk. Den robuste struktur er sammensat af delikate tanniner. Disse vine har et vist potentiale for lagring. Under lagringen udvikler aromaerne fine noter af rød frugt blandet med krydderier.

Rødvinene er fremstillet ved sammenstikning af mindst to druesorter, hvoraf den ene er den primære druesort.

Andelen af druesorten Syrah N udgør mindst 50 % i sammenstikningen.

Andelen af sekundære druesorter udgør højst 10 % i sammenstikningen.

De vine, der er klar til at blive markedsført i uaftappet eller aftappet tilstand, har et fermenterbart sukkerindhold på højst:

| — | 3 g/l for rødvine med et naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen på højst 14 % |
| --- | --- |

—

3 g/l for rødvine med et naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen på højst 14 %

| — | 4 g/l for rødvine med et naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen på over 14 %. |
| --- | --- |

—

4 g/l for rødvine med et naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen på over 14 %.

Rødvinspartier, der er klar til afsætning til konsum, har et æblesyreindhold på højst 0,4 g/l.

De øvrige analysekriterier er i overensstemmelse med EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3.   BOB »Pic Saint-Loup« rosévine

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Rosévinene har en middel til sart lys farve. De er friske og behagelige, med et afrundet første smagsindtryk, domineret af noter af små røde frugter.

Rosévinene er fremstillet ved sammenstikning af mindst to druesorter, hvoraf den ene er den primære druesort. Andelen af Syrah udgør mindst 30 %. Andelen af andre sekundære druesorter end Cinsault udgør højst 10 % i sammenstikningen.

Andelen af Cinsault N udgør højst 30 % i sammenstikningen. De primære druesorter er fremherskende i sammenstikningen af vinene.

De rosévine, der er klar til at blive markedsført i uaftappet eller aftappet tilstand, har et fermenterbart sukkerindhold på højst 3 g/l.

De øvrige analysekriterier er i overensstemmelse med EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

6.   Vinfremstillingsmetoder

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Væsentlig ønologisk fremgangsmåde

Anvendelsen af træspåner er forbudt.

Det er ikke tilladt at anvende ønologisk kul, hverken alene eller blandet i præparater, til fremstilling af rosévinene.

Alle former for varmebehandling af vinhøsten på over 40 °C er forbudt.

Foruden ovennævnte bestemmelser skal vinen hvad angår ønologisk fremgangsmåde opfylde samtlige krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»Code rural et de la pêche maritime«).

1.   Bestemmelser om druesorternes andel på bedriften

Dyrkningspraksis

Til fremstillingen af rødvin:

| — | vinstokbestanden skal indeholde 2 primære druesorter. |
| --- | --- |

—

vinstokbestanden skal indeholde 2 primære druesorter.

| — | Syrah N skal udgøre mindst 50 % af vinstokbestanden. |
| --- | --- |

—

Syrah N skal udgøre mindst 50 % af vinstokbestanden.

| — | De sekundære druesorter må ikke tilsammen eller individuelt udgøre mere end 10 % af vinstokbestanden. |
| --- | --- |

—

De sekundære druesorter må ikke tilsammen eller individuelt udgøre mere end 10 % af vinstokbestanden.

Til fremstillingen af rosévin:

| — | vinstokbestanden skal indeholde 2 primære druesorter. |
| --- | --- |

—

vinstokbestanden skal indeholde 2 primære druesorter.

| — | Syrah N skal udgøre mindst 30 % af hele vinstokbestanden. |
| --- | --- |

—

Syrah N skal udgøre mindst 30 % af hele vinstokbestanden.

| — | Andre sekundære druesorter end Cinsaut N må ikke udgøre mere end 10 %. |
| --- | --- |

—

Andre sekundære druesorter end Cinsaut N må ikke udgøre mere end 10 %.

| — | Sorten Cinsault må ikke udgøre mere end 30 %. |
| --- | --- |

—

Sorten Cinsault må ikke udgøre mere end 30 %.

Disse regler om andelene gælder ikke for drueproducenter, som ikke anvender deres produktion til vinfremstilling, og hvis bedrift omfatter et område på højst 1,50 ha inden for det afgrænsede areal under den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Pic Saint-Loup«.

2.   Dyrkning af vinmarkerne

Dyrkningspraksis

Fra datoen for offentliggørelsen af produktspecifikationen skal vinstokkene have en beplantningstæthed på mindst 5 500 vinstokke pr. hektar.

Afstanden mellem rækkerne må ikke overstige 2,25 m.

Arealet for hver enkelt vinstok må ikke overstige 1,8 m2. Dette areal beregnes ved at gange afstanden mellem rækkerne med afstanden mellem vinstokkene i samme række.

Vinstokkene beskæres med kort sporebeskæring med højst 12 skud pr. vinstok,

Der kan gives tilladelse til vanding.

b.   Maksimale udbytter

1.   Pic Saint-Loup

50 hektoliter pr. hektar

7.   Afgrænset geografisk område

Høst af druer samt fremstilling, behandling og lagring af vinene finder sted i følgende kommuner:

Departementet Hérault: Assas, Cazevieille, Claret, Fontanès, Guzargues, Lauret, Les Matelles, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Sauteyrargues, Le Triadou, Vacquières og Valflaunès.

Departementet Gard: Brouzet-lès-Quissac og Corconne.

Betegnelsen Pic Saint-Loup henviser til massivet Pic Saint-Loup, der ligger nordøst for departementet Hérault.

8.   Primær druesort

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Mourvèdre N – Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N – Monastrell

| | Syrah N – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – Shiraz

9.   Tilknytning til det geografiske område

9.1.   Det geografiske områdes egenart

Det geografiske område strækker sig nordøst for departementet Hérault over 17 kommuner, der er domineret af kalkstenstoppen Pic Saint-Loup (658 m) og ligger ved en række højdedrag, der er vender fra sydvest til nordøst. Det er et område med klimatiske kontraster mellem Languedoc-sletten med et mildt klima med havpåvirkninger og de små træbevoksede højdedrag, der får kold luft fra Cévennes.

Vinmarkerne ligger midt i det naturlige miljø, mellem kratbevokset kalkplateauer og trægrupper af Aleppofyr og steneg, der er typisk for en middelhavsområde domineret af kalksten. Mens vindyrkningsarealet gennemsnitligt ligger i ca. 150 m højde, ligger det afgrænsede areal under den kontrollerede oprindelsesbetegnelse mellem 80 og mere end 300 m over havets overflade med gunstig eksponering, oftest på en skråning eller moderat hældning, ved foden af mere bratte terræner.

Vindyrkningsarealerne i den nordlige del af området med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Languedoc er kendetegnet ved et grundlæggende element, der gør det muligt at bedre at forstå vindyrkningsarealernes udvikling i det geografiske område: klimaet. Pic Saint-Loup har ligesom hele regionen middelhavsklima, men er dog et af de køligste områder i Languedoc-distriktet med en gennemsnitstemperatur på 12,3 °C, hvilket er ca. 1,5-2 grader mindre end i de omgivende områder med beskyttede betegnelser. Især er vintrene markante og kolde, mens maksimumstemperaturerne om sommeren er moderate, samtidig med at nætterne er forholdsvis kølige.

Den gennemsnitlige årlige nedbør ligger på mellem 850 og 1 000 mm, og som det er typisk for middelhavsklimaet er der for lidt regn om sommeren, men mere moderat nedbør (100-120 mm) end i kystområdet. Selv om vindyrkningsarealerne beskyttes mod stærk vind af skråningerne, er de stadig udsat for de kolde vinde fra nordøst. De større nedbørsmængder i området har fået vinavlerne til at vælge en højere gennemsnitlig beplantningstæthed end i resten af det område, der er omfattet af Languedoc-betegnelsen, således at der, afhængigt af jordens evne til at regulere vandtilførslen til vinstokkene, opnås den balance mellem vinstokkene, der er nødvendig for at sikre en korrekt modning.

Dette middelhavsklima med kontinentale påvirkninger er kendetegnet ved en temperatursum på mellem 1 500 °C og 1 700 °C.

9.2.   Produktets særlige egenskaber

Naturforholdene har fremmet indførelsen af Syrah N, der er godt tilpasset de kølige områder, hvor den udtrykker finhed og noter af lakrids og violer; kravet om mindst 50 % af denne sort i rødvinene er således en af de største procentdele i de sammenstikninger, der udgør rødvinene fra det område, der er omfattet af betegnelsen Languedoc. Syrah N har opnået denne dominerende rolle, fordi den kan tilpasse sig i mange områder, bl.a. mere lavtliggende områder. Grenache N og Cinsaut N dyrkes kun i de tørreste parceller, og Mourvèdre N og Carignan N kun i de varmeste områder. De daglige temperaturudsving i august og september er kendetegnende for vinstokkenes vækstcyklus og bidrager til at give vinene en fin og frisk aroma.

De kølige nætter har en positiv indvirkning på syntesen af aromatiske prækursorer og anthocyaniner, som frembringer rødvinenes granatrøde farve og tanninstruktur og rosévinenes friskhed.

Rødvinene er således kendetegnet ved en granatrød farve og noter af røde frugter og lakrids, der dominerer aroma og smag. Smagen er elegant, afbalanceret og frisk. Den robuste struktur er sammensat af delikate tanniner.

Disse vine har et vist potentiale for lagring, hvorfor det i produktspecifikationen er anført, at de kan markedsføres senere. Rødvinene lagres indtil den 1. juli i året efter høsten for at forbedre deres struktur og fremhæve alle aromaerne. Vinene markedsføres til konsum tidligst den 15. juli i året efter høsten. Under lagringen udvikler aromaerne fine noter af rød frugt blandet med krydderier.

Rosévinene har en middel til sart lys farve. De er friske og behagelige, med et afrundet første smagsindtryk, domineret af noter af små røde frugter.

9.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produkternes egenskaber

I det geografiske område for vindyrkningsarealerne Pic Saint-Loup er driften af jorden kombineret med de klimatiske karakteristika, der giver området dets særlige karakter, og vinavlerne har på den baggrund udnyttet deres viden i overensstemmelse med kendskabet til området.

Denne viden gjorde det muligt for vinproducenterne i Pic Saint-Loup som pionerer at tage et første skridt i retning af en prioritering med anerkendelsen af særlige produktionsbetingelser i Coteaux du Languedoc-dekretet fra 1994.

Det er dette mangfoldige samfund, der også bidrager til den særlige karakter, som vindyrkningsområdet i Pic Saint-Loup har, idet det på den ene side har både ny og teknisk viden og på den anden side kendskab til området.

10.   Andre vigtige betingelser

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive »Languedoc« som større geografisk enhed. De skrifttegn, som anvendes for større enhed, må hverken i højden eller bredden være større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

| — | der er tale om en matrikelregistreret lokalitet |
| --- | --- |

—

der er tale om en matrikelregistreret lokalitet

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

For så vidt angår anvendelsen af navnet på en mindre geografisk enhed, jf. artikel 67 i forordning (EF) nr. 607/2009, skal mindst 85 % af de druer, som vinen er fremstillet af, have oprindelse i den pågældende mindre geografiske enhed.

Årstallet skal angives på etiketten.

Druesorterne må ikke anføres på etiketten.

Henvisning til offentliggørelsen af produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d1f1fc9-e5ee-45ac-b605-f56432d2c0b6

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

---