# Uradni list C 56/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 56 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6615. februar 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 56

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6615. februar 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 56/01 | Priporočilo Komisije z dne 8. februarja 2023 o ciljih Unije za odpornost na nesreče | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska komisija

2023/C 56/01

Priporočilo Komisije z dne 8. februarja 2023 o ciljih Unije za odpornost na nesreče

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 56/02 | Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022 – Sprejetje predloga Komisije glede ustreznih ukrepov na podlagi člena 108(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije s strani vseh držav članic
  (V skladu s členom 32(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  ) | 12 |
| 2023/C 56/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10924 – PROXIMUS / ETHIAS / JV) (
  1
  ) | 13 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 56/02

Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022 – Sprejetje predloga Komisije glede ustreznih ukrepov na podlagi člena 108(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije s strani vseh držav članic
  (V skladu s členom 32(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  )

(V skladu s členom 32(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije

)

12

2023/C 56/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10924 – PROXIMUS / ETHIAS / JV) (
  1
  )

1

13

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 56/04 | Menjalni tečaji eura – 14. februar 2023 | 14 |
| | Svet |
| 2023/C 56/05 | Obvestilo Zimbabwe Defence Industries, subjektu, za katerega veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/101/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/339, in Uredbe Sveta (ES) št. 314/2004, o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Zimbabveju | 15 |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 56/06 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. marec 2023(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004) | 16 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 56/04

Menjalni tečaji eura – 14. februar 2023

14

Svet

2023/C 56/05

Obvestilo Zimbabwe Defence Industries, subjektu, za katerega veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/101/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/339, in Uredbe Sveta (ES) št. 314/2004, o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Zimbabveju

15

Evropska komisija

2023/C 56/06

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. marec 2023(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004)

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004

16

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 56/07 | INFORMATIVNO OBVESTILO – JAVNO POSVETOVANJE – Začetek veljavnosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Čile o spremembah Dodatka I k Sporazumu o trgovini z žganimi pijačami in aromatiziranimi pijačami (Priloga VI), priloženemu k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani | 17 |
| 2023/C 56/08 | INFORMATIVNO OBVESTILO – JAVNO POSVETOVANJE – Začetek veljavnosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Čile o spremembah dodatkov I, II, V in VIII k Sporazumu o trgovini z vini (Priloga V), priloženemu k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani | 18 |
| 2023/C 56/09 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 19 |
| 2023/C 56/10 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 23 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 56/07

INFORMATIVNO OBVESTILO – JAVNO POSVETOVANJE – Začetek veljavnosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Čile o spremembah Dodatka I k Sporazumu o trgovini z žganimi pijačami in aromatiziranimi pijačami (Priloga VI), priloženemu k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani

17

2023/C 56/08

INFORMATIVNO OBVESTILO – JAVNO POSVETOVANJE – Začetek veljavnosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Čile o spremembah dodatkov I, II, V in VIII k Sporazumu o trgovini z vini (Priloga V), priloženemu k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani

18

2023/C 56/09

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

19

2023/C 56/10

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska komisija

| 15.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 56/1

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 8. februarja 2023

o ciljih Unije za odpornost na nesreče

(2023/C 56/01)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (1) in zlasti člena 6(5) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (v nadaljnjem besedilu: mehanizem Unije), vzpostavljen s Sklepom št. 1313/2013/EU, je namenjen krepitvi sodelovanja med Unijo in državami članicami ter olajševanju usklajevanja na področju civilne zaščite, da bi se izboljšala učinkovitost sistemov za preventivo pred naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek, ter za pripravljenost in odziv nanje. |
| --- | --- |

(1)

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (v nadaljnjem besedilu: mehanizem Unije), vzpostavljen s Sklepom št. 1313/2013/EU, je namenjen krepitvi sodelovanja med Unijo in državami članicami ter olajševanju usklajevanja na področju civilne zaščite, da bi se izboljšala učinkovitost sistemov za preventivo pred naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek, ter za pripravljenost in odziv nanje.

| (2) | V skladu s členom 6(5) Sklepa št. 1313/2013/EU mora Komisija v sodelovanju z državami članicami vzpostaviti in oblikovati cilje Unije za odpornost na nesreče na področju civilne zaščite in sprejeti priporočila, da se opredelijo kot nezavezujoče skupno izhodišče v podporo dejavnostim na področju preventive in pripravljenosti na nesreče, ki imajo ali bi lahko imele večdržavne čezmejne učinke. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(5) Sklepa št. 1313/2013/EU mora Komisija v sodelovanju z državami članicami vzpostaviti in oblikovati cilje Unije za odpornost na nesreče na področju civilne zaščite in sprejeti priporočila, da se opredelijo kot nezavezujoče skupno izhodišče v podporo dejavnostim na področju preventive in pripravljenosti na nesreče, ki imajo ali bi lahko imele večdržavne čezmejne učinke.

| (3) | Geografski obseg ciljev Unije za odpornost na nesreče zajema Unijo in njene države članice ter sodelujoče države v mehanizmu Unije (2) v skladu s členom 4(4a) in členom 4(12) Sklepa št. 1313/2013/EU. |
| --- | --- |

(3)

Geografski obseg ciljev Unije za odpornost na nesreče zajema Unijo in njene države članice ter sodelujoče države v mehanizmu Unije (2) v skladu s členom 4(4a) in členom 4(12) Sklepa št. 1313/2013/EU.

| (4) | Unija se sooča z vse pogostejšimi in hujšimi naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek. Podnebne spremembe in degradacija okolja pomenijo hujša tveganja za Unijo, saj prinašajo pogostejše in intenzivnejše vremenske pojave ter več škodljivega onesnaževanja, pomanjkanja vode in izgube biotske raznovrstnosti. Poleg tega nesreče vse bolj vplivajo čezmejno in na več različnih sektorjev. Nesreče poleg smrtnih žrtev in vpliva na zdravje ljudi ogrožajo gospodarsko blaginjo in povzročajo nepopravljive izgube z vidika okolja, biotske raznovrstnosti in kulturne dediščine. Odpornost na nesreče bi bilo zato treba okrepiti na ravni Unije in v državah članicah. Namen ciljev Unije za odpornost na nesreče je prispevati h krepitvi odpornosti na nesreče ter izboljšati zmogljivost Unije in njenih držav članic, da prenesejo učinke sedanjih in prihodnjih nesreč. Za krepitev odpornosti je ključen celovit in celosten pristop k obvladovanju tveganja nesreč. |
| --- | --- |

(4)

Unija se sooča z vse pogostejšimi in hujšimi naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek. Podnebne spremembe in degradacija okolja pomenijo hujša tveganja za Unijo, saj prinašajo pogostejše in intenzivnejše vremenske pojave ter več škodljivega onesnaževanja, pomanjkanja vode in izgube biotske raznovrstnosti. Poleg tega nesreče vse bolj vplivajo čezmejno in na več različnih sektorjev. Nesreče poleg smrtnih žrtev in vpliva na zdravje ljudi ogrožajo gospodarsko blaginjo in povzročajo nepopravljive izgube z vidika okolja, biotske raznovrstnosti in kulturne dediščine. Odpornost na nesreče bi bilo zato treba okrepiti na ravni Unije in v državah članicah. Namen ciljev Unije za odpornost na nesreče je prispevati h krepitvi odpornosti na nesreče ter izboljšati zmogljivost Unije in njenih držav članic, da prenesejo učinke sedanjih in prihodnjih nesreč. Za krepitev odpornosti je ključen celovit in celosten pristop k obvladovanju tveganja nesreč.

| (5) | Krepitev odpornosti na nesreče bi morala temeljiti na posebnih horizontalnih načelih in pristopih. |
| --- | --- |

(5)

Krepitev odpornosti na nesreče bi morala temeljiti na posebnih horizontalnih načelih in pristopih.

| (6) | V sodelovanju z državami članicami so bili določeni cilji Unije za odpornost na nesreče, ki so priloženi temu priporočilu. |
| --- | --- |

(6)

V sodelovanju z državami članicami so bili določeni cilji Unije za odpornost na nesreče, ki so priloženi temu priporočilu.

| (7) | Pri določanju ciljev Unije za odpornost na nesreče je bila posebna pozornost namenjena specifičnim potrebam ranljivih skupin. Te potrebe bi bilo treba upoštevati tudi pri izvajanju in pregledu ciljev Unije za odpornost na nesreče. |
| --- | --- |

(7)

Pri določanju ciljev Unije za odpornost na nesreče je bila posebna pozornost namenjena specifičnim potrebam ranljivih skupin. Te potrebe bi bilo treba upoštevati tudi pri izvajanju in pregledu ciljev Unije za odpornost na nesreče.

| (8) | Pri izvajanju in nadaljnjem razvoju ciljev Unije za odpornost na nesreče bi si bilo treba prizadevati za sinergije in dopolnjevanje z ustreznimi mednarodnimi okviri za odpornost, kot je Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč, ter drugimi sektorskimi pobudami Unije za krepitev odpornosti na nesreče, da bi se izboljšala splošna zmogljivost Unije in njenih držav članic, da prenesejo učinke naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek. |
| --- | --- |

(8)

Pri izvajanju in nadaljnjem razvoju ciljev Unije za odpornost na nesreče bi si bilo treba prizadevati za sinergije in dopolnjevanje z ustreznimi mednarodnimi okviri za odpornost, kot je Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč, ter drugimi sektorskimi pobudami Unije za krepitev odpornosti na nesreče, da bi se izboljšala splošna zmogljivost Unije in njenih držav članic, da prenesejo učinke naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek.

| (9) | Zato je treba sodelovanje poglobiti in razširiti na nacionalne in ustrezne podnacionalne organe zunaj področja civilne zaščite, pa tudi s ponudniki bistvenih storitev, vključno s prometnim sektorjem, ter deležniki v zasebnem sektorju, nevladnimi organi, raziskovalno skupnostjo in strokovnjaki s področja kulturne dediščine. S pravočasno objavo podatkov na dostopen in interoperabilen način, ki ga je mogoče ponovno uporabiti, se bo olajšalo medsektorsko in čezmejno sodelovanje. |
| --- | --- |

(9)

Zato je treba sodelovanje poglobiti in razširiti na nacionalne in ustrezne podnacionalne organe zunaj področja civilne zaščite, pa tudi s ponudniki bistvenih storitev, vključno s prometnim sektorjem, ter deležniki v zasebnem sektorju, nevladnimi organi, raziskovalno skupnostjo in strokovnjaki s področja kulturne dediščine. S pravočasno objavo podatkov na dostopen in interoperabilen način, ki ga je mogoče ponovno uporabiti, se bo olajšalo medsektorsko in čezmejno sodelovanje.

| (10) | Takšno sodelovanje lahko vključuje tudi civilno-vojaško sodelovanje v skladu s Sklepom št. 1313/2013/EU (3). |
| --- | --- |

(10)

Takšno sodelovanje lahko vključuje tudi civilno-vojaško sodelovanje v skladu s Sklepom št. 1313/2013/EU (3).

| (11) | Pristojni organi držav članic, Komisija in ustrezne agencije Unije bi morali biti v okviru svojih pooblastil pripravljeni na odzivanje na različne vrste in obseg naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, vključno z industrijskimi, pomorskimi in drugimi nesrečami, povezanimi s prometom, izrednimi zdravstvenimi in kriznimi razmerami, za katere je značilna negotovost, ter prelomnimi dogodki, ki bi lahko ogrozili delovanje civilne zaščite ali neprekinjeno poslovanje. |
| --- | --- |

(11)

Pristojni organi držav članic, Komisija in ustrezne agencije Unije bi morali biti v okviru svojih pooblastil pripravljeni na odzivanje na različne vrste in obseg naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, vključno z industrijskimi, pomorskimi in drugimi nesrečami, povezanimi s prometom, izrednimi zdravstvenimi in kriznimi razmerami, za katere je značilna negotovost, ter prelomnimi dogodki, ki bi lahko ogrozili delovanje civilne zaščite ali neprekinjeno poslovanje.

| (12) | V skladu s členom 6(5) Sklepa št. 1313/2013/EU morajo cilji Unije za odpornost na nesreče temeljiti na sedanjih in daljnosežnih scenarijih, vključno s posledicami podnebnih sprememb za tveganja nesreč, na podatkih o preteklih dogodkih in na medsektorski oceni učinka, pri čemer bi moral biti poseben poudarek na ranljivih skupinah. Hkrati je treba pri načrtovanju obvladovanja nesreč in pripravi scenarijev iz člena 10 Sklepa št. 1313/2013/EU upoštevati delo, ki se opravlja v zvezi s cilji Unije za odpornost na nesreče. Razvoj ciljev in oblikovanje scenarijev sta torej tesno povezana. Medtem ko bodo scenariji zagotovili dokaze in informacije o tveganjih, ki bi morali biti podlaga za oblikovanje ciljev, bi morali cilji Unije za odpornost na nesreče opredeliti področja, ki so pomembna za odpornost na nesreče, in tako prispevati k oblikovanju scenarijev. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 6(5) Sklepa št. 1313/2013/EU morajo cilji Unije za odpornost na nesreče temeljiti na sedanjih in daljnosežnih scenarijih, vključno s posledicami podnebnih sprememb za tveganja nesreč, na podatkih o preteklih dogodkih in na medsektorski oceni učinka, pri čemer bi moral biti poseben poudarek na ranljivih skupinah. Hkrati je treba pri načrtovanju obvladovanja nesreč in pripravi scenarijev iz člena 10 Sklepa št. 1313/2013/EU upoštevati delo, ki se opravlja v zvezi s cilji Unije za odpornost na nesreče. Razvoj ciljev in oblikovanje scenarijev sta torej tesno povezana. Medtem ko bodo scenariji zagotovili dokaze in informacije o tveganjih, ki bi morali biti podlaga za oblikovanje ciljev, bi morali cilji Unije za odpornost na nesreče opredeliti področja, ki so pomembna za odpornost na nesreče, in tako prispevati k oblikovanju scenarijev.

| (13) | Cilje Unije za odpornost na nesreče bi bilo zato treba stalno pregledovati in revidirati glede na napredek pri njihovem razvoju in izvajanju, nove okoliščine in spreminjajoče se potrebe. |
| --- | --- |

(13)

Cilje Unije za odpornost na nesreče bi bilo zato treba stalno pregledovati in revidirati glede na napredek pri njihovem razvoju in izvajanju, nove okoliščine in spreminjajoče se potrebe.

| (14) | Poročanje v skladu s členom 34(2) Sklepa št. 1313/2013/EU bi moralo med drugim zagotavljati redne informacije o napredku pri doseganju ciljev Unije za odpornost na nesreče – |
| --- | --- |

(14)

Poročanje v skladu s členom 34(2) Sklepa št. 1313/2013/EU bi moralo med drugim zagotavljati redne informacije o napredku pri doseganju ciljev Unije za odpornost na nesreče –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

PREDMET UREJANJA IN NAMEN

| 1. | To priporočilo v skladu s členom 6(5) Sklepa št. 1313/2013/EU določa cilje Unije za odpornost na nesreče na področju civilne zaščite ter splošna načela za njihovo izvajanje, poročanje in pregled. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cilji Unije za odpornost na nesreče so nezavezujoče skupno izhodišče v podporo dejavnostim na področju preventive in pripravljenosti na nesreče, ki imajo ali bi lahko imele večdržavne čezmejne učinke, da se izboljša zmogljivost Unije in njenih držav članic, da se soočijo s takimi nesrečami in prenesejo njihove posledice. Cilji opredeljujejo prednostna področja in z njimi povezane specifične cilje za krepitev odpornosti mehanizma Unije in držav članic na nesreče. |
| --- | --- |

2.

HORIZONTALNA NAČELA IN PRISTOPI, KI SO PODLAGA ZA ODPORNOST NA NESREČE

| 3. | Razmere na področju tveganj se hitro spreminjajo. Učinki vse pogostejših in intenzivnejših naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, presegajo meje in sektorje ter povzročajo človeške in gospodarske izgube. Da bi se ohranila sposobnost akterjev civilne zaščite za učinkovito obvladovanje številnih prihodnjih prelomnih dogodkov, je treba okrepiti odpornost na nesreče. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Krepitev odpornosti na nesreče na področju civilne zaščite bi morala biti:






  (a) | celovita: obsegati bi morala celotni cikel obvladovanja nesreč, preventivo, pripravljenost, odzivanje in obnovo; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

celovita: obsegati bi morala celotni cikel obvladovanja nesreč, preventivo, pripravljenost, odzivanje in obnovo;

| (b) | predvidevajoča: zmanjševati bi morala osnovna tveganja nesreč, kjer je to mogoče, ter zagotavljati ustrezno pripravljenost za uspešno in učinkovito odzivanje na nesreče; |
| --- | --- |

(b)

predvidevajoča: zmanjševati bi morala osnovna tveganja nesreč, kjer je to mogoče, ter zagotavljati ustrezno pripravljenost za uspešno in učinkovito odzivanje na nesreče;

| (c) | medsektorska in čezmejna: podpirati bi morala pristop, ki upošteva soodvisnost med več tveganji, zagotavlja skladnost med ustreznimi sektorji politike in spodbuja sodelovanje med državami članicami, ki delijo skupna tveganja. Sodelovanje in usklajevanje bi moralo spodbujati skladnost, čim bolje izkoristiti sinergije in spodbujati usklajeno ukrepanje med sektorji, ravnmi upravljanja, vključno z regijami, organi in deležniki; |
| --- | --- |

(c)

medsektorska in čezmejna: podpirati bi morala pristop, ki upošteva soodvisnost med več tveganji, zagotavlja skladnost med ustreznimi sektorji politike in spodbuja sodelovanje med državami članicami, ki delijo skupna tveganja. Sodelovanje in usklajevanje bi moralo spodbujati skladnost, čim bolje izkoristiti sinergije in spodbujati usklajeno ukrepanje med sektorji, ravnmi upravljanja, vključno z regijami, organi in deležniki;

| (d) | osnovana na znanju in dokazih: oprta bi morala biti na dobro razumevanje tveganj nesreč, vključno z gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi posledicami nesreč. V ta namen bi bilo treba podpirati raziskave in inovacije ter spodbujati izmenjavo znanja, vključno z rezultati dobrih praks iz raziskav, izmenjavo podatkov, stalno ocenjevanje in učenje; |
| --- | --- |

(d)

osnovana na znanju in dokazih: oprta bi morala biti na dobro razumevanje tveganj nesreč, vključno z gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi posledicami nesreč. V ta namen bi bilo treba podpirati raziskave in inovacije ter spodbujati izmenjavo znanja, vključno z rezultati dobrih praks iz raziskav, izmenjavo podatkov, stalno ocenjevanje in učenje;

| (e) | vključujoča: za zagotavljanje, da nihče ne bo zapostavljen, bi morala upoštevati specifične potrebe in podlage za ranljivost ljudi, kot so spol, starost, ekonomsko, izobraževalno in socialno ozadje, invalidnost in geografska izpostavljenost posebnim tveganjem; |
| --- | --- |

(e)

vključujoča: za zagotavljanje, da nihče ne bo zapostavljen, bi morala upoštevati specifične potrebe in podlage za ranljivost ljudi, kot so spol, starost, ekonomsko, izobraževalno in socialno ozadje, invalidnost in geografska izpostavljenost posebnim tveganjem;

| (f) | trajnostna: upoštevati bi morala sonaravne rešitve, vplive podnebnih sprememb in degradacije okolja na tveganja nesreč ter preprečevanje in blažitev vpliva nesreč na okolje, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost dajati zmanjševanju vpliva operacij civilne zaščite na okolje. |
| --- | --- |

(f)

trajnostna: upoštevati bi morala sonaravne rešitve, vplive podnebnih sprememb in degradacije okolja na tveganja nesreč ter preprečevanje in blažitev vpliva nesreč na okolje, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost dajati zmanjševanju vpliva operacij civilne zaščite na okolje.

CILJI UNIJE ZA ODPORNOST NA NESREČE

| 5. | Krepitev odpornosti na nesreče na področju civilne zaščite zahteva ukrepanje na naslednjih področjih:






  (a) | predvidevanje – izboljšanje ocen tveganja, predvidevanja in načrtovanja obvladovanja tveganja nesreč; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

predvidevanje – izboljšanje ocen tveganja, predvidevanja in načrtovanja obvladovanja tveganja nesreč;

| (b) | priprava – povečevanje ozaveščenosti o tveganjih in pripravljenosti prebivalstva; |
| --- | --- |

(b)

priprava – povečevanje ozaveščenosti o tveganjih in pripravljenosti prebivalstva;

| (c) | opozarjanje – izboljšanje zgodnjega opozarjanja; |
| --- | --- |

(c)

opozarjanje – izboljšanje zgodnjega opozarjanja;

| (d) | odzivanje – krepitev zmogljivosti mehanizma Unije za odzivanje; |
| --- | --- |

(d)

odzivanje – krepitev zmogljivosti mehanizma Unije za odzivanje;

| (e) | varnost – zagotavljanje odpornega sistema civilne zaščite. |
| --- | --- |

(e)

varnost – zagotavljanje odpornega sistema civilne zaščite.

| 6. | Cilji Unije za odpornost na nesreče iz odstavka 5 so opredeljeni v Prilogi k temu priporočilu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Države članice in Komisija se spodbujajo, da v okviru mehanizma Unije sprejmejo potrebne ukrepe za doseganje ciljev Unije za odpornost na nesreče. Krepiti bi morale sodelovanje z nacionalnimi, regionalnimi in mednarodnimi partnerji, organizacijami civilne družbe in deležniki iz zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Poleg tega bi morale zagotavljati sinergije in dopolnjevanje z ustreznimi mednarodnimi, evropskimi ali nacionalnimi okviri, strategijami, načrti in programi za odpornost, da se dodatno okrepi splošna zmogljivost Unije in držav članic, da prenesejo posledice nesreč. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V skladu s členom 6(1), točka (c), Sklepa št. 1313/2013/EU morajo države članice upoštevati cilje Unije za odpornost na nesreče in tveganja, povezana z nesrečami, ki imajo ali bi lahko imele večdržavne čezmejne učinke, zlasti pri nadaljnjem razvijanju in izpopolnjevanju načrtovanja obvladovanja tveganja nesreč na nacionalni ali ustrezni podnacionalni ravni, tudi s čezmejnim sodelovanjem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Države članice se spodbujajo, da sodelujejo pri medsebojnih pregledih ocenjevanja zmožnosti obvladovanja tveganj iz člena 6(1), točka (e), Sklepa št. 1313/2013/EU v podporo izvajanju ciljev Unije za odpornost na nesreče. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Komisija bi morala prek mreže znanja Unije na področju civilne zaščite, vzpostavljene v skladu s členom 13 Sklepa št. 1313/2013/EU, in drugih ukrepov v okviru mehanizma Unije podpirati izvajanje ciljev Unije za odpornost na nesreče. |
| --- | --- |

11.

PREGLED IN POROČANJE

| 12. | Cilje Unije za odpornost na nesreče bi bilo treba stalno pregledovati in revidirati glede na napredek pri njihovem izvajanju ter zaradi novih okoliščin in spreminjajočih se potreb, pri tem pa upoštevati pripravo scenarijev in načrtovanje obvladovanja nesreč iz člena 10(1) Sklepa št. 1313/2013/EU. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Za namene dvoletnega poročanja v skladu s členom 34(2) Sklepa št. 1313/2013/EU se spodbuja tesno sodelovanje med Komisijo in državami članicami, da se vzpostavi metodologija za spremljanje napredka pri izvajanju ciljev Unije za odpornost na nesreče. Takšna metodologija bi morala vključevati analizo trenutnega stanja in izhodišč za vsako od področij, ki jih zajemajo cilji, ter opredeliti ustrezne kazalnike. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Države članice bi morale Komisiji zagotoviti ustrezne informacije o izvajanju ciljev Unije za odpornost na nesreče. |
| --- | --- |

14.

V Bruslju, 8. februarja 2023

Za Komisijo

Janez LENARČIČ

član Komisije

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 924.

1

(2)  Ob upoštevanju člena 28(1) Sklepa št. 1313/2013/EU sklicevanje na države članice vključuje sodelujoče države, kakor so opredeljene v členu 4(12) Sklepa št. 1313/2013/EU. V mehanizmu Unije sodelujejo Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Islandija, Norveška, Severna Makedonija, Srbija in Turčija.

2

(3)  Pri odzivu na nesreče imajo lahko pomembno vlogo vojaška sredstva, ki se uporabijo pod civilnim vodenjem in kot zadnja možnost. Kadar je uporaba vojaških zmogljivosti v podporo operacijam civilne zaščite primerna, bi moralo sodelovanje z vojsko potekati v skladu z načini, postopki in merili, ki jih Svet ali njegova pristojna telesa določijo, da se mehanizmu Unije dajo na voljo vojaške zmogljivosti, potrebne za civilno zaščito, in bi moralo biti v skladu z ustreznimi mednarodnimi smernicami.

3

---

PRILOGA

Cilj Unije za odpornost na nesreče št. 1: predvidevanje – izboljšanje ocen tveganja, predvidevanja in načrtovanja obvladovanja tveganja nesreč

Dobro razumevanje obstoječih in nastajajočih tveganj je predpogoj za preprečevanje ali ublažitev negativnih posledic nesreč. Države članice in Komisija bi zato morale še naprej izboljševati svoje zmogljivosti za prepoznavanje in ocenjevanje tveganj nesreč, zlasti tistih, ki bi lahko imele čezmejne in medsektorske učinke. Vseevropski scenariji nesreč bi morali izboljšati zmogljivost Unije za predvidevanje prihodnjih kriz ter tveganj za življenje in zdravje. Države članice in Komisija bi morale izhajati tudi iz sektorskih in večsektorskih ocen tveganja (1)
  . Delovati bi morale na podlagi predvidevanja s sprejetjem konkretnih preventivnih ukrepov in ukrepov za pripravljenost ter načrtovanjem obvladovanja tveganj na ravni Unije, na nacionalni in ustrezni podnacionalni ravni. Države članice bi morale izkoristiti podporo, ki je na voljo v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite (v nadaljnjem besedilu: mehanizem Unije) in drugih skladov Unije (2)
  , za spodbujanje pametnih naložb v preprečevanje nesreč, da zaščitijo državljane pred nesrečami, se prilagodijo podnebnim spremembam in pospešijo zeleni prehod.

Cilj: Do leta 2030 izboljšati zmogljivosti Unije in držav članic za prepoznavanje in ocenjevanje ustreznih tveganj nesreč z morebitnimi čezmejnimi in medsektorskimi učinki ter te informacije uporabiti za okrepitev dejavnosti na področju preventive in pripravljenosti na nesreče, vključno s strategijami za zmanjševanje tveganja, predvidevanjem nesreč, načrtovanjem obvladovanja tveganja in odzivanjem.

Za podporo in spremljanje izvajanja tega cilja bi si bilo treba prizadevati za naslednje specifične cilje:

Specifični cilji

| 1.1 | Izboljšati zmogljivosti za pripravo scenarijev na ravni Unije:
  Komisija bi morala do konca leta 2023 v sodelovanju z državami članicami dokončati razvoj ključnih čezmejnih medsektorskih scenarijev, ki zajemajo 16 glavnih nevarnosti, ki jim je izpostavljena Unija.
  Države članice bi morale zagotoviti, da bodo njihovi scenariji nesreč vključeni v vseevropske scenarije.
  Scenariji bi morali Uniji in državam članicam služiti za nadaljnjo preventivo, pripravljenost, vključno s strategijami za zmanjševanje tveganja nesreč, predvidevanje nesreč ter načrtovanje obvladovanja tveganja in dejavnosti odzivanja nanje.
  Scenarije bi bilo treba po letu 2023 stalno posodabljati in po potrebi širiti. |
| --- | --- |

1.1

Komisija bi morala do konca leta 2023 v sodelovanju z državami članicami dokončati razvoj ključnih čezmejnih medsektorskih scenarijev, ki zajemajo 16 glavnih nevarnosti, ki jim je izpostavljena Unija.

Države članice bi morale zagotoviti, da bodo njihovi scenariji nesreč vključeni v vseevropske scenarije.

Scenariji bi morali Uniji in državam članicam služiti za nadaljnjo preventivo, pripravljenost, vključno s strategijami za zmanjševanje tveganja nesreč, predvidevanje nesreč ter načrtovanje obvladovanja tveganja in dejavnosti odzivanja nanje.

Scenarije bi bilo treba po letu 2023 stalno posodabljati in po potrebi širiti.

| 1.2 | Izboljšati ocenjevanje tveganj:
  Komisija bi morala dodatno izboljšati pregled Unije nad tveganji naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, v skladu s členom 5(1), točka (c), Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), da se zagotovi celovit evropski pogled na tveganja nesreč. Pregled tveganj nesreč, ki ga pripravi Unija, bi moral temeljiti na nacionalnih, podnacionalnih in čezmejnih ocenah tveganja na področju civilne zaščite, ustreznih ocenah tveganja na ravni Unije (4) ter na sektorskih in večsektorskih ocenah tveganja, izvedenih v skladu s pravom Unije.
  Ocena tveganja na ravni Unije bi morala temeljiti na izboljšani opredelitvi in medsektorski analizi ključnih in nastajajočih tveganj ter njihovih kaskadnih učinkov, zlasti za izpostavljena ali ranljiva območja in skupine, ter bi morala upoštevati območja v Uniji, ki se soočajo s podobnimi tveganji.
  Države članice bi morale po potrebi še izboljšati ocenjevanje tveganj na nacionalni in podnacionalni ravni ter za čezmejna tveganja. Pri ocenah tveganja v državah članicah bi bilo treba slediti pristopu, ki upošteva več nevarnosti. Države članice bi morale vključiti pregled nastajajočih tveganj in oceno čezmejnih tveganj, vplive podnebnih sprememb in kaskadne učinke. Nacionalne, podnacionalne in čezmejne ocene tveganja na področju civilne zaščite bi morale temeljiti na ocenah tveganja s povezanih področij politike in jih podpirati. |
| --- | --- |

1.2

Komisija bi morala dodatno izboljšati pregled Unije nad tveganji naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, v skladu s členom 5(1), točka (c), Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), da se zagotovi celovit evropski pogled na tveganja nesreč. Pregled tveganj nesreč, ki ga pripravi Unija, bi moral temeljiti na nacionalnih, podnacionalnih in čezmejnih ocenah tveganja na področju civilne zaščite, ustreznih ocenah tveganja na ravni Unije (4) ter na sektorskih in večsektorskih ocenah tveganja, izvedenih v skladu s pravom Unije.

Ocena tveganja na ravni Unije bi morala temeljiti na izboljšani opredelitvi in medsektorski analizi ključnih in nastajajočih tveganj ter njihovih kaskadnih učinkov, zlasti za izpostavljena ali ranljiva območja in skupine, ter bi morala upoštevati območja v Uniji, ki se soočajo s podobnimi tveganji.

Države članice bi morale po potrebi še izboljšati ocenjevanje tveganj na nacionalni in podnacionalni ravni ter za čezmejna tveganja. Pri ocenah tveganja v državah članicah bi bilo treba slediti pristopu, ki upošteva več nevarnosti. Države članice bi morale vključiti pregled nastajajočih tveganj in oceno čezmejnih tveganj, vplive podnebnih sprememb in kaskadne učinke. Nacionalne, podnacionalne in čezmejne ocene tveganja na področju civilne zaščite bi morale temeljiti na ocenah tveganja s povezanih področij politike in jih podpirati.

| 1.3 | Izboljšati zmogljivosti predvidevanja:
  Države članice in Komisija bi morale poleg priprave scenarijev dodatno okrepiti dejavnosti napovedovanja in predvidevanja tveganj, kot so pregled perspektiv, analize in raziskave, da bi omogočile zgodnje prepoznavanje sedanjih in novih tveganj in izzivov ter podprle izvajanje prilagodljivih in preventivnih ukrepov ali ukrepov za pripravljenost na bližajoče se prelomne dogodke. |
| --- | --- |

1.3

Države članice in Komisija bi morale poleg priprave scenarijev dodatno okrepiti dejavnosti napovedovanja in predvidevanja tveganj, kot so pregled perspektiv, analize in raziskave, da bi omogočile zgodnje prepoznavanje sedanjih in novih tveganj in izzivov ter podprle izvajanje prilagodljivih in preventivnih ukrepov ali ukrepov za pripravljenost na bližajoče se prelomne dogodke.

| 1.4 | Izboljšati načrtovanje obvladovanja tveganj:
  Komisija bi morala zagotoviti, da ocena potreb in vrzeli v okviru zmogljivosti mehanizma Unije temelji na medsektorskih ocenah tveganja in scenarijih ter sledi pristopu, ki upošteva več nevarnosti.
  Države članice bi morale zagotoviti, da strategije, okviri ali načrti za obvladovanje tveganj na nacionalni in morebitni ustrezni podnacionalni ravni sledijo pristopu, ki upošteva več nevarnosti. Strategije, okviri ali načrti bi morali temeljiti na ustreznih scenarijih ter čezmejnem in medsektorskem sodelovanju ter zagotavljati prilagajanje, preventivo in pripravljenost.
  Države članice bi morale še naprej razvijati načrte za obvladovanje čezmejnih tveganj na podlagi izboljšanega sodelovanja na čezmejnih območjih.
  V ta namen bi morale Komisija in države članice po potrebi upoštevati vplive podnebnih sprememb, kaskadne učinke nesreč in specifične potrebe ranljivih skupin. |
| --- | --- |

1.4

Komisija bi morala zagotoviti, da ocena potreb in vrzeli v okviru zmogljivosti mehanizma Unije temelji na medsektorskih ocenah tveganja in scenarijih ter sledi pristopu, ki upošteva več nevarnosti.

Države članice bi morale zagotoviti, da strategije, okviri ali načrti za obvladovanje tveganj na nacionalni in morebitni ustrezni podnacionalni ravni sledijo pristopu, ki upošteva več nevarnosti. Strategije, okviri ali načrti bi morali temeljiti na ustreznih scenarijih ter čezmejnem in medsektorskem sodelovanju ter zagotavljati prilagajanje, preventivo in pripravljenost.

Države članice bi morale še naprej razvijati načrte za obvladovanje čezmejnih tveganj na podlagi izboljšanega sodelovanja na čezmejnih območjih.

V ta namen bi morale Komisija in države članice po potrebi upoštevati vplive podnebnih sprememb, kaskadne učinke nesreč in specifične potrebe ranljivih skupin.

| 1.5 | Izboljšati zmogljivosti civilne zaščite za razvoj preventivnih ukrepov:
  Organi civilne zaščite držav članic bi morali okrepiti svoje preventivne dejavnosti, vključno z ukrepi za boljšo obnovo po nesrečah (5), da bi se dosegla visoka raven zaščite pred nesrečami. |
| --- | --- |

1.5

Organi civilne zaščite držav članic bi morali okrepiti svoje preventivne dejavnosti, vključno z ukrepi za boljšo obnovo po nesrečah (5), da bi se dosegla visoka raven zaščite pred nesrečami.

Cilj Unije za odpornost na nesreče št. 2: priprava – povečevanje ozaveščenosti o tveganjih in pripravljenosti prebivalstva

Prebivalstvo, ki se zaveda tveganj in je pripravljeno na nesreče, je ključni element odpornosti na nesreče, saj so posamezniki in skupnosti pogosto prvi, ki jih nesreče prizadenejo, in prvi, ki se nanje odzovejo. Z ozaveščenostjo javnosti o tveganjih in zadostnim znanjem o tem, kako preprečiti nesreče ter se nanje pripraviti in odzvati, se močno zmanjšajo negativne posledice nesreč. Unija bi morala povečati javno poznavanje tveganj nesreč in preventivnih ukrepov, izboljšati samozaščito posameznikov in skupnosti, njihovo ravnanje in pripravljenost za odzivanje na nesreče ter spodbujati kulturo preprečevanja tveganj in zaupanja v organe civilne zaščite. Države članice bi morale ob podpori Komisije okrepiti prizadevanja za obveščanje javnosti, da bi preprečevanje nesreč in pripravljenost nanje vključile v vsakdanje življenje državljanov ter spodbujale državljansko udejstvovanje in prostovoljne pobude za preprečevanje nesreč in pripravljenost nanje. Države članice bi morale ustrezno sodelovati z lokalnimi in regionalnimi organi ter partnerji, vključno z zasebnim sektorjem in organizacijami civilne družbe, tudi v čezmejnem okviru.

Cilj: Do leta 2030 znatno povišati raven ozaveščenosti prebivalstva Unije v vsaki državi članici o tveganjih nesreč in njegove pripravljenosti nanje.

Za podporo in spremljanje izvajanja tega cilja bi si bilo treba prizadevati za naslednje specifične cilje:

Specifični cilji

| 2.1 | Povišati splošno raven ozaveščenosti o tveganjih:
  Države članice bi morale še naprej razvijati strategije ozaveščanja o tveganjih in okrepiti ukrepe za ozaveščanje o tveganjih, da bi zagotovile, da se med prebivalstvom poviša raven ozaveščenosti o tveganjih glede regionalnih in ključnih nacionalnih tveganj. Strategije ozaveščanja o tveganjih bi morale zajemati tudi sezonske prebivalce, kjer je to ustrezno.
  Komisija bi morala podpirati ukrepe držav članic za ozaveščanje o tveganjih in jih po potrebi dopolnjevati z ukrepi za ozaveščanje o tveganjih na ravni Unije.






  — | Do leta 2030 bi se moralo 90 % prebivalstva Unije (6) dobro zavedati tveganj nesreč v svoji regiji. |
| --- | --- | --- |

2.1

Države članice bi morale še naprej razvijati strategije ozaveščanja o tveganjih in okrepiti ukrepe za ozaveščanje o tveganjih, da bi zagotovile, da se med prebivalstvom poviša raven ozaveščenosti o tveganjih glede regionalnih in ključnih nacionalnih tveganj. Strategije ozaveščanja o tveganjih bi morale zajemati tudi sezonske prebivalce, kjer je to ustrezno.

Komisija bi morala podpirati ukrepe držav članic za ozaveščanje o tveganjih in jih po potrebi dopolnjevati z ukrepi za ozaveščanje o tveganjih na ravni Unije.

—

Do leta 2030 bi se moralo 90 % prebivalstva Unije (6) dobro zavedati tveganj nesreč v svoji regiji.

| 2.2 | Izboljšati javni dostop do informacij o tveganju nesreč:
  Organi Unije in držav članic bi morali zagotoviti, da lahko prebivalci Unije enostavno dostopajo do informacij o tveganjih nesreč in njihovih morebitnih posledicah.
  Organi Unije in držav članic bi morali pri zagotavljanju informacij o tveganju nesreč upoštevati specifične potrebe in okoliščine ranljivih skupin in invalidov. |
| --- | --- |

2.2

Organi Unije in držav članic bi morali zagotoviti, da lahko prebivalci Unije enostavno dostopajo do informacij o tveganjih nesreč in njihovih morebitnih posledicah.

Organi Unije in držav članic bi morali pri zagotavljanju informacij o tveganju nesreč upoštevati specifične potrebe in okoliščine ranljivih skupin in invalidov.

| 2.3 | Povečati ozaveščenost in uporabo ukrepov za preprečevanje tveganj in pripravljenost med prebivalstvom:
  Države članice bi morale zagotoviti, da se prebivalstvo, vključno z ranljivimi skupinami in invalidi, bolje zaveda ukrepov za preprečevanje tveganj in tega, kaj lahko storijo ob najpogostejših nesrečah. Posledično bi se moral povečati delež prebivalstva, ki uporablja ukrepe za preprečevanje tveganj in pripravljenost.
  Komisija bi morala podpirati ukrepe držav članic za preprečevanje tveganj in pripravljenost javnosti ter jih dopolnjevati z ustreznimi ukrepi na ravni Unije. |
| --- | --- |

2.3

Države članice bi morale zagotoviti, da se prebivalstvo, vključno z ranljivimi skupinami in invalidi, bolje zaveda ukrepov za preprečevanje tveganj in tega, kaj lahko storijo ob najpogostejših nesrečah. Posledično bi se moral povečati delež prebivalstva, ki uporablja ukrepe za preprečevanje tveganj in pripravljenost.

Komisija bi morala podpirati ukrepe držav članic za preprečevanje tveganj in pripravljenost javnosti ter jih dopolnjevati z ustreznimi ukrepi na ravni Unije.

| 2.4 | Okrepiti kulturo preprečevanja tveganj med prebivalstvom:
  Države članice bi morale ukrepati:






  (a) | da zagotovijo, da se med prebivalstvom izboljša znanje o preprečevanju tveganj, zaupanje v pristojne organe civilne zaščite in razumevanje poslanstva civilne zaščite; |
| --- | --- | --- |

2.4

Države članice bi morale ukrepati:

(a)

da zagotovijo, da se med prebivalstvom izboljša znanje o preprečevanju tveganj, zaupanje v pristojne organe civilne zaščite in razumevanje poslanstva civilne zaščite;

| (b) | da zagotovijo, da je prebivalstvo sposobno oceniti zanesljivost informacij o tveganju nesreč, vključno s sposobnostjo prepoznavanja verodostojnih virov takih informacij in opozoril; |
| --- | --- |

(b)

da zagotovijo, da je prebivalstvo sposobno oceniti zanesljivost informacij o tveganju nesreč, vključno s sposobnostjo prepoznavanja verodostojnih virov takih informacij in opozoril;

| (c) | da okrepijo sodelovanje javnosti in prostovoljsko sodelovanje na področju civilne zaščite. |
| --- | --- |

(c)

da okrepijo sodelovanje javnosti in prostovoljsko sodelovanje na področju civilne zaščite.

Komisija bi morala podpirati ukrepe držav članic za krepitev kulture preprečevanja tveganj ter jih dopolnjevati z ustreznimi ukrepi na ravni Unije.

Cilj Unije za odpornost na nesreče št. 3: opozarjanje – izboljšanje zgodnjega opozarjanja

Učinkoviti sistemi zgodnjega opozarjanja in spremljanja so ključni za predvidevanje nesreč in pripravo nanje. Javnim organom in ljudem, ki jim grozijo nesreče, pomagajo, da pravočasno ukrepajo, da bi čim bolj zmanjšali poškodbe, smrtne žrtve in škodo na premoženju, okolju in kulturni dediščini. Sisteme zgodnjega opozarjanja bi bilo treba redno ocenjevati in izboljševati na ravni Unije in v državah članicah. Okrepiti bi bilo treba ključne funkcije sistemov zgodnjega opozarjanja, kot so napovedovanje, odkrivanje, spremljanje nevarnosti in njihovega vpliva ter pravočasno in lahko razumljivo opozarjanje prebivalstva, vključno z ranljivimi skupinami. Center za usklajevanje nujnega odziva (ERCC) bi moral proaktivno podpirati države članice in organom civilne zaščite pomagati pri ocenah učinka na zahtevo in hitrih ocenah učinka za odkrite ali napovedane dogodke.

Cilj: Do leta 2030 izboljšati učinkovitost in interoperabilnost sistemov zgodnjega opozarjanja v Uniji, da se omogoči pravočasen in učinkovit odziv na nesreče ter preprečijo ali zmanjšajo njihove škodljive posledice, pri čemer je treba posebno pozornost posvetiti krepitvi zgodnjega opozarjanja na tveganja z večdržavnimi čezmejnimi učinki in ključna nacionalna tveganja.

Za podporo in spremljanje izvajanja tega cilja bi si bilo treba prizadevati za naslednje specifične cilje:

Specifični cilji

| 3.1 | Izboljšati zmogljivosti napovedovanja, odkrivanja in spremljanja:
  Komisija, zlasti ERCC, ustrezne agencije Unije in države članice bi morali izboljšati svoje zmogljivosti za napovedovanje, odkrivanje in spremljanje nevarnosti in učinkov, tudi z boljšim usklajevanjem čezmejnih tveganj ter boljšim povezovanjem in interoperabilnostjo sistemov.
  Kjer je to ustrezno, bi morali sistemi za odkrivanje in napovedovanje vključevati vidike podnebnih sprememb in degradacije okolja. |
| --- | --- |

3.1

Komisija, zlasti ERCC, ustrezne agencije Unije in države članice bi morali izboljšati svoje zmogljivosti za napovedovanje, odkrivanje in spremljanje nevarnosti in učinkov, tudi z boljšim usklajevanjem čezmejnih tveganj ter boljšim povezovanjem in interoperabilnostjo sistemov.

Kjer je to ustrezno, bi morali sistemi za odkrivanje in napovedovanje vključevati vidike podnebnih sprememb in degradacije okolja.

| 3.2 | Izboljšati opozarjanje javnosti:
  Države članice bi morale okrepiti svoje sisteme za opozarjanje javnosti, da bi omogočali boljše obveščanje o tveganjih ter sporočanje o pričakovanih posledicah in potrebnih korakih v izrednih in kriznih razmerah. Spodbujati bi bilo treba usklajevanje med pristojnimi organi in službami. Opredeliti bi bilo treba jasno določene informacijske tokove in pristojnosti. Opozarjanje javnosti v državah članicah bi moralo temeljiti na izboljšanih ureditvah za opozarjanje pri čezmejnih nesrečah.
  Države članice bi morale zagotoviti, da se pri opozarjanju javnosti upoštevajo večjezične potrebe prebivalstva ter da je to opozarjanje vključujoče in prilagojeno specifičnim potrebam ranljivih skupin, vključno z invalidi.
  Opozorila bi morala ogroženo prebivalstvo doseči pravočasno in učinkovito.
  Države članice bi morale zagotoviti, da prebivalstvo jasno razume signale in sporočila za opozarjanje javnosti. |
| --- | --- |

3.2

Države članice bi morale okrepiti svoje sisteme za opozarjanje javnosti, da bi omogočali boljše obveščanje o tveganjih ter sporočanje o pričakovanih posledicah in potrebnih korakih v izrednih in kriznih razmerah. Spodbujati bi bilo treba usklajevanje med pristojnimi organi in službami. Opredeliti bi bilo treba jasno določene informacijske tokove in pristojnosti. Opozarjanje javnosti v državah članicah bi moralo temeljiti na izboljšanih ureditvah za opozarjanje pri čezmejnih nesrečah.

Države članice bi morale zagotoviti, da se pri opozarjanju javnosti upoštevajo večjezične potrebe prebivalstva ter da je to opozarjanje vključujoče in prilagojeno specifičnim potrebam ranljivih skupin, vključno z invalidi.

Opozorila bi morala ogroženo prebivalstvo doseči pravočasno in učinkovito.

Države članice bi morale zagotoviti, da prebivalstvo jasno razume signale in sporočila za opozarjanje javnosti.

Cilj Unije za odpornost na nesreče št. 4: odzivanje – krepitev zmogljivosti mehanizma Unije na področju civilne zaščite za odzivanje

Prošnje za pomoč so vse pogostejše, potrebe po odzivanju pa vse bolj raznolike. Mehanizem Unije bi moral biti pripravljen za odzivanje na nastajajoča tveganja in verjetno povečanje čezmejnih nesreč v več državah. Zato bi ga bilo treba okrepiti z ustreznimi in zadostnimi viri, da bi še naprej učinkovito podpiral države članice pri odzivanju na nesreče, ki presegajo njihove nacionalne zmogljivosti. Potrebe mehanizma Unije po zmogljivostih za odzivanje bi bilo treba redno pregledovati. Komisija bi morala skupaj z državami članicami po potrebi še naprej razvijati ustrezne zmogljivosti za odzivanje v okviru evropskega nabora civilne zaščite in rescEU.

Cilj: Do leta 2024 nadalje razviti zmogljivosti mehanizma Unije za odzivanje na področjih požarov v naravi, poplav, potreb po iskanju in reševanju, kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih dogodkov (v nadaljnjem besedilu: KBRJ) ter nujne zdravstvene pomoči. Poleg tega se bodo do leta 2024 ta cilj in njegovi specifični cilji nadalje razvijali ter se bodo dodajale zmogljivosti na področjih, kot so začasna zatočišča, nujna oskrba z energijo in promet.

Za podporo in spremljanje izvajanja tega cilja bi si bilo treba prizadevati za naslednje specifične cilje:

Specifični cilji (7)

| 4.1 | Področje odzivanja na požare v naravi (8):
  Mehanizem Unije bi moral biti sposoben, da se z zmogljivostmi za gašenje gozdnih požarov iz zraka odzove na potrebe v vsaj šestih državah članicah hkrati, ko so nacionalne zmogljivosti preobremenjene, in sicer za najmanj en dan in največ sedem dni.
  Vzporedno s tem bi moral biti mehanizem Unije sposoben, da se z zmogljivostmi za gašenje požarov v naravi na tleh odzove na potrebe v vsaj štirih državah članicah hkrati, ko so nacionalne zmogljivosti za odzivanje preobremenjene, in sicer za najmanj sedem dni in največ 14 dni.
  Poleg tega bi moral biti mehanizem Unije sposoben, da napoti svetovalne in ocenjevalne skupine za gašenje požarov za taktično svetovanje pri dveh hkratnih prošnjah za pomoč zaradi požarov v naravi. |
| --- | --- |

4.1

Mehanizem Unije bi moral biti sposoben, da se z zmogljivostmi za gašenje gozdnih požarov iz zraka odzove na potrebe v vsaj šestih državah članicah hkrati, ko so nacionalne zmogljivosti preobremenjene, in sicer za najmanj en dan in največ sedem dni.

Vzporedno s tem bi moral biti mehanizem Unije sposoben, da se z zmogljivostmi za gašenje požarov v naravi na tleh odzove na potrebe v vsaj štirih državah članicah hkrati, ko so nacionalne zmogljivosti za odzivanje preobremenjene, in sicer za najmanj sedem dni in največ 14 dni.

Poleg tega bi moral biti mehanizem Unije sposoben, da napoti svetovalne in ocenjevalne skupine za gašenje požarov za taktično svetovanje pri dveh hkratnih prošnjah za pomoč zaradi požarov v naravi.

| 4.2 | Področje odzivanja na poplave:
  Mehanizem Unije bi moral biti sposoben, da se odzove na poplave, ki prizadenejo vsaj tri države članice hkrati, ko so nacionalne zmogljivosti za odzivanje preobremenjene. Tak odziv bi moral obsegati vsaj skupno zmogljivost črpanja najmanj 20 000 m3 vode na uro do 21 dni.
  Prav tako bi moral biti mehanizem Unije sposoben zagotoviti obvladovanje poplav, ravnanje z odpadki, oceno jezov ter operacije iskanja in reševanja v primeru poplav. |
| --- | --- |

4.2

Mehanizem Unije bi moral biti sposoben, da se odzove na poplave, ki prizadenejo vsaj tri države članice hkrati, ko so nacionalne zmogljivosti za odzivanje preobremenjene. Tak odziv bi moral obsegati vsaj skupno zmogljivost črpanja najmanj 20 000 m3 vode na uro do 21 dni.

Prav tako bi moral biti mehanizem Unije sposoben zagotoviti obvladovanje poplav, ravnanje z odpadki, oceno jezov ter operacije iskanja in reševanja v primeru poplav.

| 4.3 | Področje odzivanja z iskanjem in reševanjem:
  Mehanizem Unije bi moral biti sposoben izvajati operacije iskanja in reševanja v vsaj štirih državah članicah hkrati v različnih okoljih in vrstah nesreč. Tak odziv zajema operacije, ki trajajo do 24 ur na dan in do sedem dni pri iskanju in reševanju v mestih srednjega obsega ter do deset dni pri iskanju in reševanju v mestih velikega obsega.
  Za posebne operacije iskanja in reševanja v gorah in jamah bi morale biti na voljo dodatne zmogljivosti ter strokovnjaki s področij vulkanologije, seizmologije, ocenjevanja jezov in gradbene tehnike. |
| --- | --- |

4.3

Mehanizem Unije bi moral biti sposoben izvajati operacije iskanja in reševanja v vsaj štirih državah članicah hkrati v različnih okoljih in vrstah nesreč. Tak odziv zajema operacije, ki trajajo do 24 ur na dan in do sedem dni pri iskanju in reševanju v mestih srednjega obsega ter do deset dni pri iskanju in reševanju v mestih velikega obsega.

Za posebne operacije iskanja in reševanja v gorah in jamah bi morale biti na voljo dodatne zmogljivosti ter strokovnjaki s področij vulkanologije, seizmologije, ocenjevanja jezov in gradbene tehnike.

| 4.4 | Področje odzivanja na KBRJ:
  Mehanizem Unije bi moral biti sposoben, da se hkrati odzove na prošnje vsaj treh držav članic v zvezi s potrebami po dekontaminaciji za najmanj 14 zaporednih dni in skupno 500 oseb, vključno s 50 poškodovanimi osebami, 15 000 m2 zunanjih površin in 200 m2 notranjih površin na uro, ob predpostavki, da se dekontaminacija lahko izvede z vodo, vključno z zmožnostjo dekontaminacije kritične opreme ali dokazov.
  Poleg tega bi moral biti mehanizem Unije sposoben, da se hkrati odzove na prošnje vsaj dveh držav članic za spremljanje radiološkega in jedrskega sevanja vsaj 10 zaporednih dni za skupaj 100 oseb, 10 vozil, 10 000 m2 zunanjih površin in 1 000 m2 notranjih površin na uro.
  Mehanizem Unije bi moral tudi zagotoviti, da je zmožen nuditi svetovanje v zvezi s KBRJ z napotitvijo osebja ali podporo iz zaledja. |
| --- | --- |

4.4

Mehanizem Unije bi moral biti sposoben, da se hkrati odzove na prošnje vsaj treh držav članic v zvezi s potrebami po dekontaminaciji za najmanj 14 zaporednih dni in skupno 500 oseb, vključno s 50 poškodovanimi osebami, 15 000 m2 zunanjih površin in 200 m2 notranjih površin na uro, ob predpostavki, da se dekontaminacija lahko izvede z vodo, vključno z zmožnostjo dekontaminacije kritične opreme ali dokazov.

Poleg tega bi moral biti mehanizem Unije sposoben, da se hkrati odzove na prošnje vsaj dveh držav članic za spremljanje radiološkega in jedrskega sevanja vsaj 10 zaporednih dni za skupaj 100 oseb, 10 vozil, 10 000 m2 zunanjih površin in 1 000 m2 notranjih površin na uro.

Mehanizem Unije bi moral tudi zagotoviti, da je zmožen nuditi svetovanje v zvezi s KBRJ z napotitvijo osebja ali podporo iz zaledja.

| 4.5 | Področje nujne zdravstvene pomoči (9):
  Mehanizem Unije bi moral biti sposoben, da se hkrati odzove na prošnje vsaj treh držav članic s potrebo po najmanj dvotedenski oskrbi skupno 800 ambulantnih pacientov na dan prek ekipe za nujno medicinsko pomoč tipa 1: moduli ambulantne urgentne oskrbe ter po vzpostavitvi operacijskih dvoran za skupaj 60 bolnišničnih pacientov prek ekipe za nujno medicinsko pomoč tipa 2: bolnišnični urgentni kirurški moduli. Tak odziv vključuje minimalno zmogljivost za oskrbo 45 manjših kirurških operacij na dan v dveh tednih.
  Mehanizem Unije bi moral biti sposoben, da se hkrati odzove na prošnje vsaj petih držav članic s potrebo po medicinski evakuaciji s skupno zmogljivostjo 24 pacientov, ki potrebujejo intenzivno nego, in 200 pacientov, ki ne potrebujejo intenzivne nege, na dan ter šest pacientov z zelo nalezljivimi boleznimi na dan za največ 14 dni.
  Mehanizem Unije bi moral biti sposoben, da se hkrati odzove na prošnje vsaj treh držav članic za mobilne laboratorijske analize, vključno z morebitnimi zmogljivostmi za KBRJ, s skupno zmogljivostjo 150 vzorcev na dan za največ 14 dni.
  Poleg tega bi moral mehanizem Unije v sodelovanju z organom za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA) zagotavljati razpoložljivost in dostop do kritičnih zdravstvenih protiukrepov, zlasti terapij in medicinskih pripomočkov, za obravnavanje resnih čezmejnih groženj za zdravje.
  Mehanizem Unije bi moral biti tudi sposoben zagotavljati specifično javnozdravstveno in epidemiološko svetovanje z napotitvijo ustreznih strokovnjakov in po potrebi strokovno podporo iz zaledja. |
| --- | --- |

4.5

Mehanizem Unije bi moral biti sposoben, da se hkrati odzove na prošnje vsaj treh držav članic s potrebo po najmanj dvotedenski oskrbi skupno 800 ambulantnih pacientov na dan prek ekipe za nujno medicinsko pomoč tipa 1: moduli ambulantne urgentne oskrbe ter po vzpostavitvi operacijskih dvoran za skupaj 60 bolnišničnih pacientov prek ekipe za nujno medicinsko pomoč tipa 2: bolnišnični urgentni kirurški moduli. Tak odziv vključuje minimalno zmogljivost za oskrbo 45 manjših kirurških operacij na dan v dveh tednih.

Mehanizem Unije bi moral biti sposoben, da se hkrati odzove na prošnje vsaj petih držav članic s potrebo po medicinski evakuaciji s skupno zmogljivostjo 24 pacientov, ki potrebujejo intenzivno nego, in 200 pacientov, ki ne potrebujejo intenzivne nege, na dan ter šest pacientov z zelo nalezljivimi boleznimi na dan za največ 14 dni.

Mehanizem Unije bi moral biti sposoben, da se hkrati odzove na prošnje vsaj treh držav članic za mobilne laboratorijske analize, vključno z morebitnimi zmogljivostmi za KBRJ, s skupno zmogljivostjo 150 vzorcev na dan za največ 14 dni.

Poleg tega bi moral mehanizem Unije v sodelovanju z organom za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA) zagotavljati razpoložljivost in dostop do kritičnih zdravstvenih protiukrepov, zlasti terapij in medicinskih pripomočkov, za obravnavanje resnih čezmejnih groženj za zdravje.

Mehanizem Unije bi moral biti tudi sposoben zagotavljati specifično javnozdravstveno in epidemiološko svetovanje z napotitvijo ustreznih strokovnjakov in po potrebi strokovno podporo iz zaledja.

Cilj Unije za odpornost na nesreče št. 5: varnost – zagotavljanje odpornega sistema civilne zaščite.

Center za usklajevanje nujnega odziva (ERCC) in organi civilne zaščite v državah članicah bi morali še naprej krepiti svoje neprekinjeno poslovanje. Poleg tega bi morali svoje načrtovanje neprekinjenega poslovanja prilagoditi medsektorskim in čezmejnim nesrečam. V ta namen bi morali ERCC in organi civilne zaščite v državah članicah zagotoviti medsektorsko in čezmejno sodelovanje ter spodbujati partnerstva s partnerji, kot so zasebni sektor, civilna družba in prostovoljne organizacije. Mehanizem Unije bi moral podpirati izvajanje stresnih testov za preverjanje neprekinjenega poslovanja centrov za nujno pomoč ter sodelovati z državami članicami pri nadaljnjem ukrepanju na podlagi pridobljenih izkušenj in priporočil.

Cilj: Do leta 2027 zagotoviti neprekinjeno poslovanje ERCC in organov civilne zaščite v državah članicah ter ohranjati njihove temeljne funkcije, tudi v zahtevnih okoliščinah nesreč s kaskadnimi medsektorskimi in čezmejnimi učinki, pri hkratnih in ponavljajočih se nesrečah, dolgotrajnih izrednih razmerah in novih tveganjih nesreč.

Za podporo in spremljanje izvajanja tega cilja bi si bilo treba prizadevati za naslednje specifične cilje:

Specifični cilji

| 5.1 | Izboljšati zmogljivosti za načrtovanje neprekinjenega poslovanja:
  ERCC in sorodni organi v državah članicah bi morali redno revidirati načrte in postopke, da bi postali prožnejši in prilagodljivejši za pričakovane posledice sedanjih in prihodnjih nesreč. Načrti in postopki bi morali temeljiti na scenarijih in ocenah učinka. Po potrebi bi morali zajemati vprašanja, kot so upravljanje s kadri, redno usposabljanje in vaje, upravljanje dobavne verige in potrebe po opremi, ustvarjanje zalog, presežne zmogljivosti ter odpornost in varnost sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). |
| --- | --- |

5.1

ERCC in sorodni organi v državah članicah bi morali redno revidirati načrte in postopke, da bi postali prožnejši in prilagodljivejši za pričakovane posledice sedanjih in prihodnjih nesreč. Načrti in postopki bi morali temeljiti na scenarijih in ocenah učinka. Po potrebi bi morali zajemati vprašanja, kot so upravljanje s kadri, redno usposabljanje in vaje, upravljanje dobavne verige in potrebe po opremi, ustvarjanje zalog, presežne zmogljivosti ter odpornost in varnost sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT).

| 5.2 | Izboljšati zmogljivosti medsektorskega usklajevanja:
  ERCC in sorodni organi v državah članicah bi morali:






  (a) | krepiti medsektorsko sodelovanje in interoperabilnost postopkov, da se pristojnim organom civilne zaščite, drugim ustreznim službam in partnerjem, vključno s ponudniki bistvenih storitev, organizacijami civilne družbe, prostovoljci in akademskim svetom, po potrebi omogoči hitro, uspešno in učinkovito povečanje odzivnih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

5.2

ERCC in sorodni organi v državah članicah bi morali:

(a)

krepiti medsektorsko sodelovanje in interoperabilnost postopkov, da se pristojnim organom civilne zaščite, drugim ustreznim službam in partnerjem, vključno s ponudniki bistvenih storitev, organizacijami civilne družbe, prostovoljci in akademskim svetom, po potrebi omogoči hitro, uspešno in učinkovito povečanje odzivnih ukrepov;

| (b) | vzdrževati in vzpostavljati medsektorske mreže in dogovore med organi in z ustreznimi partnerji v obdobjih med nesrečami. |
| --- | --- |

(b)

vzdrževati in vzpostavljati medsektorske mreže in dogovore med organi in z ustreznimi partnerji v obdobjih med nesrečami.

| 5.3 | Izboljšati zmogljivosti čezmejnega usklajevanja:
  ERCC in sorodni organi v državah članicah bi morali:






  (a) | krepiti čezmejno sodelovanje in interoperabilnost postopkov, sistemov in orodij, da se omogoči uspešna in učinkovita izmenjava informacij ter olajšata podpora pri operativnem odločanju in podpora države gostiteljice; |
| --- | --- | --- |

5.3

ERCC in sorodni organi v državah članicah bi morali:

(a)

krepiti čezmejno sodelovanje in interoperabilnost postopkov, sistemov in orodij, da se omogoči uspešna in učinkovita izmenjava informacij ter olajšata podpora pri operativnem odločanju in podpora države gostiteljice;

| (b) | ohranjati in vzpostavljati čezmejne dogovore med organi civilne zaščite in drugimi ustreznimi službami. |
| --- | --- |

(b)

ohranjati in vzpostavljati čezmejne dogovore med organi civilne zaščite in drugimi ustreznimi službami.

| 5.4 | Izboljšati zmogljivosti obveščanja in upravljanja informacij v zvezi s tveganji nesreč:
  ERCC in sorodni organi v državah članicah bi morali:






  (a) | izboljšati interoperabilnost sistemov in postopkov, ki podpirajo odziv civilne zaščite, ter usklajevanje odzivnih ukrepov med ustreznimi organi in partnerji; |
| --- | --- | --- |

5.4

ERCC in sorodni organi v državah članicah bi morali:

(a)

izboljšati interoperabilnost sistemov in postopkov, ki podpirajo odziv civilne zaščite, ter usklajevanje odzivnih ukrepov med ustreznimi organi in partnerji;

| (b) | zagotoviti, da komunikacijski sistemi in postopki ter sistemi in postopki upravljanja informacij podpirajo usklajeno obveščanje o tveganjih ter izrednih in kriznih razmerah med ustreznimi organi in z ustreznimi zunanjimi partnerji. |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da komunikacijski sistemi in postopki ter sistemi in postopki upravljanja informacij podpirajo usklajeno obveščanje o tveganjih ter izrednih in kriznih razmerah med ustreznimi organi in z ustreznimi zunanjimi partnerji.

| 5.5 | Izboljšati zmogljivosti evalvacije po nesrečah:
  ERCC in sorodni organi v državah članicah bi morali:






  (a) | sistematično izvajati pregled pridobljenih izkušenj po nesrečah. Ta pregled bi moral obsegati celotni cikel obvladovanja nesreč (preventivo, pripravljenost, odzivanje in obnovo). Pregled pridobljenih izkušenj bi moral vključevati organe civilne zaščite in morebitne druge ustrezne organe, službe in partnerje, ki so sodelovali pri obvladovanju zadevne nesreče; |
| --- | --- | --- |

5.5

ERCC in sorodni organi v državah članicah bi morali:

(a)

sistematično izvajati pregled pridobljenih izkušenj po nesrečah. Ta pregled bi moral obsegati celotni cikel obvladovanja nesreč (preventivo, pripravljenost, odzivanje in obnovo). Pregled pridobljenih izkušenj bi moral vključevati organe civilne zaščite in morebitne druge ustrezne organe, službe in partnerje, ki so sodelovali pri obvladovanju zadevne nesreče;

| (b) | zagotoviti, da se pridobljene izkušnje ustrezno razširjajo in uporabljajo v celotnem ciklu obvladovanja nesreč. |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da se pridobljene izkušnje ustrezno razširjajo in uporabljajo v celotnem ciklu obvladovanja nesreč.

---

(1)  Ocene tveganj različnih akterjev in na različnih ravneh upravljanja glede na posamezne primere vključujejo na primer Direktiva (EU) 2022/2557 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o odpornosti kritičnih subjektov in razveljavitvi Direktive Sveta 2008/114/ES (UL L 333, 27.12.2022, str. 164); Uredba (EU) 2022/2371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in o razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (UL L 314, 6.12.2022, str. 26); Direktiva 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, ki spreminja in nato razveljavlja Direktivo Sveta 96/82/ES (UL L 197, 24.7.2012, str. 1); Direktiva 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (UL L 288, 6.11.2007, str. 27).

(2)  Ustrezni skladi Unije so na primer mehanizem za okrevanje in odpornost, skladi kohezijske politike, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Instrument za tehnično podporo, program Obzorje Evropa in program LIFE.

(3)  Sklep št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (UL L 347, 20.12.2013, str. 924).

(4)  Ocene tveganja na ravni Unije vključujejo na primer evropsko oceno podnebnih tveganj v skladu s točko 14 sporočila z naslovom „Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam“ (COM(2021) 82 final z dne 24. februarja 2021).

(5)  „Boljša obnova“ po nesreči pomeni, da se upoštevajo morebitna načela preventive, zmanjševanja tveganja nesreč, ozelenitve ter druga načela in značilnosti trajnostnega razvoja, namesto da bi se zgolj obnovilo na enak način kot pred nesrečo.

(6)  Na podlagi opredelitve prebivalstva v raziskavah Eurobarometra na področju civilne zaščite: prebivalci držav članic, stari vsaj 15 let.

(7)  Opredelitev specifičnih ciljev temelji na tehničnih minimalnih zahtevah glede zmogljivosti za odzivanje na zadevnih področjih, kot so opredeljene v ustreznih izvedbenih sklepih Komisije, ter na operativnih izkušnjah in povratnih informacijah strokovnjakov držav članic o uporabi teh zmogljivosti.

(8)  Zaradi težav s proizvodnjo naj bi se polna zmogljivost za gašenje gozdnih požarov iz zraka dosegla do leta 2030.

(9)  Cilji zagotavljanja nujne zdravstvene pomoči ne vključujejo zmogljivosti nujne medicinske pomoči tipa 2 v okviru rescEU, ki se še razvija in naj bi začela v celoti delovati po letu 2024.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 15.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 56/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 56/12

---

Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022

Sprejetje predloga Komisije glede ustreznih ukrepov na podlagi člena 108(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije s strani vseh držav članic

(V skladu s členom 32(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (1)
  )

(2023/C 56/02)

V točki 468 Sporočila Komisije – Smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022 (2) je Komisija kot ustrezne ukrepe predlagala, naj države članice po potrebi spremenijo obstoječe sheme pomoči za varstvo okolja in energijo, da bi jih najpozneje do 31. decembra 2023 uskladile s Smernicami (točka 468(a) Sporočila). Komisija je pozvala države članice, naj dajo izrecno brezpogojno soglasje k predlaganim ustreznim ukrepom iz točke 468(a) v dveh mesecih od datuma objave zadevnih smernic v Uradnem listu Evropske unije (točka 468(b) Sporočila).

Vse države članice so dale izrecno in brezpogojno soglasje k predlaganim ustreznim ukrepom.

Komisija je v skladu s členom 23(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 seznanjena z izrecnim in brezpogojnim soglasjem vseh držav članic glede ustreznih ukrepov.

---

(1)  UL L 248, 24.9.2015, str. 9.

(2)  UL C 80, 18.2.2022, str. 1.

---

| 15.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 56/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 56/13

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10924 – PROXIMUS / ETHIAS / JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 56/03)

Komisija se je 8. februarja 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M10924. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M10924. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 15.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 56/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 56/14

---

Menjalni tečaji eura (1)

14. februar 2023

(2023/C 56/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0759 |
| JPY | japonski jen | 142,14 |
| DKK | danska krona | 7,4514 |
| GBP | funt šterling | 0,88125 |
| SEK | švedska krona | 11,1010 |
| CHF | švicarski frank | 0,9870 |
| ISK | islandska krona | 153,30 |
| NOK | norveška krona | 10,8778 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,749 |
| HUF | madžarski forint | 382,45 |
| PLN | poljski zlot | 4,7623 |
| RON | romunski lev | 4,9010 |
| TRY | turška lira | 20,2779 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5411 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4332 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4457 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6962 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4270 |
| KRW | južnokorejski won | 1 362,59 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,1656 |
| CNY | kitajski juan | 7,3314 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 303,53 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6786 |
| PHP | filipinski peso | 58,992 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,387 |
| BRL | brazilski real | 5,5552 |
| MXN | mehiški peso | 20,0122 |
| INR | indijska rupija | 89,1227 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0759

JPY

japonski jen

142,14

DKK

danska krona

7,4514

GBP

funt šterling

0,88125

SEK

švedska krona

11,1010

CHF

švicarski frank

0,9870

ISK

islandska krona

153,30

NOK

norveška krona

10,8778

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,749

HUF

madžarski forint

382,45

PLN

poljski zlot

4,7623

RON

romunski lev

4,9010

TRY

turška lira

20,2779

AUD

avstralski dolar

1,5411

CAD

kanadski dolar

1,4332

HKD

hongkonški dolar

8,4457

NZD

novozelandski dolar

1,6962

SGD

singapurski dolar

1,4270

KRW

južnokorejski won

1 362,59

ZAR

južnoafriški rand

19,1656

CNY

kitajski juan

7,3314

IDR

indonezijska rupija

16 303,53

MYR

malezijski ringit

4,6786

PHP

filipinski peso

58,992

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,387

BRL

brazilski real

5,5552

MXN

mehiški peso

20,0122

INR

indijska rupija

89,1227

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Svet

| 15.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 56/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 56/15

---

Obvestilo Zimbabwe Defence Industries, subjektu, za katerega veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/101/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/339, in Uredbe Sveta (ES) št. 314/2004, o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Zimbabveju

(2023/C 56/05)

Subjekt, naveden v Prilogi I k Sklepu Sveta 2011/101/SZVP (1), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/339 (2), in v Prilogi III k Uredbi Sveta (ES) št. 314/2004 (3), o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Zimbabveju, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da se subjekt iz navedenih prilog še naprej ohrani na seznamu oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2011/101/SZVP in Uredbe (ES) št. 314/2004.

Zadevni subjekt opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic (glej Prilogo II k Uredbi (ES) št. 314/2004) zaprosi, da se mu dovoli uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali točno določena plačila (glej člen 7 Uredbe).

Zadevni subjekt lahko zahtevek za ponovno preučitev odločitve o uvrstitvi na navedeni seznam skupaj s potrebnimi dokazili pošlje Svetu pred 1. novembrom 2023. Vsi tovrstni zahtevki se pošljejo na naslednji naslov:

| Conseil de l'Union européenne |
| --- |
| Secrétariat général |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Conseil de l'Union européenne

Secrétariat général

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevni subjekt opozarjamo tudi na možnost izpodbijanja sklepa Sveta pred Splošnim sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz členov 275, drugi odstavek, ter 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 42, 16.2.2011, str. 6.

(2)  UL L 47, 15.2.2023, str. 51.

(3)  UL L 55, 24.2.2004, str. 1.

---

Evropska komisija

| 15.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 56/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 56/16

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. marec 2023

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (1))

(2023/C 56/06)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

Spremenjene obrestne mere so prikazane v odebeljenem tisku.

Prejšnja razpredelnica je objavljena v UL C 12 z dne 13.1.2023, str. 9.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.3.2023 | ... | 3,06 | 3,06 | 1,10 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 2,92 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 2,96 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 1.2.2023 | 28.2.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,79 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |
| 1.1.2023 | 31.1.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,36 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.3.2023

...

3,06

3,06

1,10

3,06

7,43

3,06

2,92

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

2,96

3,06

3,06

3,52

1.2.2023

28.2.2023

2,56

2,56

0,79

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

1.1.2023

31.1.2023

2,56

2,56

0,36

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

---

(1)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 15.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 56/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 56/17

---

INFORMATIVNO OBVESTILO – JAVNO POSVETOVANJE

Začetek veljavnosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Čile o spremembah Dodatka I k Sporazumu o trgovini z žganimi pijačami in aromatiziranimi pijačami (Priloga VI), priloženemu k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani

(2023/C 56/07)

Republika Čile je sporočila, da se strinja s sprejetjem Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Čile o spremembah Dodatka I k Sporazumu o trgovini z žganimi pijačami in aromatiziranimi pijačami (Priloga VI), priloženemu k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani.

Sporazum zato začne veljati 9. marca 2023 (1).

---

(1)  UL C 287, 28.7.2022, str. 4.

---

| 15.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 56/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 56/18

---

INFORMATIVNO OBVESTILO – JAVNO POSVETOVANJE

Začetek veljavnosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Čile o spremembah dodatkov I, II, V in VIII k Sporazumu o trgovini z vini (Priloga V), priloženemu k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani

(2023/C 56/08)

Republika Čile je sporočila, da se strinja s sprejetjem Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Čile o spremembah dodatkov I, II, V in VIII k Sporazumu o trgovini z vini (Priloga V), priloženemu k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani.

Sporazum zato začne veljati 9. marca 2023 (1).

---

(1)  UL C 287, 28.7.2022, str. 19.

---

| 15.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 56/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 56/19

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2023/C 56/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Nordhessische Ahle Wurscht / Nordhessische Ahle Worscht“

EU št.: PGI-DE-02173 – 18.5.2016

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Nordhessische Ahle Wurscht / Nordhessische Ahle Worscht“

2.   Država članica ali tretja država

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   
  Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2.   
  Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Nordhessische Ahle Wurscht“ je na zraku sušena ali na zraku sušena in dimljena suha svinjska klobasa, ki se proizvaja v regiji severni Hessen. Konsistenca in občutek v ustih sta nekoliko drobljiva in bolj nežna kot pri tipičnih suhih klobasah. Ta nežen občutek v ustih se ohrani ne glede na stopnjo sušenja ali starost klobase. Glede na stopnjo zorenja se prodaja kot „mehka“, „čvrsta“ ali „suha“. Proizvod „Nordhessische Ahle Wurscht“ je na voljo v naslednjih oblikah: „Feldkieker“, „Dürre Runde“ in „Stracke“.

Glede kemijskih zahtev se ustrezno uporabljajo smernice za meso in mesne proizvode:

Za „Stracke“ in „Dürre Runde“: analitske vrednosti: mesne beljakovine, ki so brez beljakovin vezivnega tkiva: najmanj 12 %; mesne beljakovine, ki so brez beljakovin vezivnega tkiva, kot delež mesnih beljakovin: histometrično najmanj 65 vol. %, kemično vsaj 75 %.

Za „Feldkieker“: analitske vrednosti: mesne beljakovine, ki so brez beljakovin vezivnega tkiva: najmanj 12,5 %; mesne beljakovine, ki so brez beljakovin vezivnega tkiva, kot delež mesnih beljakovin: histometrično najmanj 70 vol. %, kemično vsaj 80 %.

Velikost in teža „Nordhessische Ahle Wurscht“ se razlikujeta glede na obliko. Sveža klobasa „Stracke“ po polnjenju tehta med 500 g in 3 000 g, „Dürre Runde“ med 350 g in 1 000 g in „Feldkieker“ med 800 g in 3 000 g. Klobasa med zorenjem zaradi sušenja izgubi vsaj 30 % svoje teže. Sprva je temno rdeče barve z vidnimi belimi lisami maščobe. Z zorenjem postane rdeča barva intenzivnejša.

Okus je rahlo kiselkast in ima značilno zrelo aromo.

3.3.   
  Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Proizvodnja klobase „Nordhessische Ahle Wurscht“ postavlja posebne zahteve glede kakovosti mesa. Klobasa je večinoma izdelana iz suhega in čvrstejšega svinjskega mesa starejših živali. Posebej za proizvodnjo klobase „Nordhessische Ahle Wurscht“ se prašiči pitajo dlje kot običajno. Ob zakolu morajo imeti prašiči povprečno živo težo najmanj 125 kg ali povprečno maso trupa najmanj 100 kg (povprečna masa trupa v Nemčiji leta 2016 je bila približno 94 kg).

Dokazano je, da dolge prevozne poti za živali pomenijo stres, ki vpliva na kakovost mesa ob zakolu. Izločanje hormona adrenalina pri prašičih spremeni razvoj vrednosti pH mesa po zakolu in njegovo absorpcijo vode. Oba dejavnika odločilno vplivata na zorenje klobase in njeno konsistenco ter s tem na kakovost proizvoda „Nordhessische Ahle Wurscht“. Standardni čas prevoza od kmetije do klavnice je zato omejen na dve uri. Zakol poteka izključno na geografskem območju.

Prašiči se ne razlikujejo po pasmi, temveč po masi trupa, saj so prašiči, ki se pitajo v severnem Hessnu, večinoma križanci različnih pasem.

3.4.   
  Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Zakol poteka izključno na geografskem območju. Meso se razreže in predela v proizvodnem obratu na geografskem območju. Zorenje in nato sušenje potekata v primernem okolju na geografskem območju.

3.5.   
  Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6.   
  Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

V skladu z zakonskimi zahtevami. Poleg tega sta ime in naslov proizvajalca navedena na etiketi na klobasi, na neposredno pritrjenem napisu ali na podoben način.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje je severni Hessen z naslednjimi podeželskimi okrožji: Hersfeld-Rothenburg, Kassel, Marburg-Biedenkopf, Schwalm-Eder, Waldeck-Frankenberg, Werra-Meißner in mesto Kassel.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem izhaja iz slovesa in posebne kakovosti proizvoda „Nordhessische Ahle Wurscht“, ki je posledica predelave sveže zaklane svinjine. Proizvodnja nadeva za klobaso mora biti končana najpozneje 12 ur po zakolu. Ta je proizveden iz prašičjega mesa brez kosti in z nizko vsebnostjo tetiv, ki je vzeto iz cele živali. Zato mora biti svinjina visoke kakovosti. To na primer vključuje uporabo starejših prašičev, ki imajo večjo maso trupa, zaradi česar se proizvod „Nordhessische Ahle Wurscht“ razlikuje od proizvodnje vseh drugih vrst klobas, ki so na voljo v Hessnu.

Dodatni dejavnik je zorenje, ki poteka v posebej prilagojenih prostorih, ki so še vedno tradicionalno zgrajeni iz gline. Posebno podnebje izboljšuje kakovost proizvoda „Nordhessische Ahle Wurscht“. Pogosti so tudi prostori, znani kot „Wurschthimmel“ („komore za klobase“). V njih se klobase obesijo na strop, da bi dozorele. Primerni so tudi klimatizirane komore in prostori, v katerih se za nadzor temperature in vlage uporablja tehnološka oprema. Ti različni načini zorenja se pogosto kombinirajo med seboj.

Okus je rahlo kiselkast in ima značilno zrelo aromo. Nastane z znižanjem vrednosti pH med zorenjem mesa, z uporabo soli in kalijevega nitrata ter počasnim zorenjem v specifičnem ozračju zorilnic. Glavne začimbe so poper, muškatni orešček in dodatne lokalne arome, odvisno od okrožja, kot so kumina, gorčično seme in česen. Dodajanje lokalnih arom ne vpliva na značilne lastnosti, videz ali teksturo proizvoda „Nordhessische Ahle Wurscht“.

Velik sloves proizvoda izhaja iz njegove dolgoletne tradicije in posebnega okusa ter trenda regionalno pridelanih proizvodov in vračanja k tradicionalnim proizvodom. To se odraža v številnih publikacijah in dogodkih, ki obeležujejo proizvod „Nordhessische Ahle Wurscht“.

Avtor Heinrich Keim je v svojem delu Nordhessisches Küchenbrevier (Vodnik po kuhinji severnega Hessna) poleg zbirke receptov za proizvod „Nordhessische Ahle Wurscht“ vključil tudi „Nordhessische Wurstologie“(katalog klobas iz severnega Hessena). V svojem delu Nordhessische Ahle Worscht: Eine Wurst mit Kultstatus (Nordhessische Ahle Worscht: klobasa s kultnim statusom) je posvetil celoten esej tej mesni specialiteti.

Vendar proizvod „Nordhessische Ahle Wurscht“ nima pomembne vloge samo v literaturi. V zvezi z mesno specialiteto iz severnega Hessna so se razvile številne dejavnosti. Ustanovljena so bila različna društva za ohranjanje izvirne metode proizvodnje. Prvo je bilo leta 2005 ustanovljeno društvo Förderverein Nordhessische Ahle Wurscht e.V. Leta 2004 je združenje Slow Food Germany dodalo proizvod „Nordhessische Ahle Wurscht“ v svoj katalog Ark of Taste, da bi promoviralo njegovo tradicionalno metodo proizvodnje in ga zaščitilo kot kulturno dobrino.

Na pobudo mesarskih cehov je leta 2011 potekalo prvo prvenstvo „Nordhessische Ahle Wurscht“, za katero je 130 cehovskih podjetij iz severnega Hessna predstavilo več kot 300 klobas in se potegovalo za nagrade. Od takrat tekmovanje poteka vsaki dve leti. O rezultatih se obsežno poroča, na primer v časopisu Deutsche Handwerks Zeitung ali regionalnem dnevniku Hessisch-Niedersächsische Allgemeine.

Društvo Förderverein Nordhessische Ahle Wurscht e.V. od leta 2011 vsako leto organizira dan klobase „Nordhessische Ahle Wurscht“.

Dober sloves, ki ga proizvod „Nordhessische Ahle Wurscht“ uživa v regiji in drugod, izhaja iz dejstva, da gre za tradicionalni proizvod, ki se na geografskem območju proizvaja že stoletja in je medtem dobil kultni status.

Za velike dele severnega Hessna so bili zgodovinsko značilni gozdovi in kmetijstvo, kar velja še danes. Prašiče je lahko redil skoraj vsakdo, saj so jih na pitanje gnali v gozd, zato dodatna krma za prašiče pogosto ni bila potrebna. S tem povezan domači zakol je pomembno prispeval k preživljanju podeželskega prebivalstva.

Publikacija Ahle Wurscht – Das europäische Schmeckewöhlerchen der Grimm-Heimat Nordhessen (Ahle Wurscht – evropska poslastica z domačega kraja bratov Grimm) sledi izvoru proizvoda „Nordhessische Ahle Wurscht“ vse do rimskih časov in plemena Hermanduri, ki je ohranilo sesekljano meso s soljo iz slane reke (verjetno reke Werra) in z njim trgovalo z Rimljani.

Domači zakol in pomanjkanje hladilnikov sta pomenila, da je bilo treba sveže zaklano meso takoj predelati. Zato ima proizvod „Nordhessische Ahle Wurscht“ posebno konsistenco.

Tradicija proizvodnje klobase „Nordhessische Ahle Wurscht“ se ohranja še danes. Po nenehnem upadanju zakola doma so uveljavljeni mesarji ohranili tradicijo proizvodnje suhih klobas. Znanje o proizvodnji mesnih specialitet severnega Hessna je še vedno zelo razširjeno. Vsak mesar ima še vedno svoje začimbe za proizvod „Nordhessische Ahle Wurscht“.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40957

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 15.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 56/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 56/23

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2023/C 56/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Haricot de Soissons“

EU št.: PGI-FR-02805 – 11. oktober 2021

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Haricot de Soissons“

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   
  Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   
  Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Haricot de Soissons“ je debelozrnati suhi beli fižol botanične vrste Phaseolus coccineus, za katerega so značilni:

| — | debelo zrno, pri čemer tisoč zrn tehta več kot 1 400 gramov; |
| --- | --- |

—

debelo zrno, pri čemer tisoč zrn tehta več kot 1 400 gramov;

| — | ledvičasta oblika; |
| --- | --- |

—

ledvičasta oblika;

| — | bela do slonokoščena homogena barva; |
| --- | --- |

—

bela do slonokoščena homogena barva;

| — | dolžina najmanj 17 mm in širina najmanj 10 mm; |
| --- | --- |

—

dolžina najmanj 17 mm in širina najmanj 10 mm;

| — | vsebnost vlage med 12 in 17 %. |
| --- | --- |

—

vsebnost vlage med 12 in 17 %.

Trži se izključno kot suho zrnje.

Po najmanj 12-urnem namakanju je zelo primeren za kuhanje.

Po kuhanju sta glavni organoleptični lastnosti proizvoda mehka in topljiva struktura ter tanka in v ustih nezaznavna lupina.

3.3.   
  Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode

—

3.4.   
  Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Faze proizvodnje od setve do obiranja in mlatve potekajo na geografskem območju označbe „Haricot de Soissons“.

3.5.   
  Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Fižol „Haricot de Soissons“ se pakira v prodajne enote za potrošnike ali na debelo.

Pakiranje pridelka različnih letin v isti seriji je prepovedano. Skladišči se na suhem in zaščiten pred svetlobo.

3.6.   
  Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg obveznih navedb, ki se zahtevajo z zakonodajo o označevanju in predstavitvi živil, oznaka vključuje registrirano ime proizvoda in simbol ZGO Evropske unije, ki sta v istem vidnem polju.

Na oznaki mora biti tudi izraz „Phaseolus coccineus“.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje zaščitene geografske označbe „Haricot de Soissons“ zajema ozemlje naslednjih okrožij in občin departmaja Aisne:

| — | celotna okrožja Château-Thierry, Laon in Soissons; |
| --- | --- |

—

celotna okrožja Château-Thierry, Laon in Soissons;

| — | občine: Archon, Autels, Berlise, Brunehamel, Chaourse, Chéry-lès-Rozoy, Clermont-les-Fermes, Cuiry-lès-Iviers, Dagny-Lambercy, Dizy-le-Gros, Dohis, Dolignon, Grandrieux, Lislet, Montcornet, Montloué, Morgny-en-Thiérache, Noircourt, Parfondeval, Raillimont, Renneval, Résigny, Rouvroy-sur-Serre, Rozoy-sur-Serre, Sainte-Geneviève, Soize, Thuel, Vigneux-Hocquet, Ville-aux-Bois-lès-Dizy in Vincy-Reuil-et-Magny. |
| --- | --- |

—

občine: Archon, Autels, Berlise, Brunehamel, Chaourse, Chéry-lès-Rozoy, Clermont-les-Fermes, Cuiry-lès-Iviers, Dagny-Lambercy, Dizy-le-Gros, Dohis, Dolignon, Grandrieux, Lislet, Montcornet, Montloué, Morgny-en-Thiérache, Noircourt, Parfondeval, Raillimont, Renneval, Résigny, Rouvroy-sur-Serre, Rozoy-sur-Serre, Sainte-Geneviève, Soize, Thuel, Vigneux-Hocquet, Ville-aux-Bois-lès-Dizy in Vincy-Reuil-et-Magny.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem temelji na slovesu in lastnostih fižola „Haricot de Soissons“, ki so rezultat naravnih in človeških dejavnikov na geografskem območju. Gojenje tega fižola je dobro prilagojeno talnim in podnebnim razmeram, kar zagotavlja, da ima pridelano zrno lastnosti, ki jih pričakujejo potrošniki, med drugim lastniki restavracij, in zaradi katerih uživa sloves.

Območje proizvodnje leži v departmaju Aisne, na ravninah in v dolinah. Občina Soissons leži v središču območja proizvodnje.

Za geografsko območje je značilno oslabljeno oceansko podnebje s celinskim vplivom, zaznamovano s pogostimi padavinami (v povprečju 123 dni na leto), čeprav je letna količina padavin povprečna (okoli 700 mm), s temperaturami, ki so na splošno zmerne, in majhnimi temperaturnimi razlikami, z redkimi vročinskimi valovi ali hudimi zimami.

Nevarnosti jesenske zmrzali je mogoče obvladovati s pravili obiranja, ki jih uporabljajo proizvajalci.

Geografsko območje zaznamujejo skoraj vseprisotni vodotoki in mokrišča. Pokrajino tako tvorijo doline rek Aisne, Ailette, Marne in Serre.

Tla na geografskem območju so bogata z drobnimi hranilnimi delci. So prepustna, nekompaktna, nezbita in dobro zadržujejo vodo.

Departma Aisne je že od 18. stoletja znan po pridelavi suhega fižola. Na tem območju so gojili več vrst in sort suhega fižola, danes pa pridelovalci, opremljeni s starodavnim znanjem, gojijo le še fižol „Haricot de Soissons“.

Znanje pridelovalcev se kaže v vseh fazah gojenja fižola „Haricot de Soissons“:

| — | Setev na parcelah, izbranih zaradi njihovih agronomskih lastnosti, poteka v obdobju, ko se je mogoče izogniti zmrzali. -Razdalja med vrstami omogoča prezračenost in optimalno osončenost rastlin. |
| --- | --- |

—

Setev na parcelah, izbranih zaradi njihovih agronomskih lastnosti, poteka v obdobju, ko se je mogoče izogniti zmrzali. -Razdalja med vrstami omogoča prezračenost in optimalno osončenost rastlin.

| — | Fižol „Haricot de Soissons“ izhaja iz sort vrste Phaseolus coccineus, ki so zelo trpežne in odporne ovijalke. |
| --- | --- |

—

Fižol „Haricot de Soissons“ izhaja iz sort vrste Phaseolus coccineus, ki so zelo trpežne in odporne ovijalke.

| — | Z oporami je mogoče vzgajati rastline v višino. |
| --- | --- |

—

Z oporami je mogoče vzgajati rastline v višino.

| — | Optimalen čas za obiranje je takrat, ko so stroki posušeni in prevladujoče kostanjeve barve. Spravilo se izvaja z obiranjem strokov v eni ali več fazah ali obiranjem s cele rastline najmanj tri tedne po tem, ko se rastline porežejo. |
| --- | --- |

—

Optimalen čas za obiranje je takrat, ko so stroki posušeni in prevladujoče kostanjeve barve. Spravilo se izvaja z obiranjem strokov v eni ali več fazah ali obiranjem s cele rastline najmanj tri tedne po tem, ko se rastline porežejo.

| — | Mlatev, sortiranje in skladiščenje omogočajo ohranjanje kakovosti in konzerviranje zrn. |
| --- | --- |

—

Mlatev, sortiranje in skladiščenje omogočajo ohranjanje kakovosti in konzerviranje zrn.

Fižol „Haricot de Soissons“ je debelozrnat, homogene bele do slonokoščene barve, ledvičaste oblike in z vsebnostjo vlage med 12 in 17 %.

Posebnosti fižola „Haricot de Soissons“ so:

| — | tanka lupina, ki je po najmanj 12-urnem namakanju in kuhanju nezaznavna; |
| --- | --- |

—

tanka lupina, ki je po najmanj 12-urnem namakanju in kuhanju nezaznavna;

| — | velika primernost za kuhanje; |
| --- | --- |

—

velika primernost za kuhanje;

| — | mehka in topljiva tekstura po kuhanju. |
| --- | --- |

—

mehka in topljiva tekstura po kuhanju.

Odlike fižola „Haricot de Soissons“ so povezane z naravnimi dejavniki na območju, pa tudi z znanjem in izkušnjami pridelovalcev.

Tanka lupina in homogena bela do slonokoščena barva fižola „Haricot de Soissons“ sta rezultat toplote, ki v rastnem ciklu ni pretirana, ter živahne rasti zlasti zaradi rahlih tal, ki se hitro segrejejo in dobro zadržujejo vodo.

Tla imajo razmeroma dobro uravnoteženo teksturo, pri kateri delež gline ne presega 45 %, delež peska pa ne 75 %, kar je kot nalašč za setev in rast fižola „Haricot de Soissons“.

Opore omogočajo razvoj rastline po celotni višini ter optimalno osončenost in prezračenost, zato je mogoče izkoristiti pogoste padavine, ne da bi to vplivalo na zdravje pridelka.

Obiranje strokov v eni ali več fazah ali obiranje s cele rastline najmanj tri tedne po tem, ko se rastline porežejo, je utemeljeno s cvetenjem od junija do septembra. S poznavanjem faze zrelosti je mogoče zagotoviti mehkobo in topljivo teksturo zrna ter nezaznavnost njegove lupine po kuhanju.

Mlatev strokov za ločevanje zrna temelji na znanju in izkušnjah, ki omogočajo, da cela zrna ostanejo nepoškodovana.

Fižol „Haricot de Soissons“ uživa sloves že več stoletij.

Trgovina s suhim fižolom se je razvila zaradi prisotnosti proizvajalcev in trgovcev v okolici Soissonsa, kar je prispevalo k razvoju proizvoda. „V tej majhni pokrajini [nekdanja upravna enota Soissons] dobro uspevajo različni pridelki. Zlasti je na pretek živil, kot so zrna vseh vrst, s katerimi se precej trguje, zelenjave, kot je fižol, ki se izvaža daleč, in artičok, ki se pošiljajo vse do Pariza“ (Mémoire sur les manufactures, l'industrie, le commerce de la généralité de Soissons (zapis o manufakturah, industriji in trgovini v nekdanji upravni enoti Soissons) z dne 22. februarja 1787).

Leta 1804 je Grimod de la Reynière, francoski gastronomski kritik, omenil zgodovinski sloves fižola „Haricot de Soissons“: „Soissons je pokrajina v Franciji, za katero velja, da v njej pridelujejo najboljši fižol.“ Tako je v popisu nacionalnega sveta za kulinariko (Inventaire du Conseil National des Arts Culinaires) navedeno, da „soissonski beli fižol spada med vrste zelenjave, ki jih Parižani v 18. stoletju najbolj cenijo“.

Statistični podatki ministrstva za kmetijstvo iz leta 1928 potrjujejo, da so pridelovalci večinoma uporabljali vrsto Phaseolus coccineus, ki je prilagojena naravnim dejavnikom na območju.

V popisu francoske kulinarične dediščine je v zvezi z lokalnimi proizvodi in tradicionalnimi recepti (Inventaire du patrimoine culinaire de la France, Albin Michel/CNAC – Région Picarde – izdaja iz leta 1999) fižol „Haricot de Soissons“ naveden kot poseben proizvod tega območja.

Fižol „Haricot de Soissons“ je vključen v enciklopedijo Larousse gastronomique (izdaja iz leta 1996, ki je nastala pod okriljem gastronomskega odbora, ki mu je predsedoval Joël ROBUCHON), referenčno knjigo o gastronomiji, njeni zgodovini in kulinaričnih tehnikah.

Današnja dinamika v sektorju fižola „Haricot de Soissons“ temelji na prisotnosti neodvisnih proizvajalcev in zadruge, ustanovljene leta 2003, ki združuje več kot 80 % proizvajalcev.

Sloves fižola „Haricot de Soissons“ je izpričan v tisku, in sicer v turističnih dokumentih departmaja Aisne.

Fižol „Haricot de Soissons“ je prisoten tudi na jedilnikih gastronomskih restavracij. Na primer kuharski mojster Lucas Vannier ponuja oradin file z omako iz soissonskega fižola s fermentiranim paradižnikom.

Praznik fižola „Haricot de Soissons“ z animacijami in degustacijami jedi, ki si ga je leta 2005 zamislilo mesto Soissons, je zelo priljubljen in pritegne od 50 000 do 60 000 obiskovalcev.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-Haricot-de-Soissons-propre.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---