# Europos Sąjungos C 47/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 47 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. vasario 7d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 47

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. vasario 7d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2022 m. liepos 4–7 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2022 m. liepos 4–7 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. liepos 5 d., antradienis |
| 2023/C 47/01 | 2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų skurdo Europoje (2021/2170(INI)) | 2 |
| 2023/C 47/02 | 2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija Indijos ir Ramiojo vandenyno strategija prekybos ir investicijų srityje (2021/2200(INI)) | 15 |
| 2023/C 47/03 | 2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimo ES ir Indijos bendradarbiavimo prekybos ir investicijų srityje (2021/2177(INI)) | 23 |
| 2023/C 47/04 | 2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija Bendri Europos veiksmai priežiūros srityje (2021/2253(INI)) | 30 |
| 2023/C 47/05 | 2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl psichikos sveikatos skaitmeniniame darbo pasaulyje (2021/2098(INI)) | 63 |
| 2023/C 47/06 | 2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija Bankų sąjunga. 2021 m. metinė ataskaita (2021/2184(INI)) | 75 |
| | 2022 m. liepos 6 d., trečiadienis |
| 2023/C 47/07 | 2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2021 m. ataskaitos dėl Bosnijos ir Hercegovinos (2021/2245(INI)) | 87 |
| 2023/C 47/08 | 2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. Komisijos ataskaitos dėl Serbijos (2021/2249(INI)) | 102 |
| 2023/C 47/09 | 2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. Komisijos ataskaitos dėl Kosovo (2021/2246(INI)) | 118 |
| 2023/C 47/10 | 2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir daugiašališkumo apsaugos (2020/2114(INI)) | 130 |
| 2023/C 47/11 | 2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl aprūpinimo maistu problemos sprendimo besivystančiose šalyse (2021/2208(INI)) | 149 |
| 2023/C 47/12 | 2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES socialinės ekonomikos veiksmų plano (2021/2179(INI)) | 171 |
| 2023/C 47/13 | 2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija Sąveikinė diskriminacija Europos Sąjungoje: Afrikos, Artimųjų Rytų, Lotynų Amerikos ir Azijos kilmės moterų socialinė ir ekonominė padėtis (2021/2243(INI)) | 184 |
| 2023/C 47/14 | 2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių veto siekiant sutrukdyti įgyvendinti visuotinį susitarimą dėl pelno mokesčio (2022/2734(RSP)) | 198 |
| | 2022 m. liepos 7 d., ketvirtadienis |
| 2023/C 47/15 | 2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kardinolo J. Zeno ir pagalbos fondo 612 patikėtinių suėmimo Honkonge (2022/2751(RSP)) | 202 |
| 2023/C 47/16 | 2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl čiabuvių ir aplinkos gynėjų padėties Brazilijoje, įskaitant Domo Phillipso ir Bruno Pereiros nužudymą (2022/2752(RSP)) | 205 |
| 2023/C 47/17 | 2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Tadžikistano Kalnų Badachšano autonominiame vilajete (2022/2753(RSP)) | 209 |
| 2023/C 47/18 | 2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos (2021/2203(INI)) | 213 |
| 2023/C 47/19 | 2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija 2020 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės (2021/2235(INI)) | 225 |
| 2023/C 47/20 | 2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. Metinė 2020 m. ataskaita (2021/2234(INI)) | 236 |
| 2023/C 47/21 | 2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija Geresnis reglamentavimas: bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus (2021/2166(INI)) | 250 |
| 2023/C 47/22 | 2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl JAV Aukščiausiojo Teismo sprendimo Jungtinėse Valstijose panaikinti teisę į abortą ir poreikio Europos Sąjungoje užtikrinti teisę į abortą bei moterų sveikatos apsaugą (2022/2742(RSP)) | 268 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. liepos 5 d., antradienis |
| 2023/C 47/23 | 2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai ir Komisijai dėl derybų dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės kriminalinės policijos organizacijos (ICPO-INTERPOL) bendradarbiavimo susitarimo (2022/2025(INI)) | 273 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. liepos 5 d., antradienis

2023/C 47/01

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų skurdo Europoje (2021/2170(INI))

2

2023/C 47/02

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija Indijos ir Ramiojo vandenyno strategija prekybos ir investicijų srityje (2021/2200(INI))

15

2023/C 47/03

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimo ES ir Indijos bendradarbiavimo prekybos ir investicijų srityje (2021/2177(INI))

23

2023/C 47/04

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija Bendri Europos veiksmai priežiūros srityje (2021/2253(INI))

30

2023/C 47/05

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl psichikos sveikatos skaitmeniniame darbo pasaulyje (2021/2098(INI))

63

2023/C 47/06

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija Bankų sąjunga. 2021 m. metinė ataskaita (2021/2184(INI))

75

2022 m. liepos 6 d., trečiadienis

2023/C 47/07

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2021 m. ataskaitos dėl Bosnijos ir Hercegovinos (2021/2245(INI))

87

2023/C 47/08

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. Komisijos ataskaitos dėl Serbijos (2021/2249(INI))

102

2023/C 47/09

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. Komisijos ataskaitos dėl Kosovo (2021/2246(INI))

118

2023/C 47/10

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir daugiašališkumo apsaugos (2020/2114(INI))

130

2023/C 47/11

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl aprūpinimo maistu problemos sprendimo besivystančiose šalyse (2021/2208(INI))

149

2023/C 47/12

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES socialinės ekonomikos veiksmų plano (2021/2179(INI))

171

2023/C 47/13

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija Sąveikinė diskriminacija Europos Sąjungoje: Afrikos, Artimųjų Rytų, Lotynų Amerikos ir Azijos kilmės moterų socialinė ir ekonominė padėtis (2021/2243(INI))

184

2023/C 47/14

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių veto siekiant sutrukdyti įgyvendinti visuotinį susitarimą dėl pelno mokesčio (2022/2734(RSP))

198

2022 m. liepos 7 d., ketvirtadienis

2023/C 47/15

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kardinolo J. Zeno ir pagalbos fondo 612 patikėtinių suėmimo Honkonge (2022/2751(RSP))

202

2023/C 47/16

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl čiabuvių ir aplinkos gynėjų padėties Brazilijoje, įskaitant Domo Phillipso ir Bruno Pereiros nužudymą (2022/2752(RSP))

205

2023/C 47/17

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Tadžikistano Kalnų Badachšano autonominiame vilajete (2022/2753(RSP))

209

2023/C 47/18

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos (2021/2203(INI))

213

2023/C 47/19

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija 2020 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės (2021/2235(INI))

225

2023/C 47/20

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. Metinė 2020 m. ataskaita (2021/2234(INI))

236

2023/C 47/21

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija Geresnis reglamentavimas: bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus (2021/2166(INI))

250

2023/C 47/22

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl JAV Aukščiausiojo Teismo sprendimo Jungtinėse Valstijose panaikinti teisę į abortą ir poreikio Europos Sąjungoje užtikrinti teisę į abortą bei moterų sveikatos apsaugą (2022/2742(RSP))

268

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. liepos 5 d., antradienis

2023/C 47/23

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai ir Komisijai dėl derybų dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės kriminalinės policijos organizacijos (ICPO-INTERPOL) bendradarbiavimo susitarimo (2022/2025(INI))

273

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. liepos 6 d., trečiadienis |
| 2023/C 47/24 | 2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 216 straipsnio dėl komitetų posėdžių pakeitimo (2022/2069(REG)) | 283 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2022 m. liepos 6 d., trečiadienis

2023/C 47/24

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 216 straipsnio dėl komitetų posėdžių pakeitimo (2022/2069(REG))

283

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. liepos 5 d., antradienis |
| 2023/C 47/25 | P9_TA(2022)0269Skaitmeninių paslaugų aktas ***I2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos (Skaitmeninių paslaugų aktas), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB (Skaitmeninių paslaugų aktas) | 285 |
| 2023/C 47/26 | P9_TA(2022)0270Skaitmeninių rinkų aktas ***I2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingų ir sąžiningų skaitmeninio sektoriaus rinkų (Skaitmeninių rinkų aktas) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl atvirų konkurencijai ir sąžiningų skaitmeninio sektoriaus rinkų, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos (ES) 2019/1937 ir (ES) 2020/1828 (Skaitmeninių rinkų aktas) | 288 |
| 2023/C 47/27 | 2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl euro įvedimo Kroatijoje 2023 m. sausio 1 d. (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE)) | 289 |
| 2023/C 47/28 | 2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE)) | 292 |
| 2023/C 47/29 | P9_TA(2022)0273Laikinosios prekybos liberalizavimo priemonės Moldovai ***I2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laikinų prekybos liberalizavimo priemonių papildant prekybos lengvatas, taikomas Moldovos produktams pagal Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl laikinų prekybos liberalizavimo priemonių papildant prekybos lengvatas, taikomas produktams iš Moldovos Respublikos pagal Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą | 293 |
| | 2022 m. liepos 6 d., trečiadienis |
| 2023/C 47/30 | P9_TA(2022)0282Rusijos invazija į Ukrainą: Krizės priemonės žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose ***I2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl konkrečių priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir tos karinės agresijos keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei, iš dalies keičiamas ir ištaisomas Reglamentas (ES) Nr. 508/2014 (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 508/2014, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir to agresijos karo keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei | 294 |
| | 2022 m. liepos 7 d., ketvirtadienis |
| 2023/C 47/31 | P9_TA(2022)0294Rusijos invazija į Ukrainą: laikinosios priemonės dėl Ukrainos išduotų vairuotojo dokumentų ***I2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą nustatomos specialios laikinosios priemonės, susijusios su Ukrainos pagal Ukrainos teisę išduotais vairuotojų dokumentais (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 7 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo, atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą, nustatomos konkrečios laikinosios priemonės, susijusios su Ukrainos pagal Ukrainos teisės aktus išduotais vairuotojų dokumentais | 295 |
| 2023/C 47/32 | 2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Sąjungos ribojamųjų priemonių pažeidimų laikymo viena iš nusikaltimų sričių Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnio 1 dalies tikslais (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE)) | 296 |
| 2023/C 47/33 | P9_TA(2022)0296Išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai ***I2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl išskirtinės makrofinansinės pagalbos teikimo Ukrainai (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 7 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/... dėl išskirtinės makrofinansinės pagalbos teikimo Ukrainai | 297 |
| 2023/C 47/34 | 2022 m. liepos 7 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vienodų sąlygų darniajam oro transportui užtikrinimo (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) | 298 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2022 m. liepos 5 d., antradienis

2023/C 47/25

P9_TA(2022)0269Skaitmeninių paslaugų aktas ***I2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos (Skaitmeninių paslaugų aktas), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB (Skaitmeninių paslaugų aktas)

285

2023/C 47/26

P9_TA(2022)0270Skaitmeninių rinkų aktas ***I2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingų ir sąžiningų skaitmeninio sektoriaus rinkų (Skaitmeninių rinkų aktas) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl atvirų konkurencijai ir sąžiningų skaitmeninio sektoriaus rinkų, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos (ES) 2019/1937 ir (ES) 2020/1828 (Skaitmeninių rinkų aktas)

288

2023/C 47/27

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl euro įvedimo Kroatijoje 2023 m. sausio 1 d. (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

289

2023/C 47/28

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

292

2023/C 47/29

P9_TA(2022)0273Laikinosios prekybos liberalizavimo priemonės Moldovai ***I2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laikinų prekybos liberalizavimo priemonių papildant prekybos lengvatas, taikomas Moldovos produktams pagal Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl laikinų prekybos liberalizavimo priemonių papildant prekybos lengvatas, taikomas produktams iš Moldovos Respublikos pagal Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą

293

2022 m. liepos 6 d., trečiadienis

2023/C 47/30

P9_TA(2022)0282Rusijos invazija į Ukrainą: Krizės priemonės žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose ***I2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl konkrečių priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir tos karinės agresijos keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei, iš dalies keičiamas ir ištaisomas Reglamentas (ES) Nr. 508/2014 (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 508/2014, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir to agresijos karo keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei

294

2022 m. liepos 7 d., ketvirtadienis

2023/C 47/31

P9_TA(2022)0294Rusijos invazija į Ukrainą: laikinosios priemonės dėl Ukrainos išduotų vairuotojo dokumentų ***I2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą nustatomos specialios laikinosios priemonės, susijusios su Ukrainos pagal Ukrainos teisę išduotais vairuotojų dokumentais (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 7 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo, atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą, nustatomos konkrečios laikinosios priemonės, susijusios su Ukrainos pagal Ukrainos teisės aktus išduotais vairuotojų dokumentais

295

2023/C 47/32

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Sąjungos ribojamųjų priemonių pažeidimų laikymo viena iš nusikaltimų sričių Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnio 1 dalies tikslais (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

296

2023/C 47/33

P9_TA(2022)0296Išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai ***I2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl išskirtinės makrofinansinės pagalbos teikimo Ukrainai (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 7 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/... dėl išskirtinės makrofinansinės pagalbos teikimo Ukrainai

297

2023/C 47/34

2022 m. liepos 7 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vienodų sąlygų darniajam oro transportui užtikrinimo (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD))

298

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2023 2 7

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2022–2023 M. SESIJA

2022 m. liepos 4–7 d. posėdžiai

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. liepos 5 d., antradienis

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/2

---

P9_TA(2022)0274

Moterų skurdas Europoje

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų skurdo Europoje (2021/2170(INI))

(2023/C 47/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 9, 151, 153 ir 157 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 9, 151, 153 ir 157 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač į jos nuostatas dėl socialinių teisių ir vyrų bei moterų lygybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač į jos nuostatas dėl socialinių teisių ir vyrų bei moterų lygybės,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., principą „nė vieno nepalikti nuošalyje“, visų pirma į 1-ąjį tikslą, kuriuo siekiama panaikinti skurdą, 5-ąjį tikslą, kuriuo siekiama užtikrinti lyčių lygybę ir pagerinti moterų gyvenimo sąlygas, ir 8-ąjį tikslą, kuriuo siekiama tvaraus ekonomikos augimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., principą „nė vieno nepalikti nuošalyje“, visų pirma į 1-ąjį tikslą, kuriuo siekiama panaikinti skurdą, 5-ąjį tikslą, kuriuo siekiama užtikrinti lyčių lygybę ir pagerinti moterų gyvenimo sąlygas, ir 8-ąjį tikslą, kuriuo siekiama tvaraus ekonomikos augimo,

| — | atsižvelgdamas į ES augimo strategiją „Europa 2020“, ypač į jos tikslą iki 2020 m. 25 proc. sumažinti asmenų, gyvenančių žemiau nacionalinės skurdo ribos, skaičių Europos Sąjungoje padedant išbristi iš skurdo daugiau kaip 20 mln. žmonių, ir į būtinybę visapusiškai panaudoti valstybių narių socialinės apsaugos ir pensijų sistemas siekiant užtikrinti pakankamą pajamų paramą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES augimo strategiją „Europa 2020“, ypač į jos tikslą iki 2020 m. 25 proc. sumažinti asmenų, gyvenančių žemiau nacionalinės skurdo ribos, skaičių Europos Sąjungoje padedant išbristi iš skurdo daugiau kaip 20 mln. žmonių, ir į būtinybę visapusiškai panaudoti valstybių narių socialinės apsaugos ir pensijų sistemas siekiant užtikrinti pakankamą pajamų paramą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (toliau – Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (toliau – Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 190 dėl smurto ir priekabiavimo darbo pasaulyje panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 190 dėl smurto ir priekabiavimo darbo pasaulyje panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros (3) (toliau – Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros (3) (toliau – Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir skurdo Europos Sąjungoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir skurdo Europos Sąjungoje (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl moterų verslumo mažosiose ir vidutinėse įmonėse (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl moterų verslumo mažosiose ir vidutinėse įmonėse (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas: lyčių aspektas“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas: lyčių aspektas“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl poreikio parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl poreikio parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl moterų ekonominio įgalėjimo ES privačiajame ir viešajame sektoriuose (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl moterų ekonominio įgalėjimo ES privačiajame ir viešajame sektoriuose (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl priežiūros paslaugų ES siekiant geresnės lyčių lygybės (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl priežiūros paslaugų ES siekiant geresnės lyčių lygybės (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir mokesčių politikos ES (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir mokesčių politikos ES (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 30 d. rezoliuciją dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 30 d. rezoliuciją dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl lyčių aspektu grindžiamo požiūrio COVID-19 krizės metu ir pokriziniu laikotarpiu (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl lyčių aspektu grindžiamo požiūrio COVID-19 krizės metu ir pokriziniu laikotarpiu (14),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją „Senasis kontinentas sensta. Galimybės ir uždaviniai, susiję su senėjimo politika po 2020 m.“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją „Senasis kontinentas sensta. Galimybės ir uždaviniai, susiję su senėjimo politika po 2020 m.“ (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant dirbančiųjų skurdui (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant dirbančiųjų skurdui (16),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas „Lyčių lygybe grindžiama ekonomika ES. Tolesni veiksmai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas „Lyčių lygybe grindžiama ekonomika ES. Tolesni veiksmai“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) ataskaitą „Pekinas + 25 – 5-oji Pekino veiksmų platformos įgyvendinimo ES valstybėse narėse apžvalga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) ataskaitą „Pekinas + 25 – 5-oji Pekino veiksmų platformos įgyvendinimo ES valstybėse narėse apžvalga“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. Tarptautinės darbo organizacijos ataskaitą „COVID-19 ir darbo pasaulis. Ketvirtas leidimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. Tarptautinės darbo organizacijos ataskaitą „COVID-19 ir darbo pasaulis. Ketvirtas leidimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 15 d. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (EUROFOUND) ir Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) politikos apžvalgą „Aukštynkryptė lyčių lygybės konvergencija. Kaip arti yra lygybės sąjunga?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 15 d. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (EUROFOUND) ir Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) politikos apžvalgą „Aukštynkryptė lyčių lygybės konvergencija. Kaip arti yra lygybės sąjunga?“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio mėn. Parlamento vidaus politikos generalinio direktorato Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus tyrimą „Lyčių aspektu grindžiamas požiūris užtikrinant galimybę naudotis energija Europos Sąjungoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio mėn. Parlamento vidaus politikos generalinio direktorato Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus tyrimą „Lyčių aspektu grindžiamas požiūris užtikrinant galimybę naudotis energija Europos Sąjungoje“,

| — | atsižvelgdamas į EIGE 2019 ir 2020 m. lyčių lygybės indeksus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIGE 2019 ir 2020 m. lyčių lygybės indeksus,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. tarptautinės nevyriausybinės organizacijos „Make Mothers Matter“ pareiškimą dėl pozicijos „Motinų skurdas Europos Sąjungoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. tarptautinės nevyriausybinės organizacijos „Make Mothers Matter“ pareiškimą dėl pozicijos „Motinų skurdas Europos Sąjungoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario mėn. Europos kovos su skurdu tinklo 2021 m. metinės tvaraus augimo strategijos ir pasiūlymo dėl 2021 m. bendros užimtumo ataskaitos vertinimą „Siekis užtikrinti socialiniu požiūriu įtraukų ir skurdui atsparų atsigavimą po COVID-19 pandemijos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario mėn. Europos kovos su skurdu tinklo 2021 m. metinės tvaraus augimo strategijos ir pasiūlymo dėl 2021 m. bendros užimtumo ataskaitos vertinimą „Siekis užtikrinti socialiniu požiūriu įtraukų ir skurdui atsparų atsigavimą po COVID-19 pandemijos“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 19 d. Parlamento vidaus politikos generalinio direktorato Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus tyrimą „COVID-19 pandemija ir jos ekonominis poveikis moterims bei moterų skurdui. Įžvalgos iš 5 Europos šalių“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 19 d. Parlamento vidaus politikos generalinio direktorato Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus tyrimą „COVID-19 pandemija ir jos ekonominis poveikis moterims bei moterų skurdui. Įžvalgos iš 5 Europos šalių“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Parlamento vidaus politikos generalinio direktorato Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus tyrimą „Lyčių lygybė. Ekonominė priežiūros paslaugų vertė atsižvelgiant į skiriamas ES lėšas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Parlamento vidaus politikos generalinio direktorato Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus tyrimą „Lyčių lygybė. Ekonominė priežiūros paslaugų vertė atsižvelgiant į skiriamas ES lėšas“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl kovos su skurdu tikslo siekimo atsižvelgiant į didėjančias namų ūkių išlaidas (17) ir į prie jos pridėtą Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl kovos su skurdu tikslo siekimo atsižvelgiant į didėjančias namų ūkių išlaidas (17) ir į prie jos pridėtą Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. pradėtą ES kovos su benamyste platformos veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. pradėtą ES kovos su benamyste platformos veiklą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A9-0194/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A9-0194/2022),

| A. | kadangi lyčių lygybė yra viena iš pagrindinių Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų Sąjungos vertybių; kadangi SESV 8 straipsnyje nustatytas lyčių aspekto integravimo principas; |
| --- | --- |

A.

kadangi lyčių lygybė yra viena iš pagrindinių Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų Sąjungos vertybių; kadangi SESV 8 straipsnyje nustatytas lyčių aspekto integravimo principas;

| B. | kadangi skurdo panaikinimas yra vienas iš ES prioritetų, įtvirtintų ES sutarties 3 straipsnyje ir Chartijos 34 straipsnyje, ir yra pagrindinis Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano tikslas, atspindintis ES įsipareigojimą įgyvendinant savo politiką kovoti su skurdu; |
| --- | --- |

B.

kadangi skurdo panaikinimas yra vienas iš ES prioritetų, įtvirtintų ES sutarties 3 straipsnyje ir Chartijos 34 straipsnyje, ir yra pagrindinis Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano tikslas, atspindintis ES įsipareigojimą įgyvendinant savo politiką kovoti su skurdu;

| C. | kadangi ES skurde gyvenančių moterų skaičius vis dar yra didesnis nei vyrų (18); kadangi, nepaisant to, kad Europos Sąjungoje sumažėjo tiek moterų, tiek vyrų skurdas, ir toliau neproporcingai daugiau moterų nei vyrų patiria skurdą ir socialinės atskirties riziką, visų pirma ją patiria moterys, kurios patiria tarpusavyje susijusių formų diskriminaciją; kadangi 2020 m. Europos Sąjungoje moterys patyrė didesnę skurdo ir socialinės atskirties riziką (angl. AROPE) nei vyrai (atitinkamai 22,9 ir 20,9 proc.), nors nuo 2015 m. abiem atvejais ji sumažėjo (buvo atitinkamai 24,9 proc. ir 23,1 proc.); kadangi nuo 2017 m. vyrų ir moterų skurdo skirtumas padidėjo 21 valstybėje narėje (19); kadangi, anot duomenų, įvairiose valstybėse narės moterų skurdo lygis labai skiriasi; kadangi dėl tvirtos moterų skurdo ir vaikų skurdo sąsajos 1 iš 4 vaikų ES gresia skurdas arba socialinė atskirtis; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES skurde gyvenančių moterų skaičius vis dar yra didesnis nei vyrų (18); kadangi, nepaisant to, kad Europos Sąjungoje sumažėjo tiek moterų, tiek vyrų skurdas, ir toliau neproporcingai daugiau moterų nei vyrų patiria skurdą ir socialinės atskirties riziką, visų pirma ją patiria moterys, kurios patiria tarpusavyje susijusių formų diskriminaciją; kadangi 2020 m. Europos Sąjungoje moterys patyrė didesnę skurdo ir socialinės atskirties riziką (angl. AROPE) nei vyrai (atitinkamai 22,9 ir 20,9 proc.), nors nuo 2015 m. abiem atvejais ji sumažėjo (buvo atitinkamai 24,9 proc. ir 23,1 proc.); kadangi nuo 2017 m. vyrų ir moterų skurdo skirtumas padidėjo 21 valstybėje narėje (19); kadangi, anot duomenų, įvairiose valstybėse narės moterų skurdo lygis labai skiriasi; kadangi dėl tvirtos moterų skurdo ir vaikų skurdo sąsajos 1 iš 4 vaikų ES gresia skurdas arba socialinė atskirtis;

| D. | kadangi, remiantis 2019 m. 27 ES valstybėse narėse atliktais skaičiavimais, moterys ypač patiria skurdo riziką (AROPE), o skurdo rodiklis, atsižvelgus į socialines išmokas, siekia 17,1 proc.; kadangi nuo COVID-19 pandemijos pradžios moterys neproporcingai nukentėjo socialinėje ir ekonominėje srityse, be kita ko, kai kuriais atvejais dėl darbo vietų praradimo; kadangi moterų užimtumo lygis pandemijos metu sumažėjo net labiau nei per 2008 m. nuosmukį; kadangi taip yra, be kita ko, dėl to, kad padaugėjo neapmokamų priežiūros, namų ūkio ir švietimo darbų, kuriuos daugiausia atlieka moterys, ir dėl to taip pat padidėjo moterų skurdas; kadangi net iki COVID-19 pandemijos dauguma darbuotojų, dirbančių laikinai arba ne visu etatu, buvo moterys, ypač paslaugų sektoriuje, ir kadangi pandemija šią tendenciją dar labiau sustiprino; kadangi COVID-19 pandemijos padariniai dar nėra iki galo suvokti ir kadangi socialinis bei ekonominis jos poveikis bus jaučiamas ir artimiausiais metais; kadangi dėl to labai svarbu išnagrinėti moterų skurdą joms kovojant su COVID-19 krize ir jos padariniais; kadangi priemonių, kurių imtasi siekiant įveikti 2008 m. finansų krizę, nepakako moterų skurdui sumažinti; kadangi socialinių viešųjų paslaugų finansavimo mažinimas ir mažesnis darbo užmokestis neproporcingai paveikė moteris, nes jos labiau priklauso nuo socialinių viešųjų paslaugų ir išmokų; |
| --- | --- |

D.

kadangi, remiantis 2019 m. 27 ES valstybėse narėse atliktais skaičiavimais, moterys ypač patiria skurdo riziką (AROPE), o skurdo rodiklis, atsižvelgus į socialines išmokas, siekia 17,1 proc.; kadangi nuo COVID-19 pandemijos pradžios moterys neproporcingai nukentėjo socialinėje ir ekonominėje srityse, be kita ko, kai kuriais atvejais dėl darbo vietų praradimo; kadangi moterų užimtumo lygis pandemijos metu sumažėjo net labiau nei per 2008 m. nuosmukį; kadangi taip yra, be kita ko, dėl to, kad padaugėjo neapmokamų priežiūros, namų ūkio ir švietimo darbų, kuriuos daugiausia atlieka moterys, ir dėl to taip pat padidėjo moterų skurdas; kadangi net iki COVID-19 pandemijos dauguma darbuotojų, dirbančių laikinai arba ne visu etatu, buvo moterys, ypač paslaugų sektoriuje, ir kadangi pandemija šią tendenciją dar labiau sustiprino; kadangi COVID-19 pandemijos padariniai dar nėra iki galo suvokti ir kadangi socialinis bei ekonominis jos poveikis bus jaučiamas ir artimiausiais metais; kadangi dėl to labai svarbu išnagrinėti moterų skurdą joms kovojant su COVID-19 krize ir jos padariniais; kadangi priemonių, kurių imtasi siekiant įveikti 2008 m. finansų krizę, nepakako moterų skurdui sumažinti; kadangi socialinių viešųjų paslaugų finansavimo mažinimas ir mažesnis darbo užmokestis neproporcingai paveikė moteris, nes jos labiau priklauso nuo socialinių viešųjų paslaugų ir išmokų;

| E. | kadangi lyčių aspekto integravimas reiškia, kad reikia atsižvelgti į lyčių skirtumus per visą politikos ciklą, o rengiant, įgyvendinant ir vertinant politiką, programas ir projektus, kuriais siekiama didinti lyčių lygybę, papildomai reikia vadovautis tarpsektoriniu požiūriu ir atsižvelgti į moterų ir vyrų įvairovę; kadangi iki šiol ES politikoje nebuvo įgyvendinta tikra politika, į kurią integruotas lyčių aspektas, ir nebuvo taikomas tarpsektorinis požiūris; |
| --- | --- |

E.

kadangi lyčių aspekto integravimas reiškia, kad reikia atsižvelgti į lyčių skirtumus per visą politikos ciklą, o rengiant, įgyvendinant ir vertinant politiką, programas ir projektus, kuriais siekiama didinti lyčių lygybę, papildomai reikia vadovautis tarpsektoriniu požiūriu ir atsižvelgti į moterų ir vyrų įvairovę; kadangi iki šiol ES politikoje nebuvo įgyvendinta tikra politika, į kurią integruotas lyčių aspektas, ir nebuvo taikomas tarpsektorinis požiūris;

| F. | kadangi ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje Sąjunga įpareigojama kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija ir skatinti socialinį teisingumą ir apsaugą bei moterų ir vyrų lygybę pagal socialinės rinkos ekonomikos koncepciją; kadangi Europos socialinio ramsčio veiksmų plane iškeltas konkretus tikslas – iki 2030 m. sumažinti žmonių, kuriems gresia skurdas, skaičių bent 15 milijonų, įskaitant 5 milijonus vaikų; kadangi socialinė, žalioji ir lyčių lygybės darbotvarkės yra tarpusavyje susijusios ir jomis siekiama bendrų tikslų – užtikrinti darnų ekonomikos augimą ir teisingą išteklių paskirstymą; kadangi diskusijose dėl dabartinio ES socialinio ir ekonominio valdymo modelio peržiūros turėtų būti atsižvelgiama į ES įsipareigojimą mažinti nelygybę ir panaikinti skurdą, visų pirma moterų skurdą; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje Sąjunga įpareigojama kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija ir skatinti socialinį teisingumą ir apsaugą bei moterų ir vyrų lygybę pagal socialinės rinkos ekonomikos koncepciją; kadangi Europos socialinio ramsčio veiksmų plane iškeltas konkretus tikslas – iki 2030 m. sumažinti žmonių, kuriems gresia skurdas, skaičių bent 15 milijonų, įskaitant 5 milijonus vaikų; kadangi socialinė, žalioji ir lyčių lygybės darbotvarkės yra tarpusavyje susijusios ir jomis siekiama bendrų tikslų – užtikrinti darnų ekonomikos augimą ir teisingą išteklių paskirstymą; kadangi diskusijose dėl dabartinio ES socialinio ir ekonominio valdymo modelio peržiūros turėtų būti atsižvelgiama į ES įsipareigojimą mažinti nelygybę ir panaikinti skurdą, visų pirma moterų skurdą;

| G. | kadangi JT specialusis pranešėjas itin didelio skurdo ir žmogaus teisių klausimais Olivier De Schutter pažymėjo, kad Europos Sąjunga turėtų parengti visos ES kovos su skurdu strategiją, kuria būtų užtikrintas struktūrinis ir platus požiūris į moterų skurdo panaikinimą; kadangi po pandemijos Europos Sąjungai reikia teisingesnės visuomenės sutarties, įskaitant ekonominę politiką, kuria būtų siekiama mažinti ekonominę nelygybę; |
| --- | --- |

G.

kadangi JT specialusis pranešėjas itin didelio skurdo ir žmogaus teisių klausimais Olivier De Schutter pažymėjo, kad Europos Sąjunga turėtų parengti visos ES kovos su skurdu strategiją, kuria būtų užtikrintas struktūrinis ir platus požiūris į moterų skurdo panaikinimą; kadangi po pandemijos Europos Sąjungai reikia teisingesnės visuomenės sutarties, įskaitant ekonominę politiką, kuria būtų siekiama mažinti ekonominę nelygybę;

| H. | kadangi tėvų skurdas dažnai yra vaikų skurdo priežastis; kadangi investavimu į politikos priemones, kuriomis remiamos moterys, taip pat pagerinamos jų šeimų ir ypač jų vaikų gyvenimo sąlygos; kadangi ES ir valstybės narės privalo gerbti, saugoti ir įgyvendinti vaikų teises pagal ES sutartį; kadangi skurdo sąlygomis kyla pavojus vaikų teisėms; kadangi vaikų skurdo panaikinimas įtrauktas į Europos socialinių teisių ramsčio 11 principą; |
| --- | --- |

H.

kadangi tėvų skurdas dažnai yra vaikų skurdo priežastis; kadangi investavimu į politikos priemones, kuriomis remiamos moterys, taip pat pagerinamos jų šeimų ir ypač jų vaikų gyvenimo sąlygos; kadangi ES ir valstybės narės privalo gerbti, saugoti ir įgyvendinti vaikų teises pagal ES sutartį; kadangi skurdo sąlygomis kyla pavojus vaikų teisėms; kadangi vaikų skurdo panaikinimas įtrauktas į Europos socialinių teisių ramsčio 11 principą;

| I. | kadangi nepilnoms šeimoms kyla didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika ir yra didesnė tikimybė, kad skurdas bus perduodamas iš kartos į kartą; kadangi 85 proc. nepilnų šeimų sudaro vienišų motinų šeimos; kadangi 2020 m. 42,1 proc. ES gyventojų – vienišų suaugusiųjų, turinčių išlaikomų vaikų, – grėsė skurdas arba socialinė atskirtis; |
| --- | --- |

I.

kadangi nepilnoms šeimoms kyla didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika ir yra didesnė tikimybė, kad skurdas bus perduodamas iš kartos į kartą; kadangi 85 proc. nepilnų šeimų sudaro vienišų motinų šeimos; kadangi 2020 m. 42,1 proc. ES gyventojų – vienišų suaugusiųjų, turinčių išlaikomų vaikų, – grėsė skurdas arba socialinė atskirtis;

| J. | kadangi moterų skurdas yra visą gyvenimą trunkančios diskriminacijos rezultatas; kadangi lyčių stereotipai vis dar turi didelę įtaką pasidalijimui darbais namuose, švietimo sektoriuje, darbo vietoje ir visuomenėje, taip pat galimybėms patekti į valdžią ir sprendimų priėmimo galimybėms; kadangi neapmokamais priežiūros ir namų ruošos darbais, kuriuos daugiausia atlieka moterys, užkraunama neproporcinga našta moterims; kadangi visame pasaulyje moterys sudaro 70 proc. sveikatos ir priežiūros sektorių darbuotojų; kadangi tokio pobūdžio darbai buvo sistemingai nuvertinami, nes juos nemokamai dirbo ir tebedirba moterys namų ūkiuose; kadangi moterų darbo užmokestis yra mažesnis nei vyrų; kadangi dėl laiko stygiaus moterys dažniau sudaro darbo ne visą darbo dieną sutartis; kadangi moterys kenčia nuo dirbančiųjų skurdo, joms dėl mažo darbo intensyvumo kyla didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika; |
| --- | --- |

J.

kadangi moterų skurdas yra visą gyvenimą trunkančios diskriminacijos rezultatas; kadangi lyčių stereotipai vis dar turi didelę įtaką pasidalijimui darbais namuose, švietimo sektoriuje, darbo vietoje ir visuomenėje, taip pat galimybėms patekti į valdžią ir sprendimų priėmimo galimybėms; kadangi neapmokamais priežiūros ir namų ruošos darbais, kuriuos daugiausia atlieka moterys, užkraunama neproporcinga našta moterims; kadangi visame pasaulyje moterys sudaro 70 proc. sveikatos ir priežiūros sektorių darbuotojų; kadangi tokio pobūdžio darbai buvo sistemingai nuvertinami, nes juos nemokamai dirbo ir tebedirba moterys namų ūkiuose; kadangi moterų darbo užmokestis yra mažesnis nei vyrų; kadangi dėl laiko stygiaus moterys dažniau sudaro darbo ne visą darbo dieną sutartis; kadangi moterys kenčia nuo dirbančiųjų skurdo, joms dėl mažo darbo intensyvumo kyla didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika;

| K. | kadangi reikėtų deramai atsižvelgti į Europos socialinių teisių ramsčio rekomendacijas dėl lyčių lygybės, lygių galimybių ir aktyvios paramos užimtumui; |
| --- | --- |

K.

kadangi reikėtų deramai atsižvelgti į Europos socialinių teisių ramsčio rekomendacijas dėl lyčių lygybės, lygių galimybių ir aktyvios paramos užimtumui;

| L. | kadangi moterų skurdas yra daugialypis, todėl reikia kovoti su visų moterų skurdo aspektų priežastimis ir pasekmėmis, įskaitant ne tik materialinį nepriteklių, bet ir nepakankamas galimybes gauti įvairių išteklių ir paslaugų, nes dėl to ribojamos jų galimybės visapusiškai naudotis piliečių teisėmis; kadangi moterų skurdui tiesioginės įtakos turi tai, kad nėra teisingai įvertintas darbas, kurį paprastai atlieka moterys, karjeros pertraukos dėl motinystės atostogų ar priežiūros pareigų, nevienodas neapmokamų priežiūros pareigų ir namų ruošos darbų pasidalijimas, segregacija švietimo srityje, o vėliau ir darbo rinkoje; kadangi moterų skurdas lemia jų atskirtį nuo tam tikrų socialinių ir politinių gyvenimo aspektų; kadangi tuo pat metu dėl nepakankamų galimybių naudotis ištekliais ir paslaugomis didėja rizika moterims atsidurti skurde arba likti skurde, o tai rodo, kad skurdas ir socialinė bei politinė atskirtis yra tarpusavyje susiję; |
| --- | --- |

L.

kadangi moterų skurdas yra daugialypis, todėl reikia kovoti su visų moterų skurdo aspektų priežastimis ir pasekmėmis, įskaitant ne tik materialinį nepriteklių, bet ir nepakankamas galimybes gauti įvairių išteklių ir paslaugų, nes dėl to ribojamos jų galimybės visapusiškai naudotis piliečių teisėmis; kadangi moterų skurdui tiesioginės įtakos turi tai, kad nėra teisingai įvertintas darbas, kurį paprastai atlieka moterys, karjeros pertraukos dėl motinystės atostogų ar priežiūros pareigų, nevienodas neapmokamų priežiūros pareigų ir namų ruošos darbų pasidalijimas, segregacija švietimo srityje, o vėliau ir darbo rinkoje; kadangi moterų skurdas lemia jų atskirtį nuo tam tikrų socialinių ir politinių gyvenimo aspektų; kadangi tuo pat metu dėl nepakankamų galimybių naudotis ištekliais ir paslaugomis didėja rizika moterims atsidurti skurde arba likti skurde, o tai rodo, kad skurdas ir socialinė bei politinė atskirtis yra tarpusavyje susiję;

| M. | kadangi skurdo poveikis moterims ir vyrams skiriasi ir kadangi todėl siekiant geriau suprasti skurdo feminizaciją reikia atsižvelgti ir į tokius rodiklius, kaip antai amžius, tikėtina gyvenimo trukmė, pajamų nelygybė, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, namų ūkio tipas ir socialinės išmokos; kadangi įvairių vykdomų veiksmų ir politinių priemonių, kuriomis remiama lyčių lygybė, užimtumas, švietimas, mokesčių politika ir būstas, sąveika gali padėti veiksmingiau kovoti su giliai įsišaknijusiomis skurdo ir socialinės atskirties priežastimis; |
| --- | --- |

M.

kadangi skurdo poveikis moterims ir vyrams skiriasi ir kadangi todėl siekiant geriau suprasti skurdo feminizaciją reikia atsižvelgti ir į tokius rodiklius, kaip antai amžius, tikėtina gyvenimo trukmė, pajamų nelygybė, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, namų ūkio tipas ir socialinės išmokos; kadangi įvairių vykdomų veiksmų ir politinių priemonių, kuriomis remiama lyčių lygybė, užimtumas, švietimas, mokesčių politika ir būstas, sąveika gali padėti veiksmingiau kovoti su giliai įsišaknijusiomis skurdo ir socialinės atskirties priežastimis;

| N. | kadangi tam tikroms moterų grupėms, pvz., vienišoms motinoms, vyresnėms nei 65 metų moterims, neįgalioms moterims, žemo išsilavinimo moterims ir migrantų kilmės moterims, kyla didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika; |
| --- | --- |

N.

kadangi tam tikroms moterų grupėms, pvz., vienišoms motinoms, vyresnėms nei 65 metų moterims, neįgalioms moterims, žemo išsilavinimo moterims ir migrantų kilmės moterims, kyla didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika;

| O. | kadangi tarp 27 ES valstybių narių gyventojų vyresnio amžiaus moterų yra daugiau nei vyrų; kadangi 2019 m. labai senų moterų (85 metų ir vyresnių) buvo virš dviejų kartų daugiau nei labai senų vyrų; kadangi senėjimo raida turės didelį poveikį vyriausybėms, verslui ir pilietinei visuomenei, visų pirma sveikatos ir socialinės priežiūros sistemoms, darbo rinkoms, viešiesiems finansams ir pensijoms; |
| --- | --- |

O.

kadangi tarp 27 ES valstybių narių gyventojų vyresnio amžiaus moterų yra daugiau nei vyrų; kadangi 2019 m. labai senų moterų (85 metų ir vyresnių) buvo virš dviejų kartų daugiau nei labai senų vyrų; kadangi senėjimo raida turės didelį poveikį vyriausybėms, verslui ir pilietinei visuomenei, visų pirma sveikatos ir socialinės priežiūros sistemoms, darbo rinkoms, viešiesiems finansams ir pensijoms;

| P. | kadangi iš skaičių matyti, kad ES tapti skurdo ir socialinės atskirties aukomis gresia vidutiniškai 29,5 proc. neįgalių moterų, palyginti su 27,5 proc. neįgalių vyrų; |
| --- | --- |

P.

kadangi iš skaičių matyti, kad ES tapti skurdo ir socialinės atskirties aukomis gresia vidutiniškai 29,5 proc. neįgalių moterų, palyginti su 27,5 proc. neįgalių vyrų;

| Q. | kadangi moterys iš labiau pažeidžiamų grupių, pvz., jaunos moterys, neįgalios moterys, migrantų kilmės moterys, romų tautybės moterys, religinėms ar etninėms mažumoms priklausančios moterys, taip pat LBTQI+ moterys, patiria papildomų ir tarpusavyje susijusių formų diskriminaciją, kai jos naudojasi švietimo, sveikatos priežiūros, užimtumo ir socialinėmis paslaugomis, todėl joms kyla didesnė skurdo rizika; |
| --- | --- |

Q.

kadangi moterys iš labiau pažeidžiamų grupių, pvz., jaunos moterys, neįgalios moterys, migrantų kilmės moterys, romų tautybės moterys, religinėms ar etninėms mažumoms priklausančios moterys, taip pat LBTQI+ moterys, patiria papildomų ir tarpusavyje susijusių formų diskriminaciją, kai jos naudojasi švietimo, sveikatos priežiūros, užimtumo ir socialinėmis paslaugomis, todėl joms kyla didesnė skurdo rizika;

| R. | kadangi romai susiduria su diskriminacija siekdami pasinaudoti užimtumo iniciatyvomis, pvz., Jaunimo garantijų iniciatyva; kadangi valstybinėms užimtumo tarnyboms dažnai trūksta išteklių, kad jos pasiektų romų kilmės žmones, arba jos taiko netiesioginės diskriminacijos praktiką; |
| --- | --- |

R.

kadangi romai susiduria su diskriminacija siekdami pasinaudoti užimtumo iniciatyvomis, pvz., Jaunimo garantijų iniciatyva; kadangi valstybinėms užimtumo tarnyboms dažnai trūksta išteklių, kad jos pasiektų romų kilmės žmones, arba jos taiko netiesioginės diskriminacijos praktiką;

| S. | kadangi, kalbant apie skurdo duomenis, statistiniu namų ūkio vienetu apibrėžiamas skurdas namų ūkiuose ir neatsižvelgiama į lyčių nelygybę paskirstant išteklius viduje, todėl sunku gauti patikimus duomenis, suskirstytus pagal lytį; |
| --- | --- |

S.

kadangi, kalbant apie skurdo duomenis, statistiniu namų ūkio vienetu apibrėžiamas skurdas namų ūkiuose ir neatsižvelgiama į lyčių nelygybę paskirstant išteklius viduje, todėl sunku gauti patikimus duomenis, suskirstytus pagal lytį;

| T. | kadangi dėl moterų skurdo didėja benamystės, nepakankamų galimybių gauti tinkamą būstą ir energijos nepritekliaus rizika; kadangi reikalingos politikos priemonės, specialiai pritaikytos vienišiems tėvams; |
| --- | --- |

T.

kadangi dėl moterų skurdo didėja benamystės, nepakankamų galimybių gauti tinkamą būstą ir energijos nepritekliaus rizika; kadangi reikalingos politikos priemonės, specialiai pritaikytos vienišiems tėvams;

| U. | kadangi lyčių lygybė darbo rinkoje yra svarbi moterų skurdo mažinimo priemonė, kuri naudinga ne tik moterims, bet ir visai ekonomikai, nes daro teigiamą poveikį BVP, užimtumo lygiui ir našumui; kadangi pagerinus lyčių lygybę iki 2050 m. ES BVP vienam gyventojui padidėtų nuo 6,1 iki 9,6 proc. ir būtų sukurta 10,5 mln. papildomų darbo vietų, kurios būtų naudingos ir moterims, ir vyrams; |
| --- | --- |

U.

kadangi lyčių lygybė darbo rinkoje yra svarbi moterų skurdo mažinimo priemonė, kuri naudinga ne tik moterims, bet ir visai ekonomikai, nes daro teigiamą poveikį BVP, užimtumo lygiui ir našumui; kadangi pagerinus lyčių lygybę iki 2050 m. ES BVP vienam gyventojui padidėtų nuo 6,1 iki 9,6 proc. ir būtų sukurta 10,5 mln. papildomų darbo vietų, kurios būtų naudingos ir moterims, ir vyrams;

| V. | kadangi, nors darbas sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys, yra labai svarbus, o jo socialinė ir ekonominė vertė yra didelė, jis yra menkiau vertinamas ir mažiau apmokamas nei darbas sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba vyrai; kadangi reikia skubiai iš naujo įvertinti darbo užmokesčio adekvatumą sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys, atsižvelgiant į jų socialinę ir ekonominę vertę, ir pasiekti pažangos ES teisės aktais didinant minimalųjį darbo užmokestį, minimalias pajamas ir darbo užmokesčio skaidrumą; |
| --- | --- |

V.

kadangi, nors darbas sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys, yra labai svarbus, o jo socialinė ir ekonominė vertė yra didelė, jis yra menkiau vertinamas ir mažiau apmokamas nei darbas sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba vyrai; kadangi reikia skubiai iš naujo įvertinti darbo užmokesčio adekvatumą sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys, atsižvelgiant į jų socialinę ir ekonominę vertę, ir pasiekti pažangos ES teisės aktais didinant minimalųjį darbo užmokestį, minimalias pajamas ir darbo užmokesčio skaidrumą;

| W. | kadangi teisė į darbą yra esminė sąlyga, kad moterys galėtų naudotis ekonomine nepriklausomybe, profesine savirealizacija ir veiksmingomis lygiomis teisėmis; |
| --- | --- |

W.

kadangi teisė į darbą yra esminė sąlyga, kad moterys galėtų naudotis ekonomine nepriklausomybe, profesine savirealizacija ir veiksmingomis lygiomis teisėmis;

| X. | kadangi vidutinis lyčių užimtumo skirtumas yra 11,5 proc. o neproporcingai daug moterų dirba sektoriuose, kuriuose darbas mažai apmokamas, mažų garantijų; kadangi moterys dažniau naudojasi lanksčiomis darbo formomis, dirba pagal netipines ir lanksčias darbo sutartis (darbas ne visą darbo dieną, laikinas darbas ir t. t.); kadangi moterys patiria diskriminaciją dėl nėštumo ir motinystės; kadangi 2019 m. Europos Sąjungoje vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas siekė 14,1 proc., nors tarp valstybių narių buvo didelių skirtumų (20); kadangi nuo 2010 m. vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas padidėjo 17-oje valstybių narių, o vyrų ir moterų pajamų skirtumas padidėjo 19-oje valstybių narių, taigi, apskritai vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pajamų nelygybė ES padidėjo (21); kadangi apie 10 proc. ES dirbančių gyventojų gresia skurdas ir kadangi dažniausiai moterims mokamas minimalus darbo užmokestis arba mažesnis nei pragyvenimą užtikrinantis darbo užmokestis, be kita ko, dėl aktyvesnio moterų dalyvavimo neoficialioje ekonomikoje; kadangi kova su nedeklaruojamu darbu ir tinkamo bei teisingo minimaliojo darbo užmokesčio, kuriuo užtikrinamas deramas gyvenimo lygis, nustatymas gali padėti sumažinti darbo užmokesčio nelygybę, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir moterų skurdą; |
| --- | --- |

X.

kadangi vidutinis lyčių užimtumo skirtumas yra 11,5 proc. o neproporcingai daug moterų dirba sektoriuose, kuriuose darbas mažai apmokamas, mažų garantijų; kadangi moterys dažniau naudojasi lanksčiomis darbo formomis, dirba pagal netipines ir lanksčias darbo sutartis (darbas ne visą darbo dieną, laikinas darbas ir t. t.); kadangi moterys patiria diskriminaciją dėl nėštumo ir motinystės; kadangi 2019 m. Europos Sąjungoje vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas siekė 14,1 proc., nors tarp valstybių narių buvo didelių skirtumų (20); kadangi nuo 2010 m. vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas padidėjo 17-oje valstybių narių, o vyrų ir moterų pajamų skirtumas padidėjo 19-oje valstybių narių, taigi, apskritai vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pajamų nelygybė ES padidėjo (21); kadangi apie 10 proc. ES dirbančių gyventojų gresia skurdas ir kadangi dažniausiai moterims mokamas minimalus darbo užmokestis arba mažesnis nei pragyvenimą užtikrinantis darbo užmokestis, be kita ko, dėl aktyvesnio moterų dalyvavimo neoficialioje ekonomikoje; kadangi kova su nedeklaruojamu darbu ir tinkamo bei teisingo minimaliojo darbo užmokesčio, kuriuo užtikrinamas deramas gyvenimo lygis, nustatymas gali padėti sumažinti darbo užmokesčio nelygybę, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir moterų skurdą;

| Y. | kadangi Europos socialinėje chartijoje pripažįstama visų darbuotojų, taigi ir darbuotojų moterų, teisė į teisingą atlyginimą, kuris užtikrintų deramą jų pačių ir jų šeimų pragyvenimo lygį, ir teisė į vienodą darbo užmokestį už vienodos vertės darbą; Kadangi, be to, joje nustatoma teisė į apsaugą nuo skurdo ir socialinės atskirties ir ja padedama mažinti esamą vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Europos socialinėje chartijoje pripažįstama visų darbuotojų, taigi ir darbuotojų moterų, teisė į teisingą atlyginimą, kuris užtikrintų deramą jų pačių ir jų šeimų pragyvenimo lygį, ir teisė į vienodą darbo užmokestį už vienodos vertės darbą; Kadangi, be to, joje nustatoma teisė į apsaugą nuo skurdo ir socialinės atskirties ir ja padedama mažinti esamą vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą;

| Z. | kadangi translyčių asmenų, dirbančių apmokamą darbą, yra tik 51 proc., palyginti su 69,3 proc. visų gyventojų; kadangi nedarbas yra ypatinga translyčių moterų problema, nes jų nedarbo tikimybė yra beveik tris kartus didesnė nei vidutiniškai visų gyventojų (22); |
| --- | --- |

Z.

kadangi translyčių asmenų, dirbančių apmokamą darbą, yra tik 51 proc., palyginti su 69,3 proc. visų gyventojų; kadangi nedarbas yra ypatinga translyčių moterų problema, nes jų nedarbo tikimybė yra beveik tris kartus didesnė nei vidutiniškai visų gyventojų (22);

| AA. | kadangi tik 20,7 proc. neįgalių moterų ir 28,6 proc. neįgalių vyrų dirba visą darbo dieną; kadangi kai kuriose valstybėse narėse įsidarbinę neįgalieji dažnai praranda teisę į neįgalumo išmokas, todėl jiems kyla didesnė dirbančiųjų skurdo rizika; |
| --- | --- |

AA.

kadangi tik 20,7 proc. neįgalių moterų ir 28,6 proc. neįgalių vyrų dirba visą darbo dieną; kadangi kai kuriose valstybėse narėse įsidarbinę neįgalieji dažnai praranda teisę į neįgalumo išmokas, todėl jiems kyla didesnė dirbančiųjų skurdo rizika;

| AB. | kadangi dėl pusiausvyros nebuvimo, atsirandančio dėl nuolatinės visą gyvenimą trunkančios nelygybės, 2019 m. vyrų ir moterų pensijų skirtumas vidutiniškai siekė beveik 29,4 proc. (23); kadangi šis pensijų skirtumas reiškia, kad vyresnio amžiaus moterys dažniau atsidurs žemiau skurdo ribos, taip pat atsižvelgiant į tai, kad moterų tikėtina gyvenimo trukmė yra ilgesnė nei vyrų ir todėl didėja skurdo bei socialinės atskirties padariniai; kadangi didesnė įtrauktis į darbo rinką per visą asmens gyvenimą padės panaikinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą; |
| --- | --- |

AB.

kadangi dėl pusiausvyros nebuvimo, atsirandančio dėl nuolatinės visą gyvenimą trunkančios nelygybės, 2019 m. vyrų ir moterų pensijų skirtumas vidutiniškai siekė beveik 29,4 proc. (23); kadangi šis pensijų skirtumas reiškia, kad vyresnio amžiaus moterys dažniau atsidurs žemiau skurdo ribos, taip pat atsižvelgiant į tai, kad moterų tikėtina gyvenimo trukmė yra ilgesnė nei vyrų ir todėl didėja skurdo bei socialinės atskirties padariniai; kadangi didesnė įtrauktis į darbo rinką per visą asmens gyvenimą padės panaikinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą;

| AC. | kadangi dėl technologinės ir skaitmeninės revoliucijos, kurios liudininkais esame, didėja skaitmeninė pažanga ir daugėja naujų verslo galimybių, kadangi dėl šios technologinės ir skaitmeninės revoliucijos kinta ekonominiai modeliai, socialinės sistemos ir darbo rinka; kadangi visi mūsų visuomenės nariai, ypač moterys, turi turėti galimybę prisidėti prie šios gerovės; |
| --- | --- |

AC.

kadangi dėl technologinės ir skaitmeninės revoliucijos, kurios liudininkais esame, didėja skaitmeninė pažanga ir daugėja naujų verslo galimybių, kadangi dėl šios technologinės ir skaitmeninės revoliucijos kinta ekonominiai modeliai, socialinės sistemos ir darbo rinka; kadangi visi mūsų visuomenės nariai, ypač moterys, turi turėti galimybę prisidėti prie šios gerovės;

| AD. | kadangi reikia toliau skatinti politiką, kuria siekiama didinti moterų dalyvavimą su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika (angl. STEM) ir dirbtiniu intelektu susijusiose srityse bei taikyti daugiapakopę strategiją siekiant panaikinti lyčių nelygybę visais skaitmeninio sektoriaus švietimo ir užimtumo lygmenimis; |
| --- | --- |

AD.

kadangi reikia toliau skatinti politiką, kuria siekiama didinti moterų dalyvavimą su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika (angl. STEM) ir dirbtiniu intelektu susijusiose srityse bei taikyti daugiapakopę strategiją siekiant panaikinti lyčių nelygybę visais skaitmeninio sektoriaus švietimo ir užimtumo lygmenimis;

| AE. | kadangi mergaičių rezultatai mokykloje geresni nei berniukų, tačiau jos dažnai patiria didesnių sunkumų arba dėl šeimos ir kitokio spaudimo negali šių sėkmingų mokymosi rezultatų paversti sėkminga karjera; |
| --- | --- |

AE.

kadangi mergaičių rezultatai mokykloje geresni nei berniukų, tačiau jos dažnai patiria didesnių sunkumų arba dėl šeimos ir kitokio spaudimo negali šių sėkmingų mokymosi rezultatų paversti sėkminga karjera;

| AF. | kadangi skurdą ypač patiria kaimo vietovėse gyvenančios moterys; kadangi daugelis kaimo vietovėse gyvenančių moterų netgi nėra užsiregistravusios darbo rinkoje arba bedarbėmis; kadangi moterų nedarbo lygis kaimo vietovėse itin aukštas, o dirbančių moterų pajamos yra labai mažos; kadangi moterys kaimo vietovėse turi ribotas galimybes gauti išsilavinimą; |
| --- | --- |

AF.

kadangi skurdą ypač patiria kaimo vietovėse gyvenančios moterys; kadangi daugelis kaimo vietovėse gyvenančių moterų netgi nėra užsiregistravusios darbo rinkoje arba bedarbėmis; kadangi moterų nedarbo lygis kaimo vietovėse itin aukštas, o dirbančių moterų pajamos yra labai mažos; kadangi moterys kaimo vietovėse turi ribotas galimybes gauti išsilavinimą;

| AG. | kadangi bendras ES požiūris į priežiūros sektorių, kartu su nacionaline politika, sukurtų didelę pridėtinę vertę; kadangi moterys dažniau nei vyrai dirba nemokamą priežiūros darbą, todėl vaikų ar išlaikomų asmenų priežiūra yra viena iš dažniausiai pasitaikančių priežasčių, kodėl moterys trumpina savo darbo laiką arba pasitraukia iš darbo rinkos; kadangi moterys reguliariai sustabdo savo karjerą arba dirba trumpalaikį darbą, darbą ne visą darbo dieną, mažų garantijų ar net neoficialų darbą, kurį galima pritaikyti prie priežiūros tvarkaraščio, o tai daro poveikį jų pajamoms ir įmokoms į pensijų fondus, taigi ir jų ekonominei nepriklausomybei senatvėje; kadangi visuotinė galimybė už prieinamą kainą naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros ir socialinėmis paslaugomis bei priemonėmis, pvz., ankstyvąja vaikų priežiūra ir ugdymu bei kitų išlaikomų asmenų priežiūros paslaugomis, yra labai svarbi ne tik siekiant išvengti didėjančio skurdo, ypač tarp moterų, bet yra labai svarbi ir viešajam interesui tarnaujančiai ekonomikai; kadangi dėl to investicijos į šias paslaugas daro teigiamą poveikį ekonominei moterų nepriklausomybei ir jų galimybei dalyvauti darbo rinkoje; kadangi socialinės apsaugos priemonės yra labai svarbios kovojant su moterų skurdu ne tik ekonominiu požiūriu, bet ir jo įvairiapusiškumo požiūriu; |
| --- | --- |

AG.

kadangi bendras ES požiūris į priežiūros sektorių, kartu su nacionaline politika, sukurtų didelę pridėtinę vertę; kadangi moterys dažniau nei vyrai dirba nemokamą priežiūros darbą, todėl vaikų ar išlaikomų asmenų priežiūra yra viena iš dažniausiai pasitaikančių priežasčių, kodėl moterys trumpina savo darbo laiką arba pasitraukia iš darbo rinkos; kadangi moterys reguliariai sustabdo savo karjerą arba dirba trumpalaikį darbą, darbą ne visą darbo dieną, mažų garantijų ar net neoficialų darbą, kurį galima pritaikyti prie priežiūros tvarkaraščio, o tai daro poveikį jų pajamoms ir įmokoms į pensijų fondus, taigi ir jų ekonominei nepriklausomybei senatvėje; kadangi visuotinė galimybė už prieinamą kainą naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros ir socialinėmis paslaugomis bei priemonėmis, pvz., ankstyvąja vaikų priežiūra ir ugdymu bei kitų išlaikomų asmenų priežiūros paslaugomis, yra labai svarbi ne tik siekiant išvengti didėjančio skurdo, ypač tarp moterų, bet yra labai svarbi ir viešajam interesui tarnaujančiai ekonomikai; kadangi dėl to investicijos į šias paslaugas daro teigiamą poveikį ekonominei moterų nepriklausomybei ir jų galimybei dalyvauti darbo rinkoje; kadangi socialinės apsaugos priemonės yra labai svarbios kovojant su moterų skurdu ne tik ekonominiu požiūriu, bet ir jo įvairiapusiškumo požiūriu;

| AH. | kadangi skurdas didina smurto dėl lyties poveikį moterims, nes dėl išaugusių ekonominių sunkumų smurtą patyrusioms moterims sunku palikti savo partnerį; kadangi smurtas dėl lyties yra struktūrinė problema, su kuria susiduria visos socialinės ir ekonominės grupės ir kuri nepriklauso nuo kilmės ar tikėjimo; kadangi dėl skurdo moterims kyla didesnis prekybos žmonėmis ir seksualinio išnaudojimo pavojus, nes jos ir jų šeimos tampa ekonomiškai priklausomos nuo smurtautojų; kadangi smurtas lyties pagrindu taip pat prisideda prie skurdo ir socialinės atskirties, nes smurtas daro poveikį sveikatai ir dėl jo gali būti prarandamas darbas ir būstas; |
| --- | --- |

AH.

kadangi skurdas didina smurto dėl lyties poveikį moterims, nes dėl išaugusių ekonominių sunkumų smurtą patyrusioms moterims sunku palikti savo partnerį; kadangi smurtas dėl lyties yra struktūrinė problema, su kuria susiduria visos socialinės ir ekonominės grupės ir kuri nepriklauso nuo kilmės ar tikėjimo; kadangi dėl skurdo moterims kyla didesnis prekybos žmonėmis ir seksualinio išnaudojimo pavojus, nes jos ir jų šeimos tampa ekonomiškai priklausomos nuo smurtautojų; kadangi smurtas lyties pagrindu taip pat prisideda prie skurdo ir socialinės atskirties, nes smurtas daro poveikį sveikatai ir dėl jo gali būti prarandamas darbas ir būstas;

| AI. | kadangi priekabiavimas darbo vietoje, įskaitant seksualinį ir psichologinį priekabiavimą, nuo kurio paprastai nukenčia moterys, turi atgrasomąjį poveikį moterims, įskaitant padidėjusį pravaikštų skaičių, sumažėjusį našumą ir dėl to prarastas pajamas, ir prisideda prie jų išstūmimo iš darbo rinkos, o tai neigiamai veikia asmens karjerą ir ekonominę nepriklausomybę; kadangi po pranešimo apie priekabiavimą darbovietėje auka gali būti atleista iš darbo arba izoliuota; |
| --- | --- |

AI.

kadangi priekabiavimas darbo vietoje, įskaitant seksualinį ir psichologinį priekabiavimą, nuo kurio paprastai nukenčia moterys, turi atgrasomąjį poveikį moterims, įskaitant padidėjusį pravaikštų skaičių, sumažėjusį našumą ir dėl to prarastas pajamas, ir prisideda prie jų išstūmimo iš darbo rinkos, o tai neigiamai veikia asmens karjerą ir ekonominę nepriklausomybę; kadangi po pranešimo apie priekabiavimą darbovietėje auka gali būti atleista iš darbo arba izoliuota;

| AJ. | kadangi apskaičiuota, kad šiuo metu 1 iš 10 mergaičių neišgali įsigyti higienos priemonių: kadangi savo 2019 m. sausio 15 d. rezoliucijoje dėl lyčių lygybės ir mokesčių politikos ES, Parlamentas paragino visas valstybes nares panaikinti vadinamąjį priežiūros priemonių ir tamponų mokestį, pasinaudojant lankstumu, kuris suteiktas PVM direktyvoje, ir šioms esminėms pagrindinėms prekėms pritaikant mokesčių lengvatas ar 0 proc. dydžio PVM tarifą; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi apskaičiuota, kad šiuo metu 1 iš 10 mergaičių neišgali įsigyti higienos priemonių: kadangi savo 2019 m. sausio 15 d. rezoliucijoje dėl lyčių lygybės ir mokesčių politikos ES, Parlamentas paragino visas valstybes nares panaikinti vadinamąjį priežiūros priemonių ir tamponų mokestį, pasinaudojant lankstumu, kuris suteiktas PVM direktyvoje, ir šioms esminėms pagrindinėms prekėms pritaikant mokesčių lengvatas ar 0 proc. dydžio PVM tarifą;

| AK. | kadangi dėl Rusijos karo prieš Ukrainą toliau didėja skurdas, visų pirma moterų skurdas, nes Ukrainos moterys ir vaikai priversti bėgti į kaimynines šalis, taip pat didėja pagrindinių paslaugų ir prekių kainos, ir tai junta visi europiečiai, tačiau tai ypač paveikia tuos, kurie jau turi mažiau išteklių; |
| --- | --- |

AK.

kadangi dėl Rusijos karo prieš Ukrainą toliau didėja skurdas, visų pirma moterų skurdas, nes Ukrainos moterys ir vaikai priversti bėgti į kaimynines šalis, taip pat didėja pagrindinių paslaugų ir prekių kainos, ir tai junta visi europiečiai, tačiau tai ypač paveikia tuos, kurie jau turi mažiau išteklių;

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad, Eurostato duomenimis, šiuo metu ES valstybėse narėse skurde gyvena 64,6 mln. moterų ir 57,6 mln. vyrų, o tai rodo, kad skurdo poveikis moterims ir vyrams yra skirtingas; ragina Komisiją parengti plataus užmojo 2030 m. Europos kovos su skurdu strategiją, kurioje būtų nustatyti konkretūs skurdo mažinimo tikslai ir daugiausia dėmesio būtų skiriama siekiui panaikinti moterų skurdą ir nutraukti iš kartos į kartą perduodamą skurdo rizikos ciklą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad moterų skurdas taip pat turi būti analizuojamas taikant tarpsektorinį požiūrį, kuris apima lyčių aspekto analizę, kurioje atsižvelgiama į tarpusavyje susijusias diskriminacijos formas dėl tokių savybių kaip socialinė ir ekonominė kilmė, migrantų ir etninė kilmė, amžius, seksualinė orientacija, lytinė tapatybė ir lyties raiška; ragina į socialinių rodiklių suvestinę įtraukti lyčių lygybės indeksą; ragina EIGE teikti pagal sektorius ir lytį suskirstytus duomenis ir ragina valstybes nares naudoti šiuos duomenis siekiant geriau spręsti konkrečioms šalims būdingas problemas ir parengti nacionalinius ekonomikos gaivinimo planus, be to, pagerinti įvairių paketų, fondų ir politikos krypčių sąveiką; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad svarbi politika, kuria būtų atsižvelgiama į demografinius iššūkius ir skatinamos lygios galimybės visiems, ypač tiems, kurie labiausiai nukentėjo nuo krizės, pavyzdžiui, pažeidžiamoms grupėms, visų formų šeimoms, jaunajai kartai ir vyresnio amžiaus žmonėms, taip pat svarbu užtikrinti, kad visos verslo galimybės, kurias suteikia dabartinė technologijų ir skaitmeninė revoliucija, būtų pirmiausiai skirtos moterims; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina valstybes nares rengiant ar vertinant savo politiką ir praktiką panašiai ir reguliariai rinkti suskirstytus duomenis ir atlikti jų analizę, kad būtų surinkta informacija ir skaičiai apie moterų, gyvenančių konkrečiomis nesaugiomis sąlygomis, pvz., moterų, kenčiančių nuo energetinio nesaugumo, skaitmeninės atskirties, profesinių ligų, nepakankamos mitybos ir prastos mitybos, padėtį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares veiksmingai kovoti su moterų nelygybe ir šalinti pagrindines jos sudedamąsias dalis, taigi ir kliūtis darbo rinkoje, taip pat gerinti galimybes naudotis įperkamomis kokybiškomis paslaugomis, pvz., vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugomis, ir skatinti savarankiškai dirbančių asmenų, neaktyvių asmenų, bedarbių (trumpalaikių ar ilgalaikių) ar pagal netipines darbo sutartis dirbančių asmenų galimybes naudotis valstybinėmis pensijų sistemomis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad skurdas ir toliau matuojamas remiantis sukauptomis namų ūkių pajamomis, o tai reiškia, jog daroma prielaida, kad visi namų ūkio nariai uždirba tiek pat ir tolygiai paskirsto pajamas; ragina suteikti individualizuotas teises ir atlikti individualizuotomis pajamomis grindžiamus skaičiavimu, siekiant kovoti su tikrojo masto moterų skurdu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina vertinant skurdą atsižvelgti į įvairius aspektus, įskaitant laiko stygių; ragina Eurostatą suderinti su valstybėmis narėmis Europos laiko sąnaudų tyrimo planą, kuriame atsižvelgiama į lyčių aspektą, ir jo atlikimo dažnumą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina Komisijos ketinimą sukurti Europos priežiūros strategiją, tačiau ragina ją imtis daugiau veiksmų, susijusių su priežiūros sektoriumi, ir užtikrinti perėjimą prie priežiūros ekonomikos, kurioje būtų laikomasi holistinio, lyčių aspektu grindžiamo ir visą gyvenimą trunkančio požiūrio į priežiūrą, įskaitant priemones, kuriomis skatinamas ekologinis tvarumas, tinkamos darbo sąlygos ir deramas darbo užmokestis, siekiant išlaikyti darbo patrauklumą priežiūros sektoriuje, panaikinti diskriminaciją, kovoti su skurdu, smurtu ir prievarta, nustatyti visą asmens gyvenimą trunkančios priežiūros būtiniausius standartus ir tinkamas priežiūros kokybės gaires ir teikti paramą formaliesiems ir neformaliesiems slaugytojams, neapmokamiems slaugytojams ir asmenims, kuriuos jie prižiūri; ragina valstybes nares kurti paskatas darbdaviams skatinti geresnę darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad visos valstybės narės pandemijos metu padidino priežiūros paketus ir nustatė specialias nuostatas vienišų tėvų ar motinų namų ūkiams; ragina valstybes nares pratęsti tokių nuostatų taikymą ekonomikos gaivinimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | yra įsitikinęs, kad principas „darbas – geriausia kovos su skurdu priemonė“ šiandien prarado prasmę, nes tam tikruose sektoriuose mokamas mažas darbo užmokestis, daugėja netipinių ir mažų garantijų darbo santykių ir silpninamos socialinės apsaugos sistemos, ir kad norint sukurti skurdo nepatiriančią visuomenę reikalingos veiksmingos kolektyvinės darbo sutartys ir minimaliojo darbo užmokesčio sistemos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti pakankamą finansinę apsaugą ne tik visą gyvenimą dirbantiems žmonėms, bet ir tiems, kurie neatlygintinai prižiūri priklausomus asmenis, teikia namų ūkio ir švietimo ir priežiūros paslaugas, kurie dirba mažų garantijų darbą ir kurie ilgą laiką yra bedarbiai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares populiarinti politiką, kuria siekiama panaikinti mažų garantijų darbo vietas ir nesavanorišką darbą ne visą darbo laiką, taip siekiant pagerinti moterų padėtį darbo rinkoje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia pagrindinį moterų, dirbančių socialiniuose, priežiūros, valymo, švietimo, sveikatos ir mažmeninės prekybos sektoriuose, kurie padeda mūsų visuomenei funkcionuoti, kaip paaiškėjo kilus COVID-19 krizei, vaidmenį; ragina iš naujo įvertinti darbus, kuriuos atlieka daugiausia moterys, ir parengti bei taikyti tarpsektorines ir lyčių požiūriu neutralias darbo vertinimo priemones, siekiant geriau įvertinti daugiausia moterų atliekamą darbą ir už jį atlyginti, taip pat užtikrinti, kad būtų mokamas vienodas darbo užmokestis už vienodą darbą, užtikrinti vienodos vertės darbą, kartu stiprinant moterų verslumą mažose ir vidutinėse įmonėse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad didžioji daugumą mažmeninės prekybos darbuotojų ir valytojų yra moterys, kurioms dažnai moka tik minimalųjį darbo užmokestį, ir kad dėl COVID-19 pandemijos joms kyla dar didesnė skurdo rizika; pabrėžia, kad būtina skubiai didinti darbo užmokestį ir kovoti su mažų garantijų darbu; primygtinai ragina valstybes nares pagerinti sveikatos priežiūros specialistų statusą užtikrinant jiems deramą darbo užmokestį ir darbo sąlygas ir pirmiausia sudarant tinkamas darbo sutartis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad, siekiant kovoti su moterų skurdo daugialypiškumu, būtina panaikinti neapmokamo namų ruošos darbo ir priežiūros pareigų, kurias daugiausia atlieka moterys, atskyrimą ir stiprinti kovą su stereotipais, kad būtų pagerintos priežiūros paslaugos, darbo ir asmeninio gyvenimo derinimo priemonės ir šeimai palankios darbo sąlygos, pvz., lankstus darbo laikas ir galimybė dirbti nuotoliniu būdu, kad būtų skatinamas vienodai uždirbančių ir vienodas priežiūros pareigas turinčių asmenų modelis (laiko sąnaudų politika) (24), taip kad moterys ir vyrai galėtų geriau suderinti profesinę veiklą ir asmeninį gyvenimą; primygtinai ragina valstybes nares visiškai perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyvą ir užtikrinti sąžiningą profesinio gyvenimo ir šeimos atsakomybės pasidalijimą bei nustatyti aukštesnius standartus nei direktyvoje nurodyti minimalieji standartai; pabrėžia, kad reikia šalinti pagrindines dirbančiųjų skurdo priežastis, pavyzdžiui, skatinant švietimą ir mokymą, nustatant minimalų darbo užmokestį ir užtikrinant socialinę apsaugą; ragina Komisiją primygtinai skatinti valstybes nares investuoti į kokybišką švietimą ir mokymą ir remti jas, kai jos tai daro, dalytis gerąja patirtimi ir ypatingą dėmesį skirti mokymuisi visą gyvenimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad neproporcingai daug moterų dažnai ne savo noru dirba mažų garantijų darbą, įskaitant dažnai atliekamą darbą ne visą darbo dieną, menkai apmokamą darbą, pagal terminuoto ir nefiksuoto darbo laiko sutartis atliekamą darbą; primygtinai ragina valstybes nares įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos rekomendacijas, skirtas mažų garantijų darbui mažinti, pvz., rekomendacijas apriboti aplinkybes, kuriomis galima naudoti mažų garantijų darbo sutartis, ir apriboti laiką, kurį darbuotojai gali dirbti pagal tokias sutartis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares įgyvendinti aktyvią ir veiksmingą priekabiavimo darbo vietoje, įskaitant seksualinį ir psichologinį priekabiavimą, prevencijos ir kovos su juo politiką; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamus ir pakankamus kovos su priekabiavimu darbo vietoje programų ir veiksmų finansavimo mechanizmus, įskaitant paramos moterims, pranešančioms apie priekabiavimo atvejus, mechanizmus; ragina valstybes nares ir ES ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 190 dėl smurto ir priekabiavimo darbo pasaulyje panaikinimo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad svarbu geriau informuoti apie moterų pasirinkimo darbo rinkoje pasekmes ir jų ekonominės nepriklausomybės svarbą siekiant apsaugoti jas nuo skurdo ir socialinės atskirties; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad vaikų turinčios moterys patiria diskriminaciją darbo vietoje todėl, kad yra motinos, o ne todėl, kad jų darbo rezultatai skiriasi nuo jų kolegų; primygtinai ragina valstybes nares aktyviai skatinti teigiamą motinų, kaip darbuotojų, įvaizdį; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia itin svarbų kokybiškoms viešosioms paslaugoms, visų pirma ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugoms arba kitų priklausomų asmenų, pvz., pagyvenusių žmonių, priežiūros paslaugoms, tenkantį vaidmenį kovojant su moterų skurdu; ragina valstybes nares sukurti tinkamus mechanizmus, pagal kuriuos būtų galima pripažinti šį gyvenimo pasiekimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad klimato kaita taip pat daro didelį poveikį moterų skurdui, nes moterys labiau priklauso nuo gamtos išteklių ir, sudarydamos daugumą skurdžiausių ES gyventojų, turi mažiau išteklių apsaugoti save nuo neigiamo klimato kaitos poveikio; apgailestauja, kad lyčių aspektas nebuvo nuosekliai įtraukiamas į įvairių sričių ES klimato politiką; ragina Komisiją integruoti lyčių lygybės aspektą į ES klimato kaitos politiką ir teisės aktus; laikosi nuomonės, jog Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinys ir Socialinis klimato fondas turėtų būti kuriami ir įgyvendinami aiškiai atsižvelgiant į lyčių aspektą ir būtų tiek pat naudingi moterims kiek vyrams; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina ES ir valstybes nares, siekiant pašalinti ilgalaikį energetikos krizės poveikį, apsaugoti energijos nepriteklių patiriančias moteris laiku ir koordinuotai reaguojant į šią problemą; pabrėžia, kad mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, visų pirma vyresnio amžiaus moterims ir vienišoms motinoms, turi būti užtikrinta galimybė naudotis įperkamomis viešosiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir valstybes nares integruoti lyčių lygybės aspektą į visas politikos kryptis, programas ir veiksmus, taip pat nustatyti tinkamesnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros politiką bei tinkamas priemones, kad būtų užtikrintas moterų dalyvavimas darbo rinkoje, pavyzdžiui, geresnės motinystės ir gerokai ilgesnės tėvystės atostogos, mokamos bei neperduodamos vaiko priežiūros atostogos, lankstus darbo laikas, vaiko priežiūros paslaugos darbo vietoje, priežiūros paslaugos ar nuotolinis darbas; pabrėžia lyčių aspekto integravimo ir ekonominės politikos atsako į COVID-19 pandemiją pritaikymo prie konkrečių moterų poreikių ir jų ekonominės veiklos struktūros svarbą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares integruoti lyčių lygybės aspektą į visus su transportu susijusius teisės aktus, politikos kryptis, programas ir veiksmus, taip pat į judumo, įperkamo būsto politikos ir miestų planavimo kūrimą įtraukti lyčių aspektu grindžiamo požiūrio klausimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad moterų benamystės problema neturėtų būti neteisingai suvokiama kaip neva mažareikšmė socialinė problema ES; atkreipia dėmesį į tai, kad trūksta išsamių, pagal moterų benamystės pobūdį ir mastą suskirstytų duomenų, todėl ši problema tampa mažiau matoma; primygtinai ragina ES ir valstybes nares integruoti lyčių aspektą į politiką ir praktiką, kuriomis imamasi veiksmų dėl benamystės ir nepakankamų galimybių gauti įperkamą ir tinkamą būstą bei energiją, taip pat parengti specialias strategijas šioms problemoms pašalinti iki 2030 m. ir užtikrinti, kad tarnybos veiktų tinkamai ir veiksmingai, kad patenkintų benamių moterų poreikius; pabrėžia, kad svarbu pripažinti smurtą dėl lyties kaip vieną iš pagrindinių priežasčių, didinančių moterų benamystės riziką, taip pat pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į tai, kaip moterų poreikiai yra susiję su platesnėmis socialinėmis, ekonominėmis ir struktūrinėmis kliūtimis; ragina visus subjektus integruoti lyčių aspektą į ES kovos su benamyste platformą; yra įsitikinęs, kad principas „svarbiausia – būstas“ gali atlikti svarbų vaidmenį kovojant su benamyste, ir ragina įgyvendinti šiuos projektus visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad dėl COVID-19 pandemijos pablogėjusios socialinės ir ekonominės padėties padaugėjo visų formų prievartos ir smurto prieš moteris, taip pat prostitucijos, atvejų, pažeidžiant jų žmogaus teises; pabrėžia, kad reikia didinti viešuosius, finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kurie būtų skirti intervencijai tais atvejais, kai reikia paremti grupes, kurioms gresia skurdas, ir mažinti riziką, su kuria susiduria vaikai ir jaunimas, pagyvenę žmonės, neįgalieji ir benamiai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, jog ekonominis moterų nepriklausomumas labai svarbus, kad jos galėtų išvengti smurto dėl lyties atvejų; todėl ragina sukurti paramos ir apsaugos priemones, kurios padėtų tokioje padėtyje atsidūrusioms moterims, priimti išsamią direktyvą dėl visų formų smurto dėl lyties prevencijos ir kovos su juo, įtraukti smurtą dėl lyties į ES nusikaltimų sąrašą, ES ratifikuoti Stambulo konvenciją, taip pat ją ratifikuoti Bulgarijoje, Čekijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Slovakijoje ir Vengrijoje; pabrėžia, jog tam, kad moterys dalyvautų darbo rinkoje, išnaudotų visą savo potencialą ir būtų finansiškai nepriklausomos, itin svarbu, jog jos nepatirtų smurto; smerkia sąmoningą dezinformaciją apie kovos su smurtu dėl lyties priemones ir iniciatyvas ES; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Europoje ši dezinformacija įsitvirtina, todėl darosi dar sunkiau apsaugoti moteris nuo smurto; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina valstybes nares kovoti su žalinga praktika, pvz., moterų lytinių organų žalojimu, ankstyvomis ir priverstinėmis santuokomis ir vadinamuoju smurtu dėl garbės, nuo kurių labiausiai nukenčia vaikai ir mergaitės; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad prostitucija yra sunki smurto ir išnaudojimo forma, nuo kurios dažniausiai kenčia moterys ir vaikai; ragina valstybes nares imtis konkrečių veiksmų siekiant kovoti su ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis prostitucijos priežastimis, kad skurdą ir socialinę atskirtį patiriančios moterys netaptų tokio išnaudojimo aukomis; ragina valstybes nares imtis konkrečių veiksmų, kad padėtų prostitutėms reintegruotis į visuomenę ir profesinę veiklą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją siūlyti iniciatyvias priemones naudojant Europos socialinius fondus ir Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai tam, kad kaimo vietovėse būtų skatinama socialinė ir ekonominė plėtra, moterų užimtumas ir būtų sudarytos palankesnės sąlygos naudotis socialinėmis paslaugomis; ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su regionų ir vietos valdžios institucijomis, sumažinti kaimo vietovėse gyvenančių moterų skurdo riziką – įgalinti šias moteris ir gerinti jų gyvenimo kokybę teikiant kokybiškas švietimo programas ir kokybiškas darbo sąlygas, įskaitant nuotolinį darbą ir deramas pajamas; ragina imtis pozityvių veiksmų, kuriais visų pirma moterys ūkininkės būtų skatinamos likti kaimo vietovėse, pavyzdžiui steigti bendruomenės centrus, galinčius teikti konsultacijas techniniais klausimais ir pagalbą, kad ūkiai toliau veiktų, ir padėti joms išgyventi, taip pat skatinti jaunimą investuoti į žemės ūkį ir gyvulininkystę, siekiant užtikrinti ilgalaikiškumą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia itin svarbų visų ES socialinių fondų ir programų, ypač „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo atleistiems darbuotojams, Teisingos pertvarkos fondo, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo vaidmenį; pabrėžia, kad pasitelkdamos ESF+, valstybės narės ir Komisija turėtų siekti sušvelninti socialinį ir ekonominį krizės poveikį (ypač poveikį moterims), kad padėtų moterims suderinti profesinį ir asmeninį gyvenimą ir kad būtų įdarbinta daugiau moterų, kovojama su skurdo feminizacija ir lyčių diskriminacija darbo rinkoje ir švietimo bei mokymo sistemose, taip pat remiami pažeidžiamiausi asmenys ir kovojama su vaikų skurdu; ragina valstybes nares visapusiškai naudotis fondais laikantis lyčių aspektu grindžiamo požiūrio; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti romų įtrauktį visose valstybėse narėse reikėtų paspartinti nacionalinius veiksmus; ragina Komisiją skatinti įtrauktį ir taip užtikrinti romų mergaičių ir moterų dalyvavimą visais lygmenimis, įskaitant moterų, dirbančių vietos, regionų ir ES lygmeniu, dalyvavimą; atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų atsižvelgti į vyrų ir moterų lygybę ir sutelkti dėmesį į valstybių narių geriausios patirties perkėlimą į Europos Sąjungos lygmenį; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares papildyti ES finansinę paramą studijų programomis ir projektais, kuriais būtų suteikta gabioms romų merginoms ir moterims galimybė tęsti mokslą ir taip išsivaduoti iš kartos į kartą perduodamo skurdo, skatinti jų socialinę integraciją ir gilinti žinias, siekiant pagerinti romų bendruomenės padėtį; ragina valstybes nares nurodyti, kokio dydžio paramos joms reikėtų rekomenduojamoms romų tautybės gyventojų integracijos priemonėms įgyvendinti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad didėjantis moterų skurdas daro didelį poveikį likusiai visuomenės daliai; išreiškia susirūpinimą dėl to, kokį poveikį tai turės vaikų skurdui; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tai, kad 2021 m. birželio 14 d. priimta Tarybos rekomendacija (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į didelį moterų indėlį užimtumo, kultūros, švietimo, mokslo ir mokslinių tyrimų srityse; pripažįsta, kad dėl pandemijos laikotarpiu sustabdytos ekonominės ir kultūrinės veiklos labai pablogėjo moterų, dirbančių meno ir kultūros srityse, taip pat labai mažose ir mažose žemės ūkio ir kaimo įmonėse, gyvenimo sąlygos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vykdant skaitmeninę pertvarką ragina laikytis lyčiai atžvalgaus požiūrio; primygtinai ragina Komisiją panaudoti esamas programas ir finansavimą, o prireikus teikti papildomą finansavimą kovai su skaitmeniniu moterų skurdu, siekiant suteikti moterims reikiamų įgūdžių saugiai veikti skaitmeninėje aplinkoje ir gerinti jų skaitmeninį raštingumą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares ištirti kliūtis, trukdančias moterų verslumui, ir ypač išsamiai išanalizuoti moterų galimybes gauti finansavimą, taip padedant panaikinti moterų skurdą ES, suteikiant moterims galimybę tapti verslininkėmis, mažųjų ir vidutinių įmonių steigėjomis, taip prisidedant prie dvejopos pertvarkos; pažymi, kad moterų verslumas padeda kurti darbo vietas, stiprinti vidaus rinką ir mažinti nedarbą; pažymi, kad sumažinus verslininkams biurokratinę naštą panaikinamos kliūtys, trukdančios daugiau moterų pradėti verslą; pabrėžia žinių apie verslumą ir mokyklose įgyjamos praktinės patirties svarbą; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti moterų įgalėjimą pasitelkiant švietimą, profesinį mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą; ypač ragina labiau skatinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos mokymą, taip pat skaitmeninių žinių ugdymą, dirbtinio intelekto naudojimą ir finansinį raštingumą, siekiant kovoti su esamais švietimo stereotipais ir užtikrinti, kad daugiau moterų įsitrauktų į šiuos sektorius ir prisidėtų prie jų plėtros; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad įgyvendinant visą naują fiskalinę politiką, įskaitant aiškų lyčių aspektą turinčią mokesčių politiką, visais aspektais būtų kovojama su socialine, ekonomine ir lyčių nelygybe, taip pat siekiama ją panaikinti (25); ragina valstybes nares vykdant savo mokesčių politiką užkirsti kelią diskriminacijai dėl lyties ir netaikyti PVM moterų higienos reikmenims, nes tai nepaprastai pažeidžia mažesnes pajamas gaunančių moterų orumą, ir taip užtikrinti, kad visos moterys galėtų įsigyti šių būtiniausių prekių; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina valstybes nares reformuojant pensijų sistemas ir atitinkamai nustatant pensinį amžių atsižvelgti į lyčių aspektą, taip pat įvertinti su darbo organizavimu, įskaitant visą neapmokamo darbo praktiką, susijusius skirtumus tarp moterų ir vyrų ir didesnę moterų, visų pirma vyresnio amžiaus moterų, diskriminacijos darbo rinkoje riziką; primygtinai ragina valstybes nares imtis specialių priemonių siekiant užkirsti kelią pagyvenusių ir į pensiją išėjusių moterų skurdo rizikai bei kovoti su ja, atsižvelgiant į visuomenės senėjimą ir į vyresnio amžiaus moterų, atsidūrusių nepalankioje arba pažeidžiamoje padėtyje, dalį; ragina valstybes nares į savo pensijų sistemas įtraukti kompensacijas už neapmokamą priežiūros darbą, pvz., teikiant priežiūros kreditus ar kitas priemones, kurios pridedamos prie prižiūrinčiojo asmens pensijos, neatsižvelgiant į tai, ar priežiūra teikiama nepilnamečiams vaikams, pagyvenusiems žmonėms, ligoniams ar neįgaliesiems, kartu skatinant vyrus tapti neformaliaisiais slaugytojais; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją nepropaguoti politikos rekomendacijų, kurios lemtų nepatikimų darbo santykių didėjimą, darbo laiko reguliavimo panaikinimą, darbo užmokesčio mažinimą, išpuolius prieš kolektyvines derybas arba viešųjų paslaugų ir socialinės apsaugos privatizavimą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina vykstančias derybas dėl direktyvos dėl tinkamo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje priėmimo; ragina ES institucijas priimti ES sistemą, kuria būtų skatinama kiekvienai šaliai nustatyti arba pritaikyti minimalų darbo užmokestį, remiantis, be kita ko, nacionaliniais prekių ir paslaugų krepšeliais realiosiomis kainomis, įskaitant, be kita ko, tinkamą būstą, sveiką ir subalansuotą maistą, drabužius, tvarų transportą ir energiją, sveikatos priežiūrą ir slaugą bei išteklius, kad žmonės galėtų prasmingai dalyvauti visuomenės gyvenime, švietimo ir kultūros veikloje, nes taip būtų užtikrintas deramas gyvenimo lygis, kuris padėtų iš dalies sumažinti dirbančiųjų, visų pirma moterų, skurdą; ragina valstybėse narėse nustatyti teisingą ir deramą minimalųjį darbo užmokestį kaip būtiną apsaugos priemonę, kad būtų užtikrintas teisingesnis darbo užmokesčio pasiskirstymas ir garantuotas minimalusis darbo užmokestis, apsaugantis moteris ir vyrus darbo rinkoje; laikosi nuomonės, kad minimaliojo darbo užmokesčio sistema turi būti sukurta ir išsaugota taikant aiškias taisykles, skaidrias procedūras ir veiksmingą praktiką, taikant tinkamumo vertinimo kriterijus ir orientacinius rodiklius, be kita ko, padedant patariamiesiems organams ir dalyvaujant socialiniams partneriams; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina valstybes nares plačiu užmoju įgyvendinti Europos vaiko garantijų sistemą ir Darbo užmokesčio skaidrumo direktyvą, taip pat būsimą direktyvą dėl minimaliojo darbo užmokesčio ir rekomendaciją dėl minimalių pajamų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | apgailestauja, kad apskritai, kaip nurodė Europos Audito Rūmai, lyčių aspektas dar nebuvo integruotas visame ES biudžete, ir ragina skubiai pakeisti šią padėtį; pabrėžia, kad lyčių aspektas turi būti integruojamas visais politikos ciklo lygmenimis, jį integruojant turi būti remiamasi patikimais duomenimis; pabrėžia, kad sudarant biudžetą, įskaitant visas 2022 m. biudžeto programas, svarbu atsižvelgti į lyčių aspektą, siekiant užtikrinti lyčių lygybę ir panaikinti moterų skurdą; todėl ragina Komisiją paspartinti veiksmingos, skaidrios ir išsamios metodikos įdiegimą ir glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu vertinant atitinkamas su lyčių lygybe susijusias išlaidas, kaip numatyta 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (26), siekiant 2022 m. biudžete pasiekti apčiuopiamų rezultatų ir pritaikyti šią metodiką visoms daugiametėms finansinėms programoms; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į ES fiskalinį pajėgumą, gali reikėti peržiūrėti dabartinę ekonomikos ir socialinio valdymo sistemą, siekiant mažinti nelygybę ir moterų skurdą ir užtikrinti lyčių lygybę; ragina derinti ekonomikos ir socialinį valdymą su lyčių lygybės tikslų įgyvendinimu ir moterų skurdo panaikinimu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Tarybą sukurti specialų lyčių lygybės darinį, kad būtų įgyvendintos bendros ir konkrečios priemonės, kuriomis siekiama spręsti uždavinius, kylančius moterų teisių ir lyčių lygybės srityje, ir užtikrinti, kad lyčių lygybės klausimai būtų aptariami aukščiausiu politiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti nevienodą infliacijos ir energijos kainų padidėjimo, kurį sukėlė Rusijos karas su Ukraina, poveikį lytims ir į tai atsižvelgti imantis priemonių siekiant sumažinti poveikį skurdžiausiems asmenims; |
| --- | --- |

46.

| 47. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OL L 223, 2021 6 22, p. 14.

(2)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(3)  OL L 188, 2019 7 12, p. 79.

(4)  OL C 233 E, 2006 9 28, p. 130.

(5)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 77.

(6)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 56.

(7)  OL C 76, 2018 2 28, p. 93.

(8)  OL C 298, 2018 8 23, p. 14.

(9)  OL C 331, 2018 9 18, p. 60.

(10)  OL C 346, 2018 9 27, p. 6.

(11)  OL C 363, 2020 10 28, p. 80.

(12)  OL C 411, 2020 11 27, p. 38.

(13)  OL C 331, 2021 8 17, p. 5.

(14)  OL C 456, 2021 11 10, p. 191.

(15)  OL C 99, 2022 3 1, p. 122.

(16)  OL C 465, 2021 11 17, p. 62.

(17)  OL C 58, 2018 2 15, p. 192.

(18)  Eurostato tinklalapis „Living conditions in Europe – poverty and social exclusion“ („Gyvenimo sąlygos Europoje. Skurdas ir socialinė atskirtis“), prisijungta 2022 m. gegužės 30 d. Paskelbta: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Living_conditions_in_Europe_-_poverty_and_social_exclusion&oldid=544210

(19)  Europos lyčių lygybės institutas „2020 m. lyčių lygybės indeksas. Skaitmeninimas ir darbo ateitis“, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2020 m.

(20)  Eurostato tinklalapis „Gender pay gap statistics“ („Moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumo statistika“), prisijungta 2022 m. gegužės 30 d. Paskelbta: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics

(21)  „Gender pay gap statistics“ („Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo statistika“).

(22)  https://op.europa.eu/lt/publication-detail/-/publication/7341d588-ddd8-11ea-adf7-01aa75ed71a1

(23)  2021 m. vasario 3 d. Eurostato straipsnis „Panaikinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą?“

(24)  EIGE lyčių statistikos duomenų bazė, 2022 m. gegužės 30 d. duomenys. Paskelbta: https://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs/browse/ta/ta_timeuse

(25)  2017 m. balandžio mėn. Parlamento Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus ataskaita „Lyčių lygybė ir apmokestinimas Europos Sąjungoje“.

(26)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/15

---

P9_TA(2022)0276

Indijos ir Ramiojo vandenyno strategija prekybos ir investicijų srityje

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija „Indijos ir Ramiojo vandenyno strategija prekybos ir investicijų srityje“ (2021/2200(INI))

(2023/C 47/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 16 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 16 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (JOIN(2021)0024),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 13 d. Nyderlandų Indijos ir Ramiojo vandenynų strategiją „Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas: Nyderlandų ir ES bendradarbiavimo su partneriais Azijoje stiprinimo gairės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 13 d. Nyderlandų Indijos ir Ramiojo vandenynų strategiją „Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas: Nyderlandų ir ES bendradarbiavimo su partneriais Azijoje stiprinimo gairės“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo mėn. Vokietijos federalinės vyriausybės Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono politikos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo mėn. Vokietijos federalinės vyriausybės Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono politikos gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 1 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Strategija „Global Gateway““ (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 1 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Strategija „Global Gateway““ (JOIN(2021)0030),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 18 d. Komisijos komunikatą „Prekybos politikos peržiūra. Atvira, tvari ir ryžtinga prekybos politika“ (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 18 d. Komisijos komunikatą „Prekybos politikos peržiūra. Atvira, tvari ir ryžtinga prekybos politika“ (COM(2021)0066),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 12 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES ir Kinija. Strateginė perspektyva“ (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 12 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES ir Kinija. Strateginė perspektyva“ (JOIN(2019)0005),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Glaudesnės Europos ir Azijos sąsajos. ES strategijos sudedamosios dalys“ JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Glaudesnės Europos ir Azijos sąsajos. ES strategijos sudedamosios dalys“ JOIN(2018)0031),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikatą „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikatą „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0118),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen 2021 m. rugsėjo 15 d. pranešimą apie 2021 m. Sąjungos padėtį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen 2021 m. rugsėjo 15 d. pranešimą apie 2021 m. Sąjungos padėtį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 3 d. Europos išorės veiksmų tarnybos ir JAV Valstybės departamento bendrą pranešimą spaudai dėl aukšto lygio konsultacijų Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 3 d. Europos išorės veiksmų tarnybos ir JAV Valstybės departamento bendrą pranešimą spaudai dėl aukšto lygio konsultacijų Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 16 d. Kambodžoje surengtą 11-ąjį Azijos ir Europos parlamentinės partnerystės susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 16 d. Kambodžoje surengtą 11-ąjį Azijos ir Europos parlamentinės partnerystės susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 12 d. ES ir Kinijos strateginėje perspektyvoje išdėstytą ES „Vienos Kinijos“ politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 12 d. ES ir Kinijos strateginėje perspektyvoje išdėstytą ES „Vienos Kinijos“ politiką,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 30 d. ES ir Kinijos visapusišką susitarimą dėl investicijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 30 d. ES ir Kinijos visapusišką susitarimą dėl investicijų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rekomendaciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rekomendaciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Indijos santykių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Indijos santykių (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 26 d. Komisijos tarnybų neoficialų dokumentą dėl grįžtamosios informacijos ir tolesnių galimybių gerinti prekybos ir darnaus vystymosi skyrių ES laisvosios prekybos susitarimuose įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą ir 15 punktų veiksmų planą dėl prekybos ir darnaus vystymosi skyrių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 26 d. Komisijos tarnybų neoficialų dokumentą dėl grįžtamosios informacijos ir tolesnių galimybių gerinti prekybos ir darnaus vystymosi skyrių ES laisvosios prekybos susitarimuose įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą ir 15 punktų veiksmų planą dėl prekybos ir darnaus vystymosi skyrių,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 16 d. Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 16 d. Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimą (3),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 19 d. Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimą (4) ir investicijų apsaugos susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 19 d. Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimą (4) ir investicijų apsaugos susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 30 d. Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimą (5) ir investicijų apsaugos susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 30 d. Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimą (5) ir investicijų apsaugos susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacijos narių partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacijos narių partnerystės susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į šiuo metu vykstančias derybas dėl ES ir Australijos, Naujosios Zelandijos ir Indonezijos laisvosios prekybos susitarimų (LPS) ir į šiuo metu sustabdytas derybas dėl ES ir Malaizijos, Tailando ir Filipinų LPS, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šiuo metu vykstančias derybas dėl ES ir Australijos, Naujosios Zelandijos ir Indonezijos laisvosios prekybos susitarimų (LPS) ir į šiuo metu sustabdytas derybas dėl ES ir Malaizijos, Tailando ir Filipinų LPS,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl ES politinių santykių su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl ES politinių santykių su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 21 d. ASEAN ministrų susitikime priimtą sprendimą sukurti ES ir ASEAN strateginę partnerystę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 21 d. ASEAN ministrų susitikime priimtą sprendimą sukurti ES ir ASEAN strateginę partnerystę,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 11 d. surengtą 29-ąjį EU ir ASEAN jungtinio bendradarbiavimo komiteto posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 11 d. surengtą 29-ąjį EU ir ASEAN jungtinio bendradarbiavimo komiteto posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 22 d. įvykusį steigiamąjį Europos Parlamento ir ASEAN tarpparlamentinės asamblėjos (AIPA) tarpregioninį dialogą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 22 d. įvykusį steigiamąjį Europos Parlamento ir ASEAN tarpparlamentinės asamblėjos (AIPA) tarpregioninį dialogą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos ir 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos ir 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 27 d. Komisijos ataskaitą dėl ES prekybos susitarimų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo (COM(2021)0654), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 27 d. Komisijos ataskaitą dėl ES prekybos susitarimų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo (COM(2021)0654),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl ES prekybos politikos peržiūros (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl ES prekybos politikos peržiūros (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl Kinijos atsakomųjų sankcijų, taikomų ES subjektams ir Europos Parlamento nariams bei nacionalinių parlamentų nariams (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl Kinijos atsakomųjų sankcijų, taikomų ES subjektams ir Europos Parlamento nariams bei nacionalinių parlamentų nariams (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl naujos ES ir Kinijos strategijos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl naujos ES ir Kinijos strategijos (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl glaudesnių sąsajų ir ES ir Azijos santykių (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl glaudesnių sąsajų ir ES ir Azijos santykių (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją „ES biologinės įvairovės strategija iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją „ES biologinės įvairovės strategija iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją „Bendros prekybos politikos įgyvendinimas. 2018 m. metinė ataskaita“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją „Bendros prekybos politikos įgyvendinimas. 2018 m. metinė ataskaita“ (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl ES ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo įgyvendinimo (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl ES ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo įgyvendinimo (14),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0170/2022),

| A. | kadangi Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas tapo geopolitine ir geoekonomine realybe; kadangi regiono ekonominė, demografinė ir politinė svarba auga, todėl jis yra pagrindinis veikėjas formuojant tarptautinę tvarką ir sprendžiant pasaulines problemas; kadangi pasaulio ekonomikos svorio centras persikėlė iš Atlanto vandenyno regiono į Ramiojo vandenyno regioną; |
| --- | --- |

A.

kadangi Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas tapo geopolitine ir geoekonomine realybe; kadangi regiono ekonominė, demografinė ir politinė svarba auga, todėl jis yra pagrindinis veikėjas formuojant tarptautinę tvarką ir sprendžiant pasaulines problemas; kadangi pasaulio ekonomikos svorio centras persikėlė iš Atlanto vandenyno regiono į Ramiojo vandenyno regioną;

| B. | kadangi Europoje bei Indijos ir Ramiojo vandenynų regione kartu vykdoma daugiau kaip 70 proc. pasaulinės prekybos prekėmis ir paslaugomis ir daugiau kaip 60 proc. tiesioginių užsienio investicijų (TUI), o jų metinė prekyba 2019 m. siekė 1,5 trln. EUR; kadangi Indijos ir Ramiojo vandenynų regione sukuriama 60 proc. pasaulio bendrojo vidaus produkto (BVP) ir prisidedama prie dviejų trečdalių pasaulio ekonomikos augimo; kadangi ES yra didžiausia investuotoja regione, kuriame yra keturi iš 10 didžiausių ES prekybos partnerių pasaulyje (Kinija, Japonija, Pietų Korėja ir Indija) (15); |
| --- | --- |

B.

kadangi Europoje bei Indijos ir Ramiojo vandenynų regione kartu vykdoma daugiau kaip 70 proc. pasaulinės prekybos prekėmis ir paslaugomis ir daugiau kaip 60 proc. tiesioginių užsienio investicijų (TUI), o jų metinė prekyba 2019 m. siekė 1,5 trln. EUR; kadangi Indijos ir Ramiojo vandenynų regione sukuriama 60 proc. pasaulio bendrojo vidaus produkto (BVP) ir prisidedama prie dviejų trečdalių pasaulio ekonomikos augimo; kadangi ES yra didžiausia investuotoja regione, kuriame yra keturi iš 10 didžiausių ES prekybos partnerių pasaulyje (Kinija, Japonija, Pietų Korėja ir Indija) (15);

| C. | kadangi šiuo metu ES yra sudariusi keturis dvišalius prekybos susitarimus regione (su Japonija, Singapūru, Pietų Korėja ir Vietnamu), penkias strategines partnerystes (su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN), Kinija, Indija, Japonija ir Pietų Korėja) ir dvi sujungiamumo partnerystes (su Japonija ir Indija); |
| --- | --- |

C.

kadangi šiuo metu ES yra sudariusi keturis dvišalius prekybos susitarimus regione (su Japonija, Singapūru, Pietų Korėja ir Vietnamu), penkias strategines partnerystes (su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN), Kinija, Indija, Japonija ir Pietų Korėja) ir dvi sujungiamumo partnerystes (su Japonija ir Indija);

| D. | kadangi ES ir ASEAN 2020 m. gruodžio mėn. užmezgė strateginę partnerystę ir pradėjo naują savo ilgalaikių santykių etapą; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir ASEAN 2020 m. gruodžio mėn. užmezgė strateginę partnerystę ir pradėjo naują savo ilgalaikių santykių etapą;

| E. | kadangi glaudesni Europos Parlamento ir Pietryčių Azijos parlamentų – per ASEAN tarpparlamentinę asamblėją (AIPA) – tarpparlamentiniai santykiai ir parlamentinė diplomatija turėtų atspindėti būsimą platesnio masto ir tvirtesnių ES ir ASEAN santykių darbotvarkę; kadangi Europos Parlamentas ir AIPA yra natūralūs partneriai, turintys didelį potencialą prisidėti prie ES ir ASEAN santykių stiprinimo; |
| --- | --- |

E.

kadangi glaudesni Europos Parlamento ir Pietryčių Azijos parlamentų – per ASEAN tarpparlamentinę asamblėją (AIPA) – tarpparlamentiniai santykiai ir parlamentinė diplomatija turėtų atspindėti būsimą platesnio masto ir tvirtesnių ES ir ASEAN santykių darbotvarkę; kadangi Europos Parlamentas ir AIPA yra natūralūs partneriai, turintys didelį potencialą prisidėti prie ES ir ASEAN santykių stiprinimo;

| F. | kadangi ES ir ASEAN santykiai pagrįsti taisyklėmis grindžiamos tarptautinės tvarkos, veiksmingo ir tvaraus daugiašališkumo, laisvos ir sąžiningos prekybos bendromis vertybėmis ir principais; kadangi ES įsisteigę subjektai yra didžiausi TUI teikėjai ASEAN regione; kadangi ES yra trečia pagal dydį ASEAN prekybos partnerė, o visa ASEAN yra trečia pagal dydį ES prekybos partnerė už Europos ribų; kadangi nuo 2009 m. abipusiu susitarimu derybos dėl ES ir ASEAN laisvosios prekybos susitarimo yra sustabdytos; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES ir ASEAN santykiai pagrįsti taisyklėmis grindžiamos tarptautinės tvarkos, veiksmingo ir tvaraus daugiašališkumo, laisvos ir sąžiningos prekybos bendromis vertybėmis ir principais; kadangi ES įsisteigę subjektai yra didžiausi TUI teikėjai ASEAN regione; kadangi ES yra trečia pagal dydį ASEAN prekybos partnerė, o visa ASEAN yra trečia pagal dydį ES prekybos partnerė už Europos ribų; kadangi nuo 2009 m. abipusiu susitarimu derybos dėl ES ir ASEAN laisvosios prekybos susitarimo yra sustabdytos;

| G. | kadangi Korėjos pastangos įgyvendinant prekybos ir darnaus vystymosi skyrių yra anaiptol ne optimalios; kadangi reikalingi konkretesni patobulinimai; |
| --- | --- |

G.

kadangi Korėjos pastangos įgyvendinant prekybos ir darnaus vystymosi skyrių yra anaiptol ne optimalios; kadangi reikalingi konkretesni patobulinimai;

| H. | kadangi kelioms Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalims taikomos ES muitų tarifų lengvatos pagal bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemą (BLS), palengvinančios patekimą į ES rinkas, ir kadangi mažiausiai išsivysčiusios regiono šalys naudojasi režimu „Viskas, išskyrus ginklus“, pagal kurį netaikomi nei muitai, nei be kvotos; kadangi Pakistanui, Filipinams ir Šri Lankai taikoma speciali darnaus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė (BLS+); kadangi šiomis priemonėmis prisidėta prie šių šalių ekonominio vystymosi, pagarbos žmogaus ir darbuotojų teisėms, aplinkos apsaugos ir gero valdymo tobulinimo; |
| --- | --- |

H.

kadangi kelioms Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalims taikomos ES muitų tarifų lengvatos pagal bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemą (BLS), palengvinančios patekimą į ES rinkas, ir kadangi mažiausiai išsivysčiusios regiono šalys naudojasi režimu „Viskas, išskyrus ginklus“, pagal kurį netaikomi nei muitai, nei be kvotos; kadangi Pakistanui, Filipinams ir Šri Lankai taikoma speciali darnaus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė (BLS+); kadangi šiomis priemonėmis prisidėta prie šių šalių ekonominio vystymosi, pagarbos žmogaus ir darbuotojų teisėms, aplinkos apsaugos ir gero valdymo tobulinimo;

| I. | kadangi pasaulinėje sanklodoje toliau didėja geopolitinė konkurencija tarp pagrindinių veikėjų, visų pirma tarp JAV ir Kinijos, o tai daro didelį poveikį pasaulinei prekybai; kadangi pastarojo meto įvykiai padarė poveikį tvarioms tiekimo grandinėms ir svarbiausiųjų žaliavų tiekimui visame pasaulyje ir dėl to išaugo energijos ir maisto kainos; kadangi ES ir Kinijos santykiai yra daugialypiai: Kinija yra bendradarbiavimo partnerė, bet taip pat – ekonominė konkurentė ir sisteminė varžovė keliose srityse; |
| --- | --- |

I.

kadangi pasaulinėje sanklodoje toliau didėja geopolitinė konkurencija tarp pagrindinių veikėjų, visų pirma tarp JAV ir Kinijos, o tai daro didelį poveikį pasaulinei prekybai; kadangi pastarojo meto įvykiai padarė poveikį tvarioms tiekimo grandinėms ir svarbiausiųjų žaliavų tiekimui visame pasaulyje ir dėl to išaugo energijos ir maisto kainos; kadangi ES ir Kinijos santykiai yra daugialypiai: Kinija yra bendradarbiavimo partnerė, bet taip pat – ekonominė konkurentė ir sisteminė varžovė keliose srityse;

| J. | kadangi Visapusiškas ir pažangus Ramiojo vandenyno šalių partnerystės susitarimas yra atviras, ateities perspektyvomis grindžiamas prekybos susitarimas, kuriuo siekiama užtikrinti vienodas sąlygas ir taisyklėmis grindžiamą prekybos aplinką Indijos ir Ramiojo vandenynų regione bei suteikiamas regioninės prekybos integracijos modelis; kadangi 2017 m. sausio mėn. JAV pasitraukė iš susitarimo, o Kinija, Taivanas ir Jungtinė Karalystė 2021 m. pateikė prašymą prie jo prisijungti; |
| --- | --- |

J.

kadangi Visapusiškas ir pažangus Ramiojo vandenyno šalių partnerystės susitarimas yra atviras, ateities perspektyvomis grindžiamas prekybos susitarimas, kuriuo siekiama užtikrinti vienodas sąlygas ir taisyklėmis grindžiamą prekybos aplinką Indijos ir Ramiojo vandenynų regione bei suteikiamas regioninės prekybos integracijos modelis; kadangi 2017 m. sausio mėn. JAV pasitraukė iš susitarimo, o Kinija, Taivanas ir Jungtinė Karalystė 2021 m. pateikė prašymą prie jo prisijungti;

| K. | kadangi 2022 m. sausio mėn. įsigaliojo Regioninė išsami ekonominė partnerystė, kuriai vadovauja ASEAN ir kurios susitarimą pasirašė Australija, Kinija, Japonija, Korėjos Respublika ir Naujoji Zelandija, taip sukuriant didžiausią pasaulyje prekybos bloką; kadangi Regioninės išsamios ekonominės partnerystės tikslas – skatinti glaudesnį regioninį bendradarbiavimą prekybos ir investicijų bei skaitmeninės prekybos srityse, kartu sprendžiant reguliavimo klausimus, kad būtų palengvintas tarpvalstybinis judėjimas, sykiu įtraukiant tik ribotas nuostatas dėl darbo ir aplinkos; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2022 m. sausio mėn. įsigaliojo Regioninė išsami ekonominė partnerystė, kuriai vadovauja ASEAN ir kurios susitarimą pasirašė Australija, Kinija, Japonija, Korėjos Respublika ir Naujoji Zelandija, taip sukuriant didžiausią pasaulyje prekybos bloką; kadangi Regioninės išsamios ekonominės partnerystės tikslas – skatinti glaudesnį regioninį bendradarbiavimą prekybos ir investicijų bei skaitmeninės prekybos srityse, kartu sprendžiant reguliavimo klausimus, kad būtų palengvintas tarpvalstybinis judėjimas, sykiu įtraukiant tik ribotas nuostatas dėl darbo ir aplinkos;

| L. | kadangi COVID-19 krizė išryškino kai kurias jau anksčiau besiformavusias geopolitines tendencijas; kadangi krizės metu taip pat išryškėjo tarptautinio bendradarbiavimo tvirtinimo, pvz. sveikatos sektoriuje, poreikis; kadangi per ją taip pat atsiskleidė valstybių narių šalių ekonomikos atsparumo trūkumas ir pasaulinių tiekimo grandinių pažeidžiamumas ir tapo aišku, kad reikia užtikrinti didesnį įvairinimą; |
| --- | --- |

L.

kadangi COVID-19 krizė išryškino kai kurias jau anksčiau besiformavusias geopolitines tendencijas; kadangi krizės metu taip pat išryškėjo tarptautinio bendradarbiavimo tvirtinimo, pvz. sveikatos sektoriuje, poreikis; kadangi per ją taip pat atsiskleidė valstybių narių šalių ekonomikos atsparumo trūkumas ir pasaulinių tiekimo grandinių pažeidžiamumas ir tapo aišku, kad reikia užtikrinti didesnį įvairinimą;

| M. | kadangi nuo Rusijos invazijos į Ukrainą 2022 m. vasario mėn. drastiškai pasikeitė geopolitinė realybė ir ES tolesnis bendradarbiavimas su Indijos ir Ramiojo vandenynų partneriais tampa dar svarbesnis bei būtinas siekiant įvairinti mūsų prekybos santykius, stiprinti bendradarbiavimą ypatingos svarbos ir besiformuojančių technologijų, skaitmeninių klausimų ir žaliavų srityse, stiprinti bei įvairinti tiekimo grandines, didinti jų atsparumą ir tvarumą, taip pat padėti spręsti pasaulinius uždavinius; |
| --- | --- |

M.

kadangi nuo Rusijos invazijos į Ukrainą 2022 m. vasario mėn. drastiškai pasikeitė geopolitinė realybė ir ES tolesnis bendradarbiavimas su Indijos ir Ramiojo vandenynų partneriais tampa dar svarbesnis bei būtinas siekiant įvairinti mūsų prekybos santykius, stiprinti bendradarbiavimą ypatingos svarbos ir besiformuojančių technologijų, skaitmeninių klausimų ir žaliavų srityse, stiprinti bei įvairinti tiekimo grandines, didinti jų atsparumą ir tvarumą, taip pat padėti spręsti pasaulinius uždavinius;

| N. | kadangi klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas yra egzistencinės grėsmės, kylančios Indijos ir Ramiojo vandenynų regionui, Europai ir visam likusiam pasauliui; kadangi vien 2021 m. daugiau kaip 57 mln. žmonių nukentėjo nuo klimato kaitos sukeltų nelaimių Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (16); |
| --- | --- |

N.

kadangi klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas yra egzistencinės grėsmės, kylančios Indijos ir Ramiojo vandenynų regionui, Europai ir visam likusiam pasauliui; kadangi vien 2021 m. daugiau kaip 57 mln. žmonių nukentėjo nuo klimato kaitos sukeltų nelaimių Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (16);

| O. | kadangi, kaip nurodyta prekybos politikos peržiūroje, ES bendradarbiauja su savo partneriais siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi visuotinių vertybių, visų pirma žmogaus teisių propagavimo ir apsaugos; kadangi tai apima pagrindinius darbo standartus, socialinę apsaugą, lyčių lygybę ir kovą su klimato kaita bei biologinės įvairovės nykimu; |
| --- | --- |

O.

kadangi, kaip nurodyta prekybos politikos peržiūroje, ES bendradarbiauja su savo partneriais siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi visuotinių vertybių, visų pirma žmogaus teisių propagavimo ir apsaugos; kadangi tai apima pagrindinius darbo standartus, socialinę apsaugą, lyčių lygybę ir kovą su klimato kaita bei biologinės įvairovės nykimu;

| P. | kadangi ES atokiausi regionai ir užjūrio šalys bei teritorijos, konstituciškai susiję su jos valstybėmis narėmis, yra svarbi ES požiūrio į Indijos ir Ramiojo vandenynų regioną dalis; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES atokiausi regionai ir užjūrio šalys bei teritorijos, konstituciškai susiję su jos valstybėmis narėmis, yra svarbi ES požiūrio į Indijos ir Ramiojo vandenynų regioną dalis;

| 1. | palankiai vertina ES strategiją dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, pagal kurią numatoma, kad tvari ir sąžininga prekyba bei investicijos yra prioritetai; mano, kad tai, jog joje daugiausia dėmesio skiriama įtraukumui ir bendradarbiavimui, grindžiamam bendromis vertybėmis ir principais, įskaitant įsipareigojimą gerbti demokratiją, žmogaus teises ir teisinę valstybę, yra nepaprastai svarbu; ragina plėtoti ES strateginį požiūrį į Indijos ir Ramiojo vandenynų regioną ir bendradarbiavimą su juo remiantis daugiašale taisyklėmis grindžiama tarptautine tvarka, kurios pagrindas – modernizuota Pasaulio prekybos organizacija, grindžiama atviros aplinkos prekybai ir investicijoms, vienodų sąlygų, abipusiškumo ir abipusės naudos principais; pabrėžia, kad šiuo nauju požiūriu turėtų būti iš esmės persiorientuojama, atsižvelgiant į bendrus interesus, nes regionas yra gyvybiškai svarbus ES gerovei; pabrėžia, kad Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono pagrindiniai vandens keliai yra nepaprastai svarbūs ES prekybai ir 40 proc. ES užsienio prekybos vyksta per Pietų Kinijos jūrą, todėl vandenynų valdymas ir stabilumas šiame regione – tai bendras rūpestis ir bendradarbiavimo sritis; pabrėžia, kad reikia išlaikyti laisvą ir atvirą Indijos ir Ramiojo vandenynų regioną visiems ir išsaugoti laisvus ir atvirus jūrų tiekimo maršrutus, visapusiškai laikantis tarptautinės teisės, visų pirma Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir laivybos laisvės principo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją stiprinti partnerystes su visais atitinkamais Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono subjektais, atsižvelgiant į subregioninę dinamiką ir ypatumus, kuriais stiprinama taisyklėmis grindžiama tarptautinė tvarka ir sprendžiami bendri pasauliniai uždaviniai, ir ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su bendraminčiais Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais siekiant stiprinti vertės grandines didinant mūsų ekonomikos atsparumą, tvarumą bei žiediškumą ir įvairinant prekybos santykius, kad būtų sumažinta strateginė priklausomybė ypatingos svarbos tiekimo grandinėse, ypač daug dėmesio skiriant technologijoms, žaliavoms ir žemės ūkio produktams, siekiant visapusiškai įgyvendinti esamus prekybos susitarimus ir geriau užtikrinti jų vykdymą, užbaigiant vykstančias prekybos derybas ir plėtojant bendradarbiavimą strateginiuose sektoriuose; pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su bendramintėmis Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalimis nustatant techninius ir pramonės standartus, kad būtų toliau remiamas ES kaip pasaulinių standartų kūrėjos vaidmuo; pabrėžia, kad svarbu parengti naujus skaitmeninės partnerystės susitarimus, grindžiamus sprendimais dėl duomenų apsaugos tinkamumo, pradedant Japonija, Korėjos Respublika ir Singapūru; be to, ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais įgyvendinant planuojamą išsamaus patikrinimo sistemą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena ES įsipareigojimą užtikrinti moterų ir žmogaus teisių laikymąsi ir stebėti jos prekybos lengvatų poveikį lytims; pakartoja, kad remia lyčių aspekto integravimą į prekybos politiką, ir ragina imtis veiksmingų priemonių siekiant kovoti su moterų išnaudojimu į eksportą orientuotose pramonės šakose; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad ES turėtų geriau ir strategiškiau pasinaudoti savo ekonominiu svertu, sykiu atsižvelgdama į savo partnerių politinius ir ekonominius ypatumus bei jų interesus, kad būtų pasiekti jos geopolitiniai ir transformaciniai uždaviniai, šiuo tikslu taikant visas integruotas politikos priemones, įskaitant BLS mechanizmą, ir propaguoti pasaulinius darnaus vystymosi strandartus, Darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus, žiedinę ekonomiką, žmogaus teises, įskaitant tautinių ir religinių mažumų teises, darbuotojų teises, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas, lyčių lygybę, gerą valdymą, kovą su klimato kaita ir Paryžiaus susitarimo įgyvendinimą, kovą su miškų naikinimu bei biologinės įvairovės nykimu ir tvarią žvejybą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina skubiai įgyvendinti neseniai priimtą ES strategiją „Global Gateway“, derinant ją su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono strategija, kad būtų skatinamas tvarus sujungiamumas Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ir su juo; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina pažangą, padarytą plėtojant sujungiamumo partnerystes su Japonija ir Indija; pasisako už sujungiamumo partnerystės su ASEAN užmezgimą siekiant susieti ją su esamu ASEAN pagrindiniu planu dėl sujungiamumo; siekia glaudesnio bendradarbiavimo su kitais regioniniais partneriais, pvz., Australija ir Korėjos Respublika; pabrėžia, kad reikia susieti strategiją „Global Gateway“ su kitomis patikimo sujungiamumo iniciatyvomis, pvz., „Build Back Better World“ ir „Blue Dot Network“, taip pat puoselėti bendradarbiavimą su Keturšalio saugumo dialogu (QUAD) aukštos kokybės infrastruktūros srityje; |
| --- | --- |

5.

Galiojantys laisvosios prekybos susitarimai (LPS) ir investicijų apsaugos susitarimai (IAS): vykdymo užtikrinimas, įgyvendinimas ir modernizavimas

| 6. | palankiai vertina tai, kad nuo 2011 m., kai įsigaliojo LPS, labai išaugo dvišalė ES ir Pietų Korėjos prekyba; džiaugiasi, kad Pietų Korėja neseniai ėmėsi veiksmų, susijusių su TDO konvencijų Nr. 29, Nr. 87 ir Nr. 98 ratifikavimu ir įgyvendinimu, ir atliko darbo kodekso pakeitimus po to, kai Prekybos ir darnaus vystymosi ekspertų grupė pateikė ataskaitą; laukia apčiuopiamo ratifikavimo įgyvendinimo; primena, kad grupė pažymi, jog LPS tekste nėra nustatyta aiškių tikslų ir tarpinių reikšmių, susijusių su TDO konvencijų ratifikavimu; ragina Pietų Korėją nedelsiant imtis reikiamų veiksmų, kad būtų ratifikuota likusi TDO konvencija Nr. 105, ir toliau daryti pažangą lyčių lygybės bei moterų teisių srityje; remia tolesnį ES ir Pietų Korėjos bendradarbiavimą puslaidininkių srityje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina likusias ES valstybes nares tęsti 2018 m. spalio mėn. pasirašyto ES ir Singapūro IAS bei partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) ratifikavimą, visų pirma atsižvelgiant į Singapūro, kaip šalies, į kurią nukreipta daugiausia ES TUI Azijoje, svarbą: 2020 m. pabaigoje Singapūre sukauptos ES TUI siekė 256 mlrd. EUR; ragina Singapūrą dėti daugiau pastangų siekiant ratifikuoti ir įgyvendinti pagrindines TDO konvencijas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimas (EPS) padėjo užtikrinti tvaresnę prekybą; palankiai vertina tai, kad 2020 m. išaugo naudojimosi ES eksporto į Japoniją lengvatomis rodikliai; ragina pradėti derybas dėl to, kad į EPS būtų įtrauktos nuostatos dėl duomenų srauto; pažymi, kad padaryta tam tikra pažanga plečiant geografinių nuorodų apsaugos sąrašą abiem šalims, tarifinių kvotų, kurias Japonija leido naudoti ES eksportuotojams, naudojimo lygio srityje ir TDO konvencijos Nr. 105 ratifikavimo Japonijoje procese; pabrėžia, kad reikia skubiai daryti tolesnę pažangą įgyvendinant šį susitarimą, įskaitant prekybos paslaugomis liberalizavimą ir TDO konvencijos Nr. 111 ratifikavimą; pakartoja savo raginimą atlikti išankstinę prekybos ir darnaus vystymosi skyriaus peržiūrą siekiant sustiprinti jo vykdymo užtikrinimo nuostatas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares ratifikuoti ES ir Vietnamo IAS, kad jis įsigaliotų ir sudarytų palankias sąlygas skatinti ES investicijas Vietname bei regione, visų pirma srityse, kuriose skatinama žalioji pertvarka ir žiedinė ekonomika; pabrėžia prekybos ir darnaus vystymosi skyriaus svarbą Europos Sąjungai ir ragina nedelsiant užbaigti steigti vietos patarėjų grupes; primena susirūpinimą keliančius klausimus dėl žmogaus teisių pažeidimų; mano, kad Vietnamo baudžiamojo kodekso peržiūra yra svarbi siekiant užtikrinti veiksmingą pagrindinių TDO konvencijų įgyvendinimą; primygtinai ragina Vietnamą, laikantis susitarimo, užbaigti vykdyti pagrindines darbo srities reformas ir nedelsiant užtikrinti, kad iki 2023 m. būtų ratifikuota TDO konvencija Nr. 87; primygtinai ragina Vietnamą toliau siekti vienodo požiūrio į ES valstybes nares vaistų srityje ir užtikrinti visapusišką sanitarijos ir fitosanitarijos nuostatų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina toliau imtis veiksmų, kuriais būtų siekiama didinti įmonių, suinteresuotųjų subjektų, pilietinės visuomenės, socialinių partnerių ir piliečių informuotumą apie regione galiojančius LPS ir jų teikiamas galimybes; ragina prireikus teikti didesnę techninę ir finansinę paramą siekiant padėti šalims partnerėms veiksmingai įgyvendinti LPS, visų pirma jų prekybos ir darnaus vystymosi skyrius; ragina Komisiją bendradarbiauti su mūsų Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais ir atliekant prekybos ir darnaus vystymosi peržiūrą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena parlamentinės diplomatijos svarbą spartinant ES ir ASEAN valstybių narių derybas dėl LPS; |
| --- | --- |

11.

Dvišaliai LPS, dėl kurių deramasi ir (arba) kurie ratifikuojami (pozityvi prekybos darbotvarkė)

| 12. | ragina daryti esminę pažangą derybose dėl ES ir Australijos bei ES ir Naujosios Zelandijos LPS, kuriuos būtų siekiama sudaryti iki 2022 m. vidurio, kad Europos Parlamentas galėtų tinkamai ratifikuoti šiuos subalansuotus susitarimus per dabartinę Parlamento kadenciją, nepakenkdamas susitarimo turiniui dėl laiko stokos; mano, kad ypač dabartinėmis geopolitinėmis aplinkybėmis nepaprastai svarbu, kad demokratijos stiprintų savo tarpusavio santykius, be kita ko, prekybos srityje; pabrėžia išsamaus ir vykdytino prekybos ir darnaus vystymosi skyriaus svarbą ir primena, kad Paryžiaus susitarimas turi būti esminė sąlyga siekiant atspindėti siekį sudaryti susitarimą, kuris būtų aukso standartas šiose srityse; pakartoja, kad būtina atsižvelgti į žemės ūkio sektoriaus ypatumus ir jautrumą ir užtikrinti geografinių nuorodų apsaugą abiejose šalyse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina sprendimą atnaujinti derybas su Indija dėl išsamaus ir abiem šalims naudingo prekybos susitarimo, kuriuo būtų skatinamos bendros demokratinės vertybės ir žmogaus teisės, pagrindinės darbuotojų teisės ir lyčių lygybė, įsipareigojimas skatinti įtraukią, nuoseklią ir taisyklėmis grindžiamą pasaulinę tvarką, veiksmingą daugiašališkumą bei tvirtesnį prekybos ir darnaus vystymosi skyrių vykdymo užtikrinimą, daugiausia dėmesio skiriant kovai su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu; palankiai vertina sprendimą pradėti derybas dėl atskiro IAS ir susitarimo dėl geografinių nuorodų; palankiai vertina tai, kad keliuose sektoriuose sukurtos nuolatinės ES ir Indijos struktūros, pvz., aukšto lygio dialogai; palankiai vertina Indijos įsipareigojimą laikytis ES siekio dėl turinio ir tvarkaraščio; palankiai vertina bendrą Pirmininkės U. von der Leyen ir Ministro Pirmininko N. Modi pasiūlymą įsteigti ES ir Indijos prekybos ir technologijų tarybą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad ES turi pradėti išsamų dialogą su Kinija, kuriame būtų tvirtai ginami ES interesai ir vertybės, atsižvelgiant į dabartines geopolitiškai sudėtingas pasaulines aplinkybes, įskaitant Rusijos invaziją į Ukrainą; pažymi, kad Kinija yra ne tik ES bendradarbiavimo ir derybų partnerė, bet ir konkurentė įvairiose srityse, kurių skaičius vis auga, bei sisteminė varžovė; pakartoja savo raginimą ES, kaip pabrėžta 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliucijoje dėl naujos ES ir Kinijos strategijos, parengti ryžtingesnę, visapusiškesnę ir nuoseklesnę ES ir Kinijos strategiją, kuri vienytų visas valstybes nares ir formuotų santykius su Kinija ginant visos ES interesus; pabrėžia, kad šia strategija turėtų būti skatinama taisyklėmis grindžiama daugiašalė tvarka, jos pagrindas turėtų būti ES vertybių ir interesų gynimas ir ji turėtų būti grindžiama trimis principais – kai įmanoma, bendradarbiauti, prireikus konkuruoti ir konfrontuoti, kai būtina; pabrėžia, kad ypač svarbu toliau bendrauti su Kinija siekiant skatinti bendrų problemų sprendimus ir bendradarbiauti bendro intereso klausimais, pvz., kovos su klimato kaita srityje; pripažįsta, kad Kinijos parama buvo gyvybiškai svarbi siekiant sudaryti Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripažįsta, kad nuolatinis Kinijos delsimas laikytis visų PPO taisyklių ir toliau apsunkina ES ir Kinijos prekybos santykius. mano, kad pagrindinės problemos, kurias reikia išspręsti, yra daugybė kliūčių, su kuriomis susiduria Europos įmonės siekdamos patekti į Kinijos rinką, intelektinės nuosavybės teisių apsauga, klastojimas, susirūpinimas dėl produktų saugos, socialiniai ir aplinkos apsaugos standartai, priverstinis technologijų perdavimas, įpareigotosios bendrosios įmonės, nesąžiningos subsidijos ir nesąžininga valstybės valdomų įmonių konkurencija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripažįsta, kad diskusijos dėl ES ir Kinijos visapusiško susitarimo dėl investicijų ratifikavimo Europos Parlamente buvo sustabdytos dėl Kinijos sprendimo taikyti sankcijas, be kita ko, penkiems atskiriems Europos Parlamento nariams ir jo nuolatiniam Žmogaus teisių pakomitečiui, dėl kritikos Kinijai dėl žmogaus teisių padėties; pabrėžia, kad Europos Parlamentas negali pradėti visapusiško susitarimo dėl investicijų svarstymo ir ratifikavimo proceso tol, kol nebus panaikintos Kinijos sankcijos EP nariams ir ES institucijoms; taip pat primena, kad Kinija daro prievartos spaudimą valstybėms narėms, pvz., Lietuvos atveju, ir griežtai smerkia tokią praktiką; primena, jog nepaprastai svarbu, kad Kinija laikytųsi tarptautinių standartų, be kita ko, susijusių su jos poveikiu klimatui, aplinka, biologinei įvairove, skurdu, sveikata, darbuotojų teisėmis, žmogaus teisėmis ir susijusių su neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos prevencija bei kova su ja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai ragina ES pradėti struktūrinį dialogą su Taivanu dėl bendradarbiavimo žaliųjų technologijų ir skaitmeninės ekonomikos srityse, įskaitant puslaidininkių pramonę, siekiant pasirašyti susitarimo memorandumą, kuris būtų naudingas ir ES, ir Taivanui; pakartoja savo raginimą Komisijai, ruošiantis deryboms dėl tvirtesnių dvišalių ekonominių ryšių, pradėti vykdyti dvišalio investicijų susitarimo su Taivanu poveikio vertinimą, viešas konsultacijas ir tyrimą taikymo sričiai apibrėžti; taip pat ragina Komisiją išnagrinėti galimybes stiprinti bendradarbiavimą su Taivanu dėl atsparių tiekimo grandinių; pabrėžia, kad Taivanas yra PPO narys; ragina glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant pasaulines krizes sveikatos srityje ir prekiaujant medicinos reikmenimis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina pastarojo meto pažangą derybose dėl išsamaus ekonominės partnerystės susitarimo su Indonezija, be kita ko, dėl su tvarumu susijusių sričių, ir atnaujintą abiejų šalių įsipareigojimą sudaryti šį susitarimą; pabrėžia, kad, Pasaulio banko duomenimis (17), sudarius susitarimą iki 2030 m. Indonezijos BVP galėtų išaugti 2,13 proc.; pabrėžia, kad, prieš sudarant susitarimą, būtina apsvarstyti tolesnius veiksmus, visų pirma dėl tvarumo, miškų naikinimo, daugiausia dėmesio skiriant alyvpalmių aliejui, ir labiau įgyvendinamo prekybos ir darnaus vystymosi skyriaus, taip pat Paryžiaus susitarimo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena, kad Filipinai yra mažesnes pajamas gaunanti šalis, kuri naudojasi ES BLS+ mechanizmu; primena, kad Filipinai nuo 2024 m. turės iš naujo teikti paraišką dėl BLS+ lengvatų taikymo pagal naują BLS reglamentą; pažymi, kad buvo sustabdytos 2015 m. pradėtos derybos dėl dvišalio prekybos ir investicijų susitarimo su Filipinais; primena didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių pažeidimų; primena, kad derybos turėtų būti atnaujintos tik tada, kai pagerės nerimą kelianti ir kritinė padėtis, susijusi su žmogaus teisėmis, geru valdymu ir teisine valstybe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2012 m. sustabdytos derybos dėl dvišalio prekybos ir investicijų susitarimo su Malaizija; ragina Malaizijos valdžios institucijas priimti poziciją dėl galimo derybų atnaujinimo ir ragina abi šalis įvertinti poveikio darniam vystymuisi vertinimo išvadas; pabrėžia, kad prieš galimą derybų atnaujinimą turėtų būti pastebimai pagerinta žmogaus teisių padėtis šalyje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad 2013 m. pradėtos ir 2014 m. sustabdytos derybos dėl dvišalio prekybos ir investicijų susitarimo su Tailandu; pripažįsta, kad pastaraisiais metais ES ėmėsi veiksmų siekdama išplėsti savo bendradarbiavimą su Tailandu; pabrėžia, kad svarbu imtis veiksmų (laikantis 2019 m. Tarybos išvadų) siekiant atnaujinti derybas dėl plataus užmojo ir visapusiško LPS, ir prašo Tailando valdžios institucijų pateikti aiškius nurodymus šiuo klausimu ir pradėti struktūrines reformas; pabrėžia, kad prieš galimą derybų dėl visapusiško LPS atnaujinimą turėtų būti pastebimai pagerinta demokratijos padėtis šalyje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją atidžiai stebėti padėtį Mianmare po 2021 m. perversmo ir įvertinti, ar reikėtų pradėti tyrimą siekiant panaikinti prekybos lengvatas pagal režimą „Viskas, išskyrus ginklus“; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir Kambodžos valdžios institucijas siekti bendro sutarimo dėl veiksmų, kurių reikia imtis siekiant sudaryti sąlygas, kuriomis būtų galima atnaujinti prekybos lengvatas Kambodžai pagal režimą „Viskas, išskyrus ginklus“; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina BLS reglamento peržiūrą; pabrėžia, kad pagal naująjį BLS reglamentą dabartinės BLS+ lengvatomis ir režimo „Viskas, išskyrus ginklus“ lengvatomis besinaudojančios šalys, tapusios mažesnių vidutinių pajamų šalimis, turės (pakartotinai) teikti paraišką dėl BLS+ statuso; ragina BLS, BLS+ ir režimo „Viskas, išskyrus ginklus“ lengvatomis besinaudojančias regiono šalis stiprinti veiksmingą savo tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių, darbuotojų teisių, aplinkos, gero valdymo ir darnaus vystymosi srityse įgyvendinimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina tai, kad iš esmės parengta ilgai laukta ES tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP), kuria siekiama užtikrinti abipusiškumą ir vienodas sąlygas tarptautinėse viešųjų pirkimų rinkose; pabrėžia, kad reikia toliau stiprinti ES prekybos teisių gynimo priemonių rinkinį skubiai priimant griežtą užsienio subsidijų reglamentą ir laikantis aiškios pozicijos dėl trečiųjų šalių ekonominės prievartos, pvz., Kinijos nepriimtinos prievartos prieš Lietuvą 2021 m. pabaigoje, taikant naują kovos su prievarta priemonę; |
| --- | --- |

25.

ES požiūris į regioninius ir daugiašalius santykius bei derybas

| 26. | ragina toliau bendradarbiauti su ASEAN ir jos valstybėmis narėmis ir plėtoti bei skatinti ES ir ASEAN strateginę partnerystę; ragina abi šalis pasinaudoti 2022 m. planuojamo ES ir ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimo, vyksiančio ES ir ASEAN dvišalių santykių 45-ųjų metinių proga, postūmiu ir pateikti naują ES ir ASEAN veiksmų planą ateinančiam laikotarpiui, kad būtų skatinamas aktyvesnis daugialypis bendradarbiavimas svarbiausiose srityse, ir pabrėžia, kad reikia atgaivinti iniciatyvą dėl tarpregioninio ES ir ASEAN LPS, grindžiamo bendromis vertybėmis ir principais, įskaitant darnų vystymąsi ir pagrindinių teisių bei lyčių lygybės propagavimą, kai tik bus įvykdytos sąlygos; ragina 45-ųjų metinių aukščiausiojo lygio susitikime užtikrinti parlamentinį aspektą ir pakartoja savo ketinimą įsteigti ES ir ASEAN parlamentinę asamblėją, kuria būtų sustiprintas demokratinis partnerystės aspektas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina laikytis naujo strateginio požiūrio į Visapusišką ir pažangų Ramiojo vandenyno šalių partnerystės susitarimą ir jį laikyti pagrindiniu ES Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono strategijos elementu; pabrėžia, kad glaudesnis bendradarbiavimas sudarytų sąlygas ES gauti didelę ekonominę naudą, turint mintyje galimą naudą gerovei, tiekimo grandinių įvairinimą ir strateginės priklausomybės mažinimą, ir suteiktų ES galimybę toliau formuoti standartus Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ir visame pasaulyje; pabrėžia, kad ES turėtų išnagrinėti galimybę ateityje prisijungti prie Visapusiško ir pažangaus Ramiojo vandenyno šalių partnerystės susitarimo ir išanalizuoti galimybes susieti esamus susitarimus su partneriais, pavyzdžiui, pagal jų kilmės taisyklių protokolus, siekiant padidinti naudojimosi lengvatomis lygį pagal tuos susitarimus ir kuo labiau padidinti jų pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją toliau atidžiai stebėti tiesioginį ekonominį regioninės išsamios ekonominės partnerystės poveikį ES ekonomikai ir įvertinti jos ilgalaikį strateginį bei geopolitinį poveikį; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ASEAN generaliniam sekretoriui, ASEAN tarpparlamentinės asamblėjos generaliniam sekretoriui ir atitinkamoms Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalims. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  OL C 184, 2022 5 5, p. 170.

(2)  OL C 506, 2021 12 15, p. 109.

(3)  OL L 127, 2011 5 14, p. 6.

(4)  OL L 294, 2019 11 14, p. 3.

(5)  OL L 186, 2020 6 12, p. 3.

(6)  OL L 330, 2018 12 27, p. 3.

(7)  OL C 346, 2018 9 27, p. 44.

(8)  OL C 425, 2021 10 20, p. 155.

(9)  OL C 15, 2022 1 12, p. 170.

(10)  OL C 117, 2022 3 11, p. 40.

(11)  OL C 456, 2021 11 10, p. 117.

(12)  OL C 67, 2022 2 8, p. 25.

(13)  OL C 395, 2021 9 29, p. 14.

(14)  OL C 307, 2018 8 30, p. 109.

(15)  2021 m. rugsėjo 16 d. bendras komunikatas dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (JOIN(2021)0024).

(16)  „Observer Research Foundation“, „Klimato kaita ir geostrateginis vandenynų valdymas Indijos ir Ramiojo vandenynų regione“, 2022 m. sausio 14 d.

(17)  Žr. Pasaulio banko politikos tyrimų darbinio dokumento „Laisvosios prekybos susitarimų ekonominis ir paskirstomasis poveikis. Indonezijos atvejis“ 9 psl.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/23

---

P9_TA(2022)0277

Būsimas ES ir Indijos bendradarbiavimas prekybos ir investicijų srityje

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimo ES ir Indijos bendradarbiavimo prekybos ir investicijų srityje (2021/2177(INI))

(2023/C 47/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 8 d. Porte vykusio ES ir Indijos vadovų susitikimo metu priimtą bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 8 d. Porte vykusio ES ir Indijos vadovų susitikimo metu priimtą bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 15 d. 15-ajame ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą pareiškimą ir ES ir Indijos strateginės partnerystės veiksmų gaires iki 2025 m., taip pat į kitus bendrus pareiškimus, priimtus kovos su terorizmu, klimato ir energetikos, urbanizacijos, migracijos ir judumo bei vandens partnerystės srityse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 15 d. 15-ajame ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą pareiškimą ir ES ir Indijos strateginės partnerystės veiksmų gaires iki 2025 m., taip pat į kitus bendrus pareiškimus, priimtus kovos su terorizmu, klimato ir energetikos, urbanizacijos, migracijos ir judumo bei vandens partnerystės srityse,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario ir balandžio mėn. pirmą kartą įvykusius Komisijos pirmininko vykdomojo pavaduotojo ir Indijos prekybos ir pramonės ministro aukšto lygio dialogus prekybos ir investicijų klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario ir balandžio mėn. pirmą kartą įvykusius Komisijos pirmininko vykdomojo pavaduotojo ir Indijos prekybos ir pramonės ministro aukšto lygio dialogus prekybos ir investicijų klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 20 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES strategijos dėl Indijos elementai“ (JOIN(2018)0028) ir į susijusias 2018 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 20 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES strategijos dėl Indijos elementai“ (JOIN(2018)0028) ir į susijusias 2018 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimą dėl derybų dėl prekybos ir investicijų su Indija derybų įgaliojimų ir 2011 m. liepos 14 d. Tarybos sprendimą dėl derybų dėl prekybos ir investicijų su Indija įgaliojimų – derybų dėl prekybos ir investicijų derybinių nurodymų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimą dėl derybų dėl prekybos ir investicijų su Indija derybų įgaliojimų ir 2011 m. liepos 14 d. Tarybos sprendimą dėl derybų dėl prekybos ir investicijų su Indija įgaliojimų – derybų dėl prekybos ir investicijų derybinių nurodymų,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 16 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 16 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (JOIN(2021)0024),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 18 d. Komisijos komunikatą „Prekybos politikos peržiūra. Atvira, tvari ir ryžtinga prekybos politika“ (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 18 d. Komisijos komunikatą „Prekybos politikos peržiūra. Atvira, tvari ir ryžtinga prekybos politika“ (COM(2021)0066),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES politinių santykių su Indija (2) ir į 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl glaudesnių sąsajų ir ES ir Azijos santykių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES politinių santykių su Indija (2) ir į 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl glaudesnių sąsajų ir ES ir Azijos santykių (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Indijos santykių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Indijos santykių (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl su prekyba susijusių COVID-19 protrūkio aspektų ir pasekmių (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl su prekyba susijusių COVID-19 protrūkio aspektų ir pasekmių (6),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 29 d. bendrą pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl 2019 m. iš dalies pakeisto Indijos pilietybės įstatymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 29 d. bendrą pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl 2019 m. iš dalies pakeisto Indijos pilietybės įstatymo,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0193/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0193/2022),

| A. | kadangi ES ir Indija 2021 m. gegužės mėn. sušaukė vadovų susitikimą po to, kai jos įsipareigojo reguliariai rengti susitikimus aukščiausiu lygmeniu ir stiprinti savo strateginę partnerystę siekiant išplėsti ekonominį ir politinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Indija 2021 m. gegužės mėn. sušaukė vadovų susitikimą po to, kai jos įsipareigojo reguliariai rengti susitikimus aukščiausiu lygmeniu ir stiprinti savo strateginę partnerystę siekiant išplėsti ekonominį ir politinį bendradarbiavimą;

| B. | kadangi ES ir Indija – dvi didžiausios demokratijos pasaulyje – palaiko tvirtus politinius, ekonominius, socialinius ir kultūrinius ryšius; kadangi vis dėlto dar neišnaudotas visas dvišalių prekybos santykių potencialas; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES ir Indija – dvi didžiausios demokratijos pasaulyje – palaiko tvirtus politinius, ekonominius, socialinius ir kultūrinius ryšius; kadangi vis dėlto dar neišnaudotas visas dvišalių prekybos santykių potencialas;

| C. | kadangi ES ir Indijos vadovai patvirtino savo pasiryžimą išsaugoti ir skatinti veiksmingą daugiašališkumą ir taisyklėmis grindžiamą daugiašalę tvarką, kurių pagrindas būtų Jungtinės Tautos (JT) ir Pasaulio prekybos organizacija (PPO); |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir Indijos vadovai patvirtino savo pasiryžimą išsaugoti ir skatinti veiksmingą daugiašališkumą ir taisyklėmis grindžiamą daugiašalę tvarką, kurių pagrindas būtų Jungtinės Tautos (JT) ir Pasaulio prekybos organizacija (PPO);

| D. | kadangi Indija susilaikė per JT Generalinės Asamblėjos 11-ąją nepaprastąją specialiąją sesiją balsuojant dėl 2022 m. kovo 24 d. rezoliucijos „Humanitariniai agresijos prieš Ukrainą padariniai“, o 140 šalių balsavo už; |
| --- | --- |

D.

kadangi Indija susilaikė per JT Generalinės Asamblėjos 11-ąją nepaprastąją specialiąją sesiją balsuojant dėl 2022 m. kovo 24 d. rezoliucijos „Humanitariniai agresijos prieš Ukrainą padariniai“, o 140 šalių balsavo už;

| E. | kadangi ES yra trečia pagal dydį Indijos prekybos partnerė ir pirmaujanti užsienio investuotoja, o Indija yra devinta pagal dydį ES prekybos partnerė ir 2021 m. Indijai teko tik mažiau nei 2,1 proc. visos ES prekybos prekėmis; kadangi yra neišnaudoto tvirtesnio, glaudesnio ir abipusiškai naudingo ekonominio bendradarbiavimo potencialo, kuris galėtų padėti kurti naujas darbo vietas ir padidinti abiejų partnerių galimybes; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES yra trečia pagal dydį Indijos prekybos partnerė ir pirmaujanti užsienio investuotoja, o Indija yra devinta pagal dydį ES prekybos partnerė ir 2021 m. Indijai teko tik mažiau nei 2,1 proc. visos ES prekybos prekėmis; kadangi yra neišnaudoto tvirtesnio, glaudesnio ir abipusiškai naudingo ekonominio bendradarbiavimo potencialo, kuris galėtų padėti kurti naujas darbo vietas ir padidinti abiejų partnerių galimybes;

| F. | kadangi Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) ir Indijos laisvosios prekybos erdvė (AIFTA), įskaitant susitarimą dėl prekybos prekėmis, susitarimą dėl prekybos paslaugomis ir investicijų susitarimą, galioja nuo 2003 m.; |
| --- | --- |

F.

kadangi Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) ir Indijos laisvosios prekybos erdvė (AIFTA), įskaitant susitarimą dėl prekybos prekėmis, susitarimą dėl prekybos paslaugomis ir investicijų susitarimą, galioja nuo 2003 m.;

| G. | kadangi ES strateginėje sistemoje dėl Indijos, įtvirtintoje ES ir Indijos strateginėje partnerystėje, Visuotinėje ES strategijoje, jos strategijoje dėl Indijos, strategijoje dėl glaudesnių ES ir Azijos sąsajų, Indijos ir ES sujungiamumo partnerystėje, Indijos ir ES dialoge žmogaus teisių klausimais bei ES strategijoje dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione akcentuojama nepaprastai didelė bendradarbiavimo su Indija svarba įgyvendinant ES pasaulinę darbotvarkę; kadangi 2022 m. balandžio 25 d. ES ir Indija susitarė įsteigti Prekybos ir technologijų tarybą; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES strateginėje sistemoje dėl Indijos, įtvirtintoje ES ir Indijos strateginėje partnerystėje, Visuotinėje ES strategijoje, jos strategijoje dėl Indijos, strategijoje dėl glaudesnių ES ir Azijos sąsajų, Indijos ir ES sujungiamumo partnerystėje, Indijos ir ES dialoge žmogaus teisių klausimais bei ES strategijoje dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione akcentuojama nepaprastai didelė bendradarbiavimo su Indija svarba įgyvendinant ES pasaulinę darbotvarkę; kadangi 2022 m. balandžio 25 d. ES ir Indija susitarė įsteigti Prekybos ir technologijų tarybą;

| H. | kadangi Indija vis dar susiduria su dideliais iššūkiais, susijusiais su darniu vystymusi, žmogaus teisėmis ir aplinka, ypač atsižvelgiant į mažumų padėtį ir pagrindines laisves; kadangi Parlamentas išreiškė savo susirūpinimą dėl 2019 m. iš dalies pakeisto pilietybės įstatymo, pagal kurį musulmonams netaikoma pilietybės apsauga; |
| --- | --- |

H.

kadangi Indija vis dar susiduria su dideliais iššūkiais, susijusiais su darniu vystymusi, žmogaus teisėmis ir aplinka, ypač atsižvelgiant į mažumų padėtį ir pagrindines laisves; kadangi Parlamentas išreiškė savo susirūpinimą dėl 2019 m. iš dalies pakeisto pilietybės įstatymo, pagal kurį musulmonams netaikoma pilietybės apsauga;

| I. | kadangi Indija dar neratifikavo visų pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, t. y. Konvencijos dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo (Nr. 87) ir Konvencijos dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas (Nr. 98); kadangi Indijos neformalios ekonomikos darbo jėga vis dar sudaro daugiau kaip 90 proc. visos darbo jėgos; kadangi dėl to milijonai žmonių lieka be socialinio draudimo ir gyvena netikrumo sąlygomis (7); |
| --- | --- |

I.

kadangi Indija dar neratifikavo visų pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, t. y. Konvencijos dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo (Nr. 87) ir Konvencijos dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas (Nr. 98); kadangi Indijos neformalios ekonomikos darbo jėga vis dar sudaro daugiau kaip 90 proc. visos darbo jėgos; kadangi dėl to milijonai žmonių lieka be socialinio draudimo ir gyvena netikrumo sąlygomis (7);

| 1. | ragina Komisiją, Europos Sąjungos Tarybą ir Europos išorės veiksmų tarnybą dėti visas pastangas siekiant pagerinti ir sustiprinti santykius su Indija – strategine ES partnere; pakartoja, kad reikia užmegzti tvirtesnę partnerystę, grindžiamą bendromis laisvės, demokratijos, pliuralizmo, teisinės valstybės, gero valdymo, lygybės ir pagarbos žmogaus bei darbuotojų teisėms, moterų teisėms ir lyčių lygybei vertybėmis, įsipareigojimu skatinti įtraukią, suderintą ir taisyklėmis grindžiamą pasaulinę tvarką, veiksmingą daugiašališkumą ir darnų vystymąsi, kovojant su klimato kaita ir skatinant taiką bei stabilumą pasaulyje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina ES ir Indijos susitarimą dėl Prekybos ir technologijų tarybos įsteigimo, nes juo bus stiprinama mūsų strateginė partnerystė, ir įsipareigoja remti jo įgyvendinimą; mano, kad šis naujas mechanizmas yra prasmingas forumas norint spręsti naujus uždavinius prekybos, technologijų ir saugumo srityje, ir pabrėžia, kad svarbu skatinti prekybą technologijomis, ypač daug dėmesio skiriant kovos su klimato kaita technologijoms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad 2009–2019 m. ES ir Indijos prekyba padidėjo daugiau kaip 70 proc. ir kad abiejų šalių bendras interesas yra puoselėti glaudesnius ir tvirtesnius ekonominius ryšius; pripažįsta, kad Indija yra svarbi ES partnerė siekiant įvairinti ES tiekimo grandines; be to, pripažįsta, kad abi šalys kelia opius klausimus, tačiau mano, kad juos būtų galima spręsti sukuriant abiem partneriams naudingą padėtį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad strategija „nuo ūkio iki stalo“ apima įsipareigojimą iki 2030 m. sumažinti pesticidų naudojimą 50 proc. ir padidinti žemės ūkio paskirties žemės, kurioje ūkininkaujama ekologiškai, dalį iki 25 proc.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tikisi, kad bus nedelsiant imamasi tolesnių veiksmų po 2021 m. gegužės mėn. ES ir Indijos vadovų susitikimo, siekiant atvirai nagrinėti vertybėmis grindžiamo bendradarbiavimo aukščiausiu lygmeniu prekybos ir investicijų srityje klausimą; palankiai vertina abiejų partnerių pasirengimą siekti sudaryti plataus užmojo, vertybėmis grindžiamą, subalansuotą, visapusišką ir abipusiškai naudingą prekybos susitarimą, taip pat atskirą investicijų apsaugos susitarimą ir susitarimą dėl geografinių nuorodų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia ekonominę ir strateginę šio susitarimo svarbą, o jis bus sėkmingas tik tuo atveju, jei juo pavyks laipsniškai suderinti ES ir Indijos požiūrius siekiant bendros darbotvarkės ir vertybių, susijusių su darniu vystymusi, kad būtų kuriama bendra gerovė, augimas ir užimtumas, didinamas konkurencingumas, kovojama su skurdu, daroma pažanga siekiant darnaus vystymosi tikslų (DVT), skatinama kova su klimato kaita ir Paryžiaus susitarimo įgyvendinimas, remiamos darbuotojų teisės ir pagrindinės laisvės, propaguojama lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas, ir jei juo bus aiškiai atsižvelgiama į šiuo metu vykstančio prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyrių peržiūros proceso rezultatus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad ES yra didžiausia Indijos prekybos partnerė žemės ūkio maisto produktų sektoriuje; primena, kad žemės ūkio sektorius yra svarbi Indijos ekonomikos dalis ir jis sudaro 41 proc. Indijos darbo rinkos; akcentuoja tam tikrų ES ir Indijos žemės ūkio sektorių jautrumą, taip pat potencialą; pabrėžia, kad dėl bet kokių didesnių galimybių patekti į žemės ūkio produktų rinką nė vienai šaliai neturėtų būti suteiktas nesąžiningas konkurencinis pranašumas; atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti, kad žemės ūkio maisto produktų importas iš Indijos atitiktų ES sveikatos ir saugos standartus; mano, kad ES turėtų remti Indiją siekiant padėti jos ūkininkams mažinti pesticidų naudojimą; pabrėžia, jog reikia, kad ES ir Indija glaudžiai bendradarbiautų siekdamos šalinti Rusijos vykdomo karo Ukrainoje poveikį apsirūpinimo maistu saugumui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad vienas iš būsimų ES ir Indijos prekybos bei investicijų susitarimų tikslų – stiprinti ES ir Indijos ekonominius, prekybos ir investicijų santykius visapusiškai laikantis tarptautiniu mastu pripažintų žmogaus teisių, aplinkosaugos ir darbo standartų bei susitarimų, taip pat sukurti patikimą, skaidrią, atvirą, nediskriminacinę ir nuspėjamą reguliavimo ir verslo aplinką abiejų šalių įmonėms ir išnaudoti neišnaudotą ES ir Indijos abipusio ekonominio bendradarbiavimo potencialą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pakartoja, kad kuo griežčiausiai smerkia neteisėtą, neišprovokuotą ir nepateisinamą Rusijos Federacijos agresijos karą prieš Ukrainą; pripažįsta neutralią Indijos poziciją nuo jos nepriklausomybės; atkreipia dėmesį į tai, kad ES ir Indija yra pasirengusios bendradarbiauti siekdamos klestinčio ir taikaus pasaulio, tačiau apgailestauja dėl Indijos vengimo pasmerkti Rusijos Federacijos karinę agresiją prieš Ukrainą; pabrėžia, jog svarbu, kad demokratinės valstybės bendradarbiautų ir derintų veiksmus pagrindinėse srityse, ypač pagrindinių vertybių ir atviros, taisyklėmis grindžiamos bei tvarios prekybos srityje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad dabartiniai derybų dėl prekybos susitarimo, atskiro investicijų apsaugos susitarimo ir susitarimo dėl geografinių nuorodų įgaliojimai yra pakankamai išsamūs ir platūs, kad būtų galima atnaujinti derybas, ir turėtų būti aiškinami atsižvelgiant į modernius standartus; laikosi nuomonės, jog būtina užtikrinti, kad į būsimą visapusišką prekybos susitarimą kaip jo pagrindiniai elementai būtų įtraukti aplinkosauginiai ir žmogaus teisių standartai ir kaip neatskiriama jo dalis – specialus MVĮ skirtas skyrius, specialus skaitmeninės prekybos skyrius, specialius skyrius dėl žaliavų siekiant padidinti patekimą į rinką ir plataus užmojo bei įgyvendinamas prekybos ir darnaus vystymosi skyrius, suderintas su Paryžiaus susitarimu; be to, mano, kad į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl tvarių maisto sistemų ir dėl lyčių; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Indijos vyriausybę pateikti dviejų likusių pagrindinių TDO konvencijų Nr. 87 ir 98 ratifikavimo veiksmų gaires ir mano, kad jų principai turi būti laiku deramai ir tinkamai įgyvendinti; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į neformalų Indijos darbo rinkos pobūdį, kyla daug problemų, susijusių su tarptautinių darbo standartų įgyvendinimu ir vykdymo užtikrinimu; ragina Komisiją užtikrinti, kad būsimame prekybos susitarime būtų taikomi pagrindiniai TDO principai; ragina Komisiją užtikrinti, kad būsimas ES ir Indijos prekybos susitarimas atitiktų Europos žaliąjį kursą, strategiją „nuo ūkio iki stalo“ ir 26-osios JT klimato kaitos konferencijos (COP26) rezultatus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pritaria ES ir Indijos vadovams, kad, siekiant išlaikyti postūmį atnaujinti derybas, būtina rasti įsisenėjusių patekimo į rinką klausimų sprendimus; todėl ragina derybininkus greitai išspręsti įsisenėjusius patekimo į rinką klausimus tiek valdymo lygmenimis, tiek įvairiuose sektoriuose (pvz., automobilių, automobilių dalių, žemės ūkio, medicinos priemonių, vaistų, sanitarijos ir fitosanitarijos dirgiklių, viešųjų pirkimų, netarifinių kliūčių, pvz., kokybės kontrolės įsakymų, sertifikavimo, atitikties tarptautiniams standartams ir lokalizavimo reikalavimų) ir nepakenkti turiniui siekiant greitai užbaigti derybas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina derybininkus padaryti didelę pažangą siekiant visapusiško, abipusiškai naudingo, pažangaus, PPO reikalavimus atitinkančio ir taisyklėmis grindžiamo laisvosios prekybos susitarimo, pirmenybę teikiant toliau nurodytoms sritims, kurios skatina tvarų augimą, kovą su nelygybe ir teisingą skaitmeninę bei žaliąją pertvarką:






  i) | visapusiškam tarifų ir kvotų panaikinimui abipusiškumo pagrindu, kartu atkreipiant dėmesį į jautrius produktus ir užtikrinant, kad sumažinimas nebūtų kompensuojamas importuojamiems produktams taikomais padidintais vidaus mokesčiais ir rinkliavomis, be kita ko, valstybės lygmeniu; |
| --- | --- | --- |

13.

i)

visapusiškam tarifų ir kvotų panaikinimui abipusiškumo pagrindu, kartu atkreipiant dėmesį į jautrius produktus ir užtikrinant, kad sumažinimas nebūtų kompensuojamas importuojamiems produktams taikomais padidintais vidaus mokesčiais ir rinkliavomis, be kita ko, valstybės lygmeniu;

| ii) | pagreitintoms, skaidresnėms ir paprastesnėms muitinės procedūroms, taip pat išsamiam vieno langelio principu grindžiamam elektroniniam sertifikavimo procesui ir neproporcingų importo draudimų panaikinimui; |
| --- | --- |

ii)

pagreitintoms, skaidresnėms ir paprastesnėms muitinės procedūroms, taip pat išsamiam vieno langelio principu grindžiamam elektroniniam sertifikavimo procesui ir neproporcingų importo draudimų panaikinimui;

| iii) | skaidraus ir operatyvaus patekimo į rinką patvirtinimo, regionalizavimo ir audito procedūroms, grindžiamoms moksliškai pagrįstomis importo sanitarinėmis ir fitosanitarinėmis priemonėmis, tarptautiniais standartais ir taisyklėmis, kurių taikymo sritis yra platesnė nei PPO Sutarties dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo (SFP sutartis); susitarimu turėtų būti siekiama užtikrinti bendradarbiavimą sanitarijos ir fitosanitarijos srityje ir tai, kad Indija greitai patvirtintų visas esamas ir būsimas patekimo į rinką paraiškas, įskaitant tas, kurios vėluoja dėl bandomųjų siuntų ir sertifikavimo klausimų; |
| --- | --- |

iii)

skaidraus ir operatyvaus patekimo į rinką patvirtinimo, regionalizavimo ir audito procedūroms, grindžiamoms moksliškai pagrįstomis importo sanitarinėmis ir fitosanitarinėmis priemonėmis, tarptautiniais standartais ir taisyklėmis, kurių taikymo sritis yra platesnė nei PPO Sutarties dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo (SFP sutartis); susitarimu turėtų būti siekiama užtikrinti bendradarbiavimą sanitarijos ir fitosanitarijos srityje ir tai, kad Indija greitai patvirtintų visas esamas ir būsimas patekimo į rinką paraiškas, įskaitant tas, kurios vėluoja dėl bandomųjų siuntų ir sertifikavimo klausimų;

| iv) | daugėjančių techninių prekybos kliūčių panaikinimui, be kita ko, atliekant kliūčių, susijusių su informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT), medicinos priemonėmis, žaislais, alkoholiniais gėrimais, poliruotais deimantais, žemės ūkio produktais, maistu ir plienu, peržiūrą; susitarimu turėtų būti siekiama atitikties Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO), Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC) ir Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU) tarptautiniams standartams, numatyti platesnio masto nuostatas nei PPO sutarties dėl techninių prekybos kliūčių nuostatos, užtikrinti, kad bandymai ir sertifikavimas nesidubliuotų, ir supaprastinti licencijavimo schemas, kokybės kontrolės įsakymus ir klinikinius tyrimus; |
| --- | --- |

iv)

daugėjančių techninių prekybos kliūčių panaikinimui, be kita ko, atliekant kliūčių, susijusių su informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT), medicinos priemonėmis, žaislais, alkoholiniais gėrimais, poliruotais deimantais, žemės ūkio produktais, maistu ir plienu, peržiūrą; susitarimu turėtų būti siekiama atitikties Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO), Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC) ir Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU) tarptautiniams standartams, numatyti platesnio masto nuostatas nei PPO sutarties dėl techninių prekybos kliūčių nuostatos, užtikrinti, kad bandymai ir sertifikavimas nesidubliuotų, ir supaprastinti licencijavimo schemas, kokybės kontrolės įsakymus ir klinikinius tyrimus;

| v) | išsamiam skyriui dėl viešųjų pirkimų visais valdymo lygmenimis, siekiant užtikrinti skaidrumo ir nediskriminavimo principų taikymą viešųjų pirkimų srityje taikant veiksmingas teisių gynimo procedūras; atsižvelgdamas į tai, ragina Indiją prisijungti prie PPO sutarties dėl viešųjų pirkimų ir uždrausti diskriminacinę praktiką, pagal kurią raginama pirkti nacionalinius produktus, pavyzdžiui, tam tikrą praktiką, susijusią su iniciatyvomis „Make in India“ ir „Atmanirbhar Bharat“ („Savarankiška Indija“), nes ja siekiama pirmenybę teikti nacionalinei gamybai ir atgrasyti nuo importo bei daryti didelį poveikį ES įmonių patekimui į rinką; |
| --- | --- |

v)

išsamiam skyriui dėl viešųjų pirkimų visais valdymo lygmenimis, siekiant užtikrinti skaidrumo ir nediskriminavimo principų taikymą viešųjų pirkimų srityje taikant veiksmingas teisių gynimo procedūras; atsižvelgdamas į tai, ragina Indiją prisijungti prie PPO sutarties dėl viešųjų pirkimų ir uždrausti diskriminacinę praktiką, pagal kurią raginama pirkti nacionalinius produktus, pavyzdžiui, tam tikrą praktiką, susijusią su iniciatyvomis „Make in India“ ir „Atmanirbhar Bharat“ („Savarankiška Indija“), nes ja siekiama pirmenybę teikti nacionalinei gamybai ir atgrasyti nuo importo bei daryti didelį poveikį ES įmonių patekimui į rinką;

| vi) | vienodų sąlygų subsidijų ir valstybės valdomų įmonių komercinės praktikos srityje užtikrinimui; |
| --- | --- |

vi)

vienodų sąlygų subsidijų ir valstybės valdomų įmonių komercinės praktikos srityje užtikrinimui;

| vii) | išsamiam skyriui dėl intelektinės nuosavybės teisių aukšto lygio apsaugos, kuriame daugiausia dėmesio būtų skiriama, be kita ko, bendradarbiavimo nuostatoms bei technologijų perdavimui ir kuris turėtų sudaryti palankesnes sąlygas užtikrinti nevaržomą ir greitą patento paraiškos teikimo procesą ir greitą bei veiksmingą intelektinės nuosavybės teisių standartų įgyvendinimą, įskaitant geografinių nuorodų (GI) apsaugą; vis dėlto ypatingas dėmesys turi būti skiriamas Indijos gebėjimui gaminti įperkamus generinius vaistus, skirtus šalies sveikatos poreikiams tenkinti arba eksportui į kitas besivystančias šalis, kurioms jų reikia, laikantis Dohos deklaracijos dėl TRIPS sutarties dėl visuomenės sveikatos; |
| --- | --- |

vii)

išsamiam skyriui dėl intelektinės nuosavybės teisių aukšto lygio apsaugos, kuriame daugiausia dėmesio būtų skiriama, be kita ko, bendradarbiavimo nuostatoms bei technologijų perdavimui ir kuris turėtų sudaryti palankesnes sąlygas užtikrinti nevaržomą ir greitą patento paraiškos teikimo procesą ir greitą bei veiksmingą intelektinės nuosavybės teisių standartų įgyvendinimą, įskaitant geografinių nuorodų (GI) apsaugą; vis dėlto ypatingas dėmesys turi būti skiriamas Indijos gebėjimui gaminti įperkamus generinius vaistus, skirtus šalies sveikatos poreikiams tenkinti arba eksportui į kitas besivystančias šalis, kurioms jų reikia, laikantis Dohos deklaracijos dėl TRIPS sutarties dėl visuomenės sveikatos;

| viii) | specialiam skyriui dėl MVĮ, siekiant atsižvelgti į konkrečius MVĮ poreikius ir užtikrinti teisinį tikrumą; pabrėžia, kad reikia sukurti MVĮ verslui palankią reglamentavimo aplinką, įskaitant suderintas ir supaprastintas muitinės procedūras, taip pat sumažinti administracinę ir reglamentavimo naštą, kad būtų įveiktos visos tarifinės ir netarifinės kliūtys, trukdančios MVĮ patekti į Indijos rinką; pabrėžia poreikį palengvinti dalijimąsi informacija apie patekimą į rinką, prekybos taisykles bei procedūras ir kilmės taisykles; |
| --- | --- |

viii)

specialiam skyriui dėl MVĮ, siekiant atsižvelgti į konkrečius MVĮ poreikius ir užtikrinti teisinį tikrumą; pabrėžia, kad reikia sukurti MVĮ verslui palankią reglamentavimo aplinką, įskaitant suderintas ir supaprastintas muitinės procedūras, taip pat sumažinti administracinę ir reglamentavimo naštą, kad būtų įveiktos visos tarifinės ir netarifinės kliūtys, trukdančios MVĮ patekti į Indijos rinką; pabrėžia poreikį palengvinti dalijimąsi informacija apie patekimą į rinką, prekybos taisykles bei procedūras ir kilmės taisykles;

| ix) | plataus užmojo PDV skyriaus įtraukimui; šiuo skyriumi būtų užtikrinamas vertybėmis grindžiamas bendradarbiavimas prekybos ir investicijų srityje ir skatinami aukščiausi tarptautiniai darbuotojų teisių standartai, įskaitant tvirtus vaikų darbo ir priverčiamojo darbo panaikinimo veiksmus, užtikrinama aplinkos apsauga ir propaguojama lyčių lygybė, remiantis naujausiais ir moderniausiais ES laisvosios prekybos susitarimais; pabrėžia, kad darnumas į susitarimą turi būti integruotas universaliai, numatant vykdytinas nuostatas ir atsižvelgiant į PDV skyrių peržiūrą; |
| --- | --- |

ix)

plataus užmojo PDV skyriaus įtraukimui; šiuo skyriumi būtų užtikrinamas vertybėmis grindžiamas bendradarbiavimas prekybos ir investicijų srityje ir skatinami aukščiausi tarptautiniai darbuotojų teisių standartai, įskaitant tvirtus vaikų darbo ir priverčiamojo darbo panaikinimo veiksmus, užtikrinama aplinkos apsauga ir propaguojama lyčių lygybė, remiantis naujausiais ir moderniausiais ES laisvosios prekybos susitarimais; pabrėžia, kad darnumas į susitarimą turi būti integruotas universaliai, numatant vykdytinas nuostatas ir atsižvelgiant į PDV skyrių peržiūrą;

| x) | šiuolaikinių, MVĮ palankių, suderintų ir abipusių kilmės taisyklių, atitinkančių moderniausius ir visapusiškus ES laisvosios prekybos susitarimus, nustatymui; |
| --- | --- |

x)

šiuolaikinių, MVĮ palankių, suderintų ir abipusių kilmės taisyklių, atitinkančių moderniausius ir visapusiškus ES laisvosios prekybos susitarimus, nustatymui;

| xi) | naujai pateikto Žiedinės ekonomikos veiksmų plano įtraukimui siekiant užtikrinti, kad būtų išmetama mažiau atliekų, vartotojams būtų suteikta daugiau galių, tvarūs produktai taptų norma ir būtų vadovaujama pasaulinėms pastangoms žiedinės ekonomikos srityje; |
| --- | --- |

xi)

naujai pateikto Žiedinės ekonomikos veiksmų plano įtraukimui siekiant užtikrinti, kad būtų išmetama mažiau atliekų, vartotojams būtų suteikta daugiau galių, tvarūs produktai taptų norma ir būtų vadovaujama pasaulinėms pastangoms žiedinės ekonomikos srityje;

| xii) | draudimui taikyti neautomatinę importo ar eksporto licencijų išdavimo tvarką, išskyrus pagrįstus atvejus; |
| --- | --- |

xii)

draudimui taikyti neautomatinę importo ar eksporto licencijų išdavimo tvarką, išskyrus pagrįstus atvejus;

| xiii) | visų diskriminacinių ir neproporcingų kliūčių, kylančių siekiant įsisteigti paslaugų ir gamybos sektoriuose, taip pat teikti tarpvalstybines paslaugas, šalinimui, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ES ir Indijos paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

xiii)

visų diskriminacinių ir neproporcingų kliūčių, kylančių siekiant įsisteigti paslaugų ir gamybos sektoriuose, taip pat teikti tarpvalstybines paslaugas, šalinimui, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ES ir Indijos paslaugų teikėjams;

| xiv) | griežtesnėms skaitmeninės prekybos taisyklėms, pagrįstoms ES standartais ir pasauline praktika; visų pirma mano, kad 5G ryšys neturi būti diegiamas naudojant privalomą technologijų perdavimą, pvz., priverstinį pirminių kodų, algoritmų ir užšifravimo raktų atskleidimą; |
| --- | --- |

xiv)

griežtesnėms skaitmeninės prekybos taisyklėms, pagrįstoms ES standartais ir pasauline praktika; visų pirma mano, kad 5G ryšys neturi būti diegiamas naudojant privalomą technologijų perdavimą, pvz., priverstinį pirminių kodų, algoritmų ir užšifravimo raktų atskleidimą;

| xv) | abiejų šalių teisių ir įsipareigojimų pagal PPO susitarimus (antidempingo, antisubsidijų ir apsaugos priemonių) patvirtinimui, bendro intereso sričių, kurios viršytų šiuos PPO standartus, nagrinėjimui ir laikinojo dvišalio apsaugos mechanizmo įtraukimui; |
| --- | --- |

xv)

abiejų šalių teisių ir įsipareigojimų pagal PPO susitarimus (antidempingo, antisubsidijų ir apsaugos priemonių) patvirtinimui, bendro intereso sričių, kurios viršytų šiuos PPO standartus, nagrinėjimui ir laikinojo dvišalio apsaugos mechanizmo įtraukimui;

| xvi) | gero valdymo ir teisinės valstybės užtikrinimui bei kliūčių, susidariusių dėl teisinio netikrumo, šalinimui; |
| --- | --- |

xvi)

gero valdymo ir teisinės valstybės užtikrinimui bei kliūčių, susidariusių dėl teisinio netikrumo, šalinimui;

| 14. | primena, kad MVĮ yra Indijos socialinio ir ekonominio vystymosi pagrindas ir sudaro 45 proc. šalies visos pramonės gamybos; mano, kad Indija ir ES turėtų toliau stengtis užtikrinti palankią ir stabilią verslo aplinką MVĮ, sudarant joms palankesnes sąlygas patekti į tarptautines rinkas ir sudarant joms sąlygas visapusiškai pasinaudoti prekybos galimybėmis; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tai, kad įsteigta Indijos MVĮ pagalbos intelektinės nuosavybės klausimais tarnyba, kuri teikia pirmąją pagalbą klausimais, kaip apsaugoti ir užtikrinti jų intelektinės nuosavybės teises, ir ragina Komisiją remtis šia iniciatyva siekiant toliau kurti skaitmenines platformas, kurios padėtų sumažinti prekybos išlaidas ir administracinę naštą, kartu didinant MVĮ dalyvavimą tarptautinėje prekyboje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prašo abiejų šalių, remiantis vertinimu, apsvarstyti galimybę užtikrinti sąveikius duomenų srautus tarp Indijos ir ES jurisdikcijų, visapusiškai laikantis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (8); ragina Indiją suderinti savo naują duomenų apsaugos įstatymą su aukščiausiais tarptautiniu mastu pripažintais duomenų apsaugos ir privatumo taisyklių standartais; ragina Indiją prisijungti prie ES iniciatyvos dėl tarptautinių duomenų apsaugos standartų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina ES derybų grupę, taip pat ES institucijas ir valstybes nares kuo geriau pasinaudoti Indijos įsipareigojimu laikytis daugiašališkumo ir tarptautinės taisyklėmis grindžiamos prekybos tvarkos ir ragina Indiją atlikti konstruktyvų vaidmenį siekiant užtikrinti prasmingus rezultatus Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) 12-ojoje ir 13-ojoje ministrų konferencijose; palankiai vertina ES ir Indijos bendrai remiamą pasiūlymą dėl PPO ginčų sprendimo tarybos reformos ir ragina Indiją prisijungti prie daugiašalio laikinojo susitarimo dėl apeliacinio arbitražo; palankiai vertina ES ir Indijos vadovų įsipareigojimą stiprinti pasaulio ekonomikos valdymo koordinavimą, visų pirma PPO ir Didžiajame dvidešimtuke (G20); tikisi, kad bus informuotas apie ES ir Indijos vyresniųjų pareigūnų dialogo, kuriuo siekiama stiprinti dvišalį bendradarbiavimą PPO klausimais vykdant aukšto lygio dialogus prekybos ir investicijų klausimais, rezultatus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | apgailestauja dėl to, kad ES investuotojams vis dar kyla neaiškumų, visų pirma dėl Indijos sprendimo 2016 m. vienašališkai nutraukti visas dvišales investicijų sutartis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atsižvelgia į abiejų šalių pasirengimą derėtis dėl atskiro investicijų apsaugos susitarimo, kuris padidintų teisinį tikrumą abiejų šalių investuotojams ir padėtų toliau stiprinti dvišalius prekybos santykius, pritraukiant daugiau ES investicijų Indijoje, ir pritaria šalių galimybei išnaudoti vidaus taisomąsias priemones; rekomenduoja siekti bendrų ir abiem pusėms naudingų tikslų šiose srityse ir taip skatinti tvarų ekonomikos augimą bei inovacijas; pabrėžia, kad į tokį susitarimą, be kita ko, turėtų būti įtrauktos apsaugos nuo diskriminacijos dėl kilmės, neteisėtos ekspropriacijos, atsisakymo vykdyti teisingumą, esminių tinkamo proceso pažeidimų, akivaizdžios savivalės, tikslinės diskriminacijos dėl akivaizdžiai neteisėtų priežasčių ir netinkamo elgesio priemonės; siūlo dar nepasibaigus deryboms atlikti išsamų poveikio vertinimą; palankiai vertina Indijos investicijas Europoje kaip ekonomikos dinamiškumo, didesnio konkurencingumo ir diversifikuotos gamybos varomąją jėgą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | dar kartą patvirtina, kad investicijų apsaugos susitarimas galėtų būti tinkamas tarpinis susitarimas siekiant toliau stiprinti dvišalius prekybos santykius; ragina derybininkus susitarti dėl daugiašalio investicinių ginčų sprendimo teismo įsteigimo ir dėl specialios ES ir Indijos investicinių teismų sistemos, kuri būtų laikinas sprendimas laukiant daugiašalio investicinių ginčų sprendimo teismo, prie kurio turėtų prisijungti ir ES, ir Indija, įsteigimo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teigiamai vertina vadovų įsipareigojimą sudaryti atskirą susitarimą dėl geografinių nuorodų, nesvarbu, ar tai būtų atskiras susitarimas, ar integruotas į visapusišką prekybos susitarimą; mano, kad toks susitarimas yra ES ūkininkavimo ir žemės ūkio maisto produktų sektorių prioritetas, siekiant apsaugoti ES geografines nuorodas, ir ragina Komisiją siekti sudaryti išsamų ES geografinių nuorodų sąrašą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad ES turi ginti žmogaus teises ir teisę į maistą, nes tai yra pagrindinis maisto sistemų principas ir prioritetas, taip pat būtina priemonė siekiant pertvarkyti maisto sistemas; ragina ES įgyvendinti Jungtinių Tautų deklaraciją dėl valstiečių ir kitų kaimo vietovėse dirbančių žmonių teisių ir užtikrinti labiausiai marginalizuotų asmenų teises gauti maistingo maisto; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad, nors pagal Indijos teisinę tvarką leidžiama auginti genetiškai modifikuotus organizmus (GMO) siekiant juos perdirbti į maistą ir pašarus, jos GMO sistema yra panaši į ES sistemą kruopštumo ir griežtumo požiūriu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad svarbu ryžtingai siekti pažangos uždraudžiant visus Codex Alimentarius (Maisto kodeksas) maisto standartų neatitinkančius antibiotikus ir veterinarinius vaistus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, jog ES turi užtikrinti, kad pagal bendradarbiavimo susitarimą su Indija būtų pagerintas tarpusavio bendradarbiavimas ir kad abi šalys laikytųsi visų ES ekonominių, socialinių, aplinkosaugos, sveikatos, saugos ir kokybės standartų; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina Komisiją atlikti šio susitarimo galimo ekonominio poveikio tyrimą, nes, atsižvelgiant į tai, kad žemės ūkio ir gyvulininkystės produkcijai Indijoje netaikomos ES taisyklės, dėl kurių Europoje išauga gamybos sąnaudos, gali atsirasti nesąžininga konkurencija, kaip jau yra atsitikę kitų susitarimų su ES nepriklausančiomis šalimis atvejais; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją užtikrinti, kad, kaip nuosekliai daryta anksčiau sudarant ES laisvosios prekybos susitarimus, susitarimo tekste būtų numatyta ES bendrosios vidaus rinkos apsauga, užkertant kelią:






  i) | neleistinų genetiškai modifikuotų organizmų, esančių maisto produktuose, pašaruose ir sėklose, importui; |
| --- | --- | --- |

26.

i)

neleistinų genetiškai modifikuotų organizmų, esančių maisto produktuose, pašaruose ir sėklose, importui;

| ii) | žemės ūkio produktų ir maisto produktų, kuriuose pesticidų liekanų kiekis viršija ES teisėje nustatytą lygį, importui, sistemingai taikant ES didžiausios leidžiamosios liekanų koncentracijos taisykles; |
| --- | --- |

ii)

žemės ūkio produktų ir maisto produktų, kuriuose pesticidų liekanų kiekis viršija ES teisėje nustatytą lygį, importui, sistemingai taikant ES didžiausios leidžiamosios liekanų koncentracijos taisykles;

| iii) | žemės ūkio produktų ir maisto produktų, kurių gamybai naudojami ES uždrausti hormoniniai preparatai, importui; |
| --- | --- |

iii)

žemės ūkio produktų ir maisto produktų, kurių gamybai naudojami ES uždrausti hormoniniai preparatai, importui;

| iv) | antimikrobinėms medžiagoms atsparių mikroorganizmų padermių įvežimui; |
| --- | --- |

iv)

antimikrobinėms medžiagoms atsparių mikroorganizmų padermių įvežimui;

| 27. | primena, kad 2021 m. gruodžio 14 d. Indija sulaukė PPO nepritarimo dėl milžiniškų subsidijų cukraus gamybai ir eksportui; todėl ragina sustabdyti 10 000 tonų CXL Indijos cukraus kvotos taikymą, nes nenumatoma persvarstyti subsidijų, kuriomis pažeidžiamos PPO taisyklės; prašo, kad būsimose ES ir Indijos prekybos derybose būtų užtikrinta, kad būtų panaikintos su PPO nuostatomis nesuderinamos subsidijos cukrui; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teigiamai vertina tai, kad įsteigtos dvi jungtinės darbo grupės siekiant sustiprinti bendradarbiavimą prekių ir paslaugų, įskaitant žaliąsias ir skaitmenines technologijas bei atsparias tiekimo grandines, reglamentavimo srityje, konsultuojantis su įvairių suinteresuotųjų subjektų atstovais vienodomis sąlygomis; pabrėžia nepaprastai svarbų aukšto lygio dialogų prekybos ir investicijų klausimais vaidmenį siekiant apskritai užtikrinti deramą pažangą, be kita ko, sprendžiant įsisenėjusius patekimo į rinką klausimus; tikisi, kad bus nedelsiant ir reguliariai informuojamas apie šių dialogų rezultatus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina derybininkus prioriteto tvarka susitarti dėl ES ir Indijos dvišalės ex ante ir ex post konsultacijų platformos sukūrimo, kuria būtų sudarytos palankesnės sąlygos diskusijoms ir konsultacijoms prieš imantis bet kokių naujų priemonių ar skiriant subsidijas, kurios galėtų neigiamai paveikti prekybą ar investicijas; mano, kad tokia platforma turėtų sudaryti palankesnes sąlygas dialogui su įvairiausių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, atstovais; laikosi nuomonės, kad verslo ir pramonės asociacijos turėtų galėti atkreipti šios platformos sekretoriato dėmesį į bet kokius naujus prekybą ar investicijas trikdančius veiksnius; mano, kad platforma galiausiai turėtų tapti neatsiejama būsimo prekybos susitarimo valdymo sistemos dalimi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad galimo ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo valdyme turėtų būti numatytas jungtinis komitetas, užtikrinantis bendrą stebėseną, struktūrinį dialogą ir priežiūrą, kuriuos vykdytų Europos Parlamentas ir abeji Indijos parlamento rūmai; pabrėžia, jog labai svarbu, kad pilietinė visuomenė dalyvautų stebint susitarimo įgyvendinimą, ir ragina, įsigaliojus susitarimui, nedelsiant sukurti vietos patarėjų grupes ir užtikrinti proporcingą verslo organizacijų, profesinių sąjungų ir pilietinės visuomenės, įskaitant nepriklausomas užimtumo ir aplinkos apsaugos sektorių organizacijas, atstovavimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Indijos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  OL L 209, 2021 6 14, p. 1.

(2)  OL C 337, 2018 9 20, p. 48.

(3)  OL C 456, 2021 11 10, p. 117.

(4)  OL C 506, 2021 12 15, p. 109.

(5)  OL C 270, 2021 7 7, p. 2.

(6)  OL C 99, 2022 3 1, p. 10.

(7)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---ifp_skills/documents/publication/wcms_734503.pdf

(8)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/30

---

P9_TA(2022)0278

Bendri Europos veiksmai priežiūros srityje

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija „Bendri Europos veiksmai priežiūros srityje“ (2021/2253(INI))

(2023/C 47/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnyje nustatytus tikslus, ypač į kovą su socialine atskirtimi ir diskriminacija, socialinio teisingumo skatinimą, moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą ir vaiko teisių apsaugą, taip pat ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnyje nustatytus tikslus, ypač į kovą su socialine atskirtimi ir diskriminacija, socialinio teisingumo skatinimą, moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą ir vaiko teisių apsaugą, taip pat ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą,

| — | atsižvelgdamas į 8 straipsnį dėl lyčių aspekto integravimo, kuriame įtvirtintas ES tikslas panaikinti moterų ir vyrų nelygybę ir skatinti jų lygybę, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnyje nurodytą horizontaliąją socialinę išlygą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 8 straipsnį dėl lyčių aspekto integravimo, kuriame įtvirtintas ES tikslas panaikinti moterų ir vyrų nelygybę ir skatinti jų lygybę, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnyje nurodytą horizontaliąją socialinę išlygą,

| — | atsižvelgdamas į SESV 151 ir 153 straipsniuose nurodytus socialinės politikos tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 151 ir 153 straipsniuose nurodytus socialinės politikos tikslus,

| — | atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją, ypač į jos 15 straipsnį dėl neįgaliųjų teisės į nepriklausomybę, socialinę integraciją ir dalyvavimą bei 23 straipsnį dėl vyresnio amžiaus asmenų teisės į socialinę apsaugą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją, ypač į jos 15 straipsnį dėl neįgaliųjų teisės į nepriklausomybę, socialinę integraciją ir dalyvavimą bei 23 straipsnį dėl vyresnio amžiaus asmenų teisės į socialinę apsaugą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač į jos 25 straipsnį dėl pagyvenusių žmonių teisės gyventi nepriklausomai ir oriai bei 26 straipsnį dėl neįgaliųjų integravimo ir į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, kaip nurodyta ES sutarties 6 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač į jos 25 straipsnį dėl pagyvenusių žmonių teisės gyventi nepriklausomai ir oriai bei 26 straipsnį dėl neįgaliųjų integravimo ir į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, kaip nurodyta ES sutarties 6 straipsnyje,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio principus, ypač į 17 principą dėl neįgaliųjų įtraukties ir 18 principą dėl teisės į ilgalaikę priežiūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio principus, ypač į 17 principą dėl neįgaliųjų įtraukties ir 18 principą dėl teisės į ilgalaikę priežiūrą,

| — | atsižvelgiant į 2021–2030 m. JT sveiko senėjimo dešimtmetį ir PSO programą, pagal kurią šalys turi užtikrinti integruotą ilgalaikės priežiūros tęstinumą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į 2021–2030 m. JT sveiko senėjimo dešimtmetį ir PSO programą, pagal kurią šalys turi užtikrinti integruotą ilgalaikės priežiūros tęstinumą (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą ir jo pagrindinius tikslus iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą ir jo pagrindinius tikslus iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į 3 tikslą „Sveikata ir gerovė“, 5 tikslą „Lyčių lygybė“, 8 tikslą „Deramas darbas ir ekonomikos augimas“ ir 10 tikslą „Nelygybės mažinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į 3 tikslą „Sveikata ir gerovė“, 5 tikslą „Lyčių lygybė“, 8 tikslą „Deramas darbas ir ekonomikos augimas“ ir 10 tikslą „Nelygybės mažinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 22 d. JT nepriklausomos ekspertės vyresnio amžiaus asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis klausimais teminę ataskaitą dėl koronaviruso ligos (COVID-19) poveikio vyresnio amžiaus asmenų naudojimuisi visomis žmogaus teisėmis A/75/2020 (2), ir jos pareiškimą JT Žmogaus teisių tarybos 30-ojoje sesijoje dėl vyresnio amžiaus asmenų savarankiškumo ir priežiūros (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 22 d. JT nepriklausomos ekspertės vyresnio amžiaus asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis klausimais teminę ataskaitą dėl koronaviruso ligos (COVID-19) poveikio vyresnio amžiaus asmenų naudojimuisi visomis žmogaus teisėmis A/75/2020 (2), ir jos pareiškimą JT Žmogaus teisių tarybos 30-ojoje sesijoje dėl vyresnio amžiaus asmenų savarankiškumo ir priežiūros (3),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas ir rekomendacijas, visų pirma 1977 m. konvenciją Nr. 149 dėl slaugos personalo ir prie jos pridedamą rekomendaciją Nr. 157, 2000 m. konvenciją Nr. 183 dėl motinystės apsaugos ir prie jos pridedamą rekomendaciją Nr. 191, 2011 m. konvenciją Nr. 189 dėl namų ūkio darbuotojų ir prie jos pridedamą rekomendaciją Nr. 201, 2019 m. konvenciją Nr. 190 dėl smurto ir priekabiavimo ir prie jos pridedamą rekomendaciją Nr. 206 ir rekomendaciją dėl minimalios socialinės apsaugos Nr. 202, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas ir rekomendacijas, visų pirma 1977 m. konvenciją Nr. 149 dėl slaugos personalo ir prie jos pridedamą rekomendaciją Nr. 157, 2000 m. konvenciją Nr. 183 dėl motinystės apsaugos ir prie jos pridedamą rekomendaciją Nr. 191, 2011 m. konvenciją Nr. 189 dėl namų ūkio darbuotojų ir prie jos pridedamą rekomendaciją Nr. 201, 2019 m. konvenciją Nr. 190 dėl smurto ir priekabiavimo ir prie jos pridedamą rekomendaciją Nr. 206 ir rekomendaciją dėl minimalios socialinės apsaugos Nr. 202,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 19 d. TDO ataskaitą „DVT tikslų ankstyvosios priežiūros, švietimo, sveikatos ir ilgalaikės priežiūros srityje įgyvendinimo poveikis užimtumo didinimui 45 šalyse“ (angl. „The Employment Generation Impact of Meeting SDG Targets in Early Childhood Care, Education, Health and Long-Term Care in 45 Countries“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 19 d. TDO ataskaitą „DVT tikslų ankstyvosios priežiūros, švietimo, sveikatos ir ilgalaikės priežiūros srityje įgyvendinimo poveikis užimtumo didinimui 45 šalyse“ (angl. „The Employment Generation Impact of Meeting SDG Targets in Early Childhood Care, Education, Health and Long-Term Care in 45 Countries“),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. 109-ojoje Tarptautinės darbo konferencijos sesijoje priimtą TDO rezoliuciją dėl visuotinio raginimo imtis veiksmų, kad į žmogų orientuotas atsigavimas po COVID-19 krizės būtų įtraukus, tvarus ir atsparus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio mėn. 109-ojoje Tarptautinės darbo konferencijos sesijoje priimtą TDO rezoliuciją dėl visuotinio raginimo imtis veiksmų, kad į žmogų orientuotas atsigavimas po COVID-19 krizės būtų įtraukus, tvarus ir atsparus,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 7 d. TDO ataskaitą „Priežiūra darbe. Investicijos į priežiūros atostogas ir paslaugas, kad būtų užtikrintas lyčių lygybės principas darbe“ (angl. „Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 7 d. TDO ataskaitą „Priežiūra darbe. Investicijos į priežiūros atostogas ir paslaugas, kad būtų užtikrintas lyčių lygybės principas darbe“ (angl. „Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work“),

| — | atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK),

| — | atsižvelgdamas į JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją (JT VTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją (JT VTK),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen politines gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen politines gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. Komisijos darbo programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. Komisijos darbo programą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1057, kuriuo nustatomas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1057, kuriuo nustatomas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (5),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/2221, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su papildomais ištekliais ir įgyvendinimo taisyklėmis, siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-EU) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/2221, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su papildomais ištekliais ir įgyvendinimo taisyklėmis, siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-EU) (6),

| — | atsižvelgdamas į Reglamentą (ES) 2021/522, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (programa „ES – sveikatos labui“) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamentą (ES) 2021/522, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (programa „ES – sveikatos labui“) (7),

| — | atsižvelgdamas į bendrą EBPO ir Europos Komisijos iniciatyvą dėl sveikatos būklės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą EBPO ir Europos Komisijos iniciatyvą dėl sveikatos būklės,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES (8),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (9),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (10),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/431, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/431, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (11),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (12),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva“ (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva“ (COM(2017)0252),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos socialinės ekonomikos skatinimo ir darbo vietų kūrimo veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos socialinės ekonomikos skatinimo ir darbo vietų kūrimo veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 27 d. Komisijos žaliąją knygą dėl senėjimo (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 27 d. Komisijos žaliąją knygą dėl senėjimo (COM(2021)0050),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. Komisijos komunikatą „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. Komisijos komunikatą „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 22 d. Lisabonoje vykusioje 4-ojoje JT Europos ekonomikos komisijos ministrų konferencijoje senėjimo klausimais priimtą ministrų deklaraciją „Tvari įvairaus amžiaus visuomenė. Kaip pasinaudoti ilgesnio gyvenimo potencialu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 22 d. Lisabonoje vykusioje 4-ojoje JT Europos ekonomikos komisijos ministrų konferencijoje senėjimo klausimais priimtą ministrų deklaraciją „Tvari įvairaus amžiaus visuomenė. Kaip pasinaudoti ilgesnio gyvenimo potencialu“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 4 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiant griežtesnio vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principo taikymo nustatomi minimalieji darbo užmokesčio skaidrumo reikalavimai (COM(2021)0093), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 4 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiant griežtesnio vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principo taikymo nustatomi minimalieji darbo užmokesčio skaidrumo reikalavimai (COM(2021)0093),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 28 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 28 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (COM(2020)0682),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomonę SOC/687–EESC–2021 „Naujo vyresnio amžiaus žmonių priežiūros modelio kūrimas. Per COVID-19 pandemiją išmoktos pamokos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomonę SOC/687–EESC–2021 „Naujo vyresnio amžiaus žmonių priežiūros modelio kūrimas. Per COVID-19 pandemiją išmoktos pamokos“,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomonę SOC/535-EESC „Kartu gyvenančių slaugytojų teisės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomonę SOC/535-EESC „Kartu gyvenančių slaugytojų teisės“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. Socialinės apsaugos komiteto (SAK) ir Europos Komisijos (EMPL GD) parengtą Ilgalaikės priežiūros ataskaitą „Tendencijos, iššūkiai ir galimybės senėjančioje visuomenėje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. Socialinės apsaugos komiteto (SAK) ir Europos Komisijos (EMPL GD) parengtą Ilgalaikės priežiūros ataskaitą „Tendencijos, iššūkiai ir galimybės senėjančioje visuomenėje“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 23 d. Ekspertų grupės veiksmingo investavimo į sveikatos priežiūrą klausimais nuomonę „Sveikatos priežiūros darbuotojų ir kitų ypač svarbių darbuotojų psichikos sveikatos palaikymas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 23 d. Ekspertų grupės veiksmingo investavimo į sveikatos priežiūrą klausimais nuomonę „Sveikatos priežiūros darbuotojų ir kitų ypač svarbių darbuotojų psichikos sveikatos palaikymas“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. EPSCO tarybos išvadas ST/8884-21 dėl COVID-19 socialinio ir ekonominio poveikio lyčių lygybei (ST 8884/21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. EPSCO tarybos išvadas ST/8884-21 dėl COVID-19 socialinio ir ekonominio poveikio lyčių lygybei (ST 8884/21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl priežiūros paslaugų ES siekiant užtikrinti didesnę lyčių lygybę (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl priežiūros paslaugų ES siekiant užtikrinti didesnę lyčių lygybę (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl lyčių aspektu grindžiamo požiūrio COVID-19 krizės metu ir pokriziniu laikotarpiu (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl lyčių aspektu grindžiamo požiūrio COVID-19 krizės metu ir pokriziniu laikotarpiu (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl ES lyčių lygybės strategijos (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl ES lyčių lygybės strategijos (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Trečiojo ES lyčių lygybės veiksmų plano (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Trečiojo ES lyčių lygybės veiksmų plano (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl galimybės visiems turėti prieigą prie deramo būsto už prieinamą kainą (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl galimybės visiems turėti prieigą prie deramo būsto už prieinamą kainą (17),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (18),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl vaikų teisių, atsižvelgiant į ES vaiko teisių strategiją (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl vaikų teisių, atsižvelgiant į ES vaiko teisių strategiją (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl ES visuomenės sveikatos strategijos po COVID-19 (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl ES visuomenės sveikatos strategijos po COVID-19 (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos stiprinimo kovojant su vėžiu – išsamios ir suderintos strategijos link (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos stiprinimo kovojant su vėžiu – išsamios ir suderintos strategijos link (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl tvirtos socialinės Europos teisingai pertvarkai užtikrinti (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl tvirtos socialinės Europos teisingai pertvarkai užtikrinti (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją „Senasis kontinentas sensta. Galimybės ir uždaviniai, susiję su senėjimo politika po 2020 m.“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją „Senasis kontinentas sensta. Galimybės ir uždaviniai, susiję su senėjimo politika po 2020 m.“ (23),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos dėl negalios po 2020 m. (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos dėl negalios po 2020 m. (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją dėl neįgalių moterų padėties (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją dėl neįgalių moterų padėties (25),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 28 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa. Darbuotojų sauga ir sveikata kintančiame darbo pasaulyje“ (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 28 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa. Darbuotojų sauga ir sveikata kintančiame darbo pasaulyje“ (COM(2021)0323),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl naujos ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginės programos po 2020 m. (įskaitant geresnę darbuotojų apsaugą nuo kenksmingų medžiagų, streso darbe ir traumų dėl pasikartojančių judesių) (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl naujos ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginės programos po 2020 m. (įskaitant geresnę darbuotojų apsaugą nuo kenksmingų medžiagų, streso darbe ir traumų dėl pasikartojančių judesių) (26),

| — | atsižvelgdamas į ETUI/EPSU ataskaitą dėl darbo užmokesčio skaidrumo ir lyčių požiūriu neutralaus darbo vertinimo bei pareigybių klasifikavimo vaidmens teikiant viešąsias paslaugas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ETUI/EPSU ataskaitą dėl darbo užmokesčio skaidrumo ir lyčių požiūriu neutralaus darbo vertinimo bei pareigybių klasifikavimo vaidmens teikiant viešąsias paslaugas,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendaciją dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendaciją dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (27),

| — | atsižvelgdamas į EDI veiklą, visų pirma jos bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis sprendžiant nedeklaruojamo darbo problemą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EDI veiklą, visų pirma jos bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis sprendžiant nedeklaruojamo darbo problemą,

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) 2021 m. lyčių lygybės indeksą ir jame skiriamą didelį dėmesį sveikatai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) 2021 m. lyčių lygybės indeksą ir jame skiriamą didelį dėmesį sveikatai,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A9-0189/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A9-0189/2022),

| A. | kadangi socialinės teisės yra žmogaus teisių ir konstitucinių teisių dalis, moterų teisės yra pagrindinės žmogaus teisės ir kadangi Europos Tarybos Venecijos komisija, EŽTT ir Chartija pabrėžia, kad žmogaus teisės yra teisinės valstybės dalis; kadangi Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane nustatytos konkrečios iniciatyvos dėl principų, kurie yra labai svarbūs kuriant stipresnę socialinę Europą teisingai pertvarkai ir atsigavimui užtikrinti, įgyvendinimo, pvz., lyčių lygybės, lygių galimybių, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, vaikų priežiūros ir paramos vaikams, neįgaliųjų įtraukties ir ilgalaikės priežiūros; kadangi priežiūros darbuotojų vertės ir teisių didinimas ir stiprinimas bus būtina šių iniciatyvų įgyvendinimo sąlyga, įskaitant iniciatyvas, konkrečiai susijusias su 17 ir 18 principais; kadangi Europos semestras ir socialinių rodiklių suvestinė turėtų būti naudojami sąžiningesnei, lygiateisei, tvariai ir atspariai visuomenei stiprinti; kadangi galimybė naudotis aukščiausiais įmanomais sveikatos standartais yra pagrindinė teisė ir kadangi aukšto lygio sveikatos apsauga turi būti užtikrinama ir įgyvendinama pasitelkiant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis; kadangi galimybė naudotis kokybiškomis viešosiomis paslaugomis, kaip priežiūros strategijos ir didesnių investicijų į šį sektorių dalis, yra pagrindinis gyvenimo kokybę lemiantis veiksnys; |
| --- | --- |

A.

kadangi socialinės teisės yra žmogaus teisių ir konstitucinių teisių dalis, moterų teisės yra pagrindinės žmogaus teisės ir kadangi Europos Tarybos Venecijos komisija, EŽTT ir Chartija pabrėžia, kad žmogaus teisės yra teisinės valstybės dalis; kadangi Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane nustatytos konkrečios iniciatyvos dėl principų, kurie yra labai svarbūs kuriant stipresnę socialinę Europą teisingai pertvarkai ir atsigavimui užtikrinti, įgyvendinimo, pvz., lyčių lygybės, lygių galimybių, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, vaikų priežiūros ir paramos vaikams, neįgaliųjų įtraukties ir ilgalaikės priežiūros; kadangi priežiūros darbuotojų vertės ir teisių didinimas ir stiprinimas bus būtina šių iniciatyvų įgyvendinimo sąlyga, įskaitant iniciatyvas, konkrečiai susijusias su 17 ir 18 principais; kadangi Europos semestras ir socialinių rodiklių suvestinė turėtų būti naudojami sąžiningesnei, lygiateisei, tvariai ir atspariai visuomenei stiprinti; kadangi galimybė naudotis aukščiausiais įmanomais sveikatos standartais yra pagrindinė teisė ir kadangi aukšto lygio sveikatos apsauga turi būti užtikrinama ir įgyvendinama pasitelkiant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis; kadangi galimybė naudotis kokybiškomis viešosiomis paslaugomis, kaip priežiūros strategijos ir didesnių investicijų į šį sektorių dalis, yra pagrindinis gyvenimo kokybę lemiantis veiksnys;

| B. | kadangi vaikai sudaro 18,3 proc. visų ES gyventojų (28); kadangi 2020 m. ES buvo 47,5 proc. namų ūkių, kuriuose buvo bent vienas vaikas, o 14 proc. namų ūkių sudarė vaikai ir vienas iš tėvų (29), kurių dauguma buvo moterys; |
| --- | --- |

B.

kadangi vaikai sudaro 18,3 proc. visų ES gyventojų (28); kadangi 2020 m. ES buvo 47,5 proc. namų ūkių, kuriuose buvo bent vienas vaikas, o 14 proc. namų ūkių sudarė vaikai ir vienas iš tėvų (29), kurių dauguma buvo moterys;

| C. | kadangi didžioji dauguma formaliosios ir neformaliosios, apmokamos ir neapmokamos priežiūros paslaugų teikėjų yra moterys; kadangi priežiūros pareigos namų ūkyje lemia moterų apmokamo darbo galimybes, trukmę ir pobūdį per visą profesinio gyvenimo ciklą ir taip daro įtaką jų dalyvavimui socialiniame, ekonominiame, kultūriniame ir politiniame gyvenime; kadangi stereotipai, kad moterys yra geresnės priežiūros paslaugų teikėjos, ir suvokimas, kad neapmokamas priežiūros ir namų ruošos darbas yra „moterų darbas“, sustiprina modelį „vyras šeimos maitintojas – moteris prižiūrėtoja“, kuris ir toliau lemia galimybes naudotis socialinėmis teisėmis ir taip daro poveikį moterų ekonominei nepriklausomybei ir prisideda prie nepakankamo priežiūros, ypač prižiūrinčiųjų šeimos narių indėlio, įvertinimo ir ekonominio nematomumo, taip pat priežiūros darbuotojų privačiose ir viešosiose institucijose nuvertinimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi didžioji dauguma formaliosios ir neformaliosios, apmokamos ir neapmokamos priežiūros paslaugų teikėjų yra moterys; kadangi priežiūros pareigos namų ūkyje lemia moterų apmokamo darbo galimybes, trukmę ir pobūdį per visą profesinio gyvenimo ciklą ir taip daro įtaką jų dalyvavimui socialiniame, ekonominiame, kultūriniame ir politiniame gyvenime; kadangi stereotipai, kad moterys yra geresnės priežiūros paslaugų teikėjos, ir suvokimas, kad neapmokamas priežiūros ir namų ruošos darbas yra „moterų darbas“, sustiprina modelį „vyras šeimos maitintojas – moteris prižiūrėtoja“, kuris ir toliau lemia galimybes naudotis socialinėmis teisėmis ir taip daro poveikį moterų ekonominei nepriklausomybei ir prisideda prie nepakankamo priežiūros, ypač prižiūrinčiųjų šeimos narių indėlio, įvertinimo ir ekonominio nematomumo, taip pat priežiūros darbuotojų privačiose ir viešosiose institucijose nuvertinimo;

| D. | kadangi 80 proc. visos ilgalaikės priežiūros Europoje teikia neformaliosios priežiūros teikėjai (30), daugiausia moterys, neturinčios tinkamų darbo sąlygų, dažniausiai neatlygintinai ir (arba) be tinkamos socialinės paramos, todėl priežiūra yra itin svarbi su lytimi susijusi problema; kadangi neformaliosios priežiūros paslaugos yra susijusios su teisių, pvz., laikinojo nedarbingumo atostogų ir kasmetinių atostogų, taip pat motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogų, trūkumu, mažesniu užimtumu, didesniu skurdu ir socialine atskirtimi, prastesne psichikos sveikata ir didesne socialine izoliacija bei vienišumu, o tai daro neigiamą poveikį fizinei ir psichinei sveikatai, gerovei ir socialinei įtraukčiai; kadangi dėl moterų indėlio atliekant neapmokamą priežiūros darbą pasaulio ekonomika kasmet padidėja maždaug 11 trilijonų JAV dolerių (31), o tai sudaro 9 proc. pasaulio BVP (32); |
| --- | --- |

D.

kadangi 80 proc. visos ilgalaikės priežiūros Europoje teikia neformaliosios priežiūros teikėjai (30), daugiausia moterys, neturinčios tinkamų darbo sąlygų, dažniausiai neatlygintinai ir (arba) be tinkamos socialinės paramos, todėl priežiūra yra itin svarbi su lytimi susijusi problema; kadangi neformaliosios priežiūros paslaugos yra susijusios su teisių, pvz., laikinojo nedarbingumo atostogų ir kasmetinių atostogų, taip pat motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogų, trūkumu, mažesniu užimtumu, didesniu skurdu ir socialine atskirtimi, prastesne psichikos sveikata ir didesne socialine izoliacija bei vienišumu, o tai daro neigiamą poveikį fizinei ir psichinei sveikatai, gerovei ir socialinei įtraukčiai; kadangi dėl moterų indėlio atliekant neapmokamą priežiūros darbą pasaulio ekonomika kasmet padidėja maždaug 11 trilijonų JAV dolerių (31), o tai sudaro 9 proc. pasaulio BVP (32);

| E. | kadangi 15,4 proc. nesimokančių, nedirbančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių (NEET) atsidūrė tokioje padėtyje, nes prižiūri vaikus ar neįgalius suaugusiuosius arba turi kitų šeiminių pareigų; kadangi 88 proc. NEET yra moterys (33); |
| --- | --- |

E.

kadangi 15,4 proc. nesimokančių, nedirbančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių (NEET) atsidūrė tokioje padėtyje, nes prižiūri vaikus ar neįgalius suaugusiuosius arba turi kitų šeiminių pareigų; kadangi 88 proc. NEET yra moterys (33);

| F. | kadangi būtina pripažinti, jog visi žmonės nuo vaikystės iki senatvės pasikliauja įvairaus lygio priežiūra, kuri, be kita ko, priklauso nuo jų amžiaus, socialinės ir ekonominės padėties, fizinių galimybių ir asmeninės patirties; kadangi priežiūra turėtų būti atskirta nuo paramos neįgaliesiems ar tam tikrą sveikatos būklę turintiems asmenims; kadangi tiek apmokamo, tiek neapmokamo priežiūros darbo socialinė ir ekonominė svarba nėra vertinama ir pripažįstama, todėl ją reikia iš naujo įvertinti ir laikyti ekonominės politikos pagrindu; kadangi reikėtų skubiai spręsti socialinio, lyčių lygybės ir ekonominio poveikio asmenims, kuriems tenka priežiūros pareigos, klausimą, ypač atsižvelgiant į demografinius pokyčius; |
| --- | --- |

F.

kadangi būtina pripažinti, jog visi žmonės nuo vaikystės iki senatvės pasikliauja įvairaus lygio priežiūra, kuri, be kita ko, priklauso nuo jų amžiaus, socialinės ir ekonominės padėties, fizinių galimybių ir asmeninės patirties; kadangi priežiūra turėtų būti atskirta nuo paramos neįgaliesiems ar tam tikrą sveikatos būklę turintiems asmenims; kadangi tiek apmokamo, tiek neapmokamo priežiūros darbo socialinė ir ekonominė svarba nėra vertinama ir pripažįstama, todėl ją reikia iš naujo įvertinti ir laikyti ekonominės politikos pagrindu; kadangi reikėtų skubiai spręsti socialinio, lyčių lygybės ir ekonominio poveikio asmenims, kuriems tenka priežiūros pareigos, klausimą, ypač atsižvelgiant į demografinius pokyčius;

| G. | kadangi visos valstybės narės ir ES privalo laikytis Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos (JT NTK), įskaitant jos 19 straipsnį dėl veiksmingų ir tinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrintos visų neįgaliųjų lygios teisės gyventi savarankiškai, dalyvauti bendruomenės gyvenime ir būti įtrauktiems į bendruomenę, priėmimo; kadangi vienodos ir veiksmingos galimybės gauti kokybiškas priežiūros ir paramos paslaugas už prieinamą kainą yra esminė neįgaliųjų savarankiško gyvenimo, dalyvavimo bendruomenės gyvenime ir socialinės įtraukties sąlyga; |
| --- | --- |

G.

kadangi visos valstybės narės ir ES privalo laikytis Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos (JT NTK), įskaitant jos 19 straipsnį dėl veiksmingų ir tinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrintos visų neįgaliųjų lygios teisės gyventi savarankiškai, dalyvauti bendruomenės gyvenime ir būti įtrauktiems į bendruomenę, priėmimo; kadangi vienodos ir veiksmingos galimybės gauti kokybiškas priežiūros ir paramos paslaugas už prieinamą kainą yra esminė neįgaliųjų savarankiško gyvenimo, dalyvavimo bendruomenės gyvenime ir socialinės įtraukties sąlyga;

| H. | kadangi priežiūra apima visas paslaugas, kuriomis remiamas asmenų, kuriems reikalinga priežiūra, savarankiškumas ir nepriklausomumas, taip pat pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų ir grupių fiziniai, psichologiniai, emociniai, socialiniai, asmeniniai ir namų ūkio poreikiai; kadangi priežiūra turėtų būti pripažįstama teise, kuria užtikrinamas vienodas asmenų, kuriems reikalinga priežiūra, naudojimasis teisėmis, orumas, savarankiškumas, įtrauktis ir gerovė; kadangi Europos Sąjunga gali papildyti ir paremti valstybių narių veiksmus gerinant priežiūros paslaugas, skirtas prižiūrimiems asmenims ir tiems, kurie teikia priežiūrą; |
| --- | --- |

H.

kadangi priežiūra apima visas paslaugas, kuriomis remiamas asmenų, kuriems reikalinga priežiūra, savarankiškumas ir nepriklausomumas, taip pat pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų ir grupių fiziniai, psichologiniai, emociniai, socialiniai, asmeniniai ir namų ūkio poreikiai; kadangi priežiūra turėtų būti pripažįstama teise, kuria užtikrinamas vienodas asmenų, kuriems reikalinga priežiūra, naudojimasis teisėmis, orumas, savarankiškumas, įtrauktis ir gerovė; kadangi Europos Sąjunga gali papildyti ir paremti valstybių narių veiksmus gerinant priežiūros paslaugas, skirtas prižiūrimiems asmenims ir tiems, kurie teikia priežiūrą;

| I. | kadangi priežiūros darbas – tai įvairios paslaugos, kurias teikia pavieniai asmenys, šeimos, bendruomenės, mokamų paslaugų teikėjai, viešosios organizacijos ir valstybinės institucijos įvairiose aplinkose, pradedant įstaigomis ir baigiant privačiais namų ūkiais; |
| --- | --- |

I.

kadangi priežiūros darbas – tai įvairios paslaugos, kurias teikia pavieniai asmenys, šeimos, bendruomenės, mokamų paslaugų teikėjai, viešosios organizacijos ir valstybinės institucijos įvairiose aplinkose, pradedant įstaigomis ir baigiant privačiais namų ūkiais;

| J. | kadangi Komisija asmenines ir namų ūkio paslaugas apibrėžia kaip įvairią veiklą, kuria prisidedama prie šeimų ir asmenų gerovės namuose, įskaitant vaikų priežiūrą, ilgalaikę priežiūrą ir neįgaliųjų priežiūrą, namų ruošos darbus, atsilikimo mažinimo užsiėmimus, namų remontą, sodininkystę, IRT paramą; kadangi asmeninės ir namų ūkio paslaugos apima priežiūros ir su priežiūra nesusijusias paslaugas, tiesiogines ir netiesiogines paslaugas; kadangi pasauliniu lygmeniu asmeninės ir namų ūkio paslaugos paprastai apibūdinamos sąvoka „namų ruošos darbas“; kadangi įtraukiant namų ūkio darbuotojus į priežiūros darbuotojų grupę pripažįstama, kad priežiūros paslaugų teikimas apima ne tik asmeninę priežiūrą, bet ir su santykiais nesusijusią netiesioginę priežiūrą, kuria sudaromos būtinos prielaidos asmeninei priežiūrai teikti; kadangi asmeninių ir namų ūkio paslaugų srityje priežiūros ir su priežiūra nesusijusios veiklos yra labai susipynusios, o didžioji dalis darbuotojų vykdo abi šias veiklas, todėl yra priskirtini priežiūros darbuotojams; |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisija asmenines ir namų ūkio paslaugas apibrėžia kaip įvairią veiklą, kuria prisidedama prie šeimų ir asmenų gerovės namuose, įskaitant vaikų priežiūrą, ilgalaikę priežiūrą ir neįgaliųjų priežiūrą, namų ruošos darbus, atsilikimo mažinimo užsiėmimus, namų remontą, sodininkystę, IRT paramą; kadangi asmeninės ir namų ūkio paslaugos apima priežiūros ir su priežiūra nesusijusias paslaugas, tiesiogines ir netiesiogines paslaugas; kadangi pasauliniu lygmeniu asmeninės ir namų ūkio paslaugos paprastai apibūdinamos sąvoka „namų ruošos darbas“; kadangi įtraukiant namų ūkio darbuotojus į priežiūros darbuotojų grupę pripažįstama, kad priežiūros paslaugų teikimas apima ne tik asmeninę priežiūrą, bet ir su santykiais nesusijusią netiesioginę priežiūrą, kuria sudaromos būtinos prielaidos asmeninei priežiūrai teikti; kadangi asmeninių ir namų ūkio paslaugų srityje priežiūros ir su priežiūra nesusijusios veiklos yra labai susipynusios, o didžioji dalis darbuotojų vykdo abi šias veiklas, todėl yra priskirtini priežiūros darbuotojams;

| K. | kadangi galimybė gauti kokybišką priežiūrą ir vyresniems žmonėms palankios aplinkos kūrimas yra labai svarbūs siekiant ilgesnio, sveiko ir aktyvaus gyvenimo; kadangi prognozuojama, kad ES asmenų, kuriems reikalinga ilgalaikė priežiūra, skaičius padidės nuo 30,8 mln. 2019 m. iki 38,1 mln. 2050 m. (34); kadangi kelios valstybės narės jau dabar susiduria su darbo jėgos trūkumu ilgalaikės priežiūros sektoriuje, kuris gali tik didėti, nes ilgalaikės priežiūros paklausa didėja, ir kadangi dėl to reikia investuoti į darbo jėgą ir jos tinkamas užimtumo bei darbo sąlygas; |
| --- | --- |

K.

kadangi galimybė gauti kokybišką priežiūrą ir vyresniems žmonėms palankios aplinkos kūrimas yra labai svarbūs siekiant ilgesnio, sveiko ir aktyvaus gyvenimo; kadangi prognozuojama, kad ES asmenų, kuriems reikalinga ilgalaikė priežiūra, skaičius padidės nuo 30,8 mln. 2019 m. iki 38,1 mln. 2050 m. (34); kadangi kelios valstybės narės jau dabar susiduria su darbo jėgos trūkumu ilgalaikės priežiūros sektoriuje, kuris gali tik didėti, nes ilgalaikės priežiūros paklausa didėja, ir kadangi dėl to reikia investuoti į darbo jėgą ir jos tinkamas užimtumo bei darbo sąlygas;

| L. | kadangi COVID-19 krizė išryškino svarbų asmeninių ir namų ūkio paslaugų darbuotojų vaidmenį mūsų visuomenėje ir parodė, kad būtina skubiai užtikrinti visišką šių darbuotojų pripažinimą visose valstybėse narėse, taip pat kolektyvinių derybų teises, socialinę apsaugą ir socialinį draudimą; kadangi dėl to, kad keliose valstybėse narėse šie darbuotojai vis dar nėra tinkamai pripažįstami, daugelis jų COVID-19 pandemijos metu neteko darbo ir negalėjo pasinaudoti valstybės vykdomomis darbo užmokesčio kompensavimo ir darbo vietos išsaugojimo programomis; kadangi dėl pandemijos daugelis asmeninių ir namų ūkio paslaugų sektoriaus darbuotojų neteko būsto, taip pat patyrė smurtą ir priekabiavimą darbe; |
| --- | --- |

L.

kadangi COVID-19 krizė išryškino svarbų asmeninių ir namų ūkio paslaugų darbuotojų vaidmenį mūsų visuomenėje ir parodė, kad būtina skubiai užtikrinti visišką šių darbuotojų pripažinimą visose valstybėse narėse, taip pat kolektyvinių derybų teises, socialinę apsaugą ir socialinį draudimą; kadangi dėl to, kad keliose valstybėse narėse šie darbuotojai vis dar nėra tinkamai pripažįstami, daugelis jų COVID-19 pandemijos metu neteko darbo ir negalėjo pasinaudoti valstybės vykdomomis darbo užmokesčio kompensavimo ir darbo vietos išsaugojimo programomis; kadangi dėl pandemijos daugelis asmeninių ir namų ūkio paslaugų sektoriaus darbuotojų neteko būsto, taip pat patyrė smurtą ir priekabiavimą darbe;

| M. | kadangi, nepaisant to, kad per visą gyvenimą kiekvienas asmuo bent kartą atlieka priežiūros teikėjo ir gavėjo vaidmenį, esama stigmatizacijos ir stereotipų, susijusių su tarpusavio priklausomybe, fizine ar psichine negalia, ligomis ir silpnumu ir priežiūros bei paramos poreikiu, kurie yra susiję su diskriminacija dėl kitų priežasčių, visų pirma dėl lyties, seksualinės orientacijos, amžiaus, negalios, pilietybės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, taip pat socialinės ir ekonominės ar imigrantų ir kitos nepalankios aplinkos, dėl kurios didėja skurdo ar socialinės atskirties rizika; |
| --- | --- |

M.

kadangi, nepaisant to, kad per visą gyvenimą kiekvienas asmuo bent kartą atlieka priežiūros teikėjo ir gavėjo vaidmenį, esama stigmatizacijos ir stereotipų, susijusių su tarpusavio priklausomybe, fizine ar psichine negalia, ligomis ir silpnumu ir priežiūros bei paramos poreikiu, kurie yra susiję su diskriminacija dėl kitų priežasčių, visų pirma dėl lyties, seksualinės orientacijos, amžiaus, negalios, pilietybės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, taip pat socialinės ir ekonominės ar imigrantų ir kitos nepalankios aplinkos, dėl kurios didėja skurdo ar socialinės atskirties rizika;

| N. | kadangi ES visuomenė senėja ir 2018 m. 19 proc. ES piliečių buvo 65 m. ar vyresni (35); kadangi diskriminacija dėl amžiaus ir nepatenkinti, nepastebėti ir nepripažinti priežiūros poreikiai tebėra nuolatinė priežiūros problema Europoje; kadangi žmonių, kurie priklauso nuo kitų asmenų pagalbos arba kurie turi sveikatos ir ilgalaikės priežiūros poreikių, skaičius didėja su amžiumi; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES visuomenė senėja ir 2018 m. 19 proc. ES piliečių buvo 65 m. ar vyresni (35); kadangi diskriminacija dėl amžiaus ir nepatenkinti, nepastebėti ir nepripažinti priežiūros poreikiai tebėra nuolatinė priežiūros problema Europoje; kadangi žmonių, kurie priklauso nuo kitų asmenų pagalbos arba kurie turi sveikatos ir ilgalaikės priežiūros poreikių, skaičius didėja su amžiumi;

| O. | kadangi reumatinės ir raumenų bei kaulų sistemos ligos yra vienos iš labiausiai paplitusių, neįgalumą sukeliančių ir didžiausią naštą užkraunančių neužkrečiamųjų ligų pasaulyje, kuriomis serga daugiau kaip 100 mln. europiečių ir kurios lemia daugiau kaip 50 proc. turint negalią pragyventų metų Europoje; kadangi sergantieji reumatinėmis ir raumenų bei kaulų sistemos ligomis dėl šių ligų paplitimo, neįgalumo pasekmių ir didelio sergamumo gretutinėmis ligomis yra didelis ilgalaikės formaliosios ir neformaliosios priežiūros poreikio šaltinis Europoje; |
| --- | --- |

O.

kadangi reumatinės ir raumenų bei kaulų sistemos ligos yra vienos iš labiausiai paplitusių, neįgalumą sukeliančių ir didžiausią naštą užkraunančių neužkrečiamųjų ligų pasaulyje, kuriomis serga daugiau kaip 100 mln. europiečių ir kurios lemia daugiau kaip 50 proc. turint negalią pragyventų metų Europoje; kadangi sergantieji reumatinėmis ir raumenų bei kaulų sistemos ligomis dėl šių ligų paplitimo, neįgalumo pasekmių ir didelio sergamumo gretutinėmis ligomis yra didelis ilgalaikės formaliosios ir neformaliosios priežiūros poreikio šaltinis Europoje;

| P. | kadangi daug priežiūros ir namų ūkio darbuotojų priklauso etninėms mažumoms arba yra migrantai (36), kurių padėtis yra labai nesaugi ir kurie patiria įvairialypę diskriminaciją dėl savo rasės ar etninės kilmės, lyties, socialinės ir ekonominės padėties ir pilietybės, ir teikia kartu gyvenančių asmenų priežiūros paslaugas dažnai neribotą laiką, pažeisdami darbo laiką reglamentuojančius teisės aktus, tiek oficialioje, tiek neoficialioje ekonomikoje; kadangi šie darbuotojai dažniausiai yra moterys, neturinčios oficialios darbo sutarties, todėl yra labiau pažeidžiamos išnaudojimo požiūriu ir dažnai neturi galimybių naudotis savo teisėmis, visų pirma teise į deramą darbą ir socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

P.

kadangi daug priežiūros ir namų ūkio darbuotojų priklauso etninėms mažumoms arba yra migrantai (36), kurių padėtis yra labai nesaugi ir kurie patiria įvairialypę diskriminaciją dėl savo rasės ar etninės kilmės, lyties, socialinės ir ekonominės padėties ir pilietybės, ir teikia kartu gyvenančių asmenų priežiūros paslaugas dažnai neribotą laiką, pažeisdami darbo laiką reglamentuojančius teisės aktus, tiek oficialioje, tiek neoficialioje ekonomikoje; kadangi šie darbuotojai dažniausiai yra moterys, neturinčios oficialios darbo sutarties, todėl yra labiau pažeidžiamos išnaudojimo požiūriu ir dažnai neturi galimybių naudotis savo teisėmis, visų pirma teise į deramą darbą ir socialinę apsaugą;

| Q. | kadangi visose valstybėse narėse, įskaitant kaimo regionus, kuriuos ypač paveikė visuomenės senėjimas, trūksta kokybiškų, prieinamų, nesunkiai gaunamų ir įperkamų priežiūros paslaugų; kadangi formaliosios ir neformaliosios priežiūros ir esamų priežiūros paslaugų formos ir priemonių stebėsenai trukdo tai, kad trūksta duomenų, įskaitant suskirstytus duomenis, kokybės rodiklių, pvz., Europos laiko sąnaudų tyrimo (angl. ETUS), teikiamų paslaugų vertinimo ir stebėsenos, įgyvendinimo gairių ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų žinių apie laikiną negalią sukeliančias ligas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi visose valstybėse narėse, įskaitant kaimo regionus, kuriuos ypač paveikė visuomenės senėjimas, trūksta kokybiškų, prieinamų, nesunkiai gaunamų ir įperkamų priežiūros paslaugų; kadangi formaliosios ir neformaliosios priežiūros ir esamų priežiūros paslaugų formos ir priemonių stebėsenai trukdo tai, kad trūksta duomenų, įskaitant suskirstytus duomenis, kokybės rodiklių, pvz., Europos laiko sąnaudų tyrimo (angl. ETUS), teikiamų paslaugų vertinimo ir stebėsenos, įgyvendinimo gairių ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų žinių apie laikiną negalią sukeliančias ligas;

| R. | kadangi viena svarbiausių teisių, susijusių su priežiūra ir parama, yra teisė pasirinkti paslaugų rūšį ir vietą; kadangi teisė pasirinkti priežiūros rūšį dažnai pažeidžiama dėl nepakankamo paramos namuose ir asmeninės pagalbos namuose prieinamumo; kadangi valstybės narės pernelyg retai pakankamai remia asmeninę pagalbą ir daugeliui žmonių ji tebėra neįperkama; kadangi net 75 proc. vyresnio amžiaus asmenų, kuriems reikalinga ilgalaikė priežiūra, teigia, kad jie atsidurtų žemiau skurdo rizikos ribos, jei būtų priversti pirkti priežiūros namuose paslaugas už visą rinkos kainą (37); kadangi net daugumoje ekonomiškai labiausiai išsivysčiusių šalių socialinės apsaugos sistemos padengia mažiau nei 40 proc. visų vidutinių poreikių žmonių ilgalaikės priežiūros išlaidų (38); kadangi valstybės narės turi užtikrinti kokybiškas ir tinkamai finansuojamas bei veikiančias priežiūros paslaugas, socialinės apsaugos sistemas ir geresnį kokybiškos ilgalaikės priežiūros integravimą į jas, nes tai itin svarbu siekiant pagerinti socialinį teisingumą ir prisidės prie lyčių lygybės; |
| --- | --- |

R.

kadangi viena svarbiausių teisių, susijusių su priežiūra ir parama, yra teisė pasirinkti paslaugų rūšį ir vietą; kadangi teisė pasirinkti priežiūros rūšį dažnai pažeidžiama dėl nepakankamo paramos namuose ir asmeninės pagalbos namuose prieinamumo; kadangi valstybės narės pernelyg retai pakankamai remia asmeninę pagalbą ir daugeliui žmonių ji tebėra neįperkama; kadangi net 75 proc. vyresnio amžiaus asmenų, kuriems reikalinga ilgalaikė priežiūra, teigia, kad jie atsidurtų žemiau skurdo rizikos ribos, jei būtų priversti pirkti priežiūros namuose paslaugas už visą rinkos kainą (37); kadangi net daugumoje ekonomiškai labiausiai išsivysčiusių šalių socialinės apsaugos sistemos padengia mažiau nei 40 proc. visų vidutinių poreikių žmonių ilgalaikės priežiūros išlaidų (38); kadangi valstybės narės turi užtikrinti kokybiškas ir tinkamai finansuojamas bei veikiančias priežiūros paslaugas, socialinės apsaugos sistemas ir geresnį kokybiškos ilgalaikės priežiūros integravimą į jas, nes tai itin svarbu siekiant pagerinti socialinį teisingumą ir prisidės prie lyčių lygybės;

| S. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos padidėjo ir tapo labiau matoma esama nelygybė ir iššūkiai, išryškinę daugybę struktūrinių problemų, įsišaknijusių Europos socialinės rūpybos sistemoje, kaip antai nepakankamai išteklių turinčios priežiūros įstaigos ir sveikatos priežiūros sistemos arba investicijų trūkumas, susijęs su galimybe naudotis formaliosios priežiūros ir namų ūkio paslaugomis, įskaitant galimybę laiku gauti įperkamą ir kokybišką gydymą, taip pat išryškino ankstesnes priežiūros sektoriaus problemas dėl labai padidėjusio darbo krūvio šiame sektoriuje, priežiūros darbuotojų trūkumo, nepakankamai finansuojamų, perkrautų sveikatos priežiūros sistemų, pernelyg didelio pasikliovimo neformaliąja neapmokama priežiūra ar nedeklaruojamu darbu; kadangi dėl to didėja psichosocialinė rizika, su kuria susiduria priežiūros sektoriuje likę darbuotojai, kurių dauguma yra moterys; kadangi pandemijos keliami iššūkiai lėmė vienišumą ir socialinę izoliaciją ir padidino su žmonėmis, kuriems reikia priežiūros, susijusią piktnaudžiavimo, nepriežiūros, blogėjančios fizinės ir psichinės sveikatos riziką ir riziką bendrai visų kartų gerovei visoje ES, ypač tais atvejais, kai investicijos į priežiūrą iki pandemijos buvo mažesnės (39); kadangi šis ilgalaikis poveikis žmonių sveikatai ir gerovei, taip pat socialiniai ir ekonominiai padariniai dar turi būti visapusiškai įvertinti ir įtraukti į atitinkamas politikos sritis; |
| --- | --- |

S.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos padidėjo ir tapo labiau matoma esama nelygybė ir iššūkiai, išryškinę daugybę struktūrinių problemų, įsišaknijusių Europos socialinės rūpybos sistemoje, kaip antai nepakankamai išteklių turinčios priežiūros įstaigos ir sveikatos priežiūros sistemos arba investicijų trūkumas, susijęs su galimybe naudotis formaliosios priežiūros ir namų ūkio paslaugomis, įskaitant galimybę laiku gauti įperkamą ir kokybišką gydymą, taip pat išryškino ankstesnes priežiūros sektoriaus problemas dėl labai padidėjusio darbo krūvio šiame sektoriuje, priežiūros darbuotojų trūkumo, nepakankamai finansuojamų, perkrautų sveikatos priežiūros sistemų, pernelyg didelio pasikliovimo neformaliąja neapmokama priežiūra ar nedeklaruojamu darbu; kadangi dėl to didėja psichosocialinė rizika, su kuria susiduria priežiūros sektoriuje likę darbuotojai, kurių dauguma yra moterys; kadangi pandemijos keliami iššūkiai lėmė vienišumą ir socialinę izoliaciją ir padidino su žmonėmis, kuriems reikia priežiūros, susijusią piktnaudžiavimo, nepriežiūros, blogėjančios fizinės ir psichinės sveikatos riziką ir riziką bendrai visų kartų gerovei visoje ES, ypač tais atvejais, kai investicijos į priežiūrą iki pandemijos buvo mažesnės (39); kadangi šis ilgalaikis poveikis žmonių sveikatai ir gerovei, taip pat socialiniai ir ekonominiai padariniai dar turi būti visapusiškai įvertinti ir įtraukti į atitinkamas politikos sritis;

| T. | kadangi neformaliosios priežiūros teikėjų poreikiai Europoje yra nepatenkinti, o COVID-19 pandemija išryškino neformaliosios priežiūros teikėjų ir gavėjų patiriamus sunkumus ir atskleidė neproporcingai didelę priklausomybę nuo moterų ir mergaičių (40); kadangi asmeninių ir namų ūkio paslaugų sektoriaus darbuotojų nepripažinimas ir (arba) neteisingas jų užimtumo statuso kvalifikavimas reiškia, kad daugelis per COVID-19 pandemiją darbo netekusių asmenų negalėjo pasinaudoti socialinės apsaugos priemonėmis; |
| --- | --- |

T.

kadangi neformaliosios priežiūros teikėjų poreikiai Europoje yra nepatenkinti, o COVID-19 pandemija išryškino neformaliosios priežiūros teikėjų ir gavėjų patiriamus sunkumus ir atskleidė neproporcingai didelę priklausomybę nuo moterų ir mergaičių (40); kadangi asmeninių ir namų ūkio paslaugų sektoriaus darbuotojų nepripažinimas ir (arba) neteisingas jų užimtumo statuso kvalifikavimas reiškia, kad daugelis per COVID-19 pandemiją darbo netekusių asmenų negalėjo pasinaudoti socialinės apsaugos priemonėmis;

| U. | kadangi COVID-19 pandemija padidino esamą lyčių nelygybę, visų pirma dėl to, kad padidėjo neapmokamo priežiūros darbo apimtis ir profesinio ir asmeninio gyvenimo disbalansas, ir dėl to daugeliui moterų, kurios dirbo ilgesnes pamainas darbe ir papildomai teikė neformaliąją priežiūrą namuose, teko dviguba našta; kadangi iki COVID-19 pandemijos (41)37,5 proc. moterų ES kasdien dažniau rūpinosi vaikais, vyresnio amžiaus asmenimis ar neįgaliaisiais, palyginti su 24,7 proc. vyrų; kadangi dėl pandemijos moterys per savaitę vidutiniškai papildomai dirbo apie 13 valandų neapmokamo darbo (42); kadangi moterys, dirbančios nuotolinį darbą namuose, dirbančios ne visą darbo laiką ar neturinčios darbo, patyrė dar didesnį spaudimą, nes ir toliau atliko didžiąją dalį šeimos priežiūros pareigų ir namų ūkio darbų (43); kadangi COVID-19 pandemijos poveikis dar nėra iki galo žinomas ir socialinis bei ekonominis jos poveikis moterims išliks; |
| --- | --- |

U.

kadangi COVID-19 pandemija padidino esamą lyčių nelygybę, visų pirma dėl to, kad padidėjo neapmokamo priežiūros darbo apimtis ir profesinio ir asmeninio gyvenimo disbalansas, ir dėl to daugeliui moterų, kurios dirbo ilgesnes pamainas darbe ir papildomai teikė neformaliąją priežiūrą namuose, teko dviguba našta; kadangi iki COVID-19 pandemijos (41)37,5 proc. moterų ES kasdien dažniau rūpinosi vaikais, vyresnio amžiaus asmenimis ar neįgaliaisiais, palyginti su 24,7 proc. vyrų; kadangi dėl pandemijos moterys per savaitę vidutiniškai papildomai dirbo apie 13 valandų neapmokamo darbo (42); kadangi moterys, dirbančios nuotolinį darbą namuose, dirbančios ne visą darbo laiką ar neturinčios darbo, patyrė dar didesnį spaudimą, nes ir toliau atliko didžiąją dalį šeimos priežiūros pareigų ir namų ūkio darbų (43); kadangi COVID-19 pandemijos poveikis dar nėra iki galo žinomas ir socialinis bei ekonominis jos poveikis moterims išliks;

| V. | kadangi, Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, net pusė mirčių nuo COVID-19 Europoje buvo ilgalaikės priežiūros įstaigų gyventojų mirtys (44); kadangi daugiau kaip 70 proc. pirmose gretose su COVID-19 kovojusių socialinių ir sveikatos priežiūros darbuotojų buvo moterys, daugelis iš jų susidūrė su COVID-19 infekcijos poveikiu ir ilgalaikiu poveikiu, buvo izoliuotos ir patyrė precedento neturintį stresą, nerimą, depresiją, mintis apie savižudybę ir net potrauminio streso sutrikimus; kadangi 2021 m. ES 30 proc. slaugytojų atsisakė šios profesijos (45); kadangi dideli sergamumo ir mirtingumo nuo COVID-19 rodikliai ilgalaikės priežiūros įstaigose, be kita ko, dėl nepakankamos prieigos prie apsaugos priemonių, testų ir gydymo, išryškino sisteminius trūkumus, susijusius su per lėtu perėjimu nuo institucinės priežiūros prie namuose ir bendruomenėje teikiamų priežiūros paslaugų, darbuotojų trūkumu dėl sunkumų pritraukiant ir išlaikant darbuotojus, prastomis įdarbinimo ir darbo sąlygomis, nepakankamomis karjeros galimybėmis priežiūros sektoriaus darbuotojams, sunkumais tarpvalstybiniams priežiūros teikėjams, taip pat paramos neformaliosios priežiūros teikėjams ir galimybių jiems gauti socialinę apsaugą trūkumu; |
| --- | --- |

V.

kadangi, Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, net pusė mirčių nuo COVID-19 Europoje buvo ilgalaikės priežiūros įstaigų gyventojų mirtys (44); kadangi daugiau kaip 70 proc. pirmose gretose su COVID-19 kovojusių socialinių ir sveikatos priežiūros darbuotojų buvo moterys, daugelis iš jų susidūrė su COVID-19 infekcijos poveikiu ir ilgalaikiu poveikiu, buvo izoliuotos ir patyrė precedento neturintį stresą, nerimą, depresiją, mintis apie savižudybę ir net potrauminio streso sutrikimus; kadangi 2021 m. ES 30 proc. slaugytojų atsisakė šios profesijos (45); kadangi dideli sergamumo ir mirtingumo nuo COVID-19 rodikliai ilgalaikės priežiūros įstaigose, be kita ko, dėl nepakankamos prieigos prie apsaugos priemonių, testų ir gydymo, išryškino sisteminius trūkumus, susijusius su per lėtu perėjimu nuo institucinės priežiūros prie namuose ir bendruomenėje teikiamų priežiūros paslaugų, darbuotojų trūkumu dėl sunkumų pritraukiant ir išlaikant darbuotojus, prastomis įdarbinimo ir darbo sąlygomis, nepakankamomis karjeros galimybėmis priežiūros sektoriaus darbuotojams, sunkumais tarpvalstybiniams priežiūros teikėjams, taip pat paramos neformaliosios priežiūros teikėjams ir galimybių jiems gauti socialinę apsaugą trūkumu;

| W. | kadangi, be nepatenkintų medicininių poreikių, COVID-19 pandemija padarė labai neigiamą poveikį galimybėms gauti išsilavinimą, tinkamą būstą ir paslaugas, kurios yra būtinos vaikų gerovei ir vystymuisi, todėl visiems tėvams, visų pirma moterims ir vienišiems tėvams, dėl jos teko papildoma priežiūros ir švietimo pareigų našta (46); kadangi empiriniai duomenys patvirtina, kad COVID-19 pandemijos metu sumažėjus priežiūros paslaugų apimtims ir padidėjus moterų atliekamo neapmokamo priežiūros darbo apimtims, vėl atsirado ir sustiprėjo lyčių nelygybė; |
| --- | --- |

W.

kadangi, be nepatenkintų medicininių poreikių, COVID-19 pandemija padarė labai neigiamą poveikį galimybėms gauti išsilavinimą, tinkamą būstą ir paslaugas, kurios yra būtinos vaikų gerovei ir vystymuisi, todėl visiems tėvams, visų pirma moterims ir vienišiems tėvams, dėl jos teko papildoma priežiūros ir švietimo pareigų našta (46); kadangi empiriniai duomenys patvirtina, kad COVID-19 pandemijos metu sumažėjus priežiūros paslaugų apimtims ir padidėjus moterų atliekamo neapmokamo priežiūros darbo apimtims, vėl atsirado ir sustiprėjo lyčių nelygybė;

| X. | kadangi kokybiškų priežiūros paslaugų teikimas priklauso nuo pakankamai didelės, gerai parengtos, motyvuotos ir specializuotos darbo jėgos buvimo, patrauklių ir deramų darbo sąlygų sukūrimo socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų, deramo ir teisingo darbo užmokesčio ir integruotų paslaugų bei tinkamo viešojo finansavimo; kadangi priežiūros sektorius jau seniai susiduria su darbo jėgos trūkumu, o 2019–2020 m. iš stacionariosios globos sektoriaus pasitraukė 421 000 darbuotojų (47); kadangi kokybiškas priežiūros darbas yra kvalifikacijos reikalaujanti profesija, kuriai reikia mokymų ir patirties, ir artimiausiais metais kvalifikuotų priežiūros darbuotojų paklausa tik didės; kadangi įdarbinimas ir nuolatinis mokymas darbo vietoje profesionalizuojant šį sektorių gali padėti siekti geresnės priežiūros paslaugų teikimo kokybės; kadangi ilgėjant priežiūros procesams ir tobulėjant praktikai bei technologijoms prižiūrintieji asmenys kaupia patirtį, kuri turi būti pripažinta; kadangi Įgytų teisių direktyva (2001/23/EB) turi būti taikoma visais atvejais, kai darbuotojų sutartys perduodamos įsigyjančiam priežiūros paslaugų teikėjui; |
| --- | --- |

X.

kadangi kokybiškų priežiūros paslaugų teikimas priklauso nuo pakankamai didelės, gerai parengtos, motyvuotos ir specializuotos darbo jėgos buvimo, patrauklių ir deramų darbo sąlygų sukūrimo socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų, deramo ir teisingo darbo užmokesčio ir integruotų paslaugų bei tinkamo viešojo finansavimo; kadangi priežiūros sektorius jau seniai susiduria su darbo jėgos trūkumu, o 2019–2020 m. iš stacionariosios globos sektoriaus pasitraukė 421 000 darbuotojų (47); kadangi kokybiškas priežiūros darbas yra kvalifikacijos reikalaujanti profesija, kuriai reikia mokymų ir patirties, ir artimiausiais metais kvalifikuotų priežiūros darbuotojų paklausa tik didės; kadangi įdarbinimas ir nuolatinis mokymas darbo vietoje profesionalizuojant šį sektorių gali padėti siekti geresnės priežiūros paslaugų teikimo kokybės; kadangi ilgėjant priežiūros procesams ir tobulėjant praktikai bei technologijoms prižiūrintieji asmenys kaupia patirtį, kuri turi būti pripažinta; kadangi Įgytų teisių direktyva (2001/23/EB) turi būti taikoma visais atvejais, kai darbuotojų sutartys perduodamos įsigyjančiam priežiūros paslaugų teikėjui;

| Y. | kadangi Europos Sąjungoje mažiausiai 3,1 mln. asmenines ir namų ūkio paslaugas teikiančių darbuotojų dirba nedeklaruojamą darbą, nėra pripažįstami ir neturi pagrindinių darbuotojų teisių, tokių kaip kolektyvinės derybos, socialinis draudimas ir socialinė apsauga (48); kadangi nedeklaruojamas darbas lemia mažesnę darbuotojų apsaugą, sudaro palankesnes sąlygas išnaudojimui ir piktnaudžiavimui darbe, o tai taip pat reiškia, kad valstybės narės praranda pajamas; kadangi priežiūros sektoriuje dirbančių dokumentų neturinčių trečiųjų šalių piliečių sąlygos yra ypač sudėtingos, atsižvelgiant į jų socialines teises ir galimybes gauti deramas darbo sąlygas; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Europos Sąjungoje mažiausiai 3,1 mln. asmenines ir namų ūkio paslaugas teikiančių darbuotojų dirba nedeklaruojamą darbą, nėra pripažįstami ir neturi pagrindinių darbuotojų teisių, tokių kaip kolektyvinės derybos, socialinis draudimas ir socialinė apsauga (48); kadangi nedeklaruojamas darbas lemia mažesnę darbuotojų apsaugą, sudaro palankesnes sąlygas išnaudojimui ir piktnaudžiavimui darbe, o tai taip pat reiškia, kad valstybės narės praranda pajamas; kadangi priežiūros sektoriuje dirbančių dokumentų neturinčių trečiųjų šalių piliečių sąlygos yra ypač sudėtingos, atsižvelgiant į jų socialines teises ir galimybes gauti deramas darbo sąlygas;

| Z. | kadangi Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platforma buvo pertvarkyta į Europos darbo institucijos (EDI) nuolatinę darbo grupę, kurios tikslas – sustiprinti bendradarbiavimą su valstybių narių valdžios institucijomis kovojant su nedeklaruojamu darbu; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platforma buvo pertvarkyta į Europos darbo institucijos (EDI) nuolatinę darbo grupę, kurios tikslas – sustiprinti bendradarbiavimą su valstybių narių valdžios institucijomis kovojant su nedeklaruojamu darbu;

| AA. | kadangi tyrimai rodo, kad daugiau nei 90 proc. vyresnio amžiaus žmonių norėtų gyventi savo namuose sulaukę vyresnio amžiaus; tačiau tik 20 proc. jų paskutinius gyvenimo metus praleidžia nuosavame būste, o daugelis jų gyvena institucinės globos įstaigose (49); kadangi trūksta priežiūros paslaugų, kurios būtų pritaikytos asmens poreikiams ir pageidavimams; kadangi tam reikia (50) pakeisti priežiūros struktūras, pereinant nuo centralizuotų įstaigų prie į pacientą orientuotos, šeimos ir bendruomeninės priežiūros, siekiant geriau remti asmenų, kuriems reikia priežiūros ir paramos, savarankiškumą, užtikrinant apčiuopiamą ekonominę ir socialinę naudą ir didinant priežiūros paslaugų gavėjų gerovės lygį; kadangi stacionarioji globa dažnai neatitinka šiomis paslaugomis besinaudojančių asmenų savarankiškumo rėmimo standartų ir dažnai siejama su gyvenimo pabaiga, o ne su vieta, kurioje galima oriai gyventi, klestėti ir toliau dalyvauti socialiniame ir kultūriniame gyvenime; kadangi šie pokyčiai nevyksta arba vyksta pernelyg lėtai, jiems trūksta išteklių ir reikia atsižvelgti į skirtingus bendruomenių poreikius ir jų pažeidžiamumą, pvz., pajamų ir kitų skirtumų požiūriu; kadangi valstybės narės turėtų investuoti šia kryptimi; |
| --- | --- |

AA.

kadangi tyrimai rodo, kad daugiau nei 90 proc. vyresnio amžiaus žmonių norėtų gyventi savo namuose sulaukę vyresnio amžiaus; tačiau tik 20 proc. jų paskutinius gyvenimo metus praleidžia nuosavame būste, o daugelis jų gyvena institucinės globos įstaigose (49); kadangi trūksta priežiūros paslaugų, kurios būtų pritaikytos asmens poreikiams ir pageidavimams; kadangi tam reikia (50) pakeisti priežiūros struktūras, pereinant nuo centralizuotų įstaigų prie į pacientą orientuotos, šeimos ir bendruomeninės priežiūros, siekiant geriau remti asmenų, kuriems reikia priežiūros ir paramos, savarankiškumą, užtikrinant apčiuopiamą ekonominę ir socialinę naudą ir didinant priežiūros paslaugų gavėjų gerovės lygį; kadangi stacionarioji globa dažnai neatitinka šiomis paslaugomis besinaudojančių asmenų savarankiškumo rėmimo standartų ir dažnai siejama su gyvenimo pabaiga, o ne su vieta, kurioje galima oriai gyventi, klestėti ir toliau dalyvauti socialiniame ir kultūriniame gyvenime; kadangi šie pokyčiai nevyksta arba vyksta pernelyg lėtai, jiems trūksta išteklių ir reikia atsižvelgti į skirtingus bendruomenių poreikius ir jų pažeidžiamumą, pvz., pajamų ir kitų skirtumų požiūriu; kadangi valstybės narės turėtų investuoti šia kryptimi;

| AB. | kadangi svarbu atlikti tolesnius tyrimus, susijusius su piktnaudžiavimu visose priežiūros įstaigose, informuoti apie veiksnius, lemiančius tokią praktiką, skatinti visų su priežiūra susijusių profesijų atstovų informuotumą apie piktnaudžiavimą, mokymą apie jį, jo nustatymą ir kovą su juo, taip pat sukurti viešas platformas, kuriose būtų galima pranešti apie tokią praktiką; |
| --- | --- |

AB.

kadangi svarbu atlikti tolesnius tyrimus, susijusius su piktnaudžiavimu visose priežiūros įstaigose, informuoti apie veiksnius, lemiančius tokią praktiką, skatinti visų su priežiūra susijusių profesijų atstovų informuotumą apie piktnaudžiavimą, mokymą apie jį, jo nustatymą ir kovą su juo, taip pat sukurti viešas platformas, kuriose būtų galima pranešti apie tokią praktiką;

| AC. | kadangi darbo rinkai paprastai būdinga lyčių segregacija ir nepakankamai vertinami sektoriai, kuriuose moterys sudaro didžiąją darbo jėgos dalį; kadangi 2020 m. moterų valandinis darbo užmokestis neatskaičius mokesčių ES vidutiniškai buvo 13,0 proc. mažesnis nei vyrų (51); |
| --- | --- |

AC.

kadangi darbo rinkai paprastai būdinga lyčių segregacija ir nepakankamai vertinami sektoriai, kuriuose moterys sudaro didžiąją darbo jėgos dalį; kadangi 2020 m. moterų valandinis darbo užmokestis neatskaičius mokesčių ES vidutiniškai buvo 13,0 proc. mažesnis nei vyrų (51);

| AD. | kadangi priežiūra dažnai tebėra nepakankamai vertinama, menkai pripažįstama, o neformaliosios priežiūros teikėjams mokama nepakankama ir dažnai visai nemokama finansinė kompensacija; kadangi priežiūros darbo užmokesčio ir darbo sąlygų nuvertinimas bei priežiūros ir namų ruošos darbų nematomumas yra glaudžiai susiję su vyraujančiais lyčių vaidmenimis ir moterų kaip slaugytojų bei vyrų kaip šeimos maitintojų normomis, taip pat su užburtu „dvigubo nuvertinimo“ ratu, kai dėl nepakankamos vertės priežiūra dažnai priskiriama labiausiai beteisėms visuomenės grupėms, o priežiūros veikla savo ruožtu tampa nuvertinta, nes ją atlieka labiausiai beteisės grupės ir dėl to, kad priežiūra namuose ir kitos asmeninės ir namų ūkio priežiūros paslaugos teikiamos už uždarų durų; |
| --- | --- |

AD.

kadangi priežiūra dažnai tebėra nepakankamai vertinama, menkai pripažįstama, o neformaliosios priežiūros teikėjams mokama nepakankama ir dažnai visai nemokama finansinė kompensacija; kadangi priežiūros darbo užmokesčio ir darbo sąlygų nuvertinimas bei priežiūros ir namų ruošos darbų nematomumas yra glaudžiai susiję su vyraujančiais lyčių vaidmenimis ir moterų kaip slaugytojų bei vyrų kaip šeimos maitintojų normomis, taip pat su užburtu „dvigubo nuvertinimo“ ratu, kai dėl nepakankamos vertės priežiūra dažnai priskiriama labiausiai beteisėms visuomenės grupėms, o priežiūros veikla savo ruožtu tampa nuvertinta, nes ją atlieka labiausiai beteisės grupės ir dėl to, kad priežiūra namuose ir kitos asmeninės ir namų ūkio priežiūros paslaugos teikiamos už uždarų durų;

| AE. | kadangi priežiūros sektoriaus feminizacija prisideda prie vyrų ir moterų užimtumo, darbo užmokesčio ir pensijų skirtumo dėl formaliosios ir neformaliosios priežiūros srityje dirbančių moterų dalies ir dėl to gali padidėti skurdo rizika bei sumažėti valstybėms narėms mokami mokesčiai, o Europa kasmet praranda 370 mlrd. EUR BVP (52); |
| --- | --- |

AE.

kadangi priežiūros sektoriaus feminizacija prisideda prie vyrų ir moterų užimtumo, darbo užmokesčio ir pensijų skirtumo dėl formaliosios ir neformaliosios priežiūros srityje dirbančių moterų dalies ir dėl to gali padidėti skurdo rizika bei sumažėti valstybėms narėms mokami mokesčiai, o Europa kasmet praranda 370 mlrd. EUR BVP (52);

| AF. | kadangi priežiūros sektoriuje dominuoja moterys ir migrantai, visų pirma ES ir ne ES mobilieji darbuotojai, o moterys sudaro 76 proc. iš 49 mln. dokumentais patvirtintų priežiūros darbuotojų ES (53) ir daugiau kaip 85 proc. neapmokamos priežiūros darbuotojų visose valstybėse narėse, vertinant tiek kasdienį, tiek savaitinį darbą (54); |
| --- | --- |

AF.

kadangi priežiūros sektoriuje dominuoja moterys ir migrantai, visų pirma ES ir ne ES mobilieji darbuotojai, o moterys sudaro 76 proc. iš 49 mln. dokumentais patvirtintų priežiūros darbuotojų ES (53) ir daugiau kaip 85 proc. neapmokamos priežiūros darbuotojų visose valstybėse narėse, vertinant tiek kasdienį, tiek savaitinį darbą (54);

| AG. | kadangi 6,3 mln. specialistų dirba ilgalaikės priežiūros srityje, tarp kurių yra pernelyg daug moterų (81 proc.), ir daugėja vyresnių nei 50 metų amžiaus darbuotojų, darbą ne visą darbo laiką, mažų garantijų darbą dirbančių ir platformų darbuotojų, taip pat migrantų, neformaliųjų ir mobiliųjų darbuotojų, įskaitant kartu gyvenančius prižiūrinčiuosius asmenis (8 proc. priežiūros sektoriaus darbuotojų nėra vietiniai gyventojai); kadangi 2020 m. migrantai ir mobilieji darbuotojai sudarė 28 proc. asmeninės priežiūros darbuotojų (55); kadangi priežiūros trūkumą kai kuriuose ES regionuose dar labiau apsunkina šis „priežiūros paslaugų nutekėjimas“ ir pasaulinių priežiūros grandinių reiškinys; kadangi dėl to neįmanoma galvoti apie priežiūrą apsiribojant tik nacionalinėmis sienomis; kadangi vis dar yra kliūčių, trukdančių laisvai teikti priežiūros paslaugas ES; kadangi šie darbuotojai yra labai svarbūs mūsų visuomenei tiek visuomenės sveikatos, tiek prižiūrimų žmonių, kurie kartais yra izoliuoti, socialinės įtraukties požiūriu; |
| --- | --- |

AG.

kadangi 6,3 mln. specialistų dirba ilgalaikės priežiūros srityje, tarp kurių yra pernelyg daug moterų (81 proc.), ir daugėja vyresnių nei 50 metų amžiaus darbuotojų, darbą ne visą darbo laiką, mažų garantijų darbą dirbančių ir platformų darbuotojų, taip pat migrantų, neformaliųjų ir mobiliųjų darbuotojų, įskaitant kartu gyvenančius prižiūrinčiuosius asmenis (8 proc. priežiūros sektoriaus darbuotojų nėra vietiniai gyventojai); kadangi 2020 m. migrantai ir mobilieji darbuotojai sudarė 28 proc. asmeninės priežiūros darbuotojų (55); kadangi priežiūros trūkumą kai kuriuose ES regionuose dar labiau apsunkina šis „priežiūros paslaugų nutekėjimas“ ir pasaulinių priežiūros grandinių reiškinys; kadangi dėl to neįmanoma galvoti apie priežiūrą apsiribojant tik nacionalinėmis sienomis; kadangi vis dar yra kliūčių, trukdančių laisvai teikti priežiūros paslaugas ES; kadangi šie darbuotojai yra labai svarbūs mūsų visuomenei tiek visuomenės sveikatos, tiek prižiūrimų žmonių, kurie kartais yra izoliuoti, socialinės įtraukties požiūriu;

| AH. | kadangi visose valstybėse narėse darbo užmokestis priežiūros ir namų ūkio sektoriuose yra gerokai mažesnis už vidutinį darbo užmokestį ir mažesnis už užmokestį, kurį darbuotojai gauna už tą patį darbą kituose sektoriuose, ypač sveikatos priežiūros sektoriuje (56); kadangi taip yra dėl neoficialaus darbo, mažesnės kolektyvinių derybų aprėpties šiuose sektoriuose, taip pat dėl nepakankamo sektorių, kuriuose dominuoja moterys, pvz., priežiūros sektoriaus, vertinimo; kadangi pelno ir ne pelno sektoriuose dirbantys darbuotojai dažnai neturi teisės į darbuotojų atstovavimą ir kolektyvines derybas; kadangi darbo užmokesčio skirtumas, palyginti su vidutiniu darbo užmokesčiu, yra mažiausias tose valstybėse narėse, kuriose sudarytos kolektyvinės sutartys dėl šio sektoriaus dalių (57); kadangi atstovavimas darbuotojams, įskaitant profesines sąjungas, ir kolektyvinės derybos yra labai svarbūs atstovaujant darbuotojų teisėms ir interesams ir juos ginant visose priežiūros įstaigose, taip pat didinant ir išlaikant standartus visame priežiūros sektoriuje; |
| --- | --- |

AH.

kadangi visose valstybėse narėse darbo užmokestis priežiūros ir namų ūkio sektoriuose yra gerokai mažesnis už vidutinį darbo užmokestį ir mažesnis už užmokestį, kurį darbuotojai gauna už tą patį darbą kituose sektoriuose, ypač sveikatos priežiūros sektoriuje (56); kadangi taip yra dėl neoficialaus darbo, mažesnės kolektyvinių derybų aprėpties šiuose sektoriuose, taip pat dėl nepakankamo sektorių, kuriuose dominuoja moterys, pvz., priežiūros sektoriaus, vertinimo; kadangi pelno ir ne pelno sektoriuose dirbantys darbuotojai dažnai neturi teisės į darbuotojų atstovavimą ir kolektyvines derybas; kadangi darbo užmokesčio skirtumas, palyginti su vidutiniu darbo užmokesčiu, yra mažiausias tose valstybėse narėse, kuriose sudarytos kolektyvinės sutartys dėl šio sektoriaus dalių (57); kadangi atstovavimas darbuotojams, įskaitant profesines sąjungas, ir kolektyvinės derybos yra labai svarbūs atstovaujant darbuotojų teisėms ir interesams ir juos ginant visose priežiūros įstaigose, taip pat didinant ir išlaikant standartus visame priežiūros sektoriuje;

| AI. | kadangi COVID-19 krizė išryškino keletą problemų, susijusių su ilgalaikės priežiūros darbuotojų užimtumo sąlygomis; kadangi ilgalaikės priežiūros darbuotojams grėsė dar didesnė rizika užsikrėsti COVID-19 nei sveikatos priežiūros darbuotojams ligoninėse, nes trūko asmeninių apsaugos priemonių ir tinkamų mokymų, kaip įgyvendinti infekcijos protokolus ir kitą prevencinę veiklą; |
| --- | --- |

AI.

kadangi COVID-19 krizė išryškino keletą problemų, susijusių su ilgalaikės priežiūros darbuotojų užimtumo sąlygomis; kadangi ilgalaikės priežiūros darbuotojams grėsė dar didesnė rizika užsikrėsti COVID-19 nei sveikatos priežiūros darbuotojams ligoninėse, nes trūko asmeninių apsaugos priemonių ir tinkamų mokymų, kaip įgyvendinti infekcijos protokolus ir kitą prevencinę veiklą;

| AJ. | kadangi nepaisant to, kad daugumai priežiūros teikėjų priežiūra teikia emocinį pasitenkinimą, ji dažnai neigiamai veikia priežiūros teikėjų fizinę ir psichikos sveikatą ir sukelia sunkumų derinant priežiūrą su apmokamu darbu, o tai ypač svarbu prižiūrinčiųjų moterų atveju (58); kadangi COVID-19 pandemijos metu neproporcingai stipriai nukentėjo formaliosios ir neformaliosios priežiūros teikėjų psichikos sveikata; kadangi pandemijos metu padaugėjo psichikos problemų, dėl kurių padidėjo priežiūros našta; kadangi priežiūros darbas dažnai susijęs su darbu pamainomis, trumpais terminais ir ilgomis darbo valandomis; kadangi pavojus sveikatai ir prasta darbo laiko kokybė yra pagrindinės palyginti didelio pravaikštų skaičiaus ilgalaikės priežiūros sektoriuje priežastys; kadangi 38 proc. priežiūros specialistų mano, kad dėl neigiamo savo darbo poveikio jie negalės tęsti darbo, kol jiems sukaks 60 metų (59); |
| --- | --- |

AJ.

kadangi nepaisant to, kad daugumai priežiūros teikėjų priežiūra teikia emocinį pasitenkinimą, ji dažnai neigiamai veikia priežiūros teikėjų fizinę ir psichikos sveikatą ir sukelia sunkumų derinant priežiūrą su apmokamu darbu, o tai ypač svarbu prižiūrinčiųjų moterų atveju (58); kadangi COVID-19 pandemijos metu neproporcingai stipriai nukentėjo formaliosios ir neformaliosios priežiūros teikėjų psichikos sveikata; kadangi pandemijos metu padaugėjo psichikos problemų, dėl kurių padidėjo priežiūros našta; kadangi priežiūros darbas dažnai susijęs su darbu pamainomis, trumpais terminais ir ilgomis darbo valandomis; kadangi pavojus sveikatai ir prasta darbo laiko kokybė yra pagrindinės palyginti didelio pravaikštų skaičiaus ilgalaikės priežiūros sektoriuje priežastys; kadangi 38 proc. priežiūros specialistų mano, kad dėl neigiamo savo darbo poveikio jie negalės tęsti darbo, kol jiems sukaks 60 metų (59);

| AK. | kadangi Europoje 33 proc. ilgalaikės priežiūros darbuotojų patyrė tam tikrą priešišką socialinį elgesį (įskaitant žodinį užgauliojimą, grasinimus ir žeminantį elgesį) ir tik 22 proc. ilgalaikės priežiūros darbuotojų jaučiasi labai patenkinti savo darbo sąlygomis (60); |
| --- | --- |

AK.

kadangi Europoje 33 proc. ilgalaikės priežiūros darbuotojų patyrė tam tikrą priešišką socialinį elgesį (įskaitant žodinį užgauliojimą, grasinimus ir žeminantį elgesį) ir tik 22 proc. ilgalaikės priežiūros darbuotojų jaučiasi labai patenkinti savo darbo sąlygomis (60);

| AL. | kadangi yra įvairių kartu gyvenančių formaliosios priežiūros teikėjų įdarbinimo būdų, pvz., per priežiūros įmones arba laikino įdarbinimo agentūras ir tarpininkus; |
| --- | --- |

AL.

kadangi yra įvairių kartu gyvenančių formaliosios priežiūros teikėjų įdarbinimo būdų, pvz., per priežiūros įmones arba laikino įdarbinimo agentūras ir tarpininkus;

| AM. | kadangi moterys sudaro daugumą asmenų, kuriems teikiama priežiūra, o 44 mln. žmonių ES teikia neformaliąją ilgalaikę priežiūrą šeimos nariams, kaimynams ar draugams (61), kurių dauguma yra moterys, ir 12 proc. moterų bei 7 proc. vyrų, teikiančių neformaliąją ilgalaikę priežiūrą, tokią priežiūrą teikia daugiau kaip 40 valandų per savaitę (62); kadangi beveik 30 proc. vyresnių nei 65 metų žmonių serga dviem ar daugiau neužkrečiamųjų ligų; kadangi neužkrečiamosios ligos yra didelė ir vis didėjanti našta pacientams, priežiūros teikėjams, visuomenei ir sveikatos priežiūros sistemoms; |
| --- | --- |

AM.

kadangi moterys sudaro daugumą asmenų, kuriems teikiama priežiūra, o 44 mln. žmonių ES teikia neformaliąją ilgalaikę priežiūrą šeimos nariams, kaimynams ar draugams (61), kurių dauguma yra moterys, ir 12 proc. moterų bei 7 proc. vyrų, teikiančių neformaliąją ilgalaikę priežiūrą, tokią priežiūrą teikia daugiau kaip 40 valandų per savaitę (62); kadangi beveik 30 proc. vyresnių nei 65 metų žmonių serga dviem ar daugiau neužkrečiamųjų ligų; kadangi neužkrečiamosios ligos yra didelė ir vis didėjanti našta pacientams, priežiūros teikėjams, visuomenei ir sveikatos priežiūros sistemoms;

| AN. | kadangi didelis priežiūros gavėjų, kuriems reikia neformaliosios priežiūros, skaičius yra tiesiogiai susijęs su kokybiškų jų poreikiams pritaikytų profesinių paslaugų neprieinamumu ir neįperkamumu, taip pat su daugelio valstybių narių standartiniu pasirinkimu remtis neapmokama neformaliąja priežiūra kaip pagrindiniu priežiūros šaltiniu (63); kadangi neformaliosios priežiūros paslaugų teikimas turėtų būti pasirinkimas, o ne būtinybė dėl prieinamų priežiūros paslaugų trūkumo; |
| --- | --- |

AN.

kadangi didelis priežiūros gavėjų, kuriems reikia neformaliosios priežiūros, skaičius yra tiesiogiai susijęs su kokybiškų jų poreikiams pritaikytų profesinių paslaugų neprieinamumu ir neįperkamumu, taip pat su daugelio valstybių narių standartiniu pasirinkimu remtis neapmokama neformaliąja priežiūra kaip pagrindiniu priežiūros šaltiniu (63); kadangi neformaliosios priežiūros paslaugų teikimas turėtų būti pasirinkimas, o ne būtinybė dėl prieinamų priežiūros paslaugų trūkumo;

| AO. | kadangi nemaža dalis formaliosios priežiūros namuose sektoriaus veikia pilkojoje zonoje, o tai daro neigiamą poveikį priežiūros namuose kokybei; kadangi trūksta duomenų, pagal kuriuos būtų galima tiksliai nustatyti pilkojoje zonoje esančių priežiūros teikėjų skaičių; |
| --- | --- |

AO.

kadangi nemaža dalis formaliosios priežiūros namuose sektoriaus veikia pilkojoje zonoje, o tai daro neigiamą poveikį priežiūros namuose kokybei; kadangi trūksta duomenų, pagal kuriuos būtų galima tiksliai nustatyti pilkojoje zonoje esančių priežiūros teikėjų skaičių;

| AP. | kadangi moterys Europos Sąjungoje neapmokamiems priežiūros ir namų ūkio darbams skiria 13 valandų per savaitę daugiau nei vyrai (64); kadangi galimybė gauti įperkamas ir kokybiškas formaliosios ilgalaikės priežiūros paslaugas priklausomiems šeimos nariams ir nevienodas neapmokamos priežiūros ir namų ūkio darbų pasiskirstymas tarp vyrų ir moterų yra esminiai veiksniai, lemiantys tai, ar moterys įsidarbina ir lieka dirbti, ir jų turimo darbo kokybę; kadangi 7,7 mln. moterų ES dėl joms tenkančių neformaliosios priežiūros pareigų nedalyvauja darbo rinkoje, palyginti su vos 450 000 vyrų, o 29 proc. ne visą darbo laiką dirbančių moterų kaip pagrindinę priežastį, dėl kurios pradėjo dirbti ne visą darbo laiką, nurodo priežiūros pareigas (65); kadangi tik 6 proc. vyrų teigia, kad pagrindinė priežastis, dėl kurios dirba ne visą darbo laiką, yra priežiūros pareigos, palyginti su 29 proc. moterų, ir tik 64 proc. tėvų ES kasdien teikia priežiūros paslaugas (66); |
| --- | --- |

AP.

kadangi moterys Europos Sąjungoje neapmokamiems priežiūros ir namų ūkio darbams skiria 13 valandų per savaitę daugiau nei vyrai (64); kadangi galimybė gauti įperkamas ir kokybiškas formaliosios ilgalaikės priežiūros paslaugas priklausomiems šeimos nariams ir nevienodas neapmokamos priežiūros ir namų ūkio darbų pasiskirstymas tarp vyrų ir moterų yra esminiai veiksniai, lemiantys tai, ar moterys įsidarbina ir lieka dirbti, ir jų turimo darbo kokybę; kadangi 7,7 mln. moterų ES dėl joms tenkančių neformaliosios priežiūros pareigų nedalyvauja darbo rinkoje, palyginti su vos 450 000 vyrų, o 29 proc. ne visą darbo laiką dirbančių moterų kaip pagrindinę priežastį, dėl kurios pradėjo dirbti ne visą darbo laiką, nurodo priežiūros pareigas (65); kadangi tik 6 proc. vyrų teigia, kad pagrindinė priežastis, dėl kurios dirba ne visą darbo laiką, yra priežiūros pareigos, palyginti su 29 proc. moterų, ir tik 64 proc. tėvų ES kasdien teikia priežiūros paslaugas (66);

| AQ. | kadangi moterys taip pat dažniau nutraukia karjerą, dirba trumpiau ir dažniau dirba ne visą darbo laiką, mažų garantijų arba laikiną darbą; kadangi sektorių segregacija, nevienodas neapmokamų priežiūros ir namų ruošos darbų pasiskirstymas yra pagrindinės priežastys, dėl kurių išlieka užimtumo, darbo užmokesčio ir pensijų skirtumai, taip pat didesnė moterų skurdo ir socialinės atskirties rizika; kadangi 2020 m. vyrų ir moterų pensijų skirtumas vidutiniškai siekė 27 proc. (67); kadangi vienodas neapmokamų priežiūros ir namų ūkio darbų pasiskirstymas, t. y. vienodas vyrų dalyvavimas, turi akivaizdų teigiamą poveikį apmokamą darbą dirbančių moterų daliai bei vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo mažinimui; kadangi vaikų priežiūros pareigos yra 60 proc. moterų (palyginti su 17 proc. dirbančių vyrų) užimtumo pokyčių priežastis ir dėl jų darbo valandas sutrumpina 18 proc. dirbančių moterų ir tik 3 proc. vyrų (68); kadangi kokybiškos vaikų priežiūros įstaigų buvimas, prieinamumas ir įperkamumas yra labai svarbūs, kad žmonės, ypač moterys, turinčios priežiūros pareigų, galėtų dalyvauti darbo rinkoje; kadangi visuomenės sveikatos problemos, kaip antai migrena, yra labiau paplitusios tarp moterų (69) ir didelė dalis sergančių moterų vis dar yra pirmiausia atsakingos už vaikų priežiūros ir namų ruošos darbus; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi moterys taip pat dažniau nutraukia karjerą, dirba trumpiau ir dažniau dirba ne visą darbo laiką, mažų garantijų arba laikiną darbą; kadangi sektorių segregacija, nevienodas neapmokamų priežiūros ir namų ruošos darbų pasiskirstymas yra pagrindinės priežastys, dėl kurių išlieka užimtumo, darbo užmokesčio ir pensijų skirtumai, taip pat didesnė moterų skurdo ir socialinės atskirties rizika; kadangi 2020 m. vyrų ir moterų pensijų skirtumas vidutiniškai siekė 27 proc. (67); kadangi vienodas neapmokamų priežiūros ir namų ūkio darbų pasiskirstymas, t. y. vienodas vyrų dalyvavimas, turi akivaizdų teigiamą poveikį apmokamą darbą dirbančių moterų daliai bei vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo mažinimui; kadangi vaikų priežiūros pareigos yra 60 proc. moterų (palyginti su 17 proc. dirbančių vyrų) užimtumo pokyčių priežastis ir dėl jų darbo valandas sutrumpina 18 proc. dirbančių moterų ir tik 3 proc. vyrų (68); kadangi kokybiškos vaikų priežiūros įstaigų buvimas, prieinamumas ir įperkamumas yra labai svarbūs, kad žmonės, ypač moterys, turinčios priežiūros pareigų, galėtų dalyvauti darbo rinkoje; kadangi visuomenės sveikatos problemos, kaip antai migrena, yra labiau paplitusios tarp moterų (69) ir didelė dalis sergančių moterų vis dar yra pirmiausia atsakingos už vaikų priežiūros ir namų ruošos darbus;

| AR. | kadangi šie skirtumai pasitvirtina pasauliniu lygmeniu – moterys neapmokamam priežiūros darbui skiria vidutiniškai 3,2 karto daugiau laiko (201 darbo dieną per metus) nei vyrai (63 darbo dienas) ir yra ryškiausi mergaičių ir moterų, gyvenančių vidutinių pajamų šalyse, turinčių žemesnį išsilavinimą, gyvenančių kaimo vietovėse ir auginančių jaunesnio nei mokyklinio amžiaus vaikus, atveju (70); |
| --- | --- |

AR.

kadangi šie skirtumai pasitvirtina pasauliniu lygmeniu – moterys neapmokamam priežiūros darbui skiria vidutiniškai 3,2 karto daugiau laiko (201 darbo dieną per metus) nei vyrai (63 darbo dienas) ir yra ryškiausi mergaičių ir moterų, gyvenančių vidutinių pajamų šalyse, turinčių žemesnį išsilavinimą, gyvenančių kaimo vietovėse ir auginančių jaunesnio nei mokyklinio amžiaus vaikus, atveju (70);

| AS. | kadangi moterys sudaro didžiąją dalį svarbiausių darbuotojų (4 iš 16 kitų profesinių kategorijų, kurios laikomos svarbiausiomis, moterys sudaro daugiau nei 50 proc. ES darbo jėgos) (71), pvz., priežiūros specialistų, kurių užduočių dažniausiai negalima atlikti nuotolinio darbo būdu, ir darbuotojų, dirbančių sektoriuose, kurie labiausiai nukentėjo nuo pandemijos, todėl jiems kyla didelė užkrato, didelio darbo krūvio, sutrikusios profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir darbo praradimo rizika; kadangi darbo ir gyvenimo sąlygos ypač pablogėjo apmokamą darbą dirbančioms moterims, turinčioms mažų vaikų (72); |
| --- | --- |

AS.

kadangi moterys sudaro didžiąją dalį svarbiausių darbuotojų (4 iš 16 kitų profesinių kategorijų, kurios laikomos svarbiausiomis, moterys sudaro daugiau nei 50 proc. ES darbo jėgos) (71), pvz., priežiūros specialistų, kurių užduočių dažniausiai negalima atlikti nuotolinio darbo būdu, ir darbuotojų, dirbančių sektoriuose, kurie labiausiai nukentėjo nuo pandemijos, todėl jiems kyla didelė užkrato, didelio darbo krūvio, sutrikusios profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir darbo praradimo rizika; kadangi darbo ir gyvenimo sąlygos ypač pablogėjo apmokamą darbą dirbančioms moterims, turinčioms mažų vaikų (72);

| AT. | kadangi priežiūra tebėra viena iš pagrindinių lyčių archetipų reprodukcijos sričių, kurią dar labiau sustiprina nepakankamos investicijos į kokybiškas paslaugas ir šališkumas dėl lyties kitose politikos srityse, kuris neproporcingai veikia moterų apsisprendimą socialiniame ir profesiniame gyvenime, pvz., mokesčių lengvatų sistemoje; |
| --- | --- |

AT.

kadangi priežiūra tebėra viena iš pagrindinių lyčių archetipų reprodukcijos sričių, kurią dar labiau sustiprina nepakankamos investicijos į kokybiškas paslaugas ir šališkumas dėl lyties kitose politikos srityse, kuris neproporcingai veikia moterų apsisprendimą socialiniame ir profesiniame gyvenime, pvz., mokesčių lengvatų sistemoje;

| AU. | kadangi socialinės ekonomikos įmonės gali turėti didelį potencialą ir prisidėti palengvinant priežiūrą teikiančių asmenų reintegraciją į darbo rinką; |
| --- | --- |

AU.

kadangi socialinės ekonomikos įmonės gali turėti didelį potencialą ir prisidėti palengvinant priežiūrą teikiančių asmenų reintegraciją į darbo rinką;

| AV. | kadangi kelios ES valstybės narės ir regionai vis dar nepasiekė tikslo užtikrinti 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus ir 33 proc. trejų metų ir jaunesnių vaikų priežiūrą; kadangi pakankamos infrastruktūros, kurioje būtų siūlomos kokybiškos ir prieinamos vaikų priežiūros paslaugos visiems, ypač ikimokyklinio ugdymo paslaugos, trūkumas visų pirma daro poveikį vaikams iš palankių sąlygų neturinčių šeimų, o tai rodo, kad vaikų su negalia, romų ir kitų mažumų bendruomenių vaikų, migrantų vaikų, skurde gyvenančių vaikų ir iš kitų nepalankioje padėtyje esančių grupių kilusių vaikų, kurie būtų gavę daugiausia naudos iš ankstyvosios vaikų priežiūros, priėmimo rodikliai yra žemesni už vidurkį (73); |
| --- | --- |

AV.

kadangi kelios ES valstybės narės ir regionai vis dar nepasiekė tikslo užtikrinti 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus ir 33 proc. trejų metų ir jaunesnių vaikų priežiūrą; kadangi pakankamos infrastruktūros, kurioje būtų siūlomos kokybiškos ir prieinamos vaikų priežiūros paslaugos visiems, ypač ikimokyklinio ugdymo paslaugos, trūkumas visų pirma daro poveikį vaikams iš palankių sąlygų neturinčių šeimų, o tai rodo, kad vaikų su negalia, romų ir kitų mažumų bendruomenių vaikų, migrantų vaikų, skurde gyvenančių vaikų ir iš kitų nepalankioje padėtyje esančių grupių kilusių vaikų, kurie būtų gavę daugiausia naudos iš ankstyvosios vaikų priežiūros, priėmimo rodikliai yra žemesni už vidurkį (73);

| AW. | kadangi 2020 m. 24,2 proc. ES vaikų, t. y. beveik 18 mln. vaikų, grėsė skurdas ir socialinė atskirtis; kadangi mažas pajamas gaunančių šeimų vaikams, benamiams vaikams, neįgaliems vaikams, migrantų vaikams, etninėms mažumoms priklausantiems vaikams, visų pirma romų vaikams, institucinėje globoje esantiems vaikams, vaikams, auginamiems nepalankiomis šeiminėmis aplinkybėmis, vienišų tėvų šeimų, LGBTIQ+ šeimų ir šeimų, kuriose tėvai išvyksta dirbti į kitą šalį, vaikams kyla didelių sunkumų, pvz., jiems tenka labai prastos būsto sąlygos arba gyventi perpildytoje erdvėje, kyla kliūčių pasinaudoti pagrindinėmis ir būtiniausiomis paslaugomis; kadangi ES neproporcingai daugiau neįgalių vaikų atsiduria globos įstaigose nei vaikai, kurie neturi negalios, ir atrodo, kad jų atžvilgiu dedama kur kas mažiau pastangų, kad jie galėtų pereiti nuo institucinės globos prie bendruomeninės globos ir globos šeimoje (74); kadangi Europos vaiko garantijų sistema yra ES priemonė, kurios tikslas – užkirsti kelią skurdui ir socialinei atskirčiai ir su jais kovoti užtikrinant vaikams, kuriems reikia pagalbos, laisvą ir veiksmingą prieigą prie pagrindinių paslaugų, pvz., ankstyvojo ugdymo ir priežiūros, švietimo ir mokyklinės veiklos, sveikatos priežiūros ir bent vieno sveiko patiekalo per dieną mokykloje prieinamumą, taip pat veiksmingą sveikos mitybos ir tinkamo būsto prieinamumą visiems vaikams, kuriems to reikia (75);kadangi kokybiškų vaikų priežiūros ir ugdymo paslaugų prieinamumas už prieinamą kainą yra labai svarbus vaikų asmeniniam vystymuisi ir gerovei; kadangi egzistuoja vienareikšmiškas teigiamas ryšys tarp galimybės naudotis vaikų priežiūros paslaugomis ir vyrų, ypač moterų, užimtumo ir pajamų (76); |
| --- | --- |

AW.

kadangi 2020 m. 24,2 proc. ES vaikų, t. y. beveik 18 mln. vaikų, grėsė skurdas ir socialinė atskirtis; kadangi mažas pajamas gaunančių šeimų vaikams, benamiams vaikams, neįgaliems vaikams, migrantų vaikams, etninėms mažumoms priklausantiems vaikams, visų pirma romų vaikams, institucinėje globoje esantiems vaikams, vaikams, auginamiems nepalankiomis šeiminėmis aplinkybėmis, vienišų tėvų šeimų, LGBTIQ+ šeimų ir šeimų, kuriose tėvai išvyksta dirbti į kitą šalį, vaikams kyla didelių sunkumų, pvz., jiems tenka labai prastos būsto sąlygos arba gyventi perpildytoje erdvėje, kyla kliūčių pasinaudoti pagrindinėmis ir būtiniausiomis paslaugomis; kadangi ES neproporcingai daugiau neįgalių vaikų atsiduria globos įstaigose nei vaikai, kurie neturi negalios, ir atrodo, kad jų atžvilgiu dedama kur kas mažiau pastangų, kad jie galėtų pereiti nuo institucinės globos prie bendruomeninės globos ir globos šeimoje (74); kadangi Europos vaiko garantijų sistema yra ES priemonė, kurios tikslas – užkirsti kelią skurdui ir socialinei atskirčiai ir su jais kovoti užtikrinant vaikams, kuriems reikia pagalbos, laisvą ir veiksmingą prieigą prie pagrindinių paslaugų, pvz., ankstyvojo ugdymo ir priežiūros, švietimo ir mokyklinės veiklos, sveikatos priežiūros ir bent vieno sveiko patiekalo per dieną mokykloje prieinamumą, taip pat veiksmingą sveikos mitybos ir tinkamo būsto prieinamumą visiems vaikams, kuriems to reikia (75);kadangi kokybiškų vaikų priežiūros ir ugdymo paslaugų prieinamumas už prieinamą kainą yra labai svarbus vaikų asmeniniam vystymuisi ir gerovei; kadangi egzistuoja vienareikšmiškas teigiamas ryšys tarp galimybės naudotis vaikų priežiūros paslaugomis ir vyrų, ypač moterų, užimtumo ir pajamų (76);

| AX. | kadangi galimybė naudotis kokybiškomis priežiūros paslaugomis, ypač ilgalaike priežiūra, vis labiau priklauso nuo asmeninių ir šeimos pajamų, jų gyvenamosios vietos, paslaugų prieinamumo ir teikimo pajėgumų, taip pat geografinio prieinamumo ir paslaugų teikėjų laisvų pajėgumų; kadangi manoma, kad du iš trijų asmenų, kuriems reikalinga priežiūra, neturi galimybės naudotis priežiūros paslaugomis, daugiausia dėl jų neprieinamumo ir neįperkamumo (77); kadangi mažas pajamas gaunantys, žemesnio išsilavinimo ir migruojantys namų ūkiai susiduria su didžiausiais sunkumais siekdami gauti oficialias ilgalaikės priežiūros paslaugas namuose; kadangi visoje ES trečdalis, o penkiose valstybėse narėse net daugiau nei pusė namų ūkių teigia, kad jiems reikia profesionalių ilgalaikės priežiūros paslaugų, tačiau jie negali jų gauti dėl finansinių priežasčių (78); kadangi galimybė naudotis sveikatos priežiūros ir slaugos paslaugomis turėtų būti visuotinė, veiksminga, nepriklausoma nuo ekonominių sąlygų, skirtingos gyvenamosios ar administracinės padėties bei statuso; kadangi mažesnes pajamas gaunantys asmenys taip pat yra grupė, kurioje priežiūros poreikiai yra labiau paplitę (79); |
| --- | --- |

AX.

kadangi galimybė naudotis kokybiškomis priežiūros paslaugomis, ypač ilgalaike priežiūra, vis labiau priklauso nuo asmeninių ir šeimos pajamų, jų gyvenamosios vietos, paslaugų prieinamumo ir teikimo pajėgumų, taip pat geografinio prieinamumo ir paslaugų teikėjų laisvų pajėgumų; kadangi manoma, kad du iš trijų asmenų, kuriems reikalinga priežiūra, neturi galimybės naudotis priežiūros paslaugomis, daugiausia dėl jų neprieinamumo ir neįperkamumo (77); kadangi mažas pajamas gaunantys, žemesnio išsilavinimo ir migruojantys namų ūkiai susiduria su didžiausiais sunkumais siekdami gauti oficialias ilgalaikės priežiūros paslaugas namuose; kadangi visoje ES trečdalis, o penkiose valstybėse narėse net daugiau nei pusė namų ūkių teigia, kad jiems reikia profesionalių ilgalaikės priežiūros paslaugų, tačiau jie negali jų gauti dėl finansinių priežasčių (78); kadangi galimybė naudotis sveikatos priežiūros ir slaugos paslaugomis turėtų būti visuotinė, veiksminga, nepriklausoma nuo ekonominių sąlygų, skirtingos gyvenamosios ar administracinės padėties bei statuso; kadangi mažesnes pajamas gaunantys asmenys taip pat yra grupė, kurioje priežiūros poreikiai yra labiau paplitę (79);

| AY. | kadangi skaitmeninės technologijos gali padėti tiek formaliosios, tiek neformaliosios priežiūros teikėjams ir sumažinti jiems tenkančią naštą, pvz., vežant pacientus į konsultacijas, kurios galėtų vykti internetu; kadangi 2021 m. „Eurocarers“ apklausos duomenimis, 78 proc. neformaliosios priežiūros teikėjų niekada nesinaudojo su priežiūra susijusiomis technologijomis (80); kadangi būtina atsižvelgti į skaitmeninimą ir Daiktų internetą priežiūros sektoriuje, tačiau jie neturėtų visiškai pakeisti nepakeičiamos žmonių sąveikos, susijusios su priežiūra; kadangi reikėtų skatinti mokslinius tyrimus ir bandomuosius projektus, kad būtų patikrintas skaitmeninių paslaugų praktinis pritaikomumas ir veiksmingumas; kadangi vyresnio amžiaus žmonėms, įskaitant tuos, kurie gauna priežiūros paslaugas, sunku naudotis skaitmeninėmis paslaugomis; kadangi galimybė naudotis skaitmeninėmis paslaugomis, įskaitant skaitmeninio raštingumo ugdymą, turėtų būti vertinama kaip priežiūros gavėjų teisė; kadangi drastiškas perėjimas prie nuotolinio darbo atskleidė poreikį geriau užtikrinti, peržiūrėti ir atnaujinti teisės aktus, susijusius su darbo sąlygomis skaitmeninėje aplinkoje ir dirbtinio intelekto naudojimu profesiniame gyvenime; |
| --- | --- |

AY.

kadangi skaitmeninės technologijos gali padėti tiek formaliosios, tiek neformaliosios priežiūros teikėjams ir sumažinti jiems tenkančią naštą, pvz., vežant pacientus į konsultacijas, kurios galėtų vykti internetu; kadangi 2021 m. „Eurocarers“ apklausos duomenimis, 78 proc. neformaliosios priežiūros teikėjų niekada nesinaudojo su priežiūra susijusiomis technologijomis (80); kadangi būtina atsižvelgti į skaitmeninimą ir Daiktų internetą priežiūros sektoriuje, tačiau jie neturėtų visiškai pakeisti nepakeičiamos žmonių sąveikos, susijusios su priežiūra; kadangi reikėtų skatinti mokslinius tyrimus ir bandomuosius projektus, kad būtų patikrintas skaitmeninių paslaugų praktinis pritaikomumas ir veiksmingumas; kadangi vyresnio amžiaus žmonėms, įskaitant tuos, kurie gauna priežiūros paslaugas, sunku naudotis skaitmeninėmis paslaugomis; kadangi galimybė naudotis skaitmeninėmis paslaugomis, įskaitant skaitmeninio raštingumo ugdymą, turėtų būti vertinama kaip priežiūros gavėjų teisė; kadangi drastiškas perėjimas prie nuotolinio darbo atskleidė poreikį geriau užtikrinti, peržiūrėti ir atnaujinti teisės aktus, susijusius su darbo sąlygomis skaitmeninėje aplinkoje ir dirbtinio intelekto naudojimu profesiniame gyvenime;

| AZ. | kadangi moterys, susiduriančios su tarpsektorine diskriminacija, susiduria su papildomomis kliūtimis, trukdančiomis naudotis sveikatos priežiūros ir slaugos paslaugomis, ir ypatingą dėmesį reikia skirti netiesioginio šališkumo, atsirandančio dėl išlikusių stereotipų ir nepakankamo atstovavimo tam tikroms grupėms šiose institucijose, poveikiui šalinti; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi moterys, susiduriančios su tarpsektorine diskriminacija, susiduria su papildomomis kliūtimis, trukdančiomis naudotis sveikatos priežiūros ir slaugos paslaugomis, ir ypatingą dėmesį reikia skirti netiesioginio šališkumo, atsirandančio dėl išlikusių stereotipų ir nepakankamo atstovavimo tam tikroms grupėms šiose institucijose, poveikiui šalinti;

| BA. | kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas seniausiems žmonėms, kad prireikus būtų galima padėti savarankiškumo netekusiems asmenims ir užkirsti kelią jų atskirčiai; |
| --- | --- |

BA.

kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas seniausiems žmonėms, kad prireikus būtų galima padėti savarankiškumo netekusiems asmenims ir užkirsti kelią jų atskirčiai;

| BB. | kadangi reikėtų tinkamai atsižvelgti į prevencijos ir geriatrinės reabilitacijos svarbą sveikam ir oriam senėjimui; |
| --- | --- |

BB.

kadangi reikėtų tinkamai atsižvelgti į prevencijos ir geriatrinės reabilitacijos svarbą sveikam ir oriam senėjimui;

| BC. | kadangi reikia pertvarkyti slaugos sistemą ir, jei įmanoma, teikti nemokamą arba įperkamą slaugą namuose; |
| --- | --- |

BC.

kadangi reikia pertvarkyti slaugos sistemą ir, jei įmanoma, teikti nemokamą arba įperkamą slaugą namuose;

| BD. | kadangi didesnės investicijos į priežiūros ekonomiką, atitinkančios darnaus vystymosi tikslus, iki 2035 m. leistų sukurti 300 mln. papildomų darbo vietų (81); tai sudarytų 96 mln. tiesioginių darbo vietų vaikų priežiūros srityje, 136 mln. tiesioginių darbo vietų ilgalaikės priežiūros srityje ir 67 mln. netiesioginių darbo vietų su priežiūra nesusijusiuose sektoriuose; kadangi tokiam darbo vietų kūrimui reikėtų 3,2 proc. pasaulio BVP investicijų, atsižvelgiant į visas išlaidas ir atėmus mokestines pajamas (82); kadangi Europos Komisija apskaičiavo, kad iki 2030 m. ES priežiūros sektoriuje tikimasi sukurti 8 mln. naujų darbo vietų (83); |
| --- | --- |

BD.

kadangi didesnės investicijos į priežiūros ekonomiką, atitinkančios darnaus vystymosi tikslus, iki 2035 m. leistų sukurti 300 mln. papildomų darbo vietų (81); tai sudarytų 96 mln. tiesioginių darbo vietų vaikų priežiūros srityje, 136 mln. tiesioginių darbo vietų ilgalaikės priežiūros srityje ir 67 mln. netiesioginių darbo vietų su priežiūra nesusijusiuose sektoriuose; kadangi tokiam darbo vietų kūrimui reikėtų 3,2 proc. pasaulio BVP investicijų, atsižvelgiant į visas išlaidas ir atėmus mokestines pajamas (82); kadangi Europos Komisija apskaičiavo, kad iki 2030 m. ES priežiūros sektoriuje tikimasi sukurti 8 mln. naujų darbo vietų (83);

| BE. | kadangi dėl demografinių pokyčių ir su jais susijusio gyventojų senėjimo didės priežiūros paslaugų paklausa; kadangi nėra tikėtina, kad priežiūros darbo vietos bus pakeistos ar jų skaičius sumažintas automatizavimu; kadangi tai turėtų paskatinti ES ir valstybes nares investuoti į priežiūros ekonomiką, kaip į perspektyvų darbo vietų kūrimo sektorių, atsižvelgiant į skaitmeninę pertvarką, siekiant padidinti kvalifikuotų darbuotojų skaičių ir pritraukti daugiau žmonių į šį sektorių; |
| --- | --- |

BE.

kadangi dėl demografinių pokyčių ir su jais susijusio gyventojų senėjimo didės priežiūros paslaugų paklausa; kadangi nėra tikėtina, kad priežiūros darbo vietos bus pakeistos ar jų skaičius sumažintas automatizavimu; kadangi tai turėtų paskatinti ES ir valstybes nares investuoti į priežiūros ekonomiką, kaip į perspektyvų darbo vietų kūrimo sektorių, atsižvelgiant į skaitmeninę pertvarką, siekiant padidinti kvalifikuotų darbuotojų skaičių ir pritraukti daugiau žmonių į šį sektorių;

| BF. | kadangi priežiūros, ypač socialinės rūpybos paslaugų, kokybės standartų vis dar nėra arba jie nepakankami; |
| --- | --- |

BF.

kadangi priežiūros, ypač socialinės rūpybos paslaugų, kokybės standartų vis dar nėra arba jie nepakankami;

| BG. | kadangi priežiūros sektoriui reikia didelių investicijų, išteklių ir reformų; kadangi 2018 m. apskaičiuotas metinis investicijų į socialinę infrastruktūrą deficitas Europoje siekė 100–150 mlrd. EUR (84); kadangi 2021 m. ataskaitoje dėl senėjimo prognozuojama, kad 2070 m. viešosios išlaidos, reikalingos ilgalaikės priežiūros ir paramos išlaidoms padengti, padidės iki 2,9 proc. BVP per metus, palyginti su 1,7 proc. BVP 2016 m., nors pagal „sveiko senėjimo“ scenarijų šios išlaidos gali gerokai sumažėti, o dėl visiško ilgalaikės priežiūros poreikių patenkinimo jos gerokai padidėja; |
| --- | --- |

BG.

kadangi priežiūros sektoriui reikia didelių investicijų, išteklių ir reformų; kadangi 2018 m. apskaičiuotas metinis investicijų į socialinę infrastruktūrą deficitas Europoje siekė 100–150 mlrd. EUR (84); kadangi 2021 m. ataskaitoje dėl senėjimo prognozuojama, kad 2070 m. viešosios išlaidos, reikalingos ilgalaikės priežiūros ir paramos išlaidoms padengti, padidės iki 2,9 proc. BVP per metus, palyginti su 1,7 proc. BVP 2016 m., nors pagal „sveiko senėjimo“ scenarijų šios išlaidos gali gerokai sumažėti, o dėl visiško ilgalaikės priežiūros poreikių patenkinimo jos gerokai padidėja;

| BH. | kadangi labai svarbu suprasti formaliosios ir neformaliosios priežiūros sąveiką; kadangi formaliosios priežiūros paslaugų teikėjai gali teikti paramą neformaliosios priežiūros teikėjams, pvz., sudarydami jiems galimybę pasiimti laisvo laiko ir teikiant jiems mokymus; kadangi oficialaus neformaliosios priežiūros teikėjų pripažinimo trūkumas ir su tuo susijęs duomenų apie juos ir jų poreikius trūkumas yra šios sąveikos kliūtis; |
| --- | --- |

BH.

kadangi labai svarbu suprasti formaliosios ir neformaliosios priežiūros sąveiką; kadangi formaliosios priežiūros paslaugų teikėjai gali teikti paramą neformaliosios priežiūros teikėjams, pvz., sudarydami jiems galimybę pasiimti laisvo laiko ir teikiant jiems mokymus; kadangi oficialaus neformaliosios priežiūros teikėjų pripažinimo trūkumas ir su tuo susijęs duomenų apie juos ir jų poreikius trūkumas yra šios sąveikos kliūtis;

| BI. | kadangi priežiūros paslaugų teikimas priklauso nuo gerai finansuojamų ir tinkamai veikiančių viešųjų paslaugų ir socialinės apsaugos sistemų; |
| --- | --- |

BI.

kadangi priežiūros paslaugų teikimas priklauso nuo gerai finansuojamų ir tinkamai veikiančių viešųjų paslaugų ir socialinės apsaugos sistemų;

| BJ. | kadangi neformaliosios priežiūros teikėjų populiacija yra labai įvairi; kadangi jų poreikiai skiriasi atsižvelgiant į jų socialines ir ekonomines aplinkybes, dalyvavimą darbo rinkoje, prižiūrimų asmenų poreikius ir laiką, kurį jie praleidžia slaugydami priklausomus asmenis; |
| --- | --- |

BJ.

kadangi neformaliosios priežiūros teikėjų populiacija yra labai įvairi; kadangi jų poreikiai skiriasi atsižvelgiant į jų socialines ir ekonomines aplinkybes, dalyvavimą darbo rinkoje, prižiūrimų asmenų poreikius ir laiką, kurį jie praleidžia slaugydami priklausomus asmenis;

| BK. | kadangi neurodegeneratyvinės ligos, pvz., Alzheimerio liga ir kitų formų ligos, dėl kurių prarandama atmintis, ir toliau nėra pakankamai diagnozuojamos daugumoje Europos šalių; kadangi yra aiškių požymių, kad dabartinis 9 mln. patvirtintų demencija sergančių žmonių skaičius iki 2050 m. padidės du kartus; kadangi moterys ir toliau neproporcingai dažnai serga demencija (85); |
| --- | --- |

BK.

kadangi neurodegeneratyvinės ligos, pvz., Alzheimerio liga ir kitų formų ligos, dėl kurių prarandama atmintis, ir toliau nėra pakankamai diagnozuojamos daugumoje Europos šalių; kadangi yra aiškių požymių, kad dabartinis 9 mln. patvirtintų demencija sergančių žmonių skaičius iki 2050 m. padidės du kartus; kadangi moterys ir toliau neproporcingai dažnai serga demencija (85);

| BL. | kadangi 2021 m. vasario mėn. Europos ombudsmenas savo iniciatyva pradėjo tyrimą dėl Komisijos vaidmens ES deinstitucionalizavimo procese, daugiausia dėmesio skirdamas Komisijos pareigos užtikrinti, kad valstybės narės naudotų ES lėšas taip, kad būtų skatinamas perėjimas nuo stacionariosios globos įstaigų prie savarankiško gyvenimo ir dalyvavimo bendruomenės gyvenime, vykdymui; |
| --- | --- |

BL.

kadangi 2021 m. vasario mėn. Europos ombudsmenas savo iniciatyva pradėjo tyrimą dėl Komisijos vaidmens ES deinstitucionalizavimo procese, daugiausia dėmesio skirdamas Komisijos pareigos užtikrinti, kad valstybės narės naudotų ES lėšas taip, kad būtų skatinamas perėjimas nuo stacionariosios globos įstaigų prie savarankiško gyvenimo ir dalyvavimo bendruomenės gyvenime, vykdymui;

| BM. | kadangi 2001 m. direktyvoje dėl laikinosios apsaugos numatytas mechanizmas pirmą kartą buvo aktyvuotas reaguojant į masinį pabėgėlių, visų pirma moterų su vaikais ir kitų priklausomų asmenų, bėgančių nuo karo Ukrainoje, antplūdį, užtikrinant perkeltiesiems asmenims vienodas galimybes patekti į darbo rinką ir apsirūpinti būstu, medicininę pagalbą ir galimybę vaikams mokytis; kadangi minėto mechanizmo aktyvavimas turės didelį tiesioginį poveikį priežiūros sektoriui, nes ES padaugės asmenų, kuriems reikalingos visapusiškos ir individualizuotos priežiūros paslaugos, taip pat padaugės neformaliosios ir formaliosios priežiūros teikėjų; |
| --- | --- |

BM.

kadangi 2001 m. direktyvoje dėl laikinosios apsaugos numatytas mechanizmas pirmą kartą buvo aktyvuotas reaguojant į masinį pabėgėlių, visų pirma moterų su vaikais ir kitų priklausomų asmenų, bėgančių nuo karo Ukrainoje, antplūdį, užtikrinant perkeltiesiems asmenims vienodas galimybes patekti į darbo rinką ir apsirūpinti būstu, medicininę pagalbą ir galimybę vaikams mokytis; kadangi minėto mechanizmo aktyvavimas turės didelį tiesioginį poveikį priežiūros sektoriui, nes ES padaugės asmenų, kuriems reikalingos visapusiškos ir individualizuotos priežiūros paslaugos, taip pat padaugės neformaliosios ir formaliosios priežiūros teikėjų;

| BN. | kadangi duomenys apie priežiūros paslaugų kokybę beveik išimtinai grindžiami nestandartinėmis klientų pasitenkinimo apklausomis; |
| --- | --- |

BN.

kadangi duomenys apie priežiūros paslaugų kokybę beveik išimtinai grindžiami nestandartinėmis klientų pasitenkinimo apklausomis;

| BO. | kadangi sunkumai, susiję su tinkamo, padoraus ir įperkamo būsto suteikimu, ypač vyresnio amžiaus žmonėms, vienišiems asmenims, neįgaliesiems, asmenims, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, šeimoms su mažais vaikais ir vienišiems tėvams, labai trukdo naudotis kokybiškomis priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

BO.

kadangi sunkumai, susiję su tinkamo, padoraus ir įperkamo būsto suteikimu, ypač vyresnio amžiaus žmonėms, vienišiems asmenims, neįgaliesiems, asmenims, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, šeimoms su mažais vaikais ir vienišiems tėvams, labai trukdo naudotis kokybiškomis priežiūros paslaugomis;

| BP. | kadangi 11 EBPO šalių ilgalaikės priežiūros darbuotojų darbo užmokesčio mediana yra tik 9 EUR per valandą, o ligoninių darbuotojų, kurių daugumą sudaro vyrai, – vidutiniškai 14 EUR per valandą (86); |
| --- | --- |

BP.

kadangi 11 EBPO šalių ilgalaikės priežiūros darbuotojų darbo užmokesčio mediana yra tik 9 EUR per valandą, o ligoninių darbuotojų, kurių daugumą sudaro vyrai, – vidutiniškai 14 EUR per valandą (86);

| BQ. | kadangi daugiau nei pusė priežiūros darbuotojų teigia, kad neuždirba pakankamai, kad galėtų patenkinti pagrindinius poreikius, tokius kaip būstas ir maistas, o 31 proc. neturi tinkamos galimybės naudotis asmeninėmis apsaugos priemonėmis (87); |
| --- | --- |

BQ.

kadangi daugiau nei pusė priežiūros darbuotojų teigia, kad neuždirba pakankamai, kad galėtų patenkinti pagrindinius poreikius, tokius kaip būstas ir maistas, o 31 proc. neturi tinkamos galimybės naudotis asmeninėmis apsaugos priemonėmis (87);

| BR. | kadangi dauguma priežiūros darbuotojų neuždirba tiek, kad galėtų sau ir savo šeimoms užtikrinti deramą pragyvenimo lygį (88); |
| --- | --- |

BR.

kadangi dauguma priežiūros darbuotojų neuždirba tiek, kad galėtų sau ir savo šeimoms užtikrinti deramą pragyvenimo lygį (88);

Europa, kuri rūpinasi

| 1. | pažymi, kad labai svarbu užtikrinti orumą, nepriklausomumą, savarankiškumą, gerovę ir dalyvavimą socialiniame gyvenime užtikrinant kokybišką priežiūrą visą gyvenimą, pradedant ankstyvąja vaikų priežiūra ir švietimu, baigiant pagyvenusių žmonių priežiūros paslaugomis ir parama neįgaliesiems, atsižvelgiant į tai, kad žmonės yra tarpusavyje susiję ir kad bet kuriam asmeniui tam tikru gyvenimo momentu gali prireikti priežiūros; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia viešosios priežiūros prieinamumo ir galimybės ją gauti, taip pat priežiūros kokybės, prieinamumo, galimybės ją gauti, įperkamumo ir tinkamumo svarbą ir tai, kad visi asmenys, kuriems reikia priežiūros, ir juos prižiūrintieji asmenys turėtų turėti teisę į tikrą pasirinkimą, kai kalbama apie jiems ir jų šeimoms tinkamas priežiūros paslaugas ir jų formą (priežiūra šeimoje, bendruomeninė priežiūra, į pacientą orientuota priežiūra, individualizuota priežiūra ar kitos formos), priežiūros teikimo vietą ir intensyvumą, ypatingą dėmesį skiriant jos teikimui ir galimybei ją gauti atokiose vietovėse (433), pvz., kaimo vietovėse ar atokiausiuose regionuose, gyvenantiems asmenims; mano, kad investicijos į kokybiškų viešųjų ir socialinių paslaugų teikimą yra esminiai svertai, padedantys užkirsti kelią nepalankių sąlygų perkėlimui iš vienos kartos į kitą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad priežiūra ir skirtingos jos politikos priemonės turi būti plėtojamos ir kuriamos atsižvelgiant į asmenų poreikius, pripažįsta, kad priežiūros organizavimo modeliai ir struktūra valstybėse narėse yra skirtingi, ir pabrėžia kiekvieno asmens teisę pasirinkti geriausiai jam tinkančias kokybiškas priežiūros paslaugas, ir būtinybę valstybėms narėms ir ES jas užtikrinti visose savo politikos srityse; pabrėžia, kad pagal Europos socialinių teisių ramsčio 18 principą kiekvienas turi teisę į įperkamas kokybiškas ilgalaikės priežiūros paslaugas, visų pirma šeima ir bendruomene grindžiamas priežiūros paslaugas, ir pabrėžia, kad, siekiant įgyvendinti šį principą, reikėtų išplėsti priežiūros paslaugų teikimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad moterys sudaro didžiąją formaliosios priežiūros sektoriaus darbo jėgos dalį (76 proc.) ir atlieka didelę dalį neformaliosios priežiūros darbų, taip pat sudaro priežiūros gavėjų daugumą; pažymi, kad priežiūra vis dar yra nepakankamai vertinama, nepripažįstama ir neužtikrina pakankamos arba dažnai jokios finansinės kompensacijos priežiūros teikėjams, ir kad šis nepakankamas įvertinimas darbo užmokesčio ir darbo sąlygų požiūriu ir matomumo stoka yra glaudžiai susiję su šio sektoriaus feminizacija dėl didelės moterų, dirbančių formaliosios ir neformaliosios priežiūros srityje, dalies; pabrėžia, kad rengiant priežiūros strategijas ir politiką reikia atsižvelgti į šį lyčių aspektą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiškia susirūpinimą dėl struktūrinių ir finansinių apribojimų poveikio asmenims teikiamų priežiūros paslaugų rūšims ir pripažįsta, kad priežiūros integracija visoje Europoje yra ribota, nes trūksta tinkamų paskatų ir struktūrų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia integruoto ir teisėmis grindžiamo požiūrio į bendrus Europos veiksmus priežiūros srityje, pagal kurį vienodai atsižvelgiama į žmonių fizinius, protinius, psichologinius ir socialinius, asmeninius bei namų ūkio poreikius, svarbą; pabrėžia, kad svarbu sudaryti sąlygas nuoseklesniam požiūriui į sveikatos apsaugos ir socialines sistemas, taip pat į formaliąją ir neformaliąją priežiūrą ir vietos, regioninės bei nacionalinės priežiūros politikos koordinavimą ES valstybėse narėse, taip pat horizontaliąją ir sektorinę integraciją; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad būtina parengti plataus užmojo ir įtraukią Europos priežiūros strategiją, kuria visiems būtų užtikrintos vienodos galimybės naudotis priežiūros paslaugomis, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims, ir prisidedama prie socialinio teisingumo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad labai svarbi yra prevencija; ragina į holistinę Europos priežiūros strategiją įtraukti pirminę, antrinę ir tretinę prevenciją (89), be kita ko, deramai naudojant atitinkamą švietimą ir informaciją, tyrimus, ankstyvą aptikimą, prevenciją ir tinkamus tolesnius veiksmus gydant neužkrečiamąsias ligas; primygtinai ragina Komisiją laikytis visapusiško ir holistinio požiūrio į priežiūrą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina Komisiją stiprinti ES atsparumą ir pajėgumų kūrimą sveikatos krizių atveju; primygtinai ragina Komisiją skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas nustatant prioritetines sritis būsimiems moksliniams tyrimams ir plėtrai, grindžiamas dabartinėmis ir būsimomis ligomis, ir toliau plėtojant su priežiūros sektoriumi susijusias galimybes, be kita ko, ir privatiems subjektams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad visų ES veiksmų priežiūros, darbo rinkų ir socialinių paslaugų srityse tikslas turėtų būti skatinti vienodai duonpelnio ir (arba) vienodai priežiūros teikėjo modelį, pagal kurį vyrai ir moterys lygiomis teisėmis dirba apmokamą darbą darbo rinkoje ir neapmokamą darbą namų ūkio ir priežiūros srityse; primena, kad svarbu integruoti lyčių aspektą į visas politikos sritis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares investuoti į priežiūros sektorių, didinti ir užtikrinti tvarias, didesnes ir pakankamas investicijas ir finansavimą, kad asmenims, kuriems reikia priežiūros, būtų užtikrintos vienodos galimybės gauti įperkamas, grindžiamas atitinkamu darbuotojų skaičiumi, kokybiškas priežiūros ir namų ūkio paslaugas, taip pat užtikrintas aktyvus ir pilnavertis prižiūrinčiųjų asmenų profesinis gyvenimas su deramu darbo užmokesčiu, užtikrinančiu deramas gyvenimo ir karjeros galimybes šiame sektoriuje, sertifikuojant įgūdžius ir patvirtinant kvalifikaciją; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti visų rūšių priežiūros paslaugų finansavimo prieinamumą ir kuo geriau pasinaudoti Europos struktūriniais ir investicijų fondais investicijoms į vaikų priežiūrą ir vyresnio amžiaus žmonių bei kitų asmenų, kuriems reikalinga priežiūra, priežiūrą, pasitelkiant ESF+, programą „InvestEU“ ir kitas finansines priemones, kuriomis skatinamos socialinės investicijos, taip pat Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, programą „ES – sveikatos labui“ ir Europos struktūrinius ir investicijų fondus, siekiant investuoti į valstybės garantuojamą priežiūrą ir sudaryti palankesnes sąlygas teikti prieinamas ir įperkamas paslaugas visiems; ragina Komisiją įvertinti ir sukurti sąveiką su lyčių lygybe, pažeidžiamų grupių asmenų įtrauktimi ir investicijų į skaitmeninę ir žaliąją pertvarką standartais, pvz., siekiant remti priežiūros ir priežiūros projektų žalinimą ir pradėti iniciatyvą dėl aplinkos atžvilgiu tvarios priežiūros, atsižvelgiant į tai, kad priežiūros infrastruktūra daro didelį neigiamą poveikį aplinkai, kurį reikia šalinti ir sušvelninti laikantis pagrindinių principų; ragina Komisiją parengti valstybėms narėms skirtas gaires ir veiksmų planą dėl bendrų standartų šioje srityje; ragina Europos investicijų banką įgyvendinant savo lyčių lygybės ir moterų ekonominio įgalėjimo strategiją apsvarstyti galimybę į savo metinį biudžetą įtraukti priežiūros sektoriaus ir priežiūros ekonomikos plėtrą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina parengti specialų investicijų paketą, kuriuo būtų skatinamas ES priežiūros sektorius ir priežiūros ekonomika, taip pat užtikrinti įvairių programų ir iniciatyvų koordinavimą siekiant veiksmingai įgyvendinti strategiją; dar kartą ragina DFP ir susijusiose programose parengti biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą priemones, kurios leistų stebėti konkretų finansavimą, skirtą lyčių lygybei skatinti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena ES ir valstybių narių pareigas ir įsipareigojimus pereiti nuo segreguotos institucinės aplinkos prie bendruomeninės priežiūros ar priežiūros šeimoje ir skatinti įvairius savarankiško gyvenimo ir paramos modelius; ragina valstybes nares naudoti turimus Europos ir nacionalinius fondus siekiant paspartinti šį perėjimą ir remti asmens savarankiškumą ir savarankišką gyvenimą remiant nepriklausomumo didinimo būdus, pvz., adaptaciją namuose arba skaitmeninių aptikimo sistemų ir pagalbinių technologijų diegimą namuose, visapusiškai laikantis JT neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatų ir tikslų; primygtinai ragina Komisiją imtis veiksmingų priemonių siekiant užtikrinti, kad ES lėšos būtų naudojamos perėjimui nuo institucionalizuotos prie bendruomeninės priežiūros ir priežiūros šeimoje, kartu užtikrinant visapusišką priežiūros šeimoje įvairovę; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad siekiant sumažinti nedeklaruojamą darbą formaliosios priežiūros srityje svarbu skirti viešąjį finansavimą tikriesiems priežiūros paslaugų teikėjams socialinės apsaugos sistemose arba naudojantis mokesčių išlaidomis, nes dėl to teikiamos teisėtos ir sąžiningos priežiūros paslaugos būtų įperkamos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares užtikrinti visuotinę sveikatos apsaugą, didinti investicijas į sveikatos priežiūrą ir teikti pirmenybę bendruomenės vykdomos priežiūros ir pirminės sveikatos priežiūros finansavimui; ragina valstybes nares skubiai pašalinti esamas kliūtis, trukdančias užtikrinti sveikatos priežiūrą visiems, įskaitant dokumentų neturinčius migrantus, ir ypatingą dėmesį skirti sąveikinę diskriminaciją patiriančioms moterims; ragina priežiūros darbuotojams, sveikatos priežiūros padėjėjams ir kitiems pagalbiniams darbuotojams užtikrinti didesnį ir sąžiningą darbo užmokestį ir deramas darbo sąlygas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad didelė dalis priežiūros modelių, paslaugų ir įstaigų grindžiami institucionalizuotu, pasenusiu modeliu, kuris neatitinka šiuolaikinių kokybės kriterijų, ir neatitinka priežiūros gavėjų fizinių, socialinių ir psichologinių poreikių ir pageidavimų; pabrėžia, kad visais priežiūros politikos ir paslaugų kūrimo, įgyvendinimo ir vertinimo etapais priežiūros planuose pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas asmenims, kuriems reikalinga priežiūra, nagrinėjant novatoriškus sprendimus, naujus priežiūros teikimo modelius ir priemones, skatinant socialinę įtrauktį ir įvairių kartų supratimą apie individualius asmenų, kuriems reikalinga priežiūra, poreikius, siekiant tikslo pereiti nuo institucinės priežiūros prie priežiūros šeimoje ir bendruomenėje ir skatinant įvairius savarankiško gyvenimo ir paramos modelius; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad į asmenį orientuota ir individualizuota priežiūra yra būtina siekiant užtikrinti priežiūros paslaugų gavėjų ir juos prižiūrinčiųjų asmenų orumą, taip pat jų visapusišką dalyvavimą ir įtrauktį bendruomenėje; pabrėžia, kad siekiant pereiti prie į asmenį orientuoto požiūrio reikia geriau integruoti priežiūrą į labiau holistinius priežiūros planus, kad būtų padidinta nauda priežiūros gavėjams ir priežiūros kokybė; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad reikia visapusiškai naudoti skaitmeninius sprendimus siekiant padėti žmonėms, kuriems reikalinga priežiūra, gyventi nepriklausomą ir savarankišką gyvenimą, labiau gerbti jų teisę į apsisprendimą, ugdyti priežiūros specialistų ir priežiūros gavėjų savarankiškumą, taikant individualizuotą požiūrį į priežiūros planavimą ir biudžeto sudarymą, be kita ko, tinkamomis priemonėmis teikiant pritaikytą sveikatos priežiūrą ir į asmenį orientuotą priežiūrą, kartu užtikrinant, kad asmenys, kuriems reikia priežiūros ir paramos, palaikytų kokybiškus ryšius su žmonėmis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad plėtojant priežiūros paslaugas reikėtų atsižvelgti į visas besinaudojančių jomis kategorijas ir jų skirtumus; teigia, kad tie, kurie planuoja, programuoja ir teikia priežiūros paslaugas, privalo žinoti apie tuos poreikius, paslaugų naudotojų įgalėjimą ir į naudotojus orientuoto požiūrio svarbą plėtojant paslaugas ir kad vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų priežiūros paslaugos turi būti planuojamos ir plėtojamos dalyvaujant besinaudojantiems paslaugomis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina valstybes nares keistis informacija ir geriausia patirtimi siekiant sukurti bendrą Europos formaliosios ir neformaliosios priežiūros kokybės sistemą, grindžiamą teisėmis į nepriklausomumą, savarankiškumą ir gerovę ir parengtą atsižvelgiant, be kita ko, į PPO sistemą, kad būtų galima remti šalis, siekiančias integruotos ilgalaikės priežiūros paslaugų tęstinumo, kuri apimtų visas priežiūros įstaigas, skatintų aukštynkryptę socialinę konvergenciją, užtikrintų lygias teises visiems piliečiams ir gerintų gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją padėti valstybėms narėms tobulinti savo duomenų rinkimo infrastruktūrą pagal šią kokybės sistemą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | be to, ragina keistis geriausia patirtimi, kaip geriausiai remti ypatingų priežiūros poreikių turinčias grupes (pvz., vienišus tėvus, kurie daugiausia yra moterys, sunkiomis ligomis sergančius vaikus auginančius tėvus ir vyresnio amžiaus žmones); |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad didėjantys priežiūros poreikiai reikalauja bendro ES požiūrio, ir ragina parengti konkrečią Europos strategiją dėl prevencinės sveikatos priežiūros, kuri būtų didėjančio spaudimo sveikatos priežiūros sistemai problemos sprendimo dalis; pažymi, kad priežiūros paslaugos turėtų būti plėtojamos taip, kad būtų didinamas priežiūros, profilaktinės sveikatos priežiūros, reabilitacijos ir savarankiško gyvenimo tęstinumas, ir pabrėžia visą gyvenimą trunkančio sveikatos ugdymo ir švietimo, ligų prevencijos ir nuolatinių sveikatos tyrimų programų, taip pat veiksmingesnių sveikatos priežiūros programų svarbą skatinant sveiko senėjimo procesą; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai dalyvauti PSO vyresnių žmonių sveikatos dešimtmečio veikloje ir parengti ES sveiko senėjimo planus, kurie apimtų galimybes naudotis sveikatos priežiūros ir globos paslaugomis, taip pat sveikatinimo skatinimo ir prevencijos strategijas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją imtis vadovaujamojo vaidmens priežiūros srityje ES lygmeniu nustatant plataus užmojo tikslus, susijusius su priežiūros paslaugų finansavimu, prieinamumu, kokybe, veiksmingumu ir tvarumu, konsultuojantis su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant socialinius partnerius, ir parengti suderintas apibrėžtis ir rodiklius, kad būtų galima įvertinti šiuos tikslus, susijusius su vaikais, vyresnio amžiaus asmenimis ar neįgaliaisiais; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad rezultatų suvestinėje reikia stebėti teisės į kokybišką priežiūrą įgyvendinimą viešajame, privačiajame, formaliajame ir neformaliajame kontekstuose; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primena, kad ES turėtų pasinaudoti vadinamąja TDO 5R sistema dėl deramo darbo priežiūros srityje (pripažinti, sumažinti ir perskirstyti neapmokamą priežiūros darbą, atlyginti už apmokamą priežiūros darbą) ir užtikrinti priežiūros darbuotojų atstovavimą, socialinį dialogą ir kolektyvines derybas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena, kad turėtų būti daroma pažanga kuriant priežiūros ekonomiką, kurioje būtų laikomasi integruoto, holistinio, lyčiai atžvalgaus ir visą gyvenimą apimančio požiūrio į priežiūrą; pabrėžia, kad tai turėtų apimti teisėkūros priemones ir investicijas ES lygmeniu, siekiant taip pat skatinti deramas darbo sąlygas ir didinti darbo patrauklumą priežiūros sektoriuje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad Konferencijos dėl Europos ateities išvadose svarbu pabrėžti, kad reikia laikytis europinio požiūrio į priežiūrą, nes priežiūra yra pagrindinis Europos ateities sektorius; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją pateikti plataus užmojo, patikimą ir perspektyvią Europos priežiūros strategiją, kuri būtų grindžiama kiekvieno asmens teise į įperkamą, prieinamą ir kokybišką priežiūrą, taip pat kitais Europos socialinių teisių ramsčio ir ES strateginiuose dokumentuose nustatytais principais, kurioje būtų atsižvelgiama į priežiūros gavėjų ir teikėjų asmenines teises ir poreikius ir kuri apimtų visą gyvenimą, pagal kurią būtų orientuojamasi į žmonių poreikius kritiniais jų gyvenimo laikotarpiais ir į juos reaguojama, sudarant sąlygas priežiūros paslaugų tęstinumui visą gyvenimą ir skatinant kartų solidarumą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad ši strategija turėtų būti grindžiama patikimais, išsamiais ir palyginamais, viešai prieinamais duomenimis apie priežiūros teikėjų ir gavėjų padėtį ir kategorijas, suskirstytais pagal lytį, amžių, tautybę, etninę kilmę (90), negalią, socialinį ir ekonominį statusą, prieinamumą ir įperkamumą, teikiamos ar gautos priežiūros rūšį ir skirtingas priežiūros sąlygas (privačiąją ar viešąją, institucinę, šeimos ar bendruomeninę), ir apimti konkrečius ir progresinius tikslus, įskaitant tvarkaraštį ir rodiklius, pagal kuriuos būtų vertinama pažanga ir kovojama su nelygybe, atsižvelgiant į priežiūros poreikius Europos visuomenėse; pakartoja raginimą Komisijai ir valstybėms narėms atnaujinti statistikos sistemą, skirtą patikimų, palyginamų ir išskaidytų duomenų rinkimui, sykiu užtikrinant visapusišką privatumo ir pagrindinių teisių standartų laikymąsi; ragina Komisiją parengti centralizuotai valdomus išsamius laiko sąnaudų tyrimus, suskirstytus pagal pirmiau minėtus parametrus, siekiant įvertinti neapmokamo darbo vertę valstybėse narėse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad rengiant Europos priežiūros strategiją reikia konsultuotis su visais atitinkamais ES, nacionalinio ir vietos lygmens suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant neformaliosios priežiūros teikėjų atstovus ir pacientų organizacijas, siekiant atsižvelgti į jų padėties ir poreikių įvairovę, ir pabrėžia, kad strategijoje turėtų būti nustatytos jos tikslinės grupės; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją į Europos priežiūros strategiją įtraukti išsamias kovos su smurtu ir priekabiavimu priemones, visų pirma dėl kovos su visų formų netinkamu elgesiu su vyresnio amžiaus asmenimis ir smurtiniais veiksmais prieš priežiūros teikėjus, kad būtų kovojama su nerimą keliančiais reiškiniais, pvz., pagalbos neteikimu, aplaidumu ir netinkamu fizinių ar cheminių suvaržymo priemonių naudojimu, ypač ilgalaikės priežiūros ir paramos srityje; ragina valstybes nares rengti neformaliosios ir formaliosios priežiūros teikėjų mokymus, siekiant išvengti su priežiūra susijusio smurto ir priekabiavimo, juos uždrausti ir su jais kovoti, taip pat sukurti nepriklausomus ir veiksmingus mechanizmus, pagal kuriuos būtų pranešama apie blogą elgesį ir atlyginama už patirtą žalą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad priežiūros ekonomikai skirtos investicijos būtų įtrauktos į (persvarstytus) nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, Sanglaudos fondus ir visas kitas atitinkamas ES finansines priemones; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad kuriama senjorų ekonomika galėtų tapti viena iš pagrindinių ekonomikos varomųjų jėgų, ypač kaimo vietovėse, ir galėtų suteikti galimybių sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sektoriams, nes ja remiantis būtų efektyviau teikiama kokybiška priežiūra; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina ES Komisiją kiekvienų keliamųjų metų vasario 29 d. paskelbti ES lygybės priežiūros srityje diena, siekiant didinti informuotumą apie priežiūros paslaugų ir šių paslaugų teikėjų nuvertinimą ir nematomumą mūsų visuomenėje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares ne tik reaguoti į neatidėliotinus priežiūros poreikius, bet ir patvirtinti politiką ir priemones, kuriomis būtų šalinamos jų priežastys, tokios kaip skurdas, socialinė atskirtis ir kitos struktūrinės kliūtys, trukdančios užtikrinti visuotines ir vienodas galimybes naudotis kokybiškomis priežiūros paslaugomis, visų pirma problemos, susijusios su užimtumu, švietimu ir mokymu, taip pat deramu ir įperkamu būstu; |
| --- | --- |

37.

Kokybiška kiekvieno vaiko priežiūra

| 38. | palankiai vertina Komisijos planus persvarstyti Barselonos tikslus, kurie yra Europos priežiūros strategijos dokumentų rinkinio dalis; ragina skatinti didesnę konvergenciją ir daugiau investuoti į kokybišką viešąją kiekvieno vaiko priežiūrą ES, be kita ko, peržiūrint tikslus ir gerokai padidinant užmojus, susijusius su kokybiškomis vaikų priežiūros paslaugomis visiems vaikams, įskaitant jaunesnius nei 3 metų vaikus ir tuos, kurie susiduria su skurdu, socialine atskirtimi ir sąveikine diskriminacija, ir nustatant konkrečius patobulintus rodiklius, pagal kuriuos būtų galima stebėti galimybes naudotis vaikų priežiūros paslaugomis jaunesnių nei 1 metų vaikų atveju; ragina Komisiją į tikslus įtraukti naują tikslą dėl vaikų priežiūros po pamokų mokykloje; ragina valstybes nares, kurios atsilieka įgyvendindamos 2002 m. Barselonos tikslus, priimti visas būtinas priemones, kad būtų kuo greičiau pasiektas tikslas užtikrinti 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus ir 33 proc. trejų metų ir jaunesnių vaikų priežiūrą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primena, kad ES fondai (ESIF ir visų pirma „Europos socialinis fondas +“, taip pat Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė) turėtų būti naudojami valstybių narių investicijoms į vaikų priežiūrą papildyti; ragina Komisiją propaguoti viešąsias investicijas į vaikų priežiūros paslaugas valstybėse narėse naudojant ES finansines priemones; pabrėžia, kad viešosios investicijos ir kokybiškos vaikų priežiūros sektoriaus darbuotojų užimtumo ir darbo sąlygos yra labai svarbios norint teikti kokybiškas vaikų priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina valstybes nares įtraukiai ir integruotai kurti vaikų priežiūros, švietimo, įskaitant popamokinę veiklą, ir kitas politikos kryptis ir priemones, skirtas visiems vaikams ir jų šeimoms remti, taikant į vaikus orientuotą požiūrį, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoje padėtyje esantiems vaikams, pvz., vaikams, kuriems gresia skurdas ir socialinis nepriteklius, taip pat neįgaliems vaikams, migrantų vaikams ir mažumoms priklausantiems vaikams, ir pagal kurias būtų palaikomas greitas ir veiksmingas Europos vaiko garantijų sistemos įgyvendinimas, įskaitant įsipareigojimą užtikrinti veiksmingą ir nemokamą kokybišką ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą vaikams, kuriems reikia pagalbos (91); ragina valstybes nares plėtoti asmeninės pagalbos neįgaliems vaikams paslaugas ir užtikrinti deramas ir kokybiškas darbo sąlygas neįgaliems vaikams padedantiems specialistams; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad COVID-19 krizė ir pabėgėlių srautas po karo Ukrainoje gali dar labiau pabloginti vaikų, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, arba vaikų, kuriems reikia kokybiškos priežiūros, padėtį; todėl dar kartą ragina (92) valstybes nares ir Komisiją padidinti vaiko garantijų sistemos finansavimą ir skirti konkretų ne mažesnį kaip 20 mlrd. EUR biudžetą, siekiant kovoti su skurdu, nuo kurio kenčia vaikai ir jų šeimos, ir prisidėti prie tikslo iki 2030 m. sumažinti bent 15 mln. asmenų skurdą, įskaitant 5 mln. vaikų visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena, kad socialinė apsauga ir parama asmenims ir šeimoms, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoje padėtyje esančioms grupėms, pvz., didelėms šeimoms, vienišiems tėvams ar šeimoms, turinčioms neįgalų vaiką, yra labai svarbios, ir ragina kompetentingas nacionalines valdžios institucijas užtikrinti visuotines, tinkamas ir prieinamas socialinės apsaugos sistemas visiems ir integruotas vaiko apsaugos sistemas, kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje, įskaitant veiksmingą prevenciją, ankstyvą intervenciją ir paramą šeimai, siekiant užtikrinti vaikų, kurie negauna tėvų priežiūros arba kuriems gresia pavojus prarasti tėvų priežiūrą, saugą ir saugumą, taip pat priemones, kuriomis remiamas perėjimas nuo institucinės priežiūros prie kokybiškos šeimos ir bendruomeninės priežiūros; ragina valstybes nares padidinti investicijas į vaikų apsaugos sistemas ir socialinės gerovės paslaugas kaip svarbų vaiko garantijų sistemos įgyvendinimo aspektą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina valstybes nares teikti nuolatinę holistinę ir integruotą paramą tėvams, įskaitant motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros apmokamas atostogas ir priemones, kurios taip pat atsispindėtų pensijų sistemose, lengvai prieinamas socialines paslaugas, pvz., dienos priežiūrą, konsultavimą, tarpininkavimą ar psichosocialinę paramą, kuriomis būtų skatinamas svarbesnis vyrų vaidmuo ir taip užtikrinamas lygus vyrų įsitraukimas į neapmokamų priežiūros ir namų ruošos pareigų, įskaitant labai mažų vaikų, taip pat neįgalių vaikų priežiūrą, vykdymą; pabrėžia tinkamų, prieinamų ir įperkamų priežiūros struktūrų ir paslaugų svarbą vienišiems tėvams, kurių didžioji dauguma yra moterys, ir šeimoms, kurių pajamos yra mažos ir nepastovios ir kurioms gresia skurdas ir socialinė atskirtis; ragina Komisiją ir valstybes nares rinkti standartizuotus lygybės duomenis, išskaidytus pagal statusą, saugomą pagal direktyvas 2000/43/EB, 2000/78/EB ir 2006/54/EB, remiantis savanoriško dalyvavimo, konfidencialumo, tapatybės nustatymo ir informacija pagrįsto sutikimo principais, sykiu laikantis pagrindinių ES duomenų apsaugos ir pagrindinių teisių principų ir standartų; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti prieinamas, prieinamas, įperkamas ir įtraukias kokybiškas vaikų priežiūros paslaugas, taikant į teises ir vaikus orientuotą požiūrį, kuris atitiktų tėvų darbo valandų ir mokyklinių atostogų reikalavimus ir sudarytų palankesnes sąlygas tėvams vienodai grįžti į darbą, užtikrintų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, nes tai yra vienas iš pagrindinių visapusiško moterų dalyvavimo darbo rinkoje veiksnių; pabrėžia, kad paslaugos taip pat turėtų atitikti konkrečius vaikų ir jų tėvų poreikius, susijusius, pvz., su negalia, liga ir darbu konkrečiame sektoriuje; primena, kad lyčių nelygybė priežiūros ir užimtumo srityse daro neigiamą poveikį daugelio moterų veiklai darbo rinkoje ir karjeros raidai, todėl vyrų ir moterų pensijos labai skiriasi ir vyresniame amžiuje labai skiriasi skurdo lygis; |
| --- | --- |

44.

Lygios galimybės naudotis kokybiškomis priežiūros paslaugomis

| 45. | ragina valstybes nares pripažinti teisę į priežiūrą ir reformuoti bei integruoti savo socialines paslaugas ir apsaugos sistemas taip, kad būtų užtikrintos veiksmingos, visapusiškos ir lygios galimybės laiku gauti priežiūros paslaugas ir gydymą visą gyvenimą, į savo socialinės apsaugos sistemas įtraukiant sprendimus, kuriais užtikrinamas individualizuotas požiūris ir didesnis asmenų savarankiškumas renkantis paslaugas ir užimtumo modelius, kurie atitinka poreikius ir apsaugo tiek priežiūros gavėjų, tiek priežiūros teikėjų teises, įskaitant asmenines namų ūkio paslaugas, asmeninę asistentų veiklą ir kitus priežiūros namuose paslaugų užimtumo modelius, kad būtų sustiprintas priežiūros tęstinumas, prevencinė sveikatos priežiūra, reabilitacija, geresnė profesinių ligų prevencija, diagnozavimas ir gydymas, savarankiškumas, savarankiškas gyvenimas ir įtrauktis į bendruomenę; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti prieigą prie su priežiūra susijusių teisių, nepriklausomą nuo kitų socialinių pervedimų, ir panaikinti struktūrines kliūtis, dėl kurių nesinaudojama priežiūros ir kitomis paramos paslaugomis arba jos atidedamos; be to, atkreipia dėmesį į visų priežiūros teikėjų, ypač įvairaus statuso darbuotojų migrantų, kurie gali susidurti su ypatingomis kliūtimis gauti priežiūros paslaugas, sąveikinę diskriminaciją, marginalizaciją ir dirbančiųjų skurdą, poreikius; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pažymi, kad priežiūros prieinamumas yra susijęs su įvairiais sąveikaujančiais veiksniais, pvz., įvairaus spektro individualizuotomis paslaugomis, sąnaudomis ir lankstumu, taip pat tinkamu priežiūros personalu, deramomis darbo sąlygomis, laukimo laiku, geografiniais atstumais iki artimiausios priežiūros įstaigos, tinkama viešąja infrastruktūra ir transportu; mano, kad šiuo atžvilgiu turėtų būti prieinamos, skatinamos, vertinamos ir pripažįstamos įvairios priežiūros paslaugų teikimo formos, visų pirma turėtų būti išplėstas priežiūros šeimoje ir bendruomenėje paslaugų teikimas ir pirmenybė turėtų būti teikiama perėjimui nuo institucinės priežiūros prie priežiūros šeimoje ir bendruomenėje; atkreipia dėmesį į demografinius pokyčius kaip svarbų didesnio priežiūros poreikio veiksnį, dėl kurio reikės didelių ES ir valstybių narių investicijų, taip pat į tai, kad reikia nustatyti ir pašalinti administracines kliūtis, trukdančias priežiūros paslaugų gavėjams ir jų šeimoms laiku ir veiksmingai naudotis tinkamais priežiūros ir paramos sprendimais; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia poveikį, kurį daro žalioji aplinka, galimybė kasdien išeiti į įvairią gamtą ir lauką, žmonių, kuriems reikalinga priežiūra, geros kokybės gyvenimo sąlygoms, pažymi, kad tyrimai rodo, jog galimybė būti gamtoje yra labai naudinga visų žmonių ir ypač tų, kuriems reikalinga priežiūra, fizinei ir psichinei sveikatai, ir pabrėžia, kad reikia sudaryti palankesnes sąlygas nuo priežiūros priklausomiems asmenims būti gamtoje ir lauke, taip pat reikia priežiūros sektoriuje remti gamta grindžiamus sprendimus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pažymi, kad skaitmeninės technologijos yra daug žadantis veiksnys remiant priežiūros paslaugų teikimą, tačiau tik tuo atveju, jei jos kuriamos žvelgiant iš naudotojo pradinės perspektyvos ir yra modulinės (93) bei pritaikytos konkretiems poreikiams; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turėtų spręsti formaliosios ir neformaliosios priežiūros teikėjų, taip pat priežiūros gavėjų skaitmeninių įgūdžių trūkumo problemą, rengiant konkrečias šioms grupėms skirtas programas; pabrėžia, kad be to turėtų būti papildomai gerinama prieiga prie interneto ir ypač naudotojams patogūs, individualiems poreikiams pritaikyti skaitmeniniai sprendimai, prieinami visiems priežiūros gavėjams ir teikėjams, siekiant remti skaitmeninės sveikatos ir internetinės priežiūros paslaugų plėtrą, taip pat remti technologinės plėtros potencialą mažinti nelygybę, susijusią su galimybe naudotis sveikatos priežiūros ir kitos priežiūros paslaugomis, ir kliūtis, trukdančias jas teikti tarpvalstybiniu mastu; ragina valstybes nares pasinaudoti programų „ES – sveikatos labui“ ir „Skaitmeninė Europa“ finansavimu, kad būtų remiamas ir didinamas priežiūros gavėjų ir teikėjų skaitmeninis raštingumas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad priežiūra nebūtų suprekinama; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti priemones, reikalingas nuolatiniam priežiūros ir gydymo paslaugų prieinamumo, pasiekiamumo ir įperkamumo vertinimui; pabrėžia, kad prieinamumo principas vienodai taikomas ir turėtų būti griežtai užtikrinama, kad jo būtų laikomasi teikiant visas priežiūros ir paramos paslaugas, nes taip užtikrinamas orumas ir savarankiškumas tiek fizinėje, tiek skaitmeninėje aplinkoje; ragina Komisiją ir valstybes nares pirmenybę teikti rezultatais grindžiamiems priežiūros paslaugų prieinamumo rodikliams, pvz., nepatenkintiems priežiūros poreikiams, apie kuriuos pranešta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad svarbu laiku investuoti į priežiūros priemones, nustatyti įgūdžių spragas, įvertinti būsimus personalo ir mokymo poreikius atskirų profesijų, sektorių ir regionų lygmeniu, ypatingą dėmesį skiriant gyventojų tankumui ir priežiūros poreikiams, nes tai yra būdas užtikrinti tinkamą ir tvarų darbuotojų skaičių ir kovoti su nelygybe prieigos prie paslaugų ir priežiūros srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti išsamius kokybės standartus ir rodiklius, skirtus tiek formaliosios, tiek neformaliosios priežiūros paslaugoms, teikiamoms namuose, privačioje ir viešoje aplinkoje, įskaitant priežiūros teikėjų kompetencijos ir mokymo reikalavimus, taip pat pateikti veiksmingos jų įgyvendinimo stebėsenos priemones; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad tarpvalstybinės priežiūros paslaugos, įskaitant namuose teikiamą priežiūrą, kurias teikia tiek ES vidaus judieji darbuotojai, tiek darbuotojai migrantai iš ES nepriklausančių šalių, dažnai yra labai svarbios siekiant patenkinti didėjančius priežiūros poreikius; primena, kad dauguma šių darbuotojų migrantų yra moterys ir kad jiems poveikį daro pasaulinės priežiūros grandinės; pabrėžia, kad laisvas asmenų ir darbuotojų judėjimas yra vienas iš pagrindinių ES ramsčių, tačiau tebėra problemų, susijusių su tarpvalstybiniu aspektu; ragina apsaugoti visų priežiūros teikėjų ir gavėjų teises į socialinę apsaugą kaip laisvo asmenų judėjimo šiame sektoriuje aspektą, taip pat užtikrinti deramas darbo sąlygas ir panaikinti nedeklaruojamą darbą; ragina valstybes nares plėtoti tarpvalstybinį mokymą, ypač pasienio regionuose, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybinei sveikatos priežiūrai ir dalytis gerosios patirties pavyzdžiais priežiūros sektoriuje, be kita ko, siekiant spręsti priežiūros paslaugų nutekėjimo ir galimybių naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis trūkumo regionuose ar šalyse, iš kurių atvyksta priežiūros paslaugų teikėjai, problemą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pakartoja savo raginimą nustatyti bendrą negalios apibrėžtį, taip pat užtikrinti negalios statuso tarpusavio pripažinimą valstybėse narėse, atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos (UNCPRD) komiteto baigiamąsias pastabas dėl 2015 m. priimtos pradinės Europos Sąjungos ataskaitos, siekiant pašalinti pagrindines kliūtis neįgaliųjų judumui ES viduje ir suteikti jiems galimybę naudotis sveikatos, priežiūros ir kitomis paslaugomis, kuriomis palengvinamas savarankiškas gyvenimas, taip pat lygiomis švietimo ir užimtumo galimybėmis; ragina įgyvendinti ir išplėsti Europos neįgaliojo kortelės nuostatas visose valstybėse narėse, numatant nustatyti europinę negalios apibrėžtį ir sudaryti sąlygas neįgaliesiems naudotis savo teise laisvai judėti Europoje be kliūčių; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina, kad psichikos sveikata būtų ES ir valstybių narių lygmens visuomenės sveikatos ir priežiūros politikos prioritetas ir integruotas aspektas; ragina Komisiją pateikti Europos psichikos sveikatos strategiją, kuria būtų siekiama visiems užtikrinti gerą psichikos sveikatą, nustatyti iššūkius, susijusius su visų kartų psichikos sveikata visose atitinkamose aplinkose, taip pat siekiama kovoti su stereotipais ir atitinkama stigmatizacija, susijusia su psichikos sveikata; pabrėžia, kad tai turėtų būti daroma atsižvelgiant į lyčių aspektą, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims ir labiausiai skurstančioms grupėms; pabrėžia kokybiškos psichikos sveikatos ir priežiūros svarbą visą gyvenimą, įskaitant ankstyvąjį amžių, švietimą, darbo rinką, taip pat prevencijos, nustatymo ir greitos prieigos prie veiksmingai prieinamo, įperkamo ir tinkamo kokybiško gydymo strategijas, siekiant prisidėti prie visų suaugusiųjų, įskaitant asmenis, kuriems reikalinga ilgalaikė priežiūra, gyvenimo kokybės; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia emocinės, psichologinės, socialinės ir dvasinės priežiūros ir paramos, taip pat psichinės sveikatos paslaugų (ne tik vaistų) svarbą gerinant asmenų, kuriems teikiama paliatyviosios slaugos paslaugos, gyvenimo kokybę; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti galimybes naudotis integruotomis paliatyviosios slaugos ir priežiūros paslaugomis, kad būtų palengvintas žmonių, sergančių mirtina liga, skausmas ir nepatogumai, taip pat išlaikytas jų orumas ir gyvenimo kokybė, kai apsvarstomos visos aktyviosios priežiūros priemonės ir nustatoma, kad jos neveiksmingos, ir ragina užtikrinti tinkamą paramą juos prižiūrintiems asmenims; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina užtikrinti, kad slaugytojai galėtų lengviau naudotis tarnybų, teikiančių paramą psichinės ir fizinei sveikatos klausimais, paslaugomis; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad asmenys, kuriems suteikta laikinoji apsauga, nedelsiant ir visapusiškai galėtų naudotis kokybiškomis priežiūros paslaugomis, nediskriminuojant dėl jokių priežasčių ir ypatingą dėmesį skiriant jų fiziniams bei psichologiniams poreikiams, atsiradusiems dėl karo aplinkybių ir priverstinės migracijos, ir sykiu užtikrinti vienodas ir deramas darbo ir įdarbinimo sąlygas bei teisingą darbo užmokestį asmenims, kurie naudojasi laikinąja apsauga ir kurie ieško darbo priežiūros sektoriuje; pabrėžia, kad šiuo tikslu būtini papildomi pajėgumai ir investicijos į priežiūros sektorių; |
| --- | --- |

57.

Kokybiška ilgalaikė priežiūra, skirta ilgalaikiam ir kokybiškam gyvenimui

| 58. | ragina Komisiją nustatyti išsamų, plataus užmojo ir teisėmis grindžiamą ilgalaikės priežiūros tikslų ir atitinkamų rodiklių rinkinį, ataskaitų teikimo mechanizmą ir priemones, siekiant rinkti išskaidytus duomenis apie priežiūros paslaugų ir gydymo paslaugų prieigą, prieinamumą, įperkamumą ir kokybę, taip pat darbuotojų skaičių, kurie būtų taikomi visų rūšių įstaigoms ir paslaugų teikėjams ir būtų panašūs į Barselonos tikslus vaikų priežiūros srityje; pabrėžia, kad reikia nustatyti tikslus ir rodiklius, susijusius su deramomis darbo sąlygomis ir nuolatiniu moterų dalyvavimu darbo rinkoje, kuriais būtų grindžiamos investicijos, finansavimas ir mokymas, siekiant užtikrinti geresnes galimybes gauti kokybiškas paslaugas tiems, kuriems jų reikia, taip pat užtikrinti nuolatinį moterų dalyvavimą darbo rinkoje, kurį palengvintų lygus priežiūros pareigų pasidalijimas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | yra įsitikinęs, kad Komisija kaip pagrindinį tikslą turėtų nustatyti lygias ir visuotines galimybes visiems naudotis kokybiškomis ilgalaikės priežiūros paslaugomis, grindžiamomis individualiais asmenų, kuriems teikiama priežiūra ir parama, poreikiais, ypatingą dėmesį skiriant nelygybės panaikinimui ir pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims, pvz., vyresnio amžiaus asmenims, neįgaliesiems ir moterims, dirbančioms neformalų ir nedeklaruojamą priežiūros darbą; pažymi, kad ilgalaikės priežiūros poreikiai apima ne tik vyresnio amžiaus asmenis, bet ir įvairias grupes, kurioms reikalinga priežiūra visą gyvenimą, pvz., asmenis, sergančius retosiomis ligomis, kurių dauguma prasideda vaikystėje; pabrėžia, kad lygias, veiksmingas ir laiku užtikrinamas galimybes gauti priežiūros paslaugas ir paramą galima geriausiai užtikrinti įtraukiant priežiūros gavėjus ir integruojant ilgalaikę priežiūrą į nacionalines socialinės apsaugos sistemas, kaip rekomendavo Socialinės apsaugos komitetas, nes tos sistemos dėl lygybės ir veiksmingumo priežasčių geriausiai gali tai užtikrinti (94); |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia, kad reikia nustatyti visų socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų kokybės rodiklius, kurie būtų grindžiami asmenų, kuriems reikalinga priežiūra, teisėmis, jų nepriklausomumo ir savarankiškumo išsaugojimu ir stiprinimu, taip pat socialine įtrauktimi, daugiausia dėmesio skiriant ilgalaikės priežiūros lūkesčiams, pvz., žmonių, kuriems reikia ilgalaikės priežiūros ir paramos paslaugų, gerovės didinimui ir gyvenimo kokybės gerinimui, sveiko gyvenimo metų raidai ir kitiems rodikliams, daugiausia dėmesio skiriant visai priežiūros patirčiai; ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti integruotų priežiūros metodų naudą užkertant kelią fizinių ir kognityvinių funkcijų nykimui ir pailginant priežiūros gavėjų savarankiškumo trukmę; pabrėžia, kad vyresnis amžius, negalia, sunki liga ar kitos aplinkybės, lemiančios ilgalaikės priežiūros poreikius, ne gali trukdyti asmenims aktyviai dalyvauti visuomenės ir bendruomenės gyvenime; primena, kad asmenų, kuriems reikalinga priežiūra ir parama, socialinė atskirtis visų pirma yra plačiai paplitusio neigiamo požiūrio, socialiai suformuoto asmens įvaizdžio ir nuolatinės struktūrinės diskriminacijos pasekmė; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Komisiją surengti aukščiausiojo lygio susitikimą, kuris prisidėtų prie socialinės apsaugos ir gerovės valstybės ES ateities aukšto lygio grupės darbo, ir po to surengti išsamią ir įtraukią diskusiją su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, pvz., socialiniais partneriais, interesų grupėmis, pacientų organizacijomis, slaugytojų organizacijomis, priežiūros paslaugų gavėjais ir jų atstovais, valdžios institucijomis, pilietine visuomene, ne pelno organizacijomis, paslaugų teikėjais ir kitais ekspertais, bendruomeninės priežiūros, tinkamos 2030 m., klausimais, siekiant sukurti ilgalaikę platformą, kurti novatoriškus priežiūros sprendimus, užtikrinti perspektyvias priežiūros sistemas, laipsniškai atsisakyti institucinės priežiūros ir ją pakeisti bendruomenine arba šeimos priežiūra ir (arba) naudoti individualiems poreikiams pritaikytą biudžetą ir individualiems poreikiams pritaikytas priežiūros paslaugas; ragina Komisiją nukreipti viešąsias investicijas į ilgalaikės priežiūros paslaugas naudojant ES finansines priemones ir pateikti pagrindų direktyvą dėl ilgalaikės, formaliosios ir neformaliosios priežiūros, kurioje būtų nustatyti pagrindiniai principai ir įrodymais pagrįsti kriterijai, skirti prieinamoms ir integruotoms kokybiškoms ilgalaikės priežiūros ir paramos paslaugoms visoje ES; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina valstybes nares sukurti nacionalinius tarpusavyje pripažįstamus priežiūros paslaugų teikėjų registrus, kad būtų galima stebėti, ar laikomasi būtiniausių priežiūros paslaugų teikimo standartų ir teisinių reikalavimų; atkreipia dėmesį į kai kuriose valstybėse narėse taikomas sertifikavimo sistemas arba mechanizmus, pagal kuriuos pripažįstamos ilgalaikės priežiūros specialistų kvalifikacijos ir kompetencijos konkrečiose priežiūros paslaugų teikimo srityse; primygtinai atkreipia dėmesį į esminį formaliųjų ir neformaliųjų priežiūros teikėjų mokymo vaidmenį, taip pat griežtesnę kokybės kontrolę ir informatorių sistemas, skirtas į pelną neorientuotoms ir orientuotoms priežiūros grandinėms, siekiant užtikrinti kokybišką ilgalaikę priežiūrą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atkreipia dėmesį į tai, kad rizika, jog jų ilgalaikės priežiūros poreikiai bus nepatenkinti, ypač didelė vyresnio amžiaus moterų, kurios sudaro daugumą gyventojų, kuriems reikalinga ilgalaikė priežiūra, atveju; pabrėžia, kad moterys taip pat susiduria su didžiausiais sunkumais apmokėti ilgalaikės priežiūros išlaidas, nes tebėra vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumas, moterų skurdas, horizontalioji ir vertikalioji darbo rinkos segregacija, daugiau karjeros pertraukų ir pertrūkių dėl tebesamų tradicinių lyčių vaidmenų, kai moterys ir toliau prisiima didžiąją dalį priežiūros pareigų, darbo rinkos struktūrų ir stereotipų, taip pat dėl to, kad neproporcingai daug moterų dirba mažų garantijų darbą arba darbą ne visą darbo dieną; yra susirūpinęs dėl to, kad priežiūros paslaugų gavėjai ir jų artimieji dažnai renkasi pirminės priežiūros paslaugų teikėją esant stresui, finansiniams suvaržymams ir ribotam paslaugų prieinamumui (95); |
| --- | --- |

63.

Neformalioji priežiūra

| 64. | pažymi, kad visoje ES nuo 40 iki 50 mln. žmonių reguliariai teikia neformaliąją priežiūrą ir 44 mln. Asmenų teikia ilgalaikę priežiūrą bent kartą per savaitę (96) – dauguma jų yra moterys, įskaitant neįgalias moteris, kurios sudaro apie 60 proc. neformaliosios priežiūros teikėjų ir teikia neformaliąją priežiūrą daugiau valandų nei vyrai (97); pažymi, kad tai trukdo užtikrinti lyčių lygybę ir gali apriboti galimybę oficialiai dirbti, ypač jaunesnio amžiaus priežiūros teikėjoms; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pažymi, kad neformalioji priežiūra dažnai yra profesionalių paslaugų pasiūlos ir prieinamumo trūkumo pasekmė, be kita ko, yra tendencija jai ilgą laiką tęstis ir ji gali turėti įtakos galimybei naudotis neformaliosios priežiūros teikėjų politinėmis, pilietinėmis, ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis teisėmis, įskaitant mažesnes karjeros galimybes arba sutikimą dirbti darbą, kuris nesiekia įgūdžių lygio, ir gali trukdyti oficialiai dalyvauti darbo rinkoje arba užkirsti kelią tokiam dalyvavimui; yra ypač susirūpinęs dėl neigiamo priežiūros pareigų poveikio moterų finansinei nepriklausomybei, taip pat dėl padidėjusios skurdo, socialinės atskirties, psichikos ir fizinės sveikatos problemų rizikos; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pažymi, kad neformalioji priežiūra gali lemti pajamų praradimą, didesnę diskriminaciją dėl lyties, pvz., vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumus, skurdą senatvėje ir skurdo feminizaciją; pabrėžia, kad šis žalingas poveikis yra glaudžiai susijęs su teikiamos priežiūros intensyvumu, ir pabrėžia, kad reikia geriau dalytis neapmokamu namų ūkio ir priežiūros darbu, kurį daugiausia atlieka moterys, ir stiprinti kovą su lyčių stereotipais, taip pat nustatyti darbo tvarką, pagal kurią būtų atsižvelgiama į profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pažymi, kad ES iš vyresnių nei 65 metų amžiaus asmenų daugiau kaip 7 mln. (8 proc.) gauna neformaliąją priežiūrą ES, o 75 metų ir vyresnių asmenų amžiaus grupėje – 11 proc. asmenų, kurių priežiūra yra neformali (98); pažymi, kad dauguma vyresnio amžiaus žmonių, kuriems reikia priežiūros, yra moterys; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pažymi, kad tam, kad žmonės ir toliau galėtų būti prižiūrimi savo namuose, reikia plėsti ir toliau plėtoti mobiliąją priežiūrą ir paramą, kad šeimos narių slaugytojų, ypač moterų, priežiūros užduotys būtų palengvintos, ne tik vykdant informuotumo didinimo veiklą, bet ir teikiant tinkamą paramą, įskaitant finansinę kompensaciją, taip sudarant sąlygas priežiūrą teikiantiems giminaičiams tęsti darbą ir siekti priežiūros ir apmokamo darbo suderinamumo; pabrėžia esminį neformaliosios priežiūros teikėjų vaidmenį ir poreikį, kad neformaliosios priežiūros teikėjai būtų aktyviai įtraukti ir juos remtų priežiūros specialistai, taip pat pabrėžia, kad neformaliosios priežiūros teikėjų poreikiai turi būti vertinami ir tenkinami atskirai, nepriklausomai nuo prižiūrimo asmens gaunamų paslaugų ar paramos; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pažymi, kad bent 8 proc. visų vaikų Europoje yra įtraukti į neformaliąją ilgalaikę priežiūrą, o tai daro neigiamą poveikį jų psichinei ir fizinei sveikatai, išsilavinimui, socialinei įtraukčiai ir būsimam dalyvavimui darbo rinkoje (99); |
| --- | --- |

69.

| 70. | pabrėžia, kad reikia parengti bendrą Europos minimalią neformaliosios priežiūros apibrėžtį, valstybių narių įsipareigojimą ir Tarybos rekomendacijas dėl neformaliosios priežiūros, įskaitant nacionalines rekomendacijas; pabrėžia, kad toje apibrėžtyje turėtų būti akcentuota, jog neformaliosios priežiūros teikimas turi būti pasirinkimas, o ne prievartinis dėl to, kad ji yra būtina ir trūksta prieinamų priežiūros paslaugų, ir apimti pagarbą priežiūros gavėjų apsisprendimo teisei, jiems pasirenkant tokios formos priežiūrą, kokią jie nori gauti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina Komisiją parengti bendras Europos gaires ir nuostatas dėl neformaliosios priežiūros teikėjų statuso bei paramos jiems, nes neformalioji priežiūra šiuo metu nėra tinkamai pripažįstama ir nepripažįstama jos įvairovė; primygtinai ragina valstybes nares propaguoti aktyvią darbo ir užimtumo politiką, skirtą neapmokamos neformaliosios priežiūros teikėjams, siekiant remti jų reintegraciją ir progresą darbo rinkoje ir pripažinti neformalioje aplinkoje įgytus įgūdžius; |
| --- | --- |

71.

| 72. | primygtinai ragina Komisiją pateikti Parlamentui ir Tarybai Europos priežiūros teikėjų programą ir į ją įtraukti Europos neformaliosios priežiūros teikėjų programą su ES lygmens veiksmų dėl neformaliosios priežiūros rinkiniu ir, kai kompetencija priklauso nacionaliniam lygmeniui, ragina valstybes nares remti šią Europos strategiją plataus užmojo ir koordinuotais veiksmais ir nacionalinėmis programomis, siekiant nustatyti, pripažinti ir įvertinti įvairias Europoje teikiamos neformaliosios priežiūros rūšis ir nustatyti skirtingus priežiūros teikėjų grupių, įskaitant jaunus teikėjus ir mobiliuosius teikėjus, poreikius, kad būtų lengviau deklaruoti darbą ir būtų užtikrintas draudimas ir socialinė apsauga, neatsižvelgiant į jų skirtingą gyvenamąją vietą ar administracinę padėtį ir statusą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina valstybes nares apsvarstyti neformaliosios priežiūros įforminimo klausimą ir įvairias finansinės paramos galimybes, atsižvelgiant į skirtingus jų poreikius ir realijas, siekiant užtikrinti gerus priežiūros teikėjų teisių standartus, finansinę paramą ir socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | primena, kad tai būtų galima pasiekti, pavyzdžiui, teikiant priežiūros ar pensijų kreditus, kad būtų apsaugoti asmenys, kurie palieka darbą, kad galėtų teikti priežiūrą šeimos nariui arba kitam asmeniui, kuriam reikalinga priežiūra, ir pripažįstant šių prižiūrinčiųjų asmenų darbo vertę visai visuomenei, teikiant kitas papildomas paramos paslaugas (konsultavimo ar tarpusavio mainų), aiškiai nustatytą laiką prižiūrintiems asmenims, užtikrinant sveiką profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, atostogas, pakaitines paslaugas ligos atveju, dienos priežiūros paslaugas, reintegracijos į darbą paslaugas, psichologines ir reabilitacijos paslaugas prižiūrintiesiems asmenims ir priežiūros gavėjams, taip pat galimybes gauti išsilavinimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, ir pabrėžia neperleidžiamų vaiko priežiūros atostogų svarbą; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares apsvarstyti, kaip pensijų sistemose atsižvelgti į laikotarpius, praleistus vykdant priežiūros įsipareigojimus, ir keistis geriausia patirtimi, bei greitai bei visapusiškai į nacionalinę teisę perkelti 2019 m. birželio 20 d. Direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria nustatomos prižiūrinčiųjų asmenų atostogos ir galimybė prašyti lankstaus darbo laiko tvarkos, minimalios prižiūrinčiųjų asmenų atostogų dienos siekiant suteikti asmeninę priežiūrą ar paramą giminaičiui arba asmeniui, gyvenančiam tame pačiame namų ūkyje kaip ir darbuotojas; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina valstybes nares išnagrinėti, kaip geriausiai įteisinti i neformaliosios priežiūros paslaugų teikimą, taigi ir pajamų surinkimą šioje srityje (100), įskaitant mokesčių atskaitos sistemas ir paslaugų čekių naudojimą. |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia, kad į šį veiksmų dėl neformaliosios priežiūros rinkinį turi būti įtraukti tiek pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, tiek pasiūlymai dėl ne teisėkūros aktų, taip pat tinkamos investicijos, kad neformaliųjų prižiūrinčiųjų asmenų teisės ir pareigos būtų pripažintos kaip jų vaidmens dalis, kartu gerbiant asmenų, kuriems teikiama priežiūra, teisę į apsisprendimą, ir nustatyti tam tikrus kriterijus, pagal kuriuos prižiūrintieji asmenys galėtų naudotis socialinėmis ir kitomis papildomomis paramos paslaugomis (įskaitant laisvalaikį ir laikinojo nedarbingumo atostogas); primena apie su priežiūra susijusį stresą psichinei bei fizinei sveikatai ir pabrėžia, kad svarbu užtikrinti prižiūrinčiųjų asmenų prieigą prie informacijos ir konsultacijų priežiūros bei asmeninio gyvenimo pusiausvyros klausimais; pabrėžia, kad veiksmų rinkinyje taip pat reikia nustatyti valstybių narių atsakomybę už ataskaitų teikimą, sukurti vieno langelio kontaktinius punktus, kuriuose neformalieji prižiūrintieji asmenys galėtų gauti reikiamą paramą visose valstybėse narėse, ir skatinti sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemų sąveikumą, kad būtų galima pasinaudoti turimais duomenimis ir sumažinti neformaliesiems prižiūrintiesiems asmenims tenkančią administracinę naštą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares remti pilietinės visuomenės organizacijas ir socialinius partnerius, kurie užtikrintų neformaliųjų prižiūrinčiųjų asmenų atstovavimą, siekiant atsižvelgti į jų indėlį rengiant, įgyvendinant ir vertinant neformaliosios priežiūros politiką, be kita ko, rengiant Europos priežiūros strategiją; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia, kad svarbu spręsti pernelyg didelio pasikliovimo neformaliąja priežiūra problemą formalizuojant ir pripažįstant prižiūrinčiųjų asmenų įgūdžius taikant sertifikavimo procesą ir skatinant mokymo ir įgūdžių patvirtinimo sistemas, sudarant sąlygas pažangai, abipusiam įgūdžių pripažinimui, taip pat įgyvendinti tikslinę kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo veiklą; pabrėžia, kad dedant šias pastangas turėtų būti naudojamasi, be kita ko, Europos įgūdžių darbotvarke, Įgūdžių paktu, ESF+, Jaunimo užimtumo iniciatyva, Teisingos pertvarkos fondu ir programa „ES – sveikatos labui“; ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas darbuotojų, padariusių ilgą karjeros pertrauką, kad galėtų rūpintis giminaičiais, reintegracijai į darbo rinką; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina Komisiją pripažinti sunkumus, ribojančius asmenų, sergančių tam tikromis ligomis, dėl kurių reikalinga didesnė priežiūra, pvz., reumatinėmis ir raumenų bei kaulų ligomis, galimybes gauti tinkamą priežiūrą; pabrėžia, kad didžiausia kliūtis, trukdanti gauti tinkamą priežiūrą asmenims, sergantiems reumatinėmis ir raumenų bei kaulų ligomis, yra reumatologų ir medicininio studijų reumatologijos srityje trūkumas valstybėse narėse; todėl ragina valstybes nares užtikrinti, kad reumatologija taptų standartiniu medicinos studijų programos elementu ir padidinti praktikuojančių reumatologų skaičių; |
| --- | --- |

79.

Deramos darbo sąlygos visiems priežiūros sektoriaus darbuotojams

| 80. | primygtinai ragina valstybes nares savo priežiūros politikoje daugiausia dėmesio skirti tinkamam darbuotojų skaičiui ir investicijoms į priežiūros darbuotojus; ragina valstybes nares didinti priežiūros profesijų patrauklumą, užtikrinant socialinį pripažinimą, deramas darbo sąlygas ir teisingą atlyginimą, įskaitant tinkamas darbo valandas, nes tai padėtų spręsti esamo darbo jėgos trūkumo problemą ir sumažinti darbo per trumpą laiką poreikį, greitą ir didelį darbo jėgos nutekėjimą, ypač regionuose ir valstybėse narėse, kurie susiduria su dideliais sunkumais dėl priežiūros paslaugų nutekėjimo, ir padidinti priežiūros sistemų atsparumą ateityje, kartu kuriant darbo vietas šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti tokių kokybiškų darbo vietų kūrimą šiame sektoriuje, be kita ko, numatant aiškias, tvarias ir patrauklias karjeros galimybes ir mokymo bei įgūdžių tobulinimo galimybes, kurios sudarytų sąlygas nuolatiniam profesiniam ir asmeniniam tobulėjimui; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis konkrečių iniciatyvų ir teikti paskatas, kad darbas priežiūros sektoriuje būtų patrauklesnis ir jaunimui ir kad būtų skatinamas subalansuotas priežiūros profesijų darbuotojų pasiskirstymas pagal lytį; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atkreipia dėmesį į papildomus iššūkius, susijusius su didėjančia darbo skaitmeninėje platformoje dalimi priežiūros sektoriuje; pabrėžia, kad Europos direktyvoje dėl darbo skaitmeninėse platformose ir nacionaliniuose teisės aktuose, kuriais reglamentuojama platformų ekonomika, turėtų būti tinkamai atsižvelgta į specifinį priežiūros darbo pobūdį, kad šis darbas atitiktų minimalius paslaugų kokybės standartus ir užtikrintų deramas darbo sąlygas darbuotojams; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pripažįsta, kad priežiūra dažnai teikiama jos nedeklaruojant arba ją nepakankamai deklaruojant ir išnaudojimo sąlygomis, o tai daro poveikį darbuotojų ir jų šeimų, taip pat priežiūros gavėjų teisėms ir gerovei; taip pat yra susirūpinęs dėl kartu gyvenančių prižiūrinčiųjų asmenų, kurie daugiausia yra moterys, įskaitant migrantes, darbo sąlygų, kurių dauguma susiduria su neaiškiomis darbo užmokesčio sąlygomis, socialinės izoliacijos rizika ir tinkamo jų teisių įgyvendinimo mechanizmų trūkumu; ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti nedeklaruojamo darbo priežiūros sektoriuje problemą ir sukurti aiškią teisinę sistemą, kuria būtų skatinamos kokybiškos darbo vietos, apimančios socialinę apsaugą visiems prižiūrintiesiems asmenims; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pabrėžia, kad deramas darbas turėtų būti neatsiejamas nustatant tvarios ir kokybiškos priežiūros sistemos apibrėžtis ir prioritetus; pabrėžia, kad viešojo ES ir nacionalinio finansavimo, paskolų ir sutarčių gavėjai turėtų laikytis taikytinos darbo teisės ir griežtų standartų; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ragina valstybes nares, kurios yra TDO narės ir kurios dar neratifikavo ir neįgyvendino atitinkamų TDO konvencijų, visų pirma konvencijos Nr. 189 dėl deramo darbo namų ūkio darbuotojams, Nr. 190 dėl smurto ir priekabiavimo darbo pasaulyje ir Nr. 149 dėl slaugos darbuotojų, tai padaryti; |
| --- | --- |

85.

| 86. | yra susirūpinęs dėl to, kad priežiūros specialistams, kurių daugumą sudaro moterys, tenka didelė minimaliojo darbo užmokesčio ir neminimalaus darbo užmokesčio dalis ir todėl išlieka vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumų ir konkrečių priežiūros profesijų darbo užmokesčio skirtumų (101); todėl palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl direktyvos dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio, kuria būtų pagerintos gyvenimo ir darbo sąlygos ES, be kita ko mažiausiai apmokamų priežiūros sektoriaus darbuotojų sąlygos, ir dėl direktyvos dėl darbo užmokesčio skaidrumo, kuria būtų sprendžiama nuolatinio netinkamo pagrindinės teisės į vienodą užmokestį už vienodą darbą arba už vienodos vertės darbą užtikrinimo ES problema; pabrėžia, kad siekiant pakoreguoti mažą darbo užmokestį priežiūros sektoriuje, kuriame dominuoja moterys, būtina iš naujo įvertinti socialinę ir ekonominę priežiūros darbo vertę, palyginti su darbo verte kituose sektoriuose, kuriuose dominuoja vyrai, remiantis objektyviais kriterijais, taikant lyčių požiūriu neutralų darbo vertinimą arba klasifikavimo priemones, pvz., švietimo, profesinius ir mokymo reikalavimus, įgūdžius, pastangas, atsakomybę, atliekamą darbą ir atliekamų užduočių pobūdį; pabrėžia, kad tinkamas lyginamasis subjektas yra svarbus kriterijus vertinant, ar darbas gali būti laikomas vienodos vertės darbu. tais atvejais, kai nėra jokio tikrojo palyginamojo veiksnio (kaip dažnai yra sektoriuose, kuriuose dominuoja moterys), galima naudoti hipotetinį palyginamąjį kriterijų; ragina tiek viešuosius, tiek privačius priežiūros paslaugų teikėjus užtikrinti deramą ir tinkamą atlyginimą, viršijantį minimalųjį darbo užmokestį; pabrėžia, kad, EBPO duomenimis (102), darbo užmokesčio didinimas siejamas su didesniu ilgalaikės priežiūros darbuotojų įdarbinimu, ilgesniu darbo stažu ir mažesne apyvarta; primygtinai ragina valstybes nares skatinti reformas, kuriomis būtų pripažįstamos slaugytojų ir slaugomų asmenų teisės, ir įgyvendinti veiksmus, kuriais būtų ginamos pagrindinės darbo teisės ir gerinamos priežiūros darbuotojų darbo sąlygos sprendžiant problemas, susijusias su dažnai nesaugiomis situacijomis, su kuriomis jie susiduria, pvz., neįteisinta padėtimi, ilgomis darbo valandomis, nepakankamu darbo užmokesčiu, nepakankamu mokymu ir prasta darbuotojų sveikatos bei saugos politika, taip pat piktnaudžiavimo, priekabiavimo ir smurto atvejais; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia svarbų švietimo ir mokymo, taip pat darbuotojų įtraukaus perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo programų vaidmenį teikiant kokybiškas priežiūros paslaugas ir didinant priežiūros profesionalumą, atsižvelgiant į nuolatinę priežiūros profesijų ir paslaugų raidą; pabrėžia pagrindinį mokamo švietimo ir mokymo darbo vietoje vaidmenį, kurį jis taip pat vaidina ir perėjimo nuo gyvenamąja vieta paremtos priežiūros prie bendruomene iš šeima grindžiamos priežiūros procese; primygtinai ragina valstybes nares naudojantis ES fondais (ESI fondais ir visų pirma „Europos socialiniu fondu +“, taip pat EGADP) rengti mokymus priežiūros darbuotojams apie asmenų, kuriems reikalinga priežiūra ir parama, teises, visų pirma JT neįgaliųjų teisių konvencijoje ir Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijoje įtvirtintas teises; apgailestauja, kad ES direktyvoje dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo nenustatyti suderinti būtiniausi ilgalaikės priežiūros darbuotojų rengimo reikalavimai, o tai trukdo automatiškai pripažinti šiuos darbuotojus visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pabrėžia, kad priežiūros darbas iš esmės yra tarpasmeninė paslauga, kuriai reikia įvairių sudėtingų įgūdžių, iš kurių kai kurie nepripažįstami ir už kuriuos neatlyginama; pabrėžia, kad prižiūrinčiųjų asmenų vaidmuo visų pirma turėtų būti priežiūros ir paramos teikimas priežiūros paslaugų gavėjams, todėl mano, kad būtina sumažinti nereikalingą biurokratiją ir išvengti nereikalingų administracinių užduočių skyrimo slaugytojams; pabrėžia, kad sveikatos priežiūros specialistai gali dalytis tam tikromis medicininėmis užduotimis, ir pabrėžia glaudesnio priežiūros ir sveikatos priežiūros specialistų bendradarbiavimo naudą, pvz., geresnį darbo krūvio paskirstymą, daugiau laiko, skiriamo priežiūros gavėjams, ir priežiūros tęstinumą, taip pat daugiadalykę praktiką ir karjeros būdų suderinimą; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina Komisiją parengti ES priežiūros įgūdžių iniciatyvą, siekiant padėti valstybėms narėms gerinti priežiūros sektoriaus specialistų kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes, nustatyti įgūdžių spragas ir poreikius, perspektyvią praktiką ir sėkmingas iniciatyvas, taip pat sukurti sistemą, pagal kurią būtų pripažįstamos ir sertifikuojamos ekspertinės žinios, įgūdžiai ir kvalifikacija įgyjant patirties, pvz., atliekant neoficialios priežiūros darbą, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas gauti oficialų darbą šiame sektoriuje; ragina valstybes nares remtis ES įgūdžių darbotvarke, kad būtų užtikrintas tolesnis prižiūrinčiųjų asmenų įgūdžių ugdymas ir kvalifikacijos kėlimas, ir visiems prižiūrintiesiems asmenims, įskaitant neformaliuosius prižiūrinčiuosius asmenis migrantus ir priežiūros darbuotojus, suteikti valstybės subsidijuojamų galimybių dalyvauti profesiniame švietime ir mokyme ir įgyti kvalifikaciją; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti deramas darbo sąlygas visiems tiek formaliosios, tiek neformaliosios priežiūros sektoriaus darbuotojams ir teisę jiems jungtis į profesines sąjungas ir vykdyti kolektyvines derybas priežiūros sektoriuje, ir jų įgyvendinimo užtikrinimą bei patvirtinti aukštus darbuotojų sveikatos ir saugos standartus, atitinkančius neseniai priimtos 2021–2027 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos užmojus ir juos pranokstančius; pabrėžia, kad reikia skirti ypatingą dėmesį konkrečioms darbo priežiūros sektoriuje problemoms, įskaitant pavojingų medžiagų ar vaistų poveikį darbuotojams, darbą potencialiai užkrečiamoje aplinkoje, taip pat psichinę ir psichosocialinę riziką, susijusią su emociškai sunkiu darbu ir priešišku socialiniu elgesiu, siekiant užkirsti kelią nelaimingiems atsitikimams darbo vietoje ir ligoms, taip pat pravaikštas, darbuotojų kaitą ir prastą darbuotojų sveikatą; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ragina valstybes nares pripažinti COVID-19 profesine liga priežiūros sektoriuje; ragina valstybes nares užtikrinti, kad kiekvienas priežiūros paslaugų teikėjas parengtų infekcijų prevencijos ir kontrolės programą, ir užtikrinti, kad priežiūros darbuotojams kasmet būtų rengiami mokymai apie infekcines ligas, taip pat teikti darbuotojams naujausią informaciją apie infekcines ligas; |
| --- | --- |

91.

| 92. | primena, kad tam tikruose vaistuose, kuriuos reguliariai naudoja priežiūros darbuotojai, yra viena ar kelios kancerogeninės, mutageninės ar toksiškos reprodukcijai medžiagos, kurioms taikoma Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų, mutagenų arba toksiškų reprodukcijai medžiagų poveikiu darbe; atsižvelgdamas į tai, primena apie ketvirtąją šios direktyvos peržiūrą ir darbo, susijusio su pavojingų vaistų poveikiu, įtraukimą į ją; tikisi, kad 2022 m. bus paskelbtos elgesio su šiomis medžiagomis gairės, o taip pat bus parengta tokių pavojingų vaistų apibrėžtis ir orientacinis sąrašas; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ir remti amžiui pritaikytą darbo aplinką; pakartoja savo raginimą Komisijai padidinti užmojus ir pasiūlyti platesnio masto ir išsamesnius direktyvą dėl su darbu susijusių raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų bei reumatinių ligų prevencijos ir valdymo, taip pat dėl psichosocialinės rizikos ir neigiamo priežiūros darbo poveikio darbuotojų gerovei, kurie ypač išryškėjo per pandemiją, mažinimo; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pabrėžia, kad Europos priežiūros strategijoje, be kita ko, turėtų būti visapusiškai nagrinėjamas skaitmeninimo poveikis darbuotojų darbo sąlygoms ir nuotolinio darbo ir teledarbo poveikis psichikos sveikatai, taip pat neapmokamos priežiūros ir namų ruošos darbų kiekiui ir nevienodam pasidalijimui; dar kartą ragina Komisiją, konsultuojantis su socialiniais partneriais, pasiūlyti direktyvą dėl psichosocialinės rizikos ir gerovės darbe; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ragina valstybes nares nustatyti būtiniausius kartu gyvenančių prižiūrinčiųjų asmenų teikiamų priežiūros paslaugų standartus: prižiūrinčiųjų asmenų darbo laiko, darbo užmokesčio ir apgyvendinimo standartus, siekiant atsižvelgti į jų darbo specifiką; ypač tai, kad asmuo gyvena ir dirba bendrame namų ūkyje su asmeniu, kuriam reikia priežiūros; turėtų būti apskaičiuojamas vidutinis darbo laikas, kadangi prižiūrintieji asmenys dirba pamainomis; atlyginimo dydis turi priklausyti nuo priežiūros poreikių ir prižiūrinčiųjų asmenų įgūdžių; kartu su išlaikomais asmenimis gyvenantys prižiūrintieji asmenys turi turėti galimybę naudotis atskira patalpa, tualetu, virtuve ir, jei įmanoma, internetu; |
| --- | --- |

95.

| 96. | ragina valstybes nares stiprinti socialinį dialogą ir skatinti kolektyvines derybas ir kolektyvines sutartis viešajame ir privačiame bei pelno ir ne pelno priežiūros sektoriuje tiek institucijose, tiek namų ir bendruomenės aplinkoje, nes tai yra pagrindiniai užimtumo ir darbo sąlygų gerinimo ir kovos su vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumu mechanizmai bei veiksmingiausios priemonės minimaliojo darbo užmokesčio ir apskritai darbo užmokesčio didinimui užtikrinti; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ragina valstybes nares skatinti platesnę kolektyvinių derybų aprėptį ir užtikrinti teisę ir laisvę burtis į asociacijas priežiūros sektoriuje, suteikiant daugiau galimybių darbuotojų atstovams ir profesinėms sąjungoms, siekiančioms atstovauti priežiūros darbuotojams ir didinti jų narių skaičių, ir suteikiant jiems daugiau informacijos, taip pat pašalinant visas profesinių sąjungų kūrimo kliūtis, taip pat nereikalingas kliūtis, esančias viešojo sektoriaus darbo vietose, įskaitant viešojo pirkimo sutartis dirbančius privačius rangovus, kurios trukdo profesinėms sąjungoms organizuoti viešojo sektoriaus darbuotojus ir didinti jų narystę; pabrėžia, kad ypač judūs darbuotojai, kurie dažnai dirba kartu su kitais slaugytojais ir turi būti pasiekiami 24 valandas per parą, nepakankamai žino jiems taikomas darbo sutarties sąlygas arba nėra apie tas sąlygas informuoti; pabrėžia, kad kolektyvinėmis sutartimis, be kita ko, turėtų būti užtikrintos darbuotojų, kurie turi sumažinti savo apmokamo darbo laiką arba išeiti iš darbo, kad galėtų prižiūrėti kitus asmenis, teisės į pensiją; |
| --- | --- |

97.

| 98. | primena, kad mobilieji darbuotojai ir darbuotojai migrantai, įskaitant dokumentų neturinčius asmenis, atlieka svarbų vaidmenį teikiant stacionariąją globą ir priežiūrą bendruomenėje ir šeimoje ES; mano, kad šis faktas turėtų atsispindėti ir atitinkamai į jį turėtų būti atsižvelgiama būsimoje Europos priežiūros strategijoje; ragina Komisiją ir valstybes nares įsipareigoti imtis konkrečių veiksmų ir juos nustatyti siekiant spręsti nedeklaruojamo darbo ir neteisėtų užimtumo formų problemą, taip pat skatinti užtikrinti deramą darbą visiems priežiūros darbuotojams, neatsižvelgiant į jų statusą; pabrėžia, kad darbuotojai migrantai yra ypatingai pažeidžiami ir susiduria su ypatingomis problemomis, pvz., dėl galimybės gauti leidimą dirbti arba gauti oficialų darbą, socialine apsaugos ir nedeklaruojamo darbo rizikos; ragina užtikrinti jų apsaugą taikant atitinkamus teisės aktus bei užtikrinant jų vykdymą ir vykdymo stebėseną; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti sąžiningą darbuotojų iš ES ir trečiųjų šalių judumą ir įdarbinimą gerinant abipusį kvalifikacijų pripažinimą ir panaikinant tarpvalstybines socialinės apsaugos spragas; pakartoja savo raginimą tinkamai stebėti su judumu susijusias taisykles ir užtikrinti jų vykdymą, taip pat geriau informuoti darbuotojus apie jų teises; pabrėžia Europos darbo institucijos (EDI) vaidmenį padedant valstybėms narėms ir Komisijai ES veiksmingai taikyti su darbo jėgos judumu susijusius ES teisės aktus ir užtikrinti jų vykdymą bei koordinuoti socialinės apsaugos sistemas; pabrėžia, kad reikia įvertinti galimybę persvarstyti EDI įgaliojimus atsižvelgiant į vertinimą, kuris turi būti atliktas 2024 m., siekiant įtraukti nuostatas dėl darbuotojų sveikatos ir saugos; ragina EU-OSHA ir EDI dirbti kartu siekiant padėti Komisijai ir valstybėms narėms gerinti mobiliųjų darbuotojų ir darbuotojų migrantų sveikatą ir saugą; pabrėžia, kad kartu gyvenančių priežiūros darbuotojų įdarbinimas dažniausiai organizuojamas per sudėtingą darbuotojus komandiruojančių agentūrų grandinę taikant Darbuotojų komandiravimo direktyvą (103); |
| --- | --- |

99.

| 100. | pripažįsta asmeninių ir namų ūkio paslaugų darbuotojų vaidmenį užtikrinant, kad ES piliečiai turėtų tikrą galimybę pasirinkti tinkamiausią priežiūros modelį; ragina Komisiją Europos priežiūros strategijoje spręsti sudėtingas visų asmeninių ir namų ūkio darbuotojų, įskaitant priežiūros ir kitas asmenines ir namų ūkio paslaugas teikiančius darbuotojus, darbo ir įdarbinimo sąlygas ir padėti pagrindą asmeninių ir namų ūkio paslaugų pripažinimui, reguliavimui ir profesionalizavimui; ragina Komisiją ir valstybes nares veiksmingai kovoti su nedeklaruojamu darbu priežiūros sektoriuje užtikrinant socialinę apsaugą, saugias ir deramas darbo sąlygas ir kuriant naujas darbo galimybes namų priežiūros sektoriuose; ragina tikslingai persvarstyti Direktyvą 89/391/EEB siekiant užtikrinti, kad į jos taikymo sritį būtų įtraukti namų ūkio darbininkai; ragina valstybes nares pateikti tinkamą asmeninių ir namų ūkio paslaugų, pvz., paslaugų kuponų sistemų, deklaravimo sistemą, sukurti mechanizmus ir priemones, skirtas geresnei namų ūkio priežiūros darbo stebėsenai, ir investuoti į specialiai pritaikytas kokybiškas profesionalias paslaugas, kad būtų nutrauktas mažų garantijų priežiūros darbas ir atgrasoma nuo naudojimosi priežiūros paslaugomis, kurios teikiamos naudojantis nedeklaruojamu darbu; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ragina valstybes nares sparčiai ir visiškai į nacionalinę teisę perkelti ir įgyvendinti Direktyvą dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir ragina jas taikyti standartus, kurie būtų aukštesni už Direktyvoje nustatytus minimaliuosius standartus; pabrėžia, kad tik vienodas neapmokamų priežiūros pareigų pasidalijimas tarp vyrų ir moterų nustatant vienodus, neperleidžiamus ir tinkamai apmokamus atostogų laikotarpius leistų moterims labiau įsitraukti į darbą visą darbo dieną, pasiekti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir tobulėti asmeniškai ir visuomenėje; taip pat pabrėžia, kad svarbu skatinti didesnį darbo tvarkos lankstumą tam tikroms darbuotojų grupėms, pvz., tėvams su mažais vaikais, vienišiems tėvams, tėvams su negalia ir neįgalių vaikų tėvams; ragina valstybes nares paisyti minimalios motinystės ir tėvystės atostogų trukmės, neatsižvelgiant į atitinkamo asmens statusą; primena, kad profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros politika turėtų skatinti vyrus lygiomis teisėmis su moterimis imtis priežiūros pareigų, ir pabrėžia, kad reikia palaipsniui daryti pažangą nustatant visiškai apmokamas ir vienodas motinystės ir tėvystės atostogas; primygtinai ragina visas valstybes nares drąsinti tėvus ir užtikrinti, kad jie galėtų pasinaudoti tėvystės atostogomis nebijodami, kad jų darbdaviai imsis priešiškų ar diskriminacinių veiksmų, nes tai yra geras būdas skatinti tėvus prisiimti atsakomybę už savo vaikų ir šeimų priežiūrą ir naudinga priemonė siekiant tikros lyčių lygybės; pabrėžia, kad tai ne tik pareikalaus stereotipų ir lyčių normų pokyčių, bet tuo pokyčius netgi paskatins, ir dėl to visuomenė bus teisingesnė ir lygesnė lyčių požiūriu; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti transformatyvų požiūrį, pvz., informavimo kampanijas apie bendrą atsakomybę už priežiūrą, panaikinant stereotipinę idėją, kad moterys yra atsakingos už šį darbą; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ragina valstybes nares parengti visapusiškų priemonių ir paskatų rinkinį, kuriuo būtų skatinama ir palengvinama darbuotojų, ypač moterų, kurių karjerai ir pajamoms dažniau daro poveikį nevienodi lyčių vaidmenys ir priežiūros atostogos, įskaitant jų galimybes dėl karjerų pertraukų ar ilgesnes karjeros pertraukas, reintegracija į darbo rinką, ir užtikrinti darbuotojų teisę grįžti į tą pačią ar lygiavertę darbo vietą; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ragina valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, remti karjeros galimybes, kad būtų lengviau prisitaikyti prie įvairių darbo situacijų, visų pirma pasitelkiant mokymąsi visą gyvenimą ir profesinį mokymą, tinkamas bedarbio pašalpas, socialinių teisių perkeliamumą ir aktyvią, veiksmingą darbo rinkos politiką; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ir užtikrinti veiksmingą vyrų ir moterų apsaugą ir vienodą darbo užmokestį, priimant transformatyvų požiūrį į lytį skatinančius teisės aktus ir politines priemones, kuriais būtų siekiama kovoti su mažų garantijų darbu ir kai kurių sektorių, kuriuose dirba daug moterų, pvz., priežiūros ir slaugos, darbo nuvertinimu ir užtikrinti karjeros galimybes bei tinkamą socialinę apsaugą; pakartoja, kad pagal bet visų rūšių darbo santykius dirbantys asmenys ir savarankiškai dirbantys asmenys turėtų turėti galimybę kaupti teises, užtikrinančias pajamų apsaugą tokiomis aplinkybėmis, kaip nedarbas, liga, senatvė, karjeros pertraukos dėl vaiko auginimo ar kitų priežiūros atvejų arba dėl priežasčių susijusių su mokymusi, laikantis Tarybos rekomendacijos dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių; |
| --- | --- |

103.

| 104. | ragina Komisiją remtis Europos priežiūros strategija, t. y. dviem Tarybos rekomendacijomis – dėl vaikų priežiūros (Barselonos tikslų peržiūra) ir dėl ilgalaikės priežiūros ir, pateikus Priežiūros strategiją, pateikti Europos susitarimą dėl priežiūros, kuris turėtų apimti ES lygmens politikos, programų, rekomendacijų ir investicijų rinkinį, kuriuo būtų siekiama skatinti perėjimą prie transformatyvaus požiūrio į lytį priežiūros ekonomikos, kurioje priežiūra būtų pripažįstama kaip teisė ir vertinama kaip mūsų visuomenės pagrindas; pabrėžia, kad ji turėtų laikytis integruoto, holistinio ir visą gyvenimą apimančio požiūrio į priežiūrą ir skatinti deramas darbo sąlygas bei teisingą darbo užmokestį, didinti darbo patrauklumą priežiūros sektoriuje, taip pat kovoti su diskriminacija, lyčių nelygybe ir skurdu šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

104.

Priežiūros vaidmens mūsų visuomenėje ir ekonomikoje pripažinimas ir vertinimas

| 105. | pabrėžia, kad itin svarbu į visas atitinkamas nacionalines ir ES politikos sritis įtraukti priežiūrą ir moterų, asmenų, kuriems reikia priežiūros ir pagalbos, ir pažeidžiamų asmenų įgalinimo ir profesinio tobulėjimo priemones, kartu skatinant didesnes investicijas į prieinamas, įperkamas ir aukštos kokybės priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

105.

| 106. | ragina, kad šie prioritetai atsispindėtų ir ES išorės politikoje, be kita ko, pasirengimo narystei ir oficialios paramos vystymuisi srityse; pabrėžia, kad teisėmis grindžiamas požiūris į priežiūrą, grindžiamas nediskriminavimo principu, sudarytų sąlygas tokiam integravimui į visas susijusias politikos sritis; pabrėžia, kad būtina užtikrinti sistemingą lyčių ir lygybės aspekto integravimą į visus atitinkamus biudžeto sudarymo proceso etapus – tiek į Komisijos centrinius biudžetus, tiek į ES remiamą politiką ir programas; ragina valstybes nares ir Europos Komisiją pakeisti labai stigmatizuojantį formaliosios ir neformaliosios priežiūros profesijų įvaizdį, o valstybes nares – patvirtinti veiksmingą politiką ir programas, kuriomis būtų kovojama su neįgaliųjų diskriminacija, diskriminacija dėl amžiaus, dėl lyties ir kitų formų diskriminacija, susijusia su išankstiniu nusistatymu ir stereotipais, siejamais su priežiūra, paternalizmu ir priklausomumo koncepcija; pažymi, kad moterys yra vertingas ir neišnaudotas verslumo potencialo šaltinis Europoje, be kita ko, ir priežiūros sektoriuje, kuris gali prisidėti prie naujų inovacijų, pvz., naujų technologijų; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pažymi, kad kova su įsitvirtinusiomis lyčių normomis ir stereotipais yra pirmas žingsnis perskirstant neapmokamų priežiūros ir namų ruošos darbų pareigas vyrams ir moterims, ir ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti teigiamą darbo priežiūros sektoriuje įvaizdį visuomenėje ir patrauklumą tiek vyrams, tiek moterims, planuojant švietimo ir visuomenės informavimo kampanijas ir remiant bandomuosius projektus, kuriais siekiama šio tikslo ir kuriais norima į priežiūros veiklą įtraukti daugiau vyrų ir skatinti vienodą moterų ir vyrų dalyvavimą ir galimybes darbo rinkoje priežiūros paslaugų srityje; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ragina Komisiją stebėti, kaip įgyvendinant Europos semestrą įgyvendinami Europos socialinių teisių ramsčio ir DVT principai; visų pirma ragina reguliariai teikti ataskaitas apie ES priežiūros strategijos įgyvendinimą ir su priežiūra susijusius rodiklius, į kuriuos atsižvelgiama Europos semestre ir konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose; mano, kad priežiūros ekonomika turėtų būti ekonomikos popandeminiu laikotarpiu ramstis, ir ragina Komisiją ir valstybes nares priežiūrai teikti didelę svarbą vykdant atsigavimo po pandemijos veiksmus; tvirtai įsitikinęs, kad įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus turi būti numatyti tiksliniai veiksmai, kuriais siekiama didinti lyčių lygybę visose gyvenimo ir priežiūros srityse, įskaitant priežiūros ir namų ūkio neapmokamo darbo mažinimo ir perskirstymo priemones; |
| --- | --- |

108.

| 109. | pažymi, kad reikia pripažinti ir vertinti priežiūros svarbą Europos ekonomikai, biudžeto sudarymui ir statistikai; ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti priežiūros, visų pirma neapmokamos priežiūros, namų ekonomikos ir namų ruošos darbų, socialinio ir ekonominio indėlio ir rezultatų vertinimo metodus į vertės grandinę įtraukiant neformaliąją priežiūrą, be kita ko, apsvarstant galimybę į kitą socialinių rodiklių suvestinės peržiūrą įtraukti konkrečius rodiklius; ragina Eurostatą ir EIGE įvertinti ekonominį neformaliųjų prižiūrinčiųjų asmenų indėlį į valstybių narių ekonomiką ir ragina Komisiją ir valstybes nares į politikos formavimo procesą įtraukti susijusias alternatyvias ekonominės ir socialinės gerovės priemones; |
| --- | --- |

109.

| 110. | atsižvelgiant į būsimą Komisijos rekomendaciją dėl tinkamų minimalių pajamų, atkreipia dėmesį į aiškią minimaliųjų pajamų ir minimaliųjų pensijų sistemų naudą siekiant laiku ir veiksmingai pasinaudoti priežiūros ir paramos paslaugomis, taip pat užtikrinti deramą gyvenimo lygį prižiūrintiesiems asmenims, kurių dauguma yra moterys, ypač asmenims, kurie teikia neformaliąją neapmokamą priežiūrą, ir ragina Komisiją pabrėžti, kad svarbu išnagrinėti geriausią patirtį, kaip pensijų sistemose galima atsižvelgti į priežiūros pareigas per visą gyvenimo ciklą, ir keistis šia patirtimi; |
| --- | --- |

110.

| 111. | ragina Komisiją būsimą priežiūros strategiją susieti su Europos socialinės ekonomikos veiksmų planu, didinti informuotumą apie socialinės ekonomikos potencialą gerinant darbo sąlygas priežiūros sektoriuje ir sudaryti geresnes galimybes moterims užimti kokybiškas darbo vietas; ragina valstybes nares investuoti į priežiūros ekonomikos plėtrą, tinkamai atsižvelgiant į sektoriaus žmogiškųjų veiksnių aspektus; |
| --- | --- |

111.

| 112. | pripažįsta ir vertina pilietinės visuomenės ir ne pelno organizacijų, pvz., NVO, pacientų organizacijų, labdaros ir religinių ar kitų institucijų teikiamą priežiūrą; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ragina valstybes nares parengti ir persvarstyti savo priežiūros politiką palaikant nuolatinį socialinį ir pilietinį dialogą su socialiniais partneriais, ekspertais, pilietinės visuomenės NVO, nacionalinio ir ES lygmens valdžios institucijomis, priežiūros gavėjams atstovaujančiomis organizacijomis ir formaliaisiais bei neformaliaisiais prižiūrinčiaisiais asmenimis, siekiant remti veiksmingų socialinės rūpybos politikos sprendimų, kurie atitiktų vietos gyventojų poreikius, kūrimą; pabrėžia, kad rengiant, įgyvendinant ir stebint būsimą Europos priežiūros strategiją svarbu aktyviai konsultuotis su prižiūrinčiaisiais asmenimis ir priežiūros paslaugų gavėjais bei jiems atstovaujančiomis organizacijomis; ragina Komisiją ir Tarybą pradėti diskusiją dėl technologijų ir priežiūros kokybės sąsajos; |
| --- | --- |

113.

| 114. | ragina Europos Komisiją atlikti mokslinius tyrimus, kad būtų galima geriau suprasti netinkamo priežiūros teikimo asmenims, kuriems reikalinga priežiūra ir parama, ekonominį ir socialinį poveikį, ir užtikrinti finansavimą, visų pirma pagal būsimą platformą, skirtą mokslinių tyrimų projektams, susijusiems su retųjų ligų socialiniu poveikiu žvelgiant iš pacientų perspektyvos, ir ES masto tinklams bei novatoriškiems projektams, kurie leistų valstybėms narėms kartu kurti ir perduoti gerąją patirtį ir naujoviškus priežiūros modelius, taip pat ypatingą dėmesį skiriant labiausiai paplitusioms ligoms ir ligoms, sukeliančioms negalią, įskaitant reumatines ir raumenų ir kaulų sistemos ligas; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ragina Komisiją užtikrinti, kad EIGE, EUROFOUND ir kitos atitinkamos agentūros turėtų pakankamai išteklių stebėti ir analizuoti, ar ir kaip vykdant politiką daromi numatyti priežiūros sektoriaus patobulinimai, be kita ko, prieinamumo, kokybės, lyčių lygybės, infrastruktūros ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyros srityse; |
| --- | --- |

115.

| 116. | ragina atlikti COVID-19 pandemijos valdymo priežiūros sektoriuje, visos Europos Sąjungos veiksmų ir valstybių narių veiksmų išorinį mokslinį ir etinį vertinimą ir įvertinti dabartinį ES pasirengimo pandemijoms lygį, taip pat ragina valstybes nares ir Komisiją ištirti priežastis, dėl kurių didelė dalis užsikrėtimų COVID-19 ir mirčių nuo šios ligos įvyko vyresnio amžiaus žmonių, neįgaliųjų stacionariosios globos įstaigose ir kitų socialinių paslaugų įstaigose, ir ar buvo neužtikrinamos ar pažeidžiamos žmogaus ir pacientų teisės, kad būtų galima padaryti reikiamas išvadas ir užkirsti kelią tokių tragedijų pasikartojimui per ateities krizes; |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  https://www.who.int/news/item/14-03-2022-who-launches-new-framework-to-support-countries-achieve-integrated-continuum-of-long-term-care

(2)  https://www.ohchr.org/en/documents/thematic-reports/impact-coronavirus-disease-covid-19-enjoyment-all-human-rights-older

(3)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G15/179/91/pdf/G1517991.pdf?OpenElement

(4)  OL L 231, 2021 6 30, p. 21.

(5)  OL L 57, 2021 2 18, p. 17.

(6)  OL L 437, 2020 12 28, p. 30.

(7)  OL L 107, 2021 3 26, p. 1.

(8)  OL L 188, 2019 7 12, p. 79.

(9)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(10)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(11)  OL L 88, 2022 3 16, p. 1.

(12)  OL L 223, 2021 6 22, p. 14.

(13)  OL C 363, 2020 10 28, p. 80.

(14)  OL C 456, 2021 11 10, p. 191.

(15)  OL C 456, 2021 11 10, p. 208.

(16)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0072.

(17)  OL C 456, 2021 11 10, p. 145.

(18)  OL C 189, 2019 6 5, p. 4.

(19)  OL C 474, 2021 11 24, p. 146.

(20)  OL C 371, 2021 9 15, p. 102.

(21)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0038.

(22)  OL C 445, 2021 10 29, p. 75.

(23)  OL C 99, 2022 3 1, p. 122.

(24)  OL C 362, 2021 9 8, p. 8.

(25)  OL C 363, 2020 10 28, p. 164.

(26)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0068.

(27)  OL C 387, 2019 11 15, p. 1.

(28)  Europos Komisija (2021 m.), ES vaiko teisių strategija.

(29)  Eurostatas (2020 m.), Namų ūkio sudėties statistika.

(30)  Europos Komisijos tyrimas „Neformalioji priežiūra Europoje. Oficialaus pripažinimo, prieinamumo ir kokybės galimybių tyrimas“ (angl. „Study on Informal care in Europe – Exploring Formalisation, Availability and Quality“), 2018 m.

(31)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/documents/publication/wcms_838653.pdf

(32)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections /Library/Publications/2020/Policy-brief-COVID-19-and-the-care-economy-en.pdf

(33)  https://www.eurofound.europa.eu/fr/topic/neets

(34)  Europos Komisija ir Socialinės apsaugos komitetas (2021 m.), 2021 m. ilgalaikės priežiūros ataskaita.

(35)  Europos Parlamento tyrimų tarnyba, „Europos Sąjungos demografinės perspektyvos“, 2020 m. kovo mėn., p. 3.

(36)  „The social construction of migrant care work. At the intersection of care, migration and gender“ / Amelita King-Dejardin; Tarptautinis darbo biuras – Ženeva: TDO, 2019 m.

(37)  Socialinės apsaugos komitetas ir Europos Komisija (2021 m.), Ilgalaikės priežiūros ataskaita.

(38)  EBPO (2020 m.) „The effectiveness of social protection for long-term care in old age: Is social protection reducing the risk of poverty associated with care needs“.

(39)  Europos Parlamento tyrimas (2021 m.), „Senėjimo politika – paslaugų prieinamumas skirtingose valstybėse narėse“ (angl. „Ageing policies – access to services in different Member States“).

(40)  Pasaulio ekonomikos forumas: COVID-19 atskleidžia, kaip priežiūra skatina lyčių nelygybę (angl. „COVID-19 highlights how caregiving fuels gender inequality“), https://www.weforum.org/agenda/2020/04/covid-19-highlights-how-caregiving-fuels-gender-inequality/

(41)  2019 m.

(42)  https://eige.europa.eu/about-eige/director-speeches/beyond-beijing-declaration-assessment-and-main-challenges

(43)  https://data.unwomen.org/features/covid-19-pandemic-has-increased-care-burden-how-much-0 https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/04/policy-brief-the-impact-of-covid-19-on-women

(44)  COVID-19 prevencija ir valdymas teikiant ilgalaikės priežiūros paslaugas. Politikos apžvalga, PSO, 2020 m. liepos 24 d.; Stebėjimo duomenys iš viešų internetinių nacionalinių ataskaitų apie COVID-19 ilgalaikės priežiūros įstaigose, ECDC, 2022 m. (https://www.ecdc.europa.eu/en/all-topics-z/coronavirus/threats-and-outbreaks/covid-19/prevention-and-control/LTCF-data)

(45)  http://www.efnweb.be/wp-content/uploads/EFN-MHE-Joint-Statement-October-2021.pdf

(46)  EUROFOUND apžvalga (2021 m.), „Švietimas, sveikatos priežiūra ir būstas. Kaip pasikeitė vaikų ir šeimų galimybės naudotis paslaugomis 2020 m.“ (angl. „Education, healthcare and housing: How access changed for children and families in 2020“).

(47)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Resilience_of%20the%2 0LTC%20sector_V3.pdf

(48)  https://effat.org/?s=european+alliance+calls+on+eu+governments+to+ratify+ convention+on+domestic+workers

(49)  Europos darbo jėgos judumo institutas (https://www.mobilelabour.eu/)

(50)  Europos Komisijos tyrimas „Iššūkiai ilgalaikės priežiūros srityje Europoje 2018m.“ (angl. „Challenges in long-term care in Europe 2018“).

(51)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics

(52)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/women-labour-market-work-life-balance/womens-situation-labour-market_en

(53)  Europos Parlamento tyrimas (2021 m.) „Lyčių lygybė. Ekonominė priežiūros vertė žvelgiant iš taikomų ES fondų perspektyvos“ (angl. „Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds“).

(54)  EIGE, 2020 m. Pekino veiksmų platformos ataskaita, 2021 m.

(55)  EUROFOUND ataskaita (2020 m.) „Ilgalaikę priežiūrą teikiantys darbuotojai. Įdarbinimas ir darbo sąlygos“ (angl. „Long-term care workforce: employment and working conditions“).

(56)  EUROFOUND ataskaita (2020 m.) „Ilgalaikę priežiūrą teikiantys darbuotojai. Užimtumo ir darbo sąlygos“ (angl. „Long-term care workforce: Employment and working conditions“).

(57)  EUROFOUND ataskaita (2020 m.) „Ilgalaikę priežiūrą teikiantys darbuotojai. Užimtumo ir darbo sąlygos“ (angl. „Long-term care workforce: Employment and working conditions“).

(58)  Europos Komisija ir Socialinės apsaugos komitetas (2021 m.), 2021 m. ilgalaikės priežiūros ataskaita.

(59)  Europos Parlamento tyrimas (2021 m.), „Ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjų politika“ (angl. „Policies for long-term carers“).

(60)  EUROFOUND, „Ilgalaikę priežiūrą teikiantys darbuotojai. Užimtumo ir darbo sąlygos“ (angl. „Long-term care workforce: Employment and working conditions“), Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2020 m.

(61)  EUROFOUND ataskaita (2020 m.) „Ilgalaikę priežiūrą teikiantys darbuotojai. Užimtumo ir darbo sąlygos“ (angl. „Long-term care workforce: Employment and working conditions“).

(62)  Europos Komisijos Ilgalaikės priežiūros ataskaita: https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en.

(63)  Europos Komisijos Ilgalaikės priežiūros ataskaita: https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en.

(64)  EIGE ataskaita (2020 m.) „Lyčių nelygybė priežiūros sektoriuje ir jos padariniai darbo rinkai“ (angl. „Gender inequalities in care and consequences for the labour market“). https://eige.europa.eu/publications/gender-inequalities-care-and-consequences-labour-market

(65)  EIGE ataskaita (2021 m.) „Lyčių nelygybė priežiūros sektoriuje ir jos padariniai darbo rinkai“ (angl. „Gender inequalities in care and consequences for the labour market“).

(66)  Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (EUROFOUND), 2016 m. Europos gyvenimo kokybės tyrimas – gyvenimo kokybė, viešųjų paslaugų kokybė ir visuomenės vertinimas, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2018 m.

(67)  https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=ilc_pnp13

(68)  EIGE ataskaita (2021 m.) „Lyčių nelygybė priežiūros sektoriuje ir jos padariniai darbo rinkai“ (angl. „Gender inequalities in care and consequences for the labour market“).

(69)  2019 m. pasaulinės ligų naštos tyrimas (angl. „The Global Burden of Disease Study 2019“): https://www.thelancet.com/journals/lancet/issue/vol396no10258/PIIS0140-6736(20)X0042-0#

(70)  TDO (2018 m.), „Priežiūros darbas ir darbo vietos priežiūros srityje kuriant deramo darbo ateitį“ (angl. „Care work and care jobs for the future of decent work“).

(71)  Europos Parlamento tyrimas (2021 m.), „Ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjų politika“ (angl. „Policies for long-term carers“).

(72)  Europos Parlamento tyrimas (2021 m.) „Lyčių lygybė. Ekonominė priežiūros vertė žvelgiant iš taikomų ES fondų perspektyvos“ (angl. „Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds“).

(73)  Bendras Europos socialinių partnerių pareiškimas dėl vaikų priežiūros ES. https://www.etuc.org/en/document/european-social-partners-joint-statement-childcare-provisions-eu

(74)  2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Vaikų garantijų sistemos.

(75)  Tarybos rekomendacija (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema.

(76)  EIGE ataskaita (2021 m.) „Lyčių nelygybė priežiūros sektoriuje ir jos padariniai darbo rinkai“ (angl. „Gender inequalities in care and consequences for the labour market“).

(77)  Europos Komisijos Ilgalaikės priežiūros ataskaita: https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en.

(78)  Socialinės apsaugos komitetas ir Europos Komisija (2021 m.), Ilgalaikės priežiūros ataskaita.

(79)  Europos Komisijos Ilgalaikės priežiūros ataskaita: https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en.

(80)  „Eurocarers“ 2021 m. ataskaita dėl COVID-19 protrūkio poveikio neformaliosios priežiūros teikėjams visoje Europoje.

(81)  TDO, 2022 m., „Priežiūra darbe. Investicijos į priežiūros atostogas ir paslaugas, kad būtų užtikrintas lyčių lygybės principas darbe“ (angl. „Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work“).

(82)  TDO, 2022 m., „Priežiūra darbe. Investicijos į priežiūros atostogas ir paslaugas, kad būtų užtikrintas lyčių lygybės principas darbe“ (angl. „Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work“).

(83)  Europos Komisija, 2021 m., Žalioji knyga dėl senėjimo.

(84)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/economy-finance/dp074_en.pdf

(85)  „Alzheimer Europe“, „Demencijos Europoje 2019 m. metraštis (2020 m.). Demencijos paplitimo Europoje vertinimas“ (angl. „Dementia in Europe Yearbook 2019 (2020) Estimating the prevalence of dementia in Europe“).

(86)  https://www.oecd.org/fr/publications/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers-92c0ef68-en.htm

(87)  https://www.finanzwende-recherche.de/wp-content/uploads/2021/10/Finanzwende_BourgeronMetzWolf_2021_Private-Equity-Investoren-in-der-Pflege_20211013.pdf

(88)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/article/2021/wages-in-long-term-care-and-other-social-services-21-below-average

(89)  Pirmine prevencija siekiama užkirsti kelią pradiniam sutrikimo atsiradimui. Antrine ir tretine prevencija siekiama sustabdyti arba sulėtinti ligą ir jos poveikį anksti nustatant ir tinkamai gydant, arba sumažinti recidyvo atvejų skaičių lėtinių būklių nusistovėjimą taikant, pavyzdžiui, veiksmingą reabilitaciją. Nuoroda: PSO, Sveikatos skatinimo žodynėlis, 1998 m.

(90)  Duomenys apie etninę kilmę turėtų būti renkami savanoriškai ir anonimiškai tik diskriminacinių veiksmų nustatymo ir kovos su jais tikslais.

(91)  Kaip nustatyta 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacijoje (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema.

(92)  2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tvirtos socialinės Europos teisingai pertvarkai užtikrinti (2020/2084(INI)); 2022 m. balandžio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija „Dėl karo Ukrainoje bėgančių vaikų ir jaunuolių apsauga ES“ (2022/2618(RSP)).

(93)  Skaitmeniniai sprendimai, pavyzdžiui, taikomosios programos, kurias sudaro skirtingi moduliai ir funkcijos, kuriuos galima derinti su pagrindine programos forma, kad programa atitiktų atskirų naudotojų poreikius ir pageidavimus.

(94)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7724

(95)  Socialinės apsaugos komitetas ir Europos Komisija (2021), „Ilgalaikės priežiūros ataskaita. Tendencijos, iššūkiai ir galimybės senėjančioje visuomenėje“, 1 tomas.

(96)  EUROFOUND ataskaita (2020 m.) „Ilgalaikę priežiūrą teikiantys darbuotojai. Užimtumo ir darbo sąlygos“.

(97)  Ekonomikos, mokslo politikos ir gyvenimo kokybės teminis skyrius (2021), EP tyrimas, kurį užsakė EMPL komitetas „Ilgalaikės priežiūros teikėjams skirta politika“.

(98)  Ekonomikos, mokslo politikos ir gyvenimo kokybės teminis skyrius (2021), EP tyrimas, kurį užsakė EMPL komitetas „Ilgalaikės priežiūros teikėjams skirta politika“.

(99)  Santini, Socci ir kt. (2020). Positive and Negative Impacts of Caring among Adolescents Caring for Grandparents. Results from an Online Survey in Six European Countries and Implications for Future Research, Policy and Practice (https://me-we.eu/wp-content/uploads/2020/10/Positive-and-Negative-Impacts-of-Caring.pdf).

(100)  Viešųjų pajamų tikslais valstybės narės turėtų išnagrinėti, kaip geriausiai įteisinti užimtumą ir tokiu būdu surinkti su šiuo darbu susijusias pajamas. Tai darydamos jos turėtų atsižvelgti į mokesčių atskaitos sistemas ir paslaugų čekių naudojimą.

(101)  EUROFOUND, „Understanding the gender pay gap: What difference do sector and occupation make?“ („Moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumų supratimas. Koks yra sektoriaus ir profesijos vaidmuo?“), Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2021 m. EUROFOUND, „Minimum wages in 2021: Annual review“ („Minimalus darbo užmokestis: 2021 m. metinė apžvalga“), serija „Minimalūs darbo užmokesčiai ES, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2021 m.

(102)  https://www.oecd-ilibrary.org/social-issues-migration-health/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers_92c0ef68-en;jsessionid=CUiqVaYYMpv7-fVciq3IIhh787q6ZHLU19L9LeR1.ip-10-240-5-42

(103)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/ report_on_the_eesc_country_visits_to_uk_germany_italy_poland_0.pdf.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/63

---

P9_TA(2022)0279

Psichikos sveikata skaitmeniniame darbo pasaulyje

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl psichikos sveikatos skaitmeniniame darbo pasaulyje (2021/2098(INI))

(2023/C 47/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 6, 9, 114, 153, 169 ir 191 straipsnius, o ypač į 168 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 6, 9, 114, 153, 169 ir 191 straipsnius, o ypač į 168 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 2, 3, 14, 15, 21, 31, 32 ir 35 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 2, 3, 14, 15, 21, 31, 32 ir 35 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 10-ą principą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 10-ą principą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. Jungtinių Tautų Psichikos sveikatos ir gerovės strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. Jungtinių Tautų Psichikos sveikatos ir gerovės strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 18 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) manifestą dėl sveiko atsigavimo po COVID-19, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 18 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) manifestą dėl sveiko atsigavimo po COVID-19,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. PSO Pasaulinę psichikos sveikatos dieną „Psichinės sveikatos priežiūra: užtikrinkime ją visiems“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. PSO Pasaulinę psichikos sveikatos dieną „Psichinės sveikatos priežiūra: užtikrinkime ją visiems“,

| — | atsižvelgdamas į 2021–2025 m. PSO Europos veiksmų psichikos sveikatos srityje planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021–2025 m. PSO Europos veiksmų psichikos sveikatos srityje planą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 8 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) sveikatos politikos tyrimą „Naujas psichikos sveikatos sistemų lyginamasis standartas. Socialinių ir ekonominių išlaidų, susijusių su psichikos sveikata, mažinimas“ ir 2021 m. lapkričio 4 d. psichinės sveikatos ir darbo politikos tyrimą „Sveikesni protai, sveikesnės darbo vietos. Nuo informuotumo iki pokyčių integruotoje psichikos sveikatos įgūdžių ir darbo politikoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 8 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) sveikatos politikos tyrimą „Naujas psichikos sveikatos sistemų lyginamasis standartas. Socialinių ir ekonominių išlaidų, susijusių su psichikos sveikata, mažinimas“ ir 2021 m. lapkričio 4 d. psichinės sveikatos ir darbo politikos tyrimą „Sveikesni protai, sveikesnės darbo vietos. Nuo informuotumo iki pokyčių integruotoje psichikos sveikatos įgūdžių ir darbo politikoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (1),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros (2),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (4),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (5),

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių, skirtų gerinti darbuotojų saugos ir sveikatos sąlygas, diegimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių, skirtų gerinti darbuotojų saugos ir sveikatos sąlygas, diegimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyvą 89/654/EEB dėl būtiniausių darbovietei taikomų saugos ir sveikatos reikalavimų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyvą 89/654/EEB dėl būtiniausių darbovietei taikomų saugos ir sveikatos reikalavimų (7),

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. gegužės 29 d. Tarybos direktyvą 90/270/EEB dėl saugos ir sveikatos apsaugos būtiniausių reikalavimų dirbant su displėjaus ekrano įrenginiais (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. gegužės 29 d. Tarybos direktyvą 90/270/EEB dėl saugos ir sveikatos apsaugos būtiniausių reikalavimų dirbant su displėjaus ekrano įrenginiais (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl ES visuomenės sveikatos strategijos po COVID-19 (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl ES visuomenės sveikatos strategijos po COVID-19 (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl teisės atsijungti (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl teisės atsijungti (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją „Europos jaunimo įgalinimas: užimtumas ir socialinis atsigavimas po pandemijos“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją „Europos jaunimo įgalinimas: užimtumas ir socialinis atsigavimas po pandemijos“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją „Sąžiningos darbo sąlygos, teisės ir socialinė apsauga skaitmeninių platformų darbuotojams. Naujos užimtumo formos, susijusios su skaitmenine plėtra“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją „Sąžiningos darbo sąlygos, teisės ir socialinė apsauga skaitmeninių platformų darbuotojams. Naujos užimtumo formos, susijusios su skaitmenine plėtra“ (13),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 24 d. Tarybos išvadas dėl gerovės ekonomikos (14), kuriose raginama parengti išsamią ES psichikos sveikatos strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 24 d. Tarybos išvadas dėl gerovės ekonomikos (14), kuriose raginama parengti išsamią ES psichikos sveikatos strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas dėl gerovės darbe didinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas dėl gerovės darbe didinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 28 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa. Darbuotojų sauga ir sveikata kintančiame darbo pasaulyje“ (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 28 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa. Darbuotojų sauga ir sveikata kintančiame darbo pasaulyje“ (COM(2021)0323),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 14 d. Komisijos žaliąją knygą „Gyventojų psichikos sveikatos gerinimas. Europos Sąjungos psichikos sveikatos strategijos kūrimas“ (COM(2005)0484), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 14 d. Komisijos žaliąją knygą „Gyventojų psichikos sveikatos gerinimas. Europos Sąjungos psichikos sveikatos strategijos kūrimas“ (COM(2005)0484),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos ataskaitą dėl užimtumo ir socialinių pokyčių Europoje „Stipri socialinė Europa po COVID-19 krizės: skirtumų mažinimas ir poveikio pajamų pasiskirstymui klausimo sprendimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 14 d. Komisijos ataskaitą dėl užimtumo ir socialinių pokyčių Europoje „Stipri socialinė Europa po COVID-19 krizės: skirtumų mažinimas ir poveikio pajamų pasiskirstymui klausimo sprendimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. Europos psichikos sveikatos ir gerovės paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. Europos psichikos sveikatos ir gerovės paktą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 17 d. Europos jaunimo forumo ataskaitą pavadinimu „Po izoliacijos: randai, kuriuos jaunimui paliko pandemija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 17 d. Europos jaunimo forumo ataskaitą pavadinimu „Po izoliacijos: randai, kuriuos jaunimui paliko pandemija“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 9 d. EUROFOUND ataskaitą „COVID-19 poveikis jaunimui Europos Sąjungoje“ ir 2021 m. gegužės 10 d. EUROFOUND ataskaitą „Gyvenimas, darbas ir COVID-19: psichikos sveikatos ir pasitikėjimo silpnėjimas visoje ES prasidėjus pandemijai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 9 d. EUROFOUND ataskaitą „COVID-19 poveikis jaunimui Europos Sąjungoje“ ir 2021 m. gegužės 10 d. EUROFOUND ataskaitą „Gyvenimas, darbas ir COVID-19: psichikos sveikatos ir pasitikėjimo silpnėjimas visoje ES prasidėjus pandemijai“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 7 d. Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros (EU-OSHA) ataskaitą „Raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų prevencija ir didėjanti darbo jėgos įvairovė. Rizikos veiksniai dirbančioms moterims, migrantams ir LGBTI asmenims“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 7 d. Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros (EU-OSHA) ataskaitą „Raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų prevencija ir didėjanti darbo jėgos įvairovė. Rizikos veiksniai dirbančioms moterims, migrantams ir LGBTI asmenims“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 7 d. EU-OSHA ataskaitą „Psichikos sveikatos skatinimas darbo vietoje. Gerosios praktikos ataskaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 7 d. EU-OSHA ataskaitą „Psichikos sveikatos skatinimas darbo vietoje. Gerosios praktikos ataskaita“,

| — | atsižvelgdamas į EU-OSHA 2021 m. spalio 22 d. ataskaitą „Nuotolinis darbas ir pavojus sveikatai COVID-19 pandemijos aplinkybėmis. Šios srities įrodymai ir poveikis politikai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EU-OSHA 2021 m. spalio 22 d. ataskaitą „Nuotolinis darbas ir pavojus sveikatai COVID-19 pandemijos aplinkybėmis. Šios srities įrodymai ir poveikis politikai“,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Europos psichikos sveikatos metai – geresnis darbas, geresnė gyvenimo kokybė“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Europos psichikos sveikatos metai – geresnis darbas, geresnė gyvenimo kokybė“ (15),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 23 d. Komisijos Efektyvių investicijų į sveikatą būdų ekspertų grupės nuomonę „Sveikatos darbuotojų ir kitų ypatingos svarbos darbuotojų psichikos sveikatos rėmimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 23 d. Komisijos Efektyvių investicijų į sveikatą būdų ekspertų grupės nuomonę „Sveikatos darbuotojų ir kitų ypatingos svarbos darbuotojų psichikos sveikatos rėmimas“,

| — | atsižvelgdamas į bendrą 2014 m. spalio 13 d. EU-OSHA ir EUROFOUND ataskaitą „Psichosocialinė rizika Europoje. Paplitimas ir prevencijos strategijos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą 2014 m. spalio 13 d. EU-OSHA ir EUROFOUND ataskaitą „Psichosocialinė rizika Europoje. Paplitimas ir prevencijos strategijos“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. Williso Towerso Watsono darbuotojų patirties tyrimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. Williso Towerso Watsono darbuotojų patirties tyrimą,

| — | atsižvelgdamas į Peticijų komitetui pateiktas peticijas, pvz., Nr. 0956/2018 ir 1186/2018, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijų komitetui pateiktas peticijas, pvz., Nr. 0956/2018 ir 1186/2018,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0184/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0184/2022),

| A. | kadangi teisė į fizinę ir psichikos sveikatą yra pagrindinė žmogaus teisė ir kadangi kiekvienas žmogus turi teisę į aukščiausius siektinus sveikatos standartus; kadangi PSO psichikos sveikatą apibrėžia taip: „Psichikos sveikata – tai gerovės būsena, kuri leidžia asmeniui įveikti daugelį gyvenimo sunkumų, naudoti savo gebėjimus, gerai mokytis ir gerai dirbti bei dalyvauti visuomenės gyvenime“ (16); kadangi psichikos sveikata taip pat yra susijusi su kitomis pagrindinėmis teisėmis, pvz., teise į žmogaus orumą, kaip įtvirtinta ES pagrindinių teisių chartijos 1 straipsnyje, bei teise į asmens neliečiamybę, įskaitant chartijos 3 straipsnyje nurodytą psichinę neliečiamybę; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisė į fizinę ir psichikos sveikatą yra pagrindinė žmogaus teisė ir kadangi kiekvienas žmogus turi teisę į aukščiausius siektinus sveikatos standartus; kadangi PSO psichikos sveikatą apibrėžia taip: „Psichikos sveikata – tai gerovės būsena, kuri leidžia asmeniui įveikti daugelį gyvenimo sunkumų, naudoti savo gebėjimus, gerai mokytis ir gerai dirbti bei dalyvauti visuomenės gyvenime“ (16); kadangi psichikos sveikata taip pat yra susijusi su kitomis pagrindinėmis teisėmis, pvz., teise į žmogaus orumą, kaip įtvirtinta ES pagrindinių teisių chartijos 1 straipsnyje, bei teise į asmens neliečiamybę, įskaitant chartijos 3 straipsnyje nurodytą psichinę neliečiamybę;

| B. | kadangi moksliniai tyrimai rodo, kad COVID-19 pandemija pakeitė organizacinę ir valdymo praktiką, taip pat daugelio Europos darbuotojų darbo sąlygas, o tai savo ruožtu turėjo įtakos darbo laikui, gerovei ir fizinei darbo vietos aplinkai; kadangi sveikatos priežiūros specialistams ir ypatingos svarbos darbuotojams teko ypač didelis krūvis; kadangi dėl daug jėgų reikalaujančio darbo, nepakankamos apsaugos ir dėl savo saugumo kylančios baimės šie darbuotojai patyrė neigiamą psichologinį poveikį; kadangi psichikos sveikatos problemų darbo vietoje supratimas reiškia ne tik psichikos sutrikimų (pvz., depresijos) atpažinimą pagal Tarptautinės ligų klasifikacijos mirtingumo ir sergamumo statistikai diagnostikos kriterijus (17), bet ir siekį skatinti gerovę, vengti nesusipratimų ir stigmatizacijos, taip pat kurti ir taikyti tinkamas priemones ir šių sutrikimų gydymą (18); |
| --- | --- |

B.

kadangi moksliniai tyrimai rodo, kad COVID-19 pandemija pakeitė organizacinę ir valdymo praktiką, taip pat daugelio Europos darbuotojų darbo sąlygas, o tai savo ruožtu turėjo įtakos darbo laikui, gerovei ir fizinei darbo vietos aplinkai; kadangi sveikatos priežiūros specialistams ir ypatingos svarbos darbuotojams teko ypač didelis krūvis; kadangi dėl daug jėgų reikalaujančio darbo, nepakankamos apsaugos ir dėl savo saugumo kylančios baimės šie darbuotojai patyrė neigiamą psichologinį poveikį; kadangi psichikos sveikatos problemų darbo vietoje supratimas reiškia ne tik psichikos sutrikimų (pvz., depresijos) atpažinimą pagal Tarptautinės ligų klasifikacijos mirtingumo ir sergamumo statistikai diagnostikos kriterijus (17), bet ir siekį skatinti gerovę, vengti nesusipratimų ir stigmatizacijos, taip pat kurti ir taikyti tinkamas priemones ir šių sutrikimų gydymą (18);

| C. | kadangi dėl pandemijos padaugėjo priežiūros pareigų, kurios buvo atliekamos dirbant, o tai padarė neproporcingai didelį poveikį moterims ir padidino lyčių nelygybę neapmokamų priežiūros darbų srityje; kadangi tai neigiamai paveikė priežiūros pareigų turinčių darbuotojų psichikos sveikatą – daugelis jų patyrė daug daugiau streso, nes per karantiną ėmėsi daugiau priežiūros pareigų, susijusių su vaikų mokymo namuose ir vaikų priežiūra, teikė neformaliąją priežiūrą arba atliko kitus darbus jų išlaikomiems artimiesiems; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl pandemijos padaugėjo priežiūros pareigų, kurios buvo atliekamos dirbant, o tai padarė neproporcingai didelį poveikį moterims ir padidino lyčių nelygybę neapmokamų priežiūros darbų srityje; kadangi tai neigiamai paveikė priežiūros pareigų turinčių darbuotojų psichikos sveikatą – daugelis jų patyrė daug daugiau streso, nes per karantiną ėmėsi daugiau priežiūros pareigų, susijusių su vaikų mokymo namuose ir vaikų priežiūra, teikė neformaliąją priežiūrą arba atliko kitus darbus jų išlaikomiems artimiesiems;

| D. | kadangi remiantis moksliniais tyrimais, dėl pandemijos pradėta masiškai dirbti nuotoliniu būdu, o tai turėjo teigiamų pasekmių, pvz., padidėjo lankstumas ir savarankiškumas, o kai kuriais atvejais – pagerėjo profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra; kadangi, vis dėlto, nauda ne visada persveria neigiamas pasekmes, pvz., neaiškias ribas tarp savo darbo ir asmeninio gyvenimo, didesnį darbo intensyvumą, su technologijomis susijusį stresą, be to, pernelyg daug laiko praleidžiama interneto erdvėje; kadangi, remiantis EUROFOUND atliktais COVID-19 tyrimais, pandemija sukėlė daug iššūkių nuotoliniu būdu dirbantiems darbuotojams; kadangi, nors platus nuotolinio darbo paplitimas gali būti naudingas darbuotojams ir įmonėms, šioje srityje taip pat turi būti užtikrinta ir skatinama teisė į fizinę ir psichinę sveikatą; |
| --- | --- |

D.

kadangi remiantis moksliniais tyrimais, dėl pandemijos pradėta masiškai dirbti nuotoliniu būdu, o tai turėjo teigiamų pasekmių, pvz., padidėjo lankstumas ir savarankiškumas, o kai kuriais atvejais – pagerėjo profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra; kadangi, vis dėlto, nauda ne visada persveria neigiamas pasekmes, pvz., neaiškias ribas tarp savo darbo ir asmeninio gyvenimo, didesnį darbo intensyvumą, su technologijomis susijusį stresą, be to, pernelyg daug laiko praleidžiama interneto erdvėje; kadangi, remiantis EUROFOUND atliktais COVID-19 tyrimais, pandemija sukėlė daug iššūkių nuotoliniu būdu dirbantiems darbuotojams; kadangi, nors platus nuotolinio darbo paplitimas gali būti naudingas darbuotojams ir įmonėms, šioje srityje taip pat turi būti užtikrinta ir skatinama teisė į fizinę ir psichinę sveikatą;

| E. | kadangi psichosocialinė rizika yra labiausiai paplitusi su nuotoliniu darbu susijusi rizika sveikatai; kadangi pradėjus daugiau dirbti nuotoliniu būdu taip pat pailgėjo darbo valandos ir padaugėjo su darbu susijusio streso; kadangi, pasak EU-OSHA, psichosocialinė rizika gali lemti neigiamus psichologinius, fizinius ir socialinius padarinius, pvz., su darbu susijusį nerimą, pervargimą ar depresiją; kadangi darbo sąlygos, dėl kurių kyla psichosocialinė rizika, gali apimti pernelyg didelį darbo krūvį, prieštaringus reikalavimus, nepakankamą aiškumą dėl konkretaus darbuotojo vaidmens, nepakankamą dalyvavimą priimant sprendimus, kurie daro poveikį darbuotojui, nepakankamą įtaką darbo atlikimo būdui, prastai valdomus organizacinius pokyčius, darbo vietos garantijų trūkumą, neveiksmingą bendravimą, vadovų ar kolegų paramos trūkumą, psichologinį ir seksualinį priekabiavimą bei trečiųjų šalių smurtą; kadangi valstybės narės neturi bendrų teisiškai privalomų standartų ir principų, susijusių su psichosocialine rizika, o tai lemia de facto nevienodą teisinę darbuotojų apsaugą; |
| --- | --- |

E.

kadangi psichosocialinė rizika yra labiausiai paplitusi su nuotoliniu darbu susijusi rizika sveikatai; kadangi pradėjus daugiau dirbti nuotoliniu būdu taip pat pailgėjo darbo valandos ir padaugėjo su darbu susijusio streso; kadangi, pasak EU-OSHA, psichosocialinė rizika gali lemti neigiamus psichologinius, fizinius ir socialinius padarinius, pvz., su darbu susijusį nerimą, pervargimą ar depresiją; kadangi darbo sąlygos, dėl kurių kyla psichosocialinė rizika, gali apimti pernelyg didelį darbo krūvį, prieštaringus reikalavimus, nepakankamą aiškumą dėl konkretaus darbuotojo vaidmens, nepakankamą dalyvavimą priimant sprendimus, kurie daro poveikį darbuotojui, nepakankamą įtaką darbo atlikimo būdui, prastai valdomus organizacinius pokyčius, darbo vietos garantijų trūkumą, neveiksmingą bendravimą, vadovų ar kolegų paramos trūkumą, psichologinį ir seksualinį priekabiavimą bei trečiųjų šalių smurtą; kadangi valstybės narės neturi bendrų teisiškai privalomų standartų ir principų, susijusių su psichosocialine rizika, o tai lemia de facto nevienodą teisinę darbuotojų apsaugą;

| F. | kadangi vis daugiau darbdavių, norėdami sekti savo darbuotojų veiklą, naudoja skaitmenines priemones, pvz., mobiliąsias programėles, programinę įrangą ir dirbtinį intelektą (DI); kadangi algoritminis valdymas kelia naujų sunkumų ateities darbui, pvz., kontrolė pasitelkiant technologijas ir sekimas taikant elgesio prognozavimo ir žymėjimo priemones, nuotolinė pažangos ir veiklos efektyvumo stebėsena realiuoju laiku ir laiko sekimas ir lemti didelį pavojų darbuotojų sveikatai ir saugai, visų pirma jų psichikos sveikatai ir teisei į privatumą ir žmogaus orumą; kadangi dėl skaitmenizacijos ir naujų pažangių technologijų, pvz., DI ir DI pagrįstos įrangos keičiasi darbo pobūdis; kadangi apie 40 proc. tarptautinių įmonių žmogiškųjų išteklių departamentų dabar naudoja dirbtinio intelekto taikomąsias programas, o 70 proc. mano, kad tai yra svarbus jų organizacijos prioritetas; kadangi nauja skaitmeninė ekonomika turi būti reguliuojama siekiant skatinti bendrą gerovę ir užtikrinti plačiosios visuomenės gerovę; |
| --- | --- |

F.

kadangi vis daugiau darbdavių, norėdami sekti savo darbuotojų veiklą, naudoja skaitmenines priemones, pvz., mobiliąsias programėles, programinę įrangą ir dirbtinį intelektą (DI); kadangi algoritminis valdymas kelia naujų sunkumų ateities darbui, pvz., kontrolė pasitelkiant technologijas ir sekimas taikant elgesio prognozavimo ir žymėjimo priemones, nuotolinė pažangos ir veiklos efektyvumo stebėsena realiuoju laiku ir laiko sekimas ir lemti didelį pavojų darbuotojų sveikatai ir saugai, visų pirma jų psichikos sveikatai ir teisei į privatumą ir žmogaus orumą; kadangi dėl skaitmenizacijos ir naujų pažangių technologijų, pvz., DI ir DI pagrįstos įrangos keičiasi darbo pobūdis; kadangi apie 40 proc. tarptautinių įmonių žmogiškųjų išteklių departamentų dabar naudoja dirbtinio intelekto taikomąsias programas, o 70 proc. mano, kad tai yra svarbus jų organizacijos prioritetas; kadangi nauja skaitmeninė ekonomika turi būti reguliuojama siekiant skatinti bendrą gerovę ir užtikrinti plačiosios visuomenės gerovę;

| G. | kadangi susidarius šiai naujai situacijai turime sukurti naują ir platesnę sveikatos ir saugos darbo vietoje apibrėžtį, kuri apimtų ir psichikos sveikatą; |
| --- | --- |

G.

kadangi susidarius šiai naujai situacijai turime sukurti naują ir platesnę sveikatos ir saugos darbo vietoje apibrėžtį, kuri apimtų ir psichikos sveikatą;

| H. | kadangi COVID-19 pandemija padarė neproporcingai didelį poveikį sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros darbuotojų psichikos gerovei. Dauguma šių darbuotojų yra moterys, taip pat pažeidžiami gyventojai, įskaitant etnines mažumas, LGBTIQ bendruomenę, vyresnio amžiaus asmenis, vienišas motinas ar vienišus tėvus, neįgaliuosius, anksčiau psichinės sveikatos problemų turėjusius asmenis, prastesnės socialinės ir ekonominės padėties asmenis, bedarbius ir asmenis, gyvenančius atokiausiuose regionuose arba atokiose vietovėse, kuriose yra silpnas interneto ryšys; kadangi pandemijos metu labai pablogėjo jaunimo psichikos sveikata, o keliose valstybėse narėse su psichikos sveikata susijusių problemų, palyginti su prieš krizę buvusiu lygiu, padaugėjo dvigubai. Be to, pandemija turėjo didelį poveikį jaunimo užimtumui (dalis jaunimo netgi prarado darbo vietas) ir jų pajamų sumažėjimui; kadangi 9 milijonai paauglių (10–19 metų amžiaus asmenų) Europoje turi psichikos sveikatos sutrikimų, o daugiau kaip pusę šių atvejų sudaro nerimas ir depresija; |
| --- | --- |

H.

kadangi COVID-19 pandemija padarė neproporcingai didelį poveikį sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros darbuotojų psichikos gerovei. Dauguma šių darbuotojų yra moterys, taip pat pažeidžiami gyventojai, įskaitant etnines mažumas, LGBTIQ bendruomenę, vyresnio amžiaus asmenis, vienišas motinas ar vienišus tėvus, neįgaliuosius, anksčiau psichinės sveikatos problemų turėjusius asmenis, prastesnės socialinės ir ekonominės padėties asmenis, bedarbius ir asmenis, gyvenančius atokiausiuose regionuose arba atokiose vietovėse, kuriose yra silpnas interneto ryšys; kadangi pandemijos metu labai pablogėjo jaunimo psichikos sveikata, o keliose valstybėse narėse su psichikos sveikata susijusių problemų, palyginti su prieš krizę buvusiu lygiu, padaugėjo dvigubai. Be to, pandemija turėjo didelį poveikį jaunimo užimtumui (dalis jaunimo netgi prarado darbo vietas) ir jų pajamų sumažėjimui; kadangi 9 milijonai paauglių (10–19 metų amžiaus asmenų) Europoje turi psichikos sveikatos sutrikimų, o daugiau kaip pusę šių atvejų sudaro nerimas ir depresija;

| I. | kadangi itin daug ES gyventojų neturi galimybės naudotis viešosiomis psichikos ir profesinės sveikatos priežiūros paslaugomis; kadangi nuo pandemijos pradžios visų amžiaus grupių asmenų psichikos gerovė pasiekė žemiausią lygį. Blogėjančią psichikos sveikatą galima sieti su sutrikdytomis galimybėmis naudotis psichikos sveikatos priežiūros paslaugomis, padidėjusiu darbo krūviu ir darbo rinkos krize – visa tai jaunimui padarė neproporcingai didelį poveikį; kadangi viešosios psichinės ir profesinės sveikatos priežiūros paslaugos yra akivaizdžiai nepakankamai finansuojamos; kadangi su darbu susijęs stresas gali būti kelių veiksnių, pvz., laiko suvaržymų, ilgų ar nereguliarių darbo valandų ir prasto bendravimo ir bendradarbiavimo organizacijoje, pasekmė; kadangi esama stiprių sąsajų tarp migrenos ar sunkių galvos skausmų ir depresijos bei nerimo, taip pat dėl kitų su tuo susijusių psichikos sutrikimų, kurie kenkia darbo rezultatams ir turi įtakos darbuotojų nebuvimui darbe; kadangi klinikiniai ir taikomieji tyrimai, susiję su psichikos sveikatos sutrikimų prevencija, diagnostika ir gydymu, taip pat yra gerokai nepakankamai finansuojami; kadangi psichikos sveikatos problemos šiuo metu yra pagrindinė sergamumo pasaulyje priežastis, o savižudybės yra antra dažniausia jaunimo mirties priežastis Europoje; kadangi prevencija, informuotumo didinimas, gerovės užtikrinimo veikla ir psichinės sveikatos bei sveikos darbo kultūros skatinimas gali duoti teigiamų rezultatų gerinant darbuotojų sveikatą (19); |
| --- | --- |

I.

kadangi itin daug ES gyventojų neturi galimybės naudotis viešosiomis psichikos ir profesinės sveikatos priežiūros paslaugomis; kadangi nuo pandemijos pradžios visų amžiaus grupių asmenų psichikos gerovė pasiekė žemiausią lygį. Blogėjančią psichikos sveikatą galima sieti su sutrikdytomis galimybėmis naudotis psichikos sveikatos priežiūros paslaugomis, padidėjusiu darbo krūviu ir darbo rinkos krize – visa tai jaunimui padarė neproporcingai didelį poveikį; kadangi viešosios psichinės ir profesinės sveikatos priežiūros paslaugos yra akivaizdžiai nepakankamai finansuojamos; kadangi su darbu susijęs stresas gali būti kelių veiksnių, pvz., laiko suvaržymų, ilgų ar nereguliarių darbo valandų ir prasto bendravimo ir bendradarbiavimo organizacijoje, pasekmė; kadangi esama stiprių sąsajų tarp migrenos ar sunkių galvos skausmų ir depresijos bei nerimo, taip pat dėl kitų su tuo susijusių psichikos sutrikimų, kurie kenkia darbo rezultatams ir turi įtakos darbuotojų nebuvimui darbe; kadangi klinikiniai ir taikomieji tyrimai, susiję su psichikos sveikatos sutrikimų prevencija, diagnostika ir gydymu, taip pat yra gerokai nepakankamai finansuojami; kadangi psichikos sveikatos problemos šiuo metu yra pagrindinė sergamumo pasaulyje priežastis, o savižudybės yra antra dažniausia jaunimo mirties priežastis Europoje; kadangi prevencija, informuotumo didinimas, gerovės užtikrinimo veikla ir psichinės sveikatos bei sveikos darbo kultūros skatinimas gali duoti teigiamų rezultatų gerinant darbuotojų sveikatą (19);

| J. | kadangi psichikos sveikatą darbo vietoje veikiančios problemos apima pervargimo darbe sindromą, nuobodulio sindromą, stresą, priekabiavimą, smurtą, stigmatizavimą, diskriminaciją ir ribotas augimo ar skatinimo galimybes – šios problemos gali dar labiau paaštrėti internete; kadangi praėjusiais metais PSO atskleidė, kad visame pasaulyje daugiau kaip 300 mln. žmonių būdingi su darbu susijusių psichikos sutrikimai, pvz., pervargimas darbe, nerimas, depresija ar potrauminis stresas, o vienas iš keturių Europos darbuotojų mano, kad darbas daro neigiamą poveikį jų sveikatai (20); kadangi neigiama darbo aplinka gali sukelti fizinės ir psichinės sveikatos problemų, kenksmingų medžiagų ar alkoholio vartojimo, pravaikštų ir prarasto našumo; |
| --- | --- |

J.

kadangi psichikos sveikatą darbo vietoje veikiančios problemos apima pervargimo darbe sindromą, nuobodulio sindromą, stresą, priekabiavimą, smurtą, stigmatizavimą, diskriminaciją ir ribotas augimo ar skatinimo galimybes – šios problemos gali dar labiau paaštrėti internete; kadangi praėjusiais metais PSO atskleidė, kad visame pasaulyje daugiau kaip 300 mln. žmonių būdingi su darbu susijusių psichikos sutrikimai, pvz., pervargimas darbe, nerimas, depresija ar potrauminis stresas, o vienas iš keturių Europos darbuotojų mano, kad darbas daro neigiamą poveikį jų sveikatai (20); kadangi neigiama darbo aplinka gali sukelti fizinės ir psichinės sveikatos problemų, kenksmingų medžiagų ar alkoholio vartojimo, pravaikštų ir prarasto našumo;

| K. | kadangi apskaičiuota, kad 2015 m. su psichikos sveikatos sutrikimais susijusios išlaidos sudarė daugiau kaip 4 proc. visų ES valstybių narių BVP; kadangi su darbu susijusi depresija yra viena pagrindinių depresijos ir ribotų galimybių vykdyti veiklą priežasčių, be to, apskaičiuota, kad su darbu susijusios depresijos sąnaudos sudaro 620 mlrd. EUR per metus ir dėl to prarandama 240 mlrd. EUR ekonominės veiklos rezultatų (21); kadangi apskaičiuota, jog dėl visų galvos skausmų patiriamos išlaidos ES per metus viršija 110 mlrd. EUR, iš kurių apie 50 mlrd. EUR tenka išlaidoms dėl migrenos; kadangi su prevencija susiję biudžetai visose ES valstybėse narėse tebėra maži ir sudaro 3 proc. visų sveikatos priežiūros išlaidų; |
| --- | --- |

K.

kadangi apskaičiuota, kad 2015 m. su psichikos sveikatos sutrikimais susijusios išlaidos sudarė daugiau kaip 4 proc. visų ES valstybių narių BVP; kadangi su darbu susijusi depresija yra viena pagrindinių depresijos ir ribotų galimybių vykdyti veiklą priežasčių, be to, apskaičiuota, kad su darbu susijusios depresijos sąnaudos sudaro 620 mlrd. EUR per metus ir dėl to prarandama 240 mlrd. EUR ekonominės veiklos rezultatų (21); kadangi apskaičiuota, jog dėl visų galvos skausmų patiriamos išlaidos ES per metus viršija 110 mlrd. EUR, iš kurių apie 50 mlrd. EUR tenka išlaidoms dėl migrenos; kadangi su prevencija susiję biudžetai visose ES valstybėse narėse tebėra maži ir sudaro 3 proc. visų sveikatos priežiūros išlaidų;

| L. | kadangi pagal ES darbuotojų sveikatos ir saugos taisykles (22) darbdaviai privalo užtikrinti darbuotojų sveikatą ir saugą visais darbo aspektais; kadangi darbdaviai yra atsakingi už darbuotojų sveikatą ir saugą net ir jiems dirbant nuotoliniu būdu; kadangi profesinės sąjungos ir darbuotojų sveikatos ir saugos įstaigos darbo vietoje atlieka labai svarbų vaidmenį gindamos darbuotojų pagrindines žmogaus teises į saugią ir patikimą darbo vietą, taip pat ir nuotolinio darbo atveju; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal ES darbuotojų sveikatos ir saugos taisykles (22) darbdaviai privalo užtikrinti darbuotojų sveikatą ir saugą visais darbo aspektais; kadangi darbdaviai yra atsakingi už darbuotojų sveikatą ir saugą net ir jiems dirbant nuotoliniu būdu; kadangi profesinės sąjungos ir darbuotojų sveikatos ir saugos įstaigos darbo vietoje atlieka labai svarbų vaidmenį gindamos darbuotojų pagrindines žmogaus teises į saugią ir patikimą darbo vietą, taip pat ir nuotolinio darbo atveju;

| M. | kadangi stabilus užimtumas, sveikata (įskaitant psichikos sveikatą), visapusiško vystymosi sąlygos, įtakos jausmas ir jaunimo įtraukimas yra pagrindinės išankstinės sąlygos siekiant įveikti krizę, stiprinti visuomenę ir atkurti ekonomiką; |
| --- | --- |

M.

kadangi stabilus užimtumas, sveikata (įskaitant psichikos sveikatą), visapusiško vystymosi sąlygos, įtakos jausmas ir jaunimo įtraukimas yra pagrindinės išankstinės sąlygos siekiant įveikti krizę, stiprinti visuomenę ir atkurti ekonomiką;

Psichikos sveikata ir darbas naudojant skaitmenines technologijas. Per COVID-19 pandemiją įgyta patirtis

| 1. | apgailestauja dėl to, kad COVID-19 pandemijos metu darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų psichikos sveikatai įtakos turėjo tai, kad kilo trikdžių teikiant daugelį paslaugų, pvz., švietimo, sveikatos priežiūros, socialinės paramos. Be to, padaugėjo stresą keliančių veiksnių, pvz., finansinis nesaugumas, baimė netekti darbo, ribotos galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, izoliavimas, su technologijomis susijęs stresas, darbo laiko pokyčiai, netinkamas darbo organizavimas ir nuotolinis darbas; ragina skubiai spręsti psichikos sveikatos problemas taikant tarpsektorinę ir integruotą politiką, kuri būtų visapusiškos ES psichikos sveikatos strategijos ir Europos priežiūros strategijos, papildytos nacionaliniais veiksmų planais, dalis; primena Komisijai, kad visų pirma, darbuotojų sveikatos apsaugos užtikrinimas turėtų būti neatsiejama EU-OSHA pasirengimo planų dalis siekiant užkirsti kelią sveikatos krizėms ateityje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemija ir dėl jos kilusi ekonomikos krizė pakenkė visų gyventojų, visų pirma darbuotojų, savarankiškai dirbančių asmenų, jaunimo, į darbo rinką pereinančių studentų ir vyresnio amžiaus žmonių, psichikos sveikatą ir gerovę, o su darbu susijusi psichosocialinė rizika ir didesnis streso, nerimo ir depresijos lygis padidėjo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemija apsunkino iš švietimo sistemos į darbo rinką pereinančių asmenų padėtį – jaunimas karjeros pradžioje gali patirti daug streso, nerimo ir nežinomybės, dėl pandemijos taip pat gali sumenkti jų įsidarbinimo galimybės ir, lyg uždarame rate, kilti psichikos sveikatos ir gerovės problemų; ragina didinti paramą psichikos sveikatai, be kita ko, teikiamą valstybinių užimtumo tarnybų, siekiant spręsti bedarbių gerovės klausimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja, kad valstybėse narėse psichikos sveikatai nebuvo teikiama pirmenybė (taip, kaip fizinei sveikatai), jai neskirta lėšų ir trūko kvalifikuotų darbuotojų, nepaisant esminės naudos, susijusios su geresne sveikata ir gerove, dideliu ekonominiu našumu bei aktyvesniu dalyvavimu darbe, kurį lemia viešosios investicijos į psichikos sveikatą; mano, kad siekiant pagerinti dabartinę padėtį reikia imtis skubių veiksmų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina ES institucijas ir valstybes nares pripažinti aukštą su darbu susijusių psichikos sveikatos problemų lygį visoje ES ir įsipareigoti imtis veiksmų, kuriais būtų reglamentuojama ir užtikrinama darbo naudojant skaitmenines technologijas aplinka, kuri padėtų užkirsti kelią psichikos problemoms, apsaugoti psichikos sveikatą, užtikrintų tinkamą profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą bei socialinės apsaugos teises darbo vietoje; ragina pradėti dialogą ir šiuo tikslu dėti pastangas kartu su darbdaviais ir darbuotojų atstovais, įskaitant profesines sąjungas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad visose darbo vietose būtina priimti rizikos psichikos sveikatai prevencijos veiksmų planus; ragina imtis tolesnių veiksmų, susijusių su 2021–2025 m. PSO Europos veiksmų psichikos sveikatos srityje plano įgyvendinimu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja dėl to, kad ES veiksmai sveikatos srityje skiriasi nuo Europos Sąjungos sutartyje numatytos taikymo srities, ir ragina ES imtis daugiau veiksmų pagal šią kompetenciją; mano, kad kita sveikatos krizė kils psichikos sveikatos srityje ir kad prireikus Komisija turėtų imtis veiksmų ir kovoti su visais galimais pavojais priimdama privalomas ir neprivalomas priemones ir, laikantis 2019 m. spali 24 d. Tarybos išvadų dėl gerovės ekonomikos, parengti išsamią ES psichikos sveikatos strategiją; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad ES psichikos sveikatos strategijoje turėtų būti siekiama įpareigoti valstybes nares integruoti psichikos sveikatos priežiūros paslaugas į fizinės priežiūros paslaugas, atsižvelgiant į jų tarpusavio sąsajas, teikti veiksmingas priežiūros paslaugas, pagrįstas įrodymais ir žmogaus teisėmis, teikti daugiau paslaugų, kad daugiau žmonių galėtų gauti gydymą ir, be kita ko, padėti žmonėms rasti darbą arba jį išlaikyti; primygtinai tvirtina, kad prasta psichikos sveikata daro poveikį darbuotojų gerovei ir sukelia išlaidų socialinės gerovės sistemoms, nes atsiranda daugiau sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos išlaidų; pabrėžia darbdavio atsakomybę ir esminį tiek darbdavio, tiek socialinių partnerių vaidmenį rengiant ir įgyvendinant tokias iniciatyvas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad per pandemiją išryškėjo visoje Europoje plačiai paplitusi psichikos sveikatos krizė ir atsiskleidė įvairūs valstybių narių reagavimo į ją būdai, taip pat suvokta, kaip svarbu keistis geriausia patirtimi reaguojant į ekstremaliąsias sveikatos situacijas, atskleidžiant prognozavimo spragas, įskaitant pasirengimą, reagavimo priemones ir tinkamą finansavimą; ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti poveikį psichikos sveikatai į savo sveikatos krizę ir reagavimo į ekstremaliąsias situacijas pandemines situacijas bei parengties planus; mano, kad dabartinė psichikos sveikatos krizė turėtų būti laikoma ekstremaliąja sveikatos situacija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina vykstančias derybas dėl reglamento, kuriuo panaikinamas 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai (23), ir vykstančias derybas dėl Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro reformos ir Europos vaistų agentūros įgaliojimų stiprinimo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | giria ypatingos svarbos darbuotojus ir pirminės grandies specialistus, kurie paaukojo savo gerovę, kad pandemijos metu atliktų gyvybes gelbstintį darbą; yra susirūpinęs dėl didesnės su darbu susijusios psichinei sveikatai kylančios rizikos, kylančios sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros darbuotojams; ragina Komisiją būsimuose pasiūlymuose dėl psichikos sveikatos darbe ypač daug dėmesio skirti ypatingos svarbos darbuotojams ir pirminės grandies specialistams; ragina ragina valstybes nares gerinti savo darbo sąlygas, spręsti darbuotojų trūkumo problemą ir skirti reikiamus išteklius siekiant užtikrinti, kad nebereikėtų tiek aukoti, užtikrinant, kad darbuotojai turėtų galimybę nedelsiant naudotis tinkamais psichikos sveikatos ištekliais ir apsauga bei psichologinėmis ir socialinėmis priemonėmis, kurios turėtų būti taikomos ir po didelės krizės; pabrėžia, kad didžioji dauguma ypatingos svarbos darbuotojų ir pirminės grandies specialistų yra moterys, kurios dažnai gauna mažesnes pajamas, todėl patiria didesnę su darbu susijusią riziką psichikos sveikatai; |
| --- | --- |

10.

Skaitmeninė pertvarka ir psichikos sveikata

| 11. | pripažįsta, kad kokybiškas darbas gali suteikti žmonėms tikslą, taip pat užtikrinti jų finansinį saugumą ir nepriklausomumą; pabrėžia teigiamą geros psichikos sveikatos, gerų darbo sąlygų, tinkamo darbo užmokesčio, darbo našumo, gerovės ir gyvenimo kokybės ryšį; pažymi, kad didėjant skaitmenizacijai gali būti suabejota darbuotojų tapatybe ir tikslo pojūčiu – dėl to gali kilti fizinės ir psichinės sveikatos problemų; tvirtina, kad prevencija yra itin svarbi; mano, kad tinkamos darbo sąlygos ir aktyvios darbo rinkos programos galėtų padėti panaikinti psichosocialinę riziką suteikdamos galimybių kurti kokybiškas darbo vietas ir užtikrinti socialinę apsaugą; pažymi, kad dėl depresijos ir psichikos sutrikimų gali būti sunku išlaikyti ir gauti darbą ir kad darbo ieškantiems asmenims reikalinga papildoma parama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta galimybes, kurias skaitmeninė transformacija gali suteikti įdarbinant neįgaliuosius atviroje darbo rinkoje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad skaitmeninė transformacija neturėtų lemti izoliacijos ir socialinės atskirties; be to, atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduria vyresnio amžiaus žmonės, kuriems dėl kintančių darbo sąlygų ir naujų skaitmeninių priemonių ypač gresia skaitmeninė atskirtis; pabrėžia, jog svarbu, kad visi darbuotojai, ypač vyresnio amžiaus žmonės, galėtų mokytis visą gyvenimą ir tobulėti pagal savo individualius poreikius; ragina valstybes nares plėsti vyresnio amžiaus žmonėms skirto skaitmeninio švietimo paslaugas; pabrėžia kartų mainų svarbą darbo aplinkoje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad iniciatyvus požiūris į skaitmenizaciją, pvz., tobulinant darbuotojų skaitmeninius įgūdžius ir taikant lankstų darbo laiką, gali padėti mažinti su darbu susijusį stresą; atkreipia dėmesį į tai, kad DI gali pagerinti darbo sąlygas ir gyvenimo kokybę, įskaitant geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir geresnį prieinamumą neįgaliesiems, prognozuoti darbo rinkos raidą ir remti žmogiškųjų išteklių valdymą užkertant kelią žmonėms būdingam šališkumui; vis dėlto įspėja, kad DI taip pat kelia susirūpinimą dėl privatumo ir darbuotojų sveikatos bei saugos, pvz., teisės atsijungti, ir gali lemti neproporcingą ir neteisėtą darbuotojų sekimą ir stebėseną, pažeidžiant jų orumą ir privatumą, taip pat diskriminacinį elgesį įdarbinimo procesuose ir kitose srityse dėl šališkų algoritmų, be kita ko, dėl lyties, rasės ir etninės kilmės; be to, yra susirūpinęs dėl to, kad DI gali pakenkti žmonių laisvei ir autonomijai, pvz., naudojant elgesio prognozavimo ir žymėjimo priemones, stebėseną ir sekimą tikruoju laiku ir automatizuotas tam tikro elgesio skatinimo priemones, ir prisidėti prie darbuotojų psichikos sveikatos problemų, pvz., pervargimo, su technologijomis susijusio streso, psichologinės perkrovos ir nuovargio; pabrėžia, kad su DI susiję sprendimai darbo vietoje turi būti skaidrūs, sąžiningi, jais turi būti vengiama bet kokio neigiamo poveikio darbuotojams ir dėl jų turi tartis darbdaviai ir darbuotojų atstovai, įskaitant profesines sąjungas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl DI naudojimo darbo vietoje. Juo turėtų būti užtikrinta tinkama darbuotojų teisių ir gerovės, įskaitant psichikos sveikatą, ir pagrindinių teisių, pvz., nediskriminavimo, privatumo, žmogaus orumo, apsauga vis labiau skaitmenizuotose darbo vietose; pažymi, kad priekabiavimas internete paprastai daro neproporcingai didelį poveikį pažeidžiamiausioms grupėms, įskaitant jaunus darbuotojus, moteris ir LGBTIQ asmenis; pabrėžia, kad tik 60 proc. valstybių narių yra priėmusios konkrečius teisės aktus, kuriais siekiama kovoti su patyčiomis ir smurtu darbe, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares pasiūlyti tikslines privalomas priemones, kuriomis būtų siekiama panaikinti ir spręsti šią didėjančią problemą darbe ir apsaugoti aukas visais reikiamais ištekliais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją užtikrinti, kad prevencinės ir apsaugos priemonės, kuriomis siekiama panaikinti smurtą, diskriminavimą ir priekabiavimą darbo pasaulyje, įskaitant trečiųjų šalių vykdomą smurtą ir priekabiavimą (pvz., klientų, vartotojų, svečių ar pacientų), kai įmanoma, būtų taikomos neatsižvelgiant į priekabiavimo priežastį ir apimtų ne tik diskriminaciniu pagrindu grindžiamus atvejus; ragina valstybes nares ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 190 dėl smurto ir priekabiavimo darbo pasaulyje panaikinimo ir Rekomendaciją Nr. 206 dėl smurto ir priekabiavimo ir parengti reikiamus teisės aktus ir politikos priemones, kad smurtas ir priekabiavimas darbo pasaulyje būtų uždraustas, užkardytas ir su juo būtų kovojama; ragina Komisiją užtikrinti, kad į siūlomą direktyvą dėl kovos su smurtu prieš moteris ir smurtu šeimoje (24) pagal taikymo sritį būtų visapusiškai įtrauktas smurtas ir priekabiavimas darbe (kaip nusikalstama veika), o darbuotojams būtų suteikta tinkama apsauga dalyvaujant profesinėms sąjungoms; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad reikia apsaugoti darbuotojus nuo darbdavių išnaudojimo naudojant DI ir algoritminį valdymą, įskaitant elgesio prognozavimo ir žymėjimo priemones, skirtus darbuotojų elgesiui nuspėti ir nustatyti arba atgrasyti nuo darbuotojų vykdomo taisyklių pažeidimo ar sukčiavimo, pažangos ir veiklos rezultatų stebėjimo realiuoju laiku, laiko sekimo programinės įrangos ir automatizuotų tam tikro elgesio skatinimo priemonių; ragina uždrausti darbuotojų stebėjimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad reikia sukurti naują paradigmą, pagal kurią būtų atsižvelgiama į šiuolaikinių darbo vietų sudėtingumą psichikos sveikatos atžvilgiu, nes šiuo metu galiojančių reguliavimo priemonių nepakanka darbuotojų sveikatai ir saugai užtikrinti ir jas reikia atnaujinti ir tobulinti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad technologijų ir DI naudojimas darbo vietoje niekada neturėtų pakenkti darbuotojų psichikos sveikatai ir gerovei; pažymi, kad DI diegimas darbe neturi lemti pernelyg didelės darbuotojų ar jų našumo stebėsenos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad IRT sektoriuje esama didelio lyčių skaitmeninių įgūdžių ir užimtumo atotrūkio, nes čia dirba tik 18 proc. moterų ir 82 proc. vyrų (25); mano, kad yra labai svarbu, jog būtų kuriamos įtraukios technologijų sistemos, siekiant išvengti diskriminacijos, psichikos sveikatos problemų arba žalos, kurią sukelia neįtraukus dizainas; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti siekiant panaikinti moterų skaitmeninį atotrūkį gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (angl. STEM) srityje ir ieškoti paskatų IRT organizacijoms samdyti įvairią darbo jėgą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina Direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, nes ja užtikrinamas lankstumas ir palengvinami su darbu susiję klausimai; vis dėlto pabrėžia, kad moterys ir toliau patiria neproporcingai didelį poveikį – tai ypač atsiskleidė per pandemiją; mano, kad nors nuotolinis darbas suteikia daug galimybių, jis taip pat kelia iššūkių, susijusių su socialine, profesine ir skaitmenine atskirtimi; pabrėžia, kad moterys ir toliau gauna didžiąją dalį atostogų dėl šeiminių priežasčių, o tai ir toliau daro neigiamą poveikį karjeros raidai, asmeniniam tobulėjimui, darbo užmokesčiui ir teisėms į pensijų išmokas; ragina valstybes nares priimti griežtesnius nei nustatyti šioje direktyvoje reikalavimus ir padidinti prižiūrinčiojo asmens atostogoms skirtų dienų skaičių bei mokėti atlyginimą atostogų pasiėmusiems neformaliesiems slaugytojams; ragina valstybes nares tvirtai įsipareigoti apsaugoti darbuotojų šeiminį laiką ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; ragina valstybes nares skatinti vienodą moterų ir vyrų priežiūros pareigų pasidalijimą nustatant neperleidžiamų mokamų atostogų laikotarpius tarp tėvų, kad moterys galėtų dažniau dirbti visą darbo dieną; pabrėžia, kad moterys susiduria su didesne streso, išsekimo, pervargimo ir psichologinio smurto rizika dėl naujos nuotolinio darbo tvarkos ir nepakankamo reglamentavimo siekiant kontroliuoti neteisėtą darbo praktiką; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad pandemijos metu pereita prie nuotolinio darbo, kuris daugeliui darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų suteikė lankstumo; vis dėlto pripažįsta, kad dirbti nuotoliniu būdu taip pat pasirodė ypač sudėtinga nepalankiausioje padėtyje esantiems asmenims ir vienišų tėvų namų ūkiams; pripažįsta, kad derinant nuotolinį darbą ir vaikų (ypač specialių poreikių turinčių vaikų) priežiūrą, gali kilti grėsmė šeimos gyvenimui ir tiek tėvų, tiek vaikų gerovei; ragina darbdavius nustatyti aiškias ir skaidrias nuotolinio darbo tvarkos taisykles siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi darbo valandų, ir užkirsti kelią socialinei ir profesinei izoliacijai bei darbo laiko ir atliekant kitas veiklas namuose praleidžiamo laiko ribų nykimui; pažymi, kad dirbant nuotoliniu būdu pasirodė lengviau organizuoti darbo laiką, nes didėja lankstumas ir nuolatinis darbuotojų prieinamumas, tačiau dėl to dažnai sunku suderinti darbą ir šeimos gyvenimą; vis dėlto primena, kad tinkamai reguliuojamas ir atliekamas nuotolinis darbas suteikia darbuotojams laisvės derinti savo darbo valandas ir grafiką su asmeniniais ir šeimos poreikiais; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad visiškai arba dalinai pereiti prie nuotolinio darbo reikėtų susitarus darbdaviams ir darbuotojų atstovams; |
| --- | --- |

20.

| 21. | susirūpinęs pažymi, kad dar ne visi darbuotojai turi galimybę dirbti nuotoliniu būdu; pabrėžia, kad perėjimas prie nuotolinio darbo gali paveikti asmenų, kuriems gresia skaitmeninė atskirtis, psichikos sveikatą; pabrėžia, kad svarbu kovoti su skaitmenine atskirtimi Europoje ir kad būtinas perkvalifikavimas norint, kad visi darbuotojai turėtų pakankamą skaitmeninių įgūdžių lygį; ragina tikslingiau investuoti į skaitmeninių įgūdžių ugdymą, visų pirma didesnę skaitmeninę atskirtį patiriančioms grupėms, pvz., žemos socialinės ir ekonominės padėties, žemo išsilavinimo, vyresnio amžiaus ir kaimo bei atokiose vietovėse gyvenantiems asmenims; ragina Komisiją pasiūlyti reguliavimo sistemą, kad ES būtų nustatyti būtiniausi nuotolinio darbo reikalavimai, sykiu užtikrinant, kad nuotolinis darbas nekenktų nuotolinių darbuotojų darbo sąlygoms; pabrėžia, kad tokioje reguliavimo sistemoje turėtų būti paaiškintos darbo sąlygos ir turėtų būti užtikrinta, kad toks darbas būtų atliekamas savanoriškai ir kad nuotoliniu būdu dirbančių asmenų teisės, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, darbo krūvis ir darbo rezultatų standartai būtų tokie patys, kokie taikomi darbo vietoje dirbantiems asmenims; ragina Komisiją ir valstybes nares suteikti negaliesiems prieinamumo ir įtraukių technologijų priemones; pažymi, kad ši sistema turėtų būti kuriama konsultuojantis su valstybėmis narėmis ir Europos socialiniais partneriais, visapusiškai laikantis nacionalinių darbo rinkos modelių ir atsižvelgiant į Europos socialinių partnerių bendruosius susitarimus dėl nuotolinio darbo ir skaitmeninimo; ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti psichinę ar fizinę negalią turintiems asmenims; pabrėžia, kad nuotolinių darbuotojų darbo sąlygos yra lygiavertės darbo vietoje dirbančių asmenų darbo sąlygoms ir kad reikia imtis konkrečių priemonių siekiant patikrinti ir remti nuotolinių darbuotojų gerovę; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad teisė atsijungti yra būtina siekiant užtikrinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų, įskaitant dirbančias moteris ir nestandartinį darbą dirbančius asmenis, psichikos gerovę, todėl taip pat reikėtų užtikrinti prevencinį ir kolektyvinį požiūrį į su darbu susijusią psichosocialinę riziką; ragina Komisiją, pasikonsultavus su socialiniais partneriais, pasiūlyti direktyvą dėl būtiniausių standartų ir sąlygų, siekiant užtikrinti, kad visi darbuotojai galėtų veiksmingai naudotis savo teise atsijungti, ir reglamentuoti esamų bei naujų skaitmeninių priemonių naudojimą darbo tikslais, vadovaujantis 2021 m. sausio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl teisės atsijungti ir atsižvelgiant į Europos socialinių partnerių bendrąjį susitarimą dėl skaitmeninimo; be to, ragina valstybes nares geriau koordinuoti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais, nes kai kurios iš jų įgyvendina labai novatorišką politiką ir projektus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad persvarsčius ir atnaujinus Tarybos direktyvas 89/654/EEB ir 90/270/EEB, nustatančias būtiniausius saugos ir sveikatos reikalavimus darbo vietoje ir darbui su displėjaus ekrano įrenginiais, jos, kartu su įvairiais ES agentūrų ir valstybių narių parengtais projektais, gali padėti apsaugoti visus darbuotojus, įskaitant platformų darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad prieinamumo ir tinkamų sąlygų sudarymas yra taikytinas su darbu susijusioje skaitmeninėje aplinkoje, todėl darbdaviai turėtų nustatyti priemones, kuriomis neįgaliesiems, įskaitant asmenis, turinčius psichikos sveikatos problemų, būtų pritaikytos ir užtikrintos sąžiningos ir vienodos darbo sąlygos, įskaitant atitinkamų skaitmeninio prieinamumo standartų, nustatytų Direktyvoje (ES) 2019/882, laikymąsi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą atnaujinti teisės aktų sistemą dėl darbuotojų sveikatos ir saugos persvarstant Tarybos direktyvas 89/654/EEB ir 90/270/EEB dėl saugos ir sveikatos apsaugos būtiniausių reikalavimų darbo vietoje ir dirbant su displėjaus ekrano įrenginiais; |
| --- | --- |

25.

Sauga ir sveikata darbo vietoje

| 26. | yra susirūpinęs dėl atotrūkio tarp dabartinės psichikos sveikatos politikos ir požiūrio darbo vietoje, pagal kurį nėra tinkamai atsižvelgiama į tai, kad darbuotojų apsauga likusią dešimtmečio dalį yra viena pagrindinių ES lyderių vertybių; pabrėžia, kad dėl stigmatizavimo ir diskriminacijos darbuotojai dažnai jaučiasi nepajėgūs kalbėtis apie problemas; ragina valstybes nares užtikrinti, kad darbdaviai vykdytų savo įsipareigojimus teikti paramą ir aiškią informaciją visiems darbuotojams ir kad nukentėję darbuotojai būtų sąžiningai reintegruoti į darbo vietas; ragina darbo vietose sudaryti palankesnes sąlygas naudotis psichikos sveikatos priežiūros paslaugomis ir išorės paslaugomis, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas darbuotojų, kurie gali turėti psichikos sveikatos sutrikimų, sutrikimų prevencijai, ankstyvam atpažinimui ir gydymui, be to, ragina remti minėtų asmenų reintegraciją ir padėti užkirsti kelią atkryčiui, taip pat parengti įmonių psichikos sveikatos prevencijos planus, įskaitant planus dėl savižudybių prevencijos; be to, ragina patvirtinti aiškias ir veiksmingas prevencijos strategijas, taip pat paramos darbuotojams, grįžtantiems į darbą po ilgos pertraukos, strategijas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primena, kad dėl įvairių priežasčių darbe patiriamas priekabiavimas ir diskriminacija yra dažna streso ir atitolimo nuo darbo priežastis; primena, kad visų pirma plačiai paplitusi diskriminacija dėl amžiaus, negalios, lyties, seksualinės orientacijos, rasės, išsilavinimo ar socialinės ir ekonominės padėties ir priklausymo pažeidžiamoms grupėms yra plačiai paplitusi ir darbdaviai turėtų ją spręsti; pabrėžia, kad svarbu įtraukti kovos su priekabiavimu politiką į sveikatos ir saugos priemones skaitmeninėje darbo aplinkoje ir teikti paramą įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), siekiant padėti joms įgyvendinti kovos su priekabiavimu ir patyčiomis politiką; ragina visos ES mastu vykdyti informacinę kampaniją informuotumui apie psichikos sveikatą didinti, siekiant kovoti su tokiais reiškiniais kaip stigmos, klaidingas suvokimas ir socialinė atskirtis, kurie dažnai siejami su prasta psichikos sveikata; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad dabartinės priemonės, skirtos padėti gerinti darbuotojų psichikos sveikatą ir saugą, ypač vertinant ir valdant psichosocialinę riziką, yra nepakankamos ir neveiksmingos; ragina Komisiją nustatyti prevencinius mechanizmus, kuriais būtų užkirstas kelias nerimui, depresijai ir pervargimui, bei priemones, kurios padėtų psichologinių ir socialinių problemų turintiems asmenims reintegruotis į darbo vietą; primena, kad šiuo tikslu itin svarbus individualus ir organizacinis požiūris į darbą (26); vis dėlto pastebi, kad tokia sveikatos būklė gali priklausyti nuo daugelio veiksnių; ragina Komisiją, pasikonsultavus su socialiniais partneriais, persvarstyti savo 2003 m. rugsėjo 19 d. rekomendaciją dėl Europos profesinių ligų sąrašo (27) ir jį papildyti įtraukiant, pvz., su darbu susijusius raumenų ir kaulų sistemos sutrikimus, su darbu susijusius psichosocialinius sutrikimus, visų pirma depresiją, pervargimą, nerimą ir stresą, visas su asbestu susijusias ligas, odos vėžį ir reumatines bei lėtines uždegimines ligas; ragina Komisiją, pasikonsultavus su socialiniais partneriais, pakeisti šią rekomendaciją į direktyvą, kurioje būtų pateiktas minimalus profesinių ligų sąrašas ir nustatyti minimalieji profesinių ligų pripažinimo ir tinkamo kompensavimo susijusiems asmenims reikalavimai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripažįsta, kad bandant panaikinti psichosocialinę riziką nacionalinės darbo inspekcijos gali atlikti svarbų vaidmenį vykdydamos prevencinius ir (arba) taisomuosius intervencinius veiksmus darbo srityje; ragina Europos darbo instituciją parengti nacionalinėms darbo inspekcijoms skirtą bendrą strategiją, siekiant spręsti psichosocialinės rizikos problemą, be kita ko, sukuriant bendrą psichosocialinės rizikos vertinimo ir valdymo sistemą ir atsižvelgiant į įvairius darbo inspektorių mokymo poreikius; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad naujojoje 2021–2027 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginėje programoje teisingai pažymima, kad siekiant kovoti su psichosocialinei gerovei kylančiais pavojais reikia keisti darbo aplinką, tačiau dėmesys sutelkiamas tik į individualius intervencinius veiksmus, o tai yra ribotas psichosocialinės rizikos mažinimo aspektas; pabrėžia, kad reikia skubiai nustatyti bendrą visų ES darbuotojų psichinės sveikatos apsaugos pagrindą, nes jie nėra vienodai apsaugoti visose ES valstybėse narėse nei pagal galiojančius ES teisės aktus; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją, konsultuojantis su socialiniais partneriais, pasiūlyti teisėkūros iniciatyvą dėl psichosocialinės rizikos valdymo ir gerovės darbe, kuria būtų siekiama veiksmingai užkirsti kelią psichosocialinei rizikai darbo vietoje (taip pat ir internete), apmokyti vadovus ir darbuotojus, periodiškai vertinti pažangą ir gerinti darbo aplinką; mano, kad į prevencinę darbuotojų saugos ir sveikatos politiką, nustatant ir užkertant kelią psichosocialinei rizikai, taip pat turėtų būti įtraukiami socialiniai partneriai; pažymi, kad anoniminiai darbuotojų požiūrio tyrimai, pvz., klausimynai ir kitaip surinkti duomenys, gali suteikti naudingos informacijos apie darbuotojų patiriamo streso lygį ir priežastis – tuomet vadovybė gali lengviau nustatyti problemas ir prireikus atlikti koregavimus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į naujausius mokslinius įrodymus ir mokslinius tyrimus psichikos sveikatos srityje, ypač susijusius su inovacinių psichikos sveikatos gydymo metodų galimybėmis; ragina Komisiją atidžiai stebėti ir tikrinti geriausią patirtį, kuri jau buvo sėkmingai įgyvendinta šioje srityje, ir sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis šia geriausia patirtimi; ragina valstybes nares visų pirma užtikrinti, kad būtų įsteigta veiksmingai dirbančių sveikatos ir saugos darbe komitetų, siekiant užtikrinti dažnesnį ir tikslesnį rizikos vertinimą ir sustiprinti esamų sveikatos ir saugos komitetų prerogatyvas, suteikiant jiems teisę naudotis išorės ekspertų paslaugomis, įskaitant nepriklausomus trečiųjų šalių atliekamus su darbu susijusios psichosocialinės rizikos poveikio vertinimus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad labai svarbu, jog vadovams būtų teikiamas psichosocialinis mokymas, kurio reikia norint prisitaikyti prie darbo organizavimo praktikos ir gilinti žinias apie prastą psichikos sveikatą darbe; mano, jog taip pat labai svarbu, kad darbuotojams būtų rengiami ir atitinkami mokymai su darbu susijusios psichosocialinės rizikos prevencijos klausimais; ragina darbdavius skatinti teigiamą požiūrį, politiką ir praktiką siekiant geros profesinės psichikos sveikatos ir gerovės; šiuo tikslu pabrėžia, kad įmonės galėtų apsvarstyti galimybę paskirti ir apmokyti tam tikrą darbuotoją psichikos sveikatos klausimais arba savo įmonės vidaus komunikacijos platformoje sukurti specialų skirsnį, kuriame darbuotojams būtų teikiama informacija apie psichikos sveikatos tarnybas; mano, kad socialiniai partneriai galėtų atlikti esminį vaidmenį rengiant ir vykdant tokius mokymus, ir pabrėžia, kad ypač reikia apmokyti darbo inspekcijas, kad jos galėtų tinkamai užtikrinti darbuotojų apsaugą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti ir didinti informuotumą apie labai paplitusių ir sekinančių neurologinių sutrikimų, pvz., migrenos, poveikį darbuotojų psichikos sveikatai; pažymi, kad darbo vietoje svarbu didinti informuotumą apie tai, kaip svarbu nustatyti ir užkirsti kelią migrenai vengiant dirgiklių; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina ES darbo inspekcijas atliekant patikrinimus atsižvelgti į psichosocialinę darbo aplinką jų inspekcijose; ragina Komisijos Vyresniųjų darbo inspektorių komitetą parengti naują psichosocialinės rizikos kampaniją, remiantis 2012 m. kampanijos išvadomis ir naujesniais pokyčiais; |
| --- | --- |

34.

Šiuolaikiškas darbo pasaulis darbuotojų gerovei užtikrinti

| 35. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, jog darbo vietoje neteikiama pakankamai su psichikos sveikatos palaikymu susijusių paslaugų ir netaikoma pakankamai prevencinių politikos priemonių, darbuotojai dažnai turi pasikliauti nevyriausybinių organizacijų (NVO), kurioms pačioms dažnai trūksta paramos ir išteklių, teikiamomis paslaugomis; ragina darbo vietose užtikrinti, kad darbuotojai gautų prieinamas, profesionalias ir nešališkas pagalbos psichikos sveikatos srityje paslaugas ir teisių gynimo priemones, deramai atsižvelgiant į darbuotojų privatumą ir konfidencialumą, ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad viešoji sveikatos priežiūra apimtų galimybę lengvai gauti nuotolines konsultacijas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją pradėti švietimo ir informuotumo apie psichikos sveikatą darbo vietoje ir psichikos sveikatos klausimų įtraukimo į švietimo programas iniciatyvas, taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares panaudoti ES lėšas psichikos sveikatos skaitmeninėms platformoms ir taikomosioms programoms kurti; ragina Komisiją išnagrinėti galimybes sukurti bendrą ES pagalbos psichikos sveikatos klausimais liniją; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją numatyti tinkamą atitinkamų ES programų biudžetą; primygtinai ragina Komisiją 2023 m. paskelbti ES geros psichikos sveikatos metais, kad būtų įgyvendintos anksčiau minėtos švietimo psichikos sveikatos klausimais ir informuotumo didinimo iniciatyvos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad vietos ir kitos atitinkamos valdžios institucijos turėtų pakankamai darbuotojų ir viešųjų išteklių, kad psichikos sveikatos parama ir paslaugos būtų teikiamos visiems, kuriems jų reikia; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pripažįsta, jog kadangi trūksta statistinių duomenų apie psichikos sveikatos problemų paplitimą darbo vietoje (ypač duomenų apie MVĮ, psichikos sveikatos problemų turinčius jų savininkus ir savarankiškai dirbančius asmenis), nekyla poreikis skubiai imtis veiksmų; ragina valstybes nares, Eurostatą, viešąsias įstaigas, ekspertus, socialinius partnerius ir mokslinių tyrimų bendruomenę bendradarbiauti ir rinkti naujausius duomenis apie su darbu susijusią riziką psichikos sveikatai ir jos neigiamą poveikį, suskirstytus pagal lytį ir kitus svarbius aspektus, taip pat duomenis apie įvairių rūšių intervencinių priemonių veiksmingumą, siekiant darniai skatinti gerinti psichikos sveikatą darbo vietoje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina valstybes nares įvertinti galimybę sukurti vietos ir regioninio lygmens tarpininkavimo paslaugas psichosocialinės rizikos klausimais teikiančias tarnybas, kurios turėtų teikti konsultacijas ir techninę pagalbą savarankiškai dirbantiems asmenims ir darbdaviams, vadovams ir darbuotojams iš labai mažų įmonių ir MVĮ, psichosocialinės rizikos prevencijos ir psichosocialinių konfliktų darbo vietoje klausimais, taip pat skleisti informaciją apie psichosocialinę riziką ir jos prevenciją; yra susirūpinęs dėl to, kad verslininkams, ypač MVĮ, itin reikia paramos siekiant kovoti su kasdiene įtampa, streso veiksniais ir didinti informuotumą apie psichikos sveikatą darbo vietoje, ir ragina ES imtis iniciatyvų siekiant padėti jiems įvertinti riziką, vykdyti prevenciją ir informuotumo didinimo kampanijas bei įgyvendinti gerąją patirtį; pabrėžia EU-OSHA vaidmenį labai mažoms įmonėms ir MVĮ teikiant priemones ir standartus, kad jos galėtų įvertinti savo darbo jėgai kylančią riziką ir įgyvendinti tinkamas prevencijos priemones; mano, kad EU-OSHA vaidmuo šiuo atžvilgiu turėtų būti stiprinamas siekiant skatinti sveikas ir saugias darbo vietas visoje Sąjungoje ir toliau plėtoti iniciatyvas, padėsiančias gerinti prevenciją visų veiklos sektorių darbo vietose; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad per pandemiją jaunimo psichikos sveikata gerokai pablogėjo – ypač paveiktos marginalizuotos jaunos moterys ir jaunuoliai; apgailestauja, kad kalbant apie investicijas į psichikos sveikatos mokslinius tyrimus, jaunimas nėra tikslinė grupė, nepaisant akivaizdžios ilgalaikės ankstyvųjų intervencinių veiksmų naudos; atkreipia dėmesį į tai, kad 2021 m. 64 proc. 18–34 m. amžiaus jaunų asmenų grėsė depresija dėl užimtumo, finansinių ir švietimo perspektyvų stokos, taip pat dėl vienišumo ir socialinės izoliacijos; pabrėžia, kad viena iš geriausių priemonių jaunimo psichikos sveikatos problemoms spręsti (28) yra suteikti jiems reikšmingų galimybių siekti geros kokybės išsilavinimo ir darbo vietų; ragina Komisiją spręsti patekimo į darbo rinką sutrikimo problemą, dėl kurios jaunimui kyla didesnis psichikos sutrikimų pavojus, ir imtis veiksmų siekiant padėti jaunimui gauti ir išlaikyti tinkamą darbą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su Parlamentu ir laikantis subsidiarumo principo, pasiūlyti bendrą teisinę sistemą, kuria būtų užtikrinamas teisingas atlyginimas už stažuotes ar dalyvavimą pameistrystės programose ir taip būtų išvengiama išnaudojimo; ragina Komisiją parengti rekomendaciją siekiant užtikrinti, kad stažuočių, pameistrystės ir įdarbinimo laikotarpiai būtų prilyginami darbo patirčiai, taigi jais remiantis būtų suteikiama galimybė gauti socialines išmokas; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  OL L 57, 2021 2 18, p. 17.

(2)  OL L 188, 2019 7 12, p. 79.

(3)  OL L 151, 2019 6 7, p. 70.

(4)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(5)  OL L 299, 2003 11 18, p. 9.

(6)  OL L 183, 1989 6 29, p. 1.

(7)  OL L 393, 1989 12 30, p. 1.

(8)  OL L 156, 1990 6 21, p. 14.

(9)  OL C 316, 2021 8 6, p. 2.

(10)  OL C 371, 2021 9 15, p. 102.

(11)  OL C 456, 2021 11 10, p. 161.

(12)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0045.

(13)  OL C 117, 2022 3 11, p. 53.

(14)  OL C 400, 2019 11 26, p. 9.

(15)  OL C 44, 2013 2 15, p. 36.

(16)  PSO faktų suvestinė, „Psichikos sveikata: mūsų atsako stiprinimas“, 2022 m. birželio 17 d.

(17)  Tarptautinė ligų klasifikacija mirtingumo ir sergamumo statistikai, „Su užimtumu ar nedarbu susijusios problemos“.

(18)  Psichikos sutrikimų sąrašas, pateiktas PSO faktų suvestinėje apie psichikos sutrikimus, 2022 m. birželio 8 d.

(19)  Prieš pandemiją buvo manoma, kad psichikos sveikatos problemų per savo gyvenimą patirs 25 proc. ES piliečių; Source: Europos sveikatingumo skatinimo darbe tinklas, „Darbdavių vadovas. Psichinės sveikatos darbo vietoje skatinimas“, 2011 m. kovo mėn.

(20)  EUROFOUND, 6-asis Europos darbo sąlygų tyrimas, 2017 m.

(21)  Komisijos Efektyvių investicijų į sveikatą būdų ekspertų grupės nuomonė, „Sveikatos darbuotojų ir kitų ypatingos svarbos darbuotojų psichikos sveikatos rėmimas“, 2021 m. birželio 23 d.

(22)  EU-OSHA Tarybos direktyvos 89/391/EEB santrauka, paskutinį kartą atnaujinta 2021 m. gegužės 3 d.

(23)  OL L 293, 2013 11 5, p. 1.

(24)  Pasiūlymas dėl 2022 m. kovo 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kovos su smurtu prieš moteris ir smurtu šeimoje (COM(2022)0105).

(25)  Europos Komisijos 2020 m. moterų dalyvavimo skaitmeninėje ekonomikoje rezultatų suvestinė.

(26)  EU-OSHA ataskaita „Nuotolinis darbas ir pavojus sveikatai COVID-19 pandemijos aplinkybėmis. Šios srities įrodymai ir poveikis politikai“, 2021 m. spalio 22 d.

(27)  OL L 238, 2003 9 25, p. 28.

(28)  EBPO, „Pagalba jaunimo psichikos sveikatos srityje per COVID-19 krizę“, 2021 m. gegužės 12 d., ir Europos jaunimo forumas, „Po izoliacijos: randai, kuriuos jaunimui paliko pandemija“, 2021 m. birželio 17 d.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/75

---

P9_TA(2022)0280

Bankų sąjunga. 2021 m. metinė ataskaita

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija „Bankų sąjunga. 2021 m. metinė ataskaita“ (2021/2184(INI))

(2023/C 47/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnį, 127 straipsnio 6 dalį ir 140 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnį, 127 straipsnio 6 dalį ir 140 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją „Bankų sąjunga. 2020 m. metinė ataskaita“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją „Bankų sąjunga. 2020 m. metinė ataskaita“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tolesnius veiksmus, susijusius su Parlamento 2021 m. spalio 7 d. rezoliucija „Bankų sąjunga. 2020 m. metinė ataskaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tolesnius veiksmus, susijusius su Parlamento 2021 m. spalio 7 d. rezoliucija „Bankų sąjunga. 2020 m. metinė ataskaita“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko (ECB) dokumentą „Pastabos dėl Europos Parlamento pateikto indėlio rezoliucijoje „Bankų sąjunga. 2020 m. metinė ataskaita““ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko (ECB) dokumentą „Pastabos dėl Europos Parlamento pateikto indėlio rezoliucijoje „Bankų sąjunga. 2020 m. metinė ataskaita““ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 23 d. paskelbtą ECB 2020 m. metinę ataskaitą dėl priežiūros veiklos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 23 d. paskelbtą ECB 2020 m. metinę ataskaitą dėl priežiūros veiklos (3),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 7 d. paskelbtus 2022–2024 m. ECB priežiūros veiklos prioritetus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 7 d. paskelbtus 2022–2024 m. ECB priežiūros veiklos prioritetus (4),

| — | atsižvelgdamas į Bendros pertvarkymo valdybos (BPV) atsakymą į Europos Parlamento 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją „Bankų sąjunga. 2020 m. metinė ataskaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendros pertvarkymo valdybos (BPV) atsakymą į Europos Parlamento 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją „Bankų sąjunga. 2020 m. metinė ataskaita“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Skaitmeniniai finansai: dėl kriptoturto kylanti rizika. Reguliavimo ir priežiūros iššūkiai finansinių paslaugų, įstaigų ir rinkų srityje“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Skaitmeniniai finansai: dėl kriptoturto kylanti rizika. Reguliavimo ir priežiūros iššūkiai finansinių paslaugų, įstaigų ir rinkų srityje“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Tolesnis kapitalo rinkų sąjungos plėtojimas: galimybės gauti kapitalo rinkos finansavimą gerinimas, visų pirma MVĮ, ir tolesnis neprofesionalių investuotojų galimybių dalyvauti kūrimas“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Tolesnis kapitalo rinkų sąjungos plėtojimas: galimybės gauti kapitalo rinkos finansavimą gerinimas, visų pirma MVĮ, ir tolesnis neprofesionalių investuotojų galimybių dalyvauti kūrimas“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų ataskaitą „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų ataskaitą „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 27 d. Komisijos bankų sektoriaus dokumentų rinkinį (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 27 d. Komisijos bankų sektoriaus dokumentų rinkinį (7),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 30 d. Komisijos konsultacijas dėl ES bankų sektoriaus makroprudencinės politikos tobulinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 30 d. Komisijos konsultacijas dėl ES bankų sektoriaus makroprudencinės politikos tobulinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 20 d. Komisijos teisės aktų rinkinį dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 20 d. Komisijos teisės aktų rinkinį dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu (9),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. ECB finansinio stabilumo apžvalgą (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. ECB finansinio stabilumo apžvalgą (10),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Skaitmeninis euras: poveikis politikai ir perspektyvos“, ir kurį 2022 m. sausio mėn. paskelbė Vidaus politikos generalinis direktoratas (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Skaitmeninis euras: poveikis politikai ir perspektyvos“, ir kurį 2022 m. sausio mėn. paskelbė Vidaus politikos generalinis direktoratas (11),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 2 d. ECB ataskaitą dėl skaitmeninio euro (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 2 d. ECB ataskaitą dėl skaitmeninio euro (12),

| — | atsižvelgdamas į ECB ataskaitą „Skaitmeninių euro eksperimentų taikymo sritis ir pagrindinės pamokos“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ECB ataskaitą „Skaitmeninių euro eksperimentų taikymo sritis ir pagrindinės pamokos“ (13),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 1 d. įsigaliojusį ECB ir Jungtinės Karalystės valdžios institucijų susitarimo memorandumą (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 1 d. įsigaliojusį ECB ir Jungtinės Karalystės valdžios institucijų susitarimo memorandumą (14),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. ECB ir Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) Klimato rizikos stebėsenos grupės dokumentą „Su klimatu susijusi rizika ir finansinis stabilumas“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos mėn. ECB ir Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) Klimato rizikos stebėsenos grupės dokumentą „Su klimatu susijusi rizika ir finansinis stabilumas“ (15),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. ECB atliktą visos ekonomikos testavimą nepalankiausiomis sąlygomis klimato srityje (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. ECB atliktą visos ekonomikos testavimą nepalankiausiomis sąlygomis klimato srityje (16),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio mėn. paskelbtą ECB tikslinę vidaus modelių peržiūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio mėn. paskelbtą ECB tikslinę vidaus modelių peržiūrą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. ECB ataskaitą „Klimato ir aplinkos rizikos valdymo padėtis bankų sektoriuje. Bankų taikomų metodų, skirtų klimato ir aplinkos rizikai valdyti, priežiūros apžvalgos ataskaita“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. ECB ataskaitą „Klimato ir aplinkos rizikos valdymo padėtis bankų sektoriuje. Bankų taikomų metodų, skirtų klimato ir aplinkos rizikai valdyti, priežiūros apžvalgos ataskaita“ (17),

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą ir Glazgo klimato paktą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą ir Glazgo klimato paktą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. paskelbtą BPV 2020 m. metinę ataskaitą (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. paskelbtą BPV 2020 m. metinę ataskaitą (18),

| — | atsižvelgdamas į 2021–2023 m. BPV daugiametę darbo programą ir jos 2021 m. darbo programą (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021–2023 m. BPV daugiametę darbo programą ir jos 2021 m. darbo programą (19),

| — | atsižvelgdamas į Bendros pertvarkymo valdybos (BPV) 2022 m. Komisijos darbo programą (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendros pertvarkymo valdybos (BPV) 2022 m. Komisijos darbo programą (20),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 24 d. Europos bankininkystės institucijos (EBI) ataskaitą „9-ojo TFAS įgyvendinimas ES institucijose. Stebėsenos ataskaita“ (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 24 d. Europos bankininkystės institucijos (EBI) ataskaitą „9-ojo TFAS įgyvendinimas ES institucijose. Stebėsenos ataskaita“ (21),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 15 d. ECB rekomendaciją dėl dividendų paskirstymo COVID-19 pandemijos metu (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 15 d. ECB rekomendaciją dėl dividendų paskirstymo COVID-19 pandemijos metu (22),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą dėl neveiksnių paskolų problemos sprendimo po COVID-19 pandemijos (COM(2020)0822), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą dėl neveiksnių paskolų problemos sprendimo po COVID-19 pandemijos (COM(2020)0822),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl lyčių pusiausvyros skiriant į ES ekonomikos ir pinigų politikos srities pareigybes (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl lyčių pusiausvyros skiriant į ES ekonomikos ir pinigų politikos srities pareigybes (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją „Euro tarptautinio vaidmens stiprinimas“ (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją „Euro tarptautinio vaidmens stiprinimas“ (24),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. Bendros pertvarkymo valdybos (BPV) stebėsenos ataskaitą dėl rizikos mažinimo rodiklių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. Bendros pertvarkymo valdybos (BPV) stebėsenos ataskaitą dėl rizikos mažinimo rodiklių,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 7 d. Europos Centrinio Banko (ECB) dokumentą „Pastabos dėl Parlamento pateikto indėlio rezoliucijoje „Bankų sąjunga. 2020 m. metinė ataskaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 7 d. Europos Centrinio Banko (ECB) dokumentą „Pastabos dėl Parlamento pateikto indėlio rezoliucijoje „Bankų sąjunga. 2020 m. metinė ataskaita“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 806/2014 siekiant sukurti Europos indėlių garantijų sistemą (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 806/2014 siekiant sukurti Europos indėlių garantijų sistemą (COM(2015)0586),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. Europos priežiūros institucijų (EPI) antrąją bendro rizikos vertinimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. Europos priežiūros institucijų (EPI) antrąją bendro rizikos vertinimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio mėn. EBI ataskaitą „Europos bankininkystės sistemos rizikos vertinimas“ (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio mėn. EBI ataskaitą „Europos bankininkystės sistemos rizikos vertinimas“ (25),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 16 d. EBI tyrimą „Rizikos ribojimo priežiūros institucijų, kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros institucijų ir finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo ir keitimosi informacija pagal Direktyvą 2013/36/ES gairės“ (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 16 d. EBI tyrimą „Rizikos ribojimo priežiūros institucijų, kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros institucijų ir finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo ir keitimosi informacija pagal Direktyvą 2013/36/ES gairės“ (26),

| — | atsižvelgdamas į ESRV dokumentą „COVID-19 paramos priemonių poveikio finansiniam stabilumui stebėsena“, grindžiamą 2021 m. kovo 25 d. ir birželio 24 d. ESRV bendrosios valdybos posėdžiuose parengtomis pastabomis (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESRV dokumentą „COVID-19 paramos priemonių poveikio finansiniam stabilumui stebėsena“, grindžiamą 2021 m. kovo 25 d. ir birželio 24 d. ESRV bendrosios valdybos posėdžiuose parengtomis pastabomis (27),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio mėn. ESRV dokumentą „Ekspertų grupės ataskaita dėl makrolygio rizikos ribojimo pozicijos. II etapas (įgyvendinimas)“ (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio mėn. ESRV dokumentą „Ekspertų grupės ataskaita dėl makrolygio rizikos ribojimo pozicijos. II etapas (įgyvendinimas)“ (28),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 1 d. Finansinio stabilumo tarybos galutinę ataskaitą „Pernelyg didelių, kad joms būtų galima leisti žlugti, įstaigų reformų padarinių įvertinimas“ (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 1 d. Finansinio stabilumo tarybos galutinę ataskaitą „Pernelyg didelių, kad joms būtų galima leisti žlugti, įstaigų reformų padarinių įvertinimas“ (29),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio mėn. Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto užsakytą išsamią analizę „Nepasiduoti. ES privalo išlaikyti aukštus bankinio sektoriaus standartus Europos ekonomikai atsigaunant po COVID-19 pandemijos“ (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio mėn. Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto užsakytą išsamią analizę „Nepasiduoti. ES privalo išlaikyti aukštus bankinio sektoriaus standartus Europos ekonomikai atsigaunant po COVID-19 pandemijos“ (30),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio mėn. Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato Ekonomikos valdymo paramos skyriaus (EGOV) analizę „Pinigų plovimo prevencija bankų sektoriuje. Priežiūros ir reguliavimo sistemos stiprinimas“ (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio mėn. Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato Ekonomikos valdymo paramos skyriaus (EGOV) analizę „Pinigų plovimo prevencija bankų sektoriuje. Priežiūros ir reguliavimo sistemos stiprinimas“ (31),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio mėn. Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto užsakytą išsamią analizę „Ar pandemija paskatino struktūrinius pokyčius bankų sektoriuje?“ (32), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio mėn. Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto užsakytą išsamią analizę „Ar pandemija paskatino struktūrinius pokyčius bankų sektoriuje?“ (32),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio mėn. Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato Ekonomikos valdymo paramos skyriaus (EGOV) analizę „Pertvarkymo kliūtys. Kokia padėtis?“ (33), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio mėn. Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato Ekonomikos valdymo paramos skyriaus (EGOV) analizę „Pertvarkymo kliūtys. Kokia padėtis?“ (33),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio mėn. Vidaus politikos generalinio direktorato Ekonomikos valdymo paramos skyriaus (EGOV) tyrimą „Krizių valdymo ir indėlių draudimo sistemos apžvalga. Kai kurių susijusių aspektų santrauka“ (34), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio mėn. Vidaus politikos generalinio direktorato Ekonomikos valdymo paramos skyriaus (EGOV) tyrimą „Krizių valdymo ir indėlių draudimo sistemos apžvalga. Kai kurių susijusių aspektų santrauka“ (34),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0186/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0186/2022),

| A. | kadangi bankų sąjungą šiuo metu sudaro Bendras priežiūros mechanizmas (BPM) ir Bendras pertvarkymo mechanizmas (BPeM) ir jos pagrindas – bendras taisyklių sąvadas, užtikrinantis visišką bankų sąjungos narių krizės priežiūros ir valdymo suderinimą ir yra neatsiejama Sąjungos finansinio stabilumo dalis; kadangi, nors Direktyvoje dėl indėlių garantijų (35) sistemų nustatyti aukšti minimalūs standartai indėlių apsaugos srityje, bankų sąjunga vis dar nebaigta kurti, nes dar nėra sukurtas trečiasis ramstis – Europos indėlių garantijų sistema (EIGS); |
| --- | --- |

A.

kadangi bankų sąjungą šiuo metu sudaro Bendras priežiūros mechanizmas (BPM) ir Bendras pertvarkymo mechanizmas (BPeM) ir jos pagrindas – bendras taisyklių sąvadas, užtikrinantis visišką bankų sąjungos narių krizės priežiūros ir valdymo suderinimą ir yra neatsiejama Sąjungos finansinio stabilumo dalis; kadangi, nors Direktyvoje dėl indėlių garantijų (35) sistemų nustatyti aukšti minimalūs standartai indėlių apsaugos srityje, bankų sąjunga vis dar nebaigta kurti, nes dar nėra sukurtas trečiasis ramstis – Europos indėlių garantijų sistema (EIGS);

| B. | kadangi norint sukurti stabilesnę, konkurencingą ir darnią ekonominę ir pinigų sąjungą reikia tvirtos bankų sąjungos ir geriau išvystytos ir saugios kapitalo rinkų sąjungos; kadangi abu projektai yra tarpusavyje susiję, tai plėtojant vieną projektą, kitas turėtų būti pasistūmėti į priekį ir būtų pasiekta pažanga; kadangi bankų sąjunga ir kapitalo rinkų sąjunga yra būtinos, siekiant stiprinti ES ekonomiką po COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

B.

kadangi norint sukurti stabilesnę, konkurencingą ir darnią ekonominę ir pinigų sąjungą reikia tvirtos bankų sąjungos ir geriau išvystytos ir saugios kapitalo rinkų sąjungos; kadangi abu projektai yra tarpusavyje susiję, tai plėtojant vieną projektą, kitas turėtų būti pasistūmėti į priekį ir būtų pasiekta pažanga; kadangi bankų sąjunga ir kapitalo rinkų sąjunga yra būtinos, siekiant stiprinti ES ekonomiką po COVID-19 pandemijos;

| C. | kadangi Bendro pertvarkymo fondo finansinio stabilumo stiprinimo priemonė pradės galioti 2022 m., t. y. dvejais metais anksčiau nei planuota; |
| --- | --- |

C.

kadangi Bendro pertvarkymo fondo finansinio stabilumo stiprinimo priemonė pradės galioti 2022 m., t. y. dvejais metais anksčiau nei planuota;

| D. | kadangi bankų sąjunga yra atvira visoms ES valstybėms narėms; kadangi Bulgarija ir Kroatija prisijungė prie Europos valiutų kurso mechanizmo (VKM II) ir įstojo į bankų sąjungą; |
| --- | --- |

D.

kadangi bankų sąjunga yra atvira visoms ES valstybėms narėms; kadangi Bulgarija ir Kroatija prisijungė prie Europos valiutų kurso mechanizmo (VKM II) ir įstojo į bankų sąjungą;

| E. | kadangi Rusijos agresija prieš Ukrainą ir agresijos ekonominiai padariniai turės tiesioginį ir netiesioginį poveikį ES bankų sektoriui; kadangi šiuo metu sunku įvertinti šio poveikio stiprumą ir mastą; kadangi ES bankai atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant sankcijų, kurias ES nustatė Rusijai reaguodama į invaziją, įgyvendinimą ir laikymąsi; |
| --- | --- |

E.

kadangi Rusijos agresija prieš Ukrainą ir agresijos ekonominiai padariniai turės tiesioginį ir netiesioginį poveikį ES bankų sektoriui; kadangi šiuo metu sunku įvertinti šio poveikio stiprumą ir mastą; kadangi ES bankai atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant sankcijų, kurias ES nustatė Rusijai reaguodama į invaziją, įgyvendinimą ir laikymąsi;

| F. | kadangi ES bankų sektoriaus atsakas į pandemijos sukeltą krizę parodė, kad šis sektorius yra atsparus, grindžiamas nuo pasaulinės finansų krizės atlikta reguliavimo peržiūra ir kuriam palankesnes sąlygas sudarė bendras taisyklių sąvadas ir suderinta priežiūra bankų sąjungoje; kadangi išskirtinės ir būtinos viešosios politikos paramos priemonės ir kapitalo apsaugos praktika taip pat suteikė didelę paramą bankų sektoriui; kadangi bendras neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis toliau mažėjo ir 2021 m. trečiąjį ketvirtį siekė 2,17 proc., nors kai kuriose valstybėse narėse absoliučioji neveiksnių paskolų apimtis tebėra didelė; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES bankų sektoriaus atsakas į pandemijos sukeltą krizę parodė, kad šis sektorius yra atsparus, grindžiamas nuo pasaulinės finansų krizės atlikta reguliavimo peržiūra ir kuriam palankesnes sąlygas sudarė bendras taisyklių sąvadas ir suderinta priežiūra bankų sąjungoje; kadangi išskirtinės ir būtinos viešosios politikos paramos priemonės ir kapitalo apsaugos praktika taip pat suteikė didelę paramą bankų sektoriui; kadangi bendras neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis toliau mažėjo ir 2021 m. trečiąjį ketvirtį siekė 2,17 proc., nors kai kuriose valstybėse narėse absoliučioji neveiksnių paskolų apimtis tebėra didelė;

| G. | kadangi laiku teikiama ir tikslinga parama COVID-19 pandemijos metu suteikė bankams galimybių toliau teikti paskolas, apsaugoti darbo vietas ir įmones ir prisidėti prie ekonomikos augimo; kadangi šios priemonės buvo gera pradinė priemonė krizei įveikti; kadangi yra galimybė laipsniškai atsisakyti paramos priemonių, suteikiant galimybę naudoti gaivinimo priemonėms visai ekonomikai atsigauti; kadangi reikia sumažinti vis dar esamą sisteminę riziką, kurią kelia ES bankų sistemos tarpusavio ryšiai ir sudėtingumas, dėl kurių kyla „per didelių, kad jiems būtų leista žlugti“, problema; |
| --- | --- |

G.

kadangi laiku teikiama ir tikslinga parama COVID-19 pandemijos metu suteikė bankams galimybių toliau teikti paskolas, apsaugoti darbo vietas ir įmones ir prisidėti prie ekonomikos augimo; kadangi šios priemonės buvo gera pradinė priemonė krizei įveikti; kadangi yra galimybė laipsniškai atsisakyti paramos priemonių, suteikiant galimybę naudoti gaivinimo priemonėms visai ekonomikai atsigauti; kadangi reikia sumažinti vis dar esamą sisteminę riziką, kurią kelia ES bankų sistemos tarpusavio ryšiai ir sudėtingumas, dėl kurių kyla „per didelių, kad jiems būtų leista žlugti“, problema;

| H. | kadangi ECB Bankų priežiūros tarnyba pranešė, kad ji leis bankams veikti žemiau jų 2-ojo ramsčio gairių (P2G) ir jungtinio rezervo reikalavimo lygio bent iki 2022 m. pabaigos, automatiškai nepradedant priežiūros veiksmų; kadangi šio sprendimo tikslas – užtikrinti, kad bankai ir toliau galėtų skolinti realiajai ekonomikai; |
| --- | --- |

H.

kadangi ECB Bankų priežiūros tarnyba pranešė, kad ji leis bankams veikti žemiau jų 2-ojo ramsčio gairių (P2G) ir jungtinio rezervo reikalavimo lygio bent iki 2022 m. pabaigos, automatiškai nepradedant priežiūros veiksmų; kadangi šio sprendimo tikslas – užtikrinti, kad bankai ir toliau galėtų skolinti realiajai ekonomikai;

| I. | kadangi baigiantis COVID-19 pandemijai Sąjunga turi ir toliau laikytis aukštų standartų, ypač kapitalo reikalavimų ir rizikos valdymo praktikos srityje, kad ateityje būtų užtikrintas sektoriaus atsparumas; |
| --- | --- |

I.

kadangi baigiantis COVID-19 pandemijai Sąjunga turi ir toliau laikytis aukštų standartų, ypač kapitalo reikalavimų ir rizikos valdymo praktikos srityje, kad ateityje būtų užtikrintas sektoriaus atsparumas;

| J. | kadangi, nepaisant didelio bankų sektoriaus atsparumo COVID-19 krizės metu, esama rizikos, kad sektorius gali patirti pažeidžiamumą, visų pirma susijusį su turto kokybe, pvz., neveiksniomis paskolomis, kai bus laipsniškai panaikintos laikinos paramos priemonės, todėl tam reikės atidaus stebėjimo ir valdymo; |
| --- | --- |

J.

kadangi, nepaisant didelio bankų sektoriaus atsparumo COVID-19 krizės metu, esama rizikos, kad sektorius gali patirti pažeidžiamumą, visų pirma susijusį su turto kokybe, pvz., neveiksniomis paskolomis, kai bus laipsniškai panaikintos laikinos paramos priemonės, todėl tam reikės atidaus stebėjimo ir valdymo;

| K. | kadangi bankų sąjunga turėtų padėti spręsti bankų ir valstybių tarpusavio ryšio, kuris vis dar egzistuoja, problemą; kadangi daugelyje bankų didėja valstybės skolos pozicijų lygis; kadangi valstybės skolos prudencinis vertinimas turėtų atitikti tarptautinius standartus; |
| --- | --- |

K.

kadangi bankų sąjunga turėtų padėti spręsti bankų ir valstybių tarpusavio ryšio, kuris vis dar egzistuoja, problemą; kadangi daugelyje bankų didėja valstybės skolos pozicijų lygis; kadangi valstybės skolos prudencinis vertinimas turėtų atitikti tarptautinius standartus;

| L. | kadangi bankų ir finansų rinkų sektoriaus vaidmuo yra labai svarbus ekonomikos atsigavimui ir perėjimui prie anglies dioksido neišskiriančios ir skaitmeninės ekonomikos, visų pirma nukreipiant pagrindinį finansavimą investicijoms skatinti (ypač MVĮ); kadangi tokiam iššūkiui įveikti reikės tvirto, stabilaus, atsparaus ir gerai kapitalizuoto bankų sektoriaus kartu su integruotomis kapitalo rinkomis; |
| --- | --- |

L.

kadangi bankų ir finansų rinkų sektoriaus vaidmuo yra labai svarbus ekonomikos atsigavimui ir perėjimui prie anglies dioksido neišskiriančios ir skaitmeninės ekonomikos, visų pirma nukreipiant pagrindinį finansavimą investicijoms skatinti (ypač MVĮ); kadangi tokiam iššūkiui įveikti reikės tvirto, stabilaus, atsparaus ir gerai kapitalizuoto bankų sektoriaus kartu su integruotomis kapitalo rinkomis;

| M. | kadangi į perėjimą prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos būtina atsižvelgti, kai vertinamas bankų balansų tvarumas, nes šie veiksniai gali daryti poveikį investicijoms įvairiuose sektoriuose ir regionuose; kadangi reikia toliau vertinti šią galimą riziką ir taikyti į ateitį orientuotas rizikos valdymo priemones, kuriomis būtų galima suvaldyti ilgesnio laikotarpio su klimatu ir aplinka susijusią riziką; |
| --- | --- |

M.

kadangi į perėjimą prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos būtina atsižvelgti, kai vertinamas bankų balansų tvarumas, nes šie veiksniai gali daryti poveikį investicijoms įvairiuose sektoriuose ir regionuose; kadangi reikia toliau vertinti šią galimą riziką ir taikyti į ateitį orientuotas rizikos valdymo priemones, kuriomis būtų galima suvaldyti ilgesnio laikotarpio su klimatu ir aplinka susijusią riziką;

| N. | kadangi dėl didelio finansų skaitmeninimo potencialo ES bankų sektoriuje padaryta didelė technologinė pažanga, nes padidėjo bankų paslaugų teikimo veiksmingumas ir padidėjo noras diegti inovacijas; kadangi finansų skaitmeninimas taip pat kelia iššūkių ES bankų sektoriui dėl kibernetinio saugumo rizikos, duomenų privatumo, kovos su pinigų plovimu rizikos ir vartotojų apsaugos problemų; kadangi ES bankų sektorius turi didinti savo kibernetinį atsparumą, siekiant užtikrinti, kad IRT sistemos galėtų atlaikyti įvairių rūšių kibernetinio saugumo grėsmes; kadangi finansų skaitmeninimas turės didelį poveikį fizinio aptarnavimo bankininkystei, taip pat banko paslaugų prieinamumui kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl didelio finansų skaitmeninimo potencialo ES bankų sektoriuje padaryta didelė technologinė pažanga, nes padidėjo bankų paslaugų teikimo veiksmingumas ir padidėjo noras diegti inovacijas; kadangi finansų skaitmeninimas taip pat kelia iššūkių ES bankų sektoriui dėl kibernetinio saugumo rizikos, duomenų privatumo, kovos su pinigų plovimu rizikos ir vartotojų apsaugos problemų; kadangi ES bankų sektorius turi didinti savo kibernetinį atsparumą, siekiant užtikrinti, kad IRT sistemos galėtų atlaikyti įvairių rūšių kibernetinio saugumo grėsmes; kadangi finansų skaitmeninimas turės didelį poveikį fizinio aptarnavimo bankininkystei, taip pat banko paslaugų prieinamumui kaimo vietovėse;

| O. | kadangi iššūkiai kyla dėl kriptoturto ir kriptovaliutos, o tai yra sudėtingi reiškiniai, dėl kurių reikia imtis patikimų politinių sprendimų, kuriais būtų užtikrinta paskatų diegti inovacijas ir investuotojų bei vartotojų apsaugos pusiausvyra; kadangi bankams tenka vis didesnė atsakomybė šioje srityje; kadangi reikia atsižvelgti į kriptovaliutos gavybos poveikį aplinkai, taip pat į grėsmę saugumui, kylančią dėl kriptovaliutų piniginės anonimiškumo; |
| --- | --- |

O.

kadangi iššūkiai kyla dėl kriptoturto ir kriptovaliutos, o tai yra sudėtingi reiškiniai, dėl kurių reikia imtis patikimų politinių sprendimų, kuriais būtų užtikrinta paskatų diegti inovacijas ir investuotojų bei vartotojų apsaugos pusiausvyra; kadangi bankams tenka vis didesnė atsakomybė šioje srityje; kadangi reikia atsižvelgti į kriptovaliutos gavybos poveikį aplinkai, taip pat į grėsmę saugumui, kylančią dėl kriptovaliutų piniginės anonimiškumo;

| P. | kadangi, atsižvelgiant į vis dar esančias ES kovos su pinigų plovimu sistemos spragas, reikia griežtesnės, suderintos ir veiksmingos kovos su pinigų plovimu priežiūros ir vykdymo užtikrinimo, nes tai būtina siekiant apsaugoti ES finansų sistemos vientisumą ir apsaugoti nuo didelės rizikos trečiųjų valstybių keliamų grėsmių; kadangi vis dar esama didelių skirtumų, susijusių su ES nacionalinių institucijų vykdoma kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūra ir ES kovos su pinigų plovimu teisės aktų taikymu; |
| --- | --- |

P.

kadangi, atsižvelgiant į vis dar esančias ES kovos su pinigų plovimu sistemos spragas, reikia griežtesnės, suderintos ir veiksmingos kovos su pinigų plovimu priežiūros ir vykdymo užtikrinimo, nes tai būtina siekiant apsaugoti ES finansų sistemos vientisumą ir apsaugoti nuo didelės rizikos trečiųjų valstybių keliamų grėsmių; kadangi vis dar esama didelių skirtumų, susijusių su ES nacionalinių institucijų vykdoma kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūra ir ES kovos su pinigų plovimu teisės aktų taikymu;

| Q. | kadangi šiuo metu ES ir Jungtinė karalystė yra įsipareigojusios išlaikyti reguliavimo ir priežiūros bendradarbiavimą finansinių paslaugų srityje ir šis bendradarbiavimu grindžiamas požiūris turėtų būti ilgalaikių ES ir Jungtinės Karalystės santykių pagrindas; kadangi Komisija išplės savo laikiną leidimą, kuriuo ES bankams ir fondų valdytojams bus leidžiama naudotis Jungtinės Karalystės tarpuskaitos namais; |
| --- | --- |

Q.

kadangi šiuo metu ES ir Jungtinė karalystė yra įsipareigojusios išlaikyti reguliavimo ir priežiūros bendradarbiavimą finansinių paslaugų srityje ir šis bendradarbiavimu grindžiamas požiūris turėtų būti ilgalaikių ES ir Jungtinės Karalystės santykių pagrindas; kadangi Komisija išplės savo laikiną leidimą, kuriuo ES bankams ir fondų valdytojams bus leidžiama naudotis Jungtinės Karalystės tarpuskaitos namais;

| R. | kadangi vartotojai, investuotojai ir visi indėlininkai turėtų būti tinkamai apsaugoti bankų sąjungoje ir turėtų būti gerai informuojama apie visus jiems įtakos turinčius sprendimus; kadangi vartotojų ir investuotojų apsauga taip pat yra itin svarbi stiprinant kapitalo rinkų sąjungą; kadangi ES teisė visiems ES gyvenantiems vartotojams suteikia bendrą bazinį apsaugos lygį; kadangi nacionalinės taisyklės, kuriomis įgyvendinami ES vartotojų apsaugos reikalavimai, skiriasi visoje bankų sąjungoje, todėl visoje ES reikia labiau suderintos ir geresnės vartotojų apsaugos; kadangi bankų sąjungoje vis dar trūksta veiksmingų priemonių vartotojų patiriamoms problemoms spręsti, pvz., dirbtiniam sudėtingumui, nesąžiningai komercinei praktikai, galimybių pažeidžiamoms grupėms naudotis pagrindinėmis paslaugomis nebuvimui; |
| --- | --- |

R.

kadangi vartotojai, investuotojai ir visi indėlininkai turėtų būti tinkamai apsaugoti bankų sąjungoje ir turėtų būti gerai informuojama apie visus jiems įtakos turinčius sprendimus; kadangi vartotojų ir investuotojų apsauga taip pat yra itin svarbi stiprinant kapitalo rinkų sąjungą; kadangi ES teisė visiems ES gyvenantiems vartotojams suteikia bendrą bazinį apsaugos lygį; kadangi nacionalinės taisyklės, kuriomis įgyvendinami ES vartotojų apsaugos reikalavimai, skiriasi visoje bankų sąjungoje, todėl visoje ES reikia labiau suderintos ir geresnės vartotojų apsaugos; kadangi bankų sąjungoje vis dar trūksta veiksmingų priemonių vartotojų patiriamoms problemoms spręsti, pvz., dirbtiniam sudėtingumui, nesąžiningai komercinei praktikai, galimybių pažeidžiamoms grupėms naudotis pagrindinėmis paslaugomis nebuvimui;

| S. | kadangi vienas iš pagrindinių bankų sąjungos tikslų yra tai, kad mokesčių mokėtojai neturėtų padengti išlaidų, susijusių su taisomaisiais veiksmais, kai bankas žlunga; |
| --- | --- |

S.

kadangi vienas iš pagrindinių bankų sąjungos tikslų yra tai, kad mokesčių mokėtojai neturėtų padengti išlaidų, susijusių su taisomaisiais veiksmais, kai bankas žlunga;

| T. | kadangi krizių valdymo ir indėlių draudimo sistema turėtų užtikrinti nuoseklų ir veiksmingą požiūrį į visus bankus, neatsižvelgiant į jų dydį ar verslo modelį, taip pat padėti išsaugoti finansinį stabilumą, kiek galima sumažinti mokesčių mokėtojų pinigų naudojimą ir užtikrinti vienodas sąlygas visoje ES, visapusiškai paisant subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

T.

kadangi krizių valdymo ir indėlių draudimo sistema turėtų užtikrinti nuoseklų ir veiksmingą požiūrį į visus bankus, neatsižvelgiant į jų dydį ar verslo modelį, taip pat padėti išsaugoti finansinį stabilumą, kiek galima sumažinti mokesčių mokėtojų pinigų naudojimą ir užtikrinti vienodas sąlygas visoje ES, visapusiškai paisant subsidiarumo principo;

Bendrosios pastabos

| 1. | primena, kad bankų sąjunga, kuri sujungia atsakomybę už euro zonos bankų priežiūrą ir pertvarkymą ir reikalauja, kad bankai visoje ES bankų sistemoje vykdytų veiklą pagal tą patį taisyklių sąvadą, yra esminis elementas siekiant baigti kurti EPS ir vidaus rinką; pažymi, kad pirmieji du bankų sąjungos ramsčiai – BPM ir BPeM – jau veikia ir veikia visu pajėgumu; vis dėlto pažymi, kad dar nesukurta bendra indėlių draudimo sistema (EIDS); |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad pagrindinis bankų sąjungos tikslų – užtikrinti bankų sistemos saugumą ir stabilumą euro zonoje ir visoje ES bei neleisti, kad bankai būtų gelbėjami mokesčių mokėtojų pinigais; primena, kad nuo 2008 m. finansų krizės pradžios padaryta didelė pažanga sukūrus BPM ir BPeM: Europos bankai dabar turi tvirtesnes galimybes atlaikyti finansinius sukrėtimus, o pertvarkymo mechanizmai taikomi siekiant užtikrinti, kad žlungančius bankus būtų galima likviduoti nenaudojant mokesčių mokėtojų pinigų; remia pastangas stiprinti ir baigti kurti bankų sąjungą ir pabrėžia, kad pažanga įvairiose jos srityse turėtų vykti lygiagrečiai; pabrėžia, kad didelis darbas, kurio imtasi siekiant sukurti bankų sąjungą, prisidėjo prie didesnio pasitikėjimo ES bankų sektoriumi ir padidino jo atsparumą bei konkurencingumą, todėl ES bankai COVID-19 pandemijos metu tvirtai, geriau kapitalizuoti ir galintys atlikti esminį vaidmenį užtikrinant galimybes gauti finansavimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad visos euro zonos valstybės narės yra bankų sąjungos dalis ir kad prie jos taip pat gali prisijungti euro zonai nepriklausančios valstybės narės; mano, kad bankų sąjunga turėtų būti kuriama skaidriai, nuosekliai ir patikimai, taip pat ir euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms; atkreipia dėmesį į tai, kad bankų sąjungai nepriklausančios valstybės narės taip pat privalo laikytis bendro taisyklių sąvado, kuris atsirado dėl ES bankų sistemos suderinimo ir integracijos proceso, ir kad jų bankų sistemos de facto yra glaudžiai susijusios su bankų sąjunga; palankiai vertina Bulgarijos ir Kroatijos prisijungimą prie bankų sąjungos ir tai, kad Bulgarijos levas ir Kroatijos kuna buvo įtraukti į VKM II; pabrėžia, kad norint dalyvauti bankų sąjungoje yra privaloma laikytis ES standartų ir teisės aktų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Rusijos įsiveržimo į Ukrainą ir invazijos ekonominių pasekmių Europos ekonomikai; atkreipia dėmesį į tai, kad tiesioginis ir netiesioginis šio karo poveikis bus reikšmingas ES ekonomikai, nors šiuo metu dar sunku tai kiekybiškai įvertinti ir tai gali kelti pavojų ES bankų sektoriaus stabilumui; todėl ragina ECB, EPI ir nacionalines kompetentingas institucijas atidžiai stebėti karo poveikį ES bankų sektoriui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad palyginti bankų sektorius pasirodė esąs pakankamai atsparus COVID-19 krizei ir atliko svarbų vaidmenį kuo labiau mažindamas pandemijos sukeltą neigiamą poveikį ekonomikai; atkreipia dėmesį į tai, kad šis atsparumas yra reguliavimo reformų, priimtų po ankstesnės pasaulinės finansų krizės, rezultatas; taip pat pabrėžia laikinų priemonių, įskaitant priemones pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (36) (greitas sprendimas pagal Kapitalo reikalavimų reglamentą), kurios sudarė sąlygas bankams toliau skolinti namų ūkiams ir įmonėms, vaidmenį ir ECB suteiktų papildomų kapitalo galimybių vaidmenį; pabrėžia, kad po 2008 m. finansų krizės įgyvendintos reguliavimo reformos turėtų būti apsaugoti ir kad turėtų būti pašalintos reglamentavimo spragos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad skubios pagalbos priemonės bankų skolinimo namų ūkiams ir įmonėms pajėgumams remti turėtų būti taikomos tol, kol tai būtina; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu užtikrinti gerai koordinuotą, apdairų, laipsnišką ir tikslinį perėjimą nuo pagalbos pandemijos prie ekonomikos gaivinimo paramos priemonių, įskaitant reformas valstybėse narėse pagal nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo reformų planus; pabrėžia, kad numatoma laipsniškai panaikinti skubios pagalbos priemones; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad priimant sprendimą dėl galimo laipsniško šių priemonių panaikinimo reikia atsižvelgti į didelį nestabilumą, kurį sukėlė Rusijos invazija į Ukrainą; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad 2021 m. gruodžio 16 d. ECB valdančiosios tarybos sprendimą nutraukti grynojo turto pirkimą pagal specialiąją pandeminę pirkimo programą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia esminį ES bankų sektoriaus ir kapitalo rinkų vaidmenį finansuojant Europos ekonomikos atsparumą, atsigavimą ir žaliąją bei skaitmeninę transformaciją, be kita ko, užtikrinant MVĮ galimybes gauti kreditą; primena, kad, siekiant įvykdyti šias užduotis, ES bankų sektorius turi būti stiprus, atsparus, gerai reguliuojamas ir turinti pakankamai kapitalo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad stiprios ir gerai struktūruotos kapitalo rinkų sąjungos sukūrimas kartu su bankų sąjungos kūrimu padės sudaryti geresnes Europos ekonomikos finansavimo sąlygas tiek namų ūkiams, tiek įmonėms, kurios vis dar labai priklausomos nuo bankų kreditų, kad paskatintų investicijas ir darbo vietų kūrimą, kartu prisidedant prie Europos ekonomikos atsparumo ir pereinant į žaliąją pertvarką; pabrėžia, kad siekiant baigti kurti kapitalo rinkų sąjungą būtina užtikrinti priimtų taisyklių proporcingumą ir neprofesionaliųjų klientų apsaugą; palankiai vertina 2021 m. lapkričio 25 d. pateiktus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama pažangos kapitalo rinkų sąjungos srityje; ragina Komisiją ir EPI įvertinti poreikį geriau reguliuoti šešėlinės bankininkystės sektorių ir prireikus pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, taip pat nuolat stebėti kapitalo rinkų atsparumą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina 2022–2024 m. ECB priežiūros prioritetus, kuriais siekiama: (1) atsigauti po pandemijos nepažeistiems, 2) pasinaudoti galimybe šalinti struktūrinius trūkumus taikant veiksmingas skaitmeninimo strategijas ir sustiprintą valdymą ir 3) kovoti su kylančia rizika, įskaitant su klimatu susijusią, aplinkos, IT ir kibernetinę riziką; pripažįsta, kad pastaraisiais metais bankų sektorius dėjo daug pastangų, kad išspręstų šias problemas, ir atkreipia dėmesį į pasiektus rezultatus; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tai, kad sumažintas bendras neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis; pabrėžia, kad ES ir nacionalinės priežiūros institucijos turi atidžiai stebėti riziką, nes palaipsniui panaikinamos skubios viešosios paramos priemonės; pabrėžia apdairaus rizikos valdymo ir tinkamų atidėjinių sudarymo svarbą; primena, kad rizikos mažinimas kartu su rizikos pasidalijimu bankų sektoriuje prisidėtų prie stabilesnės, stipresnės ir į ekonomikos augimą labiau orientuotos bankų sąjungos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | remia vykdomą darbą, susijusį su Bazelio III taisyklėmis ir atsižvelgdamas į tai palankiai vertina 2021 m. spalio 27 d. Komisijos bankų teisės aktų rinkinį; mano, kad įgyvendinimo procese ES turi užtikrinti visišką suderinamumą su Bazelio standartais, kartu atsižvelgiant į proporcingumo principą, ir prireikus turėtų atsižvelgti į ES bankų sektoriaus ypatumus ir įvairovę, užtikrinant, kad ES bankai ir toliau galėtų konkuruoti su jų pasauliniais konkurentais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad bankų sektorius prisitaiko prie skaitmeninimo iššūkių ir galimybių, o tai leis bankams geriau aptarnauti klientus nuotoliniu būdu, siūlyti naujus produktus ir suteikti galimybių didinti išlaidų efektyvumą; pabrėžia, kad bankų sektorius yra ypač pažeidžiamas kibernetinių išpuolių grėsmėms; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina pažangą, padarytą nagrinėjant pasiūlymus dėl reglamento ir direktyvos dėl skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriui (DORA) ir dėl direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti, kuria panaikinama Direktyva (ES) 2016/1148 (TIS 2.0), kurios yra reguliavimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankias sąlygas bankų sektoriaus kovai su elektroniniais nusikaltimais, pagrindas; ragina Europos priežiūros institucijos ir ENISA dėtų daugiau pastangų siekiant stebėti ir mažinti riziką, susijusią su trečiosiomis šalimis, už ES ribų IRT srityje; pabrėžia, kad reikia toliau investuoti ir vykdyti mokslinius tyrimus siekiant sukurti novatoriškus bankų sektoriaus kibernetinio saugumo stiprinimo būdus; mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama vartotojų saugumui, finansiniam stabilumui, vientisumui ir neutralumui technologijų atžvilgiu; ragina skatinti finansinę įtrauktį, ypač pažeidžiamų grupių, kurių skaitmeninis ar finansinis raštingumas žemas; palankiai vertina pažangą, susijusią su skaitmeninių finansų dokumentų rinkiniu; pabrėžia, kad bankai turi išsaugoti plačias fizinio aptarnavimo bankininkystės paslaugas, ypač kaimo vietovėse; susidomėjęs palankiai vertina darbą, susijusį su skaitmeniniu euru, kuris bus naudojamas kartu su grynaisiais pinigais; ragina ECB būsimoje veikloje apsvarstyti galimą skaitmeninio euro poveikį mokėjimams, bankų skolinimo pajėgumams ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad BPM ir JK finansų priežiūros institucijos bendradarbiavimo pagrindas yra 2021 m. sausio 1 d. įsigaliojęs ECB ir Jungtinės Karalystės valdžios institucijų susitarimo memorandumas; pažymi, kad Komisija neseniai pranešė, kad išplės savo laikiną leidimą, kuriuo ES bankams ir fondų valdytojams leidžiama naudotis Jungtinės Karalystės tarpuskaitos namais, taip išvengiant bet kokio trumpalaikio gniuždymo poveikio; ragina Komisiją imtis priemonių, kad vidutinės trukmės laikotarpiu ES būtų lengviau atlikti tarpuskaitą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apgailestauja dėl to, kad ES finansų institucijose ir įstaigose neužtikrinama visiška lyčių pusiausvyra, o ypač dėl to, kad vis dar nepakankamai moterų eina vykdomąsias pareigas bankų ir finansinių paslaugų srityse; mano, kad kandidatų į ES finansų institucijas ir įstaigas atranka turi būti vykdoma vadovaujantis pasiekimų ir gebėjimų kriterijais, kad tam tikra institucija ar įstaiga galėtų veikti kuo efektyviau; ragina vyriausybes ir visas institucijas bei įstaigas užtikrinti lyčių pusiausvyrą būsimuose kandidatų į ES institucijas kandidatus sąrašuose ir pakartoja savo įsipareigojimą nesvarstyti kandidatų sąrašų, jei nebuvo laikomasi lyčių pusiausvyros principo; labai apgailestauja dėl to, kad į galutinį sąrašą, kurį Euro grupė apsvarstė kitai Europos stabilumo mechanizmo direktorių valdybai, neįtraukta nė viena moteris kandidatė; pabrėžia, kad lyčių pusiausvyra valdybose ir tarp darbuotojų teikia tiek visuomeninę, tiek ekonominę naudą; ragina finansų įstaigas reguliariai atnaujinti savo įvairovės ir įtraukties politiką ir padėti puoselėti sveiką darbo kultūrą, kurioje pirmenybė teikiama įtraukumui; |
| --- | --- |

13.

Priežiūra

| 14. | ragina ECB, EBI ir ESRV atidžiai stebėti bankų sektoriuje riziką, kurią kelia Rusijos agresija prieš Ukrainą, ir jos ekonomines pasekmes; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia apsvarstyti įvairius scenarijus ir pasirengti įvairiems galimiems scenarijams; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad kredito rizikos valdymas, stebėsena ir tolesnis neveiksnių paskolų mažinimas turėtų išlikti vienu iš pagrindinių prioritetų; palankiai vertina tai, kad 2021 m. trečiąjį ketvirtį bendras neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis euro zonoje dar sumažėjo iki 2,17 proc.; pažymi, kad, nors padėtis šiuo metu yra stabili, ji turėtų būti atidžiai stebima, atsižvelgiant į laipsnišką skubios pagalbos priemonių panaikinimą; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu laikytis rizikos ribojimo reikalavimų, anksti nustatyti neveiksnias paskolas ir jas aktyviai valdyti, taip pat tinkamų atidėjinių sudarymo svarbą; pabrėžia, kad reikia bendradarbiauti su pažeidžiamais skolininkais, kartu pripažindamas per pandemiją bankų sektoriaus šioje srityje priimtus sprendimus (pvz., paskolų grąžinimo moratoriumą); palankiai vertina tai, kad 2021 m. lapkričio 24 d. priimta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/2167 dėl kredito administratorių ir kredito pirkėjų (37), kuri padės sumažinti neveiksnių paskolų lygį ES bankų balansuose ir skatins antrinę neveiksnių paskolų rinką; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripažįsta didelę valstybės skolos priemonių apimtį kai kurių bankų sąjungos bankų balansuose; atkreipia dėmesį į Bazelio bankų priežiūros komiteto atliktą darbą, susijusį su valstybės rizika, ir pabrėžia, kad valstybės skolos vertybinių popierių pozicijų reguliavimo klausimas turi būti nuodugniai išnagrinėtas tarptautiniuose forumuose, atsižvelgiant į skirtingų požiūrių pasekmes, ir kad sprendimo įgyvendinimas ES turėtų atitikti tarptautinius standartus; mano, kad bet koks galimas sprendimas turėtų būti subalansuotas ir su visomis ES valstybėmis narėmis turėtų būti elgiamasi sąžiningai, kartu užtikrinant pakankamą likvidumą valstybės skolos rinkose; pabrėžia, kad ES saugaus turto sukūrimas galėtų padėti sušvelninti užburtą ratas, į kurį pateko vietos bankų sektoriai ir valstybės; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina priemonės „Next Generation EU“, kuria užtikrinamas mažos rizikos Europos turtas, sukūrimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad perėjimas prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos suteikia daug galimybių užtikrinti ekonomikos augimą įvairiuose sektoriuose; pažymi, kad tokiam perėjimui reikia didelių viešojo ir privačiojo sektorių investicijų, tačiau, kaip pripažino ir ECB, jo sąnaudos bus mažesnės nei neveikimo kaina; pabrėžia bankų sektoriaus svarbą padedant finansuoti perėjimą prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos ir užtikrinant, kad ES galėtų vykdyti savo aplinkosaugos įsipareigojimus; ragina bankus įtraukti šiuos klausimus į savo pereinamojo laikotarpio planus; pabrėžia Taksonomijos reglamento (38) svarbą tokioms pastangoms ir jo įgyvendinimas turėtų būti suderintas su Paryžiaus susitarimu ir Europos žaliojo kurso tikslais; yra susirūpinęs dėl to, kad dėl bankų balansuose su klimatu susijusios rizikos ilgainiui bankai gali patirti finansinių sunkumų; mano, kad ši rizika turėtų būti sumažinta siekiant užkirsti kelią bankų žlugimui; ragina bankams šiuo klausimu parengti aiškias jiems skirtas gaires, pagrįstas patikimais ekonominiais duomenimis; palankiai vertina pastangas pagal BPM teikti bankams gaires ir aiškinti, kaip savarankiškai įvertinti ir tinkamai pranešti apie su aplinka ir klimato kaita susijusią riziką; dar kartą primena, kad 2021 m. ECB užbaigė pirmąjį plataus masto ES bankų su klimatu ir aplinka susijusios rizikos valdymo vertinimą ir palankiai vertina ECB įsipareigojimą 2022 m. atlikti klimato testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, nes tai yra svarbus elementas kovojant su klimatu susijusia rizika; ragina, kad toks testavimas būtų grindžiami realiais duomenimis ir prielaidomis; nerimauja dėl neveiksnių paskolų padidėjimo dėl per didelių investicijų į iškastinį kurą; ragina iš anksto nustatyti ir aktyviai valdyti tokį rizikos turtą; ragina tęsti bendrą priežiūros mechanizmą ir stiprinti darbą šia kryptimi; ragina į kredito reitingų modelius tinkamai integruoti su aplinka ir pertvarka susijusią riziką; pabrėžia, kad reikia toliau gerinti bankų atskleidžiamą su klimatu ir aplinka susijusią riziką, taip pat gerinti subjektų pertvarkos strategijų atskleidimą, kad bankai ir priežiūros institucijos galėtų lengviau įvertinti riziką; ragina, kad bankai, vertindami savo su klimatu susijusią riziką, atsižvelgtų į dvigubo reikšmingumo perspektyvą; pabrėžia aiškių teisės aktų svarbą siekiant užkirsti kelią ekomanipuliavimui; atkreipia dėmesį į naujus bankų sektoriaus iššūkius, riziką ir galimybes, susijusius su žaliąja pertvarka; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad pandemijos metu vertinant dabartinę bankų padėtį reikėtų atsižvelgti į specialių priemonių, kurias įgyvendino atskirų valstybių narių vyriausybės, poveikį; atkreipia dėmesį į 2021 m. lapkričio 17 d. ECB finansinio stabilumo peržiūrą, kurioje teigiama, kad visapusiškas pandemijos poveikis bankų turto kokybei gali užtrukti dar dvejus metus, kol taptų pastebimas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad įvairiose valstybėse narėse namų ūkiams ir MVĮ taikomos labai skirtingos palūkanų normos; primygtinai ragina Komisiją ir bankų priežiūros institucijas apsvarstyti priemones, kuriomis būtų sumažinta valstybių narių, kuriose skolinimosi normos yra aukštos, hipotekos turėtojams ir MVĮ tenkanti našta, siekiant užtikrinti, kad visi piliečiai ir įmonės galėtų gauti labai reikalingą kapitalą sąžiningomis ir konkurencingomis kainomis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į pastaraisiais metais didėjančią koncentraciją Europos bankų sektoriuje tendenciją ir, kad dėl įvairių veiksnių, įskaitant išlaidų spaudimą, žemas palūkanų normas ir skaitmeninimą, 2021 m. ES bankų susijungimo ir įsigijimo veikla gerokai viršija tiek 2020 m., tiek 2019 m. lygį (39); atkreipia dėmesį į galimą bankų konsolidavimo naudą, be kita ko, sprendžiant bankų sektoriaus mažo pelningumo, perteklinių pajėgumų ir susiskaidymo problemas, tačiau taip pat pripažįsta galimą neigiamą konsolidavimo poveikį ir sunkumus, kuriuos bankų priežiūrai kelia didelės sisteminės svarbos įstaigos, kurių galimos problemos gali turėti įtakos daugelio jurisdikcijų finansiniam stabilumui; palankiai vertina ECB priežiūros metodo bankų sektoriaus konsolidavimui vadovą, kuriame išdėstyti priežiūros lūkesčiai, susiję su konsolidavimo projektais (40); pabrėžia įvairaus ir konkurencingas bankų sektoriaus, kurį sudaro skirtingų verslo modelių, teisinių struktūrų ir dydžių bankai, naudą Europoje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į problemas ir iššūkius, susijusius su įsisteigimo valstybių ir priimančiųjų valstybių klausimais; pažymi, kad siekiant stiprinti tarpvalstybinę integraciją ir suteikti daugiau lankstumo kapitalo srautams tarp bankų grupių, kartu atsižvelgiant į patronuojamųjų įmonių rizikos pobūdį, reikia patikimų ir veiksmingų apsaugos priemonių priimančiosioms valstybėms narėms, visų pirma siekiant užtikrinti, kad sudėtingose situacijose būtų remiamos svarbios patronuojamosios įmonės; pabrėžia, kad bankų sąjungos sukūrimas yra itin svarbus siekiant išspręsti įsisteigimo valstybių ir priimančiųjų valstybių problemas; pabrėžia, kad reikia gerinti tarpvalstybinį paslaugų teikimą, kad būtų sukurtas tikras ES masto bankų sektorius ir padidintas sektoriaus konkurencingumas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia gerai veikiančios bendrosios mažmeninių finansinių paslaugų rinkos poreikį; ragina Komisiją įvertinti kliūtis, kurių kyla vartotojams, besinaudojantiems mažmeninės bankininkystės produktais, pavyzdžiui, tarpvalstybinėmis hipotekos paskolomis, ir pasiūlyti sprendimų, padėsiančių užtikrinti, kad vartotojai galėtų tarpvalstybiniu lygmeniu naudotis mažmeninėmis finansų paslaugomis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad reikia veiksmingos kovos su pinigų plovimu priežiūros, nes esamai sistemai vis dar būdingi keli trūkumai; apgailestauja, kad ne visos valstybės narės dar nevisiškai į nacionalinę teisę perkėlė Kovos su pinigų plovimu direktyvą (41) ir dar kartą primena, kad reikia geriau koordinuoti finansinės žvalgybos padalinius visoje Europoje; pabrėžia, kad bankai veikia kaip prieigos valdytojai kovojant su pinigų plovimu, todėl turi turėti patikimas rizikos valdymo sistemas ir būti veiksmingai prižiūrimi, ir atkreipia dėmesį į tai, kad reikia, jog prudencinės priežiūros institucijos, kovos su pinigų plovimu priežiūros institucijos ir finansinės žvalgybos padaliniai bendradarbiautų ir koordinuotų savo veiksmus; pažymi pastarųjų dvejų metų ECB pastangas stiprinti BPM ir kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijų keitimąsi informacija; palankiai vertina Komisijos priimtą kovos su pinigų plovimu dokumentų rinkinį ir ragina skubiai susitarti dėl visų pasiūlymų; ypač palankiai vertina pasiūlymą dėl naujos Kovos su pinigų plovimu institucijos (AMLA), kuri tiesiogiai prižiūrės tam tikrus bankus ir koordinuos, kaip valstybių narių institucijos užtikrina kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisyklių vykdymą; pabrėžia, jog tam, kad Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucija būtų tikrai veiksminga, jai turi būti skiriami pakankami ištekliai; pabrėžia tvirtos kovos su pinigų plovimu sistemos svarbą Rusijos agresijos prieš Ukrainą kontekste ir siekiant užtikrinti sankcijų veiksmingumą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina sustiprintus bankų priežiūros skaidrumo standartus, pvz., priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo proceso rezultatų, siekiant sustiprinti pasitikėjimą kapitalo ir finansų rinkomis, taip pat užtikrinti jų taikymo nuoseklumą visose valstybėse narėse; apgailestauja dėl to, kad kredito įstaigų valdymo organų narių kompetencijos ir tinkamumo vertinimų reikalavimai visose valstybėse narėse nėra įgyvendinti vienodai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, jog galutiniai bankų sąjungos naudos gavėjai turėtų būti realiosios ekonomikos vartotojai ir įmonės; pabrėžia, kad svarbu stiprinti vartotojų ir investuotojų apsaugą nuo piktnaudžiavimo, žalingos praktikos ir žalingų produktų; ragina užtikrinti vartotojų prieigą prie tarpvalstybinių mažmeninių finansinių paslaugų; pažymi, kad nepaisant griežtų ES vartotojų apsaugos taisyklių, nacionalinės taisyklės, kuriomis įgyvendinami ES vartotojų apsaugos reikalavimai, visoje bankų sąjungoje skiriasi ir todėl būtinas tolesnis jų suderinimas; |
| --- | --- |

25.

Pertvarkymas

| 26. | palankiai vertina 2021 m. BPV veiklą; palankiai vertina tai, kad BPV kompetencijai priklausantys bankai apkritai padarė didelę pažangą siekdami sėkmingo pertvarkymo ir stiprindami nuostolių padengimo pajėgumus; atkreipia dėmesį į BPV ateinančių metų darbo programą, kuri apima galimybę iki 2023 m. veiksmingai pertvarkyti visus BPV valdomus bankus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primena svarbų BPeM vaidmenį užtikrinant stabilumą ir aiškumą bankų sektoriams, investuotojams ir vartotojams ir apsaugant mokesčių mokėtojus; palankiai vertina tai, kad 2022 m., t. y. dvejais metais anksčiau, nei buvo numatyta iš pradžių, nustatyta Bendro pertvarkymo fondo finansinio stabilumo stiprinimo priemonė, t. y. atnaujinamoji kredito linija iš ESM, taip sukuriant bankų pertvarkymo apsauginę sistemą bankų sąjungoje; pabrėžia Bendro pertvarkymo fondo svarbą stiprinant krizių valdymo sistemą ir kaip svarbų žingsnį siekiant baigti kurti bankų sąjungą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina veiksmus, kurių ėmėsi BPV „Sberbank“ atžvilgiu; pabrėžia, kad reikia skubiai ir tinkamai reaguoti tuo atveju, jei dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą padarinių kiltų didelė rizika ES bankų sektoriui ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pritaria tam, kad būtų peržiūrėti ir išaiškinti viešojo intereso vertinimo kriterijai, kad BPeM būtų taikomas nuosekliau ir labiau nuspėjamai ir būtų grindžiamas objektyviomis ribomis; ragina atlikti tyrimą dėl būtinybės suderinti konkrečius nemokumo teisės aspektus, be kita ko, siekiant nustatyti nemokumo scenarijų (priešingos padėties scenarijų), siekiant suderinti paskatas ir užtikrinti vienodas sąlygas; pažymi, jog svarbu, kad BPV laikytųsi proporcingo požiūrio į bankus, kad nustatytų minimalų nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimą (MREL); pažymi, jog tam, kad pertvarkymo planai visiškai atitiktų teisinius reikalavimus, BPV turi pateikti išsamų kiekvieno banko sėkmingo pertvarkymo galimybės vertinimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pritaria idėjai apsvarstyti grupių gaivinimo ir pertvarkymo planų vaidmenį krizių valdymo sistemoje, kad MREL ir bankų indėlių pritaikymas įvairioms saugumo priemonėms iš tiesų būtų grindžiamas rizika, atsižvelgiant į šių saugumo priemonių galimybes ir mastą taikant pasirinktą krizės valdymo strategiją; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pripažįsta, kad tokiais atvejais indėlių garantijų sistemų (IGS) alternatyvios priemonės indėlių portfelių perkėlimams finansuoti gali atlikti svarbų vaidmenį, visų pirma mažiems ir vidutiniams bankams, jei jos nekenkia indėlininkų apsaugai ir yra pakankamai finansuojamos, kaip būdas kuo labiau sumažinti naštą mokesčių mokėtojams ir vertės mažėjimą bei užtikrinti finansinį stabilumą, taip pat kitais atvejais jos galėtų padėti užpildyti spragą tarp 8 proc. gelbėjimo privačiomis lėšomis sąlygos, kad būtų galima pasinaudoti pertvarkymo fondu, ir banko faktinių nuostolių padengimo pajėgumų, išskyrus indėlius, kuriuos reikia perkelti; pabrėžia, kad tokioms intervencinėms priemonėms turėtų būti taikomas griežtas mažiausių sąnaudų testas; todėl ragina Komisiją suteikti daugiau aiškumo dėl mažiausių sąnaudų principo ir IGS lėšų naudojimo sąlygų; vis dėlto pabrėžia, kad tokiais atvejais gali reikėti persvarstyti valstybės pagalbos taisykles, kad būtų išsaugota nuosekli sistema; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pritaria valstybės pagalbos taisyklių pakartotiniam patikrinimui, įskaitant 2013 m. liepos 30 d. Bankų komunikato peržiūrą (42), siekiant užtikrinti suderinamumą su BPeM sistema ir sumažinti valstybės pagalbos taisyklių, taikomų likvidavimo pagalbos srityje, ir pertvarkymo režimo pagal Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvą (43) (BGPD) neatitikimus; pabrėžia, kad vienas iš tokio patikrinimo tikslų turėtų būti sudaryti sąlygas greitoms ir veiksmingoms intervencijoms pagal BPeM arba alternatyviai likvidavimo tvarkai ir sumažinti paskatas vengti pertvarkymo arba likvidavimo, kartu išlaikant konkurenciją ir bankų sąjungos vientisumą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina preliminarų susitarimą, kurį pasiekė Tarybą ir Parlamentas, dėl pasiūlymo dėl netiesioginio pasirašymo grandinių kaip priemonę pertvarkymo sistemai tobulinti ir sukurti vienodas priežiūros sąlygas įvairioms pertvarkymo strategijoms; |
| --- | --- |

33.

Indėlių draudimas

| 34. | primena, kad Bendras priežiūros mechanizmas ir bendras bankų pertvarkymo mechanizmas veikia bankų sąjungoje, o indėlių garantijų sistemos veikia ir yra finansuojamos nacionaliniu lygmeniu; atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant Direktyvą dėl indėlių garantijų sistemų, pagal kurią bankiniai indėliai apdraudžiami iki 100 000 EUR suma, suteikia minimalų indėlininkų apsaugos lygį; pabrėžia, kad indėlininkams visoje bankų sąjungoje svarbu užtikrinti to paties lygio veiksmingą apsaugą neatsižvelgiant į tai, kur yra jų bankas; pabrėžia, kad Europos indėlių draudimo sistema pagerintų indėlininkų apsaugą ES ir jų pasitikėjimą bankų sektoriumi ir padėtų stiprinti bankų sąjungą, nes būtų sumažintas valstybių ir bankų ryšys; palankiai vertina tai, kad pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo sukuriama Europos indėlių draudimo sistema, įtrauktas į bendrą deklaraciją, kurioje nustatomi pagrindiniai 2022 m. teisėkūros prioritetai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena, kad Parlamentas yra viena iš teisėkūros institucijų Europos indėlių draudimo sistemos teisės aktų srityje ir kad reikėtų atsižvelgti į Parlamento poziciją šiuo klausimu; palankiai vertina atnaujintas Euro grupės pastangas plėtoti bankų sąjungą, kad būtų pasiektas susitarimas dėl įvairių darbo krypčių ir dokumentų, įskaitant EIDS; pakartoja Parlamento įsipareigojimą siekti susitarimo dėl EIDS ir tęsti paramos teikimą būtinoms rizikos mažinimo pastangoms; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į pareiškimą, dėl kurio Euro grupė susitarė 2021 m. gruodžio 16 d. posėdyje, kuriame primenamas jos visapusiškas politinis įsipareigojimas bankų sąjungai, ir ragina, kad būtų sukurtas darbo planas per nustatytą laiką siekiant užbaigti bankų sąjungą; prašo teikti jam informaciją apie vykstančias Euro grupės ir aukšto lygio darbo grupės diskusijas dėl EIDS; apgailestauja, kad valstybės narės ir toliau veikia už ES teisinės sistemos ribų, keldamos grėsmę Parlamento kaip vieno iš teisės aktų leidėjų EIDS srityje vaidmeniui; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad įnašai į būsimą EIDS taip pat turi būti proporcingi rizikai; įspėja, kad nesilaikant rizika pagrįsto požiūrio gali kilti neatsakingo elgesio ir pasipelnymo pavojus, skatinantis spekuliacinius verslo modelius subsidijuoti konservatyviais modeliais; pažymi, kad bankų sąjungoje įvairių institucijų išskirtinė rizika tebėra skirtinga; pažymi, kad bankų sąjungoje įvairių institucijų išskirtinė rizika tebėra skirtinga; pakartoja, kad visos bankų sąjungos narės turi į nacionalinę teisę perkelti Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvą ir Indėlių užtikrinimo sistemų direktyvą, kad būtų galima užtikrinti vienodą rizikos mažinimą visoje bankų sąjungoje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkreipia dėmesį į tai, kad toliau derinant indėlių garantijų sistemas, turėtų būti sustiprintas ES bankininkystės sistemos finansinis stabilumas ir atsižvelgta į aiškias euro zonai nepriklausančių valstybių narių dalyvavimo ar nedalyvavimo taisyklės; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pritaria krizių valdymo sistemos atnaujinimui; pabrėžia, kad numatyti tiksliniai krizių valdymo režimo pakeitimai turėtų užtikrinti, kad jis būtų nuoseklesnis, patikimesnis ir veiksmingesnis; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Centriniam Bankui, visiems Europos centrinių bankų sistemos bankams, Europos bankininkystės institucijai ir Bendrai pertvarkymo valdybai. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  OL C 132, 2022 3 24, p. 151.

(2)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm~59811d5fb7.feedback_ ar2020.pdf

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/html/ssm.ar2020~1a59f5757c.en.html

(4)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/banking/priorities/html/ssm.supervisory_ priorities2022~0f890c6b70.en.html

(5)  OL C 395, 2021 9 29, p. 72.

(6)  OL C 395, 2021 9 29, p. 89.

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/211027-banking-package_en

(8)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2021-banking-macroprudential-framework_en

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/210720-anti-money-laundering-countering-financing-terrorism_en

(10)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ecb.pr211117~43fea9f9ce.en.html

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/703337/IPOL_STU(2022) 703337_EN.pdf

(12)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458.en. pdf

(13)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/ecb.digitaleuroscopekeylearnings202107~ 564d89045e.en.pdf

(14)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/legalframework/mous/html/ssm.mou_2019_pra~fbad08a4bc.en.pdf?57221907ef3ce290b35bd2ab650868bb

(15)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2021/esrb.climateriskfinancial stability202107_annex~35e1822ff7.en.pdf

(16)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op281~05a7735b1c.en.pdf

(17)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.202111guideonclimate-relatedandenvironmentalrisks~4b25454055.en.pdf

(18)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/Annual%20Report%202020_Final_web.pdf

(19)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2020-11-30%20SRB%20Multi-Annual%20Work%20Programme%202021-2023.pdf

(20)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2021-11-26_Work-Programme-2022.pdf

(21)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/Reports/2021/1024609/IFRS9%20monitoring%20report.pdf

(22)  OL C 437, 2020 12 18, p. 1.

(23)  OL C 23, 2021 1 21, p. 105.

(24)  OL C 494, 2021 12 8, p. 118.

(25)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/EU%20Wide%20Transparency%20Exercise/2021/1025102/Risk_Assessment_Report_December_2021.pdf

(26)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/ Guidelines/2021/EBA-GL-2021-15%20GL%20on%20CFT%20cooperation/1025384/Final%20AML-CFT%20Cooperation%20Guidelines.pdf

(27)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.20210908.monitoring_the_financial_stability_implications_of_COVID-19_support_measures~3b86797376.en.pdf

(28)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.report_of_the_Expert_Group_on_Macroprudential_Stance_Phase_II202112~e280322d28.en.pdf

(29)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P010421-1.pdf

(30)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689461/IPOL_IDA(2021) 689461_EN.pdf

(31)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/659654/IPOL_IDA(2021) 659654_EN.pdf

(32)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689460/IPOL_IDA(2021) 689460_EN.pdf

(33)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689468/IPOL_IDA(2021) 689468_EN.pdf

(34)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/659632/IPOL_BRI(2021) 659632_EN.pdf

(35)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Europos Tarybos direktyva 2014/49/ES dėl indėlių garantijų sistemų (OL L 173, 2014 6 12, p. 149).

(36)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

(37)  OL L 438, 2021 12 8, p. 1.

(38)  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

(39)  https://www.spglobal.com/marketintelligence/en/news-insights/blog/a-new-dawn-for-european-bank-ma-top-5-trends

(40)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ssm.pr210112~ 920b511a1c.en.html

(41)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 43).

(42)  OL C 216, 2013 7 30, p. 1.

(43)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

---

2022 m. liepos 6 d., trečiadienis

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/87

---

P9_TA(2022)0283

2021 m. ataskaita dėl Bosnijos ir Hercegovinos

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2021 m. ataskaitos dėl Bosnijos ir Hercegovinos (2021/2245(INI))

(2023/C 47/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 5–6 d. vykusį pirmąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) posėdį ir į 2021 m. birželio 17 d. vykusį antrąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 5–6 d. vykusį pirmąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) posėdį ir į 2021 m. birželio 17 d. vykusį antrąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 13 d. vykusį trečiąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 13 d. vykusį trečiąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 7 d. vykusį ketvirtąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 7 d. vykusį ketvirtąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. Bosnijos ir Hercegovinos paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. Bosnijos ir Hercegovinos paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtą Sofijos deklaraciją ir prie jos pridėtą Sofijos prioritetų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtą Sofijos deklaraciją ir prie jos pridėtą Sofijos prioritetų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. Zagrebe vykusį ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimą ir deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. Zagrebe vykusį ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimą ir deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 10 d. Sofijos aukščiausiojo lygio susitikimą, įskaitant deklaraciją dėl bendros regioninės rinkos ir deklaraciją dėl Vakarų Balkanų žaliosios darbotvarkės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 10 d. Sofijos aukščiausiojo lygio susitikimą, įskaitant deklaraciją dėl bendros regioninės rinkos ir deklaraciją dėl Vakarų Balkanų žaliosios darbotvarkės,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 5 d. vykusį 8-ąjį Berlyno proceso aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 5 d. vykusį 8-ąjį Berlyno proceso aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 6 d. Brdo pri Kranju vykusį ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimą ir deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 6 d. Brdo pri Kranju vykusį ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimą ir deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 4 d. Tarybos sprendimą (ES) 2021/1923 dėl paramos priemonės pagal Europos taikos priemonę Bosnijos ir Hercegovinos ginkluotųjų pajėgų pajėgumų stiprinimui remti (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 4 d. Tarybos sprendimą (ES) 2021/1923 dėl paramos priemonės pagal Europos taikos priemonę Bosnijos ir Hercegovinos ginkluotųjų pajėgų pajėgumų stiprinimui remti (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 18 d. Tarybos išvadas dėl Bosnijos ir Hercegovinos ir dėl operacijos EUFOR ALTHEA, parengtas po operacijos trečiosios strateginės peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 18 d. Tarybos išvadas dėl Bosnijos ir Hercegovinos ir dėl operacijos EUFOR ALTHEA, parengtas po operacijos trečiosios strateginės peržiūros,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 24–25 d. Tarybos išvadas dėl užsitęsusios politinės krizės Bosnijoje ir Hercegovinoje ir į tai, kad šalies vadovai turi parodyti tvirtą įsipareigojimą skubiai užbaigti konstitucinę ir rinkimų reformą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 24–25 d. Tarybos išvadas dėl užsitęsusios politinės krizės Bosnijoje ir Hercegovinoje ir į tai, kad šalies vadovai turi parodyti tvirtą įsipareigojimą skubiai užbaigti konstitucinę ir rinkimų reformą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1529, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP III) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1529, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP III) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalimis“ (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalimis“ (COM(2020)0057),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 29 d. Komisijos komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2019)0260), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 29 d. Komisijos komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2019)0260),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Komisijos nuomonė dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje“ (COM(2019)0261) ir prie jo pridėtą analitinę ataskaitą (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Komisijos nuomonė dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje“ (COM(2019)0261) ir prie jo pridėtą analitinę ataskaitą (SWD(2019)0222),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Parama Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Parama Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą „2020–2025 m. ES kovos su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais veiksmų planas“ (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą „2020–2025 m. ES kovos su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais veiksmų planas“ (COM(2020)0608),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planas“ (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planas“ (COM(2020)0641),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 14 d. Komisijos komunikatą „2021–2025 m. ES kovos su organizuotu nusikalstamumu strategija“ (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 14 d. Komisijos komunikatą „2021–2025 m. ES kovos su organizuotu nusikalstamumu strategija“ (COM(2021)0170),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 14 d. Komisijos komunikatą „2021–2025 m. ES kovos su prekyba žmonėmis strategija“ (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 14 d. Komisijos komunikatą „2021–2025 m. ES kovos su prekyba žmonėmis strategija“ (COM(2021)0171),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „2021 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2021)0664) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2021 m. ataskaita dėl Bosnijos ir Hercegovinos“ (SWD(2021)0291), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „2021 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2021)0664) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2021 m. ataskaita dėl Bosnijos ir Hercegovinos“ (SWD(2021)0291),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 5 d. ekspertų ataskaitą dėl teisinės valstybės klausimų Bosnijoje ir Hercegovinoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 5 d. ekspertų ataskaitą dėl teisinės valstybės klausimų Bosnijoje ir Hercegovinoje,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 10 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „ES parama teisinei valstybei Vakarų Balkanuose: nepaisant pastangų, esminės problemos neišspręstos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 10 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „ES parama teisinei valstybei Vakarų Balkanuose: nepaisant pastangų, esminės problemos neišspręstos“,

| — | atsižvelgdamas į Venecijos komisijos 62-ojoje plenarinėje sesijoje priimtą Nuomonę dėl konstitucinės padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje ir vyriausiojo įgaliotinio įgaliojimų (Venecija, 2005 m. kovo 11–12 d.) ir vėlesnes Venecijos komisijos rekomendacijas dėl konstitucinių klausimų Bosnijoje ir Hercegovinoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Venecijos komisijos 62-ojoje plenarinėje sesijoje priimtą Nuomonę dėl konstitucinės padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje ir vyriausiojo įgaliotinio įgaliojimų (Venecija, 2005 m. kovo 11–12 d.) ir vėlesnes Venecijos komisijos rekomendacijas dėl konstitucinių klausimų Bosnijoje ir Hercegovinoje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Venecijos komisijos nuomonių ir ataskaitų dėl Rinkimų įstatymo stabilumo rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Venecijos komisijos nuomonių ir ataskaitų dėl Rinkimų įstatymo stabilumo rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus, priimtus ieškovų, įskaitant Azra Zornić, Dervo Sejdić, Jakob Finci ir kt., naudai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus, priimtus ieškovų, įskaitant Azra Zornić, Dervo Sejdić, Jakob Finci ir kt., naudai,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 21 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepo Borrellio ir už kaimynystę ir plėtrą atsakingo Komisijos nario Oliverio Várhelyio bendrą pareiškimą dėl vietos rinkimų surengimo Mostare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 21 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepo Borrellio ir už kaimynystę ir plėtrą atsakingo Komisijos nario Oliverio Várhelyio bendrą pareiškimą dėl vietos rinkimų surengimo Mostare,

| — | atsižvelgdamas į vyriausiojo įgaliotinio taikos susitarimui Bosnijoje ir Hercegovinoje įgyvendinti šešiasdešimtąją ir ankstesnes ataskaitas Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vyriausiojo įgaliotinio taikos susitarimui Bosnijoje ir Hercegovinoje įgyvendinti šešiasdešimtąją ir ankstesnes ataskaitas Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 3 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2604 (2021) dėl padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje, kuria Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje (EUFOR ALTHEA) įgaliojimai pratęsiami iki 2022 m. lapkričio mėnesio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 3 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2604 (2021) dėl padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje, kuria Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje (EUFOR ALTHEA) įgaliojimai pratęsiami iki 2022 m. lapkričio mėnesio,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 5 d. JAV valdžios institucijų sprendimą taikyti sankcijas Bosnijos ir Hercegovinos prezidiumo serbų nariui reaguojant į jo korupcinę veiklą ir nuolatines grėsmes Bosnijos ir Hercegovinos stabilumui ir teritoriniam vientisumui ir atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 11 d. JK valdžios institucijų sprendimą taikyti sankcijas Prezidiumo serbų nariui ir Serbų Respublikos autonominio vieneto prezidentui už jų destabilizuojančią veiklą Bosnijoje ir Hercegovinoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 5 d. JAV valdžios institucijų sprendimą taikyti sankcijas Bosnijos ir Hercegovinos prezidiumo serbų nariui reaguojant į jo korupcinę veiklą ir nuolatines grėsmes Bosnijos ir Hercegovinos stabilumui ir teritoriniam vientisumui ir atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 11 d. JK valdžios institucijų sprendimą taikyti sankcijas Prezidiumo serbų nariui ir Serbų Respublikos autonominio vieneto prezidentui už jų destabilizuojančią veiklą Bosnijoje ir Hercegovinoje,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 12 d. Briuselyje priimtą politinį susitarimą dėl principų siekiant užtikrinti, kad Bosnija ir Hercegovina veiktų taip, kad būtų daroma pažanga kelyje į Europą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 12 d. Briuselyje priimtą politinį susitarimą dėl principų siekiant užtikrinti, kad Bosnija ir Hercegovina veiktų taip, kad būtų daroma pažanga kelyje į Europą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 23 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Ukrainos, paraiškų dėl Ukrainos, Moldovos Respublikos bei Sakartvelo narystės, Vakarų Balkanų ir išorės santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 23 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Ukrainos, paraiškų dėl Ukrainos, Moldovos Respublikos bei Sakartvelo narystės, Vakarų Balkanų ir išorės santykių,

| — | atsižvelgdamas į 1991 m. vasario 25 d. priimtą Konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1991 m. vasario 25 d. priimtą Konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 1 d. 8-ojo Vakarų Balkanų pilietinės visuomenės forumo galutinę deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 1 d. 8-ojo Vakarų Balkanų pilietinės visuomenės forumo galutinę deklaraciją,

| — | palankiai vertina 2019 m. Poznanės deklaraciją dėl romų integracijos ES plėtros procese; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina 2019 m. Poznanės deklaraciją dėl romų integracijos ES plėtros procese;

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 16 d. Europos Tarybos konvenciją dėl nusikalstamu būdu įgytų pajamų plovimo, paieškos, arešto ir konfiskavimo bei terorizmo finansavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 16 d. Europos Tarybos konvenciją dėl nusikalstamu būdu įgytų pajamų plovimo, paieškos, arešto ir konfiskavimo bei terorizmo finansavimo,

| — | atsižvelgdamas į Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos ir Serbų Respublikos Konstitucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos ir Serbų Respublikos Konstitucijas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Srebrenicos žudynių metinių minėjimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Srebrenicos žudynių metinių minėjimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl 20-ųjų Deitono taikos susitarimo metinių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl 20-ųjų Deitono taikos susitarimo metinių (4),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Vakarų Balkanų po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Vakarų Balkanų po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl bendradarbiavimo kovojant su organizuotu nusikalstamumu Vakarų Balkanuose (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl bendradarbiavimo kovojant su organizuotu nusikalstamumu Vakarų Balkanuose (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją (8),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl šios šalies, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl šios šalies,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0188/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0188/2022),

| A. | kadangi Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai siekia euroatlantinės integracijos dėl tvarios taikos, demokratijos ir gerovės; kadangi Vakarų Balkanų ateitis yra ES ir 2003 m. Salonikų aukščiausiojo lygio susitikime Vakarų Balkanų, įskaitant Bosniją ir Hercegoviną, piliečiams buvo pasiūlyta būsimos integracijos į ES perspektyva; |
| --- | --- |

A.

kadangi Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai siekia euroatlantinės integracijos dėl tvarios taikos, demokratijos ir gerovės; kadangi Vakarų Balkanų ateitis yra ES ir 2003 m. Salonikų aukščiausiojo lygio susitikime Vakarų Balkanų, įskaitant Bosniją ir Hercegoviną, piliečiams buvo pasiūlyta būsimos integracijos į ES perspektyva;

| B. | kadangi ES ir Europos Parlamentas visada rėmė Bosnijos ir Hercegovinos pastangas kelyje į ES ir demokratinius pokyčius, grindžiamus jos strategine orientacija ir įsipareigojimu siekti Europos integracijos; kadangi siekiant narystės ES reikia, kad procese dalyvautų visi Bosnijos ir Hercegovinos politiniai lyderiai, valdžios institucijos, institucijos ir pareigūnai; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES ir Europos Parlamentas visada rėmė Bosnijos ir Hercegovinos pastangas kelyje į ES ir demokratinius pokyčius, grindžiamus jos strategine orientacija ir įsipareigojimu siekti Europos integracijos; kadangi siekiant narystės ES reikia, kad procese dalyvautų visi Bosnijos ir Hercegovinos politiniai lyderiai, valdžios institucijos, institucijos ir pareigūnai;

| C. | kadangi ES yra didžiausia Bosnijos ir Hercegovinos prekybos ir investicijų partnerė ir didžiausia finansinės paramos teikėja, visų pirma pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP III); |
| --- | --- |

C.

kadangi ES yra didžiausia Bosnijos ir Hercegovinos prekybos ir investicijų partnerė ir didžiausia finansinės paramos teikėja, visų pirma pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP III);

| D. | kadangi Bosnijos ir Hercegovinos pažanga siekiant narystės ES priklauso nuo to, ar bus įgyvendinta 14 pagrindinių prioritetų, išdėstytų Komisijos nuomonėje dėl jos paraiškos dėl narystės ES, ir kadangi kolegos Bosnijoje ir Hercegovinoje, naudodamiesi ES parama, turėtų spręsti nuolatinio pažangos minėtoje srityje trūkumo problemą; |
| --- | --- |

D.

kadangi Bosnijos ir Hercegovinos pažanga siekiant narystės ES priklauso nuo to, ar bus įgyvendinta 14 pagrindinių prioritetų, išdėstytų Komisijos nuomonėje dėl jos paraiškos dėl narystės ES, ir kadangi kolegos Bosnijoje ir Hercegovinoje, naudodamiesi ES parama, turėtų spręsti nuolatinio pažangos minėtoje srityje trūkumo problemą;

| E. | kadangi pasitikėjimas plėtros procesu yra grindžiamas aiškia pažanga, padaryta pagrindinėse teisinės valstybės ir teismų reformos, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, saugumo, pagrindinių teisių, demokratinių institucijų, viešojo administravimo reformos, taip pat ekonominio vystymosi ir konkurencingumo srityse; |
| --- | --- |

E.

kadangi pasitikėjimas plėtros procesu yra grindžiamas aiškia pažanga, padaryta pagrindinėse teisinės valstybės ir teismų reformos, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, saugumo, pagrindinių teisių, demokratinių institucijų, viešojo administravimo reformos, taip pat ekonominio vystymosi ir konkurencingumo srityse;

| F. | kadangi turi būti išsaugotas Deitono taikos susitarimo palikimas; |
| --- | --- |

F.

kadangi turi būti išsaugotas Deitono taikos susitarimo palikimas;

| G. | kadangi pagal Deitono taikos susitarimo 10 priedą tarptautinis vyriausiasis įgaliotinis ir Vyriausiojo įgaliotinio biuras išlieka atsakingi už taikos susitarimų civilinių aspektų įgyvendinimo priežiūrą iki 2008 m. nustatytos darbotvarkės „5 + 2“ įgyvendinimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal Deitono taikos susitarimo 10 priedą tarptautinis vyriausiasis įgaliotinis ir Vyriausiojo įgaliotinio biuras išlieka atsakingi už taikos susitarimų civilinių aspektų įgyvendinimo priežiūrą iki 2008 m. nustatytos darbotvarkės „5 + 2“ įgyvendinimo;

| H. | kadangi nuo 2004 m. Europos Sąjunga vykdo karinę operaciją Bosnijoje ir Hercegovinoje – EUFOR ALTHEA, kuriai pavesta vykdyti JT Saugumo Tarybos vykdomuosius įgaliojimus siekiant padėti valdžios institucijoms išlaikyti saugią ir patikimą aplinką; kadangi EUFOR ALTHEA turėtų būti toliau stiprinama, kad iš tiesų būtų veiksminga; kadangi kyla konkretus pavojus, kad JT Saugumo Taryboje nebus pratęsti jos įgaliojimai; |
| --- | --- |

H.

kadangi nuo 2004 m. Europos Sąjunga vykdo karinę operaciją Bosnijoje ir Hercegovinoje – EUFOR ALTHEA, kuriai pavesta vykdyti JT Saugumo Tarybos vykdomuosius įgaliojimus siekiant padėti valdžios institucijoms išlaikyti saugią ir patikimą aplinką; kadangi EUFOR ALTHEA turėtų būti toliau stiprinama, kad iš tiesų būtų veiksminga; kadangi kyla konkretus pavojus, kad JT Saugumo Taryboje nebus pratęsti jos įgaliojimai;

| I. | kadangi Vyriausiojo įgaliotinio biuras (OHR) ir EUFOR ALTHEA yra neatsiejami nuo taikos, saugumo ir stabilumo užtikrinimo Bosnijoje ir Hercegovinoje bei regione ir įgyvendinant Deitono taikos susitarimą pagal jų įgaliojimus; |
| --- | --- |

I.

kadangi Vyriausiojo įgaliotinio biuras (OHR) ir EUFOR ALTHEA yra neatsiejami nuo taikos, saugumo ir stabilumo užtikrinimo Bosnijoje ir Hercegovinoje bei regione ir įgyvendinant Deitono taikos susitarimą pagal jų įgaliojimus;

| J. | kadangi vyriausiasis įgaliotinis pasinaudojo Bonos įgaliojimais, kad sustabdytų Serbų Respublikos autonominio vieneto Nekilnojamojo turto įstatymą; |
| --- | --- |

J.

kadangi vyriausiasis įgaliotinis pasinaudojo Bonos įgaliojimais, kad sustabdytų Serbų Respublikos autonominio vieneto Nekilnojamojo turto įstatymą;

| K. | kadangi sukūrus tvirtus tarptautinius priežiūros mechanizmus tarptautinei bendruomenei, įskaitant ES, tenka didelė atsakomybė už Bosnijos ir Hercegovinos demokratinį veikimą ir klestėjimą bei taikią ateitį; |
| --- | --- |

K.

kadangi sukūrus tvirtus tarptautinius priežiūros mechanizmus tarptautinei bendruomenei, įskaitant ES, tenka didelė atsakomybė už Bosnijos ir Hercegovinos demokratinį veikimą ir klestėjimą bei taikią ateitį;

| L. | kadangi pagal Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją visi Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai, neatsižvelgiant į jų etninę kilmę, visoje Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje turėtų turėti vienodas teises ir pareigas; kadangi šalis įsipareigojo vykdyti tarptautinius ir vidaus įsipareigojimus ir panaikinti sistemingą diskriminaciją dėl etninės kilmės ir gyvenamosios vietos ir užtikrinti piliečių lygybę prieš įstatymą, gerbiant šalies konstitucinę tvarką, kuri turi būti visiškai suderinta su Europos standartais ir principais; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją visi Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai, neatsižvelgiant į jų etninę kilmę, visoje Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje turėtų turėti vienodas teises ir pareigas; kadangi šalis įsipareigojo vykdyti tarptautinius ir vidaus įsipareigojimus ir panaikinti sistemingą diskriminaciją dėl etninės kilmės ir gyvenamosios vietos ir užtikrinti piliečių lygybę prieš įstatymą, gerbiant šalies konstitucinę tvarką, kuri turi būti visiškai suderinta su Europos standartais ir principais;

| M. | kadangi labai svarbu užtikrinti tinkamą įvairiapusį atstovavimą visais valdymo lygmenimis; |
| --- | --- |

M.

kadangi labai svarbu užtikrinti tinkamą įvairiapusį atstovavimą visais valdymo lygmenimis;

| N. | kadangi Bosnija ir Hercegovina dar neįgyvendino daugybės Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų, kurie buvo palankūs diskriminaciją patyrusiems Bosnijos piliečiams; kadangi tokie sprendimai suteikia galimybę visiems Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams veiksmingai naudotis savo pagrindinėmis pilietinėmis ir politinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

N.

kadangi Bosnija ir Hercegovina dar neįgyvendino daugybės Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų, kurie buvo palankūs diskriminaciją patyrusiems Bosnijos piliečiams; kadangi tokie sprendimai suteikia galimybę visiems Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams veiksmingai naudotis savo pagrindinėmis pilietinėmis ir politinėmis teisėmis;

| O. | kadangi konstituciniai ir rinkiminiai pakeitimai turėtų sustiprinti Bosnijos ir Hercegovinos kaip daugiatautės, įtraukios ir demokratinės valstybės poziciją ir pašalinti iš rinkimų sistemos diskriminaciją ir korupciją; |
| --- | --- |

O.

kadangi konstituciniai ir rinkiminiai pakeitimai turėtų sustiprinti Bosnijos ir Hercegovinos kaip daugiatautės, įtraukios ir demokratinės valstybės poziciją ir pašalinti iš rinkimų sistemos diskriminaciją ir korupciją;

| P. | kadangi Bosnijos ir Hercegovinos teisinė sistema turi būti peržiūrėta atsižvelgiant į tarptautinę jurisprudenciją; |
| --- | --- |

P.

kadangi Bosnijos ir Hercegovinos teisinė sistema turi būti peržiūrėta atsižvelgiant į tarptautinę jurisprudenciją;

| Q. | kadangi Bosnijos ir Hercegovinos perėjimas nuo Deitono taikos susitarimo prie ES sistemos yra būtina sąlyga siekiant išsaugoti šalies suverenumą ir išlaikyti jos demokratinius pokyčius; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Bosnijos ir Hercegovinos perėjimas nuo Deitono taikos susitarimo prie ES sistemos yra būtina sąlyga siekiant išsaugoti šalies suverenumą ir išlaikyti jos demokratinius pokyčius;

| R. | kadangi, remiantis JT tyrimais, 47 proc. 18–29 m. bosnių svarsto galimybę laikinai arba visam laikui emigruoti dėl perspektyvų namuose stokos; kadangi, remiantis Jungtinių Tautų gyventojų fondo ataskaita, kasmet vidutiniškai 50 000–55 000 žmonių, daugiausia kvalifikuotų darbuotojų ir specialistų, palieka Bosniją ir Hercegoviną; |
| --- | --- |

R.

kadangi, remiantis JT tyrimais, 47 proc. 18–29 m. bosnių svarsto galimybę laikinai arba visam laikui emigruoti dėl perspektyvų namuose stokos; kadangi, remiantis Jungtinių Tautų gyventojų fondo ataskaita, kasmet vidutiniškai 50 000–55 000 žmonių, daugiausia kvalifikuotų darbuotojų ir specialistų, palieka Bosniją ir Hercegoviną;

| S. | kadangi oficialus ar neoficialus nuteistų karo nusikaltėlių šlovinimas, etninė ar religinė segregacija ir diskriminacija prieštarauja pačiai Europos projekto esmei; kadangi reikia nedelsiant veiksmingai įstatymais uždrausti holokausto, genocido, karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmogiškumui neigimą; |
| --- | --- |

S.

kadangi oficialus ar neoficialus nuteistų karo nusikaltėlių šlovinimas, etninė ar religinė segregacija ir diskriminacija prieštarauja pačiai Europos projekto esmei; kadangi reikia nedelsiant veiksmingai įstatymais uždrausti holokausto, genocido, karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmogiškumui neigimą;

| T. | kadangi šiuo metu Bosnija ir Hercegovina patiria didžiausią nestabilumą nuo 1992–1995 m. karo; kadangi tam tikri Serbų Respublikos autonominio vieneto Bosnijoje ir Hercegovinoje politiniai lyderiai vartoja kurstomąją retoriką ir dalyvauja destabilizuojančiuose veiksmuose, kuriais siekiama pasirengti pasitraukimui iš valstybės institucijų (įskaitant karinę, mokesčių sistemą ir teismines institucijas) ir įsteigti nepriklausomas institucijas, o tai pažeidžia Deitono taikos susitarimą; kadangi tam tikri užsienio politiniai veikėjai aktyviai remia ardomąsias ir separatistines Bosnijos serbų vadovybės, vadovaujamos Milorado Dodiko, pastangas; |
| --- | --- |

T.

kadangi šiuo metu Bosnija ir Hercegovina patiria didžiausią nestabilumą nuo 1992–1995 m. karo; kadangi tam tikri Serbų Respublikos autonominio vieneto Bosnijoje ir Hercegovinoje politiniai lyderiai vartoja kurstomąją retoriką ir dalyvauja destabilizuojančiuose veiksmuose, kuriais siekiama pasirengti pasitraukimui iš valstybės institucijų (įskaitant karinę, mokesčių sistemą ir teismines institucijas) ir įsteigti nepriklausomas institucijas, o tai pažeidžia Deitono taikos susitarimą; kadangi tam tikri užsienio politiniai veikėjai aktyviai remia ardomąsias ir separatistines Bosnijos serbų vadovybės, vadovaujamos Milorado Dodiko, pastangas;

| U. | kadangi 2022 m. kovo 18 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/450 (9), kuriuo pratęsiama esama sankcijų sistema asmenims, kenkiantiems Bosnijos ir Hercegovinos suverenitetui, teritoriniam vientisumui ir konstitucinei tvarkai arba Deitono taikos susitarimui; |
| --- | --- |

U.

kadangi 2022 m. kovo 18 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2022/450 (9), kuriuo pratęsiama esama sankcijų sistema asmenims, kenkiantiems Bosnijos ir Hercegovinos suverenitetui, teritoriniam vientisumui ir konstitucinei tvarkai arba Deitono taikos susitarimui;

| V. | kadangi Taryba nuolat reiškia paramą Bosnijos ir Hercegovinos suverenumui, vienybei ir teritoriniam vientisumui; |
| --- | --- |

V.

kadangi Taryba nuolat reiškia paramą Bosnijos ir Hercegovinos suverenumui, vienybei ir teritoriniam vientisumui;

| W. | kadangi piktavališku tiesioginiu ir netiesioginiu užsienio kišimusi ir dezinformacija siekiama paskleisti skirtingų bendruomenių nesutarimus ir destabilizuoti regioną, ypač atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą; |
| --- | --- |

W.

kadangi piktavališku tiesioginiu ir netiesioginiu užsienio kišimusi ir dezinformacija siekiama paskleisti skirtingų bendruomenių nesutarimus ir destabilizuoti regioną, ypač atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą;

Demokratinių institucijų veikimas

| 1. | pabrėžia, kad stojimo į ES tempą lemia reformų, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą demokratinių institucijų, grindžiamų teisinės valstybės, gero valdymo ir pagrindinių teisių principais, veikimą, įgyvendinimas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną ir visus jos politinius veikėjus parodyti įsipareigojimą ir žengti esminius žingsnius siekiant narystės ES – daryti pažangą įgyvendinant 14 pagrindinių prioritetų, visų pirma atkurti teisminių nepriklausomumą, stiprinti teisinę valstybę ir jos vertybes bei principus visose valstybės institucijose, intensyvinti ir stiprinti kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, skatinti ir garantuoti žiniasklaidos laisvę ir pilietinei visuomenei palankią aplinką ir užtikrinti pažeidžiamų grupių apsaugą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl to, kad praėjus daugiau kaip 25 metams nuo karo pabaigos šalyje vis dar egzistuoja susiskaidymas, kurį skatina politinis elitas, separatistiniai bandymai ir didelė korupcija, o tai prisideda prie didelio protų nutekėjimo ir demografinio nuosmukio dėl perspektyvų stokos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina 2021 m. birželio 17 d. ES ir Bosnijos ir Hercegovinos Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdį ir jo darbo tvarkos taisyklių priėmimą ir pabrėžia, kad svarbu užtikrinti jo veikimą vykdant įtraukų politinį dialogą ir reguliariai bendradarbiaujant; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad Bosnijos kolegos nepakankamai aktyviai dalyvauja užmezgant konstruktyvų parlamentinį bendradarbiavimą, kuris padėtų įgyvendinti trečiąjį iš keturiolikos pagrindinių prioritetų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja, kad aiškiai remia suverenitetu ir teritoriniu vientisumu grindžiamą Bosnijos ir Hercegovinos pilietinę ir demokratinę pertvarką vykdant Europos integraciją, vadovaujantis visų Bosnijos ir Hercegovinos piliečių lygybės ir nediskriminavimo principais, įtvirtintais Konstitucijoje, ir atsižvelgiant į atitinkamus Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, jog svarbu gerbti Deitono taikos susitarimo palikimą ir primena jo tikslą – užbaigti karą ir užtikrinti taiką; atkreipia dėmesį į valstybę sudarančiųjų tautų koncepciją, tačiau pabrėžia, kad ši koncepcija jokiu būdu neturėtų lemti kitų piliečių diskriminacijos ar pagal ją neturėtų būti suteikta jokių papildomų teisių, palyginti su kitais Bosnijos ir Hercegovinos piliečiais, asmenims, kurie priskiria save vienai iš grupių; smerkia pareiškimus ir pasiūlymus, kuriais siekiama pakenkti Bosnijos ir Hercegovinos valstybingumui ir konstitucinėms vertybėms, ir primena, kad Bosnija ir Hercegovina turi šalinti savo konstitucinės sistemos trūkumus ir ją suderinti su Europos standartais ir principais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad Deitono taikos susitarimo vykdymo užtikrinimas apima įsipareigojimą įgyvendinti vyriausiojo įgaliotinio sprendimus nedarant poveikio būtinų politinių ir struktūrinių reformų įgyvendinimui šalyje; pabrėžia, kad reikia stiprinti Bosnijos ir Hercegovinos piliečių ir politikų atsakomybę už šalies vystymąsi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nurodo, jog ryžtingai pritaria tam, kad Vyriausiojo įgaliotinio biuras naudotųsi visais savo įgaliojimais, įskaitant Bonos įgaliojimus kaip kraštutinę priemonę, jei reikia, siekiant užtikrinti visapusišką pagarbą Deitono taikos susitarimui ir Bosnijos ir Hercegovinos suverenumui ir vientisumui; primygtinai ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir ES valstybes nares viešai pareikšti tvirtą paramą visiems vyriausiojo įgaliotinio įgaliojimams ir glaudžiai bendradarbiauti siekiant remti vyriausiojo įgaliotinį įgyvendinant darbotvarkę „5+ 2“; ragina visas JT Saugumo Tarybos nares užtikrinti Vyriausiojo įgaliotinio biuro, kuris yra itin svarbus Bosnijos ir Hercegovinos stabilumo garantas, įgaliojimų atnaujinimą ir tęstinumą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į neseniai priimtą vyriausiojo įgaliotinio sprendimą sustabdyti Nekilnojamojo turto įstatymo taikymą Serbų Respublikos autonominiame vienete ir išplėsti draudimą disponuoti valstybės turtu; kuo griežčiausiai smerkia bet kokią prieš vyriausiąjį įgaliotinį nukreiptą neapykantą kurstančią retoriką ir grasinimus smurtui, be kita ko, pareikštus per 2022 m. balandžio 20 d. Banja Luka surengtą mitingą dalyvaujant Serbų Respublikos autonominio vieneto vadovams; ragina valdžios institucijas užkirsti kelią tokioms grėsmėms ir ją keliančius asmenis patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

9.

| 10. | griežtai prieštarauja bet kokiems žalingiems susitarimams valstybinės ir karinės nuosavybės klausimu; ragina tarptautinius suinteresuotuosius subjektus, visų pirma Komisiją ir ES delegaciją, remti Vyriausiojo įgaliotinio biuro ir jo ekspertų grupės darbą ieškant tvaraus sprendimo, kuris būtų naudingas visai šaliai ir visiems piliečiams, ir, taikant ryžtingesnį ir patikimesnį požiūrį, reaguoti į separatistines Serbų Respublikos autonominio vieneto vadovybės pastangas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja dėl aklavietės derybose dėl konstitucinės ir rinkiminės teisės reformos Bosnijoje ir Hercegovinoje, taip pat dėl politinės valios ją įveikti trūkumo, dėl nesugebėjimo ją įgyvendinti iki 2022 m. spalio mėn. rinkimų, nepaisant to, kad ES ir Jungtinės Amerikos Valstijos ne kartą bandė palengvinti šį procesą; ragina visus veikėjus užtikrinti, kad rinkimai spalio mėn. vyktų taip, kaip numatyta, derėtis vadovaujantis gera valia ir pasiekti subalansuotą susitarimą, laikantis Europos standartų, Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų ir Venecijos komisijos rekomendacijų, vykdyti konstitucinę demokratinio valdymo pareigą ir užtikrinti rinkimų proceso skaidrumą, sąžiningumą ir veiksmingumą nedelsiant įgyvendinant integralumo dokumentų rinkinį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | griežtai smerkia tarptautinių ir nacionalinių normų ir įsipareigojimų nepaisymą, bet kokią neapykantą kurstančią retoriką ir ardomuosius veiksmus, įskaitant pasitraukimą iš valstybės institucijų ir vėlesnę jų blokadą, boikotą ir trukdymą joms, ir, visų pirma, tai daro Serbų Respublikos autonominio vieneto vadovai, kurie destabilizuoja šalį, kenkia šalies valstybingumui pažeidžiant Konstituciją ir Deitono taikos susitarimą ir sistemingai trukdo priimti sprendimus dėl pagrindinių įstatymų ir reformų, kurie yra būtini siekiant integracijos į ES, ir trukdo juos įgyvendinti; nepritaria bet kokiems bandymams kurti paralelines pusiau valstybines institucijas, nes taip kenkiama valstybės institucijoms, konstitucinei ir teisinei tvarkai, teisminių institucijų nepriklausomumui ir suverenitetui; ragina Serbų Respublikos autonominį vienetą nedelsiant panaikinti ir atšaukti visus tokius įstatymus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smerkia 2021 m. gruodžio 10 d. Serbų Respublikos autonominio vieneto Nacionalinės Asamblėjos išvadas dėl pasitraukimo iš valstybės lygmens institucijų, 2022 m. vasario 10 d. Serbų Respublikos autonominio vieneto Nacionalinės Asamblėjos priimtą Nekilnojamojo turto, naudojamo viešosios valdžios veikimui, įstatymą ir Nacionalinės Asamblėjos balsavimą dėl atskiros Aukštosios teismų ir prokuratūros tarybos įsteigimo; reiškia susirūpinimą dėl to, kad, kaip teigiama, už kaimynystę ir plėtrą atsakingas Komisijos narys prisidėjo prie Serbų Respublikos autonominio vieneto Nacionalinės Asamblėjos balsavimo dėl jos pasitraukimo iš Bosnijos ir Hercegovinos valstybės institucijų veiksmų plano; primena Komisijos narių pareigą veikti sąžiningai, apdariai ir nepriklausomai, laikantis Komisijos narių elgesio kodekso, ir todėl ragina Komisiją šiuo atžvilgiu įvertinti Komisijos nario O. Várhelyi pastarojo meto veiksmus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina visus Bosnijos ir Hercegovinos veikėjus nutraukti įvairiais lygmenimis vykdomą blokadą ir nedelsiant, besąlygiškai, veiksmingai, visapusiškai ir neselektyviai grįžti į darbą visose valstybinėse institucijose, panaikinti įsigalėjusią politinę aklavietę šalyje ir atkurti vyriausybės ir institucijų veikimą visų piliečių naudai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina ES, valstybes nares ir EIVT, atsižvelgiant į agresyvų Rusijos karą prieš Ukrainą ir separatizmo grėsmę, kuri kyla dėl prorusiškos Serbų Respublikos autonominio vieneto vadovybės pozicijos, nedelsiant sutelkti savo pagrindines pastangas ir dėmesį į saugios aplinkos užtikrinimą ir vidutinės trukmės bei ilgalaikio saugumo šalyje užtikrinimą; ragina tarptautinę bendruomenę prisidėti ieškant visapusiško dabartinės sudėtingos padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje sprendimo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina ES, jos valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę sekti Jungtinių Amerikos Valstijų ir Jungtinės Karalystės pavyzdžiu ir naudoti visas turimas priemones, t. y. tikslines sankcijas ir finansavimo sustabdymą, prieš destabilizuojančius šalies veikėjus, įskaitant subjektus, keliančius grėsmę Bosnijos ir Hercegovinos teritorinei tvarkai, visų pirma prieš Miloradą Dodiką; ragina visas valstybes nares užtikrinti galimybę Tarybai patvirtinti šias sankcijas; ryšium su tuo apgailestauja dėl to, kad iš dalies pakeista sprendimų priėmimo procedūra atsižvelgiant į 2022 m. kovo mėn. pratęstą ES sankcijų režimą Bosnijai ir Hercegovinai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina 2022 m. birželio 12 d. Briuselyje pasiektą politinį susitarimą; ragina visus Bosnijos ir Hercegovinos politinius veikėjus laikytis susitarimo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos raginimą (kaip nurodyta jos 2022 m. birželio 23 d. išvadose) visiems Bosnijos ir Hercegovinos politiniams lyderiams, skubiai įgyvendinti įsipareigojimus, išdėstytus 2022 m. birželio 12 d. politiniame susitarime, ir skubiai užbaigti konstitucinę bei rinkimų reformą, kuri sudarys sąlygas šaliai ryžtingai daryti pažangą kelyje į Europą, atsižvelgiant į Komisijos nuomonę; |
| --- | --- |

18.

Susitaikymas

| 19. | reiškia solidarumą su nuo karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui, perkėlimo, dingimo, žudymo, kankinimo, seksualinės prievartos, genocido ir etninio valymo nukentėjusiais asmenimis ir jų aukų šeimomis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad Bosnijos ir Hercegovinos ateitis ES priklauso nuo tvarios ir ilgalaikės taikos, to, kaip sprendžiamos praeities problemos ir ar sudaromos sąlygos tikram piliečių ir aukšto lygio politikų susitaikymui, užtikrinant demokratinį, įtraukų, pliuralistinį ir daugiatautį šalies pobūdį; primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną paspartinti veiksmingą ir nešališką baudžiamąjį persekiojimą už karo nusikaltimus pagal persvarstytą nacionalinę karo nusikaltimų nagrinėjimo strategiją; ragina visas regionines vyriausybes, parlamentus ir politinius lyderius kuo greičiau įsteigti Regioninę komisiją, kuriai būtų pavesta nustatyti faktus apie visas karo nusikaltimų ir kitų sunkių žmogaus teisių pažeidimų, padarytų buvusios Jugoslavijos teritorijoje, aukas (RECOM), remiantis dideliu koalicijos atliktu darbu, skirtu RECOM; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad nuolatinės problemos, susijusios su susitaikymo procesu, turėtų būti sprendžiamos ryžtingiau; ragina Komisiją sukurti dialogo dėl praeities palikimo sistemą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina visas valdžios institucijas laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje, kad būtų galima skatinti susitaikymą užtikrinant teisę į tiesą, teisingumą ir veiksmingą bei neselektyvų žalos atlyginimą, be kita ko, seksualinę prievartą patyrusiems asmenims, taip pat priimti priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią nusikaltimų pasikartojimui ir tuo tikslu pasitelkti švietimą, kultūrą, užtikrinti žmogaus teisių apsaugą, institucinį patikrinimą, pagalbą atstatymui, darbo vietų kūrimą, socialines priemones ir galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat garantuoti, kad karo nusikaltimų vykdytojai negalėtų eiti valstybės pareigų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina valdžios institucijas intensyvinti bendradarbiavimą ir dalijimąsi duomenimis apie dingusius asmenis ir užtikrinti civilių aukų šeimoms žalos atlyginimą ir prevencijos garantijas, taip pat užtikrinti saugų ir tvarų pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų grįžimą, visapusišką pagarbą jų teisėms ir jų turto grąžinimą arba kompensaciją už negrąžinamą turtą tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmeniu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina vietos ir tarptautinių organizacijų, įskaitant Tarptautinę be žinios dingusių asmenų komisiją pastangas siekiant apskaityti daugiau kaip 30 000 asmenų, dingusių be žinios per praėjusio amžiaus paskutiniojo dešimtmečio konfliktus buvusios Jugoslavijos teritorijoje, ir 8 000 Srebrenicos genocido aukų; primena, kad 7 200 žmonių vis dar yra dingę be žinios; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina vyriausiojo įgaliotinio inicijuotus Bosnijos ir Hercegovinos baudžiamojo kodekso pakeitimus, kuriais numatytas draudimas šlovinti karo nusikaltėlius ir neigti genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus, ir pritaria jiems; jie buvo inicijuoti vietos veikėjai nesugebėjus priimti pasiūlymo; apgailestauja dėl bet kokių bandymų neįgyvendinti šio sprendimo ir jiems nepritaria; griežtai smerkia visų formų istorinį revizionizmą, karo nusikaltimų neigimą, menkinimą ar šlovinimą, įskaitant tarptautinių ir nacionalinių tribunolų sprendimų nesilaikymą; ragina nedelsiant įgyvendinti šiuos pakeitimus, veiksmingai tirti genocido neigimo atvejus ir patraukti atitinkamus asmenis atsakomybėn; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pakartoja, kad genocido neigimas, karo nusikaltimų ir karo nusikaltėlių garbinimas ir grėsmės regiono stabilumui ir susitaikymui kėlimas prieštarauja Europos vertybėms ir siekiams; atsižvelgdamas į tai, griežtai smerkia 2022 m. sausio 9 d. provokacinius įvykius vadinamosios Serbų Respublikos dienos proga, kai buvo pažeista Bosnijos ir Hercegovinos Konstitucija; taip pat smerkia Mostare esančių Partizanų memorialinių kapinių išniekimą bei ragina valdžios institucijas nuodugniai ištirti jį ir patraukti kaltininkus baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

26.

Reformų procesas

| 27. | primygtinai ragina Bosnijos ir Hercegovinos politinius veikėjus daryti pažangą vykdant teismų, rinkimų, administracines ir ekonomines reformas, kurių reikia siekiant priartinti šalį prie ES, ir į procesą įtraukti pilietinę visuomenę; smerkia bet kokius bandymus sustabdyti šias reformas ir tokiu būdu sulėtinti Bosnijos ir Hercegovinos atitikties stojimo į ES kriterijams užtikrinimo procesą, kelti grėsmę galimybei gauti ES finansavimą pagal PNPP III, nes jis turi būti grindžiamas griežtomis sąlygomis ir priklauso nuo įvairių valdžios institucijų bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad PNPP III finansavimas turi būti koreguojamas ar net sustabdomas, jei smarkiai pablogėja padėtis arba nuolat trūksta pažangos teisinės valstybės ir pagrindinių teisių, įskaitant kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, srityje, taip pat žiniasklaidos laisvės srityje, ir ragina Komisiją parengti taikymo gaires, kaip nurodyta Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 01/2022; atsižvelgdamas į tai, ragina ES ir Vakarų Balkanų šalis sukurti veiksmingo bendradarbiavimo su Europos prokuratūra sistemą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina tai, kad neseniai buvo sustabdyti Vc koridoriaus projektai, kurių vertė – 600 mln. EUR, ir primena, kad šios lėšos bus skiriamos tik po to, kai Serbų Respublikos atstovai visiškai susigrįš į valstybės institucijas; ragina nuodugniai persvarstyti ir tikrinti visus ES finansuojamus projektus ir paramą, numatytą Serbų Respublikos autonominiam vienetui ir jo teritorijoje, įskaitant makrofinansinę pagalbą, siekiant įšaldyti tiesioginį ir netiesioginį finansavimą, kuriuo galėtų pasinaudoti jo valdžios institucijos; pažymi, kad Vokietijos vyriausybė nusprendė sustabdyti Serbų Respublikos autonominiame vienete keturis infrastruktūros projektus, kurių vertė 105 mln. EUR; |
| --- | --- |

29.

| 30. | apgailestauja dėl to, kad 2022 m. balandžio 22 d. vietovėje netoli Stolaco įvykęs stiprus žemės drebėjimas padarė žalos ir lėmė žmonių žūtis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad svarbu laikytis demokratinio reguliarių rinkimų principo; pabrėžia, kad svarbu 2022 m. surengti sąžiningus, atvirus, skaidrius ir įtraukius rinkimus, kaip numatyta, ir primygtinai ragina visus politinius veikėjus susilaikyti nuo raginimo blokuoti rinkimus ir leisti piliečiams išreikšti savo demokratinį pasirinkimą; ragina parlamentą laiku patvirtinti teisės aktus dėl rinkimų integralumo; primena ir apgailestauja dėl to, kad dėl to, jog buvo nuolat vėluojama priimti valstybės biudžetą, rinkimų lėšos nebuvo užtikrintos laiku; pabrėžia, kad patikimų rinkimų organizavimas ir rezultatų įgyvendinimas yra esminis sklandžiai veikiančios demokratijos bruožas, taip pat – reikalavimas, kurio privalo laikytis bet kuri prie ES prisijungti siekianti šalis; pritaria 2022 m. birželio 7 d. vyriausiojo įgaliotinio biuro sprendimui visapusiškai pasinaudoti savo įgaliojimais siekiant užtikrinti Bosnijos piliečių pagrindines politines teises į laisvus ir sąžiningus rinkimus ir, be kita ko, priimti būtiną biudžetą, nes vietos valdžios institucijos to nepadarė; |
| --- | --- |

31.

| 32. | remia skaidrias ir įtraukias konstitucines ir rinkimines reformas, kuriomis siekiama užtikrinti visų piliečių lygybę ir nediskriminavimą, didinti atskaitomybę ir pertvarkyti Bosniją ir Hercegoviną į visapusiškai veikiančią ir įtraukią valstybę, nedelsiant įgyvendinant kompetentingų vidaus ir tarptautinių teismų ir institucijų sprendimus, nuomones ir rekomendacijas ir taip užtikrinant rinkimų ir proceso integralumą; pabrėžia, kad institucinės reformos priklauso nuo politinių lyderių valios ir įsipareigojimo bei nuo šalies institucijų demokratinės krypties; atkreipia dėmesį į šiuo tikslu dedamas transatlantines paramos pastangas ir smerkia politinių veikėjų sudaromas kliūtis ir neveiklumą šioje srityje; ragina atlikti EIVT ir ES delegacijos paramos veiksmų peržiūrą ir išnagrinėti įgytą patirtį, ragina EIVT ir ES delegaciją visada veikti laikantis aukščiausių ES demokratijos standartų; ragina nuolat atsižvelgti į piliečių pasiūlymus ir juos integruoti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | labai apgailestauja dėl to, kad Bosnija ir Hercegovina vis dar pažeidžia Europos žmogaus teisių konvenciją, nes nevykdo Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų Sejdić-Finci, Zornić, Pilav ir Šlaku bylose; labai apgailestauja, kad Bosnija ir Hercegovina vis dar neįgyvendino Bosnijos ir Hercegovinos Konstitucinio Teismo sprendimo Ljubić byloje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ESBO/ODHIR), Venecijos komisijos ir Europos Tarybos Kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) rekomendacijas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad įtrauki rinkimų reforma turėtų panaikinti visų formų nelygybę, diskriminaciją ir šališkumą rinkimų procese ir sudaryti sąlygas konkurencingiems rinkimams; primena, kad tai turėtų būti daroma suderinant partijų registravimo taisykles, užtikrinant politinių partijų finansavimo skaidrumą ir rinkimų komisijų nepriklausomumą bei pajėgumus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina visus suinteresuotuosius subjektus pasiekti susitarimą dėl Rinkimų įstatymo reformos, atsižvelgiant į Europos Žmogaus Teisių Teismo ir Konstitucinio Teismo sprendimus, siekiant užtikrinti tinkamą politinį atstovavimą visais valdymo lygmenimis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina visoje šalyje įdiegti nuoseklius nuopelnais grindžiamos valstybės tarnybos standartus ir taip sudaryti sąlygas racionalizuotam, depolitizuotam ir atskaitingam viešajam administravimui, nes tai gali sumažinti korupciją skatinančios proteguojamų asmenų įdarbinimo praktikos poveikį; pabrėžia, kad neturėtų būti diskriminacijos kalbant apie visų piliečių galimybes būti atstovaujamiems viešojoje erdvėje; |
| --- | --- |

37.

Ekonomika, energetika, aplinka, darnus vystymasis ir junglumas

| 38. | pabrėžia, kad reikia stiprinti vidaus ir regioninį ekonomikos suderinimą ir junglumumą; palankiai vertina Europos investicijas į Bosnijos ir Hercegovinos kelių ir geležinkelių infrastruktūrą, t. y. Vc koridoriaus, jungiančio Vidurio Europą su Pločės uostu Adrijos jūros pakrantėje, plėtrą, ir pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad tarptautiniais fondais, padedančiais didinti junglumą, būtų mažinamos spragos ir neatitikimai ir gerinama padėtis visoje šalyje, kartu laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina valdžios institucijas patvirtinti visos šalies sektorių strategijas, gerinti strateginį planavimą, finansų valdymą, stebėseną bei vertinimą ir kurti kontrolės bei audito struktūras; pabrėžia, kad reikia skubiai užtikrinti atskaitomybę ir ekonomikos skaidrumą ir apsaugoti valstybės bei privačias įmones nuo patronažo ir nusikaltėlių tinklų įtakos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina pasinaudoti skaitmenizacijos teikiamomis galimybėmis siekiant modernizuoti administracinius, rinkimų, teisminius, fiskalinius ir ekonominius procesus, nes tai padėtų spręsti fragmentacijos, biurokratizmo, šešėlinės ekonomikos, muitų ir mokesčių slėpimo, pinigų plovimo problemas ir sykiu būtų didinamas MVĮ konkurencingumas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina ES ir jos valstybių narių, taip pat kaimyninių regiono šalių pastangas padėti šaliai sušvelninti COVID-19 pandemijos padarinius; pabrėžia koordinuoto visos šalies strateginio atsako svarbą, nes jis padėtų padidinti vieną iš mažiausių skiepijimo rodiklių Europoje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina panaikintus tarptinklinio ryšio tarp šešių Vakarų Balkanų valstybių mokesčius; primygtinai ragina visus atitinkamus subjektus derėtis dėl plano, pagal kurį būtų panaikinti tarptinklinio ryšio tarp šešių Vakarų Balkanų valstybių ir ES valstybių narių mokesčiai; ragina Bosniją ir Hercegoviną ir jos kaimynines šalis gerinti gerus kaimyninius santykius ir sudaryti sąlygas beviziam režimui tarp Bosnijos ir Hercegovinos ir Kosovo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas dėti daugiau pastangų kuriant bendrą regioninę rinką, kuri padėtų stiprinti integraciją Vakarų Balkanuose, ir sukurti bei užtikrinti laisvą asmenų, prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimą regione, – tai svarbus žingsnis siekiant narystės ES; pabrėžia, kad visos Vakarų Balkanų regioninio ekonominio bendradarbiavimo schemos turėtų būti įtraukios ir priimtinos visoms šešioms šalims, užtikrinant lygiavertį bendradarbiavimą ir stiprinant tolesnį derinimą su ES standartais ir ES acquis; atsižvelgdamas į tai, išreiškia atsargų požiūrį į Atvirųjų Balkanų iniciatyvą, neapimančią visų šešių šalių, ir išreiškia įsitikinimą, kad ši iniciatyva turėtų būti grindžiama ES taisyklėmis ir turėtų prisidėti prie ES integracijos proceso; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primena, kad reikia priimti patobulintus valstybės lygmens teisės aktus dėl dujų ir elektros energijos, atsinaujinančiųjų energijos išteklių, energijos vartojimo efektyvumo ir klimato, kuriais būtų užtikrintas tvarus socialinis ir ekonominis perėjimas atsisakant anglių ir gerokai sumažintas energijos nepriteklius, taip pat reikia sustiprinti aplinkos ir gamtos apsaugą ir užmojus pereiti prie žaliosios ekonomikos suderinant aplinkos apsaugos teisės aktus ir priimant aplinkos apsaugos strategiją; primygtinai ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas užtikrinti didesnį suderinamumą su ES klimato apsaugos ir energetikos standartais ir politikos tikslais, laikantis Europos žaliojo kurso ir Vakarų Balkanų žaliosios darbotvarkės; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Bosniją ir Hercegoviną baigti rengti nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą atsižvelgiant į reikiamo masto 2030 m. energetikos ir klimato srities užmojus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į tam tikrus teigiamus pokyčius aplinkos apsaugos srityje, kuriuos inicijavo vietos aplinkos ir pilietinės visuomenės organizacijos; primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną gerbti savo piliečių raginimus apsaugoti upes, visų pirma, kai vykdomi infrastruktūros projektai, taip pat saugoti kitas viešąsias gėrybes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reiškia susirūpinimą dėl toliau plėtojamų planų didinti anglių energijos gamybos pajėgumus; ragina dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti klimato kaitai atsparią ir tvarią energetikos pertvarką, grindžiamą atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, energijos vartojimo efektyvumu ir energijos rinkos integracija, nukreipiant investicijas ir teikiant paramą darbuotojams, kuriems reikia perkvalifikavimo; primygtinai ragina Bosnijos ir Hercegovinos institucijas atsisakyti naujų Kinijos finansuojamų anglimis kūrenamų elektros gamybos įrenginių, kurie prieštarauja ES taisyklėms dėl valstybės pagalbos ir šalies įsipareigojimams pagal Žaliąją darbotvarkę; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rekomenduoja viešąsias investicijas sutelkti į tvarius projektus, kuriais, visapusiškai pasinaudojant Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų plano teikiamomis galimybėmis, skatinama socialinė rinkos ekonomika, sudaromos palankesnės sąlygos žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai ir mažinama didelė oro tarša, be kita ko, tarpvalstybinėje aplinkoje; pabrėžia, kad reikia gerokai pagerinti ex ante poveikio aplinkai vertinimus, prasmingai įtraukiant vietos bendruomenes, pilietinę visuomenę ir nepriklausomus ekspertus, kad būtų padidintas skaidrumas, ir pabrėžia, kad reikia veiksmingiau vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už nusikaltimus aplinkai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad svarbu gerbti Bosnijos ir Hercegovinos suverenitetą įgyvendinant infrastruktūros projektus Bosnijoje ir Hercegovinoje, visų pirma projektus, kuriuose dalyvauja trečiųjų šalių įmonės; |
| --- | --- |

49.

Teisinė valstybė

| 50. | pabrėžia, kad teisinės valstybės ir teismų reformos yra demokratinių pokyčių, kuriais užtikrinamas teisinis tikrumas, skaidrumas, teisė kreiptis į teismą ir nediskriminavimas, pagrindas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina imtis skubių veiksmų siekiant kovoti su plačiai paplitusiu selektyviu teisingumu, valstybės užvaldymu, nepotizmu, kronizmu, aukšto lygio korupcija ir nusikaltėlių įsiskverbimu ir, be kita ko, tuo tikslu atnaujinti (ir to ilgai laukta) teisės aktus dėl teismų sąžiningumo, turto patikrinimų, interesų konfliktų, viešųjų pirkimų, galimybės susipažinti su informacija, liudytojų apsaugos ir valstybės įmonių restruktūrizavimo; pakartoja, kad reikia skubiai visoje Bosnijoje ir Hercegovinoje vykdyti teismų reformą, kad būtų pagerintas teisminių institucijų profesionalumas ir sąžiningumas, atsižvelgiant į 14 pagrindinių prioritetų ir 2019 m. Priebe ataskaitos rekomendacijas, užtikrinti visišką jų institucinį ir finansinį nepriklausomumą, sumažinti didelį neišnagrinėtų bylų skaičių ir stiprinti teisminių institucijų veikėjų veiklos stebėseną; apgailestauja, kad politines ir teisėjų pareigas einantys asmenys trukdo vykdyti tokią reformą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primygtinai ragina valdžios institucijas priimti naują teisingumo sektoriaus strategiją ir veiksmų planą, taip pat Aukštosios teismų ir prokuratūrų tarybos įstatymo pakeitimą ir naują Bosnijos ir Hercegovinos teismų įstatymą, vadovaujantis Europos standartais; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Bosniją ir Hercegoviną užtikrinti visų teismų sprendimų įgyvendinimą ir vykdymą, ir primena, kad teisinės valstybės principas yra neatsiejama šalies pažangos euroatlantinės integracijos srityje dalis; atkreipia dėmesį į ypač žemą teismo sprendimų aplinkosaugos bylose vykdymo užtikrinimo lygį; ragina teismus, kompetentingus nagrinėti administracinius ginčus dėl neteisėtų valdžios institucijų veiksmų, bylas nagrinėti greičiau; |
| --- | --- |

53.

| 54. | primena, kad reikia atnaujinti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu įstatymus ir juos suderinti su ES, taip pat įsteigti turto susigrąžinimo tarnybą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną stiprinti ir tinkamai organizuoti bei finansuoti kovos su korupcija struktūras, apimančias interesų konfliktus ir lobistinę veiklą; primena, kad tyrimai dėl neteisėto valstybės pareigūnų praturtėjimo turi būti atliekami netrukdomai; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti veikos nustatymą ir atskaitomybę, svarbu atsižvelgti į GRECO rekomendacijas; primena, kad reikia atnaujinti teisės aktus ir suderinti juos su ES teisės aktais informatorių apsaugos srityje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pakartoja, kad reikia ištirti politinius ir administracinius ryšius su organizuotais nusikaltėliais; ragina vykdyti administracinę reformą siekiant panaikinti korupciją ir patobulinti korupcijos stebėsenos mechanizmus, taip pat veiksmingai vykdyti baudžiamąjį persekiojimą aukšto lygio korupcijos bylose; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia pavojus, kuriuos kelia prastas Bosnijos ir Hercegovinos teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas ir jų nesugebėjimas veiksmingai bendradarbiauti su Europolu, Eurojustu ir Europos prokuratūra; palankiai vertina Europolo ir Eurojusto remiamas dvišales pastangas, kuriomis siekiama išardyti prekybos žmonėmis tinklus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina toliau stiprinti šį bendradarbiavimą, be kita ko, siekiant visapusiškai įgyvendinti bendrą veiksmų planą dėl Vakarų Balkanų kovos su terorizmu; ragina įsteigti šaunamųjų ginklų klausimams skirtą ryšių punktą; |
| --- | --- |

58.

Pagrindinės teisės

| 59. | apgailestauja dėl to, kad ir toliau nepavyksta užtikrinti žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo; primygtinai ragina panaikinti politinį kišimąsi ir apsaugoti žurnalistų saugumą ir gerovę, įskaitant darbuotojų teises, apsaugoti juos nuo bauginimo, taip pat nuo strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo (SLAPP), sistemingai ir veiksmingai vykdant baudžiamąjį persekiojimą, įskaitant skubius ir veiksmingus tyrimo veiksmus po grasinimų žurnalistams ir išpuolių prieš juos; ragina institucijas baudžiamuosiuose kodeksuose numatyti specialų žurnalistų apsaugos lygmenį; apgailestauja dėl padidėjusio smurto dėl lyties prieš moteris žurnalistes, įskaitant grasinimus ir diskriminaciją darbe; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina imtis veiksmingų priemonių siekiant užtikrinti visuomeninių transliuotojų, ypač Bosnijos ir Hercegovinos nacionalinio visuomeninio transliuotojo (BHRT), finansinį tvarumą ir politinį nepriklausomumą; primygtinai ragina valdžios institucijas imtis veiksmų siekiant rasti tvarų BHRT finansavimo problemų sprendimą ir užkirsti kelią jo uždarymui, taip pat priimti teisės aktus dėl žiniasklaidos nuosavybės skaidrumo; susirūpinęs atkreipia dėmesį į žiniasklaidos pliuralizmo stoką ir sunkumus naujiems veikėjams gauti licencijas ir kitus elementus, kurių reikia norint veikti telekomunikacijų rinkoje; reiškia susirūpinimą dėl to, kad trūksta įvairių tradicinių žiniasklaidos kanalų, įskaitant galimybę naudotis turiniu visomis oficialiosiomis kalbomis; |
| --- | --- |

60.

| 61. | apgailestauja dėl to, kad valdžios institucijos grasina pilietinei visuomenei; smerkia nuolatinius žodžio laisvės ir susirinkimų laisvės apribojimus Bosnijoje ir Hercegovinoje ir didėjančius šių teisių apribojimus Serbų Respublikos autonominiame vienete; atsižvelgdamas į tai, smerkia Prijedoro vietos valdžios institucijų sprendimą uždrausti taikias Baltojo kaspino dienos eitynes 1992–1995 m. karo civilių aukoms pagerbti; ragina nustatyti skaidraus pilietinės visuomenės organizacijų finansavimo sistemą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti piliečių dalyvavimą šalies demokratiniame gyvenime veiksmingai, prasmingai ir įtraukiai pilietinės visuomenės organizacijas įtraukiant į ES integracijos procesą; ragina valdžios institucijas užtikrinti pilietinei visuomenei palankią aplinką, atitinkančią tarptautinius standartus, ir sukurti bei įdiegti strateginę bendradarbiavimo sistemą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją perorientuoti PNPP III paramą, kad būtų galima stiprinti šalies viduje veikiančias demokratines jėgas, standartus, institucijas ir procedūras, teisinę valstybę, tikro susitaikymo procesą ir pilietinės visuomenės organizacijas ir skatinti aplinką, palankią funkcionuojančiam pliuralizmui, nepriklausomai pilietinei visuomenei, žiniasklaidai ir rinkos ekonomikai; ragina vietos ir regionų valdžios institucijas geriau įsisavinti lėšas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina Komisiją laikytis pozicijos ir aiškiai nurodyti, kad tvari taika ir tikras susitaikymas yra viena iš sąlygų Bosnijai ir Hercegovinai gauti ES finansinę paramą; |
| --- | --- |

64.

Socialinė darbotvarkė

| 65. | pabrėžia, kad reikia apsaugoti religinių ir etninių mažumų, įskaitant romus, teises ir pažeidžiamų gyventojų, įskaitant negalius asmenis, socialinę įtrauktį; ragina parengti griežtesnes visos šalies masto žmogaus teisių ir kovos su diskriminacija strategijas, kovos su religijų ir etninių grupių netolerancija priemones, užtikrinti galimybes naudotis kokybiškomis viešosiomis sveikatos priežiūros paslaugomis ir įgyvendinti Žmogaus teisių ombudsmeno institucijos rekomendacijas dėl žmogaus teisių pažeidimų ir problemų sprendimo; primygtinai ragina užkirsti kelią neapykantos nusikaltimams, neapykantą kurstančioms kalboms, diskriminacijai ir dezinformacijai, taip pat smurtui dėl lyties bei seksualiniam smurtui ir už šiuos veiksmus aktyviai traukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

65.

| 66. | primena, kad moterims nepakankamai atstovaujama politikoje ir viešajame gyvenime, ir ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas ir ES taikant savo išorės finansines priemones dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti lyčių lygybę ir moterų teises ir, be kita ko, pirmenybę teikti lyčių aspekto integravimui ir glaudesniam bendradarbiavimui su pilietine visuomene, ypač moterų organizacijomis; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina suderinti teisės aktus dėl lyčių lygybės ir veiksmingai užtikrinti jų vykdymą visoje šalyje, taip pat ragina valdžios institucijas gerokai pagerinti institucinį atsaką į smurtą dėl lyties, visų pirma apsaugos ir prevencijos priemones, paramą aukoms, teisinę pagalbą ir saugų apgyvendinimą, taip pat baudžiamąjį persekiojimą už seksualinio smurto nusikaltimus, įskaitant karo nusikaltimų aukomis tapusias moteris, ir užtikrinti liudytojų apsaugą; ragina iš dalies pakeisti Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos bei Brčko apygardos baudžiamuosius kodeksus siekiant išplėsti nuostatas dėl neapykantos ir smurto kurstymo ir jose numatyti apsaugą dėl seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ir lytinių požymių; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina pradėti taikyti teisės aktus, kuriais būtų apsaugomi LGBTI+ asmenys, užtikrinti, kad būtų patraukiama baudžiamojon atsakomybėn už smurtą ir neapykantos nusikaltimus prieš juos, ir skatinti jų socialinę įtrauktį; ragina priimti 2021–2023 m. LGBTI asmenų lygybės Bosnijoje ir Hercegovinoje veiksmų planą, nes šis procesas 2020 m. buvo sustabdytas; palankiai vertina tarpsektorinės darbo grupės tos pačios lyties asmenų teisių ir partnerystės klausimais išvadas, kuriose oficialiai rekomenduojama parengti tos pačios lyties asmenų partnerystės įstatymą; ragina vyriausybę nedelsiant atsižvelgti į šią rekomendaciją; |
| --- | --- |

68.

| 69. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. rugpjūčio 14 d. taikiai organizuotas antrosios Sarajevo gėjų eitynės, ir tai, kad Sarajevo kantono vyriausybė padengė jų saugumo išlaidas; taip pat palankiai vertina tai, kad 2022 m. birželio 25 d. taikiai organizuotos trečiosios Sarajevo LGBTI eitynės; tačiau smerkia ankstesnius prieštaravimus ir pareiškimus, įskaitant politikų pareiškimus, kuriais siekiama pakenkti LGBTI+ asmenų teisėms Bosnijoje ir Hercegovinoje; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pabrėžia, kad reikia tinkamai užkirsti kelią romų ir kitų etninių mažumų diskriminacijai, gerinti jų galimybes naudotis sveikatos priežiūros, švietimo ir darbo rinkos paslaugomis, rengti ir įgyvendinti socialinės įtraukties strategijas; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pakartoja, kad Bosnija ir Hercegovina vis dar turi parengti ir priimti naują vaikų apsaugos veiksmų planą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad vaikų išnaudojimas ir elgetavimas toliau kelia susirūpinimą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | apgailestauja dėl nepakankamos pažangos sprendžiant neįgaliųjų teisių klausimus; ragina Bosniją ir Hercegoviną imtis veiksmų siekiant apsaugoti neįgaliuosius ir parengti bei priimti deinstitucionalizavimo strategiją; smerkia tai, kad pagal teisę iš neįgaliųjų gali būti atimamas jų teisinis veiksnumas, o tai yra akivaizdus Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos, kurią šalis pasirašė, pažeidimas; pabrėžia, kad nepriimtina, jog teikiama parama diferencijuojama pagal negalios rūšį; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pabrėžia, kad švietimo reforma – tai pagrindinis klestinčios ir įtraukios pliuralistinės visuomenės, kurioje nėra jokios segregacijos bei marginalizacijos ir kuri naudojasi savo politinėmis laisvėmis, kūrimo ramstis; pakartoja, kad susitaikymo procese daugiausia dėmesio turi būti skiriama šalies jaunimui nuo ankstyvo amžiaus ir susitaikymo tema įtrauktina į švietimo procesą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pakartoja savo raginimą skubiai sustabdyti segregaciją ir diskriminaciją švietimo srityje, be kita ko, įgyvendinant teismo sprendimus, kuriais siekiama nutraukti diskriminacinę neteisėtą, vadinamąją „dviejų mokyklų po vienu stogu“, praktiką; pabrėžia, kad reikia daugiau investuoti į švietimo sektorių, kad būtų užtikrintos geresnės ir lygios galimybės visiems piliečiams; ragina parengti įtraukias mokymo programas, skatinti kritinį mąstymą ir gerinti švietimo ir mokymo kokybę, atsižvelgiant į kultūrų ir kalbų įvairovę, ir išbraukti priešingos padėties scenarijų turinį, kuriuo skatinamas susiskaidymas; |
| --- | --- |

74.

| 75. | džiaugiasi, kad Bosnija ir Hercegovina toliau dalyvauja programose „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir „Europa piliečiams“; pabrėžia, kad švietimo ir kultūros mainai bei bendri projektai yra nepaprastai svarbūs siekiant suartinti Bosnijos ir Hercegovinos ir ES piliečius; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tebėra susirūpinęs dėl didelio iš šalies išvykstančių jaunuolių skaičiaus ir pabrėžia, kad svarbu skubiai priimti priemones jaunimo nedarbui mažinti ir jaunimo ateičiai šalyje užtikrinti, be kita ko, nustatant ir įgyvendinant jaunimo garantijų iniciatyvą pagal ES modelį ir gaires; |
| --- | --- |

76.

| 77. | atkreipti dėmesį į rimtas spręstinas problemas, susijusias su užimtumu, socialine įtrauktimi ir apsauga, taip pat skurdo mažinimu; pabrėžia, kad gerovės valstybės stiprinimas yra svarbi socialinės sanglaudos sąlyga; ragina valdžios institucijas skatinti socialinį dialogą; ragina Komisiją savo metinėje ataskaitoje tinkamai atsižvelgti į kolektyvines derybas, socialines teises, jų apsaugą ir vykdymo užtikrinimą; |
| --- | --- |

77.

| 78. | reiškia didelį susirūpinimą dėl priverstinio pabėgėlių apgręžimo Serbijos ir Juodkalnijos link, taip pat dėl jų judėjimo apribojimų ir viešojo transporto apribojimų šalies viduje; apgailestauja, kad valdžios institucijoms nesprendžia didelės su migracija susijusios humanitarinės krizės pasienyje; pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl Bosnijoje ir Hercegovinoje tranzitu keliaujančių asmenų teisių ir padėties; pabrėžia, kad Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijų vykdomas ES sienų valdymas kelia susirūpinimą, atsižvelgiant į žmogaus teisių pažeidimus, ypač susijusius su neseniai sukurto sienų mechanizmo nepriklausomumo, patikimumo ir veiksmingumo stoka; pabrėžia, kad ES pareiga – laikytis humaniško požiūrio į migraciją, kuriuo būtų siekiama apsaugoti pagrindines asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, teises tranzito šalyse, pavyzdžiui, Bosnijoje ir Hercegovinoje; primena, kad reikia žmogaus teisėmis ir solidarumu grindžiamų sprendimų migracijos, prieglobsčio ir sienų valdymo klausimais, koordinuojant veiksmus ir bendradarbiaujant su atitinkamomis ES valstybėmis narėmis prie Europos išorės sienų, užtikrinant tinkamą humanitarinę pagalbą ir tinkamus priėmimo pajėgumus visoje šalyje; primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną sudaryti susitarimą su Europos prieglobsčio paramos biuru; palankiai vertina tai, kad Lipoje atidarytas ES finansuojamas centras, tačiau apgailestauja dėl išliekančio prieigos galimybių trūkumo, ir tebėra susirūpinęs dėl pranešimų apie nepakankamas priėmimo sąlygas; atkreipia dėmesį į tai, kad 2022 m. balandžio 28 d. uždaryta Miralo stovykla ir kad joje gyvenę žmonės buvo prievarta perkelti į Lipos stovyklą, kuri yra toli nuo bet kokios bazinės infrastruktūros; |
| --- | --- |

78.

| 79. | smerkia tai, kad policija 2022 m. balandžio 28 d. jėga iškeldino skvoterius ir šiuos veiksmus pradėjo įgyvendinti tuomet, kai žmonės miegojo; smerkia tai, kad žmonės buvo perkelti į Lipos stovyklą; |
| --- | --- |

79.

| 80. | primena, kad šalyje reikia sukurti prieinamą ir veiksmingą prieglobsčio sistemą, taip pat teikti įvairias prieglobsčio prašytojams skirtas integracijos paslaugas; pabrėžia, kad reikia didinti skaidrumą ir priežiūrą skirstant ir panaudojant ES lėšas migracijos srityje, visų pirma kalbant apie didelę lėšų, kurias panaudoja Tarptautinė migracijos organizacija, sumą; reiškia susirūpinimą dėl patikimų ir daugybės pranešimų apie priverstinį grąžinimą į Bosniją ir Hercegoviną; |
| --- | --- |

80.

| 81. | primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną dėti daugiau pastangų kovojant su tarpvalstybiniu nusikalstamumu, ypač prekyba žmonėmis ir ginklais, ir neteisėtu sienos kirtimu ir rekomenduoja Bosnijai ir Hercegovinai laiku sudaryti susitarimą dėl statuso su Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (FRONTEX), nes tai sudarytų palankesnes sąlygas geresnei sienų apsaugai ir valdymui; primygtinai ragina agentūrą ir Bosniją ir Hercegoviną užtikrinti sienų valdymą visapusiškai gerbiant pagrindines teises; |
| --- | --- |

81.

Užsienio politika ir saugumas

| 82. | ragina visus regiono vadovus skatinti stabilumą ir deeskalavimą, vengti nepagrįstų ir kurstančių pastabų, kurios, be to, daro neigiamą poveikį stabilumui, šalies demokratizacijai ir vykstančiam reformų procesui, taip pat stiprinti gerus kaimyninius santykius ir dirbti sprendžiant aktualius dvišalius klausimus; reiškia susirūpinimą dėl politinio destabilizavimo grėsmės Bosnijoje ir Hercegovinoje bei Vakarų Balkanų regione po neseniai surengto Rusijos agresinio karo prieš Ukrainą; |
| --- | --- |

82.

| 83. | palankiai vertina vis didesnį Bosnijos ir Hercegovinos pozicijos suderinimo su ES bendra užsienio ir saugumo politika lygį, atsižvelgiant į balsavimą pasmerkiant Rusijos invaziją į Ukrainą; vis dėlto apgailestauja, kad kai kurie politiniai veikėjai blokuoja sankcijų Rusijai ir Baltarusijai įgyvendinimą po invazijos į Ukrainą; todėl ragina šiuos veikėjus Bosnijoje ir Hercegovinoje paisyti šalies tarptautinių įsipareigojimų ir užtikrinti, kad nacionalinės politikos priemonės atitiktų atitinkamus Tarybos sprendimus dėl ribojamųjų priemonių, susijusių su Rusijos invazija į Ukrainą; |
| --- | --- |

83.

| 84. | palankiai vertina Bosnijoje ir Hercegovinos Ministrų Tarybos sprendimus sudaryti palankesnes sąlygas Ukrainos pabėgėliams atvykti ir pratęsti jų buvimo trukmę; |
| --- | --- |

84.

| 85. | įspėja, kad Rusija ir toliau destabilizuoja regioną ir jo kelią į Europą; smerkia Rusijos paramą Serbų Respublikos autonominio vieneto separatistinei politikai ir tebėra susirūpinęs dėl to, kad Bosnijos ir Hercegovinos ir Kremliaus svarbūs politiniai veikėjai nuolat derina pozicijas ir palaiko draugiškus ryšius; primygtinai ragina visus veikėjus nedelsiant ir nedviprasmiškai atsiriboti nuo Putino režimo; yra susirūpinęs dėl Rusijos plano Bania Lukoje atidaryti „humanitarinį centrą“, kuris civiline veikla naudotųsi kaip priedanga kariniam bendradarbiavimui, ir ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas atšaukti bet kokį susitarimą dėl jo atidarymo; |
| --- | --- |

85.

| 86. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad ES narystės siekiančios Vakarų Balkanų šalys ypač smarkiai kenčia nuo užsienio kišimosi ir dezinformacijos kampanijų, vykdomų iš Rusijos ir Kinijos; nerimauja, kad Vengrija ir Serbija padeda Kinijai ir Rusijai siekti jų geopolitinių tikslų; yra labai susirūpinęs dėl dezinformacijos apie Rusijos agresiją prieš Ukrainą sklaidos; ragina valdžios institucijas imtis veiksmų, kurie būtų koordinuojami su ES, siekiant kovoti su dezinformacija ir kitomis hibridinėmis grėsmėmis; rekomenduoja užmegzti dialogą su Vakarų Balkanų šalių pilietine visuomene ir privačiuoju sektoriumi, siekiant koordinuoti kovos su dezinformacija pastangas regione, įtraukiant regiono ekspertus; pabrėžia, kad ES turi stiprinti savo iniciatyvią strateginę komunikaciją; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją sukurti infrastruktūrą, reikalingą kovai su dezinformacijos grėsmėmis, ir ragina EIVT išplėsti Strateginės komunikacijos grupės stebėseną, kad daugiausia dėmesio būtų skiriama tarpvalstybinėms dezinformacijos grėsmėms, kylančioms iš Vakarų Balkanų šalių ir jų kaimyninių šalių; |
| --- | --- |

86.

| 87. | primygtinai ragina ES imtis konkrečių veiksmų siekiant integruoti Vakarų Balkanus ir Bosniją ir Hercegoviną į platesnį strateginį ir saugumo kontekstą, taip pat atsižvelgiant į šalį ir regioną destabilizuojančią Rusijos agresiją prieš Ukrainą, dezinformaciją ir piktybinį kišimąsi; pabrėžia, jog reikia, kad ES didintų Bosnijai ir Hercegovinai teikiamą paramą ir technines žinias jos kibernetinės srities apsaugos ir saugumo srityje; |
| --- | --- |

87.

| 88. | palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos pasirengimą suteikti Bosnijai ir Hercegovinai šalies kandidatės statusą, kaip nurodyta jos 2022 m. birželio 23 d. išvadose, ir atkreipia dėmesį į Europos Vadovų Tarybos raginimą Komisijai nedelsiant pateikti Tarybai ataskaitą dėl jos nuomonėje išdėstytų 14 pagrindinių prioritetų įgyvendinimo, ypatingą dėmesį skiriant tiems prioritetams, kurie sudaro esmines reformas, kad Europos Vadovų Taryba vėl galėtų priimti sprendimą šiuo klausimu; pabrėžia, kad šalies kandidatės statuso suteikimas gali padėti sušvelninti nacionalistinę retoriką, sumažinti etninį susiskaidymą, įkvėpti optimizmo ir sukurti geresnės Europos ateities Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams perspektyvą; pabrėžia paramos Bosnijai ir Hercegovinai ir patikimos stojimo perspektyvos svarbą; |
| --- | --- |

88.

| 89. | palankiai vertina 2022 m. kovo 4 d. ir kovo 24 d. NATO generalinio sekretoriaus pareiškimus dėl būtinybės toliau remti Bosniją ir Hercegoviną ir, be kita ko, išlaikyti jos suverenumą ir stiprinti atsparumą; pripažįsta pridėtinę vertę, kurią suteiktų Bosnijos ir Hercegovinos narystė NATO; |
| --- | --- |

89.

| 90. | reiškia susirūpinimą dėl karo Ukrainoje poveikio Bosnijai ir Hercegovinai, visų pirma, susijusio su infliacija, energijos tiekimu, kuro kainomis ir aprūpinimo maistu saugumu; primygtinai ragina ES padėti Bosnijai ir Hercegovinai didinti savo žaliosios energijos tiekimo saugumą, atsižvelgiant ir energijos kainų nepatikimumą; |
| --- | --- |

90.

| 91. | atkreipia dėmesį į tai, kad Bosnijos ir Hercegovinos 2018–2023 m. užsienio politikos strategijos, kuri apima visateisę narystę ES, NATO narystės veiksmų plano aktyvavimą, kovą su terorizmu, bendradarbiavimą regioniniu lygmeniu ir dvišalį bei daugiašalį bendradarbiavimą, įgyvendinimui pakenkė turėjo dažnai išsiskiriančios pozicijos; primygtinai ragina valdžios institucijas paspartinti jos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

91.

| 92. | palankiai vertina tai, kad mobilizuota Europos taikos priemonės lėšų suma, siekianti 10 mln. EUR, kuriais bus finansuojama 150 metalo detektorių ir 68 specialiosios transporto priemonės, siekiant sukurti pajėgumus, kad būtų galima aktyviau vykdyti išminavimą ir ginklų, šaudmenų bei sprogmenų naikinimą; pabrėžia, kad Bosnija ir Hercegovina oficialiai laikosi Bendrosios pozicijos dėl ginklų eksporto kriterijų ir principų ir yra daugumos nusiginklavimo, neplatinimo ir ginklų kontrolės sutarčių šalis, ir ragina ją prasmingai remti Pietryčių Europos šaulių ir lengvųjų ginklų kontrolės tarpininkavimo mechanizmo veiklą; |
| --- | --- |

92.

| 93. | palankiai vertina tai, kad šalyje toliau vykdoma operacija EUFOR ALTHEA, ir tai, kad 2021 m. lapkričio 3 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba pratęsė jos įgaliojimus; |
| --- | --- |

93.

| 94. | palankiai vertina neseniai sustiprintą operaciją EUFOR ALTHEA, kaip atsargumo priemonę dislokuojant maždaug 500 karių, paskirtų iš operacijos EUFOR ALTHEA rezervo išteklių, esančių už Bosnijos ir Hercegovinos ribų, ir paramą pagal Europos taikos priemonę siekiant stiprinti Bosnijos ir Hercegovinos ginkluotųjų pajėgų išminavimo batalioną; primena, kad misija vis dar atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant šalies saugumą ir stabilumą; pabrėžia strateginę Brčko rajono svarbą ir ragina apsvarstyti tolesnį dislokavimą remiantis realistišku grėsmių vertinimu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pabrėžia, kad būtina pratęsti EUFOR ALTHEA įgaliojimus po 2022 m. lapkričio mėn.; todėl ragina valstybes nares imtis veiksmų NATO siekiant, kad būtų pratęsti įgaliojimai, ir akcentuoja, kad nepaprastai svarbu turėti parengtus alternatyvius sprendimus tuo atveju, jei įgaliojimai nebūtų pratęsti; todėl ragina ES ir jos tarptautinius partnerius, įskaitant NATO, parengti tinkamas alternatyvas, kad Bosnijoje ir Hercegovinoje būtų išlaikytas taikos užtikrinimo mechanizmas tuo atveju, jei JT Saugumo Taryba nepratęstų operacijai skirtų įgaliojimai; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, Bosnijos ir Hercegovinos Prezidiumui, Bosnijos ir Hercegovinos Ministrų Tarybai, Bosnijos ir Hercegovinos Parlamentinei Asamblėjai, Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos, Serbų Respublikos ir Brčko apygardos vyriausybėms ir parlamentams ir dešimties kantonų vyriausybėms, taip pat Vyriausiojo įgaliotinio biurui. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  OL L 391, 2021 11 5, p. 45.

(2)  OL L 330, 2021 9 20, p. 1.

(3)  OL C 265, 2017 8 11, p. 142.

(4)  OL C 399, 2017 11 24, p. 176.

(5)  OL C 362, 2021 9 8, p. 129.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0506.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0039.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0064.

(9)  OL L 91, 2022 3 18, p. 22.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/102

---

P9_TA(2022)0284

2021 m. ataskaita dėl Serbijos

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. Komisijos ataskaitos dėl Serbijos (2021/2249(INI))

(2023/C 47/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, kuris įsigaliojo 2013 m. rugsėjo 1 d. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, kuris įsigaliojo 2013 m. rugsėjo 1 d. (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 19 d. Serbijos paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 19 d. Serbijos paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 12 d. Komisijos nuomonę dėl Serbijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje (COM(2011)0668), 2012 m. kovo 1 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti Serbijai šalies kandidatės statusą ir 2013 m. birželio 27–28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą pradėti derybas su Serbija dėl stojimo į ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 12 d. Komisijos nuomonę dėl Serbijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje (COM(2011)0668), 2012 m. kovo 1 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti Serbijai šalies kandidatės statusą ir 2013 m. birželio 27–28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą pradėti derybas su Serbija dėl stojimo į ES,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Sofijos deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Sofijos deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Zagrebo deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Zagrebo deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 6 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Brdo deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 6 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Brdo deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą ir 2021 m. liepos 5 d. aštuntąjį Berlyno proceso aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą ir 2021 m. liepos 5 d. aštuntąjį Berlyno proceso aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 10 d. Sofijos aukščiausiojo lygio susitikimą, 2020 m. lapkričio 9 d. Vakarų Balkanų vadovų deklaraciją dėl bendros regioninės rinkos ir 2020 m. lapkričio 10 d. Sofijos deklaraciją dėl Vakarų Balkanų žaliosios darbotvarkės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 10 d. Sofijos aukščiausiojo lygio susitikimą, 2020 m. lapkričio 9 d. Vakarų Balkanų vadovų deklaraciją dėl bendros regioninės rinkos ir 2020 m. lapkričio 10 d. Sofijos deklaraciją dėl Vakarų Balkanų žaliosios darbotvarkės,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 10 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244, 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/298, kuria pripažįstamas Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonės turinys ir kurioje teigiamai vertinamas ES pasirengimas sudaryti geresnes sąlygas Serbijos ir Kosovo dialogui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 10 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244, 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/298, kuria pripažįstamas Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonės turinys ir kurioje teigiamai vertinamas ES pasirengimas sudaryti geresnes sąlygas Serbijos ir Kosovo dialogui,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 19 d. pirmąjį susitarimą dėl Serbijos ir Kosovo vyriausybių santykių normalizavimo principų ir 2015 m. rugpjūčio 25 d. susitarimus, taip pat į vykstantį ES tarpininkaujamą dialogą dėl santykių normalizavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 19 d. pirmąjį susitarimą dėl Serbijos ir Kosovo vyriausybių santykių normalizavimo principų ir 2015 m. rugpjūčio 25 d. susitarimus, taip pat į vykstantį ES tarpininkaujamą dialogą dėl santykių normalizavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalimis“ (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalimis“ (COM(2020)0057),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planas“ (COM(2020)0641) ir į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Vakarų Balkanų žaliosios darbotvarkės įgyvendinimo gairės“ (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planas“ (COM(2020)0641) ir į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Vakarų Balkanų žaliosios darbotvarkės įgyvendinimo gairės“ (SWD(2020)0223),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1529, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP III) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1529, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP III) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „2021 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2021)0644) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą – 2021 m. ataskaitą dėl Serbijos (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „2021 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2021)0644) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą – 2021 m. ataskaitą dėl Serbijos (SWD(2021)0288),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. balandžio 22 d. Serbijos ekonominių reformų programos (2021–2023 m.) vertinimą (SWD(2021)0096) ir 2021 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas ES ekonominio ir finansinio dialogo su Vakarų Balkanais ir Turkija bendras išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. balandžio 22 d. Serbijos ekonominių reformų programos (2021–2023 m.) vertinimą (SWD(2021)0096) ir 2021 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas ES ekonominio ir finansinio dialogo su Vakarų Balkanais ir Turkija bendras išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Parama Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos“ (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Parama Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos“ (COM(2020)0315),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 22 d. ir gruodžio 14 d. vykusius 12-ąjį ir 13-ąjį ministrų lygmens stojimo į Europos Sąjungą konferencijos su Serbija susitikimus, kurių metu pradėtos derybos dėl ketvirtosios derybų skyrių teminės grupės „Žalioji darbotvarkė ir tvarus sujungiamumas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 22 d. ir gruodžio 14 d. vykusius 12-ąjį ir 13-ąjį ministrų lygmens stojimo į Europos Sąjungą konferencijos su Serbija susitikimus, kurių metu pradėtos derybos dėl ketvirtosios derybų skyrių teminės grupės „Žalioji darbotvarkė ir tvarus sujungiamumas“,

| — | atsižvelgdamas į priemones, kuriomis siekiama pagerinti rinkimų proceso eigą ir dėl kurių 2021 m. rugsėjo 18 d. tarpininkai susitarė antruoju Europos Parlamento tarpininkaujamo šalių tarpusavio dialogo etapu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į priemones, kuriomis siekiama pagerinti rinkimų proceso eigą ir dėl kurių 2021 m. rugsėjo 18 d. tarpininkai susitarė antruoju Europos Parlamento tarpininkaujamo šalių tarpusavio dialogo etapu,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 25 d. Briuselyje įvykusio šeštojo ES ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdžio rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 25 d. Briuselyje įvykusio šeštojo ES ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdžio rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl plėtros proceso ir stabilizacijos ir asociacijos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl plėtros proceso ir stabilizacijos ir asociacijos proceso,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 8 d. Tarybos reglamentą (ES) 2022/576, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 8 d. Tarybos reglamentą (ES) 2022/576, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 2 d. priimtą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją ES-11/1 dėl agresijos prieš Ukrainą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 2 d. priimtą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją ES-11/1 dėl agresijos prieš Ukrainą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 10 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „ES parama teisinei valstybei Vakarų Balkanuose: nepaisant pastangų, esminės problemos neišspręstos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 10 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „ES parama teisinei valstybei Vakarų Balkanuose: nepaisant pastangų, esminės problemos neišspręstos“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 3 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą. „Dezinformacija, daranti poveikį ES: pažabota, bet neįveikta“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 3 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą. „Dezinformacija, daranti poveikį ES: pažabota, bet neįveikta“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) 2022 m. kovo mėn. priimtą ketvirtojo vertinimo etapo antrąją tarpinę atitikties ataskaitą dėl Serbijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) 2022 m. kovo mėn. priimtą ketvirtojo vertinimo etapo antrąją tarpinę atitikties ataskaitą dėl Serbijos,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl šios šalies, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl šios šalies,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Vakarų Balkanų po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Vakarų Balkanų po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl 2019–2020 m. Komisijos ataskaitų dėl Serbijos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl 2019–2020 m. Komisijos ataskaitų dėl Serbijos (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl bendradarbiavimo kovos su organizuotu nusikalstamumu Vakarų Balkanuose srityje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl bendradarbiavimo kovos su organizuotu nusikalstamumu Vakarų Balkanuose srityje (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl priverčiamojo darbo bendrovės „Linglong“ fabrike ir aplinkos apsaugos protestų Serbijoje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl priverčiamojo darbo bendrovės „Linglong“ fabrike ir aplinkos apsaugos protestų Serbijoje (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją (8),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 28 d. nuotoliniu būdu ir Briuselyje vykusiame 13-ajame ES ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdyje priimtą pareiškimą ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 28 d. nuotoliniu būdu ir Briuselyje vykusiame 13-ajame ES ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdyje priimtą pareiškimą ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 28 d. vykusio antrojo Europos Parlamento ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkų aukščiausiojo lygio susitikimo, kurį sušaukė Europos Parlamento pirmininkas ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkai, bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 28 d. vykusio antrojo Europos Parlamento ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkų aukščiausiojo lygio susitikimo, kurį sušaukė Europos Parlamento pirmininkas ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkai, bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro Tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos pranešimą apie preliminariai nustatytus faktus ir išvadas dėl 2022 m. balandžio 3 d. Serbijoje vykusių priešlaikinių parlamento ir prezidento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro Tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos pranešimą apie preliminariai nustatytus faktus ir išvadas dėl 2022 m. balandžio 3 d. Serbijoje vykusių priešlaikinių parlamento ir prezidento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0178/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0178/2022),

| A. | kadangi kiekviena plėtros šalis vertinama pagal jos nuopelnus ir kadangi plėtros kriterijų laikymasis, būtinų reformų įgyvendinimas, visų pirma pagrindinių teisių srityje, ir teisės aktų suderinimas lemia stojimo tvarkaraštį ir pažangą; |
| --- | --- |

A.

kadangi kiekviena plėtros šalis vertinama pagal jos nuopelnus ir kadangi plėtros kriterijų laikymasis, būtinų reformų įgyvendinimas, visų pirma pagrindinių teisių srityje, ir teisės aktų suderinimas lemia stojimo tvarkaraštį ir pažangą;

| B. | kadangi Serbija sutiko palaipsniui perimti Europos Sąjungos tikslus ir politiką vykstant derybų procesui; |
| --- | --- |

B.

kadangi Serbija sutiko palaipsniui perimti Europos Sąjungos tikslus ir politiką vykstant derybų procesui;

| C. | kadangi demokratija, pagarba žmogaus teisėms ir teisinė valstybė yra pagrindinės vertybės, kuriomis grindžiama ES; kadangi siekiant išspręsti šiose srityse likusias problemas reikalingos tvarios reformos, kurias būtina įgyvendinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi demokratija, pagarba žmogaus teisėms ir teisinė valstybė yra pagrindinės vertybės, kuriomis grindžiama ES; kadangi siekiant išspręsti šiose srityse likusias problemas reikalingos tvarios reformos, kurias būtina įgyvendinti;

| D. | kadangi nuo derybų su Serbija pradžios atidaryti 22 skyriai, iš kurių du buvo laikinai uždaryti; kadangi pastaraisiais metais pažanga, susijusi su įvairiais derybų skyriais, buvo gana lėta; kadangi 2021 m. gruodžio mėn. Serbija pradėjo derybas dėl 4-osios derybų skyrių teminės grupės „Žalioji darbotvarkė ir tvarus sujungiamumas“; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuo derybų su Serbija pradžios atidaryti 22 skyriai, iš kurių du buvo laikinai uždaryti; kadangi pastaraisiais metais pažanga, susijusi su įvairiais derybų skyriais, buvo gana lėta; kadangi 2021 m. gruodžio mėn. Serbija pradėjo derybas dėl 4-osios derybų skyrių teminės grupės „Žalioji darbotvarkė ir tvarus sujungiamumas“;

| E. | kadangi organizacija „Freedom House“ Serbiją vis dar priskiria prie„iš dalies laisvų“ šalių ir pažymi, kad šios šalies demokratijos rodiklių pablogėjimas per pastaruosius 10 metų pasaulio mastu buvo vienas iš didžiausių; kadangi spaudos laisvės padėtis Serbijoje kelia nerimą ir organizacijos „Žurnalistai be sienų“ 2021 m. pasaulio spaudos laisvės indekse šalis užima 93 vietą iš 180 šalių; |
| --- | --- |

E.

kadangi organizacija „Freedom House“ Serbiją vis dar priskiria prie„iš dalies laisvų“ šalių ir pažymi, kad šios šalies demokratijos rodiklių pablogėjimas per pastaruosius 10 metų pasaulio mastu buvo vienas iš didžiausių; kadangi spaudos laisvės padėtis Serbijoje kelia nerimą ir organizacijos „Žurnalistai be sienų“ 2021 m. pasaulio spaudos laisvės indekse šalis užima 93 vietą iš 180 šalių;

| F. | kadangi, remiantis 2022 m. kovo 30 d. paskelbta GRECO ketvirtojo vertinimo etapo ataskaita, Serbija patenkinamai įgyvendino arba patenkinamai išnagrinėjo aštuonias iš trylikos GRECO rekomendacijų; |
| --- | --- |

F.

kadangi, remiantis 2022 m. kovo 30 d. paskelbta GRECO ketvirtojo vertinimo etapo ataskaita, Serbija patenkinamai įgyvendino arba patenkinamai išnagrinėjo aštuonias iš trylikos GRECO rekomendacijų;

| G. | kadangi Serbijos pažanga ir įsipareigojimai derybose dėl neišspręstų klausimų su Kosovu išlieka svarbiu būsimos jos pažangos derybose dėl narystės ES kriterijumi; |
| --- | --- |

G.

kadangi Serbijos pažanga ir įsipareigojimai derybose dėl neišspręstų klausimų su Kosovu išlieka svarbiu būsimos jos pažangos derybose dėl narystės ES kriterijumi;

| H. | kadangi Serbija privalo gerbti visų kaimyninių šalių vientisumą ir suverenitetą ir susilaikyti nuo įtakos jų vidaus politiniams reikalams; |
| --- | --- |

H.

kadangi Serbija privalo gerbti visų kaimyninių šalių vientisumą ir suverenitetą ir susilaikyti nuo įtakos jų vidaus politiniams reikalams;

| I. | kadangi Serbija nepakluso daugkartiniams raginimams suderinti savo užsienio ir saugumo politiką su ES politika ir netaiko sankcijų Rusijai dėl Rusijos įsiveržimo į Ukrainą; kadangi jos pozicija tarptautiniuose santykiuose trukdo jai įstoti į ES; kadangi mastas, kuriuo Serbija suderino savo politiką su ES bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP), yra nedidelis; |
| --- | --- |

I.

kadangi Serbija nepakluso daugkartiniams raginimams suderinti savo užsienio ir saugumo politiką su ES politika ir netaiko sankcijų Rusijai dėl Rusijos įsiveržimo į Ukrainą; kadangi jos pozicija tarptautiniuose santykiuose trukdo jai įstoti į ES; kadangi mastas, kuriuo Serbija suderino savo politiką su ES bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP), yra nedidelis;

| J. | kadangi JT Generalinėje Asamblėjoje Serbija balsavo už rezoliucijas, kuriose smerkiama Rusijos agresija Ukrainoje, kartu tvirtai pasisakydama už tai, kad būtų gerbiamas Ukrainos teritorinis vientisumas ir suverenitetas pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

J.

kadangi JT Generalinėje Asamblėjoje Serbija balsavo už rezoliucijas, kuriose smerkiama Rusijos agresija Ukrainoje, kartu tvirtai pasisakydama už tai, kad būtų gerbiamas Ukrainos teritorinis vientisumas ir suverenitetas pagal tarptautinę teisę;

| K. | kadangi ES yra didžiausia finansinės paramos Serbijai teikėja pagal PNPP; kadangi Serbija pasinaudojo ES parama pagal PNPP II ir nuo 2014 m. iš viso gavo 1 539 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES yra didžiausia finansinės paramos Serbijai teikėja pagal PNPP; kadangi Serbija pasinaudojo ES parama pagal PNPP II ir nuo 2014 m. iš viso gavo 1 539 mlrd. EUR;

| L. | kadangi ES yra didžiausia Serbijos investuotoja ir prekybos partnerė, taip pat ES palaiko plačiausio masto tarpusavio santykius su Serbija – 2020 m. ES teko 65 proc. viso Serbijos eksporto ir 59 proc. viso jos importo; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES yra didžiausia Serbijos investuotoja ir prekybos partnerė, taip pat ES palaiko plačiausio masto tarpusavio santykius su Serbija – 2020 m. ES teko 65 proc. viso Serbijos eksporto ir 59 proc. viso jos importo;

| M. | kadangi ES sutelkė 3,3 mlrd. EUR skubiai sveikatos krizei įveikti ir COVID-19 pandemijos sukeltiems ekonominiams ir socialiniams padariniams sušvelninti; kadangi Komisija pagal PNPP II patvirtino 70 mln. EUR paketą, kad padėtų finansuoti Vakarų Balkanų šalių galimybę gauti ES valstybių narių įsigytų COVID-19 vakcinų; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES sutelkė 3,3 mlrd. EUR skubiai sveikatos krizei įveikti ir COVID-19 pandemijos sukeltiems ekonominiams ir socialiniams padariniams sušvelninti; kadangi Komisija pagal PNPP II patvirtino 70 mln. EUR paketą, kad padėtų finansuoti Vakarų Balkanų šalių galimybę gauti ES valstybių narių įsigytų COVID-19 vakcinų;

| N. | kadangi parama pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP III) grindžiama griežtomis sąlygomis ir yra numatytas paramos moduliavimas ir sustabdymas tais atvejais, kai atsisakoma demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų; kadangi 2007–2020 m. ES pagal ankstesnes PNPP programas iš viso skyrė 2,79 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

N.

kadangi parama pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP III) grindžiama griežtomis sąlygomis ir yra numatytas paramos moduliavimas ir sustabdymas tais atvejais, kai atsisakoma demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų; kadangi 2007–2020 m. ES pagal ankstesnes PNPP programas iš viso skyrė 2,79 mlrd. EUR;

| O. | kadangi moterų padėtis Serbijoje kelia didelį susirūpinimą, nes pusė moterų patyrė vienokios ar kitokios formos smurtą, ir kadangi pastaraisiais metais dėl smurto dėl lyties buvo nužudyta daugiau kaip 300 moterų; |
| --- | --- |

O.

kadangi moterų padėtis Serbijoje kelia didelį susirūpinimą, nes pusė moterų patyrė vienokios ar kitokios formos smurtą, ir kadangi pastaraisiais metais dėl smurto dėl lyties buvo nužudyta daugiau kaip 300 moterų;

| P. | kadangi Serbija ratifikavo visas pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas; |
| --- | --- |

P.

kadangi Serbija ratifikavo visas pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas;

Įsipareigojimas siekti narystės ES

| 1. | reiškia paramą būsimai Serbijos narystei ES ir primena, kad norint užtikrinti patikimą plėtros perspektyvą reikia politinės valios, tvarių pastangų ir negrįžtamų reformų visose srityse, ypač susijusiose su teisine valstybe, taip pat tvirto įsipareigojimo laikytis Europos standartų ir vertybių; ragina Serbijos valdžios institucijas iš tikrųjų imtis būtinų reformų ir grąžinti šalį į teisingą integracijos į ES kelią, taip įgyvendinant Serbijos europinius siekius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad pažanga stojimo procese yra orientuota į rezultatus ir reformas ir grindžiama tolesniu pozicijų teisinės valstybės principo, gero valdymo, pagrindinių teisių ir pagarbos Europos teisėms bei vertybėms srityje derinimu; pabrėžia esamus Europos Sąjungos ir Serbijos tautų ryšius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. gruodžio mėn. pradėtos derybos dėl ketvirtosios derybų skyrių teminės grupės; pakartoja, kad stojimo tempas priklausys nuo pažangos, susijusios su teisinės valstybės ir pagrindinių teisių skyriais, visapusiško ES užsienio, saugumo ir gynybos politikos, įskaitant Rusijai taikomas sankcijas, laikymosi, taip pat Serbijos santykių su Kosovu normalizavimo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į preliminarias Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos pranešime pateiktas išvadas, kad 2022 m. balandžio 3 d. parlamento rinkimuose buvo suteikta įvairių politinių galimybių, tačiau dėl tam tikrų trūkumų juose buvo sudarytos nevienodos sąlygos, palankios dabartiniams valdantiesiems; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į valstybės remiamų dezinformacijos kampanijų, kuriomis buvo siekiama pakeisti nuomones apie šiuos rinkimus, vaidmenį; ragina Serbijos valdžios institucijas visapusiškai įgyvendinti visas Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijas gerokai iš anksto prieš kitus rinkimus; pabrėžia, kad vietos pilietinės visuomenės organizacijos, turinčios praktinės patirties rinkimų srityje, turėtų ir toliau dalyvauti šiame procese; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina didesnį rinkėjų aktyvumą 2022 m. balandžio 3 d. rinkimuose ir grįžimą prie labiau pliuralistinės Nacionalinės Asamblėjos, kurioje šiuo metu yra daug tautinėms mažumoms atstovaujančių partijų; apgailestauja dėl labai susiskaldžiusios politinės kampanijos aplinkos, kuri pasižymėjo vienodų sąlygų nebuvimu, ribotu žiniasklaidos pliuralizmu ir labai paplitusiu spaudimu rinkėjams; apgailestauja, kad valdančiosios partijos narių piktnaudžiavimas valstybės tarnyba išliko nuolatine problema per visą kampaniją; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smerkia išpuolius prieš opozicijos narius, žurnalistus, pilietinės visuomenės organizacijų narius ir įvairių rinkimų stebėjimo misijų narius, taip pat kitus incidentus, kurie pakenkė rinkimų proceso sąžiningumui; smerkia smurtinį išpuolį prieš vieną iš opozicijos lyderių Pavle Grbovićių ir ragina valdžios institucijas patraukti kaltininkus atsakomybėn; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Respublikos rinkimų komisija (RRK) ir Belgrado miesto rinkimų komisija neatliko aktyvesnio vaidmens nustatant ir skelbiant rinkimų rezultatus; reiškia susirūpinimą dėl to, kad išsamūs preliminarūs Belgrado vietos rinkimų rezultatai nebuvo skelbiami, kol nepraėjo daugiau nei dvi savaitės po šių rinkimų; apgailestauja, kad po trijų mėnesių po 2022 m. balandžio 3 d. parlamento rinkimų galutiniai rezultatai dar nepateikti ir Nacionalinė Asamblėja dar nebuvo sušaukta; pažymi, kad dėl to gali sumažėti piliečių pasitikėjimas rinkimų administracijos nepriklausomumu; apgailestauja dėl neaiškaus Respublikos rinkimų komisijos (RRK) pranešimo apie preliminarius rinkimų rezultatus uždarius rinkimų apylinkes; pabrėžia, kad dažni pakartotiniai balsavimai tam tikrose atskirose rinkimų apylinkėse rodo, kad viso rinkimų proceso teisinė ir organizacinė sistema yra nepakankama, todėl mažėja rinkimų teisėtumas ir kyla abejonių dėl rezultatų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja, kad prieš šį rinkimų ciklą nebuvo išspręstos problemos, susijusios su bendro rinkėjų sąrašo tikslumu, todėl atsirado galimybė juo piktnaudžiauti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina naująją daugumą laikytis anksčiau priimtų politinių sprendimų dėl stojimo į ES proceso ir paspartinti Serbijos teisės aktų derinimą su Europos politika ir vertybėmis; ragina parlamento narių pareigas paskirstyti taip, kad būtų atsižvelgta į politinį pliuralizmą Nacionalinėje Asamblėjoje; pažymi, kad per pastaruosius dešimt metų visi Serbijos parlamentai, išskyrus vieną, buvo paleisti anksčiau laiko ir kad tolesni nereikalingi pirmalaikiai rinkimai neprisidėtų prie politinio stabilumo; pabrėžia, kad yra pasirengęs toliau dirbti kartu su Nacionaline Asamblėja ir jos parlamentinėmis frakcijomis vykstant šalių tarpusavio dialogui, kartu pabrėždamas, kad reikia aiškių politinių sprendimų dėl Serbijos strateginės krypties; |
| --- | --- |

9.

| 10. | labai apgailestauja dėl to, kad Serbija vis dar nesutinka su ES sankcijomis po Rusijos invazijos į Ukrainą; pabrėžia, kad Serbija yra viena iš vos kelių Europos šalių, nesutikusių su ES sankcijomis Rusijai; ragina naujai išrinktas valdžios institucijas skubiai parodyti nedviprasmišką įsipareigojimą laikytis ES vertybių, standartų bei taisyklių ir nedelsiant laikytis ES sprendimų ir pozicijų užsienio ir saugumo politikos srityje, įskaitant greitą ir visišką ribojamųjų priemonių, taikomų Rusijai ir Baltarusijai, įskaitant sankcijas asmenims, grupėms ir subjektams, laikymąsi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į Serbijos paramą Ukrainos teritoriniam vientisumui ir suverenitetui ir į Serbijos balsavimą JT Generalinėje Asamblėjoje pasmerkiant Rusijos invaziją, taip pat į 2022 m. balandžio 7 d. Serbijos paramą siekiant pašalinti Rusiją iš JT žmogaus teisių tarybos; pažymi, kad tuo pačiu metu Serbijos atstovai vengė balsavimo dėl Rusijos pašalinimo iš Europos Tarybos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pakartoja, koks svarbus šalies politikos suderinimas su ES bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP), kuri palaipsniui turi tapti neatsiejama Serbijos užsienio politikos dalimi, nes tai – stojimo proceso sąlyga; yra susirūpinęs dėl žemo tokio Serbijos politikos suderinimo lygio, nes jis yra žemiausias regione; apgailestauja dėl kartais pasitaikančių politinių lyderių pareiškimų, kurie kelia abejonių dėl Serbijos užsienio politikos orientacijos; vis dėlto pabrėžia, kad dėl suteikto postūmio, susijusio su naujais įgaliojimais po 2022 m. balandžio 3 d. rinkimų Serbijoje, sukuriama galimybė padaryti svarbią pažangą siekiant šalies įstojimo į ES perspektyvos; ragina Serbijos politines jėgas nutraukti bendradarbiavimą su autoritarinėmis Rusijos politinėmis partijomis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rekomenduoja, kad tolesni derybų skyriai būtų atidaryti tik tada, kai Serbija imsis būtinų priemonių šioje srityje, įskaitant priemones dėl teisinės valstybės; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Serbiją iš naujo įvertinti savo ekonominį bendradarbiavimą su Rusija ir apgailestauja, kad toliau vykdomi skrydžiai tarp Belgrado ir Maskvos tuo metu, kai ES oro erdvė uždaryta skrydžiams į Rusiją ir iš jos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad 2015–2021 m. Serbijos karinės išlaidos išaugo 70 proc., daugiausia dėl pirkimų iš Baltarusijos, Rusijos ir Kinijos; reiškia susirūpinimą dėl Serbijos glaudaus bendradarbiavimo su Rusijos Federacija kariniais klausimais; primygtinai ragina Serbiją persvarstyti savo santykius su Rusija gynybos politikos srityje ir nutraukti bet kokį karinį bendradarbiavimą su Rusija, pvz., vykdomą „regioniniame humanitariniame centre“ Niše; taip pat yra susirūpinęs dėl stiprėjančio Serbijos bendradarbiavimo su Kinija, be kita ko, įdiegiant Belgrade iš Kinijos pirktą masinio sekimo sistemą, neseniai pristatytą „žemė–oras“ raketų sistemą, Kinijoje pagamintų karinių ginklų ir įrangos pirkimą ir bendras pratybas su Kinijos saugumo pajėgomis Serbijos teritorijoje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reiškia susirūpinimą dėl įtarimų, kad Serbijos valdžios institucijos vykdė Rusijos opozicijos narių pasiklausymą Belgrade ir vėliau tariamai perdavė atitinkamą medžiagą Rusijos saugumo tarnyboms; pabrėžia, kad bet koks bendradarbiavimas, kuriuo būtų prisidedama prie autoritarinės ir antidemokratinės praktikos Rusijoje ar Serbijoje, kenktų būsimiems ES ir Serbijos santykiams; |
| --- | --- |

16.

| 17. | taip pat reiškia susirūpinimą dėl Serbijos ir Rusijos vyriausybių įsteigtos kovos su „spalvotosiomis revoliucijomis“ darbo grupės, kurios paskirtis ir tikslai tebėra neaiškūs; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina tai, kad buvo priimtos priemonės, kuriomis gerinamos rinkimų sąlygos ir žiniasklaidos erdvė prieš 2022 m. balandžio mėn. rinkimus, atsižvelgiant į Europos Parlamento tarpininkaujamą šalių tarpusavio dialogą; atkreipia dėmesį į sutartų priemonių įgyvendinimo pažangą ir ragina toliau stiprinti žiniasklaidos pliuralizmą ir užtikrinti vienodas galimybes naudotis žiniasklaidos erdve; apgailestauja, kad daugelis priemonių buvo įgyvendintos pavėluotai ir nedalyvaujant visiems susijusiems subjektams; apgailestauja, kad nebuvo imtasi platesnio užmojo priemonių, kuriomis būtų buvę galima labiau pagerinti rinkimų sąlygas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina neparlamentinės opozicijos sprendimą dalyvauti 2022 m. balandžio mėn. rinkimuose; pakartoja, kad vienintelis būdas užtikrinti politinį atstovavimą – dalyvauti politiniuose ir rinkimų procesuose; ragina visus politinius veikėjus toliau dalyvauti šiuose procesuose ir bendradarbiauti siekiant toliau gerinti rinkimų sąlygas ir rinkimų taisyklių įgyvendinimą; ragina visus politinius veikėjus veikti laikantis skaidrumo, atskaitomybės ir įtraukties principų; ragina naujai išrinktą Nacionalinę Asamblėją pasinaudoti šiuo postūmiu ir pradėti vykdyti visavertę vyriausybės darbo įstatyminę priežiūrą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pakartoja, kad remia Europos politinių fondų darbą stiprinant Serbijos demokratinius procesus ir ugdant naują politinių lyderių kartą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | išreiškia susirūpinimą dėl labai sumažėjusio Europos integracijos procesų matomumo Serbijoje; pakartoja savo raginimą Serbijai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT) ir ES valstybėms narėms vykdyti aktyvesnę ir veiksmingesnę komunikacijos strategiją apie ES plėtros naudą ir apie paramą, teikiamą ES lėšomis, ir pateikti teigiamą Serbijos kaimyninių šalių, kurios jau yra ES valstybės narės, pavyzdį; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad pastaraisiais metais Serbijos visuomenės parama narystei ES buvo gerokai mažesnė nei likusioje regiono dalyje ir kad, remiantis naujausiomis apklausomis, dauguma Serbijos piliečių nepritaria stojimui į Europos Sąjungą; ragina Serbijos politinius lyderius aktyviau ir nedviprasmiškiau informuoti apie savo įsipareigojimą gerbti ES vertybes viešose diskusijose ir dalyvauti diskusijose su Serbijos piliečiais, gyvenančiais ne tik didžiuosiuose miestuose, apie apčiuopiamą stojimo į ES naudą; pakartoja susirūpinimą dėl viešosiomis lėšomis finansuojamos žiniasklaidos vaidmens skleidžiant prieš ES nukreiptą retoriką; ragina naująją Nacionalinę Asamblėją remti Serbijos ateitį Europoje, be kita ko, pasitelkiant savo strateginę komunikaciją; pakartoja, kad Europos Parlamentas yra pasirengęs kartu su Serbijos parlamento nariais dalyvauti komunikacijos veikloje, siekiant labiau suartinti ES ir Serbiją; ragina atitinkamus vyriausybės pareigūnus nutraukti prieš ES nukreiptos dezinformacijos kampanijų rėmimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina tai, kad narystė ES ir toliau tebėra Serbijos strateginis tikslas; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad daugelyje Serbijos reformų darbotvarkės sričių nepasiekta pažangos ir kad netgi pastebėtas regresas esminiais stojimo į ES klausimais; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad priėmus naują stojimo metodiką Serbijos stojimo į ES procesas iš esmės nepaspartėjo, ir ragina visapusiškai ją įgyvendinti; ragina už kaimynystę ir plėtrą atsakingą ES Komisijos narį aktyviau dalyvauti Serbijos stojimo į ES procese, visų pirma turint mintyje pagrindines laisves, demokratiją ir teisinę valstybę, taip pat kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu; reiškia susirūpinimą dėl viešų įtarimų, kad už kaimynystę ir plėtrą atsakingas Komisijos narys sumenkina kai kuriuos su teisine valstybe susijusius klausimus narystės siekiančiose šalyse, ir ragina Komisiją tinkamai reaguoti į Parlamento prašymus šiuo klausimu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | apgailestauja, kad Europos integracijos procesas Serbijoje nėra pakankamai skaidrus, nes svarbūs dokumentai, pvz., Nacionalinės acquis priėmimo programos įgyvendinimo ataskaitos, neskelbiami jau daugelį metų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad ES yra didžiausia Serbijos prekybos partnerė, stiprinanti tarpusavio santykius, grindžiamus pasitikėjimu ir narystės perspektyva, todėl apgailestauja dėl to, kad Serbijos vyriausybė kartais santykiams su Kinija ir Rusija skyrė daugiau dėmesio nei santykiams su ES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į ES Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos iniciatyvą surengti ES ir Vakarų Balkanų konferenciją ir tikisi, kad ja bus pasinaudota siekiant pagyvinti plėtros procesą ir suteikti Vakarų Balkanų šalims aiškią stojimo perspektyvą; laukia, kada ES Tarybai pirmininkaus Čekijos Respublika, ir tikisi, kad Čekijos Respublika toliau rems ES plėtros politiką; palankiai vertina Serbijos indėlį į Konferenciją dėl Europos ateities jai pateikus 52 rekomendacijas; |
| --- | --- |

27.

Demokratija ir teisinė valstybė

| 28. | primygtinai ragina naujai išrinktą daugumą sutelkti dėmesį į struktūrinių trūkumų šalinimą ir pasiekti konkrečių ir apčiuopiamų rezultatų teisinės valstybės, pagrindinių teisių, saviraiškos laisvės, žiniasklaidos laisvės, kovos su korupcija ir dezinformacija bei demokratinių institucijų ir viešosios administracijos veikimo srityse; yra susirūpinęs dėl to, kad dėl nepakankamos vykdomosios valdžios priežiūros ir prasmingų konsultacijų su visuomene trūkumo keletą kartų buvo paveikta įstatymų kokybė ir iškraipytas galių pasidalijimas; ragina Serbiją visiškai įgyvendinti galių atskyrimo principą vadovaujantis jos Konstitucija ir demokratiniais standartais; pabrėžia, kad stabdžių ir atsvarų sistemos sukūrimas yra išankstinė sąlyga siekiant užkirsti kelią pernelyg didelei politinės galios koncentracijai, ir primena, kad nepriklausoma žiniasklaida yra sveikų demokratinių diskusijų kertinis akmuo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina naujausius Konstitucijos pakeitimus po 2022 m. sausio mėn. referendumo, kuriais siekiama padidinti teisingumo sistemos nepriklausomumą; pabrėžia, kad reformų procesas siekiant stiprinti teisminių institucijų nepriklausomumą turėtų būti tęsiamas, visų pirma iš dalies keičiant įstatymus, kad būtų sudarytos galimybės veiksmingai įgyvendinti šiuos Konstitucijos pakeitimus, laikantis geriausios Europos praktikos ir Venecijos komisijos rekomendacijų, taip pat skaidriai ir įtraukiai; apgailestauja dėl nuolatinio spaudimo teisminėms institucijoms ir smerkia viešus atsisakymus vykdyti tarptautinius nuosprendžius dėl karo nusikaltimų; ragina naujai išrinktą daugumą prioriteto tvarka stiprinti teisminių institucijų nepriklausomumo ir veiksmingumo apsaugos priemones; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į naujausius konstitucinius pakeitimus, reikia papildomų priemonių, kuriomis būtų visiškai užtikrintas teisminių institucijų nepriklausomumas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia decentralizacijos proceso naudą ir ragina stiprinti Voivodinos autonominės provincijos kompetenciją; primena, kad pagal Serbijos Konstituciją įstatymas dėl autonominės Voivodinos provincijos finansavimo turėjo būti priimtas iki 2008 m. pabaigos, ir ragina būsimąją vyriausybę toliau neatidėliojant pateikti šį klausimą Nacionalinei Asamblėjai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina kai kuriuos Nacionalinės Asamblėjos darbo patobulinimus, visų pirma tai, kad rečiau taikomos skubios procedūros ir priimtas naujas Nacionalinės Asamblėjos narių elgesio kodeksas, parengtas bendradarbiaujant su GRECO; vis dėlto yra susirūpinęs, kad parlamento diskusijose vis dar vartojama kurstomojo pobūdžio kalba politinių oponentų, pilietinės visuomenės, žiniasklaidos ir skirtingą politinę nuomonę turinčių kitų institucijų atstovų atžvilgiu ir tokią kalbą vartoja, be kita ko, ir vyriausybės pareigūnai; ragina naująją Nacionalinę Asamblėją netoleruoti tokios praktikos ir veiksmingai laikytis savo Elgesio kodekso; išreiškia viltį, kad ankstesnėms nacionalinėms asamblėjoms būdinga neigiama praktika, įskaitant pernelyg dažną naudojimąsi teisėkūros skubos procedūra ir trukdymą priimti įstatymus, nepasikartos, ir ragina vyriausybę reguliariau dalyvauti Nacionalinės Asamblėjos sesijose; |
| --- | --- |

31.

| 32. | apgailestauja, kad Nacionalinės Asamblėjos veikla buvo trukdoma, nes trūko tikrų daugumos ir opozicijos partijų diskusijų; pabrėžia visų partijų sutarimo dėl su ES susijusių reformų svarbą siekiant užtikrinti šalies pažangą siekiant narystės ES; yra susirūpinęs dėl to, kad Nacionalinė Asamblėja neatlieka savo priežiūros vaidmens ir kad teisės aktų leidybos darbotvarkę išimtinai diktuoja vykdomoji valdžia; ragina naująją parlamento vadovybę ir parlamentines frakcijas sutelkti dėmesį į konstruktyvias diskusijas Nacionalinėje Asamblėjoje piliečių labui; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina tai, kad naujai sudarytoje Serbijos Nacionalinėje Asamblėjoje mažumų partijos ir koalicijos turės iš viso 13 narių, atstovaujančių bosnių, vengrų ir kroatų tautinėms bendruomenėms; reiškia susirūpinimą, kad romai neturės savo atstovų Nacionalinėje Asamblėjoje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Serbijos Nacionalinę Asamblėją užtikrinti, kad nepriklausomos reguliavimo institucijos būtų įgaliotos veiksmingai vykdyti savo priežiūros funkcijas, remiant ir stebint nepriklausomų reguliavimo institucijų išvadų ir rekomendacijų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pakartoja savo susirūpinimą dėl ribotos pažangos kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu ir dėl keleto garsių korupcijos skandalų, rodančių galimus valstybės pareigūnų ir organizuoto nusikalstamumo atstovų ryšius; ragina Serbiją dėti daugiau pastangų siekiant veiksmingai spręsti šiuos klausimus; ragina valdžios institucijas susilaikyti nuo komentarų apie vykstančius tyrimus ir teismo procesus, darant spaudimą teisminėms institucijoms; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palankiai vertina GRECO ketvirtojo vertinimo etapo antrąją tarpinę atitikties ataskaitą dėl Serbijos, kurioje sprendžiami Nacionalinės Asamblėjos narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencijos klausimai ir kurioje daroma išvada, kad Serbija patenkinamai įgyvendino arba patenkinamai išnagrinėjo aštuonias iš 13 ketvirtojo vertinimo etapo ataskaitoje pateiktų rekomendacijų; ragina įgyvendinti neįgyvendintas rekomendacijas; tačiau pažymi, kad priimtas naujas Korupcijos prevencijos įstatymas, kuris buvo neseniai iš dalies pakeistas atsižvelgiant į GRECO rekomendacijas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primygtinai ragina Serbiją užtikrinti įtikinamus rezultatus, be kita ko, įtikinamą pažangą vykdant veiksmingus tyrimus kovos su korupcija srityje, ypač didelio visuomenės susidomėjimo sulaukusiose bylose, ir pagerinti tyrimų aukšto lygio korupcijos bylose, įskaitant nusikalstamu būdu įgyto turto areštą ir konfiskavimą, rezultatus; susirūpinęs pažymi, kad Krušik ir Telekom Srbija bylose nėra informacijos apie oficialius tyrimus; pažymi, kad Jovanjica byla nagrinėjama padalinta į du atskirus kaltinimus ir kad tiriamosios žiniasklaidos priemonėse paaiškėjo nauji aukšto lygio korupcijos atvejai, visų pirma vadinamieji Pandoros dokumentai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pakartoja savo raginimą siekti teisingumo neteisėto privačios nuosavybės griovimo Belgrado Savamalos kvartale atveju; atkreipia dėmesį į nuteistojo policininko teiginius, kad jis buvo priverstas vienas prisiimti atsakomybę už visą bylą; pakartoja savo susirūpinimą dėl galimybės, kad šis procesas per ateinančius kelerius metus gali tapti nebeaktualus; ragina valdžios institucijas visapusiškai ištirti šią bylą ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn visus atsakingus asmenis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primygtinai ragina valdžios institucijas ištirti visus tariamus ryšius su Belivuko nusikalstama grupuote ir kaltuosius patraukti baudžiamojon atsakomybėn; reiškia susirūpinimą dėl naujausių kaltinimų, kad Darko Šarić, būdamas kalėjime Serbijoje, vadovavo tarptautinei nusikalstamai organizacijai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad PNPP III numatytas lėšų moduliavimas ar net jų teikimo sustabdymas, jei pastebimas didelis regresas arba nuolat trūksta pažangos pagrindinių rodiklių srityje, įskaitant kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, taip pat žiniasklaidos laisvę; atsižvelgdamas į tai, ragina ES ir Vakarų Balkanų šalis sukurti veiksmingo Europos prokuratūros ir Vakarų Balkanų šalių bendradarbiavimo sistemą, siekiant užtikrinti, kad Europos prokuratūra galėtų veiksmingai naudotis savo kompetencija pagal PNPP III skiriamų lėšų panaudojimo Vakarų Balkanų šalyse srityje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina priimtus įstatymo dėl laisvos prieigos prie visuomenei svarbios informacijos pakeitimus, kuriais atsižvelgiama į raginimus didinti viešosios politikos formavimo skaidrumą, kuriuo piliečiams suteikiama galimybė be nereikalingų kliūčių gauti visuomenei svarbią informaciją, ir ragina skubiai įgyvendinti šiuos pakeitimus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad buvo priimta pilietinės visuomenės vystymosi strategija, tačiau apgailestauja, kad nėra kartu pateikiamo veiksmų plano; ragina Komisiją ir EIVT toliau glaudžiai bendradarbiauti su Serbijos pilietine visuomene ir žiniasklaida ir remti jų veiklą; primena, kad stipri ir nepriklausoma pilietinė visuomenė yra esminis bet kurios demokratijos elementas; ragina Serbijos valdžios institucijas įtraukti pilietinę visuomenę į politikos formavimą ir sprendimų priėmimą, susilaikyti nuo bet kokios pilietinės visuomenės kritikos vertinimo kaip užsienio kišimosi, taip pat puoselėti pilietinės visuomenės organizacijų darbui palankią aplinką, kad jos galėtų dirbti nebijodamos bauginimo ar net kriminalizavimo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primygtinai ragina Komisiją įgyvendinti Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 01/2022 pateiktas rekomendacijas siekiant užtikrinti veiksmingą ES finansinės paramos, kuria remiama teisinė valstybė Vakarų Balkanuose, poveikį, visų pirma parengiant gaires dėl PNPP III nuostatų dėl moduliavimo ir griežtesnės parlamento vykdomos lėšų kontrolės taikymo; ragina Europos Komisiją labiau susieti finansavimą su pažanga teisinės valstybės srityje, padidinti paramą pilietinės visuomenės organizacijoms ir nepriklausomiems žiniasklaidos šaltiniams, pagerinti projektų ataskaitų teikimą ir stebėseną, kaip ne kartą ragino Europos Parlamentas; atsižvelgdamas į tai, ragina užtikrinti geresnį tarptautinių paramos teikėjų remiamų teisinės valstybės programų koordinavimą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apgailestauja, kad tam tikros buvusios Jugoslavijos istorinių archyvų dalys vis dar neprieinamos; pakartoja savo raginimą valdžios institucijoms sudaryti palankesnes sąlygas susipažinti su šiais archyvais, ypač buvusiosios Jugoslavijos slaptosios tarnybos (UDBA) ir Jugoslavijos liaudies armijos slaptosios tarnybos (KOS) archyvais, kad būtų galima nuodugniai ištirti komunistinio laikotarpio nusikaltimus ir imtis veiksmų dėl jų, kad būtų palengvintas susitaikymo procesas, ir ragina grąžinti šiuos archyvus atitinkamoms iširus Jugoslavijai susikūrusių valstybių, kurios to prašo, vyriausybėms; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Serbiją laikytis savo įsipareigojimų ir visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) ir Tarptautiniu baudžiamųjų tribunolų likusių funkcijų mechanizmu (IRMCT) ir įgyvendinti visus jų sprendimus; |
| --- | --- |

45.

Pagrindinės laisvės ir žmogaus teisės

| 46. | smerkia žiniasklaidos laisvės ir nepriklausomumo apribojimus ir valdančiosios daugumos piktnaudžiavimą žiniasklaida siekiant įgyti nesąžiningą politinį pranašumą, užpulti politinius oponentus ir skleisti dezinformaciją; pabrėžia neigiamą šių apribojimų poveikį demokratiniams procesams šalyje; pažymi, kad konkurencija žiniasklaidos sektoriuje didina žiniasklaidos pliuralizmą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palankiai vertina vyriausybės pastangas įgyvendinti savo žiniasklaidos strategiją, tačiau kartu apgailestauja dėl praktikos, kuri rodo, kad valdžios institucijos sąmoningai vilkina minėtos strategijos įgyvendinimą; pažymi, kad reikėtų imtis papildomų veiksmų siekiant toliau didinti žiniasklaidos laisvę, ir ragina Serbijos valdžios institucijas nedelsiant imtis priemonių siekiant užtikrinti saviraiškos laisvę, žiniasklaidos nepriklausomumą ir žiniasklaidos pliuralizmą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pažymi, kad piktnaudžiavimas viešosiomis lėšomis siekiant įgyti žiniasklaidos priemonių nuosavybę laikomas vienu iš pagrindinių žiniasklaidos užvaldymo Serbijoje mechanizmų; primena, kad informacija apie žiniasklaidos nuosavybę turėtų būti prieinama visuomenei, ir ragina užtikrinti didesnį žiniasklaidos nuosavybės ir finansavimo skaidrumą, taip pat sukurti aplinką, kurioje nepriklausoma ir tiriamoji žiniasklaida galėtų gauti finansavimą ir saugiai veikti; ragina užtikrinti didesnį žiniasklaidos viešojo finansavimo skaidrumą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pažymi, kad keli neseniai įvykę Elektroninės žiniasklaidos priežiūros institucijos narių rinkimai, taip pat 2021 m. birželio mėn. įvykę Serbijos radijo ir televizijos valdybos narių rinkimai buvo vertinami kaip prieštaringi; susirūpinęs atkreipia dėmesį į kai kuriuos viešuosius vertinimus, kad Elektroninės žiniasklaidos priežiūros institucijos sprendimų priėmimas yra politiškai šališkas; atkreipia dėmesį į naują paskelbtą atvirą konkursą dėl nacionalinės televizijos dažnių skyrimo bei licencijų ir pabrėžia teisingo ir skaidraus proceso svarbą; tebėra susirūpinęs dėl problemų, susijusių su žiniasklaidos koncentracija Telekom Srbija atveju; pabrėžia, kad svarbu gerinti Elektroninės žiniasklaidos priežiūros institucijos veiklą ir nepriklausomumą pagal šalių tarpusavio dialogo rekomendacijas, siekiant stiprinti žiniasklaidos pliuralizmą ir įgyvendinti žiniasklaidos strategiją; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, kad Serbija užtikrina trečiosioms valstybėms neproporcingai didelį matomumą ir kad kai kurios žiniasklaidos priemonės yra pagrindinis prieš ES nukreiptų ir prorusiškų naratyvų Serbijoje šaltinis; |
| --- | --- |

50.

| 51. | apgailestauja dėl tebesitęsiančių fizinių išpuolių, bauginimo, neapykantos retorikos ir politinio šmeižto prieš žurnalistus ir pilietinę visuomenę, įskaitant tuos, kuriuos vykdo parlamento nariai ir vyriausybės pareigūnai; ragina valdžios institucijas ištirti visus tokių išpuolių atvejus, kaltininkus atitinkamai nubausti ir padidinti žurnalistų ir žmogaus teisių gynėjų saugumą; reiškia susirūpinimą dėl nuolatinio žmogaus teisių gynėjų, tiriamosios žurnalistikos atstovų, žiniasklaidos priemonių ir pilietinės visuomenės organizacijų, kritiškai vertinančių vyriausybės politiką, diskreditavimo ir persekiojimo; ragina Serbiją stiprinti žmogaus teisių institucijas, garantuoti jų nepriklausomumą, skirti joms būtinus finansinius ir žmogiškuosius išteklius ir užtikrinti, kad būtų laiku atsižvelgta į jų rekomendacijas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Serbijos valdžios institucijas užtikrinti visišką elektroninių ryšių ir pašto paslaugų reguliuotojų institucijų ir elektroninės žiniasklaidos reguliuotojų institucijų finansinį ir veiklos nepriklausomumą pagal ES acquis; ragina toliau siekti pažangos įgyvendinant žiniasklaidos strategija grindžiamą veiksmų planą nedelsiant, skaidriai ir įtraukiai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina apskritai gerbti pagrindinę teisę į taikius susibūrimus ir ragina teisėsaugos pareigūnus nenaudoti perteklinės jėgos; smerkia ekstremistų ir chuliganų grupių smurtą per taikius protestus, pvz., 2021 m. lapkričio mėn. protestus prieš sienų tapybos kūrinį, kuriame vaizduojamas Ratko Mladić, Belgrade ir 2021 m. gruodžio mėn. aplinkosaugos protestus Šabace ir Belgrade; tebėra susirūpinęs dėl pranešimų, kad per šiuos aplinkosaugos protestus policija neatliko savo apsaugos funkcijos; ragina vyriausybę užtikrinti, kad būtų pašalinti nuteistuosius karo nusikaltėlius šlovinantys piešiniai ant sienų ir veiksmingai ištirti išpuolius prieš protestuotojus, be kita ko, atliekant tyrimus su jais susijusių valstybės pareigūnų atžvilgiu; ragina visapusiškai ištirti bet kokius chuliganų ir policijos ryšius; apgailestauja, kad daugeliui piliečių buvo pateikti kaltinimai dėl baudžiamųjų nusižengimų; ragina panaikinti šiuos neproporcingus teisės į taikius susirinkimus apribojimus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palankiai vertina tai, kad priimtas Lyčių lygybės įstatymas ir iš dalies pakeistas įstatymas dėl diskriminacijos draudimo, ir ragina vyriausybę užtikrinti, kad šie įstatymai būtų nedelsiant įgyvendinti; pakartoja, kad siekiant pagerinti moterų ir pažeidžiamų grupių žmogaus teises ir politines laisves būtinas koordinavimas, veiksminga institucinė struktūra ir bendradarbiavimas su pilietine visuomene; ragina Serbiją pagerinti lyčių lygybės ir moterų teisių padėtį, be kita ko, teikiant pirmenybę lyčių aspekto integravimui ir glaudesniam bendradarbiavimui su pilietine visuomene, visų pirma su moterų organizacijomis; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palankiai vertina tai, kad priimta nauja strategija dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje; vis dėlto pabrėžia, kad reikia įgyvendinimo ir patobulinimų, ir ragina laikytis nuoseklaus požiūrio į Stambulo konvencijos įgyvendinimą, kuris turi būti grindžiamas prioritetų nustatymu ir skiriamais pakankamais ištekliais siekiant užkirsti kelią smurtui dėl lyties, apsaugoti nusikaltimų aukas ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn kaltininkus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | apgailestauja, kad praėjusios kadencijos metu Nacionalinė Asamblėja nepriėmė tos pačios lyties asmenų partnerystės įstatymo, kurį parengė Žmogaus ir mažumų teisių ir socialinio dialogo ministerija; ragina naująją ir labiau pliuralistinę Nacionalinę Asamblėją tai padaryti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Serbijos valdžios institucijas dėti daugiau pastangų stengiantis užtikrinti nediskriminacinį elgesį su tautinėmis, religinėmis ir seksualinėmis mažumomis bei kitomis pažeidžiamomis grupėmis ir toliau įgyvendinti pozityvią darbotvarkę šiuo klausimu, visiškai laikantis ES principų ir teisės aktų; primygtinai ragina valdžios institucijas aktyviai vykdyti tyrimus ir priimti apkaltinamuosius nuosprendžius nusikaltimų dėl neapykantos bylose; smerkia etninę neapykantą, kurią skleidžia kai kurie vyriausybės pareigūnai ir politikai; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Serbiją užtikrinti, kad mažumų grupės turėtų lygias galimybes, ypač švietimo, mažumų kalbų vartojimo, galimybės naudotis žiniasklaida ir religinėmis paslaugomis mažumų kalbomis, tinkamo atstovavimo politiniame ir kultūriniame gyvenime, valstybinės žiniasklaidos, administracijos ir teisminių institucijų srityse, sukurti teigiamą aplinką švietimui mažumų kalbomis ir aktyviau spausdinti vadovėlius mažumų kalbomis; ragina Serbiją saugoti ir skatinti savo tautinių mažumų kultūros paveldą, kalbas ir tradicijas; ragina Serbiją imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad visų lygmenų valdžios sudėtis atspindėtų nacionalinę gyventojų sudėtį atitinkamose jų teritorijose; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smerkia manipuliavimą mažumų grupių susiskaldymu ir reiškia susirūpinimą dėl Serbijos valdžios institucijų nenoro nuosekliai ir visapusiškai įgyvendinti tarpvyriausybinį susitarimą dėl mažumų apsaugos; pažymi, kad reikia daugiau nuveikti aktyviai įgyvendinant kovos su diskriminacija teisės aktus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palankiai vertina Serbijos valdžios institucijų įsipareigojimą remti eitynių „EuroPride“ organizavimą Belgrade, kaip LGBTI+ bendruomenei Serbijoje ir regione svarbų momentą; ragina vyriausybę ir policijos pajėgas užtikrinti sklandų programos planavimą ir organizavimą, taip pat dalyvių saugumą ir gerovę; ragina kovojant su priekabiavimu prie LGBTI+ asmenų, prieš juos nukreipta neapykantos propaganda ir neapykantos nusikaltimais imtis griežtesnių priemonių; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pakartoja, kad smerkia tariamą priverstinio darbo naudojimą, žmogaus teisių pažeidimus ir prekybą žmonėmis, susijusius su apie 500 Vietnamo piliečių atveju Kinijos bendrovės „Linglong“ fabriko statybvietėje; pažymi, kad buvo imtasi pradinių veiksmų ir atlikti patikrinimai, ir ragina Serbijos valdžios institucijas ištirti šį atvejį ir užtikrinti, kad būtų gerbiamos piliečių ir gyventojų darbuotojų teisės; ragina Serbiją geriau suderinti savo teisės aktus su ES darbo teise ir laikytis atitinkamų Serbijos ratifikuotų Tarptautinės darbo organizacijos konvencijų; pabrėžia, kad Serbijos darbo ir aplinkos teisės aktai taip pat turėtų būti taikomi šalyje veikiančioms Kinijos įmonėms; |
| --- | --- |

61.

| 62. | apgailestauja dėl priverstinio Bahreino piliečio išsiuntimo į jo kilmės šalį, nepaisant Europos Žmogaus Teisių Teismo laikinosios priemonės, kurioje nurodoma, kad jo ekstradicija turėtų būti atidėta; primena, kad Serbija privalo užtikrinti visų jos teritorijoje gyvenančių žmonių pagrindines teises; primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas gerbti savo tarptautinius įsipareigojimus ir visapusiškai vykdyti bei įgyvendinti visus Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pažymi bendradarbiavimo su ES svarbą kovojant su prekyba žmonėmis ir nelegaliu migrantų gabenimu vadinamuoju Balkanų maršrutu; palankiai vertina Serbijos bendradarbiavimą migracijos valdymo srityje su jos kaimyninėmis šalimis ir ES valstybėmis narėmis, pabrėždamas, kad reikia visapusiškai gerbti žmogaus teises ir tarptautinius standartus bei principus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | yra labai susirūpinęs dėl dezinformacijos apie Rusijos agresiją prieš Ukrainą plitimo, be kita ko, vyriausybei artimose žiniasklaidos priemonėse; ragina Serbijos valdžios institucijas imtis ryžtingų veiksmų siekiant kovoti su dezinformacijai ir demaskuoti dažniausiai platinamas melagingas naujienas; ragina Serbiją ir Komisiją stiprinti kovos su dezinformacija, Rusijos propaganda ir kitomis hibridinėmis grėsmėmis infrastruktūrą ir remti įrodymais pagrįsto atsako į trumpalaikes ir ilgalaikes dezinformacijos grėsmes Vakarų Balkanuose priemones; pabrėžia, kad visi politiniai lyderiai privalo sustabdyti kenkėjiškos dezinformacijos apie Rusijos agresiją prieš Ukrainą plitimą; pažymi, kad tolerantiškas požiūris į piktavališką išorės įtaką gali turėti rimtų neigiamų pasekmių Serbijos stojimo į ES perspektyvoms; |
| --- | --- |

64.

| 65. | yra ypač susirūpinęs dėl dezinformacijos naratyvų, skleidžiamų iš Kremliaus ir platinamų per „Sputnik Serbia“ kanalą ir pasitelkiant kitus šalies subjektus; ragina Serbijos valdžios institucijas laikytis ES sankcijų ir imtis priemonių, kad „Russia Today“ ir „Sputnik Serbia“ neskleistų melagingų naujienų ir dezinformacijos; yra labai susirūpinęs dėl to, kad vieni pagrindinių dezinformacijos šaltinių yra vyriausybės finansuojami arba remiami bulvariniai laikraščiai ir kai kurie nacionaliniu mastu transliuojantys televizijos kanalai; apgailestauja, kad nuo pat neišprovokuotos Rusijos invazijos į Ukrainą pradžios visuomeninis transliuotojas vartoja Rusijos propagandos kalbą, pvz., „specialioji karinė operacija“; |
| --- | --- |

65.

| 66. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad ES narystės siekiančios Vakarų Balkanų šalys ypač smarkiai kenčia nuo užsienio kišimosi ir dezinformacijos kampanijų, vykdomų iš Rusijos ir Kinijos; nerimauja, kad Serbija ir Vengrija padeda Rusijai ir Kinijai siekti jų geopolitinių tikslų; ragina EIVT pereiti prie aktyvesnės pozicijos ir daugiausia dėmesio skirti ES patikimumo regione didinimui ir Strateginės komunikacijos darbo grupės atliekamos stebėsenos veiklos išplėtimui, kad daugiausia dėmesio būtų skiriama tarpvalstybinėms dezinformacijos grėsmėms, kylančioms iš Vakarų Balkanų ir jų kaimyninių šalių; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia dialogo su Serbijos pilietine visuomene ir privačiuoju sektoriumi svarbą siekiant koordinuoti kovos su dezinformacija pastangas Serbijoje ir regione; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad Serbijai būtų naudinga toliau dalyvauti Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūros (ENISA) ekspertų grupių veikloje; |
| --- | --- |

67.

| 68. | palankiai vertina EIVT strateginės komunikacijos darbo grupės Vakarų Balkanams, kuriai pavesta užtikrinti koordinuotą ir nuoseklią ES komunikaciją, didinti atsparumą ir kovoti su prieš ES nukreipta dezinformacija bei manipuliavimu informacija, darbą; ragina stiprinti strateginės komunikacijos veiksmus ir didinti darbuotojų skaičių, be kita ko, galimai įsteigti regioninį strateginės komunikacijos postą Vakarų Balkanų regione; |
| --- | --- |

68.

Susitaikymas ir geri kaimyniški santykiai

| 69. | palankiai vertina Serbijos dalyvavimą regioninio bendradarbiavimo mechanizmuose ir ragina ją dėti daugiau pastangų siekiant gerinti dvišalius santykius su kitomis plėtros šalimis ir kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis; giria jos sprendimą dovanoti apie 600 000 COVID-19 vakcinos dozių regionui, įskaitant Šiaurės Makedoniją, Juodkalniją bei Bosniją ir Hercegoviną; ragina Serbiją dirbti visais lygmenimis siekiant skatinti susitaikymą ir gerinti kaimyniškus santykius, visapusiškai įgyvendinti dvišalius susitarimus ir dėti visas pastangas siekiant išspręsti neišspręstus klausimus su savo kaimynėmis, ypač dėl sienų nustatymo, paveldėjimo, kultūros vertybių grąžinimo, taip pat dėl karinių archyvų atvėrimo; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pabrėžia Serbijos įsipareigojimą bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis siekiant spręsti dingusių asmenų klausimą ir pabrėžia, kad susitaikymas su kaimyninėmis šalimis yra būtina sąlyga siekiant normalizuoti regioninius santykius; reiškia susirūpinimą dėl to, kad buvo priimtas Kultūros paveldo įstatymas; ragina visapusiškai gerbti kultūros paveldą ir skatinti kultūrinį bendradarbiavimą ir pakartoja, kad svarbu apsaugoti tautinių mažumų kalbas Serbijoje pagal įstatymus ir dvišalius susitarimus su kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palankiai vertina Serbijos valdžios institucijų raginimus grąžinti Bosnijos serbus į darbą Bosnijos ir Hercegovinos institucijose; |
| --- | --- |

71.

| 72. | dar kartą patvirtina, kad vienareikšmiškai pritaria ES remiamam Belgrado ir Prištinos dialogui, ir teigiamai vertina ES specialiojo įgaliotinio Belgrado ir Prištinos dialogui Miroslavo Lajčáko darbą; pakartoja, kad svarbu, jog Serbijos ir Kosovo valdžios institucijos konstruktyviai bendradarbiautų, kad būtų pasiektas išsamus teisiškai privalomas santykių normalizavimo susitarimas, pagrįstas tarpusavio pripažinimu, kuris yra nepaprastai svarbus abiem šalims siekiant pasistūmėti savo atitinkamuose europinės integracijos keliuose ir kuris padės užtikrinti regioninį stabilumą ir gerovę; ragina laikytis visų ankstesnių Belgrado ir Prištinos susitarimų ir sąžiningai bei laiku juos visapusiškai įgyvendinti, įskaitant savivaldybių, kuriose serbai sudaro gyventojų daugumą, asociaciją / bendriją; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina EIVT sukurti mechanizmą, kuriuo būtų stebimas ir tikrinamas visų iki šiol pasiektų susitarimų įgyvendinimas, ir periodiškai pranešti Europos Parlamentui apie esamą padėtį; ragina ES subjektus remti vietos valdžios institucijas, kai siekiama savivaldybių, kuriose serbai sudaro gyventojų daugumą, asociacijos / bendrijos, kuri būtų abipusio susitarimo dalis; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina toliau aktyviai ir konstruktyviai dalyvauti ES remiamame dialoge; primygtinai ragina Serbijos ir Kosovo vyriausybes vengti visų veiksmų, kurie galėtų pakenkti šalių tarpusavio pasitikėjimui ir sukelti pavojų konstruktyviam tolesniam dialogui; dar kartą ragina gerinti dialogo proceso kokybę užtikrinant moterų dalyvavimą, didinant skaidrumą visuomenei ir prasmingai įtraukiant pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina Serbijos ir Kosovo valdžios institucijas skatinti vietos bendruomenių žmonių tarpusavio ryšius, siekiant sustiprinti dialogą, be kita ko, nevyriausybiniu lygmeniu; palankiai vertina kultūros ir jaunimo iniciatyvas, pvz., kasmetinį tarpvalstybinį meno festivalį „Mirëdita, Dobar Dan!“, kuriuo skatinamas Kosovo albanų ir serbų bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

75.

| 76. | labai palankiai vertina tai, kad Serbija ir Kosovas priėmė energetikos susitarimų įgyvendinimo veiksmų gaires, kurios yra svarbus žingsnis į priekį ES tarpininkaujamame dialoge, siekiant konkrečių rezultatų visų piliečių labui; ragina Serbiją ir Kosovą dėti daugiau pastangų ir rasti sprendimus dingusių asmenų ir teisingumo už karo nusikaltimus, įvykdytus per praėjusio amžiaus paskutiniojo dešimtmečio karus Jugoslavijoje, klausimais; ragina vyriausybę taip pat nagrinėti šias temas kaip Belgrado ir Prištinos dialogo dalį ir užmegzti Serbijos ir Kosovo bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | apgailestauja dėl Kosovo vyriausybės sprendimo atmesti tarptautinių tarpininkų pasiūlymą, pagal kurį būtų galima rinkti reikalavimus atitinkančių rinkėjų balsavimo biuletenius, kad jiems būtų sudarytos galimybės balsuoti Kosovo teritorijoje 2022 m. sausio 16 d. konstituciniame referendume ir 2022 m. balandžio 3 d. Serbijos rinkimuose, kaip buvo daroma anksčiau; |
| --- | --- |

77.

| 78. | apgailestauja dėl 2021 m. rugsėjo mėn. pasienyje Kosovo šiaurinėje dalyje vykdytos destabilizuojamosios veiklos ir ragina Belgradą ir Prištiną visus klausimus spręsti dialogu; apgailestauja, kad darbo grupėje, kuriai buvo pavesta rasti sprendimą dėl transporto priemonių valstybinių numerių naudojimo, nebuvo pasiektas susitarimas; ragina abi šalis vykdant ES tarpininkaujamą dialogą kuo greičiau rasti ilgalaikį sprendimą, kuriuo būtų skatinamas ekonominių ir politinių santykių normalizavimas; apgailestauja dėl kelių atvejų, kai pareigūnams nebuvo leista atvykti į Kosovo arba Serbijos teritorijas; ragina abi šalis visus vizitus organizuoti taip, kad jie būtų naudingi santykių normalizavimo procesui; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atkreipia dėmesį į skundus, kuriuos pateikė etniniai albanai iš Presevo slėnio, kuriems buvo neleista balsuoti ir kurie, matyt, buvo išbraukti iš jų gyvenamosios vietos civilinio registro sąrašo, taigi Serbijos valdžios institucijos atėmė iš jų pagrindines ir politines teises; yra labai susirūpinęs dėl įtarimų ir tyrimų, rodančių, kad Serbijos valdžios institucijos sistemingai ir diskriminaciniu būdu piktnaudžiauja įstatymu dėl piliečių gyvenamosios vietos ir albanų etninės kilmės piliečių, gyvenančių pietinėje Serbijos dalyje, gyvenamosios vietos adresų pripažinimo „neaktyviais“; ragina nepriklausomai ir nuodugniai ištirti šiuos įtarimus, taip pat ragina Serbijos valdžios institucijas nutraukti bet kokią diskriminacinę praktiką bei tokių asmenų išskyrimą; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palankiai vertina tai, kad priimta 2021–2026 m. nacionalinė baudžiamojo persekiojimo už karo nusikaltimus strategija, ir neseniai pradėtą įvairių su jos įgyvendinimu susijusių įstaigų ir ataskaitų teikimo mechanizmų darbą; pabrėžia, kad svarbu šią strategiją įgyvendinti skaidriai ir įtraukiai; primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas ryžtingai imtis veiksmų prieš nuteistų karo nusikaltėlių šlovinimą ir nutraukti bet kokią nesantaiką kurstančią retoriką ir veiksmus, kurie kenkia kaimyninių šalių vientisumui ir kelia grėsmę regiono stabilumui ir susitaikymui; primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas parodyti tikrą įsipareigojimą tirti karo nusikaltimų bylas ir pateikti jas teismui; pakartoja, kad Europoje nėra vietos genocido neigimui; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pabrėžia, koks svarbus regioninis bendradarbiavimas karo nusikaltimų ir dingusių asmenų klausimais, ragina Serbijos valdžios institucijas pasmerkti visų formų neapykantos retoriką, bauginimo kampanijas, viešą pritarimą genocidui ir jo neigimą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus; apgailestauja dėl to, kad kai kurios Serbijos valdžios institucijos ir kai kurie Serbijos politikai ir toliau neigia Srebrenicos žudynes; ragina Serbijos valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų toliau vykdomi karo nusikaltimų bylų nagrinėjimai, be kita ko, vietos lygmeniu, ir įvykdyti teisingumą nukentėjusių asmenų atžvilgiu pripažįstant ir gerbiant teismo nuosprendžius dėl karo nusikaltimų, kovojant su nebaudžiamumu už karo metu įvykdytus nusikaltimus, tiriant dingusių žmonių atvejus, tiriant kapavietes ir teikiant paramą šalies prokurorams, kad nusikaltėliai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

81.

| 82. | smerkia tai, kad žiniasklaidos erdvėje vis dažniau dalyvauja nuteisti karo nusikaltėliai, pvz., Veselin Šljivančanin, Dragoljub Ojdanić ir Nikola Šainović, kuria jie naudojasi siekdami skleisti neapykantą ir netoleranciją tautinių mažumų atžvilgiu Serbijoje; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina ES ir jos sąjungininkes toliau stiprinti veiklą susitaikymo srityje; palankiai vertina atnaujintą ES sąjungininkių dalyvavimą, ypač JAV, Jungtinės Karalystės ir Vokietijos specialiųjų pasiuntinių Vakarų Balkanams paskyrimą, ragina juos glaudžiai bendradarbiauti ir koordinuoti savo veiksmus su ES pasiuntiniu, kad būtų sustiprintas sverto poveikis ir teikiamos nuoseklios konsultacijos bei parama; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pakartoja, kad remia iniciatyvą įsteigti faktų apie karo nusikaltimus ir kitus sunkius žmogaus teisių pažeidimus buvusiosios Jugoslavijos teritorijoje nustatymo regioninę komisiją (RECOM); |
| --- | --- |

84.

| 85. | palankiai vertina tai, kad nuo 2021 m. liepos 1 d. visuose Vakarų Balkanuose pradėta taikyti zona, kurioje nėra tarptinklinio ryšio mokesčio, taip pagerinamas junglumas ir užtikrinama apčiuopiama ir konkreti nauda regiono gyventojams bei įmonėms; palankiai vertina ES pareigūnų ir Vakarų Balkanų šalių vadovų pasirašytą Brdo deklaraciją, kurioje taip pat pripažįstama šio laimėjimo svarba; primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją bendradarbiauti su Vakarų Balkanų valstybių valdžios institucijomis siekiant panaikinti tarptinklinio ryšio tarp Vakarų Balkanų ir Europos Sąjungos paslaugų mokesčius; |
| --- | --- |

85.

| 86. | primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas vienareikšmiškai remti bendros regioninės rinkos sukūrimą pagal Berlyno procesą, nes tai būtų pagrindas Serbijai siekiant narystės ES; pabrėžia, kad visos Vakarų Balkanų regioninio ekonominio bendradarbiavimo schemos turėtų būti įtraukios ir priimtinos visoms šešioms šalims, užtikrinant lygiavertį visų šešių šalių bendradarbiavimą ir stiprinant tolesnį jų teisės aktų derinimą su ES standartais ir acquis; |
| --- | --- |

86.

Socialinės ir ekonominės reformos

| 87. | palankiai vertina pažangą, padarytą plėtojant veikiančią rinkos ekonomiką, nors valstybė vis dar išlaiko tvirtą reguliavimo aspektą, ir tai, kad COVID-19 krizės poveikis ekonomikai buvo sėkmingai sušvelnintas, be kita ko, laiku taikant fiskalinės ir piniginės paramos priemones; vis dėlto ragina Serbijos valdžios institucijas teikti tikslinę su pandemija susijusią paramą pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms; pažymi, kad ES ir toliau teikė būtiną paramą Serbijai, skirtą jos socialiniam ir ekonominiam atsigavimui ir neatidėliotiniems medicininiams poreikiams tenkinti, įskaitant papildomą 10 mln. EUR dydžio paramą; |
| --- | --- |

87.

| 88. | susirūpinęs pažymi, kad nebuvo ištirtas nė vienas iš ankstesnėje ataskaitoje tiriamosios žurnalistikos atstovų pateiktų teiginių, kad vyriausybė manipuliavo COVID-19 statistika politiniais tikslais; pabrėžia, kad vyriausybei kovojant su COVID-19 yra ypač svarbu užtikrinti pasitikėjimą ir skaidrumą, todėl primygtinai ragina Serbijos vyriausybę suteikti piliečiams visus svarbius statistinius duomenis; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pažymi, kad, nepaisant pagerėjimo, darbo rinkoje vis dar susiduriama su struktūrinėmis, demografinėmis ir migracijos problemomis; ragina Serbiją pagerinti moterų poziciją darbo rinkoje ir toliau pritaikyti švietimą ir mokymą prie darbo rinkos poreikių, visų pirma profesinio rengimo ir mokymo srityje, ir susieti jį su žaliąja ir skaitmenine pertvarka; |
| --- | --- |

89.

| 90. | yra labai susirūpinęs dėl socialinės ir ekonominės padėties keliose Serbijos pietinėse apygardose; ragina Serbijos vyriausybę ištirti visus įtarimus dėl socialinės paramos priemonių naudojimo siekiant daryti spaudimą rinkėjams, ypač pažeidžiamoms grupėms ir romų mažumos atstovams; ragina Serbijos vyriausybę spręsti skurdo ir nedarbo problemas šiose ir kitose šalies dalyse, taip pat užtikrinti, kad socialinei ir užimtumo politikai būtų skirta pakankamai finansinių ir institucinių išteklių; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ragina Serbiją pagerinti savo galimybes teikti statistinius duomenis ir atlikti gyventojų surašymą, laikantis aukščiausių tarptautinių standartų ir įtraukiant nepriklausomus stebėtojus; |
| --- | --- |

91.

| 92. | yra labai susirūpinęs dėl Serbijos gyventojų skaičiaus mažėjimo ir nuolatinės Serbijos žmogiškojo kapitalo emigracijos; palankiai vertina Serbijos vyriausybės iniciatyvas ir novatorišką požiūrį siekiant kovoti su šiomis tendencijomis, įskaitant demografinius pokyčius, bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis vykdant įvairias tikslines politikos priemones įvairiuose sektoriuose, kad būtų kovojama su demografinėmis grėsmėmis, nes nuolatinis gyventojų skaičiaus mažėjimas tebėra pagrindinis iššūkis ekonomikos vystymuisi; ragina naująją vyriausybę daugiau dėmesio skirti jaunimo politikai; pažymi, kad turi būti dedamos papildomos pastangos pasienio regionų socialinio ir ekonominio vystymosi srityje, kad būtų išvengta gyventojų skaičiaus mažėjimo; primena, kad šiam tikslui būtų galima panaudoti PNPP III tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas; |
| --- | --- |

92.

| 93. | palankiai vertina mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) remti skirtų programų įgyvendinimą, ypač MVĮ skolinimosi išlaidų mažinimą; ragina Serbiją šalinti likusius trūkumus, įskaitant nepastovią verslo aplinką ir nesąžiningą konkurenciją; palankiai vertina Serbijos dalyvavimą Vakarų Balkanų regioninės rinkos integracijos procese,, kartu įgyvendinant tolesnę ekonominę integraciją į ES bendrąją rinką, nes tai pritrauks reikiamas investicijas ir suteiks naujų galimybių piliečiams ir verslo bendruomenei; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pakartoja savo susirūpinimą dėl didėjančios Serbijos priklausomybės nuo Kinijos investicijų ir paskolų, kurias Serbija turės grąžinti Kinijai, masto; primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas pagerinti Kinijos, Rusijos ir kitų nedemokratinių užsienio šalių investicijų į labai taršią pramonę pagal dvišalius strateginio bendradarbiavimo susitarimus skaidrumą ir griežčiau laikytis teisinių reikalavimų dėl su šiomis investicijomis susijusio poveikio aplinkai vertinimo; apgailestauja dėl neseniai Serbijai pristatytų Kinijos raketų sistemų; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pabrėžia, kad Vakarų Balkanų šalys turi būti įtrauktos į ES iniciatyvą „Global Gateway“ ir joms turi būti suteikta skaidrių ir tvarių investicijų alternatyva Kinijos ir kitų autoritarinių režimų investicijoms ir paskoloms; |
| --- | --- |

95.

| 96. | atkreipia dėmesį į tai, kad panaikinti įstatymo dėl ekspropriacijos pakeitimai, ir ragina surengti platesnes viešas diskusijas šiuo klausimu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | palankiai vertina pažangą kovojant su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, tačiau ragina siekti geresnių rezultatų tiriant pinigų plovimo atvejus; atkreipia dėmesį į tai, kad infrastruktūra ir statyba yra svarbūs neteisėtų pinigų šaltiniai, ir ragina Serbiją kuo labiau sumažinti neteisėtų finansinių srautų statybos pramonėje riziką, taip pat mažinti mokesčių slėpimą ir korupciją infrastruktūros sektoriuje; ragina Serbiją užtikrinti, kad Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijomis būtų naudojamasi sąžiningai; |
| --- | --- |

97.

| 98. | reiškia susirūpinimą dėl nepakankamos pažangos, susijusios su vadinamąja Sąrašo byla, kurioje valstybės institucijos kaltinamos piktnaudžiavimu teisine sistema, siekiant susidoroti su konkrečiomis pilietinės visuomenės organizacijomis ir žiniasklaida, kritiškai vertinančiomis vyriausybės politiką; primena raginimą Serbijos finansų ministerijos Pinigų plovimo prevencijos skyriaus administracijai visapusiškai ištirti šiuos atvejus; |
| --- | --- |

98.

| 99. | primena finansavimo pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP III) ir Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planą (EIP) sąlygas; pabrėžia PNPP III ir EIP svarbą remiant reformų procesą, žaliąją pertvarką, tvarų sujungiamumą, žmogiškąjį kapitalą, konkurencingumą ir įtraukų ekonomikos augimą, taip pat stiprinant regioninio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo priemonę; |
| --- | --- |

99.

Aplinka, energetika ir transportas

| 100. | palankiai vertina konkrečius veiksmus, kurių imtasi siekiant laipsniškai atsisakyti anglimis kūrenamų elektrinių; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad Serbija, nepaisydama dabartinių klimato ir aplinkosaugos iššūkių, vis dar investuoja į vieną naują anglimis kūrenamą elektrinę; primygtinai ragina valdžios institucijas priimti integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, atitinkantį Europos žaliojo kurso tikslą iki 2050 m. pasiekti, kad išmetamųjų teršalų kiekis būtų nulinis, ir Vakarų Balkanų žaliąją darbotvarkę; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ragina nacionalines valdžios institucijas skubiai įgyvendinti įstatymą dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo ir surengti platesnes viešas diskusijas dėl energetikos pertvarkos ir vykdomos dešimčių mažų hidroelektrinių statybos; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ragina Serbiją dėti daugiau pastangų siekiant įvairinti energijos tiekimą ir bendrą energijos rūšių derinį, visų pirma sumažinti savo priklausomybę nuo Rusijos, taip pat didinti investicijas ir modernizuoti energetikos infrastruktūrą, kad būtų įgyvendintas būtinas perėjimas nuo iškastinio kuro prie atsinaujinančių energijos išteklių; šiuo atžvilgiu pabrėžia jungties su Bulgarija statybos svarbą; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad PNPP lėšomis būtų prisidedama prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kūrimo Serbijoje, visapusiškai laikantis Paryžiaus susitarimų ir ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslų, taip pat teikti būtiną techninę paramą, kad šis tikslas būtų pasiektas; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pabrėžia, kad nepakankamas energetikos sektoriaus efektyvumas daro didelį poveikį bendram šalies ekonomikos konkurencingumu, ir ragina šalį tikslingai siekti pereiti prie žaliosios ir žiedinės ekonomikos, palaipsniui atsisakant iškastinių energijos išteklių ir labai didinant išteklių ir žaliavų perdirbimo mastą; |
| --- | --- |

103.

| 104. | susirūpinęs pažymi, kad Serbija nuolat nesilaiko Energijos bendrijos sutarties ir dėl to ją pažeidžia, ir ragina Serbiją vadovautis Energijos bendrijos sutarties rekomendacijomis ir suderinti savo veiklą energetikos srityje su Trečiuoju energetikos teisės aktų rinkiniu ir su ES energetikos politika; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl didelės oro taršos, ir primygtinai ragina valdžios institucijas paspartinti oro kokybės planų įgyvendinimą; apgailestauja, kad kelios Serbijos vietovės, būtent Belgradas, Smederevas, Boras ir Kolubaros bei Tamnavos slėniai dažnai patenka į labiausiai užterštų pasaulio zonų sąrašą pagal oro kokybę; primygtinai ragina valdžios institucijas nedelsiant imtis priemonių oro kokybei gerinti, visų pirma didžiuosiuose miestuose ir pramoninėse vietovėse; pabrėžia, kad svarbu rasti tvarius sprendimus ir apriboti lignito bei kitų mažo šilumingumo anglių naudojimą energijos gamybai ir šildymui; |
| --- | --- |

105.

| 106. | yra labai susirūpinęs dėl Kinijos finansuojamų akmens anglimis kūrenamų elektrinių projektų ir jų poveikio aplinkai ir oro kokybei; atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu vyksta oro apsaugos programos priėmimo procesas, ir palankiai vertina nedidelio masto dotacijas savivaldybėms, skirtas oro kokybei ir atliekų tvarkymui gerinti ir oro taršos mažinimo Serbijoje projektams finansuoti; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pakartoja, jog apgailestauja dėl to, kad nesiimama veiksmų dėl regione veikiančių kasyklų vykdomos Dragovišticos upės taršos ir šios taršos žalingo poveikio vietos gyventojų sveikatai ir aplinkai; |
| --- | --- |

107.

| 108. | pabrėžia, kad reikia tobulinti atliekų tvarkymą reglamentuojančius teisės aktus, jų įgyvendinimą, vykdymo užtikrinimą ir paspartinti atliekų hierarchijos ir žiedinės ekonomikos priemonių diegimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

108.

| 109. | atkreipia dėmesį į tai, kad panaikintos ličio gavybos ir perdirbimo projekto Vakarų Serbijoje žvalgymo licencijos; ragina Serbijos valdžios institucijas išduodant licencijas užtikrinti visišką šio proceso skaidrumą ir atlikti išsamų poveikio vertinimą, įskaitant viešas konsultacijas su susijusiomis vietos bendruomenėmis; |
| --- | --- |

109.

| 110. | reiškia didelį susirūpinimą dėl didelių problemų, susijusių su korupcija ir teisės viršenybe aplinkos klausimų srityje, taip pat dėl bendro skaidrumo ir infrastruktūros projektų poveikio aplinkai ir socialinio poveikio vertinimų trūkumo; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į derybų dėl ketvirtosios derybų skyrių teminės grupės „Žalioji darbotvarkė ir tvarus sujungiamumas“ pradžią stojimo į ES derybose; ragina imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į teisėtą susirūpinimą, išreikštą per aplinkos apsaugos protestus, ir per derybas spręsti šias problemas; |
| --- | --- |

110.

| 111. | ragina padidinti bendrą saugomos Serbijos teritorijos plotą ir užtikrinti priemonių įgyvendinimą bei tinkamą gamtos apsaugos finansavimą; ragina nuosekliai taikyti Gamtos apsaugos įstatymą ir Atsinaujinančių energijos išteklių naudojimo įstatymą, siekiant sustabdyti bet kokius žalingus projektus saugomose teritorijose; |
| --- | --- |

111.

| 112. | palankiai vertina tai, kad priimta Atliekų tvarkymo programa, ir pažymi, kad vyksta Atliekų tvarkymo programos 2022–2024 m. laikotarpio veiksmų plano viešo pristatymo procesas; pažymi, kad pradėjo veikti ekologinės informacijos sistema, kuria naudodamiesi piliečiai gali pranešti apie aplinkosaugos problemas; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ragina peržiūrėti visus iki šiol pastatytų mažų hidroelektrinių projektus siekiant išsiaiškinti, ar išduodant leidimus buvo tinkamai laikomasi įstatymų ir procedūrų; ragina imtis neatidėliotinų priemonių, kad upės būtų grąžintos į būklę, buvusią prieš statant mažas hidroelektrines, visais atvejais, kai buvo akivaizdžiai pažeisti įstatymai, kaip antai Rakitos atveju; ragina pašalinti įrenginius, keliančius pavojų pakrantėms, ežerams, vandentakiams ir požeminiam vandeniui; pabrėžia, kad būtina prižiūrėti bet kokį projektą, keliantį pavojų vandens ištekliams, ir jis turėtų būti įtrauktas į projektų, kuriems būtina atlikti poveikio aplinkai vertinimo tyrimą, sąrašą; ragina persvarstyti Jaroslavo Černi vandentvarkos instituto privatizavimą; |
| --- | --- |

113.

| 114. | palankiai vertina Serbijos pažangą vykdant jos geležinkelių sistemos reformą; ragina Serbiją užtikrinti, kad investicijos į jos transporto infrastruktūrą atitiktų ES darnaus ir pažangaus judumo strategiją ir kad jos būtų kuo labiau naudingos Serbijos ekonomikai; |
| --- | --- |

114.

o

o o

| 115. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Serbijos prezidentui, vyriausybei ir Nacionalinei Asamblėjai. |
| --- | --- |

115.

---

(1)  OL L 278, 2013 10 18, p. 16.

(2)  OL L 330, 2021 9 20, p. 1.

(3)  OL L 111, 2022 4 8, p. 1.

(4)  OL C 362, 2021 9 8, p. 129.

(5)  OL C 494, 2021 12 8, p. 172.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0506.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0511.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0064.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/118 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/118

---

P9_TA(2022)0285

2021 m. ataskaita dėl Kosovo

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. Komisijos ataskaitos dėl Kosovo (2021/2246(INI))

(2023/C 47/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS), kuris įsigaliojo 2016 m. balandžio 1 d. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS), kuris įsigaliojo 2016 m. balandžio 1 d. (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kosovo bendrąjį susitarimą dėl Kosovo dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų, kuris galioja nuo 2017 m. rugpjūčio 1 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kosovo bendrąjį susitarimą dėl Kosovo dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų, kuris galioja nuo 2017 m. rugpjūčio 1 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime pateiktas pirmininkavusios valstybės narės išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime pateiktas pirmininkavusios valstybės narės išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Sofijos deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Sofijos deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Zagrebo deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Zagrebo deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 6 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Brdo deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 6 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Brdo deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą ir 2021 m. liepos 5 d. aštuntąjį Berlyno proceso aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą ir 2021 m. liepos 5 d. aštuntąjį Berlyno proceso aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 10 d. Sofijos aukščiausiojo lygio susitikimą, 2020 m. lapkričio 9 d. Vakarų Balkanų vadovų deklaraciją dėl bendros regioninės rinkos ir 2020 m. lapkričio 10 d. Sofijos deklaraciją dėl Vakarų Balkanų žaliosios darbotvarkės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 10 d. Sofijos aukščiausiojo lygio susitikimą, 2020 m. lapkričio 9 d. Vakarų Balkanų vadovų deklaraciją dėl bendros regioninės rinkos ir 2020 m. lapkričio 10 d. Sofijos deklaraciją dėl Vakarų Balkanų žaliosios darbotvarkės,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 10 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244, 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/298, kuria pripažįstamas Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonės turinys ir kurioje teigiamai vertinamas ES pasirengimas sudaryti geresnes sąlygas Serbijos ir Kosovo dialogui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 10 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244, 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/298, kuria pripažįstamas Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonės turinys ir kurioje teigiamai vertinamas ES pasirengimas sudaryti geresnes sąlygas Serbijos ir Kosovo dialogui,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 19 d. pirmąjį susitarimą dėl Serbijos ir Kosovo vyriausybių santykių normalizavimo principų ir 2015 m. rugpjūčio 25 d. susitarimus, taip pat į vykstantį ES remiamą dialogą dėl santykių normalizavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 19 d. pirmąjį susitarimą dėl Serbijos ir Kosovo vyriausybių santykių normalizavimo principų ir 2015 m. rugpjūčio 25 d. susitarimus, taip pat į vykstantį ES remiamą dialogą dėl santykių normalizavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/904, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX KOSOVO) (3) ir kuriuo misijos trukmė buvo pratęsta iki 2023 m. birželio 14 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/904, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX KOSOVO) (3) ir kuriuo misijos trukmė buvo pratęsta iki 2023 m. birželio 14 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalimis“ (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalimis“ (COM(2020)0057),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planas“ (COM(2020)0641) ir į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Vakarų Balkanų žaliosios darbotvarkės įgyvendinimo gairės“ (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planas“ (COM(2020)0641) ir į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Vakarų Balkanų žaliosios darbotvarkės įgyvendinimo gairės“ (SWD(2020)0223),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1529, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP III) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1529, kuriuo nustatoma Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP III) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „2021 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2021)0644) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2021 m. ataskaita dėl Kosovo“ (SWD(2021)0292), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „2021 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2021)0644) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2021 m. ataskaita dėl Kosovo“ (SWD(2021)0292),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 22 d. Komisijos vertinimą dėl 2021–2023 m. Kosovo ekonominių reformų programos (SWD(2021)0093) ir 2021 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas ES ekonominio ir finansinio dialogo su Vakarų Balkanais ir Turkija bendras išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 22 d. Komisijos vertinimą dėl 2021–2023 m. Kosovo ekonominių reformų programos (SWD(2021)0093) ir 2021 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas ES ekonominio ir finansinio dialogo su Vakarų Balkanais ir Turkija bendras išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Parama Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos“ (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Parama Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos“ (COM(2020)0315),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (Kosovas) (COM(2016)0277), ir savo 2019 m. kovo 28 d. poziciją dėl Komisijos pasiūlymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (Kosovas) (COM(2016)0277), ir savo 2019 m. kovo 28 d. poziciją dėl Komisijos pasiūlymo (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijos galutinę ataskaitą dėl 2021 m. Kosovo vietos savivaldos rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijos galutinę ataskaitą dėl 2021 m. Kosovo vietos savivaldos rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į ketvirtąjį Europos Sąjungos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos tarybos susitikimą, surengtą 2021 m. gruodžio 7 d. Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ketvirtąjį Europos Sąjungos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos tarybos susitikimą, surengtą 2021 m. gruodžio 7 d. Briuselyje,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 10 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „ES parama teisinei valstybei Vakarų Balkanuose: nepaisant pastangų, esminės problemos neišspręstos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 10 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „ES parama teisinei valstybei Vakarų Balkanuose: nepaisant pastangų, esminės problemos neišspręstos“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Vakarų Balkanų po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Vakarų Balkanų po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 4–5 d. ir 2022 m. kovo 9–10 d. vykusiuose ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto septintame ir aštuntame posėdžiuose priimtą deklaraciją ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 4–5 d. ir 2022 m. kovo 9–10 d. vykusiuose ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto septintame ir aštuntame posėdžiuose priimtą deklaraciją ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 28 d. vykusio 2-ojo Europos Parlamento ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkų aukščiausiojo lygio susitikimo, kurį sušaukė Europos Parlamento pirmininkas ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkai, bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 28 d. vykusio 2-ojo Europos Parlamento ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkų aukščiausiojo lygio susitikimo, kurį sušaukė Europos Parlamento pirmininkas ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkai, bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl šios šalies, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl šios šalies,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl 2019–2020 m. Komisijos ataskaitų dėl Kosovo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl 2019–2020 m. Komisijos ataskaitų dėl Kosovo (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl bendradarbiavimo kovos su organizuotu nusikalstamumu Vakarų Balkanuose srityje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl bendradarbiavimo kovos su organizuotu nusikalstamumu Vakarų Balkanuose srityje (8),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0179/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0179/2022),

| A. | kadangi kiekviena plėtros šalis vertinama pagal jos nuopelnus ir kadangi būtinų reformų įgyvendinimas lemia stojimo tvarkaraštį ir pažangą; |
| --- | --- |

A.

kadangi kiekviena plėtros šalis vertinama pagal jos nuopelnus ir kadangi būtinų reformų įgyvendinimas lemia stojimo tvarkaraštį ir pažangą;

| B. | kadangi penkios valstybės narės nepripažįsta Kosovo nepriklausoma valstybe; |
| --- | --- |

B.

kadangi penkios valstybės narės nepripažįsta Kosovo nepriklausoma valstybe;

| C. | kadangi demokratija ir teisinė valstybė yra pagrindinės vertybės, kuriomis grindžiama ES; kadangi reikia įgyvendinti išsamias ir visapusiškas reformas, kad būtų išspręstos likusios problemos šiose srityse; |
| --- | --- |

C.

kadangi demokratija ir teisinė valstybė yra pagrindinės vertybės, kuriomis grindžiama ES; kadangi reikia įgyvendinti išsamias ir visapusiškas reformas, kad būtų išspręstos likusios problemos šiose srityse;

| D. | kadangi visapusiško teisiškai privalomo Serbijos ir Kosovo santykių normalizavimo susitarimo sudarymas yra nepaprastai svarbus abiem šalims siekiant pasistūmėti savo atitinkamuose europinės integracijos keliuose; kadangi tokiu susitarimu būtų labai prisidėta prie bendro regiono stabilumo didinimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi visapusiško teisiškai privalomo Serbijos ir Kosovo santykių normalizavimo susitarimo sudarymas yra nepaprastai svarbus abiem šalims siekiant pasistūmėti savo atitinkamuose europinės integracijos keliuose; kadangi tokiu susitarimu būtų labai prisidėta prie bendro regiono stabilumo didinimo;

| E. | kadangi Kosovui taikomas vizų režimas nebuvo liberalizuotas, nors jau nuo 2018 m. įvykdyti visi kriterijai; |
| --- | --- |

E.

kadangi Kosovui taikomas vizų režimas nebuvo liberalizuotas, nors jau nuo 2018 m. įvykdyti visi kriterijai;

| F. | kadangi Kosovas padarė didelę pažangą kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu srityje; |
| --- | --- |

F.

kadangi Kosovas padarė didelę pažangą kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu srityje;

| G. | kadangi Europos Sąjunga yra didžiausia Kosovo prekybos partnerė ir 2020 m. jai teko 33 proc. visų eksportuojamų prekių ir 50 proc. visų importuojamų prekių; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Sąjunga yra didžiausia Kosovo prekybos partnerė ir 2020 m. jai teko 33 proc. visų eksportuojamų prekių ir 50 proc. visų importuojamų prekių;

| H. | kadangi ES toliau yra pagrindinė strateginė Kosovo partnerė ir remia Kosovo įsipareigojimą siekti Europos integracijos, visų pirma pasitelkdama tokias priemones, kaip Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP III), Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planas ir makrofinansinė pagalba; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES toliau yra pagrindinė strateginė Kosovo partnerė ir remia Kosovo įsipareigojimą siekti Europos integracijos, visų pirma pasitelkdama tokias priemones, kaip Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP III), Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planas ir makrofinansinė pagalba;

| I. | kadangi ES – didžiausia finansinės paramos Kosovui teikėja ir kadangi Kosovas pagal PNPP gauna pasirengimo narystei paramą, kuri 2007–2020 m. laikotarpiu iš viso siekė 1,21 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES – didžiausia finansinės paramos Kosovui teikėja ir kadangi Kosovas pagal PNPP gauna pasirengimo narystei paramą, kuri 2007–2020 m. laikotarpiu iš viso siekė 1,21 mlrd. EUR;

| J. | kadangi Komisija pagal PNPP II patvirtino 70 mln. EUR paketą, kad padėtų finansuoti Vakarų Balkanų šalių galimybę gauti ES valstybių narių įsigytų COVID-19 vakcinų; |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisija pagal PNPP II patvirtino 70 mln. EUR paketą, kad padėtų finansuoti Vakarų Balkanų šalių galimybę gauti ES valstybių narių įsigytų COVID-19 vakcinų;

| K. | kadangi parama pagal PNPP III yra grindžiama griežtomis sąlygomis ir numatomas paramos moduliavimas bei sustabdymas tais atvejais, kai atsitraukiama nuo demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų; |
| --- | --- |

K.

kadangi parama pagal PNPP III yra grindžiama griežtomis sąlygomis ir numatomas paramos moduliavimas bei sustabdymas tais atvejais, kai atsitraukiama nuo demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų;

Įsipareigojimas dėl plėtros

| 1. | palankiai vertina tai, kad Kosovas yra nuolat pasiryžęs siekti pažangos įgyvendinant su ES susijusias reformas, ir vyraujantį sutarimą tarp politinių partijų dėl Europos integracijos ir europinės tapatybės pripažinimo bei visuomenės paramą jiems; atkreipia dėmesį į tvirtą vyriausybės daugumą Kosovo parlamente po visuotinių rinkimų ir ragina vyriausybę pasinaudoti savo stabilia dauguma, kad būtų skubiai įgyvendinamos būtinos reformos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina ES valstybes nares teikti pirmenybę su plėtra susijusiems įsipareigojimams ir užtikrinti pažadėtą naudą, kai tik bus įvykdytos sąlygos, taip pat pagerinti keitimąsi informacija apie plėtrą su ES piliečiais; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina padidėjusį politinį stabilumą ir tvirtą vyriausybės įsipareigojimą daryti tolesnę pažangą kelyje į Europą – tai parodo tai, kad priimtas Antrosios Europos reformų darbotvarkės veiksmų planas ir 2022–2026 m. Nacionalinė stabilizacijos ir asociacijos susitarimo įgyvendinimo programa; pabrėžia, kad reikia stiprinti administracinius gebėjimus ir Kosovo institucijose sukurti darnią koordinavimo struktūrą, kad tuos gebėjimus būtų galima veiksmingai naudoti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. vasario 14 d. taikiai ir sklandžiai surengti išankstiniai parlamento rinkimai, o 2021 m. spalio 17 d. ir lapkričio 14 d. – savivaldos rinkimai; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad balsavimo biuleteniuose buvo menkai atstovaujama moterims, ir dėl ribotos politinės konkurencijos bei pasirinkimo ir saviraiškos laisvės Kosovo serbų savivaldybėse, kaip pažymėta ES rinkimų stebėjimo misijos ataskaitose; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. balandžio 13 d. Kosovo Asamblėja įsteigė ad hoc rinkimų reformos komisiją; ragina Kosovą nedelsiant pašalinti ilgalaikius rinkimų proceso trūkumus, visų pirma dėl kampanijos taisyklių, piliečių balsavimo užsienyje ir rinkėjų sąrašų tikslumo; labai apgailestauja dėl to, kad nuo 2013 m. vis dar neįgyvendinta daug rekomendacijų, pateiktų ankstesnių ES rinkimų stebėjimo misijų, ir pabrėžia, kad šioms labai vėluojamoms įgyvendinti reformoms reikia tvirto politinių partijų bei pilietinės visuomenės politinio įsipareigojimo ir prasmingo jų dalyvavimo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | labai apgailestauja dėl to, kad Taryba nesuteikė bevizio režimo Kosovui; pabrėžia, kad visapusiškai solidarizuojasi su šalies piliečiais ir pareiškia savo apgailestavimą; pakartoja savo raginimą valstybėms narėms Taryboje skubiai imtis veiksmų ir Kosovo piliečiams patvirtinti bevizį režimą, nes Kosovas yra vienintelė Vakarų Balkanų šalis, kuriai netaikomas vizų režimo liberalizavimas, nepaisant to, kad nuo 2018 m. įvykdyti visi kriterijai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad netaikant vizų režimo liberalizavimo trukdoma įgyvendinti ES programas ir daromas tiesioginis poveikis Kosovo piliečiams, sykiu padrąsinant nusikaltėlių tinklus; pažymi, kad dėl tolesnio delsimo sumažėja ES, kaip patikimos partnerės ir rimtos geopolitinės veikėjos, patikimumas ir reputacija, taigi taip pat gali būti daromas poveikis Kosovo ir Serbijos dialogui; pabrėžia, kad vizų režimo liberalizavimas teikia galimybių siekiant priartinti Kosovą prie ES, nes sudaromos palankesnės sąlygos kelionėms, kultūros ir švietimo mainams, taip pat verslui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | visapusiškai palaiko Kosovo paraišką dėl narystės Europos Taryboje ir ragina visas ES valstybes nares remti jo prašymą, taip pat Kosovo siekius prisijungti prie kitų tarptautinių organizacijų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | taip pat atkreipia dėmesį į Kosovo ketinimą 2022 m. pateikti paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje siekiant gauti šalies kandidatės statusą, tačiau pabrėžia, kad jokiai šaliai kandidatei ar potencialiai šaliai kandidatei netaikoma pagreitinta procedūra, ir primena, kad visos šalys, siekiančios tapti valstybėmis narėmis, bus vertinamos pagal jų nuopelnus atitinkant, įgyvendinant kriterijus ir bendras Europos vertybes bei jų laikantis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad pažanga normalizuojant santykius su Serbija remiantis abipusiu pripažinimu yra būtina sąlyga norint, kad abi šalys darytų pažangą europiniame kelyje; pripažįsta, kad Kosovas yra visapusiškai įsipareigojęs daryti pažangą derybose su Serbija siekiant išspręsti neišspręstus klausimus abipusiškai naudingu būdu, ir ragina Kosovo valdžios institucijas sutelkti savo pastangas į Prištinos ir Belgrado dialogo proceso pažangą bei rezultatus ir nesukurti dar vieno piliečių nusivylimo šaltinio, pernelyg anksti pateikus paraišką dėl narystės ES; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad Kosovo nepriklausomybė yra negrįžtama; palankiai vertina tai, kad Izraelis 2020 m. rugsėjo 4 d. pripažino Kosovą; vis dėlto apgailestauja, kad penkios ES valstybės narės dar nėra pripažinusios Kosovo, ir dar kartą ragina jas nedelsiant tai padaryti bei iš naujo patvirtinti Kosovo ES perspektyvą; pažymi, kad ES yra didžiausia Kosovo paramos teikėja, prekybos partnerė ir investuotoja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad Rusijos invazija į Ukrainą kelia didžiausią susirūpinimą Vakarų Balkanams, visų pirma Kosovo piliečiams; palankiai vertina tai, kad Kosovo Asamblėja priėmė rezoliuciją, kurioje griežtai smerkiama Rusijos Federacijos karinė agresija ir įsiveržimas į Ukrainą, ir giria Kosovą už tai, kad jis sparčiai susiderino su ES pozicija priimdamas sankcijas Rusijai, ir už jo pareikštą tvirtą solidarumą su Ukraina, o tai rodo, kad Kosovas yra labai patikimas partneris, įsitvirtinęs Europos ir transatlantiniame aljanse; palankiai vertina Kosovo pasirengimą priimti Ukrainos pabėgėlius ir priemonių jiems remti priėmimą, įskaitant programos „Journalists in Residence“, kuri suteikia Ukrainos žurnalistams galimybę gyventi ir dirbti Kosove, įgyvendinimą; su palengvėjimu pažymi, kad pastaruoju metu nebuvo pranešta apie rimtas grėsmes Kosovo saugumui ir teritoriniam vientisumui; pabrėžia, kad sėkminga šiaurinės dalies integracija ir tolesnės pastangos gerinti kasdienį Kosovo serbų gyvenimą gali iš esmės prisidėti prie bendro stabilumo ir saugumo padėties šalyje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina tai, kad 2022 m. birželio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime Ukrainai ir Moldovai suteiktas ES kandidatės statusas; visgi primena, kad, siekiant išlaikyti ES plėtros proceso įtikimumą, turi būti išlaikytas ilgalaikis įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalių, įskaitant Kosovą, atžvilgiu, o jų lygiagretus kelias turi būti tęsiamas be apribojimų ir grindžiamas pasiekimais, politiniu suderinimu, solidarumu tarptautiniais klausimais ir sutartais įsipareigojimais; ragina padidinti plėtros proceso dinamiškumą; |
| --- | --- |

13.

Demokratija ir teisinė valstybė

| 14. | teigiamai vertina tai, kad dedama daugiau pastangų kovojant su korupcija, be kita ko, priėmus teisinės valstybės strategiją ir 2021–2026 m. veiksmų planą, ir pabrėžia, kad nepaprastai svarbu juos įgyvendinti; giria Kosovą už tai, kad pagal organizacijos „Transparency International“ paskelbtą 2021 m. korupcijos suvokimo indeksą šalis pakilo septyniolika vietų; ragina Kosovą toliau gerinti kovos su aukšto lygio korupcija ir organizuotu nusikalstamumu rezultatus ir visapusiškai ištirti visus galimus ryšius su politine valdžia; ragina Kosovo valdžios institucijas toliau sustiprinti organizuoto nusikalstamumo, įskaitant prekybą žmonėmis ir prekybą narkotikais, atvejų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą ir aktyviau kovoti su pinigų plovimu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina Kosovo pastangas kovojant su terorizmu ir smurtiniu ekstremizmu, taip pat vykdant užsienio kovotojų repatriaciją ir integraciją; ragina Kosovą priimti naują smurtinio ekstremizmo ir radikalėjimo reiškinių, lemiančių terorizmą, prevencijos strategiją, turint omenyje tai, kad įgyvendinant ankstesnę strategiją trūko institucinio koordinavimo ir finansinių priemonių; ragina užtikrinti aktyvų regioninį bendradarbiavimą kovojant su galima teroristine veikla ir sužlugdant teroristų finansavimui skirtus finansinius srautus, taip pat geriau koordinuoti ir keistis informacija tarp atitinkamų Kosovo Respublikos ir ES saugumo tarnybų ir agentūrų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad teisminės institucijos tebėra neveiksmingos ir neapsaugotos nuo politinio kišimosi; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina pasiūlymus dėl prokuratūros sistemos reformos ir pabrėžia, kad ją įgyvendinant turėtų būti visapusiškai atsižvelgta į Venecijos komisijos nuomonę; pabrėžia, kad tai itin svarbu siekiant užtikrinti negrįžtamą politinį teisminių institucijų nepriklausomumą ir sąžiningumą ir pagerinti Kosovo teismų sistemos atskaitomybę bei skaidrumą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Kosovą dėti daugiau pastangų siekiant padidinti teisėsaugos institucijų pajėgumus, užtikrinti, kad būtų teikiamos turto deklaracijos, ir konfiskuoti nusikalstamu būdu įgytą turtą; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į pasiūlymą dėl naujos civilinio turto konfiskavimo agentūros ir pakartoja, kad prieš priimant teisės aktus būtina visapusiškai atsižvelgti į Venecijos komisijos nuomonę; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į vyriausybės planus vykdyti teisėjų bei prokurorų patikimumo tikrinimą ir akcentuoja Venecijos komisijos nuomonės svarbą; pabrėžia, kad patikimumo tikrinimas turėtų būti naudojamas kaip kraštutinė priemonė, ir primygtinai teigia, kad turėtų būti atsižvelgiama į ES bei JAV abejones dėl galimo teisingumo sistemos paralyžiaus; primygtinai ragina Kosovo valdžios institucijas visapusiškai panaudoti jau esamus mechanizmus ir priemones, kad būtų nedelsiant pagerintas šalies teisingumo sistemos nepriklausomumas, profesionalumas, veiksmingumas ir sąžiningumas; palankiai vertina Kosovo valdžios institucijų bendradarbiavimą su ES šiuo klausimu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant nuolatinių ES raginimų užtikrinti sąžiningą, skaidrią ir nuopelnais pagrįstą vyriausiojo valstybės prokuroro atranką, Kosovo prokuratūros taryba baigdama atrankos procesą nepaisė šių principų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina tai, kad stengiamasi depolitizuoti Kosovo valstybės tarnybą bei viešąjį administravimą ir didinti jų profesionalumą, ir ragina Kosovą sparčiau laipsniškai ir proporcingai įgyvendinti viešojo administravimo ir viešųjų finansų reformas; pakartoja, koks svarbus yra patikimas, depolitizuotas ir į piliečius orientuotas viešasis administravimas, kurio atstovai skiriami vykdant konkurencinį, nuopelnais pagrįstą, skaidrų ir sąžiningą procesą; palankiai vertina pažangą kuriant Nacionalinį centralizuotą nuosprendžių registrą, remiamą ES, ir ragina Kosovą spręsti dar neišspręstas problemas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina tai, kad Kosovo Asamblėja priėmė ilgai lauktus teisės aktus dėl politinių partijų finansavimo ir turto deklaravimo, ir ragina kruopščiai juos įgyvendinti; apgailestauja dėl to, kad partijos „Srpska Lista“ atstovai toliau boikotuoja Kosovo Asamblėjos pirmininkavimą ir kad daug deputatų nedalyvauja Asamblėjos sesijose, o dėl to blokuojami kai kurie darbotvarkės punktai; teigiamai vertina tai, kad per pirmąjį svarstymą buvo priimtas naujas Asamblėjos reglamentas, kuriame nustatomos finansinės sankcijos parlamento nariams, kurie nepateisina savo nedalyvavimo, ir ragina skubiai galutinai jį priimti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | giria aktyvią ir konstruktyvią Kosovo pilietinę visuomenę už jos darbą bei įsitraukimą; ragina vyriausybę su šia pilietine visuomene užmegzti bendradarbiavimu bei tarpusavio pasitikėjimu grindžiamus darbo santykius, kartu gerbiant jos nepriklausomumą, ir užtikrinti prasmingą šios visuomenės dalyvavimą atitinkamuose reformų projektuose, visų pirma susijusiuose su pagrindiniais teisės aktais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primygtinai ragina vyriausybę tinkamai atsižvelgti į susirūpinimą ir įgyvendinti 2016 m. Konstitucinio Teismo sprendimą, kuriuo Visoki Dečanų vienuolynui suteikiami žemės sklypai; reiškia susirūpinimą dėl to, kad valdžios institucijos vis dar neįgyvendino šio teismo sprendimo, taip sumenkindamos vyriausybės įsipareigojimus užtikrinti teisinės valstybės principą bei pagarbą nepriklausomoms teisminėms institucijoms, taip pat tarptautinę šalies reputaciją; pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti visus Konstitucinio Teismo sprendimus; ragina vyriausybę laikytis neselektyvaus požiūrio į teisinės valstybės koncepciją; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX) darbą, nes ji padėjo Kosovo valdžios institucijoms sukurti tvarias ir nepriklausomas teisinės valstybės institucijas; palankiai vertina EULEX misijos įgaliojimų pratęsimą, taip pat neseniai dislokuotą laikiną padalinį EULEX suformuoto policijos padalinio pajėgumams stiprinti; ragina Kosovą toliau bendradarbiauti su EULEX ir Specialiųjų bylų tyrimo skyriumi bei Specialiųjų bylų prokuratūra, nes tai svarbus jo įsipareigojimo laikytis teisinės valstybės principo įrodymas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina 2020 m. liepos mėn. sudarytą Kosovo policijos ir Europolo darbo susitarimą, kuris taps tvirtesnio bendradarbiavimo kovojant su organizuotu nusikalstamumu, terorizmu ir ekstremizmu pagrindu, ir ragina Kosovo valdžios institucijas visapusiškai išnaudoti šias galimybes; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad Interpolas yra svarbi kovos su organizuotu nusikalstamumu priemonė; apgailestauja, kad Kosovas, nepaisant daugybės jo bandymų prisijungti, dar nėra Interpolo narys, ir ragina prijungti Kosovą prie Interpolo, o ES valstybes nares – aktyviai remti Kosovo siekį prisijungti prie šios organizacijos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primygtinai ragina Komisiją įgyvendinti Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 01/2022 pateiktas rekomendacijas siekiant užtikrinti veiksmingą ES finansinės paramos Vakarų Balkanuose poveikį teisinės valstybės principo įgyvendinimui, visų pirma parengiant gaires dėl PNPP III nuostatų dėl moduliavimo ir griežtesnės parlamentinės kontrolės lėšų atžvilgiu taikymo; ragina Komisiją labiau susieti finansavimą su pažanga teisinės valstybės srityje, padidinti paramą pilietinės visuomenės organizacijoms bei nepriklausomiems žiniasklaidos šaltiniams ir pagerinti projektų ataskaitų teikimą ir stebėseną, kaip ne kartą ragino Europos Parlamentas; atsižvelgdamas į tai, ragina užtikrinti geresnį tarptautinių paramos teikėjų remiamų teisinės valstybės programų koordinavimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina ES ir Vakarų Balkanų šalis sukurti veiksmingo Europos prokuratūros ir Vakarų Balkanų šalių bendradarbiavimo sistemą, siekiant užtikrinti, kad Europos prokuratūra galėtų veiksmingai įgyvendinti savo kompetenciją ES lėšų, ypač PNPP III lėšų, srityje; |
| --- | --- |

27.

Pagarba pagrindinėms laisvėms ir žmogaus teisėms

| 28. | pažymi, kad Kosovo teisine ir institucine sistema iš esmės užtikrinama žmogaus, mažumų ir pagrindinių teisių apsauga, tačiau įgyvendinimas yra nepaprastai svarbus; ragina Kosovą geriau integruoti neįgalius vaikus į švietimo įstaigas; pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų, kad neįgalūs vaikai galėtų gauti kokybišką išsilavinimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apgailestauja dėl to, kad Kosovo Asamblėja nepriėmė Civilinio kodekso projekto per pirmąjį svarstymą, ir ragina jį priimti, kai Civilinis kodeksas vėl bus pateiktas plenarinei sesijai, nes taip būtų užtikrinta pažanga, kurios taip reikia Kosovo piliečiams, visų pirma pagerinant pažeidžiamiausių Kosovo visuomenės grupių, ypač moterų, vaikų ir LGBTI+ asmenų, sąlygas, ir būtų daromas teigiamas poveikis ekonominei Kosovo plėtrai; reiškia savo paramą tos pačios lyties asmenų partnerystės įtraukimui į teisės aktus, laikantis Kosovo konstitucijos; |
| --- | --- |

29.

| 30. | yra susirūpinęs dėl to, kad, nors daroma pažanga LGBTI+ asmenims skirtų teisės aktų ir politikos srityje, jie nepakankamai įgyvendinami; smerkia visą diskriminacinę ir žeminančią retoriką, nukreiptą prieš LGBTI+ bendruomenę, be kita ko, kurią pasitelkia kai kurie aukšto lygio politikai; atsižvelgdamas į tai, ragina Kosovo vadovybę viešiau propaguoti visų piliečių, įskaitant LGBTI+ asmenis, pagrindines žmogaus teises; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apgailestauja dėl to, kad įgyvendinama labai mažai iniciatyvų siekiant įtraukti serbų bendruomenę į politinius, socialinius ir ekonominius Kosovo darinius; ragina Kosovo vyriausybę ir Kosovo serbų atstovus įvykdyti savo pažadą ir įsipareigoti palaikyti vidaus dialogą bei iš tikrųjų bendradarbiauti su nepriklausomomis pilietinės visuomenės organizacijomis serbų bendruomenėse, ypač šiaurėje, siekiant jas sėkmingai integruoti; ragina ES toliau sudaryti palankesnes sąlygas bendruomenių tarpusavio programoms ir jas remti; palankiai vertina Kosovo valdžios institucijų pastangas kovoti su rasizmu ir spręsti incidentus tarp etninių grupių; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pakartoja, kad nepaprastai svarbu Kosove institucionalizuoti oficialiųjų kalbų mokymąsi ir vienodas galimybes naudotis paslaugomis bei gauti informacijos oficialiosiomis kalbomis; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Balkanų studijų katedros įsteigimą Prištinos universitete ir sprendimą atidaryti kalbų centrą, kuriame būtų galima mokytis Kosovo oficialiųjų kalbų; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pakartoja savo raginimą labiau įtraukti mažumoms priklausančius asmenis, įskaitant romų, aškalių, egiptiečių, bosnių, turkų ir goranų bendruomenes, taip pat neįgaliuosius ir perkeltus asmenis, suteikiant jiems galimybę gauti tinkamas sveikatos priežiūros paslaugas, socialinę apsaugą, išsilavinimą, teisingumą, būstą, užimtumo galimybes ir kitas socialines bei viešąsias paslaugas, taip pat užtikrinant jų galimybes dalyvauti politinių ir socialinių sprendimų priėmimo procese, kartu veiksmingai kovojant su tarpsektorinės diskriminacijos, su kuria susiduria šios grupės, formomis taikant sisteminį institucinį požiūrį; primygtinai ragina dėti daugiau pastangų kovojant su priešiškumu romams; ragina vyriausybę paspartinti darbą, susijusį su nauja 2021–2026 m. strategija ir veiksmų planu dėl romų, aškalių ir egiptiečių bendruomenių įtraukties Kosove; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina skubiai peržiūrėti vidurinių mokyklų vadovėlius, kuriuose pateikiama dezinformacija ir naudojama diskriminacinė kalba ir diskriminaciniai etninių mažumų, seksualinių mažumų ir moterų aprašymai; ragina valstybės institucijas tęsti 2021 m. pabaigoje pradėtą ir ES remiamą iniciatyvą „Europos Sąjungos parama pagrindiniam ugdymui ir viduriniam išsilavinimui“ (angl. „European Union Support to Basic and Secondary Education“), kuriuo siekiama atnaujinti šiuos vadovėlius; |
| --- | --- |

34.

| 35. | giria Kosovą už taikų religinių bendruomenių sambūvį ir ragina jį dėti daugiau pastangų užtikrinant mažumų grupėms lygias galimybes, tinkamą atstovavimą politiniame ir kultūriniame gyvenime ir apsaugant bei propaguojant savo tautinių ir religinių mažumų kultūros paveldą, kalbas ir tradicijas; palankiai vertina Kosovo vyriausybės iniciatyvą reguliariai konsultuotis ir susitikti su visomis Kosove gyvenančiomis bendruomenėmis vykdant vidaus dialogą ir palankiai vertina tai, kad vyriausybėje sukurta nauja ministro pirmininko pavaduotojo mažumų ir žmogaus teisių klausimais pareigybė; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripažįsta, kad Kosovo konstitucija yra labai pažangi mažumų teisių požiūriu; šiuo atžvilgiu pažymi, kad beveik 500 žmonių, istoriškai save pripažįstančių bulgarais, pasirašyta peticija, įregistruota 2018 m. gegužės mėn. Kosovo Asamblėjoje, vis dar nebuvo apsvarstyta, ir rekomenduoja, kad tos tesės būtų įtvirtintos įstatymu ir praktiškai užtikrinto; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad nepriklausoma žiniasklaida yra vienas iš pagrindinių demokratijos ramsčių ir kad būtina apsaugoti žurnalistus nuo politinio spaudimo; smerkia jiems daromą politinį spaudimą, taip pat strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo naudojimą siekiant juos įbauginti, nes dėl to atsiranda savicenzūra; akcentuoja, kad į žurnalistus nukreiptos šmeižikiškos kalbos vartojimas yra nepriimtinas; įspėja dėl bet kokių žiniasklaidą stigmatizuojančių pareiškimų, visų pirma iš pareigūnų ir visuomenės veikėjų, kurie turėtų rodyti pavyzdį, pusės; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pažymi, kad pastaraisiais metais žiniasklaidos aplinka buvo iškreipta, nes dėl didelių investicijų auga privačiojo sektoriaus įtaka didžiosioms žiniasklaidos priemonėms, o internetinė žiniasklaida dažnai naudojama komerciniam ir politiniam šantažui; pakartoja, kad būtina užtikrinti žiniasklaidos skaidrumą, įskaitant skaidrumą žiniasklaidos priemonių nuosavybės klausimu; palankiai vertina naujos visuomeninio transliuotojo RTK valdybos paskyrimą vykdant skaidrų ir nuopelnais pagrįstą procesą; ragina rasti tvarų sprendimą siekiant užtikrinti RTK redakcinę nepriklausomybę; |
| --- | --- |

38.

| 39. | yra labai susirūpinęs dėl nemažėjančio aukšto smurto šeimoje ir smurto dėl lyties lygio bei smurto prieš vaikus Kosove, moterų žudymo dėl lyties atvejų skaičiaus ir nepatenkinamų teisminių institucijų rezultatų veiksmingai nagrinėjant moterų žudymo dėl lyties ir smurto dėl lyties bylas; ragina veiksmingai įgyvendinti nacionalinę kovos su smurtu šeimoje ir smurtu dėl lyties strategiją; pabrėžia, kad švietimas labai svarbus siekiant kovoti su diskriminacija dėl lyties; pabrėžia, kad reikia užtikrinti tinkamą apsaugos nuo visų formų smurto dėl lyties, jų prevencijos ir teismo sprendimų priėmimo sistemos veikimą, be kita ko, didinant lyčiai atžvalgių teisėsaugos atstovų ir teisėjų skaičių, paramą moterų prieglaudoms ir teisinę pagalbą aukoms, taip pat visuomenės informavimo kampanijas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina tai, kad priimta nacionalinė apsaugos nuo smurto šeimoje ir smurto prieš moteris strategija, įstatymo dėl žalos atlyginimo nusikaltimų aukoms projektas ir patvirtinta nemokamos teisinės pagalbos peržiūra, kuria užtikrinama nemokama teisinė pagalba smurto šeimoje aukoms, taip pat smurto dėl lyties ir seksualinio smurto aukoms; palankiai vertina Kosovo pastangas gerinti bendrą lyčių lygybės koordinavimą, tačiau ragina Kosovą daryti tolesnę pažangą siekiant lyčių lygybės ir skatinant moterų teises, be kita ko, teikiant pirmenybę lyčių aspekto integravimui ir glaudesniam bendradarbiavimui su pilietine visuomene, visų pirma su moterų organizacijomis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad ES narystės siekiančios Vakarų Balkanų šalys ypač smarkiai kenčia nuo užsienio kišimosi ir dezinformacijos kampanijų, vykdomų iš Rusijos ir Kinijos; nerimauja, kad Vengrija ir Serbija padeda Kinijai ir Rusijai siekti jų geopolitinių tikslų; ypač smerkia besitęsiančias dezinformacijos kampanijas, kurias vykdo Rusijos valstybei priklausanti žiniasklaidos priemonė serbų kalba „Sputnik Serbia“, kuri nuolat skleidžia dezinformaciją siekdama skatinanti etninę įtampą, mėgina paneigti Kosovo valstybingumo teisėtumą, destabilizuoti jo valdymą ir pakenkti Kosovo santykiams su Europa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rekomenduoja organizuoti dialogus su Vakarų Balkanų šalių pilietine visuomene ir privačiuoju sektoriumi, siekiant koordinuoti kovos su dezinformacija pastangas regione, daugiausia dėmesio skiriant tyrimams ir analizei bei įtraukiant regioninę patirtį; ragina Komisiją sukurti reikiamą įrodymais pagrįsto atsako į trumpalaikes ir ilgalaikes dezinformacijos grėsmes Vakarų Balkanų šalyse infrastruktūrą; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) pereiti prie aktyvesnės pozicijos ir daugiausia dėmesio skirti ES patikimumo regione stiprinimui, o ne jo apsaugai, ir EIVT Strateginės komunikacijos darbo grupės („StratCom“) atliekamos stebėsenos išplėtimui, kad daugiausia dėmesio būtų skiriama tarpvalstybinėms dezinformacijos grėsmėms, kylančioms iš Vakarų Balkanų ir jų kaimyninių šalių; |
| --- | --- |

42.

| 43. | šiomis aplinkybėmis ragina ES nedelsiant stiprinti savo paramą Kosovui bei bendradarbiavimą su juo siekiant spręsti dezinformacijos problemą ir kovoti su piktybiška hibridine veikla, kuria siekiama pakenkti regiono ES perspektyvai, visų pirma vykdoma Rusijos ir Kinijos; |
| --- | --- |

43.

Susitaikymas ir geri kaimyniniai santykiai

| 44. | palankiai vertina tai, kad Kosovas aktyviai dalyvauja regioninio bendradarbiavimo mechanizmuose, įskaitant bendrą regioninę rinką ir Vakarų Balkanų žaliąją darbotvarkę; pritaria įvairiems dvišaliams Kosovo, Šiaurės Makedonijos ir Albanijos bendradarbiavimo susitarimams; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina šešių Vakarų Balkanų šalių bendradarbiavimą bendroje regioninėje rinkoje; pažymi, kad bendroje regioninėje rinkoje kuriama integruota 18 mln. žmonių rinka, kuri yra labai konkurencinga; ragina Kosovo vyriausybę konstruktyviai įsitraukti į bendros regioninės rinkos veiksmų gairių įgyvendinimą, visų pirma atsižvelgiant į neišspręstas derybas dėl keturių susitarimų dėl judumo ir diplomų pripažinimo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad visas Vakarų Balkanų regioninis ekonominis bendradarbiavimas turėtų būti įtraukus ir priimtinas visoms šešioms šalims, užtikrinant lygiavertį bendradarbiavimą ir stiprinant tolesnį derinimą su ES standartais bei acquis; atsižvelgdamas į tai, išreiškia atsargų požiūrį į Atvirųjų Balkanų iniciatyvą, neapimančią visų šešių šalių, ir išreiškia įsitikinimą, kad ši iniciatyva turėtų būti grindžiama ES taisyklėmis ir turėtų daryti tik teigiamą poveikį ES integracijos procesui; |
| --- | --- |

46.

| 47. | dar kartą patvirtina, kad vienareikšmiškai pritaria ES remiamam Belgrado ir Prištinos dialogui, ir teigiamai vertina ES specialiojo įgaliotinio Belgrado ir Prištinos dialogui Miroslavo Lajčáko darbą; pakartoja, kad svarbu, jog Serbijos ir Kosovo valdžios institucijos konstruktyviai bendradarbiautų, kad būtų pasiektas išsamus teisiškai privalomas santykių normalizavimo susitarimas, pagrįstas tarpusavio pripažinimu, kuris yra nepaprastai svarbus abiem šalims siekiant pasistūmėti savo atitinkamuose europinės integracijos keliuose ir kuris padės užtikrinti regioninį stabilumą ir gerovę; tikisi, kad ES veiksmingiau tarpininkaus šalims siekiant išeiti iš dabartinės aklavietės, ir ragina sąžiningai ir laiku laikytis visų ankstesnių Belgrado ir Prištinos susitarimų ir juos visapusiškai įgyvendinti, įskaitant savivaldybių, kuriose daugiausia gyvena serbai, asociaciją / bendriją, nes jie yra svarbi visapusiško santykių normalizavimo proceso dalis, atsižvelgiant į Serbijos bendruomenės poreikius, tačiau tai neturėtų pakenkti Kosovo institucijų veikimui; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina EIVT sukurti mechanizmą, kuriuo būtų stebimas ir tikrinamas visų iki šiol pasiektų susitarimų įgyvendinimas, ir periodiškai pranešti Europos Parlamentui apie esamą padėtį; ragina ES subjektus remti Kosovo valdžios institucijas, be kita ko, teikiant konkrečias saugumo garantijas ir socialinės bei ekonominės integracijos galimybes, kuriant savivaldybių, kuriose daugiausia gyvena serbai, asociaciją / bendriją, suderinamą su Kosovo konstitucija ir integruotą į bendrą susitarimą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina užtikrinti aktyvų, konstruktyvų ir nuoširdesnį Kosovo atstovų dalyvavimą ES remiamame dialoge, kuriam vadovauja ES specialusis įgaliotinis, siekiant sudaryti išsamų, tvarų ir teisiškai privalomą susitarimą pagal tarptautinę teisę; pakartoja savo raginimą gerinti dialogo proceso kokybę užtikrinant moterų dalyvavimą, be kita ko, derybų grupėje, didinant skaidrumą visuomenei ir prasmingai įtraukiant pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pakartoja, jog apgailestauja, kad, nepaisant to, kad užbaigti Mitrovicos tilto renovacijos darbai, juo dar negali naudotis visi eismo dalyviai; pabrėžia, kad tilto atidarymas yra itin svarbus siekiant užtikrinti laisvą piliečių judėjimą ir įveikti bendruomenių susiskaldymą bei skatinti susitaikymo procesą; ragina Komisiją sustiprinti pastangas, kad būtų užbaigtas ir visiškai įgyvendintas ES finansuojamas projektas; ragina Serbijos ir Kosovo valdžios institucijas skatinti vietos bendruomenių žmonių tarpusavio ryšius, siekiant sustiprinti dialogą, be kita ko, nevyriausybiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | apgailestauja dėl Kosovo vyriausybės sprendimo atmesti tarptautinių tarpininkų pasiūlymą, kuriuo būtų sudarytos sąlygos surinkti balsavimo teisę turinčių rinkėjų biuletenius, kad jie galėtų balsuoti Kosovo teritorijoje 2022 m. balandžio 3 d. vyksiančiuose Serbijos rinkimuose, kaip buvo daroma anksčiau, taip kenkiant vyriausybės įsipareigojimui ginti visų savo piliečių, įskaitant mažumų grupių narius, pilietines ir politines teises; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Serbiją ir Kosovą dėti daugiau pastangų ir išspręsti dingusių asmenų klausimus bei užtikrinti teisingumą karo nusikaltimų atvejais, taip pat leisti patekti į atitinkamas vietoves, kuriose yra dingusių asmenų palaikai; ragina Kosovo vyriausybę taip pat nagrinėti šias temas per Belgrado ir Prištinos dialogą ir užmegzti Kosovo ir Serbijos bendradarbiavimą; pabrėžia, kad specialaus pokario nusikaltimų teismo įsteigimas ir bendradarbiavimas su juo turėtų būti prioritetas; reiškia gilią užuojautą dingusių asmenų šeimoms ir primygtinai ragina vyriausybę ypač daug dėmesio skirti jų informavimui bei taikyti jautresnį komunikacijos būdą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | apgailestauja dėl 2021 m. rugsėjo mėn. vykdytos destabilizavimo veiklos Kosovo šiaurinės dalies pasienyje; griežtai smerkia Serbijos demonstruojamą karinę grėsmę ir ragina Kosovą bei Serbiją spręsti visus klausimus dialogo būdu; apgailestauja dėl kelių atvejų, kai pareigūnams nebuvo leista atvykti į Kosovo ar Serbijos teritorijas; ragina abi šalis visus vizitus vertinti taip, kad tai būtų naudinga santykių normalizavimo procesui; |
| --- | --- |

53.

| 54. | primena, kad reikia atverti Jugoslavijos slaptųjų tarnybų (UDBA) ir Jugoslavijos liaudies armijos slaptųjų tarnybų (KOS) archyvus visame regione siekiant sudaryti sąlygas nuodugniai ištirti komunistų eros nusikaltimus ir nusikalstamas organizacijas ir imtis veiksmų dėl jų; pažymi, kad skaidrus praeities vertinimas – tai žingsnis į priekį siekiant tolesnės demokratizacijos, atskaitomybės ir tvirtų institucijų visame Vakarų Balkanų regione; |
| --- | --- |

54.

| 55. | dar kartą reiškia paramą iniciatyvai įsteigti Regioninę faktų apie karo nusikaltimus ir kitus sunkius žmogaus teisių pažeidimus buvusiosios Jugoslavijos teritorijoje nustatymo komisiją (RECOM); pabrėžia, koks svarbus Regioninio jaunimo bendradarbiavimo biuro (RYCO) atliekamas darbas, ir palankiai vertina Kosovo aktyvų dalyvavimą jame; palankiai vertina neseniai sėkmingai pradėtą RYCO dvišalių mokyklų klasių mainų programą Vakarų Balkanuose; pakartoja, kad reikia užmegzti ryšius su šiaurinių savivaldybių jaunimu ir integruoti jį į socialines bei ekonomines šalies struktūras; |
| --- | --- |

55.

| 56. | labai palankiai vertina tai, kad Kosovas ir Serbija priėmė energetikos susitarimų įgyvendinimo veiksmų gaires, kurios yra svarbus žingsnis į priekį ES tarpininkaujamame dialoge, siekiant konkrečių rezultatų visų piliečių labui; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palankiai vertina tai, kad nuo 2021 m. liepos 1 d. visuose Vakarų Balkanuose, įskaitant Kosovą, pradėta įgyvendinti nemokamo tarptinklinio ryšio zona, kuria pagerinamas junglumas ir užtikrinama apčiuopiama ir konkreti nauda regiono gyventojams bei įmonėms; primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją bendradarbiauti su Vakarų Balkanų valstybių valdžios institucijomis siekiant panaikinti tarptinklinio ryšio paslaugų mokesčius tarp Vakarų Balkanų ir Europos Sąjungos; |
| --- | --- |

57.

| 58. | teigiamai vertina kultūros ir jaunimo iniciatyvas, pvz., kasmetinį tarpvalstybinį meno festivalį „Mirëdita, Dobar Dan“, kuriomis skatinamas Kosovo ir Serbijos menininkų bei aktyvistų bendradarbiavimas; ragina Kosovo ir Serbijos valdžios institucijas, be kita ko, vietos lygmeniu, toliau remtis tokiomis pozityviomis iniciatyvomis ir naudoti kultūros paveldą kaip priemonę skirtingoms bendruomenėms suburti; ragina įsteigti daugiašalį ir daugiakalbį visuomeninį transliuotoją, kuris skatintų taiką bei susitaikymą tarp Vakarų Balkanų valstybių, vadovaujantis ARTE pavyzdžiu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina ES dar labiau sustiprinti bendradarbiavimą užsienio politikos ir saugumo srityje, viešąją diplomatiją ir tarptautines partnerystes, kad būtų siekiama susitaikymo pažangos; palankiai vertina atnaujintą ES sąjungininkių dalyvavimą, ypač JAV, Jungtinės Karalystės ir Vokietijos specialiųjų pasiuntinių Vakarų Balkanams paskyrimą; ragina juos glaudžiai bendradarbiauti ir koordinuoti savo veiksmus su ES pasiuntiniu, kad būtų sustiprintas sverto poveikis ir teikiamos nuoseklios konsultacijos bei parama; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pripažįsta svarbų Taikos palaikymo pajėgų Kosove (KFOR) ir dalyvaujančių valstybių indėlį kuriant ir palaikant saugią ir patikimą aplinką visiems piliečiams Kosove ir sudarant palankesnes sąlygas euroatlantinei Vakarų Balkanų integracijai; primena, kokia svarbi yra KFOR nuolatiniam Kosovo saugumo pajėgų kūrimui teikiant konsultacijas, mokymus ir stiprinant gebėjimus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Komisiją ir ES biurą Kosove dėti daugiau pastangų siekiant didinti matomumą ir propaguoti glaudesnės ES ir Kosovo partnerystės vaidmenį, pastangas ir naudą; |
| --- | --- |

61.

Socialinės ir ekonominės reformos

| 62. | palankiai vertina teigiamus Kosovo ekonomikos augimo pokyčius; palankiai vertina tai, kad Kosovas taip pat galės gauti naudos iš ES bendrosios skaitmeninės rinkos, atsižvelgiant į dideles skaitmeninimo teikiamas galimybes Kosovo ekonomikos vystymuisi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | palankiai vertina vyriausybės veiksmus, kuriais siekiama sumažinti neformalios ekonomikos mastą; tačiau apgailestauja dėl to, kad didelė neformali Kosovo ekonomika ir toliau trukdo plėtoti jo privatųjį sektorių; pažymi, kad parengta strategija ir atitinkamas veiksmų planas, skirti pagrindinėms neformalumą lemiančioms priežastims pašalinti, tačiau ragina užtikrinti, kad ši strategija ir veiksmų planas būtų veiksmingiau įgyvendinami; atkreipia dėmesį į tai, kad asmeninių perlaidų įplaukos sudaro didelę Kosovo BVP procentinę dalį; |
| --- | --- |

63.

| 64. | giria Kosovą už sėkmingą COVID-19 pandemijos valdymą, įskaitant skiepijimo procesą; pripažįsta, kad Kosovas įsigijo tik ES, JK ir JAV pagamintas bei sertifikuotas COVID-19 vakcinas ir kad toliau dedamos pastangos siekiant, kad Kosovas atitiktų Europos skaitmeninio COVID-19 pažymėjimo reikalavimus; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palankiai vertina vyriausybės neatidėliotinas priemones ir 25 000 naujų darbo vietų sukūrimą įgyvendinant ekonomikos gaivinimo priemonių rinkinį; tačiau pabrėžia, kad pagalba labiausiai nuo pandemijos nukentėjusioms grupėms buvo ribota; ragina Kosovą teikti tikslinę ir laikiną su pandemija susijusią fiskalinę paramą pažeidžiamiems namų ūkiams ir įmonėms; pabrėžia, kad atsigavimas po pandemijos labai priklausys nuo valdžios institucijų gebėjimo spręsti struktūrines problemas ir nuo veiksmingo ekonominės paramos priemonių įgyvendinimo; |
| --- | --- |

65.

| 66. | palankiai vertina tai, kad buvo paskirstytos COVID-19 makrofinansinės pagalbos paketo lėšos siekiant sušvelninti pandemijos ekonominį poveikį ir išsaugoti makroekonominį stabilumą, taip pat tai, kad mobilizuota 14,2 mlrd. EUR iš PNPP III siekiant paremti Vakarų Balkanų partnerius, kad jie atitiktų narystės Europos Sąjungoje reikalavimus; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad, siekiant ekonomikos atsigavimo ir socialinio vystymosi tebėra labai svarbu įgyvendinti esmines ir struktūrines reformas, nes pastangos kovoti su korupcija, tobulinti teisinę valstybę, didinti skaidrumą ir stiprinti institucijas bei socialinį dialogą taip pat prisidės prie tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo į šalį; ragina Kosovą toliau derinti savo teisės aktus su ES bendrosios rinkos acquis ir ragina Kosovo valdžios institucijas bei Komisiją toliau remti mažąsias ir vidutines įmones siekiant plėtoti stipresnę ir atsparesnę ekonomiką; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, kad netinkamas ir nepatikimas elektros energijos tiekimas – tai vienas iš Kosovo konkurencingumą ribojančių veiksnių ir kad dėl energetinio saugumo trūkumo įmonės patiria didelių išlaidų, o tai yra didelė kliūtis siekiant pritraukti kokybiškas tiesiogines užsienio investicijas; primygtinai ragina Kosovą dėti daugiau pastangų siekiant išnaudoti galimybes užtikrinti energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

68.

| 69. | primygtinai ragina valdžios institucijas toliau dėti pastangas siekiant reformuoti švietimo sistemą, kad besimokantieji joje įgytų įgūdžių ir žinių, kurių reikia darbo rinkoje; pabrėžia, kad būtina gerinti švietimo sistemos kokybę ir aktualumą, kad būtų padidintas užimtumas ir sumažinta įgūdžių neatitiktis; ragina atitinkamus subjektus įtraukti mažumų grupėms priklausančius asmenis rengiant ir įgyvendinant užimtumo priemones ir teikti vienodą bei nediskriminacinį valstybinį švietimą mažumų kalbomis; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina dėti daugiau pastangų siekiant integruoti moteris į darbo rinką, visų pirma siekiant spręsti nepakankamos pažangos įgyvendinant moterų darbuotojų teises, lyčių stereotipų, lyčių nelygybės bei vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo darbo rinkoje problemas; atkreipia dėmesį į didelius vyrų ir moterų dalyvavimo darbo rinkoje ir darbo kokybės skirtumus, nepakankamus veiksmus kovojant su seksualiniu priekabiavimu darbo vietoje, teisinėmis nuostatomis, susijusiomis su motinystės atostogomis, įtvirtintą diskriminaciją ir nepakankamus vaikų priežiūros bei ikimokyklinio ugdymo pajėgumus; palankiai vertina didėjantį stipendijų, skiriamų gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) dalykus studijuojančioms moterims, skaičių; |
| --- | --- |

70.

| 71. | yra susirūpinęs dėl nuolatinės emigracijos ir demografinio nuosmukio, dėl kurių Kosovas netenka labai reikalingų aukštos kvalifikacijos darbuotojų, įskaitant sveikatos priežiūros darbuotojus, o tai daro neigiamą poveikį sveikatos priežiūros sistemai, ir ragina Kosovą imtis visapusiškų socialinių ir ekonominių priemonių šioms problemoms spręsti; palankiai vertina pradėtas reformas, kuriomis siekiama pagerinti Kosovo užimtumo tarnybų pajėgumus ir atitinkamos aktyvios darbo rinkos politikos įgyvendinimą, įskaitant kvalifikacijos kėlimą ir mokymą darbo vietoje; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pakartoja savo raginimą Komisijai parengti regioninę strategiją, skirtą nemažėjančio jaunimo nedarbo ir didėjančios emigracijos problemoms spręsti, šalinant įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktį tarp švietimo sistemos ir darbo rinkos, gerinant mokymo kokybę ir užtikrinant pakankamą finansavimą aktyvioms darbo rinkos priemonėms bei profesinio rengimo programoms, kartu teikiant tinkamas vaikų priežiūros ir ikimokyklinio ugdymo paslaugas; ragina išplėsti Europos kolegijos stipendijų programą, įtraukiant ir studentus iš Vakarų Balkanų šalių, taip pat studentus iš Europos kaimynystės šalių; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pabrėžia, kad reikia investuoti į skaitmeninimą kaip būdą siekiant kuo labiau sumažinti skaitmeninę atskirtį ir užtikrinti vienodą prieigą prie interneto, be kita ko, pažeidžiamiausioms grupėms ir kaimo vietovių gyventojams; atkreipia dėmesį į dideles Kosovo jaunimo ir skaitmeninimo teikiamas galimybes Kosovo ekonomikos plėtrai; palankiai vertina tai, kad Kosovo jaunimas turi pažangių žinių informacinių ir ryšių technologijų srityje ir kad todėl Kosovas galėtų tapti kitu Europos Silicio slėniu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina Kosovą pertvarkyti savo žemės ūkio sektorių, siekiant padidinti vietos maisto gamybą ir sumažinti pagrindinių maisto produktų importą; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pabrėžia, kad reikia racionalizuoti socialinės apsaugos sistemą ir sukurti nuoseklią, teisingą ir fiskaliniu požiūriu prieinamą valstybinio užimtumo kompensavimo sistemą; palankiai vertina Kosovo vyriausybės ketinimą atlikti karo veteranų pensijų sistemos peržiūrą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atidžiai stebės susitarimo dėl nuteistųjų iš Danijos perkėlimo, kad jie atliktų bausmę Kosovo pataisos centruose, kuris įsigalios 2023 m., įgyvendinimą; ragina užtikrinti, kad šio susitarimo sąlygos ir valdymas būtų visiškai skaidrūs, ir ragina Kosovo kompetentingas institucijas šalinti galimus Danijos ir Kosovo nuteistųjų kalinimo sąlygų Kosovo įstaigose skirtumus; |
| --- | --- |

76.

Aplinka, energetika ir transportas

| 77. | pabrėžia, kad būtina kovoti su klimato kaita atsižvelgiant į ES klimato srities užmojus ir paspartinti perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui, atsparios, tvarios, žiedinės ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos, nes pažanga šiose srityse ir derinimas su ES standartais toliau yra menki; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina vyriausybę, bendradarbiaujant su pilietine visuomene, paspartinti savo veiksmus, susijusius su 2022–2030 m. energetikos strategija, ypač daug dėmesio skiriant tvarios ir įperkamos energijos tiekimui, didesniam energijos vartojimo efektyvumui ir tolesniam energijos šaltinių įvairinimui, laikantis Žaliojo kurso darbotvarkės ir Paryžiaus susitarimo; apgailestauja dėl nuolatinio vėlavimo paskelbti strategiją; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pakartoja savo susirūpinimą, kad didžioji dalis Kosovo energijos gaunama iš anglies, ir ragina panaikinti visas reikalavimų neatitinkančias subsidijas anglies gavybai, decentralizuoti energijos gamybą ir pereiti prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių; pripažįsta, kad reikia visiškai integruoti šiaurinę Kosovo dalį į šalies sąskaitų pateikimo sistemą; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina Kosovą reformuoti ir atverti savo energijos rinką, įskaitant mažmeninę elektros energijos rinką, kad vartotojai galėtų rinktis ir būtų išardytas esamas monopolis sektoriuje; palankiai vertina naujos centralizuoto šilumos tiekimo gamyklos Džiakovicoje, finansuojamos ES fondų lėšomis, atidarymą, nes ji yra vienintelė gamykla Kosove, kurioje naudojama biomasė ir kuri, kaip tikimasi, padės toje teritorijoje sumažinti taršą daugiau nei 90 proc.; |
| --- | --- |

80.

| 81. | yra labai susirūpinęs dėl oro kokybės daugumoje Kosovo miestų teritorijų; ypač pabrėžia, kad Kosove pastaraisiais metais viršytos oro teršalų, kurie kelia didelę grėsmę Kosovo piliečių sveikatai, ribos; ragina Kosovą laikytis nacionalinio išmetamųjų teršalų mažinimo plano, atitinkančio Pramoninių išmetamų teršalų direktyvos (9) reikalavimus; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti sveiką aplinką ir vandens išteklių bei ekosistemų apsaugą, ypač daug dėmesio skiriant upėms, kad būtų galima plėtoti žemės ūkį ir didinti apsirūpinimo maistu ir vandeniu saugumą; palankiai vertina pastangas gerinant vandens baseino valdymo kokybę ir tobulinant su tuo susijusius leidimus; palankiai vertina Kosovo Aukščiausiojo Teismo sprendimą sustabdyti Štrpcės hidroelektrinės vandens leidimą; ragina sustabdyti visus užtvankų projektus saugomose teritorijose, įskaitant būsimas „Natura 2000“ teritorijas („Emerald“); |
| --- | --- |

82.

| 83. | pabrėžia, kad būtina gerinti atliekų tvarkymą, visų pirma atliekų rūšiavimo ir perdirbimo srityse, taip pat reikia nustatyti žiedinės ekonomikos priemones siekiant sumažinti atliekų kiekį; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pakartoja savo raginimą įgyvendinti tvaraus viešojo transporto bei judumo politiką ir šalinti ilgalaikius infrastruktūros trūkumus; palankiai vertina geležinkelių modernizavimo planus pasinaudojant Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko paskolomis ir ES dotacijomis; |
| --- | --- |

84.

| 85. | palankiai vertina tai, kad patvirtintas Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planas, kurio suma siekia 3,2 mlrd. EUR, ir ragina Kosovą veiksmingai juo pasinaudoti; palankiai vertina tai, kad šiuo metu rengiami penki pavyzdiniai energetikos, infrastruktūros ir švaraus vandens bei oro projektai, įskaitant greitkelio „Peace Highway“ Prištinos ir Merdarės atkarpą, ir kad rengiamasi naujoms investicijoms į vandens tiekimą bei nuotekų valymą; |
| --- | --- |

85.

| 86. | palankiai vertina operacijas, kurių, bendradarbiaudama su EULEX, ėmėsi Kosovo policija, siekdama sužlugdyti neteisėtą medienos ruošą visame Kosove; ragina atitinkamas valdžios institucijas ir teisėsaugos institucijas šalies šiaurėje ir pietuose stiprinti bendradarbiavimą siekiant kovoti su šiuo ir kitais nusikaltimais; |
| --- | --- |

86.

o

o o

| 87. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Kosovo prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

87.

---

(1)  OL L 71, 2016 3 16, p. 3.

(2)  OL L 195, 2017 7 27, p. 3.

(3)  OL L 197, 2021 6 4, p. 114.

(4)  OL L 330, 2021 9 20, p. 1.

(5)  OL C 108, 2021 3 26, p. 877.

(6)  OL C 362, 2021 9 8, p. 129.

(7)  OL C 494, 2021 12 8, p. 149.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0506.

(9)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/130

---

P9_TA(2022)0286

ES ir daugiašališkumo apsauga

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir daugiašališkumo apsaugos (2020/2114(INI))

(2023/C 47/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini pristatytą dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini pristatytą dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“,

| — | atsižvelgdamas į bendrą Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl didesnio ES indėlio į taisyklėmis grindžiamą daugiašališkumą (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl didesnio ES indėlio į taisyklėmis grindžiamą daugiašališkumą (JOIN(2021)0003),

| — | atsižvelgdamas į bendrą Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Nauja ES ir JAV pasaulinių pokyčių darbotvarkė“ (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Nauja ES ir JAV pasaulinių pokyčių darbotvarkė“ (JOIN(2020)0022),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 12 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų JT Generalinės Asamblėjos 76-ojoje sesijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 12 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų JT Generalinės Asamblėjos 76-ojoje sesijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 25 d. bendrą Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos komunikatą dėl 2020–2024 m. ES žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų plano (JOIN(2020)0005), visų pirma į jo atskirą 3 skyrių dėl pasaulinės žmogaus teisių ir demokratijos sistemos rėmimo ir jo 3.1 poskyrį dėl daugiašalio bendradarbiavimo, kuriuo praktiškai įgyvendinamas ES įsipareigojimas sukurti tvirtą daugiašalę žmogaus teisių sistemą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 25 d. bendrą Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos komunikatą dėl 2020–2024 m. ES žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų plano (JOIN(2020)0005), visų pirma į jo atskirą 3 skyrių dėl pasaulinės žmogaus teisių ir demokratijos sistemos rėmimo ir jo 3.1 poskyrį dėl daugiašalio bendradarbiavimo, kuriuo praktiškai įgyvendinamas ES įsipareigojimas sukurti tvirtą daugiašalę žmogaus teisių sistemą,

| — | atsižvelgdamas į peržiūrėtą Politinės deklaracijos, kuria nustatomi Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės būsimų santykių pagrindiniai principai, tekstą, dėl kurio derybininkų lygmeniu buvo susitarta 2019 m. spalio 17 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peržiūrėtą Politinės deklaracijos, kuria nustatomi Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės būsimų santykių pagrindiniai principai, tekstą, dėl kurio derybininkų lygmeniu buvo susitarta 2019 m. spalio 17 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2019–2024 m. ES veiksmų planą dėl moterų, taikos ir saugumo (MTS) ir į 2020 m. lapkričio 25 d. Trečiąjį ES lyčių lygybės veiksmų planą (LLVP III), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019–2024 m. ES veiksmų planą dėl moterų, taikos ir saugumo (MTS) ir į 2020 m. lapkričio 25 d. Trečiąjį ES lyčių lygybės veiksmų planą (LLVP III),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 22 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų JT žmogaus teisių forumuose 2021 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 22 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų JT žmogaus teisių forumuose 2021 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. JT generalinio sekretoriaus pranešimą „Mūsų bendra darbotvarkė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. JT generalinio sekretoriaus pranešimą „Mūsų bendra darbotvarkė“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl ES vaidmens skatinant platesnę transatlantinę partnerystę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl ES vaidmens skatinant platesnę transatlantinę partnerystę (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-osios ir 76-osios sesijų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-osios ir 76-osios sesijų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 10 d. ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją ir į 2008 m. gruodžio 17 d. Tarybos išvadas dėl naujų Europos Sąjungos veiksmų krypčių kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 10 d. ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją ir į 2008 m. gruodžio 17 d. Tarybos išvadas dėl naujų Europos Sąjungos veiksmų krypčių kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rekomendaciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rekomendaciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 24 d. Tarybos išvadas „JT ir ES strateginės partnerystės taikos operacijų ir krizių valdymo srityje perkėlimas į kitą lygmenį: 2022–2024 m. prioritetai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 24 d. Tarybos išvadas „JT ir ES strateginės partnerystės taikos operacijų ir krizių valdymo srityje perkėlimas į kitą lygmenį: 2022–2024 m. prioritetai“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją priimtą Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją priimtą Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų klausimų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų platformą dėl moterų įgalėjimo, taip pat į atitinkamai 2000 m. birželio 9 d., 2005 m. kovo 11 d., 2010 m. kovo 2 d. ir 2015 m. kovo 9 d. patvirtintus JT specialiųjų sesijų „Pekinas + 5“, „Pekinas + 10“, „Pekinas + 15“ ir „Pekinas + 20“ baigiamuosius dokumentus dėl naujų veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų klausimų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų platformą dėl moterų įgalėjimo, taip pat į atitinkamai 2000 m. birželio 9 d., 2005 m. kovo 11 d., 2010 m. kovo 2 d. ir 2015 m. kovo 9 d. patvirtintus JT specialiųjų sesijų „Pekinas + 5“, „Pekinas + 10“, „Pekinas + 15“ ir „Pekinas + 20“ baigiamuosius dokumentus dėl naujų veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulinę kovos su terorizmu strategiją, kurią 2006 m. rugsėjo mėn. priėmė Generalinė Asamblėja ir kuri netrukus bus atnaujinta, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulinę kovos su terorizmu strategiją, kurią 2006 m. rugsėjo mėn. priėmė Generalinė Asamblėja ir kuri netrukus bus atnaujinta,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos priimtą rezoliuciją Nr. 1325 (2000), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos priimtą rezoliuciją Nr. 1325 (2000),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 3 d. priimtą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 65/276 dėl ES dalyvavimo JT veikloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 3 d. priimtą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 65/276 dėl ES dalyvavimo JT veikloje,

| — | atsižvelgdamas į keturis bendrus ES ir JT pareiškimus 2018 m. rugsėjo mėn. JT Generalinėje Asamblėjoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į keturis bendrus ES ir JT pareiškimus 2018 m. rugsėjo mėn. JT Generalinėje Asamblėjoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl autonominių ginklų sistemų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl autonominių ginklų sistemų (5),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 29 d. Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų pagrindų susitarimą dėl tarpusavio paramos teikimo vykdant savo atitinkamas misijas ir operacijas veiksmų vietoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 29 d. Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų pagrindų susitarimą dėl tarpusavio paramos teikimo vykdant savo atitinkamas misijas ir operacijas veiksmų vietoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl 2022 m. kovo 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų, įskaitant naujausius pokyčius, susijusius su karu Ukrainoje ir ES sankcijomis Rusijai bei jų įgyvendinimu (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl 2022 m. kovo 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų, įskaitant naujausius pokyčius, susijusius su karu Ukrainoje ir ES sankcijomis Rusijai bei jų įgyvendinimu (7),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0172/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0172/2022),

| A. | kadangi pasaulinė tvarka tampa vis nestabilesnė, labiau poliarizuota ir patiria neigiamą poveikį, kurį daro konkuruojančios darbotvarkės ir politikos kryptys ir auganti reguliavimo nenuoseklumo ir konkurencijos reguliavimo standartų srityje rizika; kadangi įvairiuose pasaulio regionuose demokratijai, žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principui kyla vis didesnė grėsmė; kadangi žmogaus teisių gynėjai ir pilietinės visuomenės aktyvistai dėl savo teisėtos veiklos susiduria su vis didėjančiomis grėsmėmis ir rizika; |
| --- | --- |

A.

kadangi pasaulinė tvarka tampa vis nestabilesnė, labiau poliarizuota ir patiria neigiamą poveikį, kurį daro konkuruojančios darbotvarkės ir politikos kryptys ir auganti reguliavimo nenuoseklumo ir konkurencijos reguliavimo standartų srityje rizika; kadangi įvairiuose pasaulio regionuose demokratijai, žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principui kyla vis didesnė grėsmė; kadangi žmogaus teisių gynėjai ir pilietinės visuomenės aktyvistai dėl savo teisėtos veiklos susiduria su vis didėjančiomis grėsmėmis ir rizika;

| B. | kadangi daugiašalė tvarka buvo sukurta siekiant kovoti su mūsų laikų problemomis, tokiomis kaip badas ir ypač didelis skurdas, nelygybė, aplinkos būklės blogėjimas, ligos, ekonominiai sukrėtimai ir konfliktų prevencija, ir jas įveikti; kadangi buvo pasiekta svarbios pažangos, tačiau per pastarąjį dešimtmetį daugelyje sričių stebime žingsnius atgal; |
| --- | --- |

B.

kadangi daugiašalė tvarka buvo sukurta siekiant kovoti su mūsų laikų problemomis, tokiomis kaip badas ir ypač didelis skurdas, nelygybė, aplinkos būklės blogėjimas, ligos, ekonominiai sukrėtimai ir konfliktų prevencija, ir jas įveikti; kadangi buvo pasiekta svarbios pažangos, tačiau per pastarąjį dešimtmetį daugelyje sričių stebime žingsnius atgal;

| C. | kadangi reikia atnaujinti visuomenės sutartį ir atkurti pasitikėjimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi reikia atnaujinti visuomenės sutartį ir atkurti pasitikėjimą;

| D. | kadangi 2015 m. rugsėjo mėn. visos šalys įsipareigojo įgyvendinti plataus užmojo darbotvarkę, kaip kartu spręsti pasaulinius uždavinius – JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2015 m. rugsėjo mėn. visos šalys įsipareigojo įgyvendinti plataus užmojo darbotvarkę, kaip kartu spręsti pasaulinius uždavinius – JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m;

| E. | kadangi, nors daugiašališkumas išlieka geriausia organizacine sistema siekiant spręsti pasaulines problemas, reikia pripažinti, kad sunku rasti būdą jį veiksmingai įgyvendinti; |
| --- | --- |

E.

kadangi, nors daugiašališkumas išlieka geriausia organizacine sistema siekiant spręsti pasaulines problemas, reikia pripažinti, kad sunku rasti būdą jį veiksmingai įgyvendinti;

| F. | kadangi pasaulis įžengė į naują daugiapolį amžių, pasižyminčiu didelėmis audringumo, susidūrimų ir nestabilumo galimybėmis, kuriam būdinga didelė geopolitinė konkurencija, susijusi su netradicinėmis grėsmėmis ir konfliktais, pvz., hibridiniais ir kibernetiniais išpuoliais, hibridiniu karu ir dezinformacija, kurie dažnai vyksta visuomenei nematant, bet turi didelį poveikį ES ir pasaulio saugumui, ir kuriems atremti ir į kuriuos reaguoti neturime tinkamų priemonių; kadangi esama atotrūkio tarp dabartinių pasaulinių uždavinių ir dabartinės daugiašalės sistemos gebėjimo pateikti veiksmingus ir įtraukius sprendimus rizikos; |
| --- | --- |

F.

kadangi pasaulis įžengė į naują daugiapolį amžių, pasižyminčiu didelėmis audringumo, susidūrimų ir nestabilumo galimybėmis, kuriam būdinga didelė geopolitinė konkurencija, susijusi su netradicinėmis grėsmėmis ir konfliktais, pvz., hibridiniais ir kibernetiniais išpuoliais, hibridiniu karu ir dezinformacija, kurie dažnai vyksta visuomenei nematant, bet turi didelį poveikį ES ir pasaulio saugumui, ir kuriems atremti ir į kuriuos reaguoti neturime tinkamų priemonių; kadangi esama atotrūkio tarp dabartinių pasaulinių uždavinių ir dabartinės daugiašalės sistemos gebėjimo pateikti veiksmingus ir įtraukius sprendimus rizikos;

| G. | kadangi tuo pačiu metu pasaulinė tvarka vis dažniau susiduria su politikos klausimais ir uždaviniais, kuriuos sprendžiant reikia veiksmų tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, veiksmingo pasaulinio dialogo politikos klausimais, bendradarbiavimo ir pozicijų suartėjimo, siekiant rasti tvarius sprendimus, kuriais galima užtikrinti rezultatus, suderintus veiksmus ir bendrus standartus pagal taisyklėmis grindžiamą tvarką, kurie gali padėti veiksmingai pasiekti rezultatų visų naudai ir kuriais propaguojamos žmogaus teisės ir teisinės valstybės principas; kadangi šie standartai turėtų prisidėti prie tarptautinės taikos, stabilumo ir darnaus vystymosi; kadangi ES palaiko tarptautinę teisę ir normas; |
| --- | --- |

G.

kadangi tuo pačiu metu pasaulinė tvarka vis dažniau susiduria su politikos klausimais ir uždaviniais, kuriuos sprendžiant reikia veiksmų tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, veiksmingo pasaulinio dialogo politikos klausimais, bendradarbiavimo ir pozicijų suartėjimo, siekiant rasti tvarius sprendimus, kuriais galima užtikrinti rezultatus, suderintus veiksmus ir bendrus standartus pagal taisyklėmis grindžiamą tvarką, kurie gali padėti veiksmingai pasiekti rezultatų visų naudai ir kuriais propaguojamos žmogaus teisės ir teisinės valstybės principas; kadangi šie standartai turėtų prisidėti prie tarptautinės taikos, stabilumo ir darnaus vystymosi; kadangi ES palaiko tarptautinę teisę ir normas;

| H. | kadangi pasaulis tapo labiau susijęs, todėl veikėjai tarptautinėje arenoje tampa labiau priklausomi vienas nuo kito, o uždaviniai tampa vis sudėtingesni; kadangi dėl to kylančioms kelių lygmenų problemoms spręsti būtina imtis kolektyvinių veiksmų, sukurti lanksčias struktūras ir įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

H.

kadangi pasaulis tapo labiau susijęs, todėl veikėjai tarptautinėje arenoje tampa labiau priklausomi vienas nuo kito, o uždaviniai tampa vis sudėtingesni; kadangi dėl to kylančioms kelių lygmenų problemoms spręsti būtina imtis kolektyvinių veiksmų, sukurti lanksčias struktūras ir įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus;

| I. | kadangi dabartinė daugiašalė tvarka kyla iš pasaulinės tvarkos, atsiradusios po 1945 m., kuri nebūtinai visiškai atspindi šiandienos pasaulį, nes ne į visus dabartinius pasaulinius veikėjus tinkamai atsižvelgta kuriant daugiašalę tvarką; |
| --- | --- |

I.

kadangi dabartinė daugiašalė tvarka kyla iš pasaulinės tvarkos, atsiradusios po 1945 m., kuri nebūtinai visiškai atspindi šiandienos pasaulį, nes ne į visus dabartinius pasaulinius veikėjus tinkamai atsižvelgta kuriant daugiašalę tvarką;

| J. | kadangi atsisakoma pasaulinės ginkluotės kontrolės, nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo politikos ir normų bei jos yra silpninamos tokiu metu, kai auga įprastinių ginklų pardavimas, didėja ginklų sistemų autonomijos lygis ir investuojama į naujus masinio naikinimo ginklus; |
| --- | --- |

J.

kadangi atsisakoma pasaulinės ginkluotės kontrolės, nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo politikos ir normų bei jos yra silpninamos tokiu metu, kai auga įprastinių ginklų pardavimas, didėja ginklų sistemų autonomijos lygis ir investuojama į naujus masinio naikinimo ginklus;

| K. | kadangi daugiašališkumas, kaip taiki priemonė organizuoti suverenių valstybių tarpusavio santykiams, vis dažniau patiria išmėginimus iš dalies dėl tarptautinės sistemos pokyčių, kaip antai naujų veikėjų atsiradimo pasaulinėje arenoje ir iš jų kylančių hibridinių grėsmių, dėl įtampos, kylančios dėl daugiašalio institucijų pobūdžio, ir dėl poreikio peržiūrėti dešimtmečių senumo institucijas, didėjančio atotrūkio tarp visuomenės nuomonės ir institucijų, antiglobalistinių nuostatų augimo, tradiciškai vyraujančių geopolitinių jėgų silpnėjimo ir tolesnio visuotinių laisvių bei demokratijos mažėjimo; kadangi COVID-19 pandemija ir precedento neturintis jos poveikis tarptautinei bendruomenei sustiprino ir paspartino šiuos pokyčius; kadangi esame ant slenksčio į naują amžių, kuris kelia grėsmę, kad bus sugriauta ilgiau nei per 70 metų pasiekta pažanga ir santykinė taika ir kad įsivyraus tvirtos rankos politika, kuria siekiama sugriauti pagal tarptautines taisykles nustatytą tvarką, grindžiamą tarptautine teise ir teisės viršenybe, atsakomybe, demokratija ir žmogaus teisėmis bei lyčių lygybe ir įvairove; kadangi dėl nacionalinių populistinių akstinų, skirtingų ir kintančių tikslų ir nepakankamo jų įgyvendinimo bei atskaitomybės metodų taikymo daugiašalė sistema patiria tris tarpusavyje susijusias krizes – galios, aktualumo ir teisėtumo, kurie yra politinės valios ir koordinavimo stokos, daugiausiai Vakaruose, rezultatas; |
| --- | --- |

K.

kadangi daugiašališkumas, kaip taiki priemonė organizuoti suverenių valstybių tarpusavio santykiams, vis dažniau patiria išmėginimus iš dalies dėl tarptautinės sistemos pokyčių, kaip antai naujų veikėjų atsiradimo pasaulinėje arenoje ir iš jų kylančių hibridinių grėsmių, dėl įtampos, kylančios dėl daugiašalio institucijų pobūdžio, ir dėl poreikio peržiūrėti dešimtmečių senumo institucijas, didėjančio atotrūkio tarp visuomenės nuomonės ir institucijų, antiglobalistinių nuostatų augimo, tradiciškai vyraujančių geopolitinių jėgų silpnėjimo ir tolesnio visuotinių laisvių bei demokratijos mažėjimo; kadangi COVID-19 pandemija ir precedento neturintis jos poveikis tarptautinei bendruomenei sustiprino ir paspartino šiuos pokyčius; kadangi esame ant slenksčio į naują amžių, kuris kelia grėsmę, kad bus sugriauta ilgiau nei per 70 metų pasiekta pažanga ir santykinė taika ir kad įsivyraus tvirtos rankos politika, kuria siekiama sugriauti pagal tarptautines taisykles nustatytą tvarką, grindžiamą tarptautine teise ir teisės viršenybe, atsakomybe, demokratija ir žmogaus teisėmis bei lyčių lygybe ir įvairove; kadangi dėl nacionalinių populistinių akstinų, skirtingų ir kintančių tikslų ir nepakankamo jų įgyvendinimo bei atskaitomybės metodų taikymo daugiašalė sistema patiria tris tarpusavyje susijusias krizes – galios, aktualumo ir teisėtumo, kurie yra politinės valios ir koordinavimo stokos, daugiausiai Vakaruose, rezultatas;

| L. | kadangi daugiašališkumo krizė gali būti proga atkurti sutarimą dėl tarptautinės tvarkos, grindžiamos daugiašališkumo ir teisinės valstybės principais, pasitelkiant veiksmingą bendradarbiavimą, solidarumą ir koordinavimą; kadangi ES turėtų remti iniciatyvas, kuriomis siekiama įtraukti pilietinės visuomenės nuomonę į sprendimų priėmimo procesus daugiašaliuose forumuose, pvz., JT; kadangi ES turėtų pasisakyti už tai, kad JT sistemoje būtų įsteigta Jungtinių Tautų parlamentinė asamblėja (UNPA) tam, kad būtų padidintas pasaulinio valdymo demokratinis pobūdis, demokratinė atskaitomybė ir skaidrumas; |
| --- | --- |

L.

kadangi daugiašališkumo krizė gali būti proga atkurti sutarimą dėl tarptautinės tvarkos, grindžiamos daugiašališkumo ir teisinės valstybės principais, pasitelkiant veiksmingą bendradarbiavimą, solidarumą ir koordinavimą; kadangi ES turėtų remti iniciatyvas, kuriomis siekiama įtraukti pilietinės visuomenės nuomonę į sprendimų priėmimo procesus daugiašaliuose forumuose, pvz., JT; kadangi ES turėtų pasisakyti už tai, kad JT sistemoje būtų įsteigta Jungtinių Tautų parlamentinė asamblėja (UNPA) tam, kad būtų padidintas pasaulinio valdymo demokratinis pobūdis, demokratinė atskaitomybė ir skaidrumas;

| M. | kadangi reikia skubiai atnaujinti daugiašališkumo principą, siekiant įveikti šią daug aspektų apimančią ir daugialypę krizę; kadangi grėsmės taikai ir saugumui, pagrindinėms laisvėms ir demokratijai, klimato kaita, biologinės įvairovės nykimas, aplinkos būklės blogėjimas, gaivalinių nelaimių rizikos valdymas, pasaulio visuomenės sveikatos problemos, augantis protekcionizmas, dezinformacija, užsienio kišimasis, lyčių lygybė, darnus vystymasis ir skurdo bei nelygybės didėjimas pasaulio mastu yra vienos iš skubiausiai spręstinų problemų, su kuriomis pasaulis šiuo metu susiduria; kadangi tarptautinė bendruomenė galės rasti ilgalaikius ir tvarius šių ir būsimų problemų sprendimo būdus tik taikant sustiprintą daugiašalę tvarką ir politinę lyderystę; |
| --- | --- |

M.

kadangi reikia skubiai atnaujinti daugiašališkumo principą, siekiant įveikti šią daug aspektų apimančią ir daugialypę krizę; kadangi grėsmės taikai ir saugumui, pagrindinėms laisvėms ir demokratijai, klimato kaita, biologinės įvairovės nykimas, aplinkos būklės blogėjimas, gaivalinių nelaimių rizikos valdymas, pasaulio visuomenės sveikatos problemos, augantis protekcionizmas, dezinformacija, užsienio kišimasis, lyčių lygybė, darnus vystymasis ir skurdo bei nelygybės didėjimas pasaulio mastu yra vienos iš skubiausiai spręstinų problemų, su kuriomis pasaulis šiuo metu susiduria; kadangi tarptautinė bendruomenė galės rasti ilgalaikius ir tvarius šių ir būsimų problemų sprendimo būdus tik taikant sustiprintą daugiašalę tvarką ir politinę lyderystę;

| N. | kadangi, siekdama atgaivinti ir apginti daugiašališkumą, ES turi padėti išlaikyti daugiašales institucijas ir tarptautines organizacijas veikiančias, kartu siekdama glaudesnio bendradarbiavimo su panašiai mąstančiais partneriais, kad galėtų kovoti už savo vertybes ir interesus; kadangi šios koalicijos keisis atsižvelgiant į klausimus ir neturėtų pakenkti esamoms institucijoms; kadangi ES turėtų stengtis kurti atviras koalicijas, o ne uždarus klubus; kadangi ES turi rasti naujų būdų, kaip bendradarbiauti su globaliųjų Pietų šalimis ir daryti tai laikydama minėtas šalis lygiavertėmis partnerėmis; |
| --- | --- |

N.

kadangi, siekdama atgaivinti ir apginti daugiašališkumą, ES turi padėti išlaikyti daugiašales institucijas ir tarptautines organizacijas veikiančias, kartu siekdama glaudesnio bendradarbiavimo su panašiai mąstančiais partneriais, kad galėtų kovoti už savo vertybes ir interesus; kadangi šios koalicijos keisis atsižvelgiant į klausimus ir neturėtų pakenkti esamoms institucijoms; kadangi ES turėtų stengtis kurti atviras koalicijas, o ne uždarus klubus; kadangi ES turi rasti naujų būdų, kaip bendradarbiauti su globaliųjų Pietų šalimis ir daryti tai laikydama minėtas šalis lygiavertėmis partnerėmis;

| O. | kadangi klimato kaita ir COVID-19 pandemija parodė visuotinių viešųjų gėrybių, pvz., be kita ko, įtraukių, saugių ir patikimų galimybių naudotis sveikatos paslaugomis, kvėpuoti švariu oru ir naudotis švariu vandeniu, gauti maisto ir kitų išteklių, įgyti išsilavinimą, naudotis technologijomis ir kibernetine erdve, visuotinę svarbą ir viršenybę politikos srityje; kadangi COVID-19 pandemija mums priminė akivaizdų faktą: pandemijos akivaizdoje mūsų sveikatos saugos grandinė yra stipri tik tiek, kiek stipri yra silpniausia sveikatos priežiūros sistema; kadangi COVID-19 visur kelia grėsmę žmonėms ir ekonomikai; kadangi norint užtikrinti galimybę naudotis visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis ir imtis atsakomųjų politikos priemonių, kuriomis siekiama standartizuoti ir išplėsti tokią galimybę, įtraukiant visas šalis ir bendruomenes, reikia pasauliniu mastu bendradarbiauti siekiant tikslų, nustatyti bendrus būtinuosius standartus ir aktyviai remti pažeidžiamiausias šalis ir bendruomenes; kadangi tam reikia veiksmingos daugiašalės darbotvarkės, kurioje didžiausias dėmesys būtų skiriamas visuotinėms viešosioms gėrybėms ir valdymo struktūroms, padedančioms padidinti tokių gėrybių prieinamumą; kadangi veiksmingas dialogas politikos srityje, bendradarbiavimas ir galimybės naudotis visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis užtikrinimas bet kuriomis aplinkybėmis negali būti atsieti ir turi būti neatsieti nuo pagrindinių teisių ir orumo propagavimo ir apsaugos, taip pat visų žmonių, visų pirma pažeidžiamiausiųjų, įgalėjimo; kadangi COVID-19 pandemija parodė PSO darbo svarbą ir PSO gebėjimą greitai ir veiksmingai valdyti atsaką į pandemiją, taip pat atskleidė susirūpinimą keliančius klausimus, pvz., bandymus kištis į jos veiksmus ir manipuliavimą jos veiksmais šiuo tikslu; |
| --- | --- |

O.

kadangi klimato kaita ir COVID-19 pandemija parodė visuotinių viešųjų gėrybių, pvz., be kita ko, įtraukių, saugių ir patikimų galimybių naudotis sveikatos paslaugomis, kvėpuoti švariu oru ir naudotis švariu vandeniu, gauti maisto ir kitų išteklių, įgyti išsilavinimą, naudotis technologijomis ir kibernetine erdve, visuotinę svarbą ir viršenybę politikos srityje; kadangi COVID-19 pandemija mums priminė akivaizdų faktą: pandemijos akivaizdoje mūsų sveikatos saugos grandinė yra stipri tik tiek, kiek stipri yra silpniausia sveikatos priežiūros sistema; kadangi COVID-19 visur kelia grėsmę žmonėms ir ekonomikai; kadangi norint užtikrinti galimybę naudotis visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis ir imtis atsakomųjų politikos priemonių, kuriomis siekiama standartizuoti ir išplėsti tokią galimybę, įtraukiant visas šalis ir bendruomenes, reikia pasauliniu mastu bendradarbiauti siekiant tikslų, nustatyti bendrus būtinuosius standartus ir aktyviai remti pažeidžiamiausias šalis ir bendruomenes; kadangi tam reikia veiksmingos daugiašalės darbotvarkės, kurioje didžiausias dėmesys būtų skiriamas visuotinėms viešosioms gėrybėms ir valdymo struktūroms, padedančioms padidinti tokių gėrybių prieinamumą; kadangi veiksmingas dialogas politikos srityje, bendradarbiavimas ir galimybės naudotis visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis užtikrinimas bet kuriomis aplinkybėmis negali būti atsieti ir turi būti neatsieti nuo pagrindinių teisių ir orumo propagavimo ir apsaugos, taip pat visų žmonių, visų pirma pažeidžiamiausiųjų, įgalėjimo; kadangi COVID-19 pandemija parodė PSO darbo svarbą ir PSO gebėjimą greitai ir veiksmingai valdyti atsaką į pandemiją, taip pat atskleidė susirūpinimą keliančius klausimus, pvz., bandymus kištis į jos veiksmus ir manipuliavimą jos veiksmais šiuo tikslu;

| P. | kadangi terorizmas išlieka viena didžiausių grėsmių pasaulio taikai ir saugumui; |
| --- | --- |

P.

kadangi terorizmas išlieka viena didžiausių grėsmių pasaulio taikai ir saugumui;

| Q. | kadangi didėjantis autoritarinių ir totalitarinių režimų bei neliberalių vyriausybių kategoriškumas daugiašaliuose forumuose ir tarptautinėse organizacijose, be kita ko, bandant susilpninti tarptautinių normų taikymą ir jas perrašyti ir aktyviai dalyvaujant atitinkamų tarptautinių organizacijų ir daugiašalių forumų valdymo ir sprendimų priėmimo procesuose, gali lemti nesimetriškas, mažiau veiksmingas ir šališkas atsakomąsias politikos priemones, vienodų sąlygų visiems tarptautinės bendruomenės nariams panaikinimą ir gerokai silpnesnį tarptautinės bendruomenės įsipareigojimą ginti visuotines vertybes ir teises ir siekti pažangos jų srityje; kadangi atskiros darbotvarkės, vienašališki veiksmai ir nepakankamas įsipareigojimas rasti daugiašalius sprendimus ir jų rėmimas kenkia daugiašališkumui kaip labai svarbiam kovos su tarptautinėmis problemomis organizavimo principui; kadangi tokiomis aplinkybėms labai svarbu dar kartą patvirtinti taisyklėmis grindžiamo valdymo, tarptautinio bendradarbiavimo, įsipareigojimo ginti pagrindines teises ir tikrai vienodų sąlygų visiems tarptautinės bendruomenės nariams vertę; kadangi labai svarbus vaidmuo siekiant šių tikslų teks atitinkamoms tarptautinėms organizacijoms ir daugiašaliams forumams; kadangi pasiekus šiuos tikslus bus ne tik galima užtikrinti veiksmingą teigiamą politikos poveikį sprendžiant pasaulines problemas, bet ir pažaboti konfliktų riziką bei užkirsti jai kelią; |
| --- | --- |

Q.

kadangi didėjantis autoritarinių ir totalitarinių režimų bei neliberalių vyriausybių kategoriškumas daugiašaliuose forumuose ir tarptautinėse organizacijose, be kita ko, bandant susilpninti tarptautinių normų taikymą ir jas perrašyti ir aktyviai dalyvaujant atitinkamų tarptautinių organizacijų ir daugiašalių forumų valdymo ir sprendimų priėmimo procesuose, gali lemti nesimetriškas, mažiau veiksmingas ir šališkas atsakomąsias politikos priemones, vienodų sąlygų visiems tarptautinės bendruomenės nariams panaikinimą ir gerokai silpnesnį tarptautinės bendruomenės įsipareigojimą ginti visuotines vertybes ir teises ir siekti pažangos jų srityje; kadangi atskiros darbotvarkės, vienašališki veiksmai ir nepakankamas įsipareigojimas rasti daugiašalius sprendimus ir jų rėmimas kenkia daugiašališkumui kaip labai svarbiam kovos su tarptautinėmis problemomis organizavimo principui; kadangi tokiomis aplinkybėms labai svarbu dar kartą patvirtinti taisyklėmis grindžiamo valdymo, tarptautinio bendradarbiavimo, įsipareigojimo ginti pagrindines teises ir tikrai vienodų sąlygų visiems tarptautinės bendruomenės nariams vertę; kadangi labai svarbus vaidmuo siekiant šių tikslų teks atitinkamoms tarptautinėms organizacijoms ir daugiašaliams forumams; kadangi pasiekus šiuos tikslus bus ne tik galima užtikrinti veiksmingą teigiamą politikos poveikį sprendžiant pasaulines problemas, bet ir pažaboti konfliktų riziką bei užkirsti jai kelią;

| R. | kadangi ES turėtų daugiau nei bet kada investuoti į daugiašalių organizacijų stiprinimą kaip vieną iš savo bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) prioritetų; kadangi pagal ES strateginį kelrodį teikiama didelė reikšmė tarptautinei ir daugiašalei partnerystei, kurios yra vienas pagrindinių jos BSGP ramsčių; |
| --- | --- |

R.

kadangi ES turėtų daugiau nei bet kada investuoti į daugiašalių organizacijų stiprinimą kaip vieną iš savo bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) prioritetų; kadangi pagal ES strateginį kelrodį teikiama didelė reikšmė tarptautinei ir daugiašalei partnerystei, kurios yra vienas pagrindinių jos BSGP ramsčių;

| S. | kadangi kovojant su piktavališku užsienio kišimusi reikia daugiašalio panašiai mąstančių partnerių bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

S.

kadangi kovojant su piktavališku užsienio kišimusi reikia daugiašalio panašiai mąstančių partnerių bendradarbiavimo;

| T. | kadangi JT generalinio sekretoriaus pranešime „Mūsų bendra darbotvarkė“, kuris buvo pateiktas JT Generalinei Asamblėjai 2021 m. rugsėjo mėn., palankiai įvertintas Generalinės Asamblėjos 2021 m. lapkričio mėn. ir parengtas plačiai konsultuojantis su JT valstybėmis narėmis, įtakingais intelektualais, jaunimu, pilietine visuomene, atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir piliečiais, taip pat su JT sistemos nariais ir daugeliu jų partnerių, patvirtinama, kad ateityje reikės veiksmingesnio, įtraukesnio taisyklėmis ir tinklų kūrimu grindžiamo daugiašališkumo; kadangi tai bus labai svarbu JT sistemai ir kitiems daugiašaliams forumams, kad jie ir toliau galėtų būti tinkama pasaulinių konsultacijų ir sprendimų priėmimo vieta; kadangi tokiomis aplinkybėmis ES turi išskirtinę galimybę remti JT ir kitų atitinkamų tarptautinių organizacijų pastangas įgyvendinti reformas ir atnaujinti savo pajėgumą pasiekti rezultatus bei savo gebėjimą užmegzti ryšį su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, pvz., jaunimu arba labiausiai klimato kaitos paveiktomis bendruomenėmis, be kita ko, vietos ir regioniniu lygmenimis; kadangi darydama tai ES turėtų pasinaudoti galimybe konstruktyviai ir veiksmingai bendradarbiauti su konkuruojančiomis galingiausiomis valstybėmis, kartu išlaikant tvirtą poziciją pagrindinių teisių ir laisvių klausimais, skatinti visuotinėmis vertybėmis grindžiamą socialinį bei politinį modelį ir vykdyti glaudesnį bendradarbiavimą ir veiksmų derinimą su bendramintėmis valstybėmis, siekiant stiprinti visuotinių vertybių ir pagrindinių teisių viršenybę ir daryti pažangą ieškant veiksmingų pasaulinių problemų sprendimo būdų; kadangi parlamentinė diplomatija bus viena iš pagrindinių taisyklėmis ir tinklų kūrimu pagrįsto, įtraukaus ir veiksmingo daugiašališkumo stiprinimo proceso sudėtinių dalių; |
| --- | --- |

T.

kadangi JT generalinio sekretoriaus pranešime „Mūsų bendra darbotvarkė“, kuris buvo pateiktas JT Generalinei Asamblėjai 2021 m. rugsėjo mėn., palankiai įvertintas Generalinės Asamblėjos 2021 m. lapkričio mėn. ir parengtas plačiai konsultuojantis su JT valstybėmis narėmis, įtakingais intelektualais, jaunimu, pilietine visuomene, atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir piliečiais, taip pat su JT sistemos nariais ir daugeliu jų partnerių, patvirtinama, kad ateityje reikės veiksmingesnio, įtraukesnio taisyklėmis ir tinklų kūrimu grindžiamo daugiašališkumo; kadangi tai bus labai svarbu JT sistemai ir kitiems daugiašaliams forumams, kad jie ir toliau galėtų būti tinkama pasaulinių konsultacijų ir sprendimų priėmimo vieta; kadangi tokiomis aplinkybėmis ES turi išskirtinę galimybę remti JT ir kitų atitinkamų tarptautinių organizacijų pastangas įgyvendinti reformas ir atnaujinti savo pajėgumą pasiekti rezultatus bei savo gebėjimą užmegzti ryšį su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, pvz., jaunimu arba labiausiai klimato kaitos paveiktomis bendruomenėmis, be kita ko, vietos ir regioniniu lygmenimis; kadangi darydama tai ES turėtų pasinaudoti galimybe konstruktyviai ir veiksmingai bendradarbiauti su konkuruojančiomis galingiausiomis valstybėmis, kartu išlaikant tvirtą poziciją pagrindinių teisių ir laisvių klausimais, skatinti visuotinėmis vertybėmis grindžiamą socialinį bei politinį modelį ir vykdyti glaudesnį bendradarbiavimą ir veiksmų derinimą su bendramintėmis valstybėmis, siekiant stiprinti visuotinių vertybių ir pagrindinių teisių viršenybę ir daryti pažangą ieškant veiksmingų pasaulinių problemų sprendimo būdų; kadangi parlamentinė diplomatija bus viena iš pagrindinių taisyklėmis ir tinklų kūrimu pagrįsto, įtraukaus ir veiksmingo daugiašališkumo stiprinimo proceso sudėtinių dalių;

| U. | kadangi ES ir jos valstybės narės ir toliau visapusiškai laikosi daugiašališkumo, pasaulinio valdymo, JT pagrindinių vertybių propagavimo kaip sudedamosios ES išorės politikos dalies ir trijų JT sistemos ramsčių – žmogaus teisių, taikos ir saugumo bei vystymosi; |
| --- | --- |

U.

kadangi ES ir jos valstybės narės ir toliau visapusiškai laikosi daugiašališkumo, pasaulinio valdymo, JT pagrindinių vertybių propagavimo kaip sudedamosios ES išorės politikos dalies ir trijų JT sistemos ramsčių – žmogaus teisių, taikos ir saugumo bei vystymosi;

| V. | kadangi ES ir JT toliau glaudžiai bendradarbiauja daugiau nei 170-yje šalių, siekdamos pagerinti visų žmonių žmogaus teisių apsaugą, mažinti badą ir netinkamą mitybą, užkirsti kelią krizėms ir jas įveikti, kurti demokratinę ir įtraukią visuomenę, teikti esmines paslaugas, skatinti aplinkos atžvilgiu tvarų augimą ir deramą darbą bei užtikrinti tvarų gamtos išteklių valdymą; |
| --- | --- |

V.

kadangi ES ir JT toliau glaudžiai bendradarbiauja daugiau nei 170-yje šalių, siekdamos pagerinti visų žmonių žmogaus teisių apsaugą, mažinti badą ir netinkamą mitybą, užkirsti kelią krizėms ir jas įveikti, kurti demokratinę ir įtraukią visuomenę, teikti esmines paslaugas, skatinti aplinkos atžvilgiu tvarų augimą ir deramą darbą bei užtikrinti tvarų gamtos išteklių valdymą;

| W. | kadangi Parlamento vaidmuo ir priemonės parlamentinės diplomatijos, tarpininkavimo ir dialogo srityje gali aktyviai prisidėti prie daugiašališkumo stiprinimo; |
| --- | --- |

W.

kadangi Parlamento vaidmuo ir priemonės parlamentinės diplomatijos, tarpininkavimo ir dialogo srityje gali aktyviai prisidėti prie daugiašališkumo stiprinimo;

| X. | kadangi naujoji Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (finansinė priemonė „Globali Europa“) kartu su Europos komandos principu ir strategija „Global Gateway“ suteikia ES ir jos valstybėms narėms galimybę sinergija pagrįstu būdu sutelkti išteklius ir geriau koordinuoti pagalbą bei sukurti teigiamą poveikį ES išorės veiksmų srityje, be kita ko, pasitelkiant daugiašalius forumus, atsižvelgiant į šalių partnerių poreikius, be kita ko, įgyvendinant nuolatinį tvirtesnį bendradarbiavimą su JT vietoje; kadangi ES turėtų teikti pirmenybę pagalbai šalims, kurios pasižymi geru valdymu ir yra įsipareigojusios laikytis demokratijos principų ir gerbti žmogaus teises; kadangi pagal naująją finansinę priemonę „Globali Europa“ numatomas aukšto lygio Komisijos, Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) ir Parlamento politinis dialogas prioritetų programavimo klausimais ir Parlamento galimybė iš naujo susieti šį dialogą politikos ir programavimo klausimais su savo politiniais ryšiais ir konsultacijomis su trečiosiomis šalimis ir taip sustiprinti ES gebėjimą padėti ir daryti teigiamą poveikį atitinkamoms trečiosioms šalims naudojantis savo vykdoma parlamentinės diplomatijos veikla ir palaikant savo ryšius; |
| --- | --- |

X.

kadangi naujoji Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (finansinė priemonė „Globali Europa“) kartu su Europos komandos principu ir strategija „Global Gateway“ suteikia ES ir jos valstybėms narėms galimybę sinergija pagrįstu būdu sutelkti išteklius ir geriau koordinuoti pagalbą bei sukurti teigiamą poveikį ES išorės veiksmų srityje, be kita ko, pasitelkiant daugiašalius forumus, atsižvelgiant į šalių partnerių poreikius, be kita ko, įgyvendinant nuolatinį tvirtesnį bendradarbiavimą su JT vietoje; kadangi ES turėtų teikti pirmenybę pagalbai šalims, kurios pasižymi geru valdymu ir yra įsipareigojusios laikytis demokratijos principų ir gerbti žmogaus teises; kadangi pagal naująją finansinę priemonę „Globali Europa“ numatomas aukšto lygio Komisijos, Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) ir Parlamento politinis dialogas prioritetų programavimo klausimais ir Parlamento galimybė iš naujo susieti šį dialogą politikos ir programavimo klausimais su savo politiniais ryšiais ir konsultacijomis su trečiosiomis šalimis ir taip sustiprinti ES gebėjimą padėti ir daryti teigiamą poveikį atitinkamoms trečiosioms šalims naudojantis savo vykdoma parlamentinės diplomatijos veikla ir palaikant savo ryšius;

| Y. | kadangi tam, kad ES laikytųsi vieningos pozicijos, reikia esminių sprendimų priėmimo užsienio politikos klausimais proceso pokyčių; kadangi vienbalsis sprendimų priėmimas tik apsunkina Sąjungos gebėjimą veikti tarptautinėje erdvėje kaip stipriam subjektui, kadangi EIVT kartu su valstybėmis narėmis turėtų susitarti dėl kvalifikuota balsų dauguma priimamų sprendimų užsienio politikos klausimais, nes tai veiksmingesnė sprendimų priėmimo forma; |
| --- | --- |

Y.

kadangi tam, kad ES laikytųsi vieningos pozicijos, reikia esminių sprendimų priėmimo užsienio politikos klausimais proceso pokyčių; kadangi vienbalsis sprendimų priėmimas tik apsunkina Sąjungos gebėjimą veikti tarptautinėje erdvėje kaip stipriam subjektui, kadangi EIVT kartu su valstybėmis narėmis turėtų susitarti dėl kvalifikuota balsų dauguma priimamų sprendimų užsienio politikos klausimais, nes tai veiksmingesnė sprendimų priėmimo forma;

Daugiašališkumo principo, įtvirtinto pagrindinėse ES vertybėse, atkūrimas

| 1. | palankiai vertina bendrą Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Parlamentui ir Tarybai dėl didesnio ES indėlio į taisyklėmis grindžiamą daugiašališkumą; mano, kad šiuo komunikatu labai tiesiogiai prisidedama prie ES užsienio politikos krypties svarstymo ir tolesnės pažangos šioje srityje, pereinant nuo svarbaus, bet bendresnio pobūdžio įsipareigojimo remti veiksmingą daugiašališkumą, kaip nustatyta 2003 m. Europos saugumo strategijoje, prie poreikio suderinti veiksmingo daugiašališkumo vertę ir tikslą su principingu pragmatizmu ir poreikio propaguoti ir išlaikyti ES interesus ir vertybes realizavimo, kaip nustatyta 2016 m. patvirtintoje Visuotinėje Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijoje; primena, kad geriausia daugiašališkumo principo gynimo strategija – jį atkurti padarant jį aktualesnį, atsparesnį ir veiksmingesnį; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria bendrame komunikate pateiktam teiginiui, kad „Taryba [...] turi taikyti Sutarties nuostatas, kurios bendros užsienio ir saugumo politikos srityje numato konstruktyvaus susilaikymo galimybę ir sudaro sąlygas sprendimus priimti kvalifikuota balsų dauguma“; pabrėžia, kad būsimuose ES sutarčių pakeitimuose užsienio politikos klausimais reikia įtvirtinti kvalifikuotos balsų daugumos balsavimą, nes tai leistų ES tapti veiksmingesne pasauline veikėja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pritaria Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai nuomonei, kad ES turi ryžtingiau ginti savo interesus ir propaguoti visuotines vertybes, kuriomis ji grindžiama, ir kad todėl ES turi ginti ir stiprinti šias vertybes ir taisyklėmis grindžiamą tvarką ir daugiašališkumą kaip priemonę užtikrinti tarptautinei bendruomenei vienodas sąlygas, suteikti platformą įtraukiam dialogui politikos srityje, bendradarbiavimui ir konvergencijai ir pasiekti, kad būtų imtasi atsakomųjų politikos priemonių, kurioms pritartų plačioji tarptautinė bendruomenė ir kurios galėtų būti iš tikrųjų rezultatyvios; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, jog nepaprastai svarbu, kad ES sustiprintų savo išorės veiksmų ir diplomatijos priemonių rinkinį savo savarankiškomis priemonėmis, didindama savo gebėjimą būti pasauline veikėja ir „kalbėti vienu balsu“, kad būtų geriau apgintas daugiašališkumas, ir tai turėtų apimti Europos diplomatijos akademijos sukūrimą, kaip neseniai tai paragino padaryti Parlamentas; pakartoja savo raginimą įtraukti naująjį europinį bauhauzą, kaip naują priemonę, į ES išorės veiksmų priemonių rinkinį ir kaip naudingą kultūrinę ir viešąją diplomatinę priemonę, kuri yra labai svarbi skatinant vertybėmis grindžiamą daugiašalę tvarką ir stiprinant tarptautines partnerystes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į ES gebėjimą sukurti labai veiksmingus ir įtraukius reguliavimo standartus, taikomus jos bendrajai rinkai, ir laikosi nuomonės, kad ES taip pat turėtų siekti propaguoti tokius standartus įgyvendindama savo išorės veiksmus, kaip paradigmą ir indėlį į diskusiją dėl veiksmingų visuotinių reguliavimo standartų; primena Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 24 straipsnį, kuriame teigiama, kad „valstybės narės lojalumo ir savitarpio solidarumo dvasia aktyviai ir besąlygiškai remia Sąjungos užsienio ir saugumo politiką“ ir kad jos „nesiima jokių veiksmų, prieštaraujančių Sąjungos interesams arba galinčių sumenkinti jos, kaip tarptautinių santykių darną skatinančios jėgos, veiksmingumą“; yra susirūpinęs dėl kai kurių valstybių narių veiklos, pvz., pradėtų vykdyti dvišalių diplomatinių iniciatyvų su trečiosiomis šalimis, kurios gali prieštarauti ES sutarties 24 straipsnio nuostatoms; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad ES turi ir toliau būti tvirta bei svarbiausia daugiašališkumo pasaulyje gynėja ir vengti veiksmų, kuriais kenkiama šiems tikslams; vis dėlto daro išvadą, kad ES, siekdama išsaugoti savo konkurencinį pranašumą, turi reaguoti į pasaulinius veiksnius, pvz., didesnį susiskaidymą, prekybos kaip ginklo naudojimą ir protekcionizmą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad ES turėtų dėti pastangas ieškant pasaulinių problemų, pvz., klimato kaitos, sprendimų, arba siekiant skatinti stabilumą ir taiką, ir tai panaudoti kaip galimybę užmegzti platesnius diplomatinius santykius su trečiosiomis šalimis, su kuriomis dialogas ir bendradarbiavimas kitais politikos klausimais gali ne visada būti tuojau pat įmanomas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina ES tapti ryžtingesne ir strategiškesne kovojant su didėjančiomis pasaulinėmis grėsmėmis; pabrėžia, kad greitai besikeičiančio geopolitinio kraštovaizdžio sąlygomis pasaulis atsidūrė kryžkelėje ir kyla pavojus, kad daugiašalėse institucijose dominuos nedemokratiniai režimai; ragina prisiimti tvirtą, veiksmais grindžiamą įsipareigojimą ginti demokratiją ir pagrindines teises daugiašaliuose forumuose; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad ES yra tik stebėtoja beveik visose tarptautinėse organizacijose ir daugiašaliuose forumuose ir kad ši padėtis neatspindi nei ES kompetencijos masto, nei didėjančios viršvalstybinių regioninių organizacijų svarbos priimant pasaulinius sprendimus; mano, kad ES veiksmingumas pasaulinėje arenoje yra glaudžiai susijęs su jos statusu daugiašaliuose forumuose ir organizacijose; todėl ragina valstybes nares sutelkti politinę valią siekiant sustiprinti ES poziciją daugiašalėse organizacijose ir forumuose ir sukaupti trečiųjų šalių paramos tokiam statuso pakeitimui tam, kad ES galėtų iš tikrųjų įvykdyti savo įsipareigojimą veiksmingai ginti daugiašališkumą; |
| --- | --- |

9.

Jungtinių Tautų ir Europos Sąjungos dalyvavimo šios organizacijos sistemoje stiprinimas

| 10. | pakartoja, kad tvirtai remia JT Generalinio Sekretoriaus António Guterreso pristatytą reformų programą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad reikia daryti tolesnę pažangą, ypač susijusią su moterų, jaunimo ir pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų įtraukimu, taip pat didinti informuotumą apie sąryšingumą JT struktūrose; pabrėžia JT sistemos, kuri ir toliau gali padėti veiksmingai pasiekti rezultatus, svarbą; atkreipia dėmesį į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus pateiktos požiūriu „vieningos Jungtinės Tautos“ pagrįstos JT sistemos vizijos, pagal kurią įvairios JT agentūros ir sudedamosios dalys gali iš tikrųjų būti tarpusavyje susietos ir kartu veikti, remdamosi viena biudžetine ir valdymo struktūra, ir gali sustiprinti veiklą siekiant JT tikslų, vertę; visų pirma atkreipia dėmesį didesnį JT nuolatinių koordinatorių vaidmenį, numatytą JT vystymosi sistemos reformos plane, ir mano, kad šie JT nuolatiniai koordinatoriai, šiuo metu dirbantys daugiau nei 130 šalių, ne tik turėtų imtis vadovaujamo vaidmens koordinuojant JT programų įgyvendinimą vietoje, kad būtų užtikrinta didesnė JT veiksmų vienybė, bet ir palaikyti glaudžius ryšius bei konsultuotis su ES delegacijomis atitinkamoje JT valstybėje narėje, kad būtų užtikrinta sinergija ir sustiprintas abipusis ryšys su tai šaliai skirtomis ES teminėmis ir geografinėmis programomis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dar kartą patvirtina, kad ES ir JT turėtų glaudžiai bendradarbiauti būstinės lygmeniu ir regionuose bei šalyse, kuriose teikia pagalbą, kad keistųsi analizėmis ir suderintų politiką bei programinį planavimą, siekiant kuo didesnio jų poveikio žmonių ir planetos gerovei; primena, kad ES gali smarkiai sustiprinti informavimo apie JT programas veiklą ir programų poveikį trečiosiose šalyse ir apibrėžti savo programavimą bei pagalbą, užtikrinant sinergiją, kuri taip pat padidina jų poveikį atsižvelgiant į JT tikslus; todėl pabrėžia glaudžių ES ir JT konsultacijų ir bendradarbiavimo naudą ir ragina Komisiją, EIVT) ir ES delegacijas trečiosiose šalyse aktyviai bendrauti su JT ir su jomis konsultuotis dėl JT politikos ir programinės veiklos 2021–2027 m. ir vėliau; ragina JT nuolat konsultuotis su ES ne tik JT būstinėje, bet ir vietoje trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | laikosi nuomonės, kad ES ir JT turėtų rengti metinius aukščiausiojo lygio susitikimus, numatant galimybę JT generaliniam sekretoriui tartis su Taryba, Komisija, EIVT ir Parlamentu; ragina JT užtikrinti nuolatinę aukšto lygio JT partnerių veiklą Parlamente, kad būtų toliau plėtojamas struktūrinis ir nuoseklus dialogas politikos srityje ir užtikrintas didesnis JT pastangų matomumas; pabrėžia, kad reikia gerinti JT politinį veikimą, raginant sukurti tvirtesnę JT ir regioninių organizacijų sąsają, kaip akcentavo JT generalinis sekretorius A. Guterres; pabrėžia, kad reikia stiprinti JT agentūrų koordinavimą su tarptautinėmis finansų įstaigomis pasitelkiant JT Ekonominę ir Socialinę Tarybą (ECOSOC); remia JT generalinio sekretoriaus A. Guterreso pasiūlymus suteikti jaunimui ir pilietinei visuomenei stipresnį balsą JT sistemoje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, jog siekiant, kad ES taptų veiksmingesne pasauline partnere, galinčia ginti daugiašalę tvarką, turi būti sustiprintas ES, kaip patikimos saugumo užtikrintojos, gebėjimas veikti tvirtai ir greitai; todėl ragina Tarybą ir Komisiją kruopščiai įvertinti, išnagrinėti ir plėtoti galimybes sukurti nuolatinius daugiašalius karinius padalinius, kurie būtų nuolat dislokuoti ir kartu dalyvautų pratybose; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina JT generalinį sekretorių dėti daugiau pastangų įgyvendinant JT lyčių lygybės strategiją, kad būtų užtikrintas vienodas moterų atstovavimas JT sistemoje visais hierarchijos lygmenimis; primena, kad nuo JT įkūrimo 1945 m. nė viena moteris nebuvo paskirta eiti JT generalinio sekretoriaus pareigas; atkreipia dėmesį į bendrą poreikį užtikrinti teisingą moterų ir marginalizuotų grupių atstovavimą, taip pat didesnę įvairovę tarptautinėse organizacijose; tvirtai remia Jaunimo, taikos ir saugumo darbotvarkę ir jos tikslą suteikti jaunimui galimybę atlikti svarbesnį vaidmenį priimant sprendimus vietos, nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | laikosi nuomonės, kad ES turėtų nustatyti JT organus ir kitas daugiašales organizacijas, kurie yra labai svarbūs skatinant dialogą politikos srityje, konvergenciją ir politinius pasaulinių problemų sprendimo būdus bei standartų nustatymą; taip pat turėtų būti apibrėžti aiškūs dialogo su tokiais organais ir organizacijomis ir paramos jiems, įskaitant paramą biudžetui, tikslai ir prioritetai; šiuo atžvilgiu primena, kad ES ir jos valstybės narės jau yra pagrindinės finansinių įnašų JT, daugeliui šios organizacijos agentūrų ir programų teikėjos, tačiau šis įsipareigojimas JT ir šios organizacijos rėmimas ne visada reiškia didesnį ES, jos valstybių narių ir panašiai mąstančių partnerių poveikį svarbiausioms JT agentūrų pozicijoms ar daugiašaliuose forumuose, o tai ypač kelia nerimą, kai tokiuose forumuose stiprėja nedemokratinių režimų, tokių kaip Rusijos, atkaklumas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į didėjančią geopolitinę standartų svarbą, ypač technologijų srityje, ir primygtinai ragina ES veikti strategiškai, kad ji daugiašaliuose forumuose taptų standartus nustatančia itin galinga jėga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina ES ir jos valstybes nares bei panašiai mąstančius partnerius toliau gerinti savo koordinavimą teikiant bendrą paramą kandidatams eiti vadovaujamąsias pareigas daugiašaliuose forumuose; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia koordinavimo su bendraminčiais partneriais iš kitų pasaulio regionų ir atsižvelgiant į teisingo geografinio vadovaujamųjų pareigų paskirstymo principo svarbą, daug dėmesio skiriant demokratinėms vertybėms; |
| --- | --- |

17.

| 18. | šiuo atžvilgiu pabrėžia nepaprastai svarbų Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO), kaip Europos saugumo ramsčio, vaidmenį ir ragina toliau stiprinti visapusišką organizacijos saugumo požiūrį; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina ES bendradarbiauti su JT, regioninėmis organizacijomis, tarptautiniais forumais, pvz., G7 bei G20, ir ad hoc koalicijomis ir jose, siekiant spręsti esamus ir būsimus pasaulinius uždavinius; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją, Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai toliau plėtoti strategiją daugiašališkumo klausimu, be kita ko, rengiant reguliariai atnaujinamas gaires, kaip toliau elgtis įvairiuose forumuose, apimant tokius klausimus, kaip JT sistemos reforma ir daug svarbesnis ES vaidmuo arba oficialus ES atstovavimas, taip pat naujos pasaulinės tvarkos, suformuotos, kad būtų galima atgaivinti daugiašališkumą, viziją; mano, kad ES turės kurti aljansus su panašiai mąstančiais partneriais, siekiant plėtoti daugiašalį bendradarbiavimą įvairiuose forumuose, tačiau šiuose aljansuose ne visada dalyvaus tie patys subjektai, nors tikslas visada turi būti veiksminga, taisyklėmis grindžiama pasaulinio valdymo sistema; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pakartoja savo ankstesnėse rezoliucijose išreikštą poziciją dėl Rusijos agresyvaus karo prieš Ukrainą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kuo griežčiausiai smerkia Rusijos Federacijos agresyvų karą prieš Ukrainą, taip pat Baltarusijos dalyvavimą šiame kare ir reikalauja, kad Rusija nedelsdama nutrauktų visus karinius veiksmus Ukrainoje ir besąlygiškai išvestų visas pajėgas ir išvežtų karinę įrangą iš visos tarptautiniu mastu pripažintos Ukrainos teritorijos; pabrėžia, kad ši karinė agresija ir invazija yra sunkus tarptautinės teisės pažeidimas; mano, kad Rusijos įsiveržimas į Ukrainą yra išpuolis ne tik prieš suverenią šalį, bet ir prieš bendradarbiavimo ir saugumo Europoje principus ir mechanizmą bei taisyklėmis pagrįstą tarptautinę tvarką, įtvirtintą JT Chartijoje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina tai, kad buvo sustabdyta Rusijos veikla JT žmogaus teisių taryboje (JTŽTT); palankiai vertina tarptautinių organizacijų sprendimus, be kita ko, kultūros ir sporto srityje, sustabdyti Rusijos dalyvavimą; ragina ES vadovus ir kitų valstybių vadovus pašalinti Rusiją iš G20 ir kitų daugiašalių bendradarbiavimo organizacijų, pvz., Pasaulio prekybos organizacijos, UNESCO ir kitų organizacijų, nes tai būtų svarbus ženklas, kad tarptautinė bendruomenė negrįš prie įprastos veiklos su šia valstybe agresore; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad visapusiškas ir veiksmingas galiojančių sankcijų įgyvendinimas visoje ES ir ES tarptautinėse sąjungininkėse dabar turi būti prioritetas; ragina ES pasinaudoti daugiašaliais forumais siekiant užtikrinti šių sankcijų veiksmingumą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina nedelsiant taikyti visišką Rusijos naftos, anglių, branduolinio kuro ir dujų importo embargą, visiškai atsisakyti „Nordstream 1“ ir „Nordstream 2“ ir pateikti planą, kaip trumpuoju laikotarpiu ir toliau užtikrinti ES energijos tiekimo saugumą; ragina ES, naudojantis daugiašaliais forumais, užtikrinti paramą trečiosioms šalims, kurios nori vykdyti Rusijos energijos importo embargą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina ES ir valstybių narių gebėjimą suderintu būdu dirbti ir teikti bendras pozicijas JT sistemoje, visų pirma JT Generalinėje Asamblėjoje, JT Saugumo Taryboje ir JT žmogaus teisių taryboje; šiuo atžvilgiu giria naudingas ES delegacijų JT Niujorke ir Ženevoje koordinavimo pastangas; mano, kad šis bendras sinergija pagrįstas požiūris turėtų būti taikomas ir kiekvienam JT organui, kiekvienai JT agentūrai ir kitoms tarptautinėms organizacijoms, kad ES galėtų visais atvejais vieningai veikti ir pasiekti tikslą daugiašaliuose forumuose; apgailestauja, kad Saugumo Taryba nuolat nepajėgia priimti sprendimų ir dėl to nereaguoja į tokias krizes, kurias patiria, pvz., Ukraina, Sirija, Etiopija ir Sudanas, taip veiksmingai, kaip praeityje reaguodavo į kitas krizes, taip pat apgailestauja, kad tai turėjo neigiamą poveikį šių krizių prevencijai, valdymui ir sureguliavimui dėl plačiu mastu naudojamos veto teisės; pabrėžia, jog tai yra nepateisinama, kad viena valstybė gali sustabdyti pastangas, kai vykdomas genocidas, nusikaltimai žmoniškumui arba karo nusikaltimai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primygtinai ragina JT paskirti savo specialųjį pasiuntinį Libijai, kadangi nuo 2021 m. lapkričio mėn. ši pareigybė yra laisva, o demokratiniai procesai Libijoje tebėra lūžio taške; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apgailestauja, kad 2022 m. Saugumo Taryboje bus tik dvi ES valstybės narės; mano, kad ES ir valstybės narės turėtų skatinti apsvarstyti Saugumo Tarybos reformos, kuri gali padėti atkurti jos gebėjimą tinkamu laiku ir veiksmingai reaguoti į krizes, visiškai apriboti veto teisę ir pakeisti Saugumo Tarybos sudėtį, kad būtų geriau atspindėtas šiandieninis pasaulis, sąlygas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | šiuo atžvilgiu pakartoja savo nuomonę, kad ES ir jos valstybės narės turėtų bendradarbiauti, kad pasiektų platesnį sutarimą dėl Saugumo Tarybos reformavimo, be kita ko, jau esamas šiuo metu ES valstybių narių vietas papildant nuolatine vieta, skirta ES; ragina ES valstybes nares nekonkuruoti tarpusavyje, kai reikia užsitikrinti vietą Saugumo Taryboje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | yra susirūpinęs dėl dabartinės ginklų kontrolės ir nusiginklavimo sistemos ir jos teisinių priemonių silpnėjimo; remia visas pastangas vėl įtraukti ginklų kontrolės ir nusiginklavimo darbotvarkę į tarptautinę darbotvarkę, be kita ko, atgaivinant Nusiginklavimo konferenciją; ragina ES ir jos valstybes nares peržiūrėti ir atnaujinti ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, kad būtų atsižvelgta į naujausius geopolitinius, technologinius ir teisinius pokyčius ir būtų sukurtas naujausias ir plataus užmojo pagrindas daugiašaliams ES įsipareigojimams dėl ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo; yra susirūpinęs dėl naujų karinių technologijų, pvz., dirbtinio intelekto (DI), kosminės erdvės ginkluotės, biotechnologijų, viršgarsinių ginklų, kūrimo ir aktyviai remia pastangas ir naujas iniciatyvas, kuriomis siekiama sustabdyti kai kurių JT valstybių narių vykdomas susijusias ginklavimosi programas; pritaria JT nusiginklavimo komisijos darbo grupės kosminės erdvės klausimais darbui, susijusiam su skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių įgyvendinimu vykdant veiklą kosminėje erdvėje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | remia JT generalinio sekretoriaus veiksmų taikai palaikyti iniciatyvą, grindžiamą ES ir Jungtinių Tautų partnerystės krizių valdymo ir taikos operacijų srityse atnaujinimu ir galimybių užmegzti naujų partnerysčių, įskaitant ES, Jungtinių Tautų ir Afrikos Sąjungos partnerystę ir bendradarbiavimą su kitomis regioninėmis organizacijomis, ieškojimu; pakartoja, kad moterys atlieka itin svarbų vaidmenį vykdant tarpininkavimo ir taikos palaikymo misijas, ir primena, kad joms nepakankamai atstovaujama visais lygmenimis JT, ES ir kitose daugiašalėse organizacijose ir misijose; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina ES ir jos valstybes nares gerinti savo gebėjimą keistis informacija, konsultuotis ir koordinuoti veiksmus strategijų, politikos ir pozicijų klausimais, be kita ko, daugiašalių organų, kuriuose ES nėra tiesiogiai atstovaujama, valdymo organuose ir valdybose, pradedant nuo JT Saugumo Tarybos; pritaria Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos nuomonei, kad ES turėtų įdiegti koordinavimo mechanizmus visose tarptautinėse institucijose, įskaitant finansų įstaigas; mano, kad tokia pati koordinavimo galimybė turėtų būti išplėsta ir taikoma visų JT organų valdyboms; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad naujosios finansinės priemonės „Globali Europa“ ir Europos komandos požiūris į geografinę ir teminę pagalbą ir programavimą, taip pat strategija „Global Gateway“ dėl junglumo infrastruktūros plėtros suteikia išskirtinę galimybę parengti bendrą tarpinstitucinę darbotvarkę, kurioje būtų tinkamai atspindėtas ir įvertintas ES valstybių narių indėlis taip, kad būtų suteikta pridėtinės vertės daugiašaliam požiūriui į iššūkius ir krizes pasaulyje ir sustiprinta ES ir jos valstybių narių galimybė daryti įtaką, be kita ko, daugiašaliuose forumuose; dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą laikytis geografiniu požiūriu subalansuoto ir prioritetais grindžiamo požiūrio į ES veiksmus, pagalbą ir programas, kurios pradėtos įgyvendinti už ES ribų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | perspėja, kad neliberalių vyriausybių ir autoritarinių režimų, pvz., Kinijos, mėginimai įgyti ir įtvirtinti savo įtaką finansuojant tarptautines organizacijas kelia finansinio antagonizmo daugiašaliuose forumuose klausimą ir primena, kad reikia pasauliniu ir ES lygmenimis apsvarstyti, kaip užtikrinti atitinkamų tarptautinių organizacijų ir daugiašalių forumų nepriklausomumą ir veiksmingumą, naudojant visas priemones, kurias turi ES institucijos, įskaitant, kai būtina ir tinkama, pakankamą ir tvarų finansavimą ES lėšomis, taip pat finansavimą iš kitų šaltinių; primena, kad kelioms valstybėms narėms vėluojant sumokėti nustatytas įmokas daromas didelis neigiamas poveikis tarptautinių organizacijų darbui, todėl tai yra nepriimtina; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena, kad trečiosioms šalims skiriama ES humanitarinė pagalba ir parama vystymuisi labai dažnai perduodamos per JT sistemą; remia šią ES ir JT partnerystę, tačiau ragina ES užtikrinti didesnį ES ypatingo vaidmens ir jos indėlio Jungtinėse Tautose matomumą; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kaip svarbu ES lygmeniu atlikti nuodugnų tiek dabartinės, tiek planuojamos ES ir JT partnerystės vertinimą, siekiant nustatyti, ar ES indėlis yra pakankamai ir mokesčių mokėtojų pinigai panaudojami geriausiai, atsižvelgiant į ES vertybes, ir ar ES ir jos valstybėms narėms priskiriamas lyderių vaidmuo atitinka tvirtą ES įsipareigojimą ir ryžtą remti JT sistemą; ragina Komisiją ir EIVT atlikti šią peržiūrą ir apsvarstyti su Parlamentu jos rezultatus bei tolesnius veiksmus, siekiant užtikrinti, kad ES indėlis į JT sistemą, finansinis paskirstymas, įsipareigojimas ir ryžtas remti JT sistemą būtų tinkamai įvertinti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad ES parama tarptautinėms organizacijoms ir dalyvavimas daugiašaliuose forumuose turėtų būti matomi ES valstybių narių piliečiams; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai pradėti ES masto informavimo kampaniją apie ES paramą tarptautinėms organizacijoms ir jos dalyvavimo daugiašaliuose forumuose tikslus bei veiklą; taip pat ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares skatinti aktyvų ES vaidmenį daugiašaliuose forumuose ir teikti daugiau informacijos apie ES indėlį ir laimėjimus tarptautinėse organizacijose, be kita ko, pasitelkiant bendrus naratyvus, pozicijas ir pareiškimus dėl JT rezoliucijų; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad ES valstybės narės turi sustiprinti JT fondų ir programų koordinavimą, nustatydamos pagrindinius tikslus ir bendrą požiūrį į vykdomųjų valdybų orientavimą; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti daugiašalių organizacijų finansavimo ir išlaidų skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palankiai vertina Daugiašališkumo aljanso, kaip neformalaus šalių, susivienijusių remiantis įsitikinimu, kad taisyklėmis pagrįsta daugiašalė tvarka yra vienintelė patikima tarptautinio stabilumo ir taikos garantija ir kad mūsų bendri uždaviniai gali būti išspręsti bendradarbiaujant, tinklo darbą; |
| --- | --- |

38.

Daugiašališkumo atkūrimas stiprinant pasaulines partnerystes bendriems tikslams pasiekti

| 39. | pabrėžia, kad reikia siekti užtikrinti veiksmingą, į rezultatus orientuotą, vertybėmis pagrįstą ir įtraukų daugiašališkumą, kai vyriausybės, pilietinė visuomenė, religiniai subjektai, privatusis sektorius, akademinė bendruomenė ir kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai gali veiksmingai bendradarbiauti ginant visuotines vertybes ir interesus ir siekiant visuotinių tikslų; pripažįsta, kad svarbu suderinti du ypač svarbius ES tikslus – padidinti ES atliekamo pasaulinio masto veikėjos vaidmens matomumą bei įtaką ir remti daugiašalių forumų vaidmenį; primena, kad reikia atsižvelgti į šią įtampą ir ją valdyti bei suformuluoti šių dviejų tikslų atžvilgiu principingą ir tvirtą poziciją, laikantis ES pagrindinių vertybių, idėjų ir interesų; atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant akivaizdaus šių dviejų svarbių Europos tikslų prieštaravimo, jie taip pat suteikia naujų galimybių, nes sustiprintas ES strateginis savarankiškumas gali sudaryti sąlygas ES formuoti aljansus su savo dvišaliais partneriais daugiašalėse derybose, taip pat skatinti ir ginti daugiašalius įsipareigojimus vykdant dvišales derybas; ragina ES ir valstybes nares nuosekliai ir aktyviai ginti daugiašališkumą ir atitinkamas daugiašales institucijas kiekvieną kartą, kai joms kenkiama bet kokiu būdu ar forma; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, koks svarbus nuolatinis daugiašalis bendradarbiavimas saugumo ir gynybos klausimais; pabrėžia, kad ES ir NATO partnerystė bei ES ir ESBO bendradarbiavimas iš esmės yra grindžiami bendru pritarimu bendroms pagrindinėms demokratijos, laisvės, pagarbos žmogaus teisėms ir žmogaus orumui, teisinės valstybės ir taikos bei tarptautinio bendradarbiavimo vertybėms, kartu ginant taisyklėmis pagrįstą tarptautinę tvarką; ragina ES valstybes nares ir NATO nares, kurios dar to nepadarė, prisijungti prie Europos saugumo ir gynybos iniciatyvų, siekiant dar labiau papildyti ir sustiprinti bendrą bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad daugiašališkumas ir bet kokia dabartinės sistemos reforma turėtų būti sutelkta ir į didesnį skaidrumą bei atskaitomybę, taip pat į bendradarbiavimą su nevalstybiniais subjektais, siekiant padėti atkurti žmonių pasitikėjimą šiomis institucijomis ir suteikti joms didesnį teisėtumą; pabrėžia, kad reikia spręsti problemas, susijusias su neteisėtų finansinių srautų prevencija ir kova su jais, taip pat stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir gerąją patirtį turto grąžinimo ir susigrąžinimo srityje, be kita ko, taikant veiksmingesnes priemones esamiems įsipareigojimams pagal Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją ir Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą įgyvendinti; pabrėžia, kad reikia įgyvendinti veiksmingas, įtraukias ir tvarias korupcijos prevencijos ir kovos su ja priemones pagal Darbotvarkę iki 2030 m.; pabrėžia, kad kova su neteisėtais finansiniais srautais turi būti racionalizuota pasauliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kaip svarbu ir toliau palaikyti ryšius su sąjungininkais ir bendraminčiais partneriais tarptautinėse organizacijose ir daugiašaliuose forumuose, siekiant sukurti koaliciją, kurią sudarytų bendramintės šalys, įsipareigojusios siekti bendrų vertybių, plėtoti dialogą politikos klausimais ir veiksmingai bendradarbiauti pasaulio mastu; pabrėžia, kad reikia susitarimo dėl ES ir JK užsienio politikos ir bendradarbiavimo saugumo srityje, įtraukiant jį kaip priedą į ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą, kad abiem šalims būtų sudarytos galimybės geriau atremti bendrus pasaulinius saugumo ir užsienio politikos iššūkius; pabrėžia, kad toks susitarimas taip pat padėtų palengvinti bendradarbiavimą daugiašalėse organizacijose, visų pirma JT, atsižvelgiant į abiejų šalių daugelį bendrų vertybių ir interesų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad ypatingai svarbios ne tik tokios tradicinės transatlantinės ar Europos partnerės, kaip antai JAV ir Kanada, taip pat Jungtinė Karalystė, Vakarų Balkanų ir kitos pietinės ir rytinės kaimyninės šalys, bet ir kitos panašiai mąstančios demokratinės sąjungininkės Lotynų Amerikoje, Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ir Afrikoje, kurios, palaikydamos partnerystę, gali sukurti platesnę bendrų vertybių ir standartų erdvę ir įsipareigojimą skatinti pasaulinį atsaką į pasaulinius iššūkius, taip pat platesnę tarptautinę panašiai mąstančių partnerių koaliciją; šiuo atžvilgiu pabrėžia, koks svarbus intensyvesnis dialogas ir bendradarbiavimas su bendramintėmis Afrikos šalimis ir kaip svarbu jas remti joms kuriant Afrikos ateitį, grindžiamą demokratija, įtrauktimi ir klestėjimu, kartu nepamirštant poreikio įveikti klimato kaitos, terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo keliamus uždavinius ir grėsmes saugumui; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad ES santykiai su Afrikos Sąjunga (AS) ir su Lotynų Amerika bei Karibų jūros regiono šalimis patys savaime yra vertingi ir labai svarbūs siekiant atnaujinto daugiašališkumo; primena, kad savo bendrame pareiškime „Afrika ir Europa: du žemynai, turintys bendrą 2030 m. viziją“, ES ir Afrikos Sąjunga įsipareigoja bendradarbiauti, siekdamos skatinti veiksmingą daugiašališkumą pagal taisyklėmis pagrįstą tarptautinę tvarką, kurios pagrindas – JT, ir įsipareigoja siekti labiau suvienodinti pozicijas daugiašaliuose forumuose, kad būtų mažinama nelygybė pasaulyje, stiprinamas solidarumas, kovojama su klimato kaita ir gerinamas naudojimasis „pasaulinėmis viešosiomis gėrybėmis“ pagal Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir Afrikos Sąjungos darbotvarkę iki 2063 m.; |
| --- | --- |

44.

| 45. | todėl remia Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybos ir Komisijos pastangas toliau stiprinti ES partnerystę su Afrikos Sąjunga ir Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrija; pažymi, kad svarbu toliau siekti ES ir narystės siekiančių šalių bei šalių partnerių pozicijų konvergencijos Jungtinėse Tautose ir kituose daugiašaliuose forumuose; ragina ES išplėsti savo gebėjimą padėti šalims partnerėms ir bendramintėms šalims, be kita ko, stiprinant gebėjimus, keičiantis žiniomis, rengiant mokymą ir vykdant porinę veiklą, kad jos galėtų veiksmingiau dalyvauti daugiašalėje sistemoje, taip pat keistis geriausia patirtimi su jomis, be kita ko, siekiant mokytis iš jų patirties; pakartoja, kaip svarbu stiprinti esamus daugiašalius forumus su bendraminčiais partneriais, ypač ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrijos aukščiausiojo lygio susitikimus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad ES ir ASEAN bendradarbiavimas reikalingas kaip priemonė, kuria galima įveikti abipusius iššūkius Azijos ir Ramiojo vandenyno regione; pabrėžia, kad reikia stiprinti regioninių organizacijų vaidmenį JT sistemoje, pasiūlant kasmet rengti regioninių organizacijų vadovų aukščiausiojo lygio susitikimą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primygtinai ragina Komisiją ir EIVT pasiūlyti naujų iniciatyvų siekiant reaguoti į su klimatu susijusią riziką saugumui, kartu skatinant Europos žaliąjį kursą tarptautiniuose forumuose; mano, kad ES turėtų remti plačių užmojų CO2 mažinimo tikslus trečiosiose šalyse, ir pabrėžia, kad siekiant skatinti pasaulinę taiką ir saugumą, būtina, kad diplomatija klimato kaitos srityje būtų jos išorės veiksmų pagrindas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | remia ES nepailstamas pastangas propaguoti ir ginti visuotines žmogaus teises ir pagrindines laisves, jos tvirtą paramą tarptautinės teisės žmogaus teisių srityje visuotinimui, aktyvų JT žmogaus teisių forumų rėmimą ir naudojimąsi jais sprendžiant skubius žmogaus teisių klausimus, jos tvirtą pritarimą atskaitomybės ir tarptautinių teisingumo mechanizmų stiprinimui ir jos kovą su nebaudžiamumu bei pagarbą valstybių suverenumui ir teritoriniam vientisumui; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad ES pritaria nustatytoms ir pripažintoms tarptautinėms sienoms ir atmeta bet kokius mėginimus priverstinai jas pakeisti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | remia Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos siekį užtikrinti, kad JT žmogaus teisių taryba veiktų rezultatyviau, skubiai veiksmingai, patikimai ir nešališkai spręstų visus su atitinkamomis teisėmis ir padėtimi konkrečiose šalyse susijusius klausimus ir užtikrintų sinergiją su kitais daugiašaliais žmogaus teisių forumais; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina siekti kuo didesnio nešališkumo su žmogaus teisių apsauga susijusiose įstaigose ir jas apsaugoti nuo galimo valstybių, kuriose, kaip žinoma, pažeidžiamos žmogaus teisės, kišimosi; todėl primygtinai reikalauja nustatyti aiškius standartus, susijusius su pagarba žmogaus teisėms, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms, kurių turi būti laikomasi, kad šalys būtų priimtos kaip JT žmogaus teisių tarybos narės, taip pat mano, kad ES turėtų būti aktyvesnė šiuo požiūriu ir remti visapusę JT žmogaus teisių tarybos reformą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | giria JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės darbą ir laikosi nuomonės, kad Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras suteikia išskirtinių galimybių plėtoti veiksmingą dialogą ir bendradarbiavimą dėl to, kaip modernizuoti ir sustiprinti JT žmogaus teisių sistemos pajėgumą pasiekti rezultatus, be kita ko, griežtinant viešą JT žmogaus teisių tarybos narių pareigų vykdymo kontrolę ir rengiant Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje privalomas įsipareigojimų telkimo konferencijas, kuriose dalyvautų ir šalys kandidatės į JT žmogaus teisių tarybos narius, kaip savo bendrame komunikate siūlo Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisija; palankiai vertina tai, kad 2021 m. spalio 12 d. pradėtas kasmetinis strateginis dialogas su JT; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad finansinių išteklių, skirtų JT žmogaus teisių komisaro darbui, akivaizdžiai nepakanka, nes daugelis šalių siekia juos sumažinti, nors ES jau seniai reikalauja padidinti Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro finansavimą; palankiai vertina su žmogaus teisėmis susijusias ES iniciatyvas ir veiklą JT Generalinės Asamblėjos Trečiajame komitete ir JT Saugumo Taryboje, taip pat ES ir JT bendradarbiavimą įvairiais teminiais ir su konkrečia šalimi susijusiais žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina sukurti didesnę sąveiką tarp rekomendacijų pagal visuotinio periodinio vertinimo mechanizmą ir savanoriškus nacionalinius vertinimus, atliekamus įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus, ir susieti jas su specialių ES žmogaus teisių srities projektų programavimu; ragina ES ir jos valstybes nares dėti daugiau pastangų kovojant su autoritarinių šalių mėginimais skleisti atsvaros naratyvą, kuriuo siekiama pakeisti supratimą apie žmogaus teises, pabrėžiant kolektyvines, o ne asmens teises; ragina ES remti NVO ir žmogaus teisių gynėjų darbą JT žmogaus teisių taryboje, kuriems autoritarinės valstybės daro vis didesnį spaudimą ir grasina; |
| --- | --- |

53.

| 54. | apgailestauja dėl to, kad autoritariniai ir totalitariniai režimai piktnaudžiauja JT žmogaus teisių taryba, nes jie toliau ja naudojasi siekdami savo tikslų, visų pirma pakenkti jos veikimui, ir silpnina žmogaus teisių normų režimą; ragina ES ir jos valstybes nares remti visapusišką JT žmogaus teisių tarybos reformą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad reikia nedelsiant visiškai įgyvendinti ir sistemingai integruoti lyčių aspektą bei Trečiąjį ES lyčių lygybės veiksmų planą (LLVP III) į visus išorės veiksmus; ragina ES ir valstybes nares imtis vadovaujamojo vaidmens įgyvendinant JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 (2000) dėl moterų, taikos ir saugumo; pabrėžia, kad moterys atlieka pagrindinį vaidmenį konfliktų prevencijos, taikos derybų, taikos kūrimo, taikos palaikymo, humanitarinės pagalbos ir atstatymo po konflikto srityse; todėl pabrėžia, kad ES turi užtikrinti vienodą moterų dalyvavimą visose pastangose ir visapusišką įsitraukimą palaikant taiką ir saugumą, kartu įtraukdama lyčių aspektą į visus savo išorės veiksmus; |
| --- | --- |

55.

Didesnis Europos Parlamento dalyvavimas

| 56. | primena, jog tam, kad taisyklėmis ir tinklų kūrimu grindžiamas, veiksmingas ir į rezultatus orientuotas daugiašališkumas klestėtų, svarbu įtraukti demokratiškai išrinktus parlamentus, siekiant užtikrinti platesnes galimybes pasiekti įvairius suinteresuotuosius subjektus ir išplėsti dialogą bei bendradarbiavimą, įtraukiant į juos nevalstybinius subjektus, pvz., regionines vyriausybes, savivaldybes, akademinę bendruomenę, pilietinę visuomenę ir ekonomikos sektorių; remia tarptautines iniciatyvas, kuriomis skatinamas reikšmingas Taivano dalyvavimas daugiašalių organų, įskaitant Pasaulio sveikatos organizaciją, Tarptautinę civilinės aviacijos organizaciją (ICAO), Tarptautinę kriminalinės policijos organizaciją (Interpolą) ir JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), susitikimuose, mechanizmuose ir veikloje; primena, kad demokratiškai išrinkti parlamentai gali suteikti matomumą ir įgalėti balsus, remiančius daugiašališkumą kaip būdą ieškoti veiksmingo politinio atsako visos žmonijos naudai, taip pat gali toliau užtikrinti būtiną tarptautinių organizacijų bei daugiašalių sprendimus priimančių forumų ir piliečių tarpusavio ryšį; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mano, kad ES turėtų pritarti tam, kad JT sistemoje būtų įsteigtas organas, siekiant sustiprinti pasaulinio valdymo demokratinį pobūdį, demokratinę atskaitomybę ir skaidrumą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkreipia dėmesį į sinerginį vaidmenį, kurį Parlamentas gali atlikti, palaikydamas savo nuolatinius politinius ryšius ir ryšius politikos klausimais su ES valstybių narių ir trečiųjų šalių parlamentais, nes šie ryšiai gali padėti stiprinti ir toliau plėsti bendraminčių šalių koaliciją tarptautinėse organizacijose ir daugiašaliuose forumuose ir didinti jos gebėjimą daryti teigiamą poveikį; mano, kad turėtų būti apsvarstyta galimybė įsteigti Parlamento delegaciją Jungtinėse Tautose, ypatingą dėmesį skiriant JT Generalinei Asamblėjai ir kitiems tarptautinių organizacijų ir daugiašalių forumų parlamentiniams aspektams, siekiant sustiprinti parlamentinius ir dialogą su JT sistema ir kitais svarbiais daugiašaliais forumais ir užtikrinti demokratinį dialogą ir strategines diskusijas ES tarpinstituciniu lygmeniu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad ES turėtų remti iniciatyvas, kuriomis siekiama geriau įtraukti pilietinės visuomenės nuomonę į Jungtinių Tautų sprendimų priėmimo procesą; ragina JT sistemoje sukurti naujus forumus, kurie sudarytų sąlygas pilietinei visuomenei įsitraukti į politinį dialogą su JT, ir veiksmingai naudotis jau veikiančiais forumais; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mano, kad Parlamento biurai miestuose, kuriuose yra ES išorės veiksmams svarbių JT organų ar tarptautinių organizacijų, turėtų palaikyti ryšius su šiais organais ir organizacijomis ir apimti jų veiklą, kad būtų nustatytas glaudesnis ryšys su ES ir Parlamento pastangomis, įsipareigojimais ir vizijomis, susijusiais su daugiašališkumu; laikosi nuomonės, kad turėtų būti svarstoma, kaip Parlamentas gali užtikrinti kuo didesnę tarpparlamentinių delegacijų, komitetų ir Parlamento tarnybų, stebinčių rinkimus ir teikiančių demokratinę paramą, sinergiją, siekiant toliau stiprinti ES išorės veiksmus šių parlamentinių organų veikla; pabrėžia, koks svarbus Tarpparlamentinės sąjungos darbas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | išreiškia paramą Parlamento vaidmeniui stiprinant parlamentinę, pajėgumų stiprinimo veiklą, paramą pasaulinei demokratijai ir ypatingą jo vaidmenį vykdant parlamentinį tarpininkavimą ir dialogą, be kita ko, pasitelkiant Jeano Monnet dialogą; pabrėžia ypatingo Parlamento vaidmens skatinant dialogą ir dalijantis geriausia patirtimi bei demokratiniais standartais pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

61.

| 62. | primena svarbų vaidmenį, kurį atlieka Parlamentas kaip demokratinė, telkiamoji institucija, galinti suteikti išskirtinį viešą forumą ir unikalią perspektyvą daugiašališkumui skatinti; mano, kad Parlamentas turėtų ir toliau reguliariai kviesti aukšto lygio vadovus iš atitinkamų tarptautinių organizacijų aptarti bendrus interesus ir prioritetus; mano, kad siekiant sustiprinti parlamentinį daugiašalių forumų aspektą, Parlamentas savo patalpose kasmet turėtų rengti G7 ir G20 šalių parlamentų pirmininkų konferenciją; ragina sustiprinti Parlamento ir JT sistemos struktūrinį dialogą; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kaip svarbu rengti reguliarius susitikimus, per kuriuos Užsienio reikalų komitetas keistųsi nuomonėmis su kitais atitinkamais komitetais bei Niujorke ir Ženevoje veikiančių ES delegacijų JT vadovais; taip pat šie komitetai keistųsi nuomonėmis su ES valstybių narių, kurios yra nuolatinės arba rotacijos tvarka skiriamos JT Saugumo Tarybos narės, atstovybių vadovais; atkreipia dėmesį į teigiamą metinių Užsienio reikalų komiteto ir jo pakomitečių delegacijų vizitų į JT būstinę Niujorke indėlį; ragina oficialiai įtvirtinti kai kurias neformalias ES ir JT Saugumo Tarybos sesijas; ragina įsteigti oficialią Parlamento ir JT Generalinės Asamblėjos asociaciją; |
| --- | --- |

62.

Daugiašališkumas kaip skatinamasis veiksnys sprendžiant neatidėliotinus pasaulinius uždavinius

| 63. | pabrėžia labai svarbų daugiašalės sistemos indėlį sprendžiant klimato kaitos problemą; ragina dar labiau pagerinti, sustiprinti ir institucionalizuoti esamas daugiašales sistemas, kuriomis siekiama kovoti su klimato kaita, pvz., JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), kurios narės yra 197 valstybės, įkaitant visas JT valstybes nares, taigi joje narystė yra beveik visuotinė, sukuriant atskaitomybės mechanizmus ir konkrečius principus, kuriais užtikrinamas jų įgaliojimų veiksmingumas; pabrėžia, kad reikia sustiprinti visuotinius kovos su klimato kaita veiksmus, nes tik kolektyviniais, skubiais ir plataus užmojo visuotinais veiksmais pasaulis gali pasiekti, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mano, kad kovojant su visuotiniu atšilimu išsivysčiusios šalys turėtų remti besivystančias šalis pereinant nuo iškastinio kuro prie žaliosios energijos, teikdamos ne tik finansavimą, bet ir ekspertines žinias bei technologijas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | primena, kaip svarbu sutelkti dėmesį į įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu, patvirtinant ir įgyvendinant nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, ir tuo pat metu užtikrinti, kad tarptautinė bendruomenė kolektyviai siektų įgyvendinti Paryžiaus susitarimo tikslus daugiašaliu lygmeniu; ragina vyriausybes patvirtinti plataus užmojo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, be kurių 1,5 oC laipsnio tikslas nebus pasiektas, ir ragina, kad jos skatintų viena kitą juos įgyvendinti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | primena, kaip svarbu glaudžiai bendradarbiauti su pagrindiniais teršėjais, dėl klimato kaitos pažeidžiamomis šalimis ir transatlantiniais partneriais, kad būtų pasiekta pažanga dėl 2030 m. tikslo per 2022 m. JT klimato kaitos konferenciją; ragina toliau dėti daugiašales pastangas siekiant sutelkti finansavimą DVT ir klimatui, be kita ko, skiriant 50 proc. klimatui skirto finansavimo prisitaikymui prie klimato kaitos; palankiai vertina 2021 m. JT klimato kaitos konferencijos (COP 26) pastangas nustatyti su klimato kaita susijusios dezinformacijos apibrėžtis; |
| --- | --- |

66.

| 67. | primena, kad aplinkos teisių pažeidimai daro didelį poveikį įvairioms žmogaus teisėms, įskaitant teises į gyvybę, apsisprendimą, maistą, vandenį, sveikatą, kultūrines, pilietines ir politines teises; pabrėžia, kad biologinė įvairovė ir žmogaus teisės yra tarpusavyje susijusios ir abipusiškai priklausomos, ir primena valstybių įsipareigojimus žmogaus teisių srityje saugoti biologinę įvairovę, nuo kurios minėtos teisės priklauso, be kita ko, užtikrinant piliečių dalyvavimą priimant su biologine įvairove susijusius sprendimus ir užtikrinant veiksmingos teisinės gynybos galimybes biologinės įvairovės nykimo ir menkėjimo atvejais; reiškia paramą atsirandančioms tarptautinio lygmens normatyvinėms pastangoms, susijusioms su nusikaltimais aplinkai; todėl ragina ES ir valstybes nares remti natūralios aplinkos naikinimo pripažinimą tarptautiniu nusikaltimu pagal Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | primena labai svarbų daugiašalių forumų vaidmenį sprendžiant COVID-19 pandemijos problemas ir pabrėžia tai kaip daugiašalių forumų svarbos skatinant ir saugant pasaulio visuomenės sveikatą pavyzdį ir užtikrinant visuotinę sveikatos apsaugą; labai teigiamai vertina pasaulinės prieigos prie COVID-19 vakcinų priemonės (COVAX) sukūrimo iniciatyvą, kuri yra beprecedentis tarptautinio solidarumo pavyzdys, ir dėkoja paramos teikėjams ir įnašų mokėtojams, kartu pabrėždamas, kad reikia toliau teikti paramą ir didinti išteklius, taip pat stiprinti pajėgumus vakcinų gamybos ir platinimo srityje, siekiant užtikrinti, kad visos šalys galėtų nemokamai gauti vakcinų ir vaistų ir tos vakcinos bei vaistai galėtų iš tiesų pasiekti visas šalis laiku; |
| --- | --- |

68.

| 69. | palankiai vertina PSO kovos su pandemija veiklą priimant mokslo žiniomis ir įrodymais pagrįstus sprendimus, kartu užtikrinant nepriklausomą PSO vykdomos COVID-19 pandemijos valdymo priežiūrą ir atskaitomybę; pabrėžia, kad reikia didinti jos įgaliojimus ir vykdomuosius pajėgumus, ypač susijusius su dalijimusi duomenimis ir išteklių telkimu, taip pat reformuoti jos Ekstremaliųjų situacijų komiteto sprendimų priėmimo procesą ir sukurti jos sprendimų ir patarimų vykdymo užtikrinimo mechanizmą; |
| --- | --- |

69.

| 70. | palankiai vertina pradėtą darbą dėl naujos tarptautinės sutarties dėl pandemijų po to, kai 2021 m. gegužės 31 d. visos 194 PSO narės priėmė sprendimą; ragina Sąjungą veikti daugiašalių organizacijų srityje, siekiant pagerinti visuotinius pandemijų prevencijos ir kovos su jomis mechanizmus, pasinaudojant patirtimi, įgyta tarptautiniu mastu reaguojant į COVID-19 pandemiją; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina stiprinti teisėkūros ir reglamentavimo sistemas ir ragina skatinti politikos suderinamumą, kad būtų užtikrinta visuotinė prieiga prie sveikatos priežiūros paslaugų, be kita ko, priimant teisės aktus ir įgyvendinant politiką, kuriais sudaromos geresnės galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, produktais ir skiepais, visų pirma nepalankiausioje padėtyje esantiems asmenims; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina tarptautiniu mastu bendradarbiauti integruojant lyčių aspektą visose sistemose kuriant, įgyvendinant ir stebint sveikatos politiką, atsižvelgiant į konkrečius visų moterų ir mergaičių poreikius, kad būtų pasiekta lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas sveikatos politikos ir sveikatos sistemų įgyvendinimo srityje; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina, kad ES skatintų JT darbą siekiant kovoti su terorizmu įgyvendinant ir atnaujinant 2006 m. rugsėjo mėn. Generalinės Asamblėjos patvirtintos JT visuotinės kovos su terorizmu strategijos keturis ramsčius; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina imtis konkrečių priemonių siekiant apsaugoti vaikus, kurių pažeidžiamumą COVID-19 pandemija gali dar labiau padidinti, be kita ko, atsižvelgiant į jų galimybes gauti sveikatos priežiūros, išsilavinimo, įperkamo maisto, švaraus vandens, sanitarinių patalpų ir tinkamo būsto paslaugas; pakartoja neigiamą klimato kaitos ir žalos aplinkai poveikį naudojimuisi vaiko teisėmis; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pabrėžia, kad reikia tolesnių daugiašalių veiksmų ekonomikos valdymo srityje, ypač kalbant apie mokesčių sistemą; palankiai vertina EBPO / G20 mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) įtraukioje sistemoje ir jos naujausiame pasiūlyme dėl minimalaus 15 proc. įmonių pelno mokesčio tarifo nustatymo nurodytą kryptį ir būsimą ramstį, suteikiantį galimybę teisingiau perskirstyti apmokestinimo teises; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl nuosavų išteklių, atitinkančių 15 proc. didžiausių ir pelningiausių tarptautinių įmonių likutinio pelno dalį, kuri pagal šį susitarimą būtų perskirstoma ES valstybėms narėms; ragina tarptautinę bendruomenę siekti didinti integraciją šioje srityje, siekiant išvengti nesąžiningos veiklos ir piktnaudžiavimo; ragina platesniu mastu įgyvendinti tarptautinius standartus ir normas šioje politikos srityje; primena labai svarbų Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) vaidmenį reguliuojant pasaulio prekybą ir sudarant jai palankesnes sąlygas; |
| --- | --- |

75.

| 76. | primena, kad ES turi glaudžiai bendradarbiauti su panašiai mąstančiais partneriais siekiant modernizuoti PPO ir suteikti jai priemonių XXI a. prekybos uždaviniams, įskaitant skaitmeninę revoliuciją, žaliąją, teisingą ir tvarią pertvarką, spręsti; ragina ES bendradarbiauti su visomis PPO narėmis siekiant per 12-ąją ministrų konferenciją pateikti pozityvią reformų darbotvarkę bei konkretų darbo planą; pripažįsta, kad ES ir JAV bendradarbiavimas yra pažangos daugiašalėse derybose dėl prekybos varomoji jėga; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pabrėžia, kad svarbu: imtis iniciatyvų, skirtų kovai su mokesčių slėpimu, pinigų plovimu ir korupcija, ir jas remti; remti darbą JT lygmens darbą mokesčių klausimais siekiant užtikrinti besivystančių šalių balsą mokesčių klausimais; stengtis paspartinti derybas dėl veiksmingo elgesio kodekso, skirto kovai su tarptautiniu mokesčių slėpimu, pasitelkiant susitarimus dėl keitimosi informacija mokesčių klausimais; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia daugiašališkumo principo svarbą reaguojant į naujus iššūkius ir realijas, pvz., biologinę įvairovės nykimą, kibernetinį saugumą, biotechnologijas, skaitmeninimą, geopolitinę veiklą ir valdymą poliariniuose regionuose, dirbtinį intelektą (DI) ir kylančias grėsmes, pvz., technologijomis pagrįstą melagingų naujienų, melagingo mokslo ir dezinformacijos plitimą; teigia, kad ekspertai, mokslininkai ir atitinkami pilietinės visuomenės atstovai turėtų būti daugiašalių ir daug suinteresuotųjų subjektų apimančių susitarimų dalyviai; |
| --- | --- |

78.

| 79. | palankiai vertina tai, kad įsteigta ES ir JAV prekybos ir technologijų taryba; |
| --- | --- |

79.

| 80. | primena, kad svarbu lyčių lygybės principą ir tikslą integruoti į visas politikos sritis; |
| --- | --- |

80.

| 81. | palankiai vertina JT generalinio sekretoriaus pastangas stiprinti ir koordinuoti Jungtinių Tautų skaitmeninimą, kad internetas tarnautų JT ramsčiams: taikai ir saugumui, žmogaus teisėms ir vystymuisi; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pabrėžia, kad atnaujintas daugiašališkumas gali turėti teigiamą poveikį skatinant skaitmeninę pertvarką, ir ne tik kaip galingas svertas įgyvendinant DVT, bet ir kaip būtinybė skubiai nustatyti pagrindinius standartus ir normas bei šalinti su tuo susijusią riziką ir spręsti problemas; |
| --- | --- |

82.

| 83. | primena, kad susidūrus su vis ambicingesne, ryžtingesne ir agresyvesne Kinija, ES ir jos demokratiniai bendraminčiai partneriai turėtų bendradarbiauti daugiašaliuose forumuose, kaip technologinių demokratinių šalių aljansas, kad išlaikytų taisyklėmis pagrįstą tarptautinę sistemą, kovotų su autoritariniu koordinavimu, kuriuo siekiama užvaldyti tarptautinius forumus, ir užtikrintų, nustatant standartus bei pasaulines taisykles, kad naujosios technologijos išliktų orientuotos į žmogų; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninis pasaulis taip pat turėtų būti laikomas labai svarbiu nauju mokesčių pajamų šaltiniu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | primygtinai reikalauja užtikrinti, kad daugiašališkumas būtų svarbiausias aspektas siekiant veiksmingai palaikyti tvarką kosminėje erdvėje ir kad reikia sustiprinti dabartines iniciatyvas ir pradėti naujas, kad būtų išsaugotas taikus kosminės erdvės naudojimas; pabrėžia, kad kosminės erdvės naudojimas turėtų būti reglamentuojamas patobulintu tarptautinių taisyklių ir standartų rinkiniu bei sistema, kuriais siekiama užtikrinti ilgalaikį, tvarų, atsakingą ir taikų kosminės erdvės naudojimą; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ragina ES imtis aktyvesnio vaidmens kuriant tarptautinę į žmogų orientuotų ir patikimų dirbtinio intelekto (DI) technologijų, visų pirma susijusių su autonominių ginklų sistemomis, sistemą; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia, koks svarbus daugiašalis bendraminčių partnerių bendradarbiavimas kovojant su piktybine ir manipuliacine dezinformacija, kurią skleidžia valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai; pabrėžia, jog svarbu, kad ES imtųsi vadovaujamojo vaidmens pasaulyje nustatant tarptautines apibrėžtis, normas ir principus sprendžiant šias problemas, be kita ko, dėl užsienio kišimosi į rinkimus; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pabrėžia svarbų Parlamento vaidmenį įdėmiai stebint ir remiant darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir Paryžiaus susitarimo tikslų įgyvendinimo procesą, išsaugant biologinę įvairovę, gamtos aplinką ir jos išteklius, kurį atliekant, be kita ko, siekiama ne tik stebėti pažangą, bet ir gerinti išteklių paskirstymą bei siūlyti patobulinimus arba teikti konkrečius pasiūlymus; atkreipia dėmesį į dvi pagrindines strategines JT generalinio sekretoriaus Antonio Guterreso pasiūlymo „Mūsų bendroji darbotvarkė“ idėjas, kurios atspindi naujo pasaulinio susitarimo ir naujo socialinio susitarimo poreikį; pažymi, kad tai galėtų būti paversta labai konkrečiomis priemonėmis, pvz., stipresniu Pasauliniu žaliuoju fondu ir finansinės paramos labai įsiskolinusioms šalims mechanizmu, jeigu jos įgyvendins DVT ir kovos su skurdu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | primygtinai ragina Sąjungą užtikrinti Europos kultūros ir istorijos paveldo apsaugą, išsaugojimą ir gynybą visuose daugiašaliuose forumuose, pvz., UNESCO; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pabrėžia, kad būtina pasauliniu lygmeniu spręsti lyčių lygybės problemą ir kovoti už moterų, mergaičių ir marginalizuotų grupių nediskriminavimą ir pagrindines jų teises, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises; tikisi, kad Komisija, valstybės narės ir EIVT sistemingai įtrauks Trečiąjį ES lyčių lygybės veiksmų planą (LLVP III) į visus savo išorės veiksmus, įskaitant dalyvavimą daugiašaliu lygmeniu, ir glaudžiai bendradarbiaus su šalių partnerių vyriausybėmis, pilietine visuomene, privačiuoju sektoriumi ir kitais pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais; ragina Komisiją ir EIVT stiprinti sąveiką su partneriais, siekiant bendros pažangos integruojant lyčių aspektą ir sėkmės įgyvendinant tarptautinius lyčių lygybės tikslus; pabrėžia, kad ES turėtų vadovauti tarptautinei bendruomenei ir dėti daugiau pastangų siekiant panaikinti seksualinio smurto ir smurto dėl lyties kaip ginklo naudojimą ginkluotuose konfliktuose; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ragina visuotinai ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo; ragina nedelsiant visomis tinkamomis priemonėmis, įskaitant teisės aktus, panaikinti visų formų rasinę diskriminaciją; pripažįsta pagrindinį švietimo ir kultūros atliekamą vaidmenį skatinant žmogaus teises ir kovojant su rasizmu, rasine diskriminacija, ksenofobija ir susijusia netolerancija įvairiuose sektoriuose, visų pirma skatinant tolerancijos, įtraukties ir pagarbos etninei, religinei ir kultūrinei įvairovei principus ir užkertant kelią ekstremistinio rasizmo plitimui ir ksenofobiniams judėjimams bei idėjoms; pakartoja, kad reikia užtikrinti vienodą teisės apsaugą ir lygybę teismuose, įgalėjimą ir visapusišką bei veiksmingą dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose ir čiabuvių tautų, įskaitant moteris ir mergaites, dalyvavimą politiniame, ekonominiame, socialiniame ir kultūriniame gyvenime; ragina stiprinti neįgaliųjų apsaugą ir atkreipti dėmesį į asmenis, kurie susiduria su tarpsektorine diskriminacija, visų pirma moteris ir negalią turinčius čiabuvius; |
| --- | --- |

91.

| 92. | prašo ES stiprinti daugiašalį bendradarbiavimą tarptautinio teisingumo srityje, atsižvelgiant į didėjantį tarptautinių žmogaus teisių ir humanitarinės teisės pažeidimų skaičių; ragina ES ir jos partnerius kurti ir naudoti tarptautinių institucijų, pvz., JT žmogaus teisių tarybos, JT specialiųjų procedūrų, JT specialiųjų pranešėjų, ESBO mechanizmų, Europos Tarybos ar tarptautinių teismų, turimas priemones, siekiant užtikrinti, kad valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai laikytųsi tarptautinės teisės, ir skatinti nacionalinėse teisinėse sistemose taikyti visuotinės jurisdikcijos principą; ragina ES stiprinti Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) vaidmenį ir didinti jo darbuotojų skaičių teikiant jam stiprią diplomatinę, politinę ir finansinę paramą; prašo Komisijos, Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybių narių paraginti visas daugiašalių institucijų valstybes nares, kurios dar neratifikavo Romos statuto, jį ratifikuoti; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ragina Komisiją skubiai užbaigti įmonių išsamaus patikrinimo sistemos rengimą ir bendradarbiauti su bendraminčiais partneriais, siekiant kovoti su šiurkščiais autoritarinių ir totalitarinių režimų vykdomais žmogaus teisių pažeidimais ir taip užtikrinti tvarias ir atsparias pasaulines tiekimo grandines, kovojant su piktavališka autoritarinių ir totalitarinių režimų įtaka; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ragina vykdyti tarptautinę politiką, kuria užtikrinama apsauga ir parama žmogaus teisių gynėjams, kuriems gresia pavojus; smerkia atsakomąsias priemones, kurių ėmėsi kai kurios vyriausybės prieš pilietinės visuomenės organizacijas, aktyvistus ir žmogaus teisių gynėjus, reaguodamos į jų teisėtą sąveiką su tarptautinėmis organizacijomis, ir ragina Tarybą ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai sistemingai ir garsiai reaguoti į kiekvieną iš tokių įvykių; ragina ES pritarti raginimui sukurti JT nuolatinį nusikaltimų prieš žurnalistus tyrimo mechanizmą ir taikyti tikslines sankcijas asmenims, kurie atsakingi už grasinimus smurtauti prieš žurnalistus ar įsakymus imtis smurto, kad būtų panaikintas nebaudžiamumas, užkirstas kelias smurtui prieš žurnalistus ir skatinamos priemonės jų saugumui padidinti; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pakartotinai ragina ES siekti tvirtesnių daugiašalių įsipareigojimų, kad būtų galima rasti tvarių politinių dabartinių konfliktų sprendimų ir užtikrinti, kad žmogaus teisės būtų konfliktų prevencijos ir tarpininkavimo politikos pagrindas; primena, koks svarbus tarptautinis taikos palaikymas ir konfliktų sprendimas, taip pat ES parama atitinkamoms misijoms; pabrėžia, kad reikia aiškių tikslų, aiškių įgyvendinimo pajėgumų ir veiksmingų mechanizmų, įskaitant moterų perspektyvas pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 ir visas vėlesnes rezoliucijas; ragina reformuoti atitinkamas struktūras taip, kad būtų nutrauktas karinėse operacijose ir civilinėse misijose dalyvaujančio personalo, kalto dėl išnaudojimo ir vykdyto seksualinio smurto, taip pat kitų daugiašalių agentūrų, biurų ir organų darbuotojų nebaudžiamumas, ir sukurti veikiančius bei skaidrius priežiūros ir atskaitomybės mechanizmus; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pabrėžia, kad daugiašalių organizacijų sėkmė atlieka labai svarbų vaidmenį atkuriant visuomenės pasitikėjimą demokratija, liberalizmu, ir pabrėžia, kokia svarbi taisyklėmis pagrįsta pasaulio tvarka; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pabrėžia, kad atvira, įtrauki, taisyklėmis pagrįsta ir nediskriminacinė daugiašalė prekybos sistema turi būti esminis pasaulio prekybos liberalizavimo veiksnys ir turi sudaryti sąlygas pažangiam ekonomikos augimui, konkurencingumui bei inovacijoms, darbo vietų kūrimui, gyvenimo standartų gerinimui, pajamų augimui, tvarios ekonominės plėtros skatinimui ir kovai su klimato kaita, taip stiprinant gerovę, taiką ir saugumą, laikantis darnaus vystymosi tikslų (DVT); taip pat atkreipia dėmesį į daugiašalės prekybos sistemos vaidmenį apibrėžiant abipuses, skaidresnes ir sąžiningesnes prekybos taisykles ir nuostatas, jas įgyvendinant nuosekliai, suderintai ir užtikrinant jų vykdymą bei taip puoselėjant nuspėjamą prekybos aplinką; primena 2021 m. lapkričio mėn. ataskaitos „ES eksportas į pasaulį. Poveikis užimtumui“ išvadas, kuriose nustatyta, kad eksportas ES palaiko daugiau kaip 38 mln. darbo vietų; ragina Komisiją tęsti darbą informuojant apie šias išvadas ir didinti informuotumą apie tarptautinės prekybos naudą ir teigiamus aspektus; vis dėlto mano, kad, susiduriant su pasaulinio masto iššūkiais, ypač atsižvelgiant į bendrų iniciatyvų dėl visuotinių viešųjų gėrybių tiekimo įgyvendinimą ir keičiantis pasaulinės galios dinamikai, reikia atkurti pasitikėjimą daugiašalėmis institucijomis; dar kartą atkreipia dėmesį į ES vaidmenį šiame procese; |
| --- | --- |

97.

| 98. | apgailestauja dėl stiprėjančių tendencijų griebtis protekcionizmo ir naudotis prekyba kaip prievartos priemone, ryškėjančių kai kuriuose pasaulinės ekonomikos segmentuose ir lemiančių sutrikimus bei geopolitinę įtampą; primena, kad nacionalistinė ekonominė politika, kuri apima nustatytų tarptautinės prekybos teisės taisyklių pažeidimus ir skatina prekybos partnerius imtis atsakomųjų veiksmų, yra priešingybė mūsų globalizuotai prekybos sistemai; ragina toliau stiprinti ES pastangas užtikrinti prekybos taisyklių laikymąsi ir rengti autonominių prekybos priemonių, pvz., kovos su prievarta priemonės, konkurenciją iškraipančių subsidijų priemonės ir tarptautinių viešųjų pirkimų priemonės, rinkinį bei sukurti už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingo vyriausiojo pareigūno pareigybę, kad būtų reaguojama į šiuos naujus iššūkius; atkreipia dėmesį į tikslą sukurti reformuotą ir tinkamai veikiantį daugiašalį taisyklių sąvadą, kurio pagrindas būtų veiksminga ir veikianti ginčų sprendimo sistema Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO); vis dėlto pabrėžia būtinybę ir toliau visapusiškai dalyvauti stengiantis reformuoti PPO, siekiant padidinti jos veiksmingumą, įtraukumą, skaidrumą ir teisėtumą, kad ji būtų atviros, teisingos, tvarios ir taisyklėmis grindžiamos pasaulinės ekonomikos kertinis akmuo, bei spręsti problemas ir šalinti riziką, kurią kelia ne rinkos ekonomikos šalys; šiuo atžvilgiu palankiai vertina prekybos politikos peržiūros 2021 m. vasario mėn. priedą, kuriame išdėstytas visapusiškas požiūris į PPO modernizavimą; pabrėžia, kad, siekiant skatinti taisyklėmis grindžiamą pasaulinę prekybą, veiksmingas ES dalyvavimas turi būti grindžiamas į ateitį orientuotu požiūriu į prekybą; |
| --- | --- |

98.

| 99. | palankiai vertina tai, kad sėkmingai užbaigta 12-oji PPO ministrų konferencija, ir pakartoja, jog visapusiškai remia taisyklėmis grindžiamą prekybos sistemą, kuri turėtų padėti spręsti pasaulinius uždavinius, prisidėti prie žaliosios pertvarkos, skaitmeninės revoliucijos ir kovos su nelygybe; primygtinai ragina PPO šalis nedelsiant įgyvendinti priimtus sprendimus ir siekti organizacijos reformos prieš 13-ąją ministrų konferenciją, kad PPO galėtų veikti visu pajėgumu ir atitiktų savo paskirtį; apgailestauja dėl to, kad į 12-ąją ministrų konferenciją nebuvo įtrauktas lyčių ir prekybos aspektas ir ragina šį klausimą įtraukti į 13-ąją ministrų konferenciją. |
| --- | --- |

99.

| 100. | pabrėžia, kad demokratinis, teisėtas, atskaitingas ir skaidrus pasaulinis valdymas turėtų apimti aktyvesnį parlamentinių organų dalyvavimą, nes tiesiogiai renkami parlamentų nariai gali tapti nepaprastai svarbia jungtimi tarp piliečių ir daugiašalės sistemos; pabrėžia horizontalaus ir nuoseklaus daugiašališkumo bei bendros Europos Parlamento ir Tarpparlamentinės sąjungos parlamentinės konferencijos PPO klausimais darbo svarbą siekiant šio tikslo; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad parlamentų nariai turėtų daugiau galimybių dalyvauti derybose dėl prekybos ir būtų įtraukti į darbą formuluojant įgaliojimus bei įgyvendinant PPO sprendimus, taip pat į derybas dėl su prekyba susijusių klausimų kitose daugiašalėse organizacijose ir institucijose; pakartoja, kad ES ir visos PPO narės turi aktyviau keistis informacija su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinę visuomenę, verslo organizacijas ir platesnę verslo bendruomenę; ragina Komisiją stiprinti bendradarbiavimą su visomis atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, pvz., Tarptautine darbo organizacija, JT sistema, G7, EBPO, Pasaulio banku ir Tarptautiniu valiutos fondu, ir pabrėžia jų vaidmenį skatinant atvirą bei taisyklėmis grindžiamą prekybos sistemą; |
| --- | --- |

100.

| 101. | palankiai vertina glaudų PPO bendradarbiavimą su PSO ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis siekiant užtikrinti, kad prekyba atliktų teigiamą vaidmenį kovojant su pandemija bei vėlesne krize ir remiant pasaulio ekonomikos atsigavimą; pabrėžia, kad COVID-19 pandemija parodė, jog mūsų tarptautinės institucijos turi trūkumų; ragina Komisiją išnagrinėti COVID-19 pandemijos metu įgytą patirtį ir bendradarbiauti su pasauliniais partneriais siekiant atsižvelgti į šią patirtį reformų darbotvarkėje; ragina užbaigti darbą dėl plataus užmojo iniciatyvos prekybos ir sveikatos srityje; atkreipia dėmesį į PPO užmojus išplėsti savo įgaliojimus siekiant įgyti didesnę reikšmę viešojoje sferoje, daugiau dėmesio skiriant tokiems klausimams, kaip sveikata, darnumas, turto nelygybė, lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas, laikantis DVT ir Paryžiaus susitarimo; mano, kad tai yra svarbūs žingsniai jos reformos procese, sykiu vykdant savo pagrindines – daugiašalių prekybos taisyklių nustatymo, prekybos kliūčių mažinimo ir priemonių reguliuojamam jos narių prekybos ginčų sprendimui suteikimo – funkcijas; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ragina Tarybą ryžtingiau dėti pastangas siekiant sudaryti laisvosios prekybos susitarimus su trečiosiomis šalimis; pažymi, kad laisvosios prekybos susitarimais didinama šalių ekonominė sąveika ir tarpusavio priklausomybė ir todėl jie galėtų sudaryti sąlygas aktyvesniam ir platesnio užmojo dalyvavimui daugiašaliu lygmeniu; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ragina Tarybą, Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai deramai atsižvelgti į šį pranešimą nustatant ES prioritetus JT Generalinės Asamblėjos 77-ojoje sesijoje, taip pat kitose tarptautinėse organizacijose ir daugiašaliuose forumuose; |
| --- | --- |

103.

o

o o

| 104. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai ir susipažinti – Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

104.

---

(1)  OL C 65, 2016 2 19, p. 120.

(2)  OL C 316, 2021 8 6, p. 2.

(3)  OL C 67, 2022 2 8, p. 150.

(4)  OL C 184, 2022 5 5, p. 170.

(5)  OL C 433, 2019 12 23, p. 86.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0052.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0121.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/149

---

P9_TA(2022)0287

Aprūpinimo maistu problemos sprendimas besivystančiose šalyse

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl aprūpinimo maistu problemos sprendimo besivystančiose šalyse (2021/2208(INI))

(2023/C 47/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnį ir Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 11 straipsnį, kuriuose pripažįstama, kad teisė į maistą yra teisės į deramą gyvenimo lygį dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnį ir Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 11 straipsnį, kuriuose pripažįstama, kad teisė į maistą yra teisės į deramą gyvenimo lygį dalis,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį, kuriame patvirtinama, kad įgyvendindama savo politiką, kuri gali turėti įtakos besivystančioms šalims, Sąjunga turi atsižvelgti į vystomojo bendradarbiavimo tikslus; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį, kuriame patvirtinama, kad įgyvendindama savo politiką, kuri gali turėti įtakos besivystančioms šalims, Sąjunga turi atsižvelgti į vystomojo bendradarbiavimo tikslus;

| — | atsižvelgdamas į SESV 214 straipsnį, kuriame nustatyti ES humanitarinės pagalbos operacijų principai ir tikslai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 214 straipsnį, kuriame nustatyti ES humanitarinės pagalbos operacijų principai ir tikslai,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“, iš dalies keičiamas ir panaikinamas Sprendimas Nr. 466/2014/ES ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2017/1601 ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“, iš dalies keičiamas ir panaikinamas Sprendimas Nr. 466/2014/ES ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2017/1601 ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 (1),

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą dėl humanitarinės pagalbos maistu (COM(2010)0126) ir komunikatą dėl ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programos (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą dėl humanitarinės pagalbos maistu (COM(2010)0126) ir komunikatą dėl ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programos (COM(2010)0127),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „ES požiūris į atsparumą. Per aprūpinimo maistu krizes įgyta patirtis“ (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „ES požiūris į atsparumą. Per aprūpinimo maistu krizes įgyta patirtis“ (COM(2012)0586),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos komunikatą „Išorinės pagalbos priemonės motinų ir vaikų mitybai gerinti. ES politikos programa“ (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos komunikatą „Išorinės pagalbos priemonės motinų ir vaikų mitybai gerinti. ES politikos programa“ (COM(2013)0141),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „ES humanitariniai veiksmai: nauji iššūkiai, tie patys principai“ (COM(2021)0110), kuriame, be kita ko, numatyti pagrindiniai veiksmai, kuriais stiprinamas humanitarinis, vystymosi ir taikos aspektų sąsajos metodas, siekiant geriau susieti skubią pagalbą ir ilgalaikius sprendimus, ir į 2021 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl naujų ES humanitarių veiksmų gairių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „ES humanitariniai veiksmai: nauji iššūkiai, tie patys principai“ (COM(2021)0110), kuriame, be kita ko, numatyti pagrindiniai veiksmai, kuriais stiprinamas humanitarinis, vystymosi ir taikos aspektų sąsajos metodas, siekiant geriau susieti skubią pagalbą ir ilgalaikius sprendimus, ir į 2021 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl naujų ES humanitarių veiksmų gairių (3),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 23 d. Komisijos komunikatą „Aprūpinimo maistu užtikrinimas ir maisto sistemų atsparumo didinimas“ (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 23 d. Komisijos komunikatą „Aprūpinimo maistu užtikrinimas ir maisto sistemų atsparumo didinimas“ (COM(2022)0133),

| — | atsižvelgdamas į 2021–2025 m. ES veiksmų planą dėl lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo vykdant ES išorės veiksmus (LLVP III) ir Europos Parlamento rezoliuciją dėl jo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021–2025 m. ES veiksmų planą dėl lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo vykdant ES išorės veiksmus (LLVP III) ir Europos Parlamento rezoliuciją dėl jo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 3 d. Komisijos veiksmų planą dėl mitybos, kuriuo siekiama iki 2025 m. septyniais milijonais sumažinti sutrikusios raidos vaikų iki penkerių metų amžiaus skaičių (SWD(2014)0234) ir į 2021 m. rugpjūčio 12 d. šeštąją pažangos ataskaitą šiuo klausimu (SWD(2021)0229), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 3 d. Komisijos veiksmų planą dėl mitybos, kuriuo siekiama iki 2025 m. septyniais milijonais sumažinti sutrikusios raidos vaikų iki penkerių metų amžiaus skaičių (SWD(2014)0234) ir į 2021 m. rugpjūčio 12 d. šeštąją pažangos ataskaitą šiuo klausimu (SWD(2021)0229),

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl aprūpinimo maistu ir mitybos, ypač į 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl vaikų neprievalgio ir netinkamos mitybos besivystančiose šalyse (5), 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl Naujojo aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo aljanso (6) ir 2016 m. spalio 5 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų siekiant pasaulinių tikslų ir dėl ES įsipareigojimų dėl mitybos ir aprūpinimo maistu pasaulyje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl aprūpinimo maistu ir mitybos, ypač į 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl vaikų neprievalgio ir netinkamos mitybos besivystančiose šalyse (5), 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl Naujojo aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo aljanso (6) ir 2016 m. spalio 5 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų siekiant pasaulinių tikslų ir dėl ES įsipareigojimų dėl mitybos ir aprūpinimo maistu pasaulyje (7),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 24 d. savo rezoliuciją dėl poreikio skubiai parengti ES veiksmų planą siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ES viduje ir už jos ribų, atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 24 d. savo rezoliuciją dėl poreikio skubiai parengti ES veiksmų planą siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ES viduje ir už jos ribų, atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą (8),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadas dėl aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo vykdant išorės pagalbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadas dėl aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo vykdant išorės pagalbą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl pasaulinio aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo didinimo, 2019 m. lapkričio 25 d. Tarybos išvadas dėl Ketvirtosios veiksmų plano dėl mitybos pažangos ataskaitos, 2021 m. gegužės 20 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų 2021 m. JT aukščiausiojo lygio susitikime maisto sistemų klausimais, 2021 m. birželio 14 d. išvadas dėl Europos komandos pasiryžimo užtikrinti žmogaus socialinę raidą stiprinimo ir 2021 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl vandens klausimo ES išorės veiksmų srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl pasaulinio aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo didinimo, 2019 m. lapkričio 25 d. Tarybos išvadas dėl Ketvirtosios veiksmų plano dėl mitybos pažangos ataskaitos, 2021 m. gegužės 20 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų 2021 m. JT aukščiausiojo lygio susitikime maisto sistemų klausimais, 2021 m. birželio 14 d. išvadas dėl Europos komandos pasiryžimo užtikrinti žmogaus socialinę raidą stiprinimo ir 2021 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl vandens klausimo ES išorės veiksmų srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą dėl Europos konsensuso dėl humanitarinės pagalbos (9) ir atsižvelgdamas į 2017 m. Europos konsensusą dėl vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą dėl Europos konsensuso dėl humanitarinės pagalbos (9) ir atsižvelgdamas į 2017 m. Europos konsensusą dėl vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. Pasaulio sveikatos asamblėjos numatytus iki 2025 m. pasiekti šešis pasaulinius su motinų, kūdikių ir mažų vaikų mityba susijusius tikslus, t. y. i) 40 proc. sumažinti sutrikusios raidos vaikų iki penkerių metų amžiaus skaičių, ii) 50 proc. sumažinti reprodukcinio amžiaus moterų anemiją, iii) 30 proc. sumažinti mažo svorio vaikų gimstamumą, iv) pasiekti, kad vaikų antsvoris nedidėtų, v) bent 50 proc. padidinti kūdikių maitinimą vien motinos pienu pirmaisiais šešiais mėnesiais ir vi) iki mažiau nei 5 proc. sumažinti vaikų išsekimo atvejų skaičių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. Pasaulio sveikatos asamblėjos numatytus iki 2025 m. pasiekti šešis pasaulinius su motinų, kūdikių ir mažų vaikų mityba susijusius tikslus, t. y. i) 40 proc. sumažinti sutrikusios raidos vaikų iki penkerių metų amžiaus skaičių, ii) 50 proc. sumažinti reprodukcinio amžiaus moterų anemiją, iii) 30 proc. sumažinti mažo svorio vaikų gimstamumą, iv) pasiekti, kad vaikų antsvoris nedidėtų, v) bent 50 proc. padidinti kūdikių maitinimą vien motinos pienu pirmaisiais šešiais mėnesiais ir vi) iki mažiau nei 5 proc. sumažinti vaikų išsekimo atvejų skaičių,

| — | atsižvelgdamas į Apsirūpinimo maistu saugumo ir Mitybos padėties pasaulyje ataskaitas, Pasaulinę ataskaitą dėl maisto krizių ir Ataskaitą dėl pasaulio mitybos, įskaitant nurodytų dokumentų 2021 m. redakcijas, JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Teisės į maistą gaires, FAO Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto Neprivalomas gaires dėl maisto sistemų ir mitybos, dešimt agroekologijos principų, kuriais vadovaujamasi pereinant prie tvarios maisto ir žemės ūkio sistemos (FAO), ir 2014 m. Aprūpinimo maistu ir mitybos užsitęsus krizėms veiksmų programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Apsirūpinimo maistu saugumo ir Mitybos padėties pasaulyje ataskaitas, Pasaulinę ataskaitą dėl maisto krizių ir Ataskaitą dėl pasaulio mitybos, įskaitant nurodytų dokumentų 2021 m. redakcijas, JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Teisės į maistą gaires, FAO Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto Neprivalomas gaires dėl maisto sistemų ir mitybos, dešimt agroekologijos principų, kuriais vadovaujamasi pereinant prie tvarios maisto ir žemės ūkio sistemos (FAO), ir 2014 m. Aprūpinimo maistu ir mitybos užsitęsus krizėms veiksmų programą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Pasaulio žvejybos ir akvakultūros būklės ataskaitą (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Pasaulio žvejybos ir akvakultūros būklės ataskaitą (10),

| — | atsižvelgdamas į ES ir trečiųjų šalių tausios žvejybos partnerystės susitarimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir trečiųjų šalių tausios žvejybos partnerystės susitarimus,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulinį kovos su maisto krizėmis tinklą – humanitarinės pagalbos ir vystymosi srities subjektų aljansą, bendradarbiaujantį analizės ir žinių mainų pagrindu siekiant pagerinti humanitarinės pagalbos, vystymosi ir taikos ryšių koordinavimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulinį kovos su maisto krizėmis tinklą – humanitarinės pagalbos ir vystymosi srities subjektų aljansą, bendradarbiaujantį analizės ir žinių mainų pagrindu siekiant pagerinti humanitarinės pagalbos, vystymosi ir taikos ryšių koordinavimą,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 13 d. JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių (UNDRIP) ir į 2018 m. rugsėjo 28 d. JT deklaraciją dėl valstiečių ir kitų kaimo vietovėse dirbančių žmonių teisių; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 13 d. JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių (UNDRIP) ir į 2018 m. rugsėjo 28 d. JT deklaraciją dėl valstiečių ir kitų kaimo vietovėse dirbančių žmonių teisių;

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 1 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Jungtinių Tautų veiksmų mitybos srityje dešimtmetis (2016–2025 m.)“, kuria norima paskatinti intensyvesnius veiksmus siekiant panaikinti badą ir netinkamą mitybą visame pasaulyje ir užtikrinti visiems žmonėms, nepaisant to, kas jie yra ir kur gyvena, visuotinę prieigą prie sveikesnės ir tvaresnės mitybos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 1 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Jungtinių Tautų veiksmų mitybos srityje dešimtmetis (2016–2025 m.)“, kuria norima paskatinti intensyvesnius veiksmus siekiant panaikinti badą ir netinkamą mitybą visame pasaulyje ir užtikrinti visiems žmonėms, nepaisant to, kas jie yra ir kur gyvena, visuotinę prieigą prie sveikesnės ir tvaresnės mitybos,

| — | atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir į tai, kad jie glaudžiai tarpusavyje susiję bei yra integruoto pobūdžio, ypač į 1-ąjį DVT – panaikinti visų formų skurdą visame pasaulyje, 2-ąjį DVT – panaikinti badą, užtikrinti apsirūpinimą maistu ir geresnę mitybą, skatinti darnų žemės ūkį, 3-ąjį DVT – užtikrinti gerą sveikatą ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę, 5-ąjį DVT – užtikrinti lyčių lygybę ir įgalinti visas moteris ir mergaites, 10-ąjį DVT – mažinti nelygybę šalyse ir tarp šalių, 12-ąjį DVT – užtikrinti tvarius vartojimo ir gamybos modelius, 13-ąjį DVT – imtis skubių kovos su klimato kaita ir jos poveikiu veiksmų ir 17-ąjį DVT – stiprinti įgyvendinimo priemones ir atgaivinti pasaulinę darnaus vystymosi partnerystę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir į tai, kad jie glaudžiai tarpusavyje susiję bei yra integruoto pobūdžio, ypač į 1-ąjį DVT – panaikinti visų formų skurdą visame pasaulyje, 2-ąjį DVT – panaikinti badą, užtikrinti apsirūpinimą maistu ir geresnę mitybą, skatinti darnų žemės ūkį, 3-ąjį DVT – užtikrinti gerą sveikatą ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę, 5-ąjį DVT – užtikrinti lyčių lygybę ir įgalinti visas moteris ir mergaites, 10-ąjį DVT – mažinti nelygybę šalyse ir tarp šalių, 12-ąjį DVT – užtikrinti tvarius vartojimo ir gamybos modelius, 13-ąjį DVT – imtis skubių kovos su klimato kaita ir jos poveikiu veiksmų ir 17-ąjį DVT – stiprinti įgyvendinimo priemones ir atgaivinti pasaulinę darnaus vystymosi partnerystę,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2417, kuria pasmerkiamas civilių badavimas kaip karo priemonė ir neteisėtas atsisakymas leisti civiliams gyventojams pasinaudoti humanitarine pagalba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2417, kuria pasmerkiamas civilių badavimas kaip karo priemonė ir neteisėtas atsisakymas leisti civiliams gyventojams pasinaudoti humanitarine pagalba,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio mėn. Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) ir Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaitą (11), kurioje pabrėžiamas kovos su klimato kaita ir biologinės įvairovės išsaugojimo ryšys, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio mėn. Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) ir Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaitą (11), kurioje pabrėžiamas kovos su klimato kaita ir biologinės įvairovės išsaugojimo ryšys,

| — | atsižvelgdamas į Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto Neprivalomas atsakingo žemės, žuvininkystės ir miškų išteklių valdymo gaires siekiant užtikrinti nacionalinį aprūpinimą maistu (2012 m.) ir Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto Atsakingo investavimo į žemės ūkį ir maisto sistemas principus (2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto Neprivalomas atsakingo žemės, žuvininkystės ir miškų išteklių valdymo gaires siekiant užtikrinti nacionalinį aprūpinimą maistu (2012 m.) ir Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto Atsakingo investavimo į žemės ūkį ir maisto sistemas principus (2015 m.),

| — | atsižvelgdamas į Mitybos gerinimo judėjimą ir jo darbą siekiant panaikinti visų formų netinkamą mitybą remiant vyriausybių vadovaujamas iniciatyvas ir dalyvaujančių šalių prioritetus, bendradarbiaujant su pilietine visuomene, JT, paramos teikėjais, įmonėmis ir mokslininkais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Mitybos gerinimo judėjimą ir jo darbą siekiant panaikinti visų formų netinkamą mitybą remiant vyriausybių vadovaujamas iniciatyvas ir dalyvaujančių šalių prioritetus, bendradarbiaujant su pilietine visuomene, JT, paramos teikėjais, įmonėmis ir mokslininkais,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio mėn. Tokijuje vykusiame Aukščiausiojo lygio susitikime mitybos reikšmės ekonomikos augimui klausimais prisiimtą įsipareigojimą skirti 2,5 mlrd. EUR kovai su netinkama mityba 2021–2024 m. laikotarpiu ir į dabartinį ES įsipareigojimą iki 2025 m. bent septyniais milijonais sumažinti sutrikusios raidos vaikų skaičių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio mėn. Tokijuje vykusiame Aukščiausiojo lygio susitikime mitybos reikšmės ekonomikos augimui klausimais prisiimtą įsipareigojimą skirti 2,5 mlrd. EUR kovai su netinkama mityba 2021–2024 m. laikotarpiu ir į dabartinį ES įsipareigojimą iki 2025 m. bent septyniais milijonais sumažinti sutrikusios raidos vaikų skaičių,

| — | atsižvelgdamas į G 7 susitarimą dėl bado prevencijos ir humanitarinių krizių, patvirtintą 2021 m. birželio 13 d. Kornvalyje vykusiame G 7 aukščiausiojo lygio susitikime, kuriame G 7 nariai įsipareigojo bendrais veiksmais kovoti su badu ir vengti bado, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į G 7 susitarimą dėl bado prevencijos ir humanitarinių krizių, patvirtintą 2021 m. birželio 13 d. Kornvalyje vykusiame G 7 aukščiausiojo lygio susitikime, kuriame G 7 nariai įsipareigojo bendrais veiksmais kovoti su badu ir vengti bado,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A9-0195/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A9-0195/2022),

| A. | kadangi vidutinis arba didelis maisto stygius nuo 2014 m. lėtai didėja ir 2020 m. beveik vienas iš trijų žmonių (2,37 mlrd.) neturėjo galimybių gauti tinkamo maisto (12); |
| --- | --- |

A.

kadangi vidutinis arba didelis maisto stygius nuo 2014 m. lėtai didėja ir 2020 m. beveik vienas iš trijų žmonių (2,37 mlrd.) neturėjo galimybių gauti tinkamo maisto (12);

| B. | kadangi maisto krizių gilumas ir mastas nuo 2020 m. dėl konfliktų, ekonominių sukrėtimų ir ekstremalių oro sąlygų arba šių veiksnių derinio padidėjo: 2021 m. beveik 193 mln. žmonių labai stinga maisto ir jiems reikia skubios pagalbos maistu, o tai yra didžiausias visame pasaulyje maisto itin stingančių žmonių skaičius, nurodytas Pasaulinėje maisto krizių ataskaitoje per šešerius metus; kadangi 720–811 mln. žmonių badauja ir manoma, kad penkios šalys, įskaitant Pietų Sudaną, Etiopiją, Madagaskarą, Nigeriją (16 valstijų ir federalinės sostinės teritoriją) ir Jemeną, susiduria su bado pavojumi (13); |
| --- | --- |

B.

kadangi maisto krizių gilumas ir mastas nuo 2020 m. dėl konfliktų, ekonominių sukrėtimų ir ekstremalių oro sąlygų arba šių veiksnių derinio padidėjo: 2021 m. beveik 193 mln. žmonių labai stinga maisto ir jiems reikia skubios pagalbos maistu, o tai yra didžiausias visame pasaulyje maisto itin stingančių žmonių skaičius, nurodytas Pasaulinėje maisto krizių ataskaitoje per šešerius metus; kadangi 720–811 mln. žmonių badauja ir manoma, kad penkios šalys, įskaitant Pietų Sudaną, Etiopiją, Madagaskarą, Nigeriją (16 valstijų ir federalinės sostinės teritoriją) ir Jemeną, susiduria su bado pavojumi (13);

| C. | kadangi teisė į maistą apima prieinamumo, pasiekiamumo, tinkamumo aspektus (pakankamas kiekis ir galimybės gauti stabilumas); |
| --- | --- |

C.

kadangi teisė į maistą apima prieinamumo, pasiekiamumo, tinkamumo aspektus (pakankamas kiekis ir galimybės gauti stabilumas);

| D. | kadangi, anot Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO), apsirūpinimo maistu saugumas pasiektas, kai visi žmonės visą laiką turi fizinių ir ekonominių galimybių gauti pakankamai saugaus ir maistingo maisto, kuris atitinka jų mitybos poreikius ir maisto pasirinkimą aktyviam ir sveikam gyvenimui užtikrinti (14); |
| --- | --- |

D.

kadangi, anot Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO), apsirūpinimo maistu saugumas pasiektas, kai visi žmonės visą laiką turi fizinių ir ekonominių galimybių gauti pakankamai saugaus ir maistingo maisto, kuris atitinka jų mitybos poreikius ir maisto pasirinkimą aktyviam ir sveikam gyvenimui užtikrinti (14);

| E. | kadangi neteisėtas, neišprovokuotas ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas Ukrainoje dar labiau destabilizavo ir taip pažeidžiamas žemės ūkio rinkas ir pablogino jau ir taip sunkią padėtį, susidariusią dėl COVID-19, ir sukėlė papildomą spaudimą vykstančioms maisto krizėms ir pasauliniam aprūpinimui maistu, dėl to tarptautinės maisto ir pašarų kainos gerokai viršijo jau ir taip aukštą lygį; kadangi dėl to daugelyje besivystančių šalių, kurios yra labai priklausomos nuo kviečių iš Ukrainos ir Rusijos importo, gali padidėti maisto stygius, skurdas, socialiniai neramumai ir nestabilumas, nes 40 proc. kviečių ir kukurūzų į Artimuosius Rytus ir Afriką eksportuojama iš Ukrainos; |
| --- | --- |

E.

kadangi neteisėtas, neišprovokuotas ir nepateisinamas Rusijos agresijos karas Ukrainoje dar labiau destabilizavo ir taip pažeidžiamas žemės ūkio rinkas ir pablogino jau ir taip sunkią padėtį, susidariusią dėl COVID-19, ir sukėlė papildomą spaudimą vykstančioms maisto krizėms ir pasauliniam aprūpinimui maistu, dėl to tarptautinės maisto ir pašarų kainos gerokai viršijo jau ir taip aukštą lygį; kadangi dėl to daugelyje besivystančių šalių, kurios yra labai priklausomos nuo kviečių iš Ukrainos ir Rusijos importo, gali padidėti maisto stygius, skurdas, socialiniai neramumai ir nestabilumas, nes 40 proc. kviečių ir kukurūzų į Artimuosius Rytus ir Afriką eksportuojama iš Ukrainos;

| F. | kadangi remiantis FAO, beveik 50 šalių priklausomos nuo Rusijos ir Ukrainos, nes bent 30 proc. jiems reikalingų kviečių importuojama, iš jų 26 šalys importuoja per 50 proc. jiems reikalingų kviečių iš abiejų šalių; kadangi Pasaulio maisto programa beveik pusę savo pasaulinių kviečių atsargų perka iš Ukrainos ir atkreipė dėmesį į tai, kad labiausiai pasunkės dabartinės maisto krizės tokiose šalyse kaip Afganistanas, Etiopija, Sirija ir Jemenas; |
| --- | --- |

F.

kadangi remiantis FAO, beveik 50 šalių priklausomos nuo Rusijos ir Ukrainos, nes bent 30 proc. jiems reikalingų kviečių importuojama, iš jų 26 šalys importuoja per 50 proc. jiems reikalingų kviečių iš abiejų šalių; kadangi Pasaulio maisto programa beveik pusę savo pasaulinių kviečių atsargų perka iš Ukrainos ir atkreipė dėmesį į tai, kad labiausiai pasunkės dabartinės maisto krizės tokiose šalyse kaip Afganistanas, Etiopija, Sirija ir Jemenas;

| G. | kadangi Ukraina ir Rusija yra grynojo žemės ūkio produktų eksporto šalys ir abi yra pagrindinės tiekėjos pasaulinėse maisto produktų ir trąšų rinkose, kuriose eksportuotinos atsargos dažnai sutelktos keliose šalyse; kadangi dėl šio sutelktumo šios rinkos gali labiau nukentėti nuo pažeidžiamumo ir kintamumo; kadangi Rusija pirmauja sintetinių azoto trąšų ir jų komponentų eksporto srityje, o Baltarusija yra svarbi kalio trąšų eksportuotoja; kadangi azoto trąšų kainos labai priklauso nuo gamtinių dujų kainų, o tai yra produktas, kurio požiūriu Rusijai tenka svarbi vieta rinkoje; kadangi jau prieš prasidedant konfliktui daugelis besivystančių šalių susidūrė su neigiamais aukštų tarptautinių maisto ir trąšų kainų padariniais; |
| --- | --- |

G.

kadangi Ukraina ir Rusija yra grynojo žemės ūkio produktų eksporto šalys ir abi yra pagrindinės tiekėjos pasaulinėse maisto produktų ir trąšų rinkose, kuriose eksportuotinos atsargos dažnai sutelktos keliose šalyse; kadangi dėl šio sutelktumo šios rinkos gali labiau nukentėti nuo pažeidžiamumo ir kintamumo; kadangi Rusija pirmauja sintetinių azoto trąšų ir jų komponentų eksporto srityje, o Baltarusija yra svarbi kalio trąšų eksportuotoja; kadangi azoto trąšų kainos labai priklauso nuo gamtinių dujų kainų, o tai yra produktas, kurio požiūriu Rusijai tenka svarbi vieta rinkoje; kadangi jau prieš prasidedant konfliktui daugelis besivystančių šalių susidūrė su neigiamais aukštų tarptautinių maisto ir trąšų kainų padariniais;

| H. | kadangi FAO maisto kainų indeksas, kuriuo stebimos tarptautinės maisto prekių kainos, pakilo iki visų laikų aukščiausio lygio ir yra tikimybė, kad kainos dar kils ir maisto produktų infliacija didės ir viršys jau ir taip aukštą lygį; |
| --- | --- |

H.

kadangi FAO maisto kainų indeksas, kuriuo stebimos tarptautinės maisto prekių kainos, pakilo iki visų laikų aukščiausio lygio ir yra tikimybė, kad kainos dar kils ir maisto produktų infliacija didės ir viršys jau ir taip aukštą lygį;

| I. | kadangi anot FAO, Maisto kainų indeksas 2022 m. vasario mėn. pasiekė rekordinį aukščiausią lygį; kadangi ši organizacija teigia, kad maisto produktų infliaciją lemiantys veiksniai neapsiriboja pasėlių būkle ir eksporto galimybėmis, bet daug didesnę įtaką maisto kainų infliacijai daro ne maisto gamyba, o energetikos, trąšų ir pašarų sektoriai; |
| --- | --- |

I.

kadangi anot FAO, Maisto kainų indeksas 2022 m. vasario mėn. pasiekė rekordinį aukščiausią lygį; kadangi ši organizacija teigia, kad maisto produktų infliaciją lemiantys veiksniai neapsiriboja pasėlių būkle ir eksporto galimybėmis, bet daug didesnę įtaką maisto kainų infliacijai daro ne maisto gamyba, o energetikos, trąšų ir pašarų sektoriai;

| J. | kadangi Afrikoje aprūpinimo maistu trūkumas yra didžiausias, o 60 proc. Afrikos gyventojų (799 mln. žmonių) 2020 m. vidutiniškai arba labai stigo maisto (15); |
| --- | --- |

J.

kadangi Afrikoje aprūpinimo maistu trūkumas yra didžiausias, o 60 proc. Afrikos gyventojų (799 mln. žmonių) 2020 m. vidutiniškai arba labai stigo maisto (15);

| K. | kadangi Europos Sąjunga ypatingą dėmesį turi skirti šalims, kenčiančioms nuo bado, kurį dar labiau apsunkina gaivalinės nelaimės, pavyzdžiui, Madagaskarui, kuris neseniai nukentėjo nuo smarkių ciklonų ir kuriame du iš penkių gyventojų patiria didelį maisto stygių, ypač Didžiajame Pietų regione, kur nuo itin netinkamos mitybos kenčia daugiau kaip 300 000 vaikų; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos Sąjunga ypatingą dėmesį turi skirti šalims, kenčiančioms nuo bado, kurį dar labiau apsunkina gaivalinės nelaimės, pavyzdžiui, Madagaskarui, kuris neseniai nukentėjo nuo smarkių ciklonų ir kuriame du iš penkių gyventojų patiria didelį maisto stygių, ypač Didžiajame Pietų regione, kur nuo itin netinkamos mitybos kenčia daugiau kaip 300 000 vaikų;

| L. | kadangi daug smulkiųjų ūkininkų besivystančiose šalyse negali gauti sveiko, maistingo ir tvaraus maisto dėl atokių vietovių, mažų pajamų ir dėl to, kad nėra galimybės pasinaudoti įvairaus maisto ištekliais; kadangi faktai rodo, kad investicijos į smulkiųjų ūkių sektorių ir regionines struktūras duoda didžiausią grąžą skurdo mažinimo ir augimo požiūriu, todėl pabrėžiama, kad reikia sutelkti pastangas į smulkiųjų ūkininkų, ypač moterų ūkininkių, pajamų didinimą ir stiprinti pažeidžiamų bendruomenių atsparumą; |
| --- | --- |

L.

kadangi daug smulkiųjų ūkininkų besivystančiose šalyse negali gauti sveiko, maistingo ir tvaraus maisto dėl atokių vietovių, mažų pajamų ir dėl to, kad nėra galimybės pasinaudoti įvairaus maisto ištekliais; kadangi faktai rodo, kad investicijos į smulkiųjų ūkių sektorių ir regionines struktūras duoda didžiausią grąžą skurdo mažinimo ir augimo požiūriu, todėl pabrėžiama, kad reikia sutelkti pastangas į smulkiųjų ūkininkų, ypač moterų ūkininkių, pajamų didinimą ir stiprinti pažeidžiamų bendruomenių atsparumą;

| M. | kadangi 2020 m. sveika mityba buvo neprieinama apie 3 mlrd. žmonių visame pasaulyje ir kadangi visuose regionuose labai didėja nutukimas (16); |
| --- | --- |

M.

kadangi 2020 m. sveika mityba buvo neprieinama apie 3 mlrd. žmonių visame pasaulyje ir kadangi visuose regionuose labai didėja nutukimas (16);

| N. | kadangi netinkama mityba yra neįprasta fiziologinė būklė, kurią sukelia neprievalgis, taip pat kaip antsvoris ir nutukimas; kadangi moterų ir mergaičių sveikata yra glaudžiai susijusi su jų fizine ir psichine sveikata, taip pat su būsimų jų vaikų mitybos būkle; kadangi dėl nėščių moterų ir motinų neprievalgio didėja komplikacijų nėštumo metu, motinų mirštamumo ir vaikų neprievalgio bei mirštamumo rizika; kadangi nepriimtinai daug vaikų vis dar kenčia nuo netinkamos mitybos: iš visų jaunesnių nei penkerių metų vaikų 22 proc. vaikų raida yra sutrikusi dėl chroniškos netinkamos mitybos, 6,7 proc. kenčia nuo išsekimo – sunkios formos netinkamos mitybos, o 5,7 proc. turi antsvorio (17), ir tikėtina, kad tikrieji raidos sutrikimų ir išsekimo atvejų skaičiai dėl pandemijos poveikio bus didesni; |
| --- | --- |

N.

kadangi netinkama mityba yra neįprasta fiziologinė būklė, kurią sukelia neprievalgis, taip pat kaip antsvoris ir nutukimas; kadangi moterų ir mergaičių sveikata yra glaudžiai susijusi su jų fizine ir psichine sveikata, taip pat su būsimų jų vaikų mitybos būkle; kadangi dėl nėščių moterų ir motinų neprievalgio didėja komplikacijų nėštumo metu, motinų mirštamumo ir vaikų neprievalgio bei mirštamumo rizika; kadangi nepriimtinai daug vaikų vis dar kenčia nuo netinkamos mitybos: iš visų jaunesnių nei penkerių metų vaikų 22 proc. vaikų raida yra sutrikusi dėl chroniškos netinkamos mitybos, 6,7 proc. kenčia nuo išsekimo – sunkios formos netinkamos mitybos, o 5,7 proc. turi antsvorio (17), ir tikėtina, kad tikrieji raidos sutrikimų ir išsekimo atvejų skaičiai dėl pandemijos poveikio bus didesni;

| O. | kadangi galimybės saugiai naudotis vandeniu užtikrinimas yra glaudžiai susijęs su aprūpinimo maistu ir mityba gerinimu; kadangi, remiantis naujausia Jungtinių Tautų Pasauline vandens išteklių plėtros ataskaita (2021 m.), tiesioginių ir saugių galimybių naudotis geriamuoju vandeniu neturi daugiau kaip 40 proc. pasaulio gyventojų – tai daugiau kaip 2 mlrd. žmonių visame pasaulyje; |
| --- | --- |

O.

kadangi galimybės saugiai naudotis vandeniu užtikrinimas yra glaudžiai susijęs su aprūpinimo maistu ir mityba gerinimu; kadangi, remiantis naujausia Jungtinių Tautų Pasauline vandens išteklių plėtros ataskaita (2021 m.), tiesioginių ir saugių galimybių naudotis geriamuoju vandeniu neturi daugiau kaip 40 proc. pasaulio gyventojų – tai daugiau kaip 2 mlrd. žmonių visame pasaulyje;

| P. | kadangi daugiau kaip 10 proc. pasaulio gyventojų pragyvenimo šaltinis priklauso nuo žvejybos ir akvakultūros (18) ir kadangi, JT duomenimis, daugiau kaip 3 mlrd. žmonių yra priklausomi nuo vandenynų – šių žmonių pagrindinių baltymų, gaunamų, visų pirma, iš žuvies ir jūros gėrybių, šaltinių; kadangi mažos apimties žvejybai priklauso daugiau kaip 90 proc. pasaulio žvejų ir žuvininkystės srityje dirbančių asmenų; |
| --- | --- |

P.

kadangi daugiau kaip 10 proc. pasaulio gyventojų pragyvenimo šaltinis priklauso nuo žvejybos ir akvakultūros (18) ir kadangi, JT duomenimis, daugiau kaip 3 mlrd. žmonių yra priklausomi nuo vandenynų – šių žmonių pagrindinių baltymų, gaunamų, visų pirma, iš žuvies ir jūros gėrybių, šaltinių; kadangi mažos apimties žvejybai priklauso daugiau kaip 90 proc. pasaulio žvejų ir žuvininkystės srityje dirbančių asmenų;

| Q. | kadangi sveikatos apsaugos sistemoms, kurios ir taip nėra labai atsparios ir stiprios, kyla sunkumų dėl nuolatinių epidemijų, ypač dėl jų gebėjimo užtikrinti būtiniausios sveikatos priežiūros tęstinumą; kadangi per pastaruosius dvejus metus sveikatos priežiūros sistemos ištekliai buvo nukreipti nuo įvairių mitybos požiūriu svarbių funkcijų ir pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų, susijusių su neprievalgiu – įskaitant priežiūrą prieš gimdymą, papildymą mikroelementais, vaikų viduriavimo, infekcijų ir ūmaus mitybos nepakankamumo prevenciją ir gydymą, – siekiant kovoti su COVID-19 ir kadangi neprievalgio gydymas ir prevencinės paslaugos vis dar nepakankamai integruotos į nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų pagrindinius sveikatos priežiūros paketus, o vienodos galimybės naudotis priežiūros paslaugomis tebėra nepakankamos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi sveikatos apsaugos sistemoms, kurios ir taip nėra labai atsparios ir stiprios, kyla sunkumų dėl nuolatinių epidemijų, ypač dėl jų gebėjimo užtikrinti būtiniausios sveikatos priežiūros tęstinumą; kadangi per pastaruosius dvejus metus sveikatos priežiūros sistemos ištekliai buvo nukreipti nuo įvairių mitybos požiūriu svarbių funkcijų ir pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų, susijusių su neprievalgiu – įskaitant priežiūrą prieš gimdymą, papildymą mikroelementais, vaikų viduriavimo, infekcijų ir ūmaus mitybos nepakankamumo prevenciją ir gydymą, – siekiant kovoti su COVID-19 ir kadangi neprievalgio gydymas ir prevencinės paslaugos vis dar nepakankamai integruotos į nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų pagrindinius sveikatos priežiūros paketus, o vienodos galimybės naudotis priežiūros paslaugomis tebėra nepakankamos;

| R. | kadangi pagrindinės maisto stygiaus ir netinkamos mitybos priežastys yra nuolatinis skurdas, didelė bei nuolatinė nelygybė ir netvarios maisto sistemos, taip pat vis dažnesnės gaivalinės nelaimės, visų pirma, susijusios su klimato kaita; |
| --- | --- |

R.

kadangi pagrindinės maisto stygiaus ir netinkamos mitybos priežastys yra nuolatinis skurdas, didelė bei nuolatinė nelygybė ir netvarios maisto sistemos, taip pat vis dažnesnės gaivalinės nelaimės, visų pirma, susijusios su klimato kaita;

| S. | kadangi, remiantis 2022 m. IPCC šeštąja ataskaita, dėl klimato kaitos, įskaitant dažnesnius ir intensyvesnius ekstremalių situacijų atvejus, mažėja aprūpinimas maistu ir vandeniu, menkėja pasėlių derlius, keičiasi ganymo ir sezoninio gyvūnų pervarymo į naujas ganyklas būdai, taip pat mažėja maisto maistinė vertė, todėl trukdoma įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

S.

kadangi, remiantis 2022 m. IPCC šeštąja ataskaita, dėl klimato kaitos, įskaitant dažnesnius ir intensyvesnius ekstremalių situacijų atvejus, mažėja aprūpinimas maistu ir vandeniu, menkėja pasėlių derlius, keičiasi ganymo ir sezoninio gyvūnų pervarymo į naujas ganyklas būdai, taip pat mažėja maisto maistinė vertė, todėl trukdoma įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslus;

| T. | kadangi dėl klimato kaitos moterims toliau kyla rizika ir jos tampa pažeidžiamos; kadangi dėl klimato kaitos didėja esamos problemos, pavyzdžiui, staiga nutrūksta maisto gamyba ir nebetenkama galimybė gauti maisto, ir stiprėja esminės silpnosios vietos, be kita ko, didinamas skurdas ir maisto trūkumas, o bendruomenės dėl to patiria vis sudėtingesnes krizes; kadangi, mažėjant mitybos įvairovei, daugelyje bendruomenių daugėja netinkamos mitybos atvejų, visų pirma, čiabuvių tautų, smulkiųjų ūkininkų ir mažas pajamas gaunančių namų ūkių, ypač tuose, kuriuose yra vaikų, vyresnio amžiaus žmonių ir nėščių moterų; |
| --- | --- |

T.

kadangi dėl klimato kaitos moterims toliau kyla rizika ir jos tampa pažeidžiamos; kadangi dėl klimato kaitos didėja esamos problemos, pavyzdžiui, staiga nutrūksta maisto gamyba ir nebetenkama galimybė gauti maisto, ir stiprėja esminės silpnosios vietos, be kita ko, didinamas skurdas ir maisto trūkumas, o bendruomenės dėl to patiria vis sudėtingesnes krizes; kadangi, mažėjant mitybos įvairovei, daugelyje bendruomenių daugėja netinkamos mitybos atvejų, visų pirma, čiabuvių tautų, smulkiųjų ūkininkų ir mažas pajamas gaunančių namų ūkių, ypač tuose, kuriuose yra vaikų, vyresnio amžiaus žmonių ir nėščių moterų;

| U. | kadangi FAO yra nustačiusi, kad pasaulyje prarasta maždaug 75 proc. augalų genetinės įvairovės; kadangi didelio masto genetinė erozija didina mūsų pažeidžiamumą dėl klimato kaitos ir atsirandančių naujų kenkėjų ir ligų; |
| --- | --- |

U.

kadangi FAO yra nustačiusi, kad pasaulyje prarasta maždaug 75 proc. augalų genetinės įvairovės; kadangi didelio masto genetinė erozija didina mūsų pažeidžiamumą dėl klimato kaitos ir atsirandančių naujų kenkėjų ir ligų;

| V. | kadangi biologinė įvairovė ir su ja susiję privalumai – apdulkinimas, kenkėjais mintantys gyviai, didesnis žemės ūkio ekosistemų atsparumas erozijai, sausros ir potvyniai, dirvožemio formavimasis ir anglies dioksido absorbavimasis – labai svarbūs siekiant užtikrinti tvarią maisto gamybą; |
| --- | --- |

V.

kadangi biologinė įvairovė ir su ja susiję privalumai – apdulkinimas, kenkėjais mintantys gyviai, didesnis žemės ūkio ekosistemų atsparumas erozijai, sausros ir potvyniai, dirvožemio formavimasis ir anglies dioksido absorbavimasis – labai svarbūs siekiant užtikrinti tvarią maisto gamybą;

| W. | kadangi biologinės įvairovės atsparumo didinimas ir ekosistemos vientisumo palaikymas gali būti naudingas žmonėms, įskaitant jų pragyvenimą, žmonių sveikatą ir gerovę bei aprūpinimą maistu; |
| --- | --- |

W.

kadangi biologinės įvairovės atsparumo didinimas ir ekosistemos vientisumo palaikymas gali būti naudingas žmonėms, įskaitant jų pragyvenimą, žmonių sveikatą ir gerovę bei aprūpinimą maistu;

| X. | kadangi daugėja žmonių, kuriems reikia skubios pagalbos maistu, skubios paramos mitybos ir pragyvenimo poreikiams patenkinti (19); kadangi pagrindiniai maisto ir mitybos stygių ir netinkamą mitybą sukeliantys veiksniai (ir jie stiprėja) yra konfliktai, klimato kaita ir ekstremalios oro sąlygos, aplinkos būklės blogėjimas, kylančios energijos kainos, ribotos galimybės gauti vandens, ekonominiai sukrėtimai, nuolatinė nelygybė ir aukštas nuolatinis nelygybės lygis, įskaitant lyčių nelygybę, galimybės gauti pagrindines socialines ir sveikatos paslaugas trūkumas, pasaulio gyventojų skaičiaus augimas ir nesėkmingas valdymas, dėl kurio gali atsirasti poreikis migruoti; |
| --- | --- |

X.

kadangi daugėja žmonių, kuriems reikia skubios pagalbos maistu, skubios paramos mitybos ir pragyvenimo poreikiams patenkinti (19); kadangi pagrindiniai maisto ir mitybos stygių ir netinkamą mitybą sukeliantys veiksniai (ir jie stiprėja) yra konfliktai, klimato kaita ir ekstremalios oro sąlygos, aplinkos būklės blogėjimas, kylančios energijos kainos, ribotos galimybės gauti vandens, ekonominiai sukrėtimai, nuolatinė nelygybė ir aukštas nuolatinis nelygybės lygis, įskaitant lyčių nelygybę, galimybės gauti pagrindines socialines ir sveikatos paslaugas trūkumas, pasaulio gyventojų skaičiaus augimas ir nesėkmingas valdymas, dėl kurio gali atsirasti poreikis migruoti;

| Y. | kadangi dėl konfliktų sutrikdoma galimybė gauti maisto ir pagrindinių socialinių paslaugų (o tai daro poveikį sveikatos, įskaitant mitybą, paslaugoms, vandeniui, sanitarijai ir higienai) ir daroma žala gamtos ištekliams, infrastruktūrai, gamybos priemonėms ir gyvuliams; kadangi maisto stygius gali būti konfliktų priežastis paveiktose bendruomenėse, todėl dar labiau paaštrėja esami sunkumai ir su išteklių trūkumu susijusi įtampa; |
| --- | --- |

Y.

kadangi dėl konfliktų sutrikdoma galimybė gauti maisto ir pagrindinių socialinių paslaugų (o tai daro poveikį sveikatos, įskaitant mitybą, paslaugoms, vandeniui, sanitarijai ir higienai) ir daroma žala gamtos ištekliams, infrastruktūrai, gamybos priemonėms ir gyvuliams; kadangi maisto stygius gali būti konfliktų priežastis paveiktose bendruomenėse, todėl dar labiau paaštrėja esami sunkumai ir su išteklių trūkumu susijusi įtampa;

| Z. | kadangi dėl COVID-19 sutriko vertės grandinės (pradedant nuo gamybos ir transportavimo ir baigiant maisto sandėliavimu ir pardavimu), o judėjimo apribojimai sumažino ūkininkų ir vartotojų galimybes patekti į rinkas, dar labiau varžė vienodas galimybes visiems gauti tinkamą maistą ir mitybą, taip pat parodė, kad importu grindžiamos maisto sistemos yra neatsparios, o tvarios žemės ūkio maisto produktų sistemos yra svarbios; |
| --- | --- |

Z.

kadangi dėl COVID-19 sutriko vertės grandinės (pradedant nuo gamybos ir transportavimo ir baigiant maisto sandėliavimu ir pardavimu), o judėjimo apribojimai sumažino ūkininkų ir vartotojų galimybes patekti į rinkas, dar labiau varžė vienodas galimybes visiems gauti tinkamą maistą ir mitybą, taip pat parodė, kad importu grindžiamos maisto sistemos yra neatsparios, o tvarios žemės ūkio maisto produktų sistemos yra svarbios;

| AA. | kadangi dėl COVID-19 padidėjo skurdas, nes nėra nustatyta minimalaus visuotinės socialinės apsaugos lygmens; kadangi apribojimai paveikė kasdienę ekonominę veiklą, nuo kurios priklauso daugelis namų ūkių, dėl to tapo sudėtinga gauti sveiko ir maistingo maisto arba patenkinti sveikatos poreikius; kadangi galimybė gauti kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų daugelyje besivystančių šalių yra labai ribota, ypač pažeidžiamiausiems ir socialiai atskirtiems asmenims; |
| --- | --- |

AA.

kadangi dėl COVID-19 padidėjo skurdas, nes nėra nustatyta minimalaus visuotinės socialinės apsaugos lygmens; kadangi apribojimai paveikė kasdienę ekonominę veiklą, nuo kurios priklauso daugelis namų ūkių, dėl to tapo sudėtinga gauti sveiko ir maistingo maisto arba patenkinti sveikatos poreikius; kadangi galimybė gauti kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų daugelyje besivystančių šalių yra labai ribota, ypač pažeidžiamiausiems ir socialiai atskirtiems asmenims;

| AB. | kadangi įtraukios, veiksmingos, atsparios ir tvarios maisto sistemos yra itin svarbios siekiant Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslų; kadangi COVID-19 pandemija atskleidė pasaulinių maisto sistemų trūkumus, dėl kurių nepaprastai didėja nelygybė ir kyla grėsmė pažeidžiamiausių asmenų gyvybei ir pragyvenimui; kadangi JT veiksmų dešimtmetyje raginama sparčiau priimti esminius sprendimus pasaulinėms problemoms, kurių kyla žmonėms ir planetai, spręsti, pradedant skurdu ir lyčių klausimais ir baigiant klimato kaita, nelygybe ir finansinio atotrūkio panaikinimu; |
| --- | --- |

AB.

kadangi įtraukios, veiksmingos, atsparios ir tvarios maisto sistemos yra itin svarbios siekiant Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslų; kadangi COVID-19 pandemija atskleidė pasaulinių maisto sistemų trūkumus, dėl kurių nepaprastai didėja nelygybė ir kyla grėsmė pažeidžiamiausių asmenų gyvybei ir pragyvenimui; kadangi JT veiksmų dešimtmetyje raginama sparčiau priimti esminius sprendimus pasaulinėms problemoms, kurių kyla žmonėms ir planetai, spręsti, pradedant skurdu ir lyčių klausimais ir baigiant klimato kaita, nelygybe ir finansinio atotrūkio panaikinimu;

| AC. | kadangi mityba yra svarbus aspektas – ji yra pagrindas siekiant arba skatina siekti bent 12 iš 17 tvaraus vystymosi tikslų ir yra neatsiejamai susijusi su kitais pagrindiniais tvaraus vystymosi klausimais: dėl to, kad nuo jų priklauso (t. y. vanduo, sanitarija ir higiena ir žemės ūkis), dėl to, kad juos įgalina (t. y. sveikata, užimtumas) arba ir viena, ir kita (t. y. lyčių lygybė ir švietimas); |
| --- | --- |

AC.

kadangi mityba yra svarbus aspektas – ji yra pagrindas siekiant arba skatina siekti bent 12 iš 17 tvaraus vystymosi tikslų ir yra neatsiejamai susijusi su kitais pagrindiniais tvaraus vystymosi klausimais: dėl to, kad nuo jų priklauso (t. y. vanduo, sanitarija ir higiena ir žemės ūkis), dėl to, kad juos įgalina (t. y. sveikata, užimtumas) arba ir viena, ir kita (t. y. lyčių lygybė ir švietimas);

| AD. | kadangi 1994 m. Marakešo sutartis ir ypač Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sutartis dėl žemės ūkio prisidėjo prie žemės ūkio regionų specializacijos; kadangi dėl šios specializacijos atsirado regionų, kurių eksporto lygis yra aukštas, o kiti yra beveik visiškai priklausomi nuo importo; kadangi dėl tokios padėties nėra atsparumo krizėms, pvz., karams, ir ji yra vienas iš veiksnių, prisidedančių prie dabartinio pasaulinio maisto tiekimo nestabilumo; |
| --- | --- |

AD.

kadangi 1994 m. Marakešo sutartis ir ypač Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sutartis dėl žemės ūkio prisidėjo prie žemės ūkio regionų specializacijos; kadangi dėl šios specializacijos atsirado regionų, kurių eksporto lygis yra aukštas, o kiti yra beveik visiškai priklausomi nuo importo; kadangi dėl tokios padėties nėra atsparumo krizėms, pvz., karams, ir ji yra vienas iš veiksnių, prisidedančių prie dabartinio pasaulinio maisto tiekimo nestabilumo;

| AE. | kadangi dėl didelės priklausomybės nuo importo gyventojai, ypač tie, kurie didžiąją savo pajamų dalį išleidžia kasdieniams maisto poreikiams tenkinti, smarkiai nukenčia nuo pasaulinių rinkų kintamo; |
| --- | --- |

AE.

kadangi dėl didelės priklausomybės nuo importo gyventojai, ypač tie, kurie didžiąją savo pajamų dalį išleidžia kasdieniams maisto poreikiams tenkinti, smarkiai nukenčia nuo pasaulinių rinkų kintamo;

| AF. | kadangi dėl tarptautinių rinkų nestabilumo šalyse, kuriose nėra stiprios žemės ūkio politikos, randasi maisto stygius, nes žemų kainų laikotarpiai neigiamai veikia gamybos pajėgumus ir lemia importo padidėjimą, todėl kylančių tarptautinių kainų laikotarpiais miestų gyventojai tampa pažeidžiami; |
| --- | --- |

AF.

kadangi dėl tarptautinių rinkų nestabilumo šalyse, kuriose nėra stiprios žemės ūkio politikos, randasi maisto stygius, nes žemų kainų laikotarpiai neigiamai veikia gamybos pajėgumus ir lemia importo padidėjimą, todėl kylančių tarptautinių kainų laikotarpiais miestų gyventojai tampa pažeidžiami;

| AG. | kadangi žemės ūkio politika yra svarbiausia makroekonominė politika ir kadangi, neužtikrinant apsaugos nuo itin didelio tarptautinių kainų svyravimo, infliacijos daroma žala yra pražūtinga besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims; |
| --- | --- |

AG.

kadangi žemės ūkio politika yra svarbiausia makroekonominė politika ir kadangi, neužtikrinant apsaugos nuo itin didelio tarptautinių kainų svyravimo, infliacijos daroma žala yra pražūtinga besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims;

| AH. | kadangi apsirūpinimo maistu savarankiškumas yra žmonių ir šalių teisė apibrėžti jų žemės ūkio ir maisto politikos kryptis; kadangi šia koncepcija siekiama, kad kiekviena šalis galėtų maitinti savo gyventojus ir būti savarankiška ir nepriklausoma; kadangi strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslas – sumažinti ūkininkų priklausomybę nuo išorės produkcijos atitinka šią apibrėžtį; |
| --- | --- |

AH.

kadangi apsirūpinimo maistu savarankiškumas yra žmonių ir šalių teisė apibrėžti jų žemės ūkio ir maisto politikos kryptis; kadangi šia koncepcija siekiama, kad kiekviena šalis galėtų maitinti savo gyventojus ir būti savarankiška ir nepriklausoma; kadangi strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslas – sumažinti ūkininkų priklausomybę nuo išorės produkcijos atitinka šią apibrėžtį;

| AI. | kadangi Europos žaliajame kurse ir strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ laikomasi holistinio požiūrio į žemės ūkį ne tik siekiant užkirsti kelią klimato ir biologinės įvairovės krizėms Europoje, bet taip pat užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą, gerinti mitybą ir visuomenės sveikatą; kadangi tai turėtų būti pavyzdys, kaip investuoti į finansavimo vystymuisi sritį, atsižvelgiant į atsparumo stiprinimą ir aprūpinimo maistu savarankiškumą besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

AI.

kadangi Europos žaliajame kurse ir strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ laikomasi holistinio požiūrio į žemės ūkį ne tik siekiant užkirsti kelią klimato ir biologinės įvairovės krizėms Europoje, bet taip pat užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą, gerinti mitybą ir visuomenės sveikatą; kadangi tai turėtų būti pavyzdys, kaip investuoti į finansavimo vystymuisi sritį, atsižvelgiant į atsparumo stiprinimą ir aprūpinimo maistu savarankiškumą besivystančiose šalyse;

| AJ. | kadangi strategija „Nuo ūkio iki stalo“ siekiama iki 2030 m. sumažinti ūkiuose vykdomų intervencijų kiekį, t. y. 50 proc. sumažinti bendrą cheminių pesticidų, 50 proc. pavojingiausių pesticidų ir bent 20 proc. trąšų naudojimo mastą; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi strategija „Nuo ūkio iki stalo“ siekiama iki 2030 m. sumažinti ūkiuose vykdomų intervencijų kiekį, t. y. 50 proc. sumažinti bendrą cheminių pesticidų, 50 proc. pavojingiausių pesticidų ir bent 20 proc. trąšų naudojimo mastą;

| AK. | kadangi mityba yra svarbi investicija, nes gera mityba per pirmąsias tūkstantį vaiko gyvenimo dienų yra itin svarbi siekiant visapusiškai realizuoti fizinį, intelektinį ir žmogiškąjį potencialą; kadangi badas ir netinkama mityba daro neigiamą poveikį vaikų gebėjimui mokytis ir priverčia juos nebaigti mokyklos, yra visą gyvenimą trunkanti našta asmenims ir visuomenėms ir daro neigiamą poveikį žmogiškajam ir nacionaliniam ekonominiam vystymuisi; kadangi dėl to gera mityba yra kertinis visuomenės gerovės akmuo; |
| --- | --- |

AK.

kadangi mityba yra svarbi investicija, nes gera mityba per pirmąsias tūkstantį vaiko gyvenimo dienų yra itin svarbi siekiant visapusiškai realizuoti fizinį, intelektinį ir žmogiškąjį potencialą; kadangi badas ir netinkama mityba daro neigiamą poveikį vaikų gebėjimui mokytis ir priverčia juos nebaigti mokyklos, yra visą gyvenimą trunkanti našta asmenims ir visuomenėms ir daro neigiamą poveikį žmogiškajam ir nacionaliniam ekonominiam vystymuisi; kadangi dėl to gera mityba yra kertinis visuomenės gerovės akmuo;

| AL. | kadangi COVID-19 pandemijos piko metu uždarius mokyklas 370 mln. vaikų neturėjo galimybės gauti saugaus maitinimo mokykloje, dažnai jų vienintelio šilto maisto per dieną, o mokyklų maitinimo programos yra svarbus elementas kovojant su vaikų badu ir įvairių formų netinkama mityba; kadangi dėl maisto trūkumo sutrikdomas visuomenės funkcionavimas, be kita ko, šeimų galimybė leisti savo vaikus į mokyklą, ir, padidėjus stresui šeimoje, gali būti skatinamas smurtas šeimoje ir smurtas dėl lyties; kadangi iš kiekvieno į su mityba susijusias priemones investuoto dolerio galima gauti 16 dolerių grąžą; |
| --- | --- |

AL.

kadangi COVID-19 pandemijos piko metu uždarius mokyklas 370 mln. vaikų neturėjo galimybės gauti saugaus maitinimo mokykloje, dažnai jų vienintelio šilto maisto per dieną, o mokyklų maitinimo programos yra svarbus elementas kovojant su vaikų badu ir įvairių formų netinkama mityba; kadangi dėl maisto trūkumo sutrikdomas visuomenės funkcionavimas, be kita ko, šeimų galimybė leisti savo vaikus į mokyklą, ir, padidėjus stresui šeimoje, gali būti skatinamas smurtas šeimoje ir smurtas dėl lyties; kadangi iš kiekvieno į su mityba susijusias priemones investuoto dolerio galima gauti 16 dolerių grąžą;

| AM. | kadangi, kaip ir kitose humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi srityse, didėjant poreikiams neskiriama pakankamai išteklių, todėl sparčiai didėja finansavimo atotrūkis, o tam reikia pažangesnių ir sistemingesnių metodų, sisteminės pertvarkos siekiant socialiniu požiūriu teisingų maisto sistemų, nes dabartinės mūsų maisto sistemos didina socialinę ir ekonominę nelygybę ir lyčių nelygybę, dėl kurios užkertamas kelias galimybei gauti sveiką, sąžiningą ir tvarią mitybą; |
| --- | --- |

AM.

kadangi, kaip ir kitose humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi srityse, didėjant poreikiams neskiriama pakankamai išteklių, todėl sparčiai didėja finansavimo atotrūkis, o tam reikia pažangesnių ir sistemingesnių metodų, sisteminės pertvarkos siekiant socialiniu požiūriu teisingų maisto sistemų, nes dabartinės mūsų maisto sistemos didina socialinę ir ekonominę nelygybę ir lyčių nelygybę, dėl kurios užkertamas kelias galimybei gauti sveiką, sąžiningą ir tvarią mitybą;

| AN. | kadangi moterys, kaip ūkininkės, kitus asmenis prižiūrintys asmenys ir gamintojos, atlieka svarbų vaidmenį maitindamos pasaulį – jos pagamina 60–80 proc. maisto besivystančiose šalyse, – tačiau turi nevienodas galimybes gauti maisto, išteklių, paslaugų ir turto, kurie padidintų jų našumą ir pajamas; kadangi moterys atlieka 75 proc. neapmokamo priežiūros ir namų ruošos darbo, o moterys kaimo bendruomenėse ir mažų pajamų šalyse priežiūros darbui skiria iki 14 valandų per dieną; |
| --- | --- |

AN.

kadangi moterys, kaip ūkininkės, kitus asmenis prižiūrintys asmenys ir gamintojos, atlieka svarbų vaidmenį maitindamos pasaulį – jos pagamina 60–80 proc. maisto besivystančiose šalyse, – tačiau turi nevienodas galimybes gauti maisto, išteklių, paslaugų ir turto, kurie padidintų jų našumą ir pajamas; kadangi moterys atlieka 75 proc. neapmokamo priežiūros ir namų ruošos darbo, o moterys kaimo bendruomenėse ir mažų pajamų šalyse priežiūros darbui skiria iki 14 valandų per dieną;

| AO. | kadangi lyčių nelygybė turi įtakos darbo pasiskirstymui, dėl to moterims ir mergaitėms tenka neproporcinga ir neapmokama priežiūros našta; |
| --- | --- |

AO.

kadangi lyčių nelygybė turi įtakos darbo pasiskirstymui, dėl to moterims ir mergaitėms tenka neproporcinga ir neapmokama priežiūros našta;

| AP. | kadangi būtina užtikrinti moterų ir mergaičių teisių apsaugą visais lygmenimis ir sudaryti sąlygas priimti sprendimus sprendimų priėmimo procesuose; kadangi klimato kaita ir nelaimės labiausiai paveikia moteris ir mergaites, o dėl didėjančios rizikos jos tampa labiau pažeidžiamos; |
| --- | --- |

AP.

kadangi būtina užtikrinti moterų ir mergaičių teisių apsaugą visais lygmenimis ir sudaryti sąlygas priimti sprendimus sprendimų priėmimo procesuose; kadangi klimato kaita ir nelaimės labiausiai paveikia moteris ir mergaites, o dėl didėjančios rizikos jos tampa labiau pažeidžiamos;

| AQ. | kadangi lyčių nelygybė tiesiogiai veikia mitybą, formuoja maisto dinamiką namų ūkyje ir bendruomenėje taip, kad daromas poveikis tam, kaip moterys ir mergaitės gamina maistą, poveikis galimybei gauti, išgalėti ir teikti maistą, priežiūros ir sveikatos bei sanitarijos paslaugas sau pačioms; ir jos gali susidurti su padidėjusio smurto dėl lyties ir lytinių partnerių smurto rizika; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi lyčių nelygybė tiesiogiai veikia mitybą, formuoja maisto dinamiką namų ūkyje ir bendruomenėje taip, kad daromas poveikis tam, kaip moterys ir mergaitės gamina maistą, poveikis galimybei gauti, išgalėti ir teikti maistą, priežiūros ir sveikatos bei sanitarijos paslaugas sau pačioms; ir jos gali susidurti su padidėjusio smurto dėl lyties ir lytinių partnerių smurto rizika;

| AR. | kadangi panaikinus lyčių atotrūkį tarp ūkininkių ir ūkininkų, žemės ūkio produkcija skurdžiausiuose regionuose galėtų padidėti 2,5 proc. iki 4 proc., o badas pasaulyje sumažėtų 17 proc.; |
| --- | --- |

AR.

kadangi panaikinus lyčių atotrūkį tarp ūkininkių ir ūkininkų, žemės ūkio produkcija skurdžiausiuose regionuose galėtų padidėti 2,5 proc. iki 4 proc., o badas pasaulyje sumažėtų 17 proc.;

| AS. | kadangi šalyse partnerėse 43 proc. žemės ūkio darbo jėgos sudaro moterys, o kai kuriose Azijos ir Užsachario Afrikos šalyse ši procentinė dalis išauga iki 50 proc. ar daugiau, tik mažiau nei 20 proc. žemės ūkio paskirties žemės savininkų yra moterys; |
| --- | --- |

AS.

kadangi šalyse partnerėse 43 proc. žemės ūkio darbo jėgos sudaro moterys, o kai kuriose Azijos ir Užsachario Afrikos šalyse ši procentinė dalis išauga iki 50 proc. ar daugiau, tik mažiau nei 20 proc. žemės ūkio paskirties žemės savininkų yra moterys;

| AT. | kadangi pasaulyje yra 608 mln. šeimos ūkių, kurie užima tarp 70 ir 80 proc. pasaulio žemės ūkio paskirties žemės (t. y. daugiau kaip 90 proc. visų ūkių visame pasaulyje) ir juose pagamina apie 80 proc. pasaulio maisto vertės požiūriu; |
| --- | --- |

AT.

kadangi pasaulyje yra 608 mln. šeimos ūkių, kurie užima tarp 70 ir 80 proc. pasaulio žemės ūkio paskirties žemės (t. y. daugiau kaip 90 proc. visų ūkių visame pasaulyje) ir juose pagamina apie 80 proc. pasaulio maisto vertės požiūriu;

| AU. | kadangi trečdalis pasaulyje pagaminamo maisto yra prarandama arba iššvaistoma; kadangi didesnės pastangos mažinti maisto nuostolius ir švaistymą įgyvendinant žiedinę ekonomiką žemės ūkio gamybos sistemose, taip siekiant padidinti žemės ūkio gamybos tvarumą ir efektyvų išteklių naudojimą, yra labai svarbios sprendžiant maisto stygiaus, netinkamos mitybos problemas ir saugant biologinę įvairovę visame pasaulyje; |
| --- | --- |

AU.

kadangi trečdalis pasaulyje pagaminamo maisto yra prarandama arba iššvaistoma; kadangi didesnės pastangos mažinti maisto nuostolius ir švaistymą įgyvendinant žiedinę ekonomiką žemės ūkio gamybos sistemose, taip siekiant padidinti žemės ūkio gamybos tvarumą ir efektyvų išteklių naudojimą, yra labai svarbios sprendžiant maisto stygiaus, netinkamos mitybos problemas ir saugant biologinę įvairovę visame pasaulyje;

| AV. | kadangi aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo klausimams spręsti reikia ne tik daugiau lėšų, bet ir ryžtingo politinio dėmesio ir pastangų; |
| --- | --- |

AV.

kadangi aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo klausimams spręsti reikia ne tik daugiau lėšų, bet ir ryžtingo politinio dėmesio ir pastangų;

| AW. | kadangi, vis dėlto, kai kurios trečiosios šalys įgyvendina įvairius novatoriškus projektus, pavyzdžiui, Afrikos iniciatyvą „Didžioji žalioji siena“, kuri leidžia plėtoti agroekologinius projektus; |
| --- | --- |

AW.

kadangi, vis dėlto, kai kurios trečiosios šalys įgyvendina įvairius novatoriškus projektus, pavyzdžiui, Afrikos iniciatyvą „Didžioji žalioji siena“, kuri leidžia plėtoti agroekologinius projektus;

| AX. | kadangi Aprūpinimo maistu pasaulyje komitetas yra pirmiausia įtrauki tarptautinė ir tarpvyriausybinė platforma, skirta bendradarbiauti visiems suinteresuotiesiems subjektams, siekiant bendro tikslo užtikrinti aprūpinimą maistu ir mitybą visiems; |
| --- | --- |

AX.

kadangi Aprūpinimo maistu pasaulyje komitetas yra pirmiausia įtrauki tarptautinė ir tarpvyriausybinė platforma, skirta bendradarbiauti visiems suinteresuotiesiems subjektams, siekiant bendro tikslo užtikrinti aprūpinimą maistu ir mitybą visiems;

| AY. | kadangi 2017 m. gruodžio 20 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė projektą, pagal kurį 2019–2028 m. paskelbė Jungtinių Tautų šeimos ūkių dešimtmečiu; |
| --- | --- |

AY.

kadangi 2017 m. gruodžio 20 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė projektą, pagal kurį 2019–2028 m. paskelbė Jungtinių Tautų šeimos ūkių dešimtmečiu;

| AZ. | kadangi pagal FAO Tarptautinę sutartį dėl maisto ir žemės ūkio paskirties augalų genetinių išteklių 2004 m. buvo nustatytos ūkininkų teisės, tačiau kadangi intelektinės nuosavybės taisyklės joms dažnai prieštarauja, kyla pavojus vietos, tradicinėms ir vietinėms sėklų sistemoms; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi pagal FAO Tarptautinę sutartį dėl maisto ir žemės ūkio paskirties augalų genetinių išteklių 2004 m. buvo nustatytos ūkininkų teisės, tačiau kadangi intelektinės nuosavybės taisyklės joms dažnai prieštarauja, kyla pavojus vietos, tradicinėms ir vietinėms sėklų sistemoms;

| BA. | kadangi aktyvus ES vaidmuo kovojant su maisto stygiumi labai svarbus, nes ji teikia beveik pusę pasaulinės oficialios paramos vystymuisi (OPV); |
| --- | --- |

BA.

kadangi aktyvus ES vaidmuo kovojant su maisto stygiumi labai svarbus, nes ji teikia beveik pusę pasaulinės oficialios paramos vystymuisi (OPV);

Aprūpinimas maistu ir mityba – svarbiausias atsigavimo po COVID-19 aspektas

| 1. | yra sunerimęs dėl to, jog mūsų pažanga yra nepakankama, kad iki 2025 m. pasiektume mitybos tikslus arba iki 2030 m. panaikintume badą, kaip nurodyta 2-ajame DVT – panaikinti badą; primena, kad pasaulyje vėl didėja badas ir maisto stygius; su nerimu pažymi, jog gali būti, kad apytiksliai 660 mln. žmonių iki 2030 m. ir toliau badaus, taip pat dėl COVID-19 pandemijos pasekmių; primena, kad reikia imtis ryžtingų veiksmų, visų pirma, dėl galimybių gauti maisto skirtumų, greičiau daryti pažangą siekiant tikslo panaikinti badą; primena, kad pagal visas politikos sritis visų formų netinkamos mitybos panaikinimui ir 2-ajam DVT turėtų būti teikiamas prioritetas, ypač daug dėmesio skiriant labiausiai pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad maisto sistemos turi atlikti pagrindinį vaidmenį panaikinant skurdą ir pasiekiant 1-ąjį DVT, jos taip pat turi padėti išspręsti netinkamos mitybos ir persivalgymo bei nepakankamos mitybos problemą, kuri turės esminę reikšmę siekiant su 3-iuoju DVT susijusių sveikatos uždavinių; pažymi, kad, siekiant 6-ojo DVT, nebus įmanoma tvariai valdyti vandens išteklių, jei žemės ūkis neatliks pagrindinio vaidmens, ir kad tvarios žvejybos valdymas yra labai svarbus išsaugant ir tvariai naudojant vandenynus ir jūras bei siekiant 14-ojo DVT; todėl primena, kad maisto sistemose platesniąja prasme taip pat turi atsispindėti mūsų įsipareigojimai dėl tvaraus vartojimo ir gamybos (12-ąjį DVT), taip pat įsipareigojimai prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo srityje (13-ąjį DVT) ir apsaugant, atkuriant ir tvariai naudojant žemės ekosistemas (15-ąjį DVT); |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad mažos apimties žvejyba atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį užtikrinant aprūpinimą maistu ir mitybą; pabrėžia, kad tausios žvejybos partnerystės susitarimai turi atitikti geriausias turimas mokslines rekomendacijas ir neturi nei pakenkti vietos apsirūpinimo maistu saugumui, nei kelti grėsmės mažos apimties žvejams ES nepriklausančiose šalyse dėl to, kad jie turėtų tiesiogiai konkuruoti su ES laivais; ragina suderinti susitarimus su Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m. ir su ES aplinkosaugos įsipareigojimais bei Bendros žuvininkystės politikos tikslais stiprinant sektorinę paramą ir tvarumo nuostatas dėl pertekliaus, išmetimo į jūrą ir atsargumo principo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemija, dėl kurios kilo ekonomikos krizė ir buvo uždarytos sienos, taip pat dabartinis konfliktas Ukrainoje atskleidė pasaulinės maisto sistemos pažeidžiamumą; pažymi ir primena Europos Komisijai ir valstybėms narėms apie tai, kad svarbu sukurti tvirtesnius trumpalaikės, vidutinės trukmės ir ilgalaikės politikos ryšius siekiant užtikrinti ekonomikos gaivinimo po COVID-19 planų integruotumą kartu atkreipiant ypatingą dėmesį į pažeidžiamiausias grupes, pavyzdžiui, vaikus, jaunimą, moteris, vyresnio amžiaus žmones ir vietinius žmones; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina ES užtikrinti besivystančių šalių teisę į maistą ir apsirūpinimą maistu, nes tai yra priemonė mitybos saugumui, skurdo mažinimui ir įtraukios, tvarios ir sąžiningoms pasaulinėms tiekimo grandinėms ir tvaresnėms maisto sistemoms užtikrinti; taip pat tai padeda remti vietos ir regionų rinkas, moterims ir šeimos ūkiams skirti ypatingą dėmesį, siekiant įperkamo ir prieinamo maisto tiekimą ir didesnį socialinės apsaugos tinklą, taip siekiant užtikrinti, kad pažeidžiamiausi žmonės toliau galėtų gauti maisto net ir nepaprastosios padėties atveju arba per krizę; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad Ukraina ir Rusija yra svarbūs pasaulinės maisto eksporto rinkos dalyvės; todėl nemažai šalių, kuriose badauja daug žmonių, Ukraina ir Rusija turi neproporcingą poveikį, nes jos didžiąją dalį savo kviečių importuoja iš Ukrainos arba Rusijos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis vyriausybės turėtų vengti eksporto draudimų ir turėtų nustatyti priemones, kuriomis būtų remiamas žemės ūkio rinkų restruktūrizavimas ir jų reguliavimas, didinant jų skaidrumą ir nustatant naujas taisykles, kad būtų užkirstas kelias pernelyg didelėms finansinėms spekuliacijoms, dėl kurių maisto kainų svyravimas, ypač karo sąlygomis, gali dirbtinai padidinti didmenines kainas ir lemti rinkos nepastovumą ir ypač paveikti besivystančias šalis ir pažeidžiamiausius gyventojus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | griežtai smerkia finansinę spekuliaciją žemės ūkio ir maisto produktais ir ragina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymus, kaip sustabdyti šį spekuliavimą, visų pirma, karo atveju, užtikrinti rinkos ir žemės ūkio gamybos stabilumą; atitinkamai primena, kad struktūrinis tarptautinių žemės ūkio rinkų nestabilumas kelia grėsmę aprūpinimui maistu pasaulyje ir daugelio besivystančių šalių politiniam stabilumui; ragina Komisiją ir valstybes nares remti tarptautines taisykles, kuriomis siekiama sustabdyti finansines spekuliacijas žemės ūkio ir maisto prekėmis ir spekuliacinę praktiką; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad teisė į maistą yra žmogaus teisė; ragina imtis išsamių ir ryžtingų ES veiksmų, kurie padėtų visapusiškai ir pažangiai įgyvendinti šią teisę, – ji padeda užtikrinti visų žmonių apsirūpinimą maistu; yra labai susirūpinęs dėl to, kad per pastaruosius kelerius metus labai padidėjo maisto stygius; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad dėl energetikos krizės ir nepalankių klimato reiškinių prieš karą Ukrainoje pasaulinėje rinkoje pakilo žemės ūkio prekių kainos, ir, atsižvelgdamas į tai, ragina teikti didesnę ir veiksmingesnę pagalbą maistu siekiant geriau susieti skubią pagalbą ir ilgalaikius sprendimus; visų pirma, ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares padidinti savo indėlį į Pasaulio maisto programą ir veiksmus, kuriais siekiama pertvarkyti mūsų maisto sistemas, remiant žemės ūkio gamybos ir perdirbimo įvairovę ir kokybę šalyse partnerėse, taip pat imtis priemonių, kuriomis siekiama kovoti su struktūriniu skurdu ir išliekančia nelygybe – pagrindinėmis maisto stygiaus priežastimis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | susirūpinęs pažymi, kad Rusijos invazija į Ukrainą padarys nepaprastai didelį poveikį plačiąja prasme ir dar labiau padidins jau esamą maisto stygių ir COVID–19 pandemijos poveikį; su dar didesniu susirūpinimu pažymi, kad Ukraina yra svarbi tokių pagrindinių maisto produktų kaip kviečiai, kukurūzai ir augaliniai aliejai gamintoja; ragina Komisiją parengti esmines aprūpinimo maistu priemones ir taikyti jas trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais; primena, jog ES turi užtikrinti, kad teisė į maistą visiems nebūtų rinkos prekė; primena, kad nepriteklius yra kelios galimos pasekmės, kurias reikia rimtai vertinti kaip karo padarinius, kurie atsiras pasaulio lyderiams nesiėmus atsakomųjų priemonių; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad iš karo Ukrainoje matyti, kokiu mastu mažas pajamas gaunančios šalys yra priklausomos nuo pasaulinės rinkos pagrindinių maisto produktų tiekimo požiūriu, šių šalių apsirūpinimas maistu grindžiamas keliomis grūdus eksportuojančiomis šalimis, todėl tokios šalys yra ypač pažeidžiamos dėl rinkos sutrikimų ir padidėjusių kainų; primena, kad 14 šalių, kuriose gyventojai gauna mažas arba mažesnes nei vidutines pajamas, kad išmaitintų savo gyventojus, daugiau nei 50 proc. joms reikalingų kviečių importuoja iš Rusijos ir Ukrainos, o kai kuriose iš jų jau atsiranda bado požymių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad nuo maisto importo iš Ukrainos ir Rusijos Federacijos priklausančios šalys, siekdamos sušvelninti konflikto sukeltus sukrėtimus ir išlikti atsparios, turėtų įvairinti savo maisto tiekimo šaltinius ir atsigręžti į kitas eksportuojančias šalis, pasikliauti turimais maisto ištekliais arba didinti savo vidaus gamybos bazės įvairovę; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES ir jos valstybes nares nedelsiant pašalinti finansavimo trūkumą, susijusį su 2022 m. JT humanitarinės pagalbos prašymais rytų Afrikai ir Artimiesiems Rytams, nes dabar 99 proc. šiems dviem regionams skiriamo finansavimo nepakanka; primena, kad Pasaulio maisto programa dėl finansavimo trūkumo, padidėjusių kainų ir sumažėjusios produktų pasiūlos rinkose, be kita ko, ir dėl karo Ukrainoje jau turėjo sumažinti pabėgėliams ir kitiems pažeidžiamiems gyventojams skiriamas porcijas Rytų Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad su plačiais užmojais finansuojamos maisto ir mitybos programos turėtų būti ekonomikos gaivinimo po pandemijos planų pagrindas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai ragina ES savo tarptautinėse vystymosi programose pirmenybę teikti maistui ir tvariam žemės ūkiui ir užtikrinti vietos bendruomenių ir organizacijų prieigą prie finansavimo; ragina ES investuoti į priemones ir intervencines programas užmezgant partnerystes su besivystančiomis šalimis ir šiomis priemonėmis ir programomis suteikti prieigą prie įvairaus, įperkamo, saugaus, tvaraus ir pakankamai maistingo maisto, nes investicijos į maistą ir mitybą yra pagrindinis elementas kuriant žmogiškąjį kapitalą, užtikrinant konkurenciją ir siekiant DVT; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad politika turi būti vykdoma atsižvelgiant į konkrečias šalis, poreikius ir aplinkybes, nes maisto sistemos yra labai skirtingos; primena, kad pirmenybę reiktų teikti vietos maisto produktų gamybai: finansuojant smulkiuosius ūkininkus, saugant žmogaus teises, stiprinant šeimos žemės ūkio sistemas, kooperatyvus ir regionines tiekimo grandines; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad smulkieji ūkininkai yra pagrindiniai maisto gamintojai besivystančiose šalyse, atliekantys pagrindinį vaidmenį šių šalių apsirūpinimo maistu ir mitybos srityse; ragina ES, skiriant savo paramą vystymuisi, ypač remti ir įgalinti smulkiuosius ūkius, šeimų ūkininkavimą ir kooperatyvus, kartu daug dėmesio skiriant deramam darbui; pažymi, kad smulkiųjų žemės ūkio produkcijos gerinimas prisideda prie didesnio maisto kiekio pasaulinėje rinkoje, todėl sumažėja maisto kainos ir užtikrinama geresnė mityba; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena, kad vietos ūkininkavimo tradicijos, kurias papildo šiuolaikinės technologijos, gali padėti padidinti sveiko ir maistingo maisto gamybos mastą; mano, kad besivystančios šalys turėtų turėti galimybę apsaugoti savo viešąją žemės ūkio politiką; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad vietos maisto gamyba ir vietos vartojimas, kuriuo remiami smulkieji ūkiai ir užtikrinamos sąžiningos kainos gamintojams ir vartotojams, mažina šalių priklausomybę nuo importo ir jų pažeidžiamumą dėl tarptautinių kainų svyravimų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad strateginės investicijos į tvarią žemės ūkio praktiką gali atlikti labai svarbų vaidmenį užtikrinant atsparesnes ir tvaresnes žemės ūkio maisto produktų sistemas; primygtinai reikalauja, kad ES investicijos atitiktų Darbotvarkę iki 2030 m., Paryžiaus klimato susitarimą ir Biologinės įvairovės konvenciją; palankiai vertina ir skatina ES investicijas į partnerystes su besivystančiomis šalimis agroekologijos, agrarinės miškininkystės ir pasėlių įvairinimo srityje ir pakartoja, kad ES remiamos investicijos į žemės ūkį, miškininkystę ar žuvininkystę arba į įmones, kurios daro poveikį dirvožemiui, pievoms, miškams, vandeniui ar jūrai, be kita ko, turi atitikti FAO ir Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto Neprivalomas atsakingo žemės, žuvininkystės ir miškų išteklių valdymo gaires, kuriomis atsižvelgiama į nacionalinį aprūpinimą maistu (VGGT), ir FAO ir Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto Atsakingo investavimo į žemės ūkio ir maisto sistemas principus; remia Europos finansavimą gamintojams ir žemės ūkio maisto produktų įmonėms, kad jie galėtų vykdyti būtinas investicijas siekiant atitikti rizikos Veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų sistemos (RVASVT) reikalavimus, įgyvendindami priemones, skirtas bet kokiai galimai aprūpinimo maistu rizikai pašalinti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad trumpos tiekimo grandinės turi didelį potencialą sprendžiant dabartines maisto sistemos problemas, ir primena, kad klimatą tausojantis žemės ūkis apima, be kita ko, priklausomybės nuo iškastinio kuro energijos, įskaitant cheminių pesticidų ir trąšų naudojimą, mažinimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina visas iniciatyvas, kuriomis siekiama įgyvendinti ar stiprinti žemės ūkio politiką nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu ir kuriomis siekiama užtikrinti didesnį apsirūpinimo maistu savarankiškumą, taip pat skatina besivystančias šalis pereiti prie didesnio savarankiškumo, suteikiant ūkininkams atsakomybę ir nepriklausomumą kuriant tvarias žemės ūkio maisto produktų sistemas ir savarankiškesnes gamybos sistemas; ragina žemės ūkio srityje labiau stengtis visų pirma užtikrinti besivystančių šalių teisę į apsirūpinimo maistu saugumą, papildomai užtikrinti jų teisę į apsirūpinimo maistu savarankiškumą (20), taip pat stiprinti jų gebėjimą patenkinti savo gyventojų mitybos poreikius; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad svarbu apsaugoti ir skatinti vietos bendruomenių teisę naudotis gamtos ištekliais, pvz., žeme ir vandeniu, ir juos kontroliuoti; apgailestauja dėl to, kad daugelyje besivystančių šalių labai paplitęs žemės grobimas; atkreipia dėmesį į tai, kad tai yra žiauri praktika, kenkianti apsirūpinimo maistu saugumui ir apsirūpinimo maistu savarankiškumui, ir ji kelia pavojų kaimo bendruomenėms; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad, pavyzdžiui, ganymo teisės ir bendruomeninės ganyklos yra tradicinės žemės naudojimo teisės, grindžiamos bendrąja teise, o ne teisiškai įtvirtintomis nuosavybės teisėmis; vis dėlto, pabrėžia esminę šių bendrųjų teisių apsaugos svarbą kaimo gyventojams; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina spręsti socialinės įtampos tarp įsitvirtinusių žemės ūkiu besiverčiančių gyventojų ir klajoklių ganykline gyvulininkyste besiverčiančių bendruomenių problemą, ypač regionuose, kuriuose persipina etniniai ir religiniai konfliktai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | yra labai susirūpinęs dėl didelės besivystančių šalių priklausomybės nuo maisto importo, visų pirma iš Europos Sąjungos, ypač kai importuojami subsidijuojami produktai, dėl kurių mažos kainos sukuriama žalinga konkurencija vietos nedidelio masto žemės ūkio sektoriui; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad reikia apsaugoti ūkininkų teises išlaikyti genetinius išteklius siekiant užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą ir prisitaikyti prie klimato kaitos; ragina Komisiją, atsižvelgiant į savo pagalbos vystymuisi ir prekybai ribas ir investavimo politiką, remti ūkininkavimo sistemas, kurios atitinka Tarptautinę sutartį dėl augalų genetinių išteklių maisto pramonei ir žemės ūkiui (ITPGRFA), pagal kurią apsaugomos ūkininkų teisės išlaikyti, kontroliuoti, apsaugoti ir gerinti sėklas ir tradicines žinias; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad reikia nuosekliai bendradarbiauti su šalimis, tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis, privačiuoju sektoriumi, ūkininkais ir smulkiaisiais ūkininkais, taip pat vietos pilietine visuomene ir vietos bendruomenėmis, siekiant remti konkrečių aplinkybių, įgyvendinamų ir patikimų nacionalinių mitybos tikslų rengimą, įgyvendinimą ir stebėseną; pripažįsta pagrindinį pilietinės visuomenės vaidmenį ieškant smulkiųjų žemės savininkų ūkininkų ir suteikiant jiems mokymą, išteklius, galimybę patekti į rinkas ir vertės grandines; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad itin svarbu teikti pirmenybę gimdyvių ir kūdikių mitybos poreikiams, kad būtų užtikrintas tvirtas ir patikimas aprūpinimas maistu, ir ragina Komisiją ir valstybes nares remti besivystančių šalių nacionalines valdžios institucijas integruojant mitybos paslaugas į sveikatos priežiūros sistemas, siekiant spręsti visų formų netinkamos mitybos problemą ir užtikrinti mitybos paslaugų tęstinumą, visų pirma, ankstyvą ūmios netinkamos mitybos ir kūdikių bei mažų vaikų maitinimo atvejų nustatymą ir bendruomeninį valdymą, taip pat susijusias motinų mitybos programas; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina SUN judėjimo pasiekimus ir veiklą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina ES apsaugoti smulkiųjų gamintojų prieigą prie žemės ir kitų išteklių ir jų kontrolę, įskaitant ūkininkų sėklas, prieigą prie vandens, taip pat prieigą prie infrastruktūros, per kurią kaimo bendruomenės susiejamos su teritorinėmis rinkomis, įskaitant miesto teritorijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina ES užtikrinti tinkamą žinių ir techninių inovacijų finansavimą ir bendrą kūrimą vykdant tyrimus, kuriuose dalyvauja ūkininkai, įskaitant paramą smulkiųjų gamintojų organizacijoms ir moterų asociacijoms bei jų kolektyvinio perdirbimo ir rinkodaros veiklai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją palaikyti glaudžius ryšius su partnerėmis šalimis, siekiant keistis žemės ūkio žiniomis; atkreipia dėmesį į Europos žemės ūkio sektoriaus ekspertines žinias ir pabrėžia, kad reikia teikti pirmenybę partnerystei žemės ūkio mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, be kita ko, įgyvendinant programą „Europos horizontas“, ir skatinti atsakingas bei etiškas inovacijas siekiant propaguoti tvarią žemės ūkio praktiką, kad būtų padidintas derlius ir ūkių produkcija; atsižvelgdamas į tai ragina labiau pasikliauti tradicinėmis vietos žiniomis vykdant teisingą pertvarką, ypač susijusiomis su žemės ūkio praktika, žuvininkyste ir miškų apsauga, ir taip suteikti daugiau galių vietos žmonėms ir bendruomenėms; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į teigiamus biudžeto paramos rezultatus, kaip matyti iš 6-osios pažangos ataskaitos dėl mitybos veiksmų plano, kuris naudojamas kaip tvarių, paveiktų ir šaliai svarbių investicijų į mitybos sektorių mechanizmas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina ES pasaulinius ir nacionalinius mitybos tikslus įtraukti į atitinkamas vystymosi programas ir šalių strategijas; ragina ES ir jos valstybes nares sutelkti ilgalaikių finansinių investicijų aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo ir tvaraus žemės ūkio, žvejybos ir akvakultūros srityse ir paskatinti partneris šalis iš savo nacionalinių biudžetų skirti daugiau investicijų į šį sektorių; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primygtinai ragina ES savo tarptautinėse vystymosi programose, kurios vykdomos su partnerėmis šalimis, pirmenybę teikti apsirūpinimo maistu saugumui, biologinės įvairovės apsaugai ir tvariam žemės ūkiui ir atsižvelgti į jų konkrečius vietos poreikius, sykiu užtikrinant vietos bendruomenėms ir organizacijoms galimybes gauti finansavimą; ragina ES ir jos valstybes nares, dalyvaujant pilietinei visuomenei, įvertinti ir stebėti ES investicijas siekiant užtikrinti, kad jomis būtų konkrečiai kovojama su skurdu ir maisto stygiumi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į ES vaidmenį sudarant sąlygas pertvarkyti pasaulines maisto sistemas, kad jos taptų atsparesnės, tvaresnės ir teisingesnės; pabrėžia, kad strategija „Nuo ūkio iki stalo“ yra plataus užmojo ES politikos sistema, kuria skatinama tvaresnė bei atsparesnė ES žemės ūkio maisto produktų sistema ir remiamas visuotinis bei teisingas perėjimas prie tvarių žemės ūkio maisto produktų sistemų, kurios neštų naudą žmonėms, gamtai ir padėtų augti ekonomikai ir kurias taikant būtų išsaugomi gamtos ištekliai pagal Biologinės įvairovės strategijos tikslus; primena, kad strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ paskirtis yra sumažinti ūkininkų priklausomybę nuo išorės produkcijos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares išlaikyti visapusišką įsipareigojimą tarptautiniu lygmeniu imtis veiksmų klimato ir biologinės įvairovės srityje, įgyvendinant Žaliąjį kursą ir strategiją „Nuo ūkio iki stalo“, ir atitinkamai įgyvendinti IPCC rekomendacijas siekiant prisitaikyti prie klimato kaitos, visų pirma, atsižvelgiant į pandemijos sukeltą krizę ir karą Ukrainoje, – tai parodo pasaulinės maisto rinkos pažeidžiamumą sukeliant sutrikimus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primygtinai ragina Komisiją sparčiau stengtis padėti partnerėms šalims iki 2025 m. 7 mln. sumažinti sutrikusios raidos vaikų iki penkerių metų skaičių, kaip įsipareigota ES mitybos veiksmų plane; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Europos Sąjungą toliau remti partneres šalis atkuriant galimybę mokyklinio amžiaus vaikams gauti įvairaus ir maistingo maisto, įgyvendinant maitinimo mokyklose programas, sykiu skatinant vietos lygmeniu tvariai gaminti maistą ir ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiausiems vaikams; be to, atkreipia dėmesį į viešųjų pirkimų programų naudą skatinant viešąją paramą vykdant pirkimus iš smulkiųjų ūkininkų ir vietos gamintojų, kai tiekiami ir išdalijami maistingi maisto produktai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina Europos Komisijos ir kelių valstybių narių paramą Mokyklos maisto koalicijai, kuri buvo pradėta po aukščiausio lygmens susitikimo maisto sistemų klausimais; pažymi, jog svarbu užtikrinti, kad su mityba susiję metodai besivystančiose šalyse būtų susieti su mitybos ir kitomis sveikatos priemonėmis; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena, kad iki 811 mln. žmonių pasaulyje badauja ir kad apie 2 mlrd. žmonių nuolat prastai maitinai, ypač Užsachario Afrikoje ir Azijoje, jiems trūksta vitaminų ir mineralų; primena, kad šios pasekmės daro itin neigiamą poveikį vaikams per pirmąjį 1 000 gyvenimo dienų, nes jei jiems trūksta esminių maistinių mikroelementų, pavyzdžiui, vitamino A, geležies arba cinko, šios pasekmės išlieka visam gyvenimui, todėl sulėtėja augimas ir pažeidžiami protiniai gebėjimai, o tai daro įtaką ne tik asmenims, bet ir visai ekonomikai; todėl pažymi, kad alkis ir netinkama mityba yra vienos iš didžiausių kliūčių raidai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina aukščiausiojo lygio susitikime mitybos reikšmės ekonomikos augimui klausimais prisiimtą ES įsipareigojimą 2021–2024 m. laikotarpiu investuoti 2,5 mlrd. EUR į kovą su netinkama mityba; primygtinai ragina ES imtis vadovaujamojo vaidmens siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad COVID-19 pandemija atskleidė sąsajas tarp žmonių, augalų ir gyvūnų sveikatos, aplinkos būklės ir apsirūpinimo maistu saugumo; atkreipia dėmesį į tai, kad ligos, kuriomis serga gyvūnai ir augalai, toliau trikdo apsirūpinimą maistu, nes nutraukia pasaulinį maisto tiekimą; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares derinti veiksmus su tarptautine bendruomene, remiantis principu „Viena sveikata“, siekiant pakeisti maisto sistemų struktūrą, padidinti jų atsparumą ir užtikrinti visiems geresnę sveikatą ir apsirūpinimą maistu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primena, kad iš mokslinių tyrimų matyti, jog maisto sistemų pertvarkymas galėtų padėti susigrąžinti 12 trln. JAV dolerių, kurie pasaulyje išleidžiami „paslėptoms“ maisto išlaidoms ir kad dalies šių lėšų nukreipimas į kitas sritis galėtų padėti užkirsti kelią toliau aplinkai daromai žalai ir žmonių sveikatai, be to, tai galėtų paskatinti prisiimti daugiau įsipareigojimų prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimo srityje atsižvelgiant į valstybių narių ir vadovų raginimus per Glazge surengtą COP 26; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primena, kad dėl klimato kaitos bus daromas vis didesnis spaudimas maisto gamybai ir prieigai prie jo, ypač pažeidžiamuose regionuose, taip pakenkiant apsirūpinimui maistu ir mitybai; atkreipia dėmesį į IPCC 2022 m. ataskaitos išvadas, pagal kurias dėl visuotinio atšilimo palaipsniui silpnės dirvožemio būklė ir ekosistemos veikla, pvz., apdulkinimas, išaugs kenkėjų ir ligų spaudimas ir sumažės jūrų gyvūnijos biomasė, o tai kenkia derlingumui daugumoje sausumos ir vandenynuose esančių regionų; palankiai vertina IPCC rekomendacijas prisitaikyti prie klimato kaitos skatinant agroekologinius principus ir praktiką, agrarinę miškininkystę, bendruomenių vykdomą prisitaikymą prie klimato kaitos, ekosistemomis pagrįstą žvejybos ir akvakultūros valdymą, taip pat kitus metodus, kurie dera su gamtiniais procesais ir kuriais prisidedama prie apsirūpinimo maistu saugumo, mitybos, sveikatos ir gerovės; |
| --- | --- |

46.

Atsparumo būsimiems sukrėtimams didinimas

| 47. | primena, kad didinant atsparumą reikia reaguoti į vis dažnesnius ir intensyvesnius konfliktus ir gaivalines nelaimes, visų pirma, sausras, ciklonus ir potvynius, taip pat sveikatos krizes, biologinės įvairovės nykimą, struktūrinę nelygybę ir ekonominius sukrėtimus, – visa tai dažnai daro daugialypį sudėtinį poveikį pažeidžiamiausiems asmenims; pabrėžia, kad strateginės investicijos į tvarią žemės ūkio praktiką gali atlikti labai svarbų vaidmenį užtikrinant atsparesnes ir tvaresnes žemės ūkio maisto produktų sistemas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | primygtinai ragina ES skatinti nuspėjamą, konkretų ir tikslingą numatomų ir ankstyvų veiksmų finansavimą, siekiant spręsti užkirsti kelią maisto stygiui, sumažinti jo poveikį ir skirti daugiau dėmesio vietos lygmens prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo jai iniciatyvoms ir jų finansavimui; ragina ES stiprinti gyvenimo kokybės gerinimo programas siekiant remti apsirūpinimą maistu ir užtikrinti žmonių gebėjimus gauti lėšų pragyvenimui ir jas išlaikyti, gerinti savo ir ateities kartų gerovę; primygtinai ragina ES apsaugoti smulkiųjų gamintojų prieigą prie žemės ir kitų išteklių ir jų kontrolę, įskaitant ūkininkų sėklas, infrastruktūrą, per kurią kaimo bendruomenės susiejamos su teritorinėmis rinkomis, įskaitant miesto teritorijas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atkreipia dėmesį į tai, kad aprūpinimas maistu daro teigiamą poveikį visų gyventojų atsparumui ir padeda išgyventi sukrėtimus, ekstremalius įvykius ir ilgalaikes krizes; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją peržiūrėti esamus krizių įveikimo planus, ypač atsižvelgiant į maisto produktų gamybą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pažymi, kad prisitaikymo prie klimato kaitos strategija turėtų būti siekiama sumažinti maisto nuostolius ir švaistymą; primena, kad mažiausiai išsivysčiusios šalys ir mažas pajamas gaunančios šalys demonstruoja didelį maisto švaistymo mažinimo potencialą dėl didesnių investicijų į saugojimo, pakavimo ir transporto infrastruktūrą; pabrėžia žiedinės ekonomikos įgyvendinimo žemės ūkio gamybos sistemose svarbą siekiant padidinti jų tvarumą ir efektyvų išteklių naudojimą bei kiek įmanoma sumažinti maisto nuostolius ir švaistymą; ragina Europos Komisiją ir visas valstybes nares parengti ir įgyvendinti maisto švaistymo prevencijos programas, kurios apimtų trumpų maisto tiekimo grandinių, mažinančių maisto atliekų susidarymo riziką, skatinimą; pabrėžia, kad svarbu sukurti ir atnaujinti pasaulinę duomenų bazę, prieinamą kompetentingoms institucijoms, kurioje būtų registruojamos tiekimo atsargos, ypač javų atsargos, siekiant sukurti pagrindą sistemai, kuria būtų užtikrinamas nuolatinis tinkamo lygmens aprūpinimas maistu ir kuo labiau sumažintas maisto švaistymas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad aprūpinimas maistu priklauso nuo to, ar bus pasiekti klimato srities tikslai, kovojama su biologinės įvairovės nykimu ir užtikrinamos sveikos sausumos, pakrančių ir jūrų ekosistemos, todėl labai svarbu kovoti su tarša plastiku ir pasklidaisiais išmetamaisiais teršalais; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad biodegalų gamyba turi poveikį apsirūpinimui maistu, nes dėl jos žemės ūkio produktai, pvz., grūdai, sojos, rapsų aliejus, kukurūzai ir cukranendrės, nukreipiami ne maisto, o biodegalų gamybai; mano, jog labai svarbu užtikrinti, kad biodegalų politika būtų lankstesnė ir geriau suderinta tarptautiniu lygmeniu, optimizuojant maisto produktų naudojimą, kartu pasinaudojant stabilizuojančiu šios alternatyvios galimybės rinkoje potencialu; ragina ES pirmenybę teikti maisto gamybai, o ne biodegalų gamybai iš pasėlių, kartu laikantis atliekų hierarchijos ir atsižvelgiant į pakopinį principą, kad būtų užtikrintas papildomas maisto tiekimas ir stabilizuotos pasaulinės maisto prekių rinkos; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atkreipia dėmesį į Afrikos ir Europos strateginių ryšių svarbą, remiantis Afrikos Sąjungos (AS) ir ES kaimo vietovių transformacijos veiksmų darbotvarkėje padaryta pažanga; primena 2020 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES ir Afrikos bendradarbiavimo saugumo srityje Sahelio regione, Vakarų Afrikoje ir Somalio pusiasalyje, kurioje priminta, kad maisto stygius dažnai yra pagrindinė terorizmo ir ginkluotų konfliktų priežastis; todėl ragina visapusiškai integruoti humanitarinio, vystymosi ir taikos ryšio požiūrį į trečiųjų šalių saugumo strategijas, kuriose reikalaujama remti pagrindinių paslaugų teikimą, įskaitant apsirūpinimą maistu, įskaitant vietos bendruomenių dalyvavimą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | primena, kad Didžiosios žaliosios Afrikos Sahelio sienos iniciatyva siekiama iki 2030 m. atkurti 100 mln. hektarų dabartinės nualintos žemės, izoliuoti 250 mln. tonų anglies ir sukurti 10 mln. darbo vietų kaimo vietovėse, ir visa tai turėtų padėti siekti 15 iš 17 darnaus vystymosi tikslų, sumažinti skurdą ir alkį, stiprinti atsparumą klimato kaitai vietos lygmeniu, gerinti sveikatą ir gerovę, kurti darbo vietas ir skatinti ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina ES teikti daugiau paramos nacionalinėms socialinės apsaugos sistemoms, įskaitant grynųjų pinigų principu grindžiamą į sukrėtimus reaguojančią socialinę paramą, siekiant spręsti pajamų nelygybės problemą atsižvelgiant į konfliktus ir laikantis žalos nedarymo principo, ir apsaugoti maisto prieinamumą pažeidžiamiausiems žmonėms padidinant jų perkamąją galią; |
| --- | --- |

56.

| 57. | remia finansinės priemonės sukūrimą, siekiant padėti Afrikos šalims pašalinti dabartinį finansavimo trūkumą ir skubiai parengti socialinės apsaugos planus, nepaisant to, ar tai daroma per būsimą pasaulinę darbo vietų kūrimo ir socialinės apsaugos programą ar sukuriant pasaulinį socialinės apsaugos fondą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad svarbu remti ir skatinti dalijimąsi žiniomis ir tarpusavio mokymąsi, pvz., ūkininkų tarpusavio ir verslo įmonių tarpusavio, gamybos, perdirbimo ir rinkodaros srityse; atkreipia dėmesį į didelę žemės ūkio ir maisto sektoriaus svarbą ekonomikai ir užtikrinant deramas ir tvarias darbo galimybes kaimo vietovėse; pabrėžia, kad tai dažniausiai būdinga smulkiesiems ūkiams ir šeimos ūkiams; pažymi, kad svarbu skatinti ir stiprinti įvairias priemones, kuriomis būtų remiamas produktų kokybės gerinimas, jų įvairovės didinimas, tvarus žemės ūkio praktikos modernizavimas, saugios darbo sąlygos ir priemonės, skirtos ūkininkų atsparumui didinti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pažymi, kad dėl lyčių nelygybės ribojamas žemės ūkio našumas ir veiksmingumas, o tai kenkia vystymuisi; primena, kad moterų ir mergaičių įgalėjimas yra labai svarbus mitybai, sveikatos išsaugojimui, aprūpinimui maistu ir atsparumo didinimui; atkreipia dėmesį į tai, kad moterų ir mergaičių įgalėjimas kaip ir anksčiau yra iššūkis žemės ūkio sektoriui bei aprūpinimo maistu ir mitybos saugumui; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares remti moterų verslumą, užimtumą bei politinį atstovavimą ir užtikrinti moterų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese, susijusiame su šia sritimi, įskaitant diskriminuojamoms mažumoms priklausančias moteris; |
| --- | --- |

59.

| 60. | primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares, visų pirma teikiant paramą vystymuisi, padėti kovoti su diskriminacija, su kuria moterys susiduria, visų pirma dėl ūkininkių galimybės naudotis žeme, gamybos ištekliais ir finansinėmis paslaugomis; primena, kad, pvz., Afrikoje, beveik pusę žemės ūkio darbų atlieka moterys, o moterys ūkininkės dažniausiai turi smulkius arba natūrinius ūkius ir neturi reikiamų galimybių naudotis informacija, kreditu, žeme, ištekliais arba technologijomis; ragina skatinti moterų ir mergaičių paveldėjimo teises ir ragina ES remti šalis partneres, visų pirma siekiant, kad jos pripažintų moterų visapusiškas žemės naudojimo teises; primygtinai ragina Europos Komisiją ir valstybes nares skatinti transformatyvius požiūrius į lytį, kurių būtų laikomasi žemės ūkio, žuvininkystės srityse ir maisto sistemų atžvilgiu šiuo tikslu stiprinant kaimo vietovių moterų gebėjimus, vykdant konkrečias politines reformas sąžiningesnių žemės naudojimo įstatymų, taip pat įgyvendinant konkrečias iniciatyvas, orientuotas į ekonominį įgalėjimą ir prieigą prie finansų, kaip nurodyta III lyčių lygybės veiksmų plane; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pažymi, kad kaimo vietovių moterys, nepaisant struktūrinių trūkumų, pagamina daugiau nei pusę viso pasaulio maisto; pažymi, kad svarbu skubiai gerinti kaimo vietovių moterų prieigą prie žemės ir jos kontrolę, įskaitant gamybos išteklius, turtą ir rinkas, nes tai yra būtina sąlyga siekiant gerinti apsirūpinimą maistu visame pasaulyje; primygtinai ragina Europos Sąjungą ypatingą dėmesį skirti kaimo vietovių moterims ir jų ekonominiam, socialiniam ir politiniam įgalėjimui; primena Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto neprivalomas atsakingo žemės valdymo gaires, kurios yra tinkama priemonė su paprotinėmis ir įprastomis paveldėjimo sistemomis susijusioms kliūtims šalinti ir užtikrinti geresnes moterų žinias apie joms teisės aktais suteiktas teises (21); |
| --- | --- |

61.

| 62. | primena strateginę investavimo į ūkio lygmens žemės ūkio biologinę įvairovę svarbą siekiant užtikrinti sveiką mitybą, mitybos kokybę ir įvairinimą, taip pat tinkamą maistinių medžiagų vartojimą; visų pirma pažymi, kad didesnė tikimybė, jog moterys ir mergaitės greičiau pereis prie subalansuoto raciono ir pakankamai maistinių medžiagų turinčios mitybos dėl žemės ūkio įvairinimo ir būtiniausių produktų iš įvairių maistinių pasėlių gamybos (22); |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia kaimo vietovių pertvarkos ir vietos bei regioninių skaidrių vertės grandinių stiprinimo svarbą, siekiant kurti tvarias darbo vietas, išvengti žmogaus teisių pažeidimų ir sušvelninti klimato kaitą; pabrėžia būtinybę padėti jaunimui ir moterims, visų pirma rengiant mokymus, suteikiant galimybę gauti kreditą ir patekti į rinką; ragina juos įtraukti į žemės ūkio politikos formavimą ir remti kolektyvinius veiksmus pasitelkiant smulkiųjų gamintojų organizacijas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | primena, kad dėl neteisingos mitybos būtinas auklėjimas ir švietimas apie tvarų gyvenimo būdą ir darbingą visuomenę; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palankiai vertina Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto vykdomą darbą, susijusį su neprivalomomis gairėmis dėl lyčių lygybės ir moterų ir mergaičių įgalėjimo aprūpinimo maistu ir mitybos srityse; |
| --- | --- |

65.

| 66. | primena, kad klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimas (kartu su kitais faktoriais) kelia grėsmę mūsų gebėjimui užtikrinti pasaulinį apsirūpinimą maistu ir daro papildomą spaudimą ir taip trapioms maisto sistemoms; ragina vykdyti aplinkai nekenksmingą maisto gamybą, pavyzdžiui, agroekologiją ir klimato kaitos poveikiui atsparų prisitaikymą, taip pat ir išsaugoti bei atkurti gamtines ekosistemas, siekiant sumažinti su klimatu susijusią riziką, kovoti su klimato krize, sustabdyti biologinės įvairovės nykimą, taip sustiprinti tvarių žemės ūkio maisto sistemų atsparumą; atsižvelgdamas į tai, prašo Komisijos ir valstybių narių remti šalis partneres joms diegiant tvarią žemės ūkio praktiką ir novatoriškus sprendimus, įskaitant pajamų, gautų iš apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos aukcionų ir PADKM sertifikatų, naudojimą siekiant didinti jų atsparumą klimato kaitai, prisitaikymo prie jos ir klimato kaitos švelninimo pajėgumus, siekiant sukurti tvaresnes maisto sistemas; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad teikiant finansavimą pagal naują KVTBP priemonę būtų remiamasi žmogaus teisėmis grindžiamu požiūriu, pagal kurį vietos bendruomenės ir čiabuvių tautos taptų svarbiausia klimato, aplinkos ir vystymosi srities pastangų dalimi; mano, kad svarbu ypatingą dėmesį skirti smulkiesiems ūkininkams kurie paprastai turi mažesnius pajėgumus prisitaikyti prie klimato kaitos padarinių; šiuo atžvilgiu palankiai vertina būsimą ES veiksmų planą, siekiant visuotinės išankstinio perspėjimo apie ekstremalius meteorologinius reiškinius ir klimato kaitą aprėpties per artimiausius penkerius metus, kurį Pasaulinė meteorologijos organizacija pristatys per Egipte vyksiančią JT klimato kaitos konferenciją (COP 27); primena, kad JT aukščiausiojo lygio susitikimo maisto sistemų klausimais specialusis pasiuntinys pabrėžė, kad klimato ir maisto sąveika yra labai didelė; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina Komisiją teikti paramą besivystančioms šalims, kad būtų plėtojamos ir apsaugotos jų jautrios ir besikuriančios pramonės šakos, skatinamas aprūpinimas maistu, remiamas klimato kaitos švelninimas žemės ūkyje ir laikomasi ES ir tarptautinių tvarumo standartų eksportuojant jų žemės ūkio produktus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mano, kad svarbu padėti besivystančioms šalims nustatyti viešąją žemės ūkio ir maisto politiką, pagal kurią būtų galima patenkinti su sparčiai augančiu gyventojų skaičiumi susijusius poreikius; pabrėžia, kad pagrindinis aprūpinimo maistu politikos tikslas turi būti visus metus tvariai užtikrinti pakankamą, maistingą, saugų ir įperkamą maistą savo piliečiams, kartu užtikrinant sąžiningas ūkininkų pajamas ir gyvenimo lygį; pažymi, kad per visą bendros žemės ūkio politikos taikymo istoriją panaikinus eksporto subsidijas ir atsiejus tiesiogines išmokas labai sumažėjo dempingas trečiųjų šalių rinkose; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti daugiau paramos žemės ūkio plėtrai, kuri gali padėti užtikrinti apsirūpinimą maistu besivystančiose šalyse ir ryžtingai padidinti investicijas į teritorinę kaimo plėtrą; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atkreipia dėmesį į tai, kad maisto sistemos yra didelio išmetamo ŠESD kiekio šaltinis; pažymi, kad, siekiant stiprinti maisto sistemų atsparumą klimatui, prisitaikymą prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos mažinimą ir valdymą reikės integruoti į trumpalaikę, vidutinės trukmės ir ilgalaikę politiką; ragina Komisiją ir valstybes nares remti besivystančias šalis šiame procese; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina ES apsaugoti smulkiųjų ūkininkų prieigą prie žemės ir kitų išteklių ir jų kontrolę, įskaitant sėklas, infrastruktūrą ir vandenį; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina ES užtikrinti viešuosius pirkimus, kuriuose pirmenybė būtų teikiama vietos agroekologinei produkcijai, maisto saugos taisyklėms, pritaikytoms prie smulkiųjų gamintojų, vidaus rinkų apsaugai nuo mažos kainos produktų importo, taip pat vartotojų švietimui ir socialinei apsaugai siekiant didinti maistingų vietoje pagamintų maisto produktų vartojimą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina ES pritaikyti savo programavimą pagal Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“, kad būtų aktyviai remiamas visuotinis perėjimas prie tvarių maisto sistemų, kurios galėtų užtikrinti įperkamą sveiką ir maistingą mitybą, kuri būtų teisinga, atspari, pagrįsta teisėmis, aplinkos atžvilgiu tvari, ypatingą dėmesį skiriant moterų poreikiams ir mažinant maisto gamybos spaudimą žemės ir vandens naudojimui; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pažymi, kad klimato kaitos padariniai daro esminį neigiamą poveikį apsirūpinimui maistu besivystančiose šalyse ir kad prisitaikymas prie klimato kaitos turi esminę reikšmę siekiant užtikrinti atsparias ir tvarias maisto sistemas; apgailestauja, kad išsivysčiusios šalys pažeidė 2009 m. Kopenhagos susitarime prisiimtą įsipareigojimą teikti nuspėjamą ir pakankamą finansavimą klimato politikos veiksmams besivystančiose šalyse, ypač prisitaikymo poreikiams, kurie 2020 m. turėjo pasiekti 100 mlrd. dolerių; ragina ES padidinti kovos su klimato kaita finansavimą daugiau, nei numatyta pagal KVTBP „Globali Europa“ priemonę, be kita ko, plačiai naudojant pajamas, gautas iš apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos aukcionų ir pasienio anglies dioksido korekcinio mechanizmo sertifikatų; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina Komisiją remti agroekologinę pertvarką šalyse partnerėse siekiant apsaugoti maistingą, saugų, įvairų ir įperkamą maistą visiems ištisus metus kartu išsaugant bloginę įvairovę, didinant atsparumą klimato kaitai ir stiprinant socialinę sanglaudą šiuo tikslu mažinant socialinius skirtumus; ragina Komisiją remti vietos maisto tinklų plėtrą siekiant garantuoti vietos gamybą ir vartojimą, nes taip skatinamas darbo vietų kūrimas vietoje ir sąžiningos kainos gamintojams ir vartotojams bei mažinama šalių priklausomybė nuo importo ir jų pažeidžiamumas tarptautinių kainų svyravimų atveju; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia, kad ES investicijos ir intervencijos turėtų būti grindžiamos griežtais išankstiniais vertinimais, visišku skaidrumu ir investicijų ir intervencinių priemonių paveiktų tų subjektų įtraukimu, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas, siekiant parengti teisingus veiksmus ir stiprinti pajėgumus nacionaliniu ir vietos lygmenimis, įskaitant nevalstybinius subjektus; primygtinai prašo pripažinti poreikį imtis su konkrečiomis aplinkybėmis susijusių priemonių, kad būtų sukurtos tvaresnės žemės ūkio ir maisto sistemos šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina ES peržiūrėti ES veiksmų planą dėl mitybos, kad būtų atsižvelgta į visas mitybos nepakankamumo formas teikiant humanitarinę pagalbą ir paramą vystymuisi ir įtraukti naujus plataus užmojo politinius ir finansinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pažymi, kad 45 mln. vaikų iki 5 metų kenčia nuo išsekimo, kuris apibrėžiamas kaip mažas svoris atitinkamam ūgiui, dėl itin netinkamos mitybos ankstyvame amžiuje; primena, kad suaugusiųjų, paauglių ir vaikų viršsvoris ir nutukimas pasiekė rekordinį skaičių ir pasiekė 2 mlrd. žmonių visame pasaulyje, iš kurių 70 proc. gyvena mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse; primena, kad viršsvoris ir nutukimas taip pat yra susijęs su rizika, kurią sukelia dėl mitybos kylančios ligos, įskaitant neužkrečiamas ligas, nes netinkama mityba yra rimta problema visoms tautoms, nepaisant jų išsivystymo etapo; todėl dauguma šalių dabar susiduria su dviguba našta, kurią sukelia bent dviejų rūšių netinkama mityba, kuri yra susijusi su neprievalgiu ir viršsvoriu ir nutukimu vienu metu; ragina Europos Komisiją peržiūrėti 2010 m. aprūpinimo maistu politikos sistemą ir 2013 m. mitybos politikos sistemą, kaip kad ES valstybės narės 2018 m. Tarybos išvadose buvo raginamos stiprinti pasaulinį aprūpinimą maistu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES investuojant į žemės ūkį, ekonomikos plėtrą, klimato apsaugą ir prisitaikymą prie klimato kaitos, sveikatos apsaugą, sveikatą ir kitus sektorius bus skiriamas didelis dėmesys aprūpinimui maistu; pritaria 2010 m. Visuotinės sveikatos strategijos peržiūrai ir ragina į persvarstytą dokumentą įtraukti kovą su netinkama mityba; ragina teikti didesnę finansinę paramą siekiant sukurti tvirtas ir atsparias sveikatos priežiūros sistemas, kad būtų išardytas užburtas kartų prastos mitybos ir neprievalgio ratas; |
| --- | --- |

79.

Papildomas ES humanitarinės ir vystymosi politikos atsakas

| 80. | primygtinai prašo humanitarinę pagalbą pradėti teikti maisto krizę patiriančioms arba nuo konflikto nukentėjusioms šalims; atkreipia dėmesį, kad tarptautinė bendruomenė, įskaitant Europos Sąjungą, privalo stengtis sumažinti didėjantį atotrūkį tarp humanitarinių poreikių ir visame pasaulyje prieinamų išteklių; smerkia bet kokius veiksmus, kuriuos įgyvendinant prieiga prie maisto naudojama kaip represijos priemonė arba karo ginklas ir primena keturis humanitarinius principus, t. y. humaniškumas, neutralumas, nešališkumas ir nepriklausomumas; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pabrėžia, kad humanitarinė pagalba gali būti telkiama siekiant šalinti neatidėliotinas pavojų gyvybei keliančias situacijas, kai esamų pajėgumų nepakanka, tačiau tuo pat metu reikia įgyvendinti iš kitų rūšių pagalbos finansuojamus sprendimus, kuriais siekiama šalinti maisto stygių ir netinkamą mitybą lemiančius veiksnius; |
| --- | --- |

81.

| 82. | palankiai vertina pirmą kartą surengtą Europos forumą humanitariniais klausimais, siekiant toliau stiprinti humanitarinio atsako poveikį ir užtikrinti veiksmingą bei efektyvų pagalbos teikimą ir džiaugiasi dėl sprendimo kasmet rengti šį renginį humanitariniais klausimais; pažymi, kad svarbi dirbti kartu kaip Europos komandai siekiant spręsti humanitarinę pasaulinę apsirūpinimo maistu krizę; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina ES valstybių narių vyriausybes diplomatiškai užkirsti kelią konfliktams, panaikinti visų formų netinkamą mitybą ir daugiau investuoti į konfliktų prevenciją, ypatingą dėmesį skiriant moterims ir mergaitėms, visapusiškai taikant JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325; primena, kad humanitarinei pagalbai netaikomos tarptautinės sankcijos; pabrėžia, kad vystomojo bendradarbiavimo srityje reikia rasti tvarius vidutinės trukmės ir ilgalaikius sprendimus, kuriais būtų šalinamos pagrindinės maisto stygiaus priežastys; |
| --- | --- |

83.

| 84. | primena, kad Ukraina ir Rusija užima apie 30 proc. pasaulinės prekybos kviečiais rinkos, 32 proc. prekybos miežiais rinkos, 17 proc. prekybos kukurūzais rinkos ir daugiau nei 50 proc. prekybos saulėgrąžų aliejaus rinkos ir 20 proc. prekybos saulėgrąžomis rinkos; pabrėžia, kad sumažėjus arba nutrūkus Ukrainos eksportui, bus daromas poveikis šalims, kurių gamyba didele apimtimi priklauso nuo šių žaliavų, įskaitant šalis, kurios jau susiduria su apsirūpinimo maistu problemomis, yra pažeidžiamos tiekimo sukrėtimams ir kainų padidėjimui, kaip tai yra Afrikos atveju; ragina Komisiją ir valstybes nares, koordinuojant veiksmus su tarptautiniais partneriais ir atitinkamomis tarptautinėmis institucijomis, skubiai įvertinti visas turimas priemones, kad būtų išvengta bet kokio maistą importuojančių šalių mokėjimų balanso įsipareigojimų nevykdymo, įskaitant tiesioginį finansavimą ir jų skolų restruktūrizavimą; pažymi, kad svarbu pirmenybę irti dotacijomis grindžiamam finansavimui, kaip numatytajai galimybei, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse; |
| --- | --- |

84.

| 85. | remia nuolatinį humanitarinės, vystymosi ir taikos kūrimo sąsajos įgyvendinimą; pabrėžia, kad šis principas ir toliau turėtų būti įtrauktas į humanitarinę pagalbą, taip pat į aprūpinimo maistu ir mitybos programavimą, grindžiamą aiškiomis įrodymais pagrįstos geriausios praktikos gairėmis; |
| --- | --- |

85.

| 86. | palankiai vertina ES ir JT Romoje įsikūrusių agentūrų, būtent FAO, Pasaulio maisto programos ir IFAD darbą siekiant vykdyti išankstinius veiksmus, kuriais būtų užkirstas kelias krizėms dar prieš joms įvykstant ir apsaugoti pažeidžiamiausias grupes nuo klimato ir žmogaus sukeltų nelaimių; ragina stiprinti koordinavimo su vietos subjektais mechanizmus ir rasti tvirtesnes sąsajas tarp trumpalaikių numatomų veiksmų ir ilgesnio laikotarpio vyriausybės programų; primena, kad integruoti numatomi veiksmai turėtų būti susiję su konkrečioms aplinkybėmis ir vieta, o jais turi būti užtikrinama, kad pažeidžiamiausi subjektai taip pat būtų išgirsti sprendimų priėmimo lygmeniu siekiant atsižvelgti į jų konkrečius poreikius; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pritaria aktyviam ES vaidmeniui Pasauliniame kovos su maisto krizėmis tinkle ir ragina toliau vykdyti tinklo veiklą, ypač regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis; ragina valstybes nares, dirbant savo darbą, susijusį su maisto krizių sprendimu, stiprinti pasaulinį kovos su maisto krizėmis tinklą pasitelkiant daugialypes ir tarpsektorines intervencines priemones, didinant atsparumą ir žinias bei įgyvendinant humanitarinės pagalbos, vystymosi ir taikos kūrimo sąsają; šiuo atžvilgiu ragina Europos Komisiją ir valstybes nares dirbti su besivystančiomis šalimis kuriant ir įgyvendinant šalies lygmens inovacijų politiką ir strategijas, kuriomis siekiama spręsti apsirūpinimo maistu problemą, skatinti ekonominę įtrauktį ir sukurti tvaresnes maisto sistemas; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina gerinti išankstinio perspėjimo sistemas, išankstinių veiksmų protokolus ir stebėjimo mechanizmus, siekiant užtikrinti savalaikį atsaką, kuris prasideda pakankamai anksti, ir sumažinti pavojų poveikį apsirūpinimui maistu bei numatant humanitarinius veiksmus imtis veikiau aktyvių, o ne proaktyvių su gyvybės gelbėjimu susijusių intervencinių priemonių; remia Aprūpinimo maistu komitetą, kuris yra labiausiai įtrauki tarptautinės ir tarpvyriausybinės politikos platforma apsirūpinimo maistu ir mitybos klausimais; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina Komisiją užtikrinti daugiasektorinį požiūrį į mitybą ir pirmenybę teikti apsirūpinimo maistu ir mitybos integravimui į sveikatos priežiūros, švietimo, vandens, sanitarijos ir higienos intervencijas, siekiant užtikrinti, kad bent 20 proc. oficialios paramos vystymuisi pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ būtų skirta socialinei įtraukčiai ir žmogaus socialinei raidai; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ragina integruoti mitybą į visuotinį sveikatos draudimą, nes tai yra gyvybiškai svarbu užkertant kelią netinkamai mitybai, be to, visuotinis sveikatos draudimas nebus pasiektas, nebent esminiai mitybos veiksmai bus veiksmingai integruoti kaip esminės sveikatos paslaugos ir joms bus skiriamas prioritetas sveikatos sistemose; primena, kad visuotinis sveikatos draudimas yra labai svarbus asmenims per visą jų gyvenimą, daugiausia dėmesio skiriant nepalankiausioje padėtyje esantiems ir atskirtiems asmenims, be to, jis turėtų būti pritaikytas prie gyventojų sveikatos poreikių; primena, kad jį galima remti užtikrinant optimalų ir saugų kūdikių ir mažų vaikų maitinimą, įskaitant maitinimą krūtimi, siekiant užtikrinti subalansuotą ir sveiką mitybą, įskaitant maistą mokyklose, pasirūpinant kvalifikuotu ugdymu mitybos klausimais ir konsultuojant susijusiais elgsenos pokyčių klausimais, įtraukiant mitybą į sveikatos sektoriaus biudžetą, kuriant sveikatos informacines sistemas, siekiant laiku imtis veiksmų, ir skatinant prieigą prie veiksmingų ir įperkamų su mityba susijusių produktų kartu mažinant prekybą nesveikais maisto produktais; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pripažįsta, kad mityba turėtų būti pagrindinis sveikatos sistemų strategijų, planų ir biudžetų aspektas siekiant visuotinio sveikatos draudimo; ragina skirti didesnę finansinę paramą sveikatai siekiant kurti tvirtas ir atsparias sveikatos sistemas ir išeiti iš kelias kartas tebesitęsiančio uždaro neprievalgio rato ir reaguoti į sveikatos krizes; remia neprievalgio gydymo ir prevencinių paslaugų integravimą, taip pat sveikatos intervencines priemones, pvz., šeimos planavimą, psichikos sveikatą ir slaugą prieš gimdymą ir po gimdymo, kurios priklauso esminėms nacionalinių sveikatos sistemų priežiūros paslaugų rinkiniams, kad būtų pasiektas visuotinis sveikatos draudimas; |
| --- | --- |

91.

| 92. | primena, kad aprūpinimas maistu yra glaudžiai susijęs su galimybe gauti vandens, todėl ragina Europos Komisiją į savo intervencines priemones, kuriomis siekiama užtikrinti aprūpinimą maistu besivystančiose šalyse, įtraukti teisę į vandenį ir su vandeniu bei sanitarija susijusios infrastruktūros plėtrą; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pažymi, kad maisto ir žemės ūkio biologinė įvairovė padeda stiprinti atsparumą sukrėtimams ir palengvina prisitaikymą, išlaiko stabilumą ir padeda gaivinti ekonomiką; primena, kad visuotinai pripažintas agroekologijos pajėgumas suderinti ekonominius, aplinkosauginius ir socialinius tvarumo aspektus yra pripažintas svarbiose visų pirma Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC), Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) bei Pasaulio banko ataskaitose, taip pat Pasauliniame žemės ūkio įvertinime, atliktame vadovaujant FAO; pabrėžia, kad, norint visiems užtikrinti aprūpinimo maistu ir mitybos saugumą, svarbu nacionalinėje politikoje ir tarptautiniuose forumuose skatinti agroekologiją, agrarinę miškininkystę, vietos gamybą ir tvarias maisto sistemas, kuriomis daugiausia dėmesio būtų skiriama trumpų tiekimo grandinių kūrimui, taip pat didinti tvarų žemės ūkio sektoriaus našumą ir šio sektoriaus atsparumą klimato kaitai; |
| --- | --- |

93.

| 94. | primygtinai ragina Komisiją remti šalis partneres formuojant tvarią žemės ūkio praktiką, įskaitant agroekologiją, siekiant didinti dirvožemio derlingumą, kuo labiau išnaudoti biologinę įvairovę ir gerinti vandens naudojimo efektyvumą, nes tai yra pagrindiniai geresnio apsirūpinimo maistu elementai; atkreipia dėmesį į iššūkius, kylančius dėl klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo, ir į jų neigiamą poveikį apsirūpinimui maistu ir mitybos saugumui, taip pat į tai, kad reikia skirti reikiamus išteklius prisitaikymui prie klimato kaitos ir jos švelninimui; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pažymi, kad esama daug agronominių ir agroekologinių metodų, kurie gali būti naudingi kitomis klimato sąlygomis ir esant kitai padėčiai, pvz., mišriųjų kultūrų, vadinamųjų polikultūrų, agrarinės miškininkystės, įskaitant ankštinių medžių naudojimą, nes jie ypač tinka siekiant suteikti pavėsį ir apsaugoti kitas kultūras ir gyvūnus, taip pat pritraukti ir (arba) padidinti vandens judėjimą ir (arba) sulaikymą; |
| --- | --- |

95.

| 96. | primena, kad naikinant atogrąžų miškus negrįžtamai prarandama biologinė įvairovė ir anglies dioksido absorbentai, taip pat nyksta miškuose gyvenančių čiabuvių bendruomenių būstai ir gyvenimo būdas; primena, kad miškai atlieka svarbų vaidmenį siekiant klimato tikslų, apsaugant biologinę įvairovę ir užkertant kelią dykumėjimui ir ekstremaliai dirvožemio erozijai; mano, kad reikia didinti pastangas siekiant išsaugoti, pvz., miškus, laukinę gamtą ir jūros bei pakrančių ekosistemas, pasitelkiant reguliavimo sistemas, pakankamus išteklius ir mokslinius duomenis, taip pat atkuriant ekosistemas ir vykdant valdymo veiksmus; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ragina atsižvelgti į visuomenės sveikatos ir biologinės įvairovės sąsają laikantis koncepcijos „Viena sveikata“; primygtinai ragina ES ir visas šalis partneres pripažinti ir apsaugoti čiabuvių tautų teises į paprotinę savo žemės ir gamtos išteklių nuosavybę bei kontrolę, kaip nustatyta JT deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių ir Tarptautinės darbo organizacijos konvencijoje Nr. 169, ir laikytis laisvo, išankstinio ir informacija pagrįsto sutikimo principo; |
| --- | --- |

97.

| 98. | primena, kad netvari žemės ūkio intensyvinimo praktika yra pagrindinės biologinės įvairovės nykimo priežastys visame pasaulyje, įskaitant kultūrų ir gyvulių veislių genetinę eroziją; primena, kad strategija „Nuo ūkio iki stalo“ siekiama laipsniškai iki 2030 m. sumažinti bendrą cheminių medžiagų naudojimą ir riziką ir uždrausti pavojingus pesticidus žemės ūkyje bei skatinti alternatyvią praktiką; pabrėžia, kad skurdžios šalys gauna didelę dalį pavojingų medžiagų; todėl palankiai vertina Komisijos ketinimą pagal ES cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti pateikti pasiūlymą nutraukti šią praktiką; tačiau primygtinai ragina Komisiją skatinti ieškoti tvarių ir prieinamų alternatyvų šių pesticidų naudojimui, siekiant išvengti rimtų aprūpinimo maistu sutrikimų besivystančiose šalyse, dėl kurių dar labiau išaugtų bado problema tarp pažeidžiamiausių gyventojų; ragina teikti konkrečią paramą švietimui ir mokymui tvarių augalų apsaugos metodų ir pesticidų alternatyvų klausimais, taip pat siekiant kuo labiau sumažinti pavojingų medžiagų poveikį; |
| --- | --- |

98.

| 99. | smerkia ES taikomą dvigubų standartų dėl pesticidų praktiką, dėl kurios leidžiama iš ES eksportuoti joje uždraustas naudoti kenksmingas medžiagas; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurių pesticidų naudojimas intensyviame žemės ūkyje besivystančiose šalyse ne tik daro žalą aplinkai, bet ir poveikį darbuotojų sveikatai; ragina užtikrinti švietimą ir mokymą apie tvarią augalų apsaugą, agroekologinę ir ekologinę praktiką; |
| --- | --- |

99.

| 100. | primena naujausias ataskaitas, kuriose nustatyta, kad maisto sistemos prisideda prie beveik trečdalio išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, iki 80 proc. biologinės įvairovės nykimo ir sunaudoja iki 70 proc. geriamojo vandens; tačiau pažymi, kad tvarios maisto gamybos sistemos turėtų būti pripažintos kaip esminis šių esamų problemų sprendimas ir kad didėjantį pasaulinį gyventojų skaičių įmanoma išmaitinti apsaugant mūsų planetą; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ragina ES aktyviai vykdyti 2021 m. mitybos veiksmų metų įsipareigojimus, visų pirma prisiimtus per JT aukščiausiojo lygio susitikimą maisto sistemų klausimais ir aukščiausiojo lygio susitikimą „Mityba ekonomikos augimo labui“, ir šiose pastangose atlikti pagrindinį vaidmenį bendradarbiaujant su čiabuvių bendruomenėmis, laikantis savo strategijos „Nuo ūkio iki stalo“; džiaugiasi dėl Europos Komisijos sprendimo tapti aštuonių JT aukščiausiojo lygio susitikimą maisto sistemų klausimais koalicijų partneriu; |
| --- | --- |

101.

| 102. | prašo Komisijos ir valstybių narių bendradarbiauti su Afrikos Sąjunga siekiant užtikrinti didesnį įsipareigojimą ir investicijas, kad būtų sprendžiamos regione kylančios mitybos problemos, ir remti Afrikos Sąjungos mitybos metus: „Afrikos žemyno atsparumo mitybos ir apsirūpinimo maistu srityje stiprinimas: žemės ūkio maisto sistemų, sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų stiprinimas siekiant paspartinti žmogiškojo, socialinio ir ekonominio kapitalo vystymąsi“; |
| --- | --- |

102.

| 103. | atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninės technologijos ir išmanusis bei tikslusis ūkininkavimas suteikia didelių galimybių plėtoti tvarias žemės ūkio maisto produktų sistemas ir skatinti sąžiningą bei įtraukų ekonomikos augimą besivystančių šalių kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

103.

| 104. | atkreipia dėmesį į tai, kad aprūpinimą maistu ir mitybą besivystančiose šalyse reikia gerinti taikant holistinį ir tvarų požiūrį į maisto sistemą; ragina Komisiją priimti įtraukią daugiašalę teisėmis grindžiamą strategiją; ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad ES investicijos į žemės ūkį, ekonomikos plėtrą, klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie klimato kaitos, WASH, sveikatos ir kitus sektorius planavimo etape būtų visapusiškai susietos su išmatuojamais mitybos rezultatais; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pabrėžia, kad ES turi ginti žmogaus teises ir teisę į tinkamą maistą, nes tai yra pagrindinis maisto sistemų principas ir prioritetas, siekiant užtikrinti labiausiai marginalizuotų asmenų teises gauti maistingo maisto, ir pripažįsta Jungtinių Tautų deklaracijos dėl valstiečių ir kitų kaimo vietovėse dirbančių žmonių teisių įgyvendinimo; |
| --- | --- |

105.

| 106. | remia ES ir besivystančių šalių prekybos galimybių, kuriomis galima paskatinti vietos žemės ūkį ir sudaryti sąlygas regionams padidinti; primena, kad ūkininkaujančios šeimos ir smulkieji ūkininkai parodė savo gebėjimą tiekti įvairius produktus ir tvariai didinti maisto gamybą; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pabrėžia, kad reikia pripažinti pagrindinį ūkininkų, gamintojų organizacijų ir jų atstovų vaidmenį bet kokioje strategijoje, skirtoje apsirūpinimo maistu saugumui didinti, ir pabrėžia, kad būtina remti kooperatyvų ir gamintojų grupių steigimą besivystančiose šalyse, siekiant stiprinti jų kolektyvinius gebėjimus veiksmingiau burtis į organizacijas, pasinaudoti geresnėmis galimybėmis maisto grandinėse ir dalytis eksportuojamų produktų pridėtine verte; |
| --- | --- |

107.

| 108. | pabrėžia, kad prekybos liberalizavimas gali turėti poveikį miškų naikinimui, klimato kaitai ir biologinės įvairovės nykimui, taip pat maisto gamybai ir maisto prieinamumui; mano, kad ES prekybos ir investicijų politika besivystančių šalių atžvilgiu turėtų būti grindžiama prekybos politika, pagal kurią būtų teikiama pirmenybė miškų ir biologinės įvairovės apsaugai, vietos žemės ūkio plėtrai ir vietos gamintojams bei ūkininkams, siekiant skatinti visišką apsirūpinimo maistu savarankiškumą ir sumažinti žemės ūkio eksporto tikslu vykdomą žemės grobimą ir miškų naikinimą; |
| --- | --- |

108.

| 109. | mano, kad Sąjunga ir valstybės narės turėtų skatinti įvairias sąžiningos prekybos iniciatyvas ir į visų prekybos susitarimų nuostatas visapusiškai ir visapusiškai integruoti aplinkos ir socialinius tikslus; |
| --- | --- |

109.

| 110. | primena, kad sėklų įvairovė yra gyvybiškai svarbi siekiant stiprinti žemės ūkio atsparumą klimato kaitai; primena, kad ūkiuose sutaupytos sėklos kai kuriose Afrikos šalyse sudaro daugiau kaip 80 proc. visų ūkininkų sėklų poreikių; atitinkamai ragina ES prekybos susitarimuose remti intelektinės nuosavybės teisių nuostatas, kuriomis skatinamas vietos lygmeniu pritaikytų ir ūkininkų išsaugotų sėklų įvairovės didinimas, tačiau susilaikyti nuo įtakos darymo sėklų teisės aktų reformai, visų pirma Afrikoje, priimant 1991 m. Naujų augalų veislių apsaugos sąjungos nuostatas tiek, kiek jos nesuderinamos su Tarptautinės sutarties dėl augalų genetinių išteklių maisto pramonei ir žemės ūkiui (angl. ITPGRFA) nuostatomis; |
| --- | --- |

110.

| 111. | pabrėžia, kad žvejybos ir akvakultūros produktai yra vieni sveikiausių maisto produktų ir daro mažiausią poveikį gamtai; pažymi, kad žvejybos ir akvakultūros produktai gali padėti siekti kelių DVT, įskaitant 2-ąjį DVT „Bado panaikinimas“; todėl ragina Komisiją priimant strategijas, susijusias su aprūpinimu maistu, taip pat ir besivystančiose šalyse, įtraukti žvejybos ir akvakultūros produktus; |
| --- | --- |

111.

| 112. | ragina ES toliau dėti pastangas, kad Pasaulio prekybos organizacijoje būtų užbaigtos daugiašalės derybos dėl žuvininkystės subsidijų, kuriomis įgyvendinamas 14.6 darnaus vystymosi tikslas, siekiant uždrausti tam tikras žuvininkystės subsidijas, kuriomis prisidedama prie perteklinių pajėgumų ir peržvejojimo, panaikinti subsidijas, kuriomis prisidedama prie NNN žvejybos, ir susilaikyti nuo naujų tokių subsidijų įvedimo, visapusiškai laikantis Europos žaliojo kurso, 8-osios aplinkosaugos veiksmų programos ir Paryžiaus susitarimo tikslų; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ragina užtikrinti, kad pagal pasaulinį Biologinės įvairovės strategijos aspektą būtų remiama teisė į tinkamą maistą, įgyvendinama JT deklaracija dėl valstiečių ir kitų kaimo vietovėse dirbančių žmonių teisių, kad būtų taikomos priemonės, kuriomis siekiama pasaulio mastu pagerinti ūkininkų darbo sąlygas ir padidinti smulkiųjų ūkininkų, dalyvaujančių tarptautinėse maisto tiekimo grandinėse, pajamas, ir užtikrinti, kad į visus maisto saugos reikalavimus būtų įtrauktas atsargumo principas; taip pat ragina ES suderinti savo prekybos politiką su strategijos „nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijos tikslais ir Europos žaliojo kurso anglies dioksido poveikio neutralumo tikslu; |
| --- | --- |

113.

| 114. | pabrėžia, kad, norint sėkmingai siekti tvarumo tikslų, būtina sąlyga, kad trečiosios šalys, veikiančios pasaulinėje arenoje, atliktų savo dalį; |
| --- | --- |

114.

| 115. | atkreipia dėmesį į maisto vertę, kuri taip pat turi būti suprantama kaip daugiau nei vien prekė, bet ir kaip žmonių teisė, kuri turi būti įgyvendinama, taip pat į ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį poveikį ir išorės veiksnius, kurie turi būti geriau įvertinti ir sumažinti arba prireikus sušvelninti; |
| --- | --- |

115.

| 116. | ragina imtis aktyvesnių veiksmų tarptautiniu lygmeniu siekiant užtikrinti, kad priimant politinius sprendimus daugiausia dėmesio būtų skiriama apsirūpinimo maistu saugumui, kad būtų išvengta trūkumo ir užtikrintas mitybos saugumas pažeidžiamiausiose šalyse; |
| --- | --- |

116.

| 117. | ragina toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti ES politikos nuoseklumą laikantis politikos suderinamumo darnaus vystymosi labui principo; primygtinai ragina užtikrinti, kad Europos eksportas nekenktų vietos gamybos ir vietos rinkos plėtrai; pabrėžia, kad ES laisvosios prekybos susitarimais neturėtų būti destabilizuojamas vietos žemės ūkis, kenkiama smulkiesiems gamintojams ar didinamas priklausomumas nuo maisto produktų importo; primygtinai ragina remti vietos gamybą ir vartojimą, kurie gali užtikrinti vietinių darbo vietų kūrimą, sąžiningas kainas, darbuotojų sveikatos apsaugą ir saugą, taip pat mažinti šalių priklausomybę nuo importo ir jų pažeidžiamumą dėl tarptautinių kainų svyravimų; |
| --- | --- |

117.

| 118. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia nustatyti aiškias gaires, kaip ES lygmeniu užtikrinti politikos suderinamumą vystymosi labui, sykiu sprendžiant potencialiai vienas kitam prieštaraujančių politikos tikslų klausimą; primygtinai ragina ES užtikrinti Europos žemės ūkio ir prekybos politikos nuoseklumą siekiant remti apsirūpinimo maistu saugumą ir apsirūpinimo maistu savarankiškumą bei apsaugoti vietos ir regionines rinkas; |
| --- | --- |

118.

o

o o

| 119. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

119.

---

(1)  OL L 209, 2021 6 14, p. 1.

(2)  OL L 163, 1996 7 2, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0505.

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0073_LT.html

(5)  OL C 289, 2016 8 9, p. 71.

(6)  OL C 86, 2018 3 6, p. 10.

(7)  OL C 215, 2018 6 19, p. 10.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0099.

(9)  OL C 25, 2008 1 30, p. 1.

(10)  FAO, „Pasaulio žvejybos ir akvakultūros būklė 2020 m.“, https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(11)  IPBES ir IPCC remiamas praktinis seminaras „Biologinė įvairovė ir klimato kaita“, praktinio seminaro ataskaita.

(12)  Apsirūpinimo maistu saugumo ir mitybos padėties pasaulyje 2021 m. ataskaita.

(13)  2021 m. Pasaulinė ataskaita dėl maisto krizių, atnaujinta rugsėjo mėn.

(14)  Neprivalomos laipsniško teisės į tinkamą maistą įgyvendinimo gairės siekiant užtikrinti nacionalinį aprūpinimą maistu.

(15)  Apsirūpinimo maistu saugumo ir mitybos padėties pasaulyje 2021 m. ataskaita. https://www.fao.org/3/cb4474en/cb4474en.pdf

(16)  Apsirūpinimo maistu saugumo ir mitybos padėties pasaulyje 2021 m. ataskaita.

(17)  UNICEF, Pasaulio sveikatos organizacijos ir Pasaulio banko bendri vaikų netinkamos mitybos įverčiai (angl. „Levels and trends in child malnutrition“), 2021 m.

(18)  FFAO, „Pasaulio žvejybos ir akvakultūros būklė 2020 m.“, https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(19)  2021 m. Pasaulinė ataskaita dėl maisto krizių.

(20)  Apsirūpinimo maistu savarankiškumą Via Campesina apibrėžė kaip „žmonių teisę į sveiką ir kultūriškai tinkamą maistą, pagamintą taikant ekologiniu požiūriu patikimus ir tvarius metodus, ir jų teisę apibrėžti savo pačių maisto ir žemės ūkio sistemas“. Jungtinių Tautų Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto apibrėžtas apsirūpinimo maistu saugumas yra „kai visi žmonės visada turi fizinę ir ekonominę prieigą prie pakankamo, saugaus ir maistingo maisto, kad galėtų patenkinti savo mitybos poreikius ir teikti pirmenybę aktyviam ir sveikam gyvenimui“.

(21)  https://www.oxfam.org/en/empowering-women-farmers-end-hunger-and-poverty

(22)  Jones, Andrew D; Creed-Kanashiro, Hilary; Zimmerer, Karl S.; De Haan, Stef; Carrasco, Miluska; Meza, Krysty; Cruz-Garcia, Gisella S.; Tello, Milka; Amaya, Franklin Plasencia; Marin, R Margot; and Ganoza, Lizette. 2018. „Farm-level agricultural biodiversity in the Peruvian Andes is associated with greater odds of women achieving a minimally diverse and micronutrient adequate diet“, Journal of Nutrition 148(10): 1625-1637.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/171

---

P9_TA(2022)0288

ES socialinės ekonomikos veiksmų planas

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES socialinės ekonomikos veiksmų plano (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą „Žmonėms tarnaujančios ekonomikos kūrimas: socialinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2021)0778), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą „Žmonėms tarnaujančios ekonomikos kūrimas: socialinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2021)0778),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK), kurią pasirašė ir ratifikavo ES ir visos jos valstybės narės, ypač į jos 27 straipsnį dėl darbo ir užimtumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK), kurią pasirašė ir ratifikavo ES ir visos jos valstybės narės, ypač į jos 27 straipsnį dėl darbo ir užimtumo,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 7 d. Komisijos komunikatą „Lygybės Sąjunga. ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginis planas“ (COM(2020)0620)) ir į 2021 m. kovo 12 d. Tarybos rekomendaciją dėl romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo (2021/C 93/01), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 7 d. Komisijos komunikatą „Lygybės Sąjunga. ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginis planas“ (COM(2020)0620)) ir į 2021 m. kovo 12 d. Tarybos rekomendaciją dėl romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo (2021/C 93/01),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“ (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“ (COM(2021)0500),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Europos ateities lyderiai: pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių iniciatyva“ (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Europos ateities lyderiai: pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių iniciatyva“ (COM(2016)0733),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (COM(2011)0682),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 23 d. Komisijos komunikatą dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 23 d. Komisijos komunikatą dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje (COM(2004)0018),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 1 d. Europos įgūdžių darbotvarkę, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 1 d. Europos įgūdžių darbotvarkę, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų (1) (Viešųjų pirkimų direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų (1) (Viešųjų pirkimų direktyva),

| — | atsižvelgdamas į Porto socialinį įsipareigojimą, pasirašytą Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos, Europos Parlamento pirmininko ir socialinių partnerių bei pilietinės visuomenės organizacijų atstovų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Porto socialinį įsipareigojimą, pasirašytą Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos, Europos Parlamento pirmininko ir socialinių partnerių bei pilietinės visuomenės organizacijų atstovų,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 8 d. Porto deklaraciją, kurią patvirtino Europos Vadovų Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 8 d. Porto deklaraciją, kurią patvirtino Europos Vadovų Taryba,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Novatoriškos finansinės priemonės plėtojant socialinio poveikio įmones“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Novatoriškos finansinės priemonės plėtojant socialinio poveikio įmones“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl socialinės ekonomikos vaidmens kuriant darbo vietas ir įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl socialinės ekonomikos vaidmens kuriant darbo vietas ir įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl „Socialinės ekonomikos išorės aspekto“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl „Socialinės ekonomikos išorės aspekto“,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl įmonių rūšių įvairovės (2009/C 318/05), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl įmonių rūšių įvairovės (2009/C 318/05),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 1 d. Regionų komiteto nuomonę „Socialinės ekonomikos veiksmų planas“ (CDR 5860/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 1 d. Regionų komiteto nuomonę „Socialinės ekonomikos veiksmų planas“ (CDR 5860/2020),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) 2022 m. politikos apžvalgą „Kaip kuo geriau išnaudoti socialinės ekonomikos indėlį į žiedinę ekonomiką“ (angl. Making the Most of the Social Economy’s Contribution to the Circular Economy), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) 2022 m. politikos apžvalgą „Kaip kuo geriau išnaudoti socialinės ekonomikos indėlį į žiedinę ekonomiką“ (angl. Making the Most of the Social Economy’s Contribution to the Circular Economy),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. Jungtinių Tautų socialinės plėtros mokslinių tyrimų instituto paskelbtas gaires vietos valdžios institucijoms dėl socialinės ir solidariosios ekonomikos politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. Jungtinių Tautų socialinės plėtros mokslinių tyrimų instituto paskelbtas gaires vietos valdžios institucijoms dėl socialinės ir solidariosios ekonomikos politikos,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 4 d. Parlamento poziciją per pirmąjį svarstymą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl „Europos socialinio fondo +“ (ESF+) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 4 d. Parlamento poziciją per pirmąjį svarstymą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl „Europos socialinio fondo +“ (ESF+) (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos tarpvalstybinių asociacijų ir ne pelno organizacijų statuto (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos tarpvalstybinių asociacijų ir ne pelno organizacijų statuto (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją „Sąžiningos darbo sąlygos, teisės ir socialinė apsauga skaitmeninių platformų darbuotojams. Naujos užimtumo formos, susijusios su skaitmenine plėtra“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją „Sąžiningos darbo sąlygos, teisės ir socialinė apsauga skaitmeninių platformų darbuotojams. Naujos užimtumo formos, susijusios su skaitmenine plėtra“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją „Senasis kontinentas sensta. Galimybės ir uždaviniai, susiję su senėjimo politika po 2020 m.“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją „Senasis kontinentas sensta. Galimybės ir uždaviniai, susiję su senėjimo politika po 2020 m.“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl darbuotojų finansinio dalyvavimo vaidmens kuriant darbo vietas ir vykdant bedarbių reintegraciją į darbo rinką (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl darbuotojų finansinio dalyvavimo vaidmens kuriant darbo vietas ir vykdant bedarbių reintegraciją į darbo rinką (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl benamystės lygio mažinimo ES (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl benamystės lygio mažinimo ES (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl socialinių ir solidarumu grindžiamų įmonių statuto (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl socialinių ir solidarumu grindžiamų įmonių statuto (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl socialinio verslumo ir socialinių inovacijų kovojant su nedarbu (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl socialinio verslumo ir socialinių inovacijų kovojant su nedarbu (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl kooperatyvų indėlio įveikiant krizę (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl kooperatyvų indėlio įveikiant krizę (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos fondo (FE) statuto (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos fondo (FE) statuto (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos savidraudos draugijos statuto (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos savidraudos draugijos statuto (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 1987 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl ne pelno asociacijų Europos Bendrijose (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1987 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl ne pelno asociacijų Europos Bendrijose (16),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0192/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0192/2022),

| A. | kadangi socialinė ekonomika apima nuo valdžios institucijų nepriklausomus įvairių rūšių privačius subjektus, pvz., kooperatyvus, savitarpio pagalbos draugijas, asociacijas (įskaitant labdaros įstaigas), fondus, socialines įmones ir kitų teisinių formų subjektus, kuriems būdingi skirtingi veiklos ir organizaciniai principai ir ypatybės, pvz., žmonių ir socialinių bei aplinkosaugos tikslų viršenybė prieš pelną, didžiosios dalies pelno ir (arba) pertekliaus reinvestavimas į subjekto tvarumą ir į bendrą prekių ir paslaugų teikimo savo nariams arba plačiajai visuomenei interesą ir demokratinis arba dalyvaujamasis valdymas; |
| --- | --- |

A.

kadangi socialinė ekonomika apima nuo valdžios institucijų nepriklausomus įvairių rūšių privačius subjektus, pvz., kooperatyvus, savitarpio pagalbos draugijas, asociacijas (įskaitant labdaros įstaigas), fondus, socialines įmones ir kitų teisinių formų subjektus, kuriems būdingi skirtingi veiklos ir organizaciniai principai ir ypatybės, pvz., žmonių ir socialinių bei aplinkosaugos tikslų viršenybė prieš pelną, didžiosios dalies pelno ir (arba) pertekliaus reinvestavimas į subjekto tvarumą ir į bendrą prekių ir paslaugų teikimo savo nariams arba plačiajai visuomenei interesą ir demokratinis arba dalyvaujamasis valdymas;

| B. | kadangi, nors reikia palyginamų ES šalių socialinės ekonomikos sektoriaus duomenų rinkimo mechanizmų, Socialinės ekonomikos veiksmų plane teigiama, kad socialinę ekonomiką sudaro 2,8 mln. Europos Sąjungos subjektų ir joje dirba apie 13,6 mln. darbuotojų (0,6–9,9 proc. darbo jėgos, priklausomai nuo šalies); kadangi socialinės ekonomikos subjektų skaičius ir užimtumo rodikliai ES skiriasi priklausomai nuo socialinės ekonomikos subjekto apibrėžties, įverčių ir nacionalinės statistikos; kadangi daugiau kaip trečdalis socialinės ekonomikos sektoriaus apmokamų darbo vietų yra socialinių paslaugų sektoriuje; kadangi socialinė ekonomika suteikia neišnaudotą darbo vietų kūrimo potencialą ir yra svarbi kovos su socialine atskirtimi ir skurdu priemonė, be kita ko, keliose valstybėse narėse įgyvendinant aktyvaus užimtumo iniciatyvas, pvz., teritorijas, kuriose visai nėra ilgalaikio nedarbo, kadangi Komisija turėtų išvardyti ir nustatyti dabartines iniciatyvas, kad būtų galima geriau suprasti jų veikimą ir veiksmingumą, taip pat dalytis geriausia patirtimi su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

B.

kadangi, nors reikia palyginamų ES šalių socialinės ekonomikos sektoriaus duomenų rinkimo mechanizmų, Socialinės ekonomikos veiksmų plane teigiama, kad socialinę ekonomiką sudaro 2,8 mln. Europos Sąjungos subjektų ir joje dirba apie 13,6 mln. darbuotojų (0,6–9,9 proc. darbo jėgos, priklausomai nuo šalies); kadangi socialinės ekonomikos subjektų skaičius ir užimtumo rodikliai ES skiriasi priklausomai nuo socialinės ekonomikos subjekto apibrėžties, įverčių ir nacionalinės statistikos; kadangi daugiau kaip trečdalis socialinės ekonomikos sektoriaus apmokamų darbo vietų yra socialinių paslaugų sektoriuje; kadangi socialinė ekonomika suteikia neišnaudotą darbo vietų kūrimo potencialą ir yra svarbi kovos su socialine atskirtimi ir skurdu priemonė, be kita ko, keliose valstybėse narėse įgyvendinant aktyvaus užimtumo iniciatyvas, pvz., teritorijas, kuriose visai nėra ilgalaikio nedarbo, kadangi Komisija turėtų išvardyti ir nustatyti dabartines iniciatyvas, kad būtų galima geriau suprasti jų veikimą ir veiksmingumą, taip pat dalytis geriausia patirtimi su valstybėmis narėmis;

| C. | kadangi subsidiarumo principas yra vienas iš Europos Sąjungos veikimo kertinių akmenų; kadangi socialinė ekonomika yra vienas iš geriausių jo taikymo pavyzdžių; |
| --- | --- |

C.

kadangi subsidiarumo principas yra vienas iš Europos Sąjungos veikimo kertinių akmenų; kadangi socialinė ekonomika yra vienas iš geriausių jo taikymo pavyzdžių;

| D. | kadangi socialinė ekonomika atliko svarbų vaidmenį švelninant ir šalinant trumpalaikes ir ilgalaikes COVID-19 pasekmes ES socialinei rinkai, visuomenei bei ekonomikai ir, dėl tokio modelio tvarumo, padėjo užtikrinti ir išlaikyti socialinį ir ekonominį atsparumą; |
| --- | --- |

D.

kadangi socialinė ekonomika atliko svarbų vaidmenį švelninant ir šalinant trumpalaikes ir ilgalaikes COVID-19 pasekmes ES socialinei rinkai, visuomenei bei ekonomikai ir, dėl tokio modelio tvarumo, padėjo užtikrinti ir išlaikyti socialinį ir ekonominį atsparumą;

| E. | kadangi socialinė ekonomika prisideda prie gerai veikiančių gerovės sistemų ir gauna iš jų naudos; kadangi galutinė atsakomybė užtikrinti visuotines ir vienodas piliečių galimybes gauti įperkamas aukšto lygio viešąsias paslaugas ir užtikrinti gerovę vis dėlto tenka vyriausybėms ir valdžios institucijoms; kadangi socialinės ekonomikos organizacijos atlieka papildomą vaidmenį ir turėtų tai daryti ir toliau, tačiau jos negali pakeisti valstybinių ar regioninių viešųjų įstaigų teikiamų svarbiausių paslaugų; |
| --- | --- |

E.

kadangi socialinė ekonomika prisideda prie gerai veikiančių gerovės sistemų ir gauna iš jų naudos; kadangi galutinė atsakomybė užtikrinti visuotines ir vienodas piliečių galimybes gauti įperkamas aukšto lygio viešąsias paslaugas ir užtikrinti gerovę vis dėlto tenka vyriausybėms ir valdžios institucijoms; kadangi socialinės ekonomikos organizacijos atlieka papildomą vaidmenį ir turėtų tai daryti ir toliau, tačiau jos negali pakeisti valstybinių ar regioninių viešųjų įstaigų teikiamų svarbiausių paslaugų;

| F. | kadangi socialinės ekonomikos subjektai parodė didelį atsparumą ir novatoriškumą sunkiu laikotarpiu, tačiau COVID-19 pandemijos metu susidūrė su sunkumais, pvz., sumažėjusia veikla, ribotais grynųjų pinigų rezervais arba poreikiu savo verslo veiklą vykdyti internetu; |
| --- | --- |

F.

kadangi socialinės ekonomikos subjektai parodė didelį atsparumą ir novatoriškumą sunkiu laikotarpiu, tačiau COVID-19 pandemijos metu susidūrė su sunkumais, pvz., sumažėjusia veikla, ribotais grynųjų pinigų rezervais arba poreikiu savo verslo veiklą vykdyti internetu;

| G. | kadangi dėl pandemijos neatidėliotini nauji aplinkos, ekonominiai ir socialiniai uždaviniai paskatino giliau apmąstyti socialinės ekonomikos vaidmenį; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl pandemijos neatidėliotini nauji aplinkos, ekonominiai ir socialiniai uždaviniai paskatino giliau apmąstyti socialinės ekonomikos vaidmenį;

| H. | kadangi socialinės ekonomikos subjektai turi ilgą, bet nevienodą veiklos vykdymo istoriją daugumoje valstybių narių, kurių dauguma priėmė specialius šios srities teisės aktus; kadangi socialinės ekonomikos subjektai įsitvirtino kaip itin svarbūs socialiniai ir ekonominiai veikėjai, kurie gali atlikti svarbų vaidmenį rinkoje; kadangi jie vis dar susiduria su didelėmis kliūtimis, kurios riboja jų ekonominį ir bendrą socialinį poveikį; kadangi valstybės narės turi priimti konkrečius teisės aktus, kad įveiktų šias kliūtis ir sudarytų sąlygas konsoliduoti ir plėtoti socialinę ekonomiką, taip pat užtikrinti, kad socialinės ekonomikos subjektai galėtų veiksmingai konkuruoti visuose ekonomikos sektoriuose; |
| --- | --- |

H.

kadangi socialinės ekonomikos subjektai turi ilgą, bet nevienodą veiklos vykdymo istoriją daugumoje valstybių narių, kurių dauguma priėmė specialius šios srities teisės aktus; kadangi socialinės ekonomikos subjektai įsitvirtino kaip itin svarbūs socialiniai ir ekonominiai veikėjai, kurie gali atlikti svarbų vaidmenį rinkoje; kadangi jie vis dar susiduria su didelėmis kliūtimis, kurios riboja jų ekonominį ir bendrą socialinį poveikį; kadangi valstybės narės turi priimti konkrečius teisės aktus, kad įveiktų šias kliūtis ir sudarytų sąlygas konsoliduoti ir plėtoti socialinę ekonomiką, taip pat užtikrinti, kad socialinės ekonomikos subjektai galėtų veiksmingai konkuruoti visuose ekonomikos sektoriuose;

| I. | kadangi socialinės ekonomikos organizacijos veikia pagrindiniuose sektoriuose, pvz., sveikatos, ilgalaikės priežiūros, socialiniame, švietimo ir profesinio mokymo, kultūros ir kultūros paveldo puoselėjimo, pažangių technologijų, būsto, laisvalaikio, žiedinės ekonomikos, atsinaujinančiosios energijos ir atliekų tvarkymo srityse; kadangi dėl ryšių su vietos bendruomenėmis ir socialinio bei integracinio pobūdžio jos yra neatsiejama Europos socialinio modelio dalis; |
| --- | --- |

I.

kadangi socialinės ekonomikos organizacijos veikia pagrindiniuose sektoriuose, pvz., sveikatos, ilgalaikės priežiūros, socialiniame, švietimo ir profesinio mokymo, kultūros ir kultūros paveldo puoselėjimo, pažangių technologijų, būsto, laisvalaikio, žiedinės ekonomikos, atsinaujinančiosios energijos ir atliekų tvarkymo srityse; kadangi dėl ryšių su vietos bendruomenėmis ir socialinio bei integracinio pobūdžio jos yra neatsiejama Europos socialinio modelio dalis;

| J. | kadangi socialinė ekonomika yra esminė ES socialinės rinkos ekonomikos dalis bei Europos socialinių teisių ramsčio ir jo tikslų įgyvendinimo varomoji jėga; kadangi socialinės ekonomikos organizacijos atlieka tam tikrą vaidmenį atnaujintoje pramonės strategijoje (17), nes sudaro pagrindą tvaresnei ir atsparesnei ES ekonomikai, kurioje niekas nepaliekamas nuošalyje; |
| --- | --- |

J.

kadangi socialinė ekonomika yra esminė ES socialinės rinkos ekonomikos dalis bei Europos socialinių teisių ramsčio ir jo tikslų įgyvendinimo varomoji jėga; kadangi socialinės ekonomikos organizacijos atlieka tam tikrą vaidmenį atnaujintoje pramonės strategijoje (17), nes sudaro pagrindą tvaresnei ir atsparesnei ES ekonomikai, kurioje niekas nepaliekamas nuošalyje;

| K. | kadangi skaitmeninė pertvarka suteikia daug galimybių socialinei ekonomikai; kadangi socialinės ekonomikos veiklos vykdytojams reikia mokymo, kad jie galėtų neatsilikti nuo sparčių ir konkurencingų skaitmeninių rinkų; |
| --- | --- |

K.

kadangi skaitmeninė pertvarka suteikia daug galimybių socialinei ekonomikai; kadangi socialinės ekonomikos veiklos vykdytojams reikia mokymo, kad jie galėtų neatsilikti nuo sparčių ir konkurencingų skaitmeninių rinkų;

| L. | kadangi socialinės ekonomikos subjektai tradiciškai atlieka svarbų vaidmenį integruojant ir įdarbinant palankių sąlygų neturinčius darbuotojus, taip pat jiems, o ypač neįgaliesiems, teikiant paslaugas, be kita ko, per integravimo į darbo rinką socialines įmones (WISE) pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją, ir taip gerinant jų gerovę ir psichikos sveikatą; |
| --- | --- |

L.

kadangi socialinės ekonomikos subjektai tradiciškai atlieka svarbų vaidmenį integruojant ir įdarbinant palankių sąlygų neturinčius darbuotojus, taip pat jiems, o ypač neįgaliesiems, teikiant paslaugas, be kita ko, per integravimo į darbo rinką socialines įmones (WISE) pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją, ir taip gerinant jų gerovę ir psichikos sveikatą;

| M. | kadangi socialinių paslaugų sektorius, kuris yra socialinės ekonomikos dalis, susiduria su tokiais sunkumais kaip mažas darbo užmokestis ir mažų garantijų darbo sąlygos, kuriuos reikia veiksmingai spręsti; |
| --- | --- |

M.

kadangi socialinių paslaugų sektorius, kuris yra socialinės ekonomikos dalis, susiduria su tokiais sunkumais kaip mažas darbo užmokestis ir mažų garantijų darbo sąlygos, kuriuos reikia veiksmingai spręsti;

| N. | kadangi kooperatyvai gali atlikti tam tikrą vaidmenį demokratizuojant skaitmeninį darbą, pvz., kuriant darbuotojams priklausančias darbo platformas; |
| --- | --- |

N.

kadangi kooperatyvai gali atlikti tam tikrą vaidmenį demokratizuojant skaitmeninį darbą, pvz., kuriant darbuotojams priklausančias darbo platformas;

| O. | kadangi daugiau kaip 82,2 mln. savanorių atlieka aktyvų ir esminį vaidmenį socialinėje ekonomikoje (18); kadangi savanoriška veikla yra svarbi tiek jaunajai kartai, tiek vyresnio amžiaus žmonėms, nes jiems kai kuriais atvejais tai yra svarbi galimybė aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

O.

kadangi daugiau kaip 82,2 mln. savanorių atlieka aktyvų ir esminį vaidmenį socialinėje ekonomikoje (18); kadangi savanoriška veikla yra svarbi tiek jaunajai kartai, tiek vyresnio amžiaus žmonėms, nes jiems kai kuriais atvejais tai yra svarbi galimybė aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime;

| P. | kadangi dabartinė padėtis, susidariusi dėl karo Ukrainoje, parodė vietos bendruomenių ir solidarumo svarbą Europos Sąjungoje ir šalyse, kurios ribojasi su Ukraina; kadangi apskritai socialinė ekonomika šiose šalyse nėra gerai išvystyta; kadangi didesnis socialinės ekonomikos įmonių skaičius galėjo būti labai naudingas koordinuojant paramą Ukrainos pabėgėliams; |
| --- | --- |

P.

kadangi dabartinė padėtis, susidariusi dėl karo Ukrainoje, parodė vietos bendruomenių ir solidarumo svarbą Europos Sąjungoje ir šalyse, kurios ribojasi su Ukraina; kadangi apskritai socialinė ekonomika šiose šalyse nėra gerai išvystyta; kadangi didesnis socialinės ekonomikos įmonių skaičius galėjo būti labai naudingas koordinuojant paramą Ukrainos pabėgėliams;

| Q. | kadangi socialinė ekonomika atlieka svarbų vaidmenį skatinant įtraukią žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; |
| --- | --- |

Q.

kadangi socialinė ekonomika atlieka svarbų vaidmenį skatinant įtraukią žaliąją ir skaitmeninę pertvarką;

| R. | kadangi Parlamentas ankstesnėse rezoliucijose yra pabrėžęs, kad svarbu sudaryti palankesnes sąlygas plėtoti tarpvalstybinę veiklą ir sudaryti sąlygas savidraudos draugijoms, asociacijoms ir fondams nekliudomai patekti į vidaus rinką; |
| --- | --- |

R.

kadangi Parlamentas ankstesnėse rezoliucijose yra pabrėžęs, kad svarbu sudaryti palankesnes sąlygas plėtoti tarpvalstybinę veiklą ir sudaryti sąlygas savidraudos draugijoms, asociacijoms ir fondams nekliudomai patekti į vidaus rinką;

| S. | kadangi teisinė ir politinė sistema, kuria tinkamai apsaugomos ir skatinamos darbuotojų kooperatinės įmonės, politikos priemonių rinkinys, kuriuo siekiama palengvinti verslo perdavimą darbuotojams, aukšto lygio organizacinė struktūra ir darbuotojų kooperatyvų konsolidavimas organizacijose (federacijose) prisideda prie sėkmingo verslo perdavimo darbuotojams; |
| --- | --- |

S.

kadangi teisinė ir politinė sistema, kuria tinkamai apsaugomos ir skatinamos darbuotojų kooperatinės įmonės, politikos priemonių rinkinys, kuriuo siekiama palengvinti verslo perdavimą darbuotojams, aukšto lygio organizacinė struktūra ir darbuotojų kooperatyvų konsolidavimas organizacijose (federacijose) prisideda prie sėkmingo verslo perdavimo darbuotojams;

| T. | kadangi socialinės ekonomikos modelis turi didelį potencialą pasiekti pažeidžiamiausias ir nepalankiausias sąlygas turinčias bendruomenes, pvz., romus, ir gerokai pagerinti jų galimybes naudotis teisėmis, ištekliais ir paslaugomis, taip pat jų profesinį, socialinį ir pilietinį dalyvavimą; |
| --- | --- |

T.

kadangi socialinės ekonomikos modelis turi didelį potencialą pasiekti pažeidžiamiausias ir nepalankiausias sąlygas turinčias bendruomenes, pvz., romus, ir gerokai pagerinti jų galimybes naudotis teisėmis, ištekliais ir paslaugomis, taip pat jų profesinį, socialinį ir pilietinį dalyvavimą;

| U. | kadangi socialinės ekonomikos organizacijas investuotojai laiko didele rizika (19); |
| --- | --- |

U.

kadangi socialinės ekonomikos organizacijas investuotojai laiko didele rizika (19);

| 1. | palankiai vertina Komisijos Socialinės ekonomikos veiksmų planą (SEVP), jame nustatytus pagrindinius principus, kuriais apibrėžiama socialinė ekonomika, politinį postūmį, kurį jis teikia socialinės ekonomikos vystymuisi ir paskelbtų priemonių gausą; vis dėlto pažymi, kad tam tikri socialinės ekonomikos aspektai, susiję su užimtumu ir socialiniais reikalais, galėtų būti toliau stiprinami; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia socialinės ekonomikos tikslų įvairovę ir svarbų jos vaidmenį didinant ekonomikos atsparumą, užtikrinant teisingą pertvarką, mažinant nelygybę, teikiant kokybiškas darbo galimybes pažeidžiamoms grupėms, skatinant savarankišką gyvenimą, stiprinant bendruomenės jausmą, kovojant su gyventojų skaičiaus mažėjimu ir stiprinant kaimo vietovių plėtrą, įgyvendinant Europos socialinių teisių ramsčio principus ir siekiant aukštynkryptės socialinės konvergencijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina valstybes nares pasinaudoti socialinės ekonomikos sektoriaus sistemomis įgyvendinant Europos socialinių teisių ramsčio principus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | patvirtina, kad COVID-19 krizė išryškino nepaprastai svarbų socialinės ekonomikos organizacijų vaidmenį padedant žmonėms įveikti daugelį sunkumų, taip užtikrinant socialinę sanglaudą, ir parodė jų svarbą bei atsparumą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad Europos Sąjungos ir nacionaliniai veiksmai, skirti socialinės ekonomikos plėtrai, yra ypač svarbūs dabartinėmis aplinkybėmis, kai dėl COVID-19 sukeltos ekonomikos ir socialinės krizės reikia sutelkti visą socialinės ekonomikos potencialą siekiant atgaivinti ekonomiką, skatinti socialinį verslumą ir kurti kokybiškas darbo vietas; pabrėžia, kad socialinės ekonomikos subjektai atlieka esminį vaidmenį didinant ekonomikos ir visuomenės atsparumą po COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad nepaisant to, jog socialinė ekonomika yra svarbus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo šaltinis, reikia dėti daugiau pastangų propaguojant šį modelį, įskaitant solidarumo, socialinės įtraukties ir socialinių investicijų principus, kuriais jis grindžiamas; todėl primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares, taip pat regionų ir vietos valdžios institucijas dėti daugiau pastangų siekiant toliau skatinti socialinę ekonomiką ir įtraukti socialinės ekonomikos aspektą į atitinkamas politikos sritis, programas ir veiksmus, pavyzdžiui, į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką Sąjungos lygmeniu ir visame pasaulyje vykdant ES išorės veiksmus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina valstybes nares remti socialinės ekonomikos subjektus, kad jie parengtų socialinių inovacijų programas, kuriomis būtų gerinamas socialinių paslaugų plėtojimas ir teikimas bei gerinamas paslaugų prieinamumas pažeidžiamiausiems asmenims, įskaitant neįgaliuosius ir vyresnio amžiaus žmones; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja savo raginimą (20), kad principas „visų pirma galvokime apie mažuosius“ būtų nustatytas kaip pagrindinis principas rengiant būsimus teisės aktus ir priimant politiką, nesumenkinant dabartinių taisyklių, standartų ir teisių, pvz., aplinkos ir vartotojų apsaugos, kad, viena vertus, reguliavimo sistemos labiau remtų labai mažas, mažas ir vidutines įmones joms taikant dabartines taisykles ir reglamentus ir, kita vertus, būtų stiprinamas socialinės ekonomikos vystymasis, tvarumas ir augimas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad turėtų būti pasiūlytos konkrečios strategijos ir tolesnės priemonės, skirtos SEVP tikslams pasiekti, atsižvelgiant į nacionalinę teisę ir praktiką; pabrėžia, kad reikia išsamiau paaiškinti SEVP ir kitų ES iniciatyvų, pvz., Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano, Europos strategijos dėl negalios arba Europos kovos su benamyste platformos, sąsajas; mano, kad būtina nustatyti visų į SEVP įtrauktų veiksmų bei jų stebėsenos ir vertinimo kalendorių, siekiant padėti atitinkamoms valdžios institucijoms įgyvendinti veiksmų planą bei užtikrinti politikos nuoseklumą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad veikdamos bendrų interesų labui socialinės ekonomikos subjektai kuria darbo vietas, teikia socialiniu požiūriu novatoriškas paslaugas ir prekes, sudaro palankias socialinės įtraukties sąlygas ir skatina tvaresnę bei vietos lygiu įtvirtintą ekonomiką; pabrėžia, kad tais atvejais, kai socialinės ekonomikos vaidmuo kuriant ir išlaikant darbo vietas yra susijęs su palankių sąlygų neturinčiais darbuotojais ir nepalankioje padėtyje esančiais regionais, reikia tinkamos paramos, kad šie subjektai būtų tinkamai pripažinti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja, kad 11,6 proc. valstybių narių privačiojo sektoriaus darbuotojų yra nedeklaruoti, ir pabrėžia, kad reikia politikos priemonių, skirtų kovoti su nedeklaruojamu darbu ir veiksmingai užtikrinti darbuotojų teises; pabrėžia socialinės ekonomikos organizacijų, ypač kooperatyvų, indėlį kovojant su nedeklaruojamu darbu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad reikia skatinti tiesioginio viešojo finansavimo galimybes dotacijų forma, pvz., ES lėšomis, taip pat privačiojo sektoriaus investicijas į socialinės ekonomikos sektorių, ypač atsižvelgiant į padidėjusį socialinės ekonomikos organizacijų teikiamų paslaugų poreikį COVID-19 pandemijos metu ir atsigaunant po pandemijos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja, kad, siekdamos išnaudoti visą veiksmų plano potencialą, Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti, kad įgyvendinant veiksmų planą niekas nebūtų paliktas nuošalyje, o būtų užtikrinta visapusiška partnerystė su visais socialinės ekonomikos suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, ne pelno socialinių paslaugų teikėjais ir pilietine visuomene visais lygmenimis, įskaitant bažnytines labdaros organizacijas, ir užtikrintas aiškumas ir dalyvių veiklos koordinavimas; |
| --- | --- |

13.

Socialinei ekonomikai palankios aplinkos sukūrimas

| 14. | primena valstybėms narėms, kad pagal Viešųjų pirkimų direktyvą perkančiosioms organizacijoms leidžiama naudotis viešaisiais pirkimais siekiant aplinkos apsaugos ir socialinių tikslų ir, visų pirma, leidžiama rengti viešųjų pirkimų procedūras, kuriose galėtų dalyvauti tik kokybės kriterijus atitinkantys subjektai, kurių pagrindinis tikslas – integruoti neįgaliuosius ar grupes, kurioms gresia socialinė atskirtis, į darbo rinką; ragina valdžios institucijas socialiniu ir aplinkos požiūriu atsakingus viešuosius pirkimus pripažinti investicijomis į socialinę ir ekonominę struktūrą, turinčiomis didelį potencialą derinti socialinius ir konkurencingus tikslus; pažymi, kad aplinkos ir socialinių reikalavimų įtraukimas į konkursus gali būti labai svarbus socialinės ekonomikos sektoriaus vystymuisi; ragina Komisiją toliau skatinti socialiniu požiūriu atsakingus viešuosius pirkimus ir gerąją patirtį, kad būtų skatinama socialiniu požiūriu atsakinga verslo praktika, ir ragina valstybes nares siekti, kad visas viešasis finansavimas, skiriamas viešųjų pirkimų sutarčių forma, priklausytų nuo to, ar jo gavėjai laikosi taikytinų įsipareigojimų aplinkos, socialinės ir darbo teisės srityse, nustatytų pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę, kolektyvines sutartis arba tarptautinę aplinkos, socialinę ir darbo teisę; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares sistemingai priimti strategijas, kuriomis būtų siekiama plėtoti socialiniu požiūriu atsakingus viešuosius pirkimus, taip įvairiose politikos srityse sukuriant sąsają tarp paslaugų ir produktų teikimo ir jų indėlio siekiant socialinių tikslų; mano, kad Viešųjų pirkimų direktyvos perkėlimas į nacionalinę teisę turi būti derinamas su iniciatyvomis, kuriomis siekiama didinti žinias apie ryšį tarp viešųjų išlaidų ir jų indėlio siekiant JT darnaus vystymosi tikslų ir stiprinant viešųjų pirkimų pareigūnų ir socialinės ekonomikos subjektų gebėjimus; ragina viešųjų pirkimų pareigūnus prieš rengiant konkurso dokumentus atlikti išankstines konsultacijas rinkoje, siekiant geriau suprasti, ką gali pasiūlyti socialinės ekonomikos subjektai ir kaip jie gali atitikti konkurso reikalavimus; ragina perkančiuosius subjektus sutartis skirti ne tik pagal mažiausią kainą, bet ir pagal geriausią vertę, taip įtraukiant kokybės kriterijus ir socialinio poveikio aspektus; ragina valstybes nares didinti skaidrumą ir užkirsti kelią korupcijai viešųjų pirkimų srityje; pabrėžia, kad atitinkamos valdžios institucijos turi išnagrinėti bendradarbiavimo ir partnerystės galimybes, susijusias su socialinės ekonomikos subjektų dalyvavimu viešuosiuose pirkimuose, kaip tai daroma kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad vienas iš galimų sprendimų siekiant užkirsti kelią darbo vietų praradimui dėl restruktūrizavimo yra darbuotojų išperkamas kontrolinis akcijų paketas; palankiai vertina valstybėse narėse jau įgyvendinamas iniciatyvas, kuriomis siekiama darbuotojams, kurie domisi kontrolinio akcijų paketo išpirkimo procesu, ir kooperatyvams, įsteigiamiems akcijas išpirkus darbuotojams, teikti paramos verslui struktūras, įskaitant teisines konsultacijas, finansinę paramą, pagalbą rengiant verslo planus ir išorės investuotojams reikalingų duomenų teikimą; ragina visas valstybes nares įgyvendinti panašias iniciatyvas ir įtraukti šią temą į 2023 m. Tarybos rekomendaciją siekiant toliau remti šias iniciatyvas regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis; atkreipia dėmesį į darbuotojų atstovų, įskaitant profesines sąjungas, vaidmenį remiant kooperatyvų federacijas, padedančias darbuotojams išpirkti akcijas, ir su jomis susijungiant, kad būtų padidintos darbuotojų sėkmės galimybės; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia būtinybę Komisijai ir toliau glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant nustatyti priemones ir sprendimus, kaip pašalinti kliūtis ir paspartinti teisines procedūras, pagal kurias įmonės nuosavybė būtų perduota darbuotojams per darbuotojų kooperatyvus ar kitas darbuotojams priklausančias socialinės ekonomikos įmones; ragina Komisiją sukurti ES platformą, kurioje valstybės narės, vietos ir regionų valdžios institucijos ir socialinės ekonomikos tinklai galėtų keistis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad svarbu skatinti kooperatyvų modelį ir jam būdingus darbuotojų dalyvavimo ir demokratijos principus; ragina valstybes nares sukurti palankią teisinę aplinką kooperatyvų, taip pat ir darbuotojų kooperatyvų, steigimui ir veikimui; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į dabartinę ES veiklą siekiant išplėsti tvaraus finansavimo taksonomiją įtraukiant socialinius tikslus; mano, kad ES taksonomija turi būti tinkama socialiniu požiūriu, kartu atsižvelgiant į labai mažų įmonių ir MVĮ padėtį, nes ji gali būti investicijų į socialinę ekonomiką varomoji jėga, jei šios investicijos bus tinkamai suderintos su socialinės ekonomikos principais ir ypatumais; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti socialinės ekonomikos subjektų verslo planavimo, įgyvendinimo ir vertinimo įgūdžius, taip pat atitinkamus žiniasklaidos priemonių naudojimo, valdymo įgūdžius, dalyvaujamąją lyderystę, mokymąsi visą gyvenimą, atsparumą ir įgūdžius, kurių reikia vykstančiai pertvarkai, įskaitant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, remiant Socialinės ekonomikos ir artimumo įgūdžių sąjungą; laukia būsimo Socialinės ekonomikos įgūdžių pakto (angl. Pact for Skills for the Social Economy), kad būtų galima investuoti į šiuos įgūdžius; ragina socialinės ekonomikos suinteresuotuosius subjektus visapusiškai laikytis Europos socialinių teisių ramsčio tikslų užtikrinant, kad iki 2030 m. kasmet bent 60 proc. jų darbuotojų dalyvautų mokymuose; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją skatinti socialinio poveikio investicijas ir įvertinti esamas priemones, kuriomis būtų didinamas piliečių dalyvavimas socialinio poveikio finansavimo iniciatyvose, siekiant padidinti socialinės ekonomikos subjektų finansavimą ir matomumą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją kartu su socialinės ekonomikos suinteresuotaisiais subjektais ir akademikais atidžiai išnagrinėti socialinio poveikio obligacijų įgyvendinamumą ir praktiškumą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | apgailestauja, kad socialinės ekonomikos subjektai nėra pakankamai įtraukti į bendrojo mokyklinio ugdymo ir aukštojo mokslo įstaigų programas (21); atsižvelgdamas į tai, ragina sektoriaus atstovaujamąsias įstaigas ir atitinkamas valdžios institucijas, bendradarbiaujant su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, peržiūrėti ir įvertinti visų švietimo lygmenų – nuo pradinio iki aukštojo mokslo, įskaitant profesinį mokymą ir švietimą – mokymo programas ir pateikti politikos rekomendacijas; pabrėžia, kad būtina skatinti socialinę ekonomiką tarp jaunimo; prašo Komisijos užtikrinti nuolatinį Europos socialinių inovacijų kompetencijos centro ir aukštojo mokslo įstaigų bendradarbiavimą visose valstybėse narėse, siekiant plėtoti bendrus projektus ir didinti informuotumą apie galimybes, kurias socialinė ekonomika suteikia būsimiems jauniems verslininkams ir nepakankamai atstovaujamoms grupėms, pvz., neįgaliesiems, moterims, vyresnio amžiaus asmenims ir socialiai pažeidžiamoms grupėms; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad socialinės ekonomikos organizacijos jau dešimtmečius pirmauja įgyvendinant žiedinius verslo modelius, visų pirma pakartotinio naudojimo, taisymo ir perdirbimo srityse, taip paspartinant perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir daugiau dėmesio skiriant teigiamam socialiniam poveikiui (22); remia Komisijos iniciatyvą stiprinti socialinės ekonomikos pajėgumus toliau plėtoti ekologiškesnes paslaugas ir produktus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia atsinaujinančiųjų išteklių energijos kooperatyvų, kaip energijos bendrijų dalies, išskirtinumą energetikos sistemoje, nes jie skatina tvarios energijos gamybos ir vartojimo praktiką, stiprina bendruomenės atsakomybę ir socialines inovacijas, teikia plataus masto naudą ir gali būti naudojami tiekimo saugumui atokiose vietovėse ir tam tikrose salose užtikrinti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į esminį socialinės ekonomikos subjektų, įskaitant savidraudos įmones, vaidmenį priežiūros sektoriuje ir atkreipia dėmesį į svarbų socialinės ekonomikos augimo potencialą šioje srityje, kuris gali reaguoti į padidėjusią priežiūros paslaugų paklausą ir spręsti nuolatines problemas, pvz., demografinį senėjimą; ragina Komisiją ir valstybes nares remti kokybiškos priežiūros sektorių taikant tinkamą politiką ir užtikrinti, kad atliekant būsimą valstybės pagalbos peržiūrą būtų užtikrintas didesnis socialinės ekonomikos subjektų, teikiančių socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas, lankstumas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad svarbu daugiau dėmesio skirti socialinio poveikio vertinimo ir valdymo metodikai ir praktikai; ragina Komisiją, padedant Europos socialinės ekonomikos suinteresuotiesiems subjektams, atidžiai įvertinti socialinio poveikio vertinimo metodikų, kurios gali atitikti socialinės ekonomikos subjektų įvairovę ir dar labiau pritraukti socialines investicijas, kūrimą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia socialinės ekonomikos svarbą skatinant lyčių lygybę ir suteikiant užimtumo galimybių moterims, ypač pažeidžiamoje padėtyje esančioms moterims; pabrėžia, kad tai gali tapti atspirties tašku, palengvinančiu perėjimą nuo neoficialaus prie oficialaus darbo; pažymi, kad moterys dažnai sudaro daugiau kaip 60 proc. socialinės ekonomikos darbo jėgos ir kad, kaip pranešama, atotrūkis darbo užmokesčio ir vadovavimo srityse yra mažesnis; ragina Komisiją ir valstybes nares pašalinti visas kliūtis moterims, kad būtų užtikrinta lyčių lygybė; ragina stiprinti lyčių aspektą politikoje ir moterų, dirbančių socialinės ekonomikos subjektuose, galimybes gauti finansavimą, atsižvelgiant į tai, kad moterims sunkiau gauti finansavimą, palyginti su vyrais; prašo Komisijos aiškiai apibrėžti socialinės ekonomikos vaidmenį būsimoje Europos priežiūros strategijoje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti nacionalines, tarptautines ir tarpregionines gebėjimų stiprinimo partnerystes ir sudaryti oficialius susitarimus su socialinės ekonomikos tinklais ir jiems atstovaujančiomis organizacijomis; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti sąlygas tolesniam socialinės ekonomikos subjektų tobulėjimui ir jų profesionalumo stiprinimui, o tai galima padaryti teikiant konsultavimo paslaugas, pvz., specialiai pritaikytas mentorystės ir ugdomojo vadovavimo paslaugas, finansuojant gebėjimų stiprinimą, mokymą ir švietimą, įgūdžių ugdymą ir kvalifikacijos kėlimą ar perkvalifikavimą, inkubavimo paslaugas ir galimybes gauti teisines konsultacijas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti naujos technologijos ir dirbtinis intelektas, kai jie prieinami visiems, kuriant darbo vietas ir plėtojant bei plečiant socialinę ekonomiką; pabrėžia, kad svarbu socialinės ekonomikos verslininkams ir darbuotojams, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems darbuotojams, suteikti daugiau galimybių dalyvauti mokymo programose, susijusiose su skaitmeniniais įgūdžiais ir pažangiomis technologijomis tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis, ir ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti, kaip pagrindinės įmonės, viešasis sektorius ir socialinės ekonomikos subjektai gali bendradarbiauti siekiant šio tikslo; pažymi, kad skaitmeninė pertvarka socialinėje ekonomikoje turėtų būti skatinama, inter alia, pasitelkiant apmokestinimą, viešuosius pirkimus ir valstybės pagalbą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad socialinė ekonomika yra būdas spręsti miestų problemas; ragina finansavimą skirti vietos lygmeniui, įskaitant miestų teritorijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina tai, kad daug vietos ir regionų valdžios institucijų jau turi plataus užmojo socialinės ekonomikos skatinimo strategijas ir veiksmų planus; pripažįsta, kad reikia stiprinti vietos ir regionų lygmens gebėjimus ir tenkinti specifinius tarpvalstybinių socialinės ekonomikos organizacijų poreikius, ypač kaimo vietovėse, salose ir nutolusiuose regionuose; ragina valstybes nares skatinti rengti regionines socialinės ekonomikos strategijas visuose regionuose ir skirti finansinius išteklius atsižvelgiant į vietoje nustatytus prioritetus; primygtinai ragina Komisiją paskelbti apžvalgą, kurioje atsispindėtų esamų socialinės ekonomikos teisinių formų įvairovė valstybėse narėse ir kuriomis, rengdamos savo strategijas, galėtų vadovautis vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

32.

Viso ES priemonių potencialo išnaudojimas, kad socialinė ekonomika galėtų klestėti

| 33. | ragina valstybes nares teikti tikslinį finansavimą socialinės ekonomikos subjektams ir visapusiškai pasinaudoti dabartinėmis Sąjungos lėšomis siekiant skatinti socialinės ekonomikos sektorių ir labiau stengtis įsisavinti lėšas, kurios joms skiriamos socialinei ekonomikai plėtoti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad būtina sudaryti palankesnes sąlygas socialinės ekonomikos įmonėms pasinaudoti Europos lėšomis nekeičiant jų teisinio pobūdžio, taip pat atsižvelgiant į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, ir skatinti jų aktyvų dalyvavimą formuojant Europos politinę darbotvarkę, pavyzdžiui, įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palankiai vertina pasiūlymą 2023 m. įdiegti naujus bendruosius ES socialinės ekonomikos vartus; sutinka, kad ši iniciatyva gali padėti socialinės ekonomikos subjektams gauti svarbią informaciją ir rekomendacijas, susijusias su ES finansavimu, politika, tinklais ir platformomis, taip pat su susijusiomis iniciatyvomis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į programos „InvestEU“ teikiamas galimybes remti socialinę ekonomiką; primygtinai ragina Komisiją ir programą įgyvendinančius partnerius pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją parengti prie socialinės ekonomikos įmonių poreikių pritaikytus finansinius produktus ir šiems produktams skirti pakankamai išteklių, visų pirma juos nukreipiant į projektus, kurie susiję ir su skaitmenine, ir su žaliąja pertvarka; pažymi, kad turėtų būti parengti patikimi tinkamumo kriterijai, skirti finansų tarpininkams, konkrečiai remiantiems socialinę ekonomiką, ir mano, kad „InvestEU“ konsultacijų centre turėtų būti teikiamos konsultavimo paslaugos, siekiant kuo labiau padidinti šių finansų tarpininkų galimybes pasinaudoti programa „InvestEU“; ragina Komisiją užtikrinti, kad kiti programos „InvestEU“ finansiniai produktai, pvz., skirti MVĮ, būtų prieinami socialinės ekonomikos subjektams, kurių dauguma yra labai maži, maži ir vidutiniai subjektai, siekiant sudaryti sąlygas parengti projektų svarbiausiomis temomis bazę ir pagerinti ilgalaikį socialinės ekonomikos subjektų ekonominį tvarumą, taip pat jų naudojimąsi novatoriškais sprendimais; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ypač atkreipia dėmesį į svarbų sanglaudos politikos fondų, be kita ko, „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo, vaidmenį finansuojant socialinės ekonomikos projektus; primena konkrečius ESF+ tikslus pagerinti visų darbo ieškančių asmenų, ypač jaunimo, galimybes įsidarbinti, taip pat skatinti savarankišką veiklą ir socialinę ekonomiką; primena valstybėms narėms, kad ESF+ finansavimą viešųjų pirkimų institucijos gali naudoti „socialinių išlygų rėmėjams“, t. y. specialistams, kurie skatina ir remia socialinių išlygų įgyvendinimą vietos lygmeniu, finansuoti ir valdžios institucijoms konsultuoti šioms rengiant pirkimo, kuriame gali dalyvauti ir socialinės ekonomikos subjektai, specifikacijas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pripažįsta didelį socialinės ekonomikos potencialą kuriant kokybiškas darbo vietas ir apmokamas stažuotes jaunimui, nes tai gali paspartinti jaunimo integraciją į darbo rinką; ragina valstybes nares panaudoti pagal sustiprintą Jaunimo garantijų iniciatyvą teikiamas lėšas siekiant skatinti socialinę ekonomiką tarp jaunosios kartos atstovų, nes tai gali sustiprinti jų integraciją į darbo rinką; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą 2022 m. pagal ESF+ įsteigti Jaunimo verslumo politikos akademiją, kad būtų skatinamas jaunimo verslumas, ir ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti socialiniam verslumui ir parengti tikslines iniciatyvas, skirtas padėti kitiems nepakankamai atstovaujamiems socialinės ekonomikos verslininkams; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pritaria tam, kad būtų įsteigti nacionaliniai socialinių inovacijų kompetencijos centrai, skirti socialiniams verslininkams, ir Europos socialinių inovacijų kompetencijos centras; vis dėlto primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad socialines inovacijas taiko visos socialinės ekonomikos organizacijos, įskaitant ne pelno socialinių paslaugų teikėjus ir socialinius verslininkus; ragina valstybes nares spręsti konkrečias ne pelno socialinių paslaugų sektoriaus problemas, kad šis sektorius galėtų tęsti savo novatorišką tendenciją, išlaikant dotacijas ir subsidijas, siūlomas pagal ESF+ arba „Erasmus+“ projektus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina tikslinio ES finansavimo naudojimą projektams, kuriais siekiama plėtoti ir sudaryti sąlygas įmonių perdavimui jų darbuotojams, taigi ir užtikrinti veiklos tęstinumą, be kita ko, įmones išpirkus darbuotojų kooperatyvams (23); |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina valstybes nares, įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, skatinti socialinės ekonomikos subjektų galimybes gauti finansavimą pagal priemonę „Next Generation EU“, visų pirma kokybiškam užimtumui, socialinei įtraukai ir įtraukiai skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai visiems skatinti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją, atliekant kitą Bendrojo bendrosios išimties reglamento (BBIR) peržiūrą, išplėsti reglamento taikymo sritį ir tinkamai atsižvelgti į konkrečius socialinės ekonomikos subjektų poreikius, susijusius su galimybėmis gauti finansavimą ir rinkos plėtra; ragina Komisiją geriau įtraukti socialinius aspektus į valstybės pagalbos sritį, pvz., skatinti palankių sąlygų neturinčių darbuotojų, įskaitant neįgaliuosius, įdarbinimą, ypač įgyvendinant ekonomikos gaivinimo po COVID-19 veiksmus, išnagrinėti įvairias įrodymais pagrįstas galimybes remti socialinės ekonomikos subjektų plėtrą, pasikonsultavus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, ir nacionalinėms valdžios institucijoms teikti paaiškinimus ir gaires dėl teisinio pagrindo, kuris būtų naudojamas socialinės ekonomikos subjektams remti teikiant valstybės pagalbą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina Komisijos planus apsvarstyti galimybę taikyti specialius bendro fondų ir filantropinių organizacijų investavimo mechanizmus tiksliniams klausimams, pvz., benamystės, spręsti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primygtinai ragina nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas geriau pasinaudoti esamų taisyklių, susijusių su konkrečiomis nuostatomis apie visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (VESP), teikiamomis galimybėmis, kai siekiama gauti viešąjį finansavimą pagal ES valstybės pagalbos reglamentą, be kita ko, visapusiškai pasinaudojant galimybe, kai tinkama, ekonominę veiklą vykdančias socialinės ekonomikos įmones pripažinti VESP; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina idėją pagal Bendrosios rinkos programą pradėti naują iniciatyvą, kuria būtų remiamas socialinės ekonomikos subjektų ir tradicinių įmonių partnerysčių kūrimas, sudarant sąlygas socialiniu požiūriu atsakingą pirkimą skatinančiai verslo verslui rinkai, kuri gali sustiprinti socialinę ekonomiką; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mano, kad šiuo metu naudojamos socialinės ekonomikos subjektų etiketės ir sertifikavimas galėtų būti įkvėpimo šaltinis valstybėms narėms; palankiai vertina SEVP numatytą įsipareigojimą pradėti tyrimą dėl nacionalinių socialinės ekonomikos ženklinimo etiketėmis ir sertifikavimo sistemų, siekiant padidinti socialinės ekonomikos matomumą ir sudaryti sąlygas gerai veikiančiai bendrajai rinkai, ir, remiantis rezultatais, išnagrinėti galimybę paruošti dirvą labiau standartizuotai sistemai Sąjungos lygmeniu; pabrėžia, kad šis tyrimas turėtų būti grindžiamas ankstesnėmis išvadomis ir jame turėtų dalyvauti socialinės ekonomikos suinteresuotieji subjektai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rekomenduoja išplėsti Europos socialinės ekonomikos regionų tinklo aprėptį, kad būtų sustiprintos naujos regionų ir vietos partnerystes, visų pirma siekiant paskatinti skaitmeninę ir žaliąją pertvarką teritorijose; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis nustatyti veiksmingas priemones pilietinės erdvės organizacijoms ir ypač socialinės ekonomikos subjektams valstybėse narėse remti ir apsaugoti; pabrėžia, kad Pilietybės, lygybės, teisių ir vertybių programa, kuri skirta, be kita ko, ne pelno organizacijoms ir kurios biudžetas sudaro 1,55 mlrd. eurų, svariai prisideda sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria pilietinė visuomenė ES; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pažymi, kad siekiant užtikrinti ne pelno organizacijų finansavimą dažnai reikia bendro finansavimo ir kad reikalavimas skirti pernelyg didelę nuosavų išteklių dalį gali būti nepakeliamas; todėl pabrėžia, kad reikėtų įvertinti bendro finansavimo atveju būtiną nuosavų išteklių dalį ir atsižvelgti į įvairias priemones, kurios galėtų būti išreikštos pinigine verte, kaip antai savanoriško darbo laiką ar nepiniginius įnašus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | džiaugiasi, kad Komisija pradėjo tyrimą, kuriame pateikiama lyginamoji ES asociacijų teisinių režimų ir sistemų analizė; prašo Komisijos remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 352 straipsniu pateikti pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo būtų nustatytas Europos asociacijų statutas, vadovaujantis rekomendacijomis, išdėstytomis 2022 m. vasario 17 d. Europos Parlamento rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos tarpvalstybinių asociacijų ir ne pelno organizacijų statuto ir jos priedo I dalyje; |
| --- | --- |

50.

Siekiant veiksmingo Socialinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimo

| 51. | labai palankiai vertina pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl pagrindinių socialinės ekonomikos sąlygų, kuris turi būti patvirtintas 2023 m.; pabrėžia, kad rekomendacijoje turėtų būti pateikta bendra Sąjungos lygmens socialinės ekonomikos apibrėžtis, grindžiama pagrindiniais jos principais ir ypatumais, išdėstytais SEVP, ir kad tiek rekomendacijoje, tiek apibrėžtyje reikia atsižvelgti į socialinės ekonomikos subjektų įvairovę valstybėse narėse; pabrėžia, kad pagrindinis rekomendacijos tikslas turi būti teisinių ir politinių socialinės ekonomikos pamatų stiprinimas, ypač valstybėse narėse, kuriose socialinės ekonomikos ekosistema yra mažiau išvystyta; mano, kad rekomendacijoje turėtų būti aiškiai akcentuojamos ES teikiamos paramos priemonės ir pateikiamos gairės dėl konkrečių politikos sričių, pvz., tinkamos teisinės sistemos, skirtos įvairių rūšių socialinės ekonomikos subjektams, viešiesiems pirkimams, valstybės pagalbai, užimtumui, socialinei ir sveikatos politikai, mokesčiams, švietimui, įgūdžiams ir mokymui, ir kad svarbu susieti vykstančius pokyčius su socialinės ekonomikos darbotvarke; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia darbuotojų dalyvavimo ir demokratinio valdymo, kurie yra pripažinti SEVP principai, svarbą siekiant socialinės ekonomikos tikslų; pabrėžia, kad visi socialinės ekonomikos darbuotojai nusipelno deramų darbo ir įdarbinimo sąlygų bei karjeros perspektyvų, idealiu atveju grindžiamų kolektyvinėmis sutartimis; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad socialinės ekonomikos subjektai privalo paisyti profesinių sąjungų teisių ir socialinio dialogo bei kolektyvinių derybų taisyklių; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visa ES finansinė parama socialinės ekonomikos subjektams būtų teikiama su sąlyga, kad jie laikysis taikomų darbo ir įdarbinimo sąlygų ir (arba) teisės aktais arba kolektyvinėse sutartyse nustatytų darbdavio įsipareigojimų; pabrėžia, kad socialinės ekonomikos subjektai turi geras galimybes skatinti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas, nes jų modelis grindžiamas darbuotojų dalyvavimu; todėl pabrėžia, kad tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmenimis reikia toliau plėtoti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas socialinės ekonomikos srityje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą tarptautiniu mastu skatinti socialinę ekonomiką ir didinti sektoriaus matomumą Sąjungos politikos išorės aspektu, be kita ko, pripažįstant ir įtraukiant jo specifinį pobūdį į būsimus asociacijos susitarimus, teikiant informaciją ir mokymus socialinės ekonomikos klausimais ES delegacijų darbuotojams ir įvertinant, kaip tokiais veiksmais galima prisidėti prie socialinės ekonomikos plėtros trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | apgailestauja, kad ankstesni Parlamento raginimai Komisijai pateikti pasiūlymus, pagal kuriuos savidraudos draugijos, asociacijos ir fondai galėtų veikti Europos ir tarpvalstybiniu mastu, nenulėmė jokių teisės aktų pakeitimų, o tai pakenkė Europos socialiniam modeliui ir trukdė baigti kurti bendrąją rinką; pakartoja Parlamento raginimą nustatyti bendrus būtiniausius standartus ne pelno organizacijoms visoje ES ir parengti Europos asociacijų statutą, taip pat ragina Komisiją viešai paaiškinti priežastis, dėl kurių nebuvo atsižvelgta į Parlamento raginimus; atsižvelgdamas į SEVP suteiktą galimybę, taip pat į Liuksemburgo deklaracijos stebėsenos komiteto, kurį sudaro dauguma valstybių narių, veiklą, siūlo išnagrinėti glaudesnio bendradarbiavimo, kaip priemonės pirmiau minėtoms dešimtmečius trukusioms aklavietėms įveikti, galimybę; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pažymi, kad, norint išnaudoti visas socialinės ekonomikos sektoriaus galimybes spręsti socialines ir ekonomines problemas, valdžios institucijos ir socialinės ekonomikos subjektai turi aiškiai nustatyti socialinius prioritetus; pabrėžia, kad socialinės ekonomikos projektams dažnai reikia glaudžios partnerystės su viešaisiais subjektais; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares ES lygmeniu nustatytoje makroekonominio valdymo sistemoje parengti naują socialinių investicijų strategiją, kurioje būtų aiškiai nustatyti Europos socialinių teisių ramstį atitinkantys socialiniai prioritetai ir kuri galėtų tapti valdžios institucijų ir socialinės ekonomikos subjektų bendradarbiavimo pagrindu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją vykdant semestro procesą naudotis šalių ataskaitomis ir konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis siekiant stebėti socialinės ekonomikos raidą Europoje ir ragina Komisiją užtikrinti, kad jos iniciatyvos būtų platesnio užmojo ir nuoseklesnės, ir, jei įmanoma, pasiūlyti teisinių priemonių; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją stebėti, ar valstybės narės laikosi nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose nustatytų su socialine ekonomika susijusių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palankiai vertina tai, kad paskelbta apie naują tyrimą, kuriuo bus siekiama surinkti kokybinę ir kiekybinę informaciją apie socialinę ekonomiką visose valstybėse narėse; ragina į šį tyrimą įtraukti įvairių rūšių socialinės ekonomikos subjektus ir rinkti išskaidytus duomenis apie darbuotojus; pažymi, kad reikia rinkti išsamius, standartizuotus, palyginamus ir patikimus duomenis apie socialinės ekonomikos mastą ir poveikį, kad būtų galima lengviau priimti įrodymais pagrįstus politinius sprendimus, užtikrinti socialinės ekonomikos vystymosi perspektyvumą ir prisidėti prie ES ekonominių ir socialinių tikslų įgyvendinimo; ragina Komisiją atliekant šį darbą atnaujinti 2012 m. tyrimą dėl savidraudos įmonių Sąjungoje, siekiant nustatyti galimybes ir kliūtis jų vystymuisi, ypač sveikatos priežiūros ir draudimo srityse; ragina Komisiją ir nacionalines statistikos institucijas bendradarbiauti su Eurostatu siekiant rinkti standartizuotus duomenis ir reguliariai juos atnaujinti ir analizuoti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palankiai vertina Komisijos veiklą, susijusią su pertvarka kuriant socialinę ekonomiką ir vietines pramonės ekosistemas; vis dėlto pažymi, kad reikia papildomos informacijos, kad būtų galima suprasti, kaip ji sąveikaus su kitomis regioninėmis ir vietos iniciatyvomis, ir užtikrinti veiksmingą jos įgyvendinimą vietoje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina valstybes nares paskirti socialinės ekonomikos koordinatorius ir įsteigti vietos socialinės ekonomikos kontaktinius centrus, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos gauti paramą ir finansavimą, įskaitant ES finansavimą; ragina Komisiją sukurti bendrą internetinę ES platformą, skirtą valstybėms narėms, vietos ir regionų valdžios institucijoms ir socialinės ekonomikos tinklams keistis geriausia patirtimi, pabrėžia, kad šią platformą turi būti valdoma bendradarbiaujant su Europos socialinės ekonomikos tinklais ir Komisijos socialinės ekonomikos ir socialinių įmonių ekspertų grupe (GECES); mano, kad reikia užtikrinti glaudų nacionalinių koordinatorių, vietos kontaktinių centrų, ES interneto platformos ir ES socialinės ekonomikos vartų koordinavimą, siekiant kuo labiau padidinti keitimąsi žiniomis ir sinergiją, taip pat užtikrinti galimybių matomumą socialinės ekonomikos veikėjams ir išvengti galimo pastangų dubliavimo; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Komisiją toliau bendradarbiauti su GECES ir įsteigti SEVP įgyvendinimo darbo grupę, apimančią GECES atstovus ir nacionalinius koordinatorius, atsakingus už stebėseną ir reguliarų ataskaitų teikimą Parlamentui, Tarybai ir atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant socialinius partnerius, ir skleisti informaciją apie jos sudėtį ir veiksmų tvarkaraštį; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OL L 94, 2014 3 28, p. 65.

(2)  OL C 116, 2021 3 31, p. 162.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0044.

(4)  OL C 117, 2022 3 11, p. 53.

(5)  OL C 99, 2022 3 1, p. 122.

(6)  OL C 465, 2021 11 17, p. 110.

(7)  OL C 345, 2020 10 16, p. 2.

(8)  OL C 425, 2021 10 20, p. 2.

(9)  OL C 118, 2020 4 8, p. 145.

(10)  OL C 316, 2017 9 22, p. 224.

(11)  OL C 75, 2016 2 26, p. 34.

(12)  OL C 75, 2016 2 26, p. 11.

(13)  OL C 36, 2016 1 29, p. 111.

(14)  OL C 419, 2015 12 16, p. 42.

(15)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 16.

(16)  OL C 99, 1987 4 13, p. 205.

(17)  EBPO / Europos Sąjunga, Policy brief on making the most of the Social Economy’s contribution to the Circular Economy, 2022 m.

(18)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19)  Europos Komisija, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas, Hayday, M., Varga, E., A recipe book for social finance: a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets, Leidinių biuras, 2017 m.

(20)  Be kita ko, 2020 m. gruodžio 16 d. rezoliucijoje dėl naujos Europos MVĮ strategijos (OL C 445, 2021 10 29, p. 2) ir 2021 m. birželio 24 d. rezoliucijoje dėl Europos reglamentavimo kokybės ir subsidiarumo principo (ataskaita dėl geresnės teisėkūros 2017, 2018 ir 2019 m.) (OL C 81, 2022 2 18, p. 74).

(21)  EUROFOUND, Labour market change. Cooperatives and social enterprises: Work and employment in selected countries, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2019.

(22)  EBPO / Europos Komisija, Policy brief on the most of the social economy’s contribution to the circular economy, OECD Local Economic and Employment Development (LEED) Papers, No. 2022/01, OECD Publishing, 2022 m.

(23)  Pvz., pagal INTERREG finansuojami novatoriški MVĮ verslo perdavimo modeliai Baltijos jūros regione, Europos socialinio fondo ir Užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) finansavimas, Europos Parlamento remiami perdavimo kooperatyvams ir darbo vietų išsaugojimo bandomieji projektai „Transfer to Coops“ ir „Saving Jobs“.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/184 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/184

---

P9_TA(2022)0289

Sąveikinė diskriminacija ES: Afrikos, Artimųjų Rytų, Lotynų Amerikos ir Azijos kilmės moterų socialinė ir ekonominė padėtis

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija „Sąveikinė diskriminacija Europos Sąjungoje: Afrikos, Artimųjų Rytų, Lotynų Amerikos ir Azijos kilmės moterų socialinė ir ekonominė padėtis“ (2021/2243(INI))

(2023/C 47/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnį, 153 straipsnio 1 dalį ir 208 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnį, 153 straipsnio 1 dalį ir 208 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 23 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 23 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi tikslus, ypač į 5 tikslą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi tikslus, ypač į 5 tikslą,

| — | atsižvelgdamas į JT konvenciją dėl visų rūšių moterų diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT konvenciją dėl visų rūšių moterų diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo 15 d. Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, taip pat į jos peržiūros konferencijų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo 15 d. Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, taip pat į jos peržiūros konferencijų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto (1966) 26 straipsnį ir į Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto (1966) 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto (1966) 26 straipsnį ir į Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto (1966) 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Trečiasis ES lyčių lygybės veiksmų planas (LLVP III). Vykdant ES išorės veiksmus įgyvendinama plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo darbotvarkė“ (JOIN(2020)0017) ir prie jo pridėtą bendrą tarnybų darbinį dokumentą dėl tikslų ir rodiklių, kuriais remiantis bus įgyvendinamas 2021–2025 m. LLVP III (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Trečiasis ES lyčių lygybės veiksmų planas (LLVP III). Vykdant ES išorės veiksmus įgyvendinama plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo darbotvarkė“ (JOIN(2020)0017) ir prie jo pridėtą bendrą tarnybų darbinį dokumentą dėl tikslų ir rodiklių, kuriais remiantis bus įgyvendinamas 2021–2025 m. LLVP III (SWD(2020)0284),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 18 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planas“ (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 18 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planas“ (COM(2020)0565),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 7 d. Komisijos komunikatą „Lygybės Sąjunga. ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginis planas“ (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 7 d. Komisijos komunikatą „Lygybės Sąjunga. ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginis planas“ (COM(2020)0620),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (COM(2020)0698),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1) (Rasinės lygybės direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1) (Rasinės lygybės direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (2) (toliau – Lygybės užimtumo srityje direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (2) (toliau – Lygybės užimtumo srityje direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 29 d.–31 d Meksike ir 2021 m. birželio 30 d.–liepos 2 d. Paryžiuje vykusį Lygybės kartos forumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 29 d.–31 d Meksike ir 2021 m. birželio 30 d.–liepos 2 d. Paryžiuje vykusį Lygybės kartos forumą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl lyčių aspektu grindžiamo požiūrio COVID-19 krizės metu ir pokriziniu laikotarpiu (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl lyčių aspektu grindžiamo požiūrio COVID-19 krizės metu ir pokriziniu laikotarpiu (3),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. savo rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties Europos Sąjungoje, kiek tai susiję su moterų sveikata (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. savo rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties Europos Sąjungoje, kiek tai susiję su moterų sveikata (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Trečiojo ES lyčių lygybės veiksmų plano (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Trečiojo ES lyčių lygybės veiksmų plano (5),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 17 d. savo rezoliuciją dėl nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimo: kova su neigiamu požiūriu į romų kilmės asmenis Europoje“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 17 d. savo rezoliuciją dėl nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimo: kova su neigiamu požiūriu į romų kilmės asmenis Europoje“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl Afrikos kilmės asmenų pagrindinių teisių Europoje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl Afrikos kilmės asmenų pagrindinių teisių Europoje (7),

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) pranešimą „|Daugialypė nelygybė: 2019 m. lyčių lygybės indeksas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) pranešimą „|Daugialypė nelygybė: 2019 m. lyčių lygybės indeksas“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 29 d. Europos ir Centrinės Azijos lesbiečių* bendrijos (EL*C) ataskaitą „Atsparumas kaip gyvenimo būdas. Lesbiečių gyvenimas COVID-19 pandemijos metu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 29 d. Europos ir Centrinės Azijos lesbiečių* bendrijos (EL*C) ataskaitą „Atsparumas kaip gyvenimo būdas. Lesbiečių gyvenimas COVID-19 pandemijos metu“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 1 d. EL*C ataskaitą „Lesbofobija: tarpsektorinė smurto forma“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 1 d. EL*C ataskaitą „Lesbofobija: tarpsektorinė smurto forma“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 14 d. paskelbtą Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) tyrimą „A long way to go for LGBTI equality“ (liet. „Ilgas kelias siekiant LGBTI asmenų lygybės“) (FRA LGBTI II tyrimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 14 d. paskelbtą Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) tyrimą „A long way to go for LGBTI equality“ (liet. „Ilgas kelias siekiant LGBTI asmenų lygybės“) (FRA LGBTI II tyrimas),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 7 d. EL*C ataskaitą „Karti piliulė: lesbiečių galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis spragos ir diskriminacija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 7 d. EL*C ataskaitą „Karti piliulė: lesbiečių galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis spragos ir diskriminacija“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 14 d. Europos kovos su rasizmu tinklo (ENAR) ataskaitą „Sąveikinė diskriminacija Europoje: svarba, pagrindiniai uždaviniai ir tolesni veiksmai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 14 d. Europos kovos su rasizmu tinklo (ENAR) ataskaitą „Sąveikinė diskriminacija Europoje: svarba, pagrindiniai uždaviniai ir tolesni veiksmai“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos gaires dėl rasine ar etnine kilme grindžiamų lygybės duomenų rinkimo ir naudojimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos gaires dėl rasine ar etnine kilme grindžiamų lygybės duomenų rinkimo ir naudojimo (8),

| — | atsižvelgdamas į Europos lygybės įstaigų tinklo ataskaitą „Lygybės įstaigų atliekamas skundų duomenų rinkimas ir naudojimas“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lygybės įstaigų tinklo ataskaitą „Lygybės įstaigų atliekamas skundų duomenų rinkimas ir naudojimas“ (9),

| — | atsižvelgdamas į Europos duomenų apie lygybę vadovą (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos duomenų apie lygybę vadovą (10),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo mėn. bendrus Komisijos orientacinius nacionalinių kovos su rasizmu ir rasine diskriminacija veiksmų planų principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo mėn. bendrus Komisijos orientacinius nacionalinių kovos su rasizmu ir rasine diskriminacija veiksmų planų principus,

| — | atsižvelgdamas į ENAR šešėlinę ataskaitą „Rasizmas ir diskriminacija užimtumo srityje Europoje 2013–2017 m.“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ENAR šešėlinę ataskaitą „Rasizmas ir diskriminacija užimtumo srityje Europoje 2013–2017 m.“ (11),

| — | atsižvelgdamas į 2015–2024 m. tarptautinį JT Afrikos kilmės asmenų dešimtmetį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015–2024 m. tarptautinį JT Afrikos kilmės asmenų dešimtmetį,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 4 d. FRA ataskaitą „Antrasis Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimas. Romų moterys devyniose ES valstybėse narėse“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 4 d. FRA ataskaitą „Antrasis Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimas. Romų moterys devyniose ES valstybėse narėse“ (12),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 15 d. FRA ataskaitą „Antrasis Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimas. Būti juodaodžiu ES“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 15 d. FRA ataskaitą „Antrasis Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimas. Būti juodaodžiu ES“ (13),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio mėn. Tarpsektorinio teisingumo centro faktų suvestinę „Glaustai apie sąryšingumą Europoje“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio mėn. Tarpsektorinio teisingumo centro faktų suvestinę „Glaustai apie sąryšingumą Europoje“ (14),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. paskelbtą JT Moterų ir JT partnerystės neįgaliųjų teisių srityje išteklių rinkinį „Sąryšingumo ištekliai ir priemonių rinkinys. Tarpsektorinis požiūris siekiant nė vieno nepalikti nuošalyje“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. paskelbtą JT Moterų ir JT partnerystės neįgaliųjų teisių srityje išteklių rinkinį „Sąryšingumo ištekliai ir priemonių rinkinys. Tarpsektorinis požiūris siekiant nė vieno nepalikti nuošalyje“ (15),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A9-0190/2022),

| A. | kadangi daug moterų susiduria su daugialype nelygybe ir diskriminacija ES; kadangi sąveikinė diskriminacija – tai situacija, kai kelios diskriminacijos priežastys veikia ir sąveikauja tarpusavyje neatsiejamai, pvz., lytis su kitomis diskriminacijos priežastimis, kaip antai rasė, odos spalva, etninė arba socialinė ir ekonominė padėtis, amžius, seksualinė orientacija, lytinė tapatybė ir lyties raiška, lyties požymiai, genetiniai požymiai, religija ar tikėjimas, pilietybė, gyventojo statusas, migrantų kilmė arba negalia, ir tai sukelia specifinio pobūdžio diskriminaciją; |
| --- | --- |

A.

kadangi daug moterų susiduria su daugialype nelygybe ir diskriminacija ES; kadangi sąveikinė diskriminacija – tai situacija, kai kelios diskriminacijos priežastys veikia ir sąveikauja tarpusavyje neatsiejamai, pvz., lytis su kitomis diskriminacijos priežastimis, kaip antai rasė, odos spalva, etninė arba socialinė ir ekonominė padėtis, amžius, seksualinė orientacija, lytinė tapatybė ir lyties raiška, lyties požymiai, genetiniai požymiai, religija ar tikėjimas, pilietybė, gyventojo statusas, migrantų kilmė arba negalia, ir tai sukelia specifinio pobūdžio diskriminaciją;

| B. | kadangi sąveikinė diskriminacija skiriasi nuo daugialypės diskriminacijos, su kuria susiduriama tada, kai kiekvieną diskriminacijos rūšį galima įrodyti ir traktuoti nepriklausomai viena nuo kitos; kadangi sąveikinės diskriminacijos atveju diskriminacijos pagrindai yra tarpusavyje susiję ir sukuria unikalią diskriminacijos rūšį; kadangi sąveikinis požiūris leidžia pažvelgti iš perspektyvos, kurioje atsižvelgiama į sąveikinius diskriminacijos pagrindus, neteikiant pirmenybės vieniems pagrindams prieš kitus; kadangi pagal sąveikinį požiūrį atsižvelgiama į žmonių patirčių ir tapatybių daugialypiškumą ir apimamas principas „iš apačios į viršų“; kadangi taikant sąveikinį požiūrį analizių vykdymo ir politikos tikslais reikia kitaip mąstyti apie tapatybės, lygybės ir galios disbalansą; |
| --- | --- |

B.

kadangi sąveikinė diskriminacija skiriasi nuo daugialypės diskriminacijos, su kuria susiduriama tada, kai kiekvieną diskriminacijos rūšį galima įrodyti ir traktuoti nepriklausomai viena nuo kitos; kadangi sąveikinės diskriminacijos atveju diskriminacijos pagrindai yra tarpusavyje susiję ir sukuria unikalią diskriminacijos rūšį; kadangi sąveikinis požiūris leidžia pažvelgti iš perspektyvos, kurioje atsižvelgiama į sąveikinius diskriminacijos pagrindus, neteikiant pirmenybės vieniems pagrindams prieš kitus; kadangi pagal sąveikinį požiūrį atsižvelgiama į žmonių patirčių ir tapatybių daugialypiškumą ir apimamas principas „iš apačios į viršų“; kadangi taikant sąveikinį požiūrį analizių vykdymo ir politikos tikslais reikia kitaip mąstyti apie tapatybės, lygybės ir galios disbalansą;

| C. | kadangi taikant sąveikinę analizę galima spręsti socialinės nelygybės, atskirties ir diskriminacijos problemas bei šiuos reiškinius suprasti, laikantis visapusiško, sisteminio ir struktūrinio požiūrio, kartu atsisakant vienkrypčio požiūrio į diskriminaciją; kadangi ES politikoje iki šiol nebuvo taikomas sąveikinis požiūris; kadangi dėmesys buvo skiriamas tik individualiems diskriminacijos aspektams, taip nuvertinant šios problemos institucinius, struktūrinius ir istorinius aspektus; |
| --- | --- |

C.

kadangi taikant sąveikinę analizę galima spręsti socialinės nelygybės, atskirties ir diskriminacijos problemas bei šiuos reiškinius suprasti, laikantis visapusiško, sisteminio ir struktūrinio požiūrio, kartu atsisakant vienkrypčio požiūrio į diskriminaciją; kadangi ES politikoje iki šiol nebuvo taikomas sąveikinis požiūris; kadangi dėmesys buvo skiriamas tik individualiems diskriminacijos aspektams, taip nuvertinant šios problemos institucinius, struktūrinius ir istorinius aspektus;

| D. | kadangi į rasizmo poveikį ir diskriminacijos dėl rasės procesą dažnai neatsižvelgiama kaip į svarbų reiškinį, kuris trukdo užtikrinti lygybę Europoje; kadangi tarpsektorinė politika negali būti įgyvendinama, jei daugiausia dėmesio nebus skiriama žmonėms, kurie patiria sąveikinę diskriminaciją dėl rasės; |
| --- | --- |

D.

kadangi į rasizmo poveikį ir diskriminacijos dėl rasės procesą dažnai neatsižvelgiama kaip į svarbų reiškinį, kuris trukdo užtikrinti lygybę Europoje; kadangi tarpsektorinė politika negali būti įgyvendinama, jei daugiausia dėmesio nebus skiriama žmonėms, kurie patiria sąveikinę diskriminaciją dėl rasės;

| E. | kadangi lyčių lygybės užtikrinti neįmanoma, jei nebus panaikinta visų rūšių tyčinė ar netyčinė diskriminacija, atsižvelgiant į jos individualias, struktūrines, institucines ir istorines formas; kadangi taikant sąveikinį požiūrį siekiama ištirti rasizmo ir (arba) kolonializmo, ekonominės nelygybės ir patriarchato sąveiką; kadangi tradiciniai kovos su diskriminacija teisės aktai nepadeda kovoti su visų formų diskriminacija ir jos bendru neigiamu poveikiu atitinkamoms moterims ir kadangi ne visos valstybės narės savo nacionalinės teisės aktuose aiškiai aptaria daugialypę ir sąveikinę diskriminaciją (16); |
| --- | --- |

E.

kadangi lyčių lygybės užtikrinti neįmanoma, jei nebus panaikinta visų rūšių tyčinė ar netyčinė diskriminacija, atsižvelgiant į jos individualias, struktūrines, institucines ir istorines formas; kadangi taikant sąveikinį požiūrį siekiama ištirti rasizmo ir (arba) kolonializmo, ekonominės nelygybės ir patriarchato sąveiką; kadangi tradiciniai kovos su diskriminacija teisės aktai nepadeda kovoti su visų formų diskriminacija ir jos bendru neigiamu poveikiu atitinkamoms moterims ir kadangi ne visos valstybės narės savo nacionalinės teisės aktuose aiškiai aptaria daugialypę ir sąveikinę diskriminaciją (16);

| F. | kadangi moterys nėra vienalytė kategorija ir jų įvairovės suvokimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad formuojant politiką tam tikros moterų grupės nebūtų ir toliau tiesiogiai arba netiesiogiai diskriminuojamos ir (arba) nematomos, pvz., socialiniu ir ekonominiu požiūriu nepalankioje padėtyje esančios Afrikos, Artimųjų Rytų, Lotynų Amerikos, romų ir Azijos kilmės moterys; kadangi moterys, ypač neįgaliosios, migrantės ir priklausančios etninėms mažumoms, juodaodės moterys, nebaltaodės moterys, romų tautybės, vyresnio amžiaus, mažiau išsilavinusios, turinčios sveikatos problemų ir LGBTI+ priklausančios moterys dažniau patiria daugialypę ir sąveikinę diskriminaciją; |
| --- | --- |

F.

kadangi moterys nėra vienalytė kategorija ir jų įvairovės suvokimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad formuojant politiką tam tikros moterų grupės nebūtų ir toliau tiesiogiai arba netiesiogiai diskriminuojamos ir (arba) nematomos, pvz., socialiniu ir ekonominiu požiūriu nepalankioje padėtyje esančios Afrikos, Artimųjų Rytų, Lotynų Amerikos, romų ir Azijos kilmės moterys; kadangi moterys, ypač neįgaliosios, migrantės ir priklausančios etninėms mažumoms, juodaodės moterys, nebaltaodės moterys, romų tautybės, vyresnio amžiaus, mažiau išsilavinusios, turinčios sveikatos problemų ir LGBTI+ priklausančios moterys dažniau patiria daugialypę ir sąveikinę diskriminaciją;

| G. | kadangi pagrindinis uždavinys norint atsižvelgti į sąryšingumą ir sprendžiant sąveikinių formų diskriminacijos problemą yra tarpsektorinių lygybės duomenų nebuvimas; kadangi atitinkamų duomenų stoka lemia didelius trūkumus ir ES ir valstybės narės negali aktyviai stebėti su nelygybe susijusios padėties, įskaitant mažumų ir marginalizuotų grupių padėtį, ir spręsti bei analizuoti sąveikinės diskriminacijos Europoje masto; kadangi kai kurios valstybės narės šiuo metu nerenka tokių duomenų, todėl formuojant politiką neatsižvelgiama į kai kurias žmonių grupes; kadangi tokie duomenys, ypač apie rasę, etninę kilmę ir negalią, turėtų būti renkami savanoriškai ir anonimiškai, laikantis duomenų apsaugos standartų ir Stambulo konvencijos; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagrindinis uždavinys norint atsižvelgti į sąryšingumą ir sprendžiant sąveikinių formų diskriminacijos problemą yra tarpsektorinių lygybės duomenų nebuvimas; kadangi atitinkamų duomenų stoka lemia didelius trūkumus ir ES ir valstybės narės negali aktyviai stebėti su nelygybe susijusios padėties, įskaitant mažumų ir marginalizuotų grupių padėtį, ir spręsti bei analizuoti sąveikinės diskriminacijos Europoje masto; kadangi kai kurios valstybės narės šiuo metu nerenka tokių duomenų, todėl formuojant politiką neatsižvelgiama į kai kurias žmonių grupes; kadangi tokie duomenys, ypač apie rasę, etninę kilmę ir negalią, turėtų būti renkami savanoriškai ir anonimiškai, laikantis duomenų apsaugos standartų ir Stambulo konvencijos;

| H. | kadangi tarpsektorinės politikos įgyvendinimas neatsiejamas nuo išsamaus politikos ir teisės aktų poveikio vertinimo, priemonių, kurios daro neigiamą poveikį sąveikinės diskriminacijos veikiamoms marginalizuotoms grupėms, pašalinimo ir prasmingo pačių įvairiausių nelygybės paveiktų asmenų dalyvavimo užtikrinimo kuriant, priimant ir įgyvendinant politiką ir priemones; |
| --- | --- |

H.

kadangi tarpsektorinės politikos įgyvendinimas neatsiejamas nuo išsamaus politikos ir teisės aktų poveikio vertinimo, priemonių, kurios daro neigiamą poveikį sąveikinės diskriminacijos veikiamoms marginalizuotoms grupėms, pašalinimo ir prasmingo pačių įvairiausių nelygybės paveiktų asmenų dalyvavimo užtikrinimo kuriant, priimant ir įgyvendinant politiką ir priemones;

| I. | kadangi nuo sąveikinės diskriminacijos kenčiančios moterys, norėdamos patekti į oficialią darbo rinką, susiduria su daugybe kliūčių, dėl kurių jos gali patirti diskriminaciją, skurdą, ekonominį išnaudojimą, socialinę atskirtį ir smurtą dėl lyties, įskaitant seksualinį priekabiavimą ir netinkamą elgesį; kadangi visoje ES 91 proc. juodaodžių moterų kvalifikacija yra per aukšta nei reikia jų darbui atlikti (palyginti su 48 proc. tokių baltaodžių moterų), ir jos nuolat patiria diskriminaciją ir susiduria su mikroagresijos atvejais, todėl vis daugiau jų išsenka; kadangi vis dar sudėtinga pripažinti užsienyje įgytus diplomus; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuo sąveikinės diskriminacijos kenčiančios moterys, norėdamos patekti į oficialią darbo rinką, susiduria su daugybe kliūčių, dėl kurių jos gali patirti diskriminaciją, skurdą, ekonominį išnaudojimą, socialinę atskirtį ir smurtą dėl lyties, įskaitant seksualinį priekabiavimą ir netinkamą elgesį; kadangi visoje ES 91 proc. juodaodžių moterų kvalifikacija yra per aukšta nei reikia jų darbui atlikti (palyginti su 48 proc. tokių baltaodžių moterų), ir jos nuolat patiria diskriminaciją ir susiduria su mikroagresijos atvejais, todėl vis daugiau jų išsenka; kadangi vis dar sudėtinga pripažinti užsienyje įgytus diplomus;

| J. | kadangi beveik trys ketvirtadaliai (72 proc.) visų prekybos žmonėmis aukų ES ir 92 proc. prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais aukų yra moterys ir mergaitės; kadangi nesaugioje padėtyje esančios moterys, gyvenančios prastomis sąlygomis, socialinėje atskirtyje ir patiriančios diskriminaciją, yra dar labiau pažeidžiamos; |
| --- | --- |

J.

kadangi beveik trys ketvirtadaliai (72 proc.) visų prekybos žmonėmis aukų ES ir 92 proc. prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais aukų yra moterys ir mergaitės; kadangi nesaugioje padėtyje esančios moterys, gyvenančios prastomis sąlygomis, socialinėje atskirtyje ir patiriančios diskriminaciją, yra dar labiau pažeidžiamos;

| K. | kadangi užimtumo srityje moterų vis dar yra per daug augiuose ir mažai apmokamuose sektoriuose, o tai gali lemti diskriminaciją, seksualinį priekabiavimą ir netinkamą elgesį; kadangi kliūtis patekti į darbo rinką ir joje išlikti dažnai sustiprina lyties ir papildomų veiksnių, pvz., rasės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, sąveika ir šios kliūtys sukelia didelių žalingų ekonominių ir socialinių pasekmių valstybėse narėse; kadangi dėl šių kliūčių diskriminaciją dėl rasės patiriančios moterys dažnai dirba darbą, kuriame kyla didesnė rizika susirgti profesinėmis ligomis; |
| --- | --- |

K.

kadangi užimtumo srityje moterų vis dar yra per daug augiuose ir mažai apmokamuose sektoriuose, o tai gali lemti diskriminaciją, seksualinį priekabiavimą ir netinkamą elgesį; kadangi kliūtis patekti į darbo rinką ir joje išlikti dažnai sustiprina lyties ir papildomų veiksnių, pvz., rasės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, sąveika ir šios kliūtys sukelia didelių žalingų ekonominių ir socialinių pasekmių valstybėse narėse; kadangi dėl šių kliūčių diskriminaciją dėl rasės patiriančios moterys dažnai dirba darbą, kuriame kyla didesnė rizika susirgti profesinėmis ligomis;

| L. | kadangi moterys migrantės visoje ES yra rasizmo ir ksenofobijos aukos; kadangi dėl šios priežasties didėja skurdas ir socialinė atskirtis, todėl apsunkinama galimybė naudotis ištekliais ir pagrindinėmis socialinėmis paslaugomis, pvz., sveikatos priežiūra, būstu, socialine apsauga, galimybe patekti į darbo rinką, mokytis ir būti paaukštintam pareigose; kadangi beveik kas trečia ne ES gimusi moteris dirba mažų garantijų darbą ES ir 18 proc. migrančių gresia skurdo rizika; |
| --- | --- |

L.

kadangi moterys migrantės visoje ES yra rasizmo ir ksenofobijos aukos; kadangi dėl šios priežasties didėja skurdas ir socialinė atskirtis, todėl apsunkinama galimybė naudotis ištekliais ir pagrindinėmis socialinėmis paslaugomis, pvz., sveikatos priežiūra, būstu, socialine apsauga, galimybe patekti į darbo rinką, mokytis ir būti paaukštintam pareigose; kadangi beveik kas trečia ne ES gimusi moteris dirba mažų garantijų darbą ES ir 18 proc. migrančių gresia skurdo rizika;

| M. | kadangi moterys iš labiausiai marginalizuotų grupių sudaro didžiąją dalį mažiausią darbo užmokestį gaunančių darbuotojų priežiūros paslaugų sektoriuje, atlikdamos sunkiausią netiesioginį slaugos darbą arba namų ūkio darbus, ir dažnai susiduria su segregacija dėl lyties, rasizmu, dirba prastomis sąlygomis ir gauna mažą darbo užmokestį, taip pat susiduria su smurtu ir priekabiavimu darbe (17); kadangi nesaugi padėtis, kurioje atsiduria namų ūkio darbuotojai migrantai, kurie pirmiausia yra dėl rasės diskriminuojamos moterys, ir ypač jauni darbuotojai, yra pavyzdys, kai rasės, lyties, socialinės ir ekonominės padėties ir pilietybės sąryšingumas labai ryškus; kadangi daugumoje ES šalių ilgalaikiai leidimai dirbti dažnai yra prieinami tik aukštos kvalifikacijos darbo vietoms, kuriose mokamas itin didelis darbo užmokestis, todėl vidutinės ir žemos kvalifikacijos darbuotojai menkiau vertinamuose sektoriuose yra išnaudojami ir su jais sudaromos mažų garantijų sutartys; |
| --- | --- |

M.

kadangi moterys iš labiausiai marginalizuotų grupių sudaro didžiąją dalį mažiausią darbo užmokestį gaunančių darbuotojų priežiūros paslaugų sektoriuje, atlikdamos sunkiausią netiesioginį slaugos darbą arba namų ūkio darbus, ir dažnai susiduria su segregacija dėl lyties, rasizmu, dirba prastomis sąlygomis ir gauna mažą darbo užmokestį, taip pat susiduria su smurtu ir priekabiavimu darbe (17); kadangi nesaugi padėtis, kurioje atsiduria namų ūkio darbuotojai migrantai, kurie pirmiausia yra dėl rasės diskriminuojamos moterys, ir ypač jauni darbuotojai, yra pavyzdys, kai rasės, lyties, socialinės ir ekonominės padėties ir pilietybės sąryšingumas labai ryškus; kadangi daugumoje ES šalių ilgalaikiai leidimai dirbti dažnai yra prieinami tik aukštos kvalifikacijos darbo vietoms, kuriose mokamas itin didelis darbo užmokestis, todėl vidutinės ir žemos kvalifikacijos darbuotojai menkiau vertinamuose sektoriuose yra išnaudojami ir su jais sudaromos mažų garantijų sutartys;

| N. | kadangi tik 20 proc. neįgalių moterų dirba visą darbo dieną ES ir kadangi jos gauna gerokai mažesnes pajamas (18); kadangi, remiantis skaičiavimais, 22 proc. gresia skurdas ar socialinė atskirtis; kadangi neįgalios moterys susiduria su daug didesnėmis kliūtimis švietimo srityje, nes ES 13 proc. neįgalių moterų turi universitetinį išsilavinimą, palyginti su 29 proc. sveikų moterų; |
| --- | --- |

N.

kadangi tik 20 proc. neįgalių moterų dirba visą darbo dieną ES ir kadangi jos gauna gerokai mažesnes pajamas (18); kadangi, remiantis skaičiavimais, 22 proc. gresia skurdas ar socialinė atskirtis; kadangi neįgalios moterys susiduria su daug didesnėmis kliūtimis švietimo srityje, nes ES 13 proc. neįgalių moterų turi universitetinį išsilavinimą, palyginti su 29 proc. sveikų moterų;

| O. | kadangi FRA LGBTI II tyrimo respondentai ne kartą atkreipė dėmesį į papildomas diskriminacijos priežastis: 40 proc. patiria papildomą diskriminaciją dėl to, kad priklauso etninei mažumai arba yra imigrantų kilmės, 15 proc. dėl odos spalvos, 36 proc. dėl negalios ir 28 proc. dėl religijos; kadangi afrofobija, islamofobija, priešiškumas romams ir antisemitizmas yra plačiai paplitusios rasizmo formos ES ir jas dažnai pakursto populistiniai ir dešiniojo sparno diskursai; |
| --- | --- |

O.

kadangi FRA LGBTI II tyrimo respondentai ne kartą atkreipė dėmesį į papildomas diskriminacijos priežastis: 40 proc. patiria papildomą diskriminaciją dėl to, kad priklauso etninei mažumai arba yra imigrantų kilmės, 15 proc. dėl odos spalvos, 36 proc. dėl negalios ir 28 proc. dėl religijos; kadangi afrofobija, islamofobija, priešiškumas romams ir antisemitizmas yra plačiai paplitusios rasizmo formos ES ir jas dažnai pakursto populistiniai ir dešiniojo sparno diskursai;

| P. | kadangi lesbofobija turi būti suprantama kaip sąveikinis homofobijos ir neapykantos moterims smurtas, reiškiantis tam tikro smurto, kuriam būdingos konkrečios priežastys, modeliai, būdai ir šios sąveikinės patirties sukeltos pasekmės, rūšį; kadangi viena iš šešių lesbiečių arba biseksualių moterų (16 proc.) pranešė apie diskriminaciją kreipiantis dėl sveikatos priežiūros ar socialinių paslaugų; |
| --- | --- |

P.

kadangi lesbofobija turi būti suprantama kaip sąveikinis homofobijos ir neapykantos moterims smurtas, reiškiantis tam tikro smurto, kuriam būdingos konkrečios priežastys, modeliai, būdai ir šios sąveikinės patirties sukeltos pasekmės, rūšį; kadangi viena iš šešių lesbiečių arba biseksualių moterų (16 proc.) pranešė apie diskriminaciją kreipiantis dėl sveikatos priežiūros ar socialinių paslaugų;

| Q. | kadangi didelio romų moterų nedarbo lygio negalima paaiškinti vienu veiksniu, pvz., diskriminacija dėl etninės kilmės, lyties ar socialinės ir ekonominės padėties, nes šios priežastys viena kitą sustiprina; kadangi darbą turi tik 16 proc. romų moterų, palyginti su 34 proc. darbą turinčių romų vyrų; kadangi jos taip pat neturi tinkamų galimybių gauti išsilavinimą ir daugiau kaip ketvirtadalis (28 proc.) romų moterų, palyginti su 6 proc. romų vyrų, dirba neapmokamą namų ruošos darbą, įskaitant vaikų ir giminaičių priežiūrą, todėl išsivaduoti iš skurdo rato joms yra dar sunkiau; |
| --- | --- |

Q.

kadangi didelio romų moterų nedarbo lygio negalima paaiškinti vienu veiksniu, pvz., diskriminacija dėl etninės kilmės, lyties ar socialinės ir ekonominės padėties, nes šios priežastys viena kitą sustiprina; kadangi darbą turi tik 16 proc. romų moterų, palyginti su 34 proc. darbą turinčių romų vyrų; kadangi jos taip pat neturi tinkamų galimybių gauti išsilavinimą ir daugiau kaip ketvirtadalis (28 proc.) romų moterų, palyginti su 6 proc. romų vyrų, dirba neapmokamą namų ruošos darbą, įskaitant vaikų ir giminaičių priežiūrą, todėl išsivaduoti iš skurdo rato joms yra dar sunkiau;

| R. | kadangi diskriminacijos dėl rasės ar etninės kilmės paplitimas išlieka didelis tiek laiko atžvilgiu, tiek tarp įvairių gyventojų grupių skirtingose valstybėse narėse; kadangi iš FRA tyrimo duomenų matyti, kad rasinėms, etninėms ar migrantų mažumoms priklausantys asmenys (įskaitant romus, musulmonus, žydus ir Afrikos kilmės asmenis) nuolat įvairiose gyvenimo srityse susiduria su dažna diskriminacija dėl jų etninės ar rasinės kilmės, taip pat jų religijos arba įsitikinimų; kadangi islamofobija ir antisemitizmas yra nuolatinės neapykantos ir diskriminacijos formos; kadangi 71 proc. žydų bent retkarčiais stengiasi nenešioti arba nerodyti atributų, iš kurių matyti, kad jie yra žydų kilmės; kadangi daugiau kaip trečdalis (39 proc.) visų viešai religinę aprangą dėvinčių musulmonių patyrė nemalonius žvilgsnius ar įžeidžiančius gestus; |
| --- | --- |

R.

kadangi diskriminacijos dėl rasės ar etninės kilmės paplitimas išlieka didelis tiek laiko atžvilgiu, tiek tarp įvairių gyventojų grupių skirtingose valstybėse narėse; kadangi iš FRA tyrimo duomenų matyti, kad rasinėms, etninėms ar migrantų mažumoms priklausantys asmenys (įskaitant romus, musulmonus, žydus ir Afrikos kilmės asmenis) nuolat įvairiose gyvenimo srityse susiduria su dažna diskriminacija dėl jų etninės ar rasinės kilmės, taip pat jų religijos arba įsitikinimų; kadangi islamofobija ir antisemitizmas yra nuolatinės neapykantos ir diskriminacijos formos; kadangi 71 proc. žydų bent retkarčiais stengiasi nenešioti arba nerodyti atributų, iš kurių matyti, kad jie yra žydų kilmės; kadangi daugiau kaip trečdalis (39 proc.) visų viešai religinę aprangą dėvinčių musulmonių patyrė nemalonius žvilgsnius ar įžeidžiančius gestus;

| S. | kadangi didelis išankstinis nusistatymas ir atitinkama politika, susijusi su religinių simbolių ir aprangos rodymu, skatina nevienodą požiūrį ir didina susijusias kliūtis, ypač neigiamai veikiančias musulmones, patekti į darbo rinką ir gauti būstą, todėl jos pašalinamos iš viešosios erdvės ir joms atimama galimybė bet kokia forma prasmingai dalyvauti visuomeniniuose procesuose bei sprendimuose ir jų socialinė ir ekonominė padėtis yra nestabili; |
| --- | --- |

S.

kadangi didelis išankstinis nusistatymas ir atitinkama politika, susijusi su religinių simbolių ir aprangos rodymu, skatina nevienodą požiūrį ir didina susijusias kliūtis, ypač neigiamai veikiančias musulmones, patekti į darbo rinką ir gauti būstą, todėl jos pašalinamos iš viešosios erdvės ir joms atimama galimybė bet kokia forma prasmingai dalyvauti visuomeniniuose procesuose bei sprendimuose ir jų socialinė ir ekonominė padėtis yra nestabili;

| T. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos dar labiau padidėjo struktūrinė lyčių nelygybė, visų pirma tarp mergaičių ir moterų iš marginalizuotų grupių, ir kadangi dėl izoliavimo priemonių smarkiai padaugėjo pranešimų apie smurtą dėl lyties; kadangi pandemija turėjo neproporcingą poveikį visų moterų, ypač juodaodžių moterų, nebaltaodžių moterų ir etninėms mažumoms priklausančių moterų darbo stabilumui ir kadangi ekonomikos gaivinimo ir darbo vietų atkūrimo tempai juodaodžių moterų atžvilgiu atsilieka, palyginti su baltaodėmis moterimis; |
| --- | --- |

T.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos dar labiau padidėjo struktūrinė lyčių nelygybė, visų pirma tarp mergaičių ir moterų iš marginalizuotų grupių, ir kadangi dėl izoliavimo priemonių smarkiai padaugėjo pranešimų apie smurtą dėl lyties; kadangi pandemija turėjo neproporcingą poveikį visų moterų, ypač juodaodžių moterų, nebaltaodžių moterų ir etninėms mažumoms priklausančių moterų darbo stabilumui ir kadangi ekonomikos gaivinimo ir darbo vietų atkūrimo tempai juodaodžių moterų atžvilgiu atsilieka, palyginti su baltaodėmis moterimis;

| U. | kadangi su diskriminacija dėl rasės susiduriančios moterys, nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančios moterys, neįgalios moterys, migrantės ir LGBTIQ+ asmenys susiduria su papildomomis kliūtimis ir smurtu, norėdami pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis ir informacija apie sveikatą, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, nes tai lemia diskriminaciniai įstatymai ir politika, stigmatizacija ir stereotipai; kadangi šios moterys nėštumo ir gimdymo metu dažniau patiria ginekologinį ir akušerinį smurtą ir kadangi visapusiško švietimo trūkumas ir kontracepcijos priemonių neprieinamumas joms daro neproporcingą poveikį; kadangi šiuo atžvilgiu gali būti naudingas sveikatos priežiūros specialistų mokymas, užtikrinant pagrindinę teisę į sveikatos priežiūros paslaugas, į kurias taip pat turėtų būti įtrauktos kokybiškos ir tikslingos psichikos sveikatos paslaugos; |
| --- | --- |

U.

kadangi su diskriminacija dėl rasės susiduriančios moterys, nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančios moterys, neįgalios moterys, migrantės ir LGBTIQ+ asmenys susiduria su papildomomis kliūtimis ir smurtu, norėdami pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis ir informacija apie sveikatą, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, nes tai lemia diskriminaciniai įstatymai ir politika, stigmatizacija ir stereotipai; kadangi šios moterys nėštumo ir gimdymo metu dažniau patiria ginekologinį ir akušerinį smurtą ir kadangi visapusiško švietimo trūkumas ir kontracepcijos priemonių neprieinamumas joms daro neproporcingą poveikį; kadangi šiuo atžvilgiu gali būti naudingas sveikatos priežiūros specialistų mokymas, užtikrinant pagrindinę teisę į sveikatos priežiūros paslaugas, į kurias taip pat turėtų būti įtrauktos kokybiškos ir tikslingos psichikos sveikatos paslaugos;

| V. | kadangi diskriminaciją dėl rasės patiriančių moterų simptomų medicinos paslaugų teikėjai dažniau nepastebi, nes medicininis švietimas daugumoje valstybių narių neapima ligų ir simptomų, būdingų Afrikos, Artimųjų Rytų, Lotynų Amerikos ir Azijos kilmės moterims; kadangi kai kuriose Europos šalyse juodaodėms moterims kyla keturis kartus didesnė tikimybė, o azijietėms du kartus didesnė tikimybė mirti gimdant, palyginti su baltaodėmis moterimis, be to, afrikietėms kyla didesnė rizika mirti nuo gyvybei pavojingų ligų net jei jos šiomis ligomis serga rečiau; kadangi labai svarbu didinti galimybes naudotis sveikatos priežiūra, taip pat užkirsti kelią visų formų diskriminacijai visoms moterims naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis, ją pašalinti ir už ją bausti, siekiant sustiprinti moterų gebėjimą naudotis savo pagrindinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

V.

kadangi diskriminaciją dėl rasės patiriančių moterų simptomų medicinos paslaugų teikėjai dažniau nepastebi, nes medicininis švietimas daugumoje valstybių narių neapima ligų ir simptomų, būdingų Afrikos, Artimųjų Rytų, Lotynų Amerikos ir Azijos kilmės moterims; kadangi kai kuriose Europos šalyse juodaodėms moterims kyla keturis kartus didesnė tikimybė, o azijietėms du kartus didesnė tikimybė mirti gimdant, palyginti su baltaodėmis moterimis, be to, afrikietėms kyla didesnė rizika mirti nuo gyvybei pavojingų ligų net jei jos šiomis ligomis serga rečiau; kadangi labai svarbu didinti galimybes naudotis sveikatos priežiūra, taip pat užkirsti kelią visų formų diskriminacijai visoms moterims naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis, ją pašalinti ir už ją bausti, siekiant sustiprinti moterų gebėjimą naudotis savo pagrindinėmis teisėmis;

| W. | kadangi romų tautybės moterys, norėdamos gauti sveikatos priežiūros ir paramos paslaugas smurto atveju, vis dar susiduria su rasizmu ir diskriminacija; kadangi kai kuriose valstybėse narėse romų moterys vis dar patiria etninę segregaciją reprodukcinės sveikatos priežiūros srityje, jos susiduria su dar didesniu žodiniu, fiziniu ir psichologiniu smurtu bei priekabiavimu, taip pat ir gimdymo metu ir dažnai tampa prekybos žmonėmis ir (arba) seksualinio išnaudojimo aukomis; kadangi romų moterys ir neįgalios moterys per visą savo istoriją patyrė sisteminę priverstinę sterilizaciją ES ir daugumai jų nebuvo leista pasinaudoti veiksmingomis teisių gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

W.

kadangi romų tautybės moterys, norėdamos gauti sveikatos priežiūros ir paramos paslaugas smurto atveju, vis dar susiduria su rasizmu ir diskriminacija; kadangi kai kuriose valstybėse narėse romų moterys vis dar patiria etninę segregaciją reprodukcinės sveikatos priežiūros srityje, jos susiduria su dar didesniu žodiniu, fiziniu ir psichologiniu smurtu bei priekabiavimu, taip pat ir gimdymo metu ir dažnai tampa prekybos žmonėmis ir (arba) seksualinio išnaudojimo aukomis; kadangi romų moterys ir neįgalios moterys per visą savo istoriją patyrė sisteminę priverstinę sterilizaciją ES ir daugumai jų nebuvo leista pasinaudoti veiksmingomis teisių gynimo priemonėmis;

| X. | kadangi LGBTQI asmenys visoje Europoje vis dar susiduria su diskriminacija naudodamiesi sveikatos priežiūros paslaugomis, ir 16 proc. respondentų nurodė, kad jie jautėsi diskriminuojami sveikatos priežiūros ar socialinių paslaugų darbuotojų dėl savo tapatybės, kadangi translyčiai asmenys praneša apie ypač aukštą translyčių asmenų fobiją ir nepagarbų elgesį su jais tarp sveikatos priežiūros darbuotojų; kadangi keliose valstybėse narėse translyčiai asmenys yra priverstinai sterilizuojami arba gydomi mediciniškai taip pažeidžiant žmogaus teisių standartus; |
| --- | --- |

X.

kadangi LGBTQI asmenys visoje Europoje vis dar susiduria su diskriminacija naudodamiesi sveikatos priežiūros paslaugomis, ir 16 proc. respondentų nurodė, kad jie jautėsi diskriminuojami sveikatos priežiūros ar socialinių paslaugų darbuotojų dėl savo tapatybės, kadangi translyčiai asmenys praneša apie ypač aukštą translyčių asmenų fobiją ir nepagarbų elgesį su jais tarp sveikatos priežiūros darbuotojų; kadangi keliose valstybėse narėse translyčiai asmenys yra priverstinai sterilizuojami arba gydomi mediciniškai taip pažeidžiant žmogaus teisių standartus;

| Y. | kadangi socialiniai ir teisiniai pakeitimai, taip pat moksliniai tyrimai medicinos ir biologijos srityse, be moterų ir vyrų lyties apibrėžties, lėmė lyties sąvokos apibrėžties įvairovę; kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisprudencijoje diskriminacija dėl lyties aiškinama plačiau ir apima translyčius asmenis, kuriems atliekamos lyties pakeitimo operacijos; |
| --- | --- |

Y.

kadangi socialiniai ir teisiniai pakeitimai, taip pat moksliniai tyrimai medicinos ir biologijos srityse, be moterų ir vyrų lyties apibrėžties, lėmė lyties sąvokos apibrėžties įvairovę; kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisprudencijoje diskriminacija dėl lyties aiškinama plačiau ir apima translyčius asmenis, kuriems atliekamos lyties pakeitimo operacijos;

| Z. | kadangi sąveikinio pobūdžio diskriminacija gali turėti didelį poveikį smurtą dėl lyties, pvz., moterų ar interseksualių asmenų lyties organų žalojimą, patyrusių asmenų gyvenimui, pvz., ji gali apriboti arba visai panaikinti jų galimybes naudotis prevencijos, paramos ir apsaugos paslaugomis, kurių jiems reikia dėl įvairiarūšės diskriminacijos ir kultūrinių bei kalbinių kliūčių, todėl padidėja komplikacijų arba neigiamo poveikio jų psichikos sveikatai rizika; kadangi su smurto dėl lyties aukomis bendraujantiems specialistams dažnai nebūna suteikti mokymai, įskaitant mokymus apie sąveikinį poveikį; kadangi smurtas dėl lyties yra ir nuolatinės lyčių nelygybės pasekmė, ir viena iš jos priežasčių; |
| --- | --- |

Z.

kadangi sąveikinio pobūdžio diskriminacija gali turėti didelį poveikį smurtą dėl lyties, pvz., moterų ar interseksualių asmenų lyties organų žalojimą, patyrusių asmenų gyvenimui, pvz., ji gali apriboti arba visai panaikinti jų galimybes naudotis prevencijos, paramos ir apsaugos paslaugomis, kurių jiems reikia dėl įvairiarūšės diskriminacijos ir kultūrinių bei kalbinių kliūčių, todėl padidėja komplikacijų arba neigiamo poveikio jų psichikos sveikatai rizika; kadangi su smurto dėl lyties aukomis bendraujantiems specialistams dažnai nebūna suteikti mokymai, įskaitant mokymus apie sąveikinį poveikį; kadangi smurtas dėl lyties yra ir nuolatinės lyčių nelygybės pasekmė, ir viena iš jos priežasčių;

| AA. | kadangi vienas iš trijų translyčių asmenų, ieškodami darbo, patiria diskriminaciją, o su šiuo reiškiniu susiduria dar daugiau translyčių moterų – kas antra; kadangi 26 proc. translyčių moterų ES tam tikru savo gyvenimo metu yra patyrusios benamystę ir 25 proc. teigia, kad joms sunku arba labai sunku sudurti galą su galu; kadangi dėl rasės diskriminuojamos translytės moterys ES susiduria su išskirtine ir išimtine struktūrine ir institucine diskriminacija, kuri daro poveikį jų galimybėms įgyti išsilavinimą, įsidarbinti, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir išvengti skurdo ar socialinės atskirties; |
| --- | --- |

AA.

kadangi vienas iš trijų translyčių asmenų, ieškodami darbo, patiria diskriminaciją, o su šiuo reiškiniu susiduria dar daugiau translyčių moterų – kas antra; kadangi 26 proc. translyčių moterų ES tam tikru savo gyvenimo metu yra patyrusios benamystę ir 25 proc. teigia, kad joms sunku arba labai sunku sudurti galą su galu; kadangi dėl rasės diskriminuojamos translytės moterys ES susiduria su išskirtine ir išimtine struktūrine ir institucine diskriminacija, kuri daro poveikį jų galimybėms įgyti išsilavinimą, įsidarbinti, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir išvengti skurdo ar socialinės atskirties;

| AB. | kadangi marginalizuotų grupių būsto kokybė dažnai yra prastesnė, o tai lemia didesnę žalingą aplinkos įtaką, sukeliančią joms ir jų vaikams ligas; kadangi dabartinis energijos kainų kilimas turės didesnį poveikį nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančioms moterims; |
| --- | --- |

AB.

kadangi marginalizuotų grupių būsto kokybė dažnai yra prastesnė, o tai lemia didesnę žalingą aplinkos įtaką, sukeliančią joms ir jų vaikams ligas; kadangi dabartinis energijos kainų kilimas turės didesnį poveikį nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančioms moterims;

| AC. | kadangi neįgalios moterys 10 kartų dažniau patiria fizinę ar seksualinę prievartą, palyginti su negalios neturinčiomis moterimis; kadangi translytės moterys ir interseksualūs asmenys patiria daugiau fizinio smurto ir seksualinių išpuolių, palyginti su kitų LGBTQ+ kategorijų asmenimis; kadangi 27 proc. iš Afrikos kilusių musulmonių, nurodžiusių, kad nešioja religinę aprangą ne namuose, praneša, kad yra patyrusios atvejų, kai į jas buvo netinkamai žiūrima arba joms buvo rodomi įžeidžiantys gestai, 15 proc. susidūrė su žodiniais užgauliojimais arba įžeidžiančiomis pastabomis, o 2 proc. moterų buvo fiziškai užpultos; |
| --- | --- |

AC.

kadangi neįgalios moterys 10 kartų dažniau patiria fizinę ar seksualinę prievartą, palyginti su negalios neturinčiomis moterimis; kadangi translytės moterys ir interseksualūs asmenys patiria daugiau fizinio smurto ir seksualinių išpuolių, palyginti su kitų LGBTQ+ kategorijų asmenimis; kadangi 27 proc. iš Afrikos kilusių musulmonių, nurodžiusių, kad nešioja religinę aprangą ne namuose, praneša, kad yra patyrusios atvejų, kai į jas buvo netinkamai žiūrima arba joms buvo rodomi įžeidžiantys gestai, 15 proc. susidūrė su žodiniais užgauliojimais arba įžeidžiančiomis pastabomis, o 2 proc. moterų buvo fiziškai užpultos;

| AD. | kadangi per daug moterų, ypač migrančių ir etninėms mažumoms priklausančių moterų, juodaodžių moterų, nebaltaodžių moterų ir LGBTI+ moterų toliau patiria seksualinį priekabiavimą viešosiose erdvėse ir darbo vietoje dėl įsitvirtinusių stereotipų ir joms kyla didesnė ekonominio bei seksualinio išnaudojimo rizika; |
| --- | --- |

AD.

kadangi per daug moterų, ypač migrančių ir etninėms mažumoms priklausančių moterų, juodaodžių moterų, nebaltaodžių moterų ir LGBTI+ moterų toliau patiria seksualinį priekabiavimą viešosiose erdvėse ir darbo vietoje dėl įsitvirtinusių stereotipų ir joms kyla didesnė ekonominio bei seksualinio išnaudojimo rizika;

| AE. | kadangi per COVID-19 pandemiją padaugėjo neapykantą kurstančių kalbų ir neapykantos nusikaltimų prieš iš Azijos kilusius asmenis, ypač kinų bendruomenių narius arba asmenis, kurie laikomi kilusiais iš Azijos, įskaitant rasistinius išpuolius ir mušimą, smurtines patyčias, grasinimus, rasistinį smurtą ir smurtą internete; |
| --- | --- |

AE.

kadangi per COVID-19 pandemiją padaugėjo neapykantą kurstančių kalbų ir neapykantos nusikaltimų prieš iš Azijos kilusius asmenis, ypač kinų bendruomenių narius arba asmenis, kurie laikomi kilusiais iš Azijos, įskaitant rasistinius išpuolius ir mušimą, smurtines patyčias, grasinimus, rasistinį smurtą ir smurtą internete;

| AF. | kadangi baudžiamosios justicijos sistemos ir teisėsaugos institucijos savo praktikoje ir priimdamos sprendimus turėtų atsižvelgti į sąveikinį požiūrį kaip į teisinę sąvoką, kad būtų išvengta diskriminacijos, skurdo ir atskirties didinimo, kuris gali visų pirma daryti neigiamą poveikį pačioms įvairiausioms moterims, priklausančioms pažeidžiamoms grupėms; |
| --- | --- |

AF.

kadangi baudžiamosios justicijos sistemos ir teisėsaugos institucijos savo praktikoje ir priimdamos sprendimus turėtų atsižvelgti į sąveikinį požiūrį kaip į teisinę sąvoką, kad būtų išvengta diskriminacijos, skurdo ir atskirties didinimo, kuris gali visų pirma daryti neigiamą poveikį pačioms įvairiausioms moterims, priklausančioms pažeidžiamoms grupėms;

| AG. | kadangi dėl nepakankamo pasitikėjimo valdžios institucijomis ir struktūrinių kliūčių vis dar kyla problemų dėl nepakankamo pranešimo apie neapykantos nusikaltimus, smurtą ir žodinį užgauliojimą, ir daug tokių atvejų lieka neužfiksuotų; kadangi dėl šios priežasties kyla rizika, kad vyriausybės nepastebės problemos masto, taigi ir nematys problemos, kuriai spręsti reikia imtis veiksmų; kadangi nepranešama apie 88 proc. neapykantos motyvuotų fizinių išpuolių prieš romus, 79 proc. sunkiausių antisemitinio priekabiavimo atvejų ir 80 proc. fizinio ar seksualinio smurto prieš LGBTIQ+ asmenis atvejų; kadangi dėl šio nebaudžiamumo kyla ne tik pasikartojančio ir didesnio smurto rizika, bet ir pavojus, kad aukos jausis visuomenės ignoruojamos ir pamirštos; |
| --- | --- |

AG.

kadangi dėl nepakankamo pasitikėjimo valdžios institucijomis ir struktūrinių kliūčių vis dar kyla problemų dėl nepakankamo pranešimo apie neapykantos nusikaltimus, smurtą ir žodinį užgauliojimą, ir daug tokių atvejų lieka neužfiksuotų; kadangi dėl šios priežasties kyla rizika, kad vyriausybės nepastebės problemos masto, taigi ir nematys problemos, kuriai spręsti reikia imtis veiksmų; kadangi nepranešama apie 88 proc. neapykantos motyvuotų fizinių išpuolių prieš romus, 79 proc. sunkiausių antisemitinio priekabiavimo atvejų ir 80 proc. fizinio ar seksualinio smurto prieš LGBTIQ+ asmenis atvejų; kadangi dėl šio nebaudžiamumo kyla ne tik pasikartojančio ir didesnio smurto rizika, bet ir pavojus, kad aukos jausis visuomenės ignoruojamos ir pamirštos;

| AH. | kadangi LGBTIQ+ vaikai ir rasinėms arba etninėms mažumoms priklausantys vaikai tampa diskriminacijos taikiniais, todėl jiems sudėtinga pasinaudoti pagrindinėmis paslaugomis, pvz., įgyti išsilavinimą; kadangi visose ES valstybėse narėse 80 proc. LGBTIQ+ asmenų patyrė patyčias mokykloje dėl savo realios ar suvokiamos seksualinės orientacijos ir kadangi romų vaikai bei neįgalūs vaikai dažnai neįtraukiami į bendrąjį įtraukųjį švietimą; kadangi vaivorykštės šeimų vaikai dažnai stigmatizuojami ir dėl to jie patiria diskriminaciją ir patyčias, o tai daro poveikį jų mokymosi rezultatams ir užimtumo perspektyvoms, kasdieniam gyvenimui ir asmeninei bei šeimos gerovei; |
| --- | --- |

AH.

kadangi LGBTIQ+ vaikai ir rasinėms arba etninėms mažumoms priklausantys vaikai tampa diskriminacijos taikiniais, todėl jiems sudėtinga pasinaudoti pagrindinėmis paslaugomis, pvz., įgyti išsilavinimą; kadangi visose ES valstybėse narėse 80 proc. LGBTIQ+ asmenų patyrė patyčias mokykloje dėl savo realios ar suvokiamos seksualinės orientacijos ir kadangi romų vaikai bei neįgalūs vaikai dažnai neįtraukiami į bendrąjį įtraukųjį švietimą; kadangi vaivorykštės šeimų vaikai dažnai stigmatizuojami ir dėl to jie patiria diskriminaciją ir patyčias, o tai daro poveikį jų mokymosi rezultatams ir užimtumo perspektyvoms, kasdieniam gyvenimui ir asmeninei bei šeimos gerovei;

| AI. | kadangi kokybiškas, įtraukus, išsamus ir tinkamas švietimas lygybės, pagarbos ir tolerancijos klausimais, jei jis pradedamas ankstyvajame etape, yra geriausia priemonė kovoti su rasizmu ir diskriminacija įvairiais pagrindais ir kurti įtraukią visuomenę (19); |
| --- | --- |

AI.

kadangi kokybiškas, įtraukus, išsamus ir tinkamas švietimas lygybės, pagarbos ir tolerancijos klausimais, jei jis pradedamas ankstyvajame etape, yra geriausia priemonė kovoti su rasizmu ir diskriminacija įvairiais pagrindais ir kurti įtraukią visuomenę (19);

| AJ. | kadangi moterims, kurios susiduria su sąveikine diskriminacija, kyla didesnė rizika, kad jų vaikai bus paimti į valstybės globos namus ir joms nebus teikiama tinkama finansinė parama, kad jos galėtų auginti savo vaikus; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi moterims, kurios susiduria su sąveikine diskriminacija, kyla didesnė rizika, kad jų vaikai bus paimti į valstybės globos namus ir joms nebus teikiama tinkama finansinė parama, kad jos galėtų auginti savo vaikus;

| AK. | kadangi socialinis šališkumas ir struktūrinė nelygybė gali būti integruojami į naujas technologijas, įskaitant dirbtinį intelektą, ir tai kelia susirūpinimą; |
| --- | --- |

AK.

kadangi socialinis šališkumas ir struktūrinė nelygybė gali būti integruojami į naujas technologijas, įskaitant dirbtinį intelektą, ir tai kelia susirūpinimą;

| AL. | kadangi, nors vaikų santuokų panaikinimas 2015–2019 m. žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų plane, 2016–2020 m. ES lyčių veiksmų plane ir 2016–2019 m. ES strateginio dalyvavimo lyčių lygybės srityje veiksmų plane yra prioritetinė sritis, kai kuriose valstybėse narėse šios santuokos vis tiek sudaromos; kadangi ši problema yra plačiai paplitusi marginalizuotose bendruomenėse, kurioms būdingas žemas išsilavinimas ir didelis skurdo lygis; kadangi, nors Stambulo konvencijoje raginama kriminalizuoti veikas, kuriomis vaikas verčiamas sudaryti santuoką, kai kurios valstybės narės vis tiek atsisako ją ratifikuoti ir savo teisės aktuose leidžia sudaryti vaikų santuokas; |
| --- | --- |

AL.

kadangi, nors vaikų santuokų panaikinimas 2015–2019 m. žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų plane, 2016–2020 m. ES lyčių veiksmų plane ir 2016–2019 m. ES strateginio dalyvavimo lyčių lygybės srityje veiksmų plane yra prioritetinė sritis, kai kuriose valstybėse narėse šios santuokos vis tiek sudaromos; kadangi ši problema yra plačiai paplitusi marginalizuotose bendruomenėse, kurioms būdingas žemas išsilavinimas ir didelis skurdo lygis; kadangi, nors Stambulo konvencijoje raginama kriminalizuoti veikas, kuriomis vaikas verčiamas sudaryti santuoką, kai kurios valstybės narės vis tiek atsisako ją ratifikuoti ir savo teisės aktuose leidžia sudaryti vaikų santuokas;

| AM. | kadangi moterų NVO ir jų tinklai įneša didelį indėlį užtikrinant moterų teises ir kovojant su moterų diskriminacija; |
| --- | --- |

AM.

kadangi moterų NVO ir jų tinklai įneša didelį indėlį užtikrinant moterų teises ir kovojant su moterų diskriminacija;

Tarpsektorinės politikos diskriminacijos klausimais formavimas

| 1. | pabrėžia, kad formuojant ES politiką reikia spręsti ir panaikinti sąveikinio pobūdžio diskriminacijos problemą, taip pat ir priimant ES kovos su diskriminacija ir lyčių lygybės teisės aktus ir politiką; ragina stiprinti, tobulinti ir prireikus pritaikyti Lygybės sąjungos politiką bei veiklą ir skatinti ES sąveikinės diskriminacijos sistemą su kompleksiniais tikslais ir priemonėmis; pripažįsta, kad į ES politiką riekia integruoti lygybės ir lyčių lygybės aspektą ir sukurti įtraukius sprendimus, kuriais būtų saugomi labiausiai marginalizuoti ir su sąveikine diskriminacija susiduriantys mūsų bendruomenių nariai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina sukurti ES ir nacionalinės lygybės politikos bendradarbiavimo ir koordinavimo integravimo mechanizmą, užtikrinant, kad peržiūrint ir tvirtinant politikos priemones būtų atsižvelgiama į visų rūšių diskriminaciją, ypač sąveikinę, be kita ko, atliekant sistemingus poveikio lytims ir lygybei vertinimus; ragina valstybes nares priimti arba stiprinti baudžiamąją ir civilinę teisę, kuria draudžiama sąveikinė ir daugialypė diskriminacija, ir ragina parengti ES gaires, be kita ko, keistis gerąja praktika, kaip atsižvelgti į sąveikumo aspektą formuojant politiką; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina ES pirmininkausiančias valstybes nares ir šiuo metu Kovos su diskriminacija direktyvą blokuojančias valstybes nares nustatyti, kad vienodas požiūris ir kova su visų formų diskriminacija būtų svarbiausias prioritetas siekiant išeiti iš aklavietės, ir nedelsiant priimti šią direktyvą, siekiant suderintos visų ES esančių asmenų apsaugos socialinėje srityje, įskaitant socialinį draudimą ir sveikatos priežiūrą, socialines išmokas, švietimą, prekių ir paslaugų prieinamumą ir jų tiekimą, įskaitant būstą; ragina imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad šia direktyva būtų galima kovoti su sąveikine diskriminacija, kurios nėra dabartinėje teisinėje sistemoje, ir užtikrinti visų rasinę diskriminaciją patiriančių moterų įtrauktį ir apsaugą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti galiojančių ES kovos su diskriminacija ir lyčių lygybės teisės aktų vykdymą ir pradėti pažeidimų tyrimo procedūras, jei valstybės narės neperkelia tų teisės aktų į nacionalinę teisę arba nevisapusiškai juos įgyvendina; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares, remiantis savanorišku dalyvavimu, konfidencialumu, anonimiškumu, tapatybės pasirinkimu ir informacija pagrįstu sutikimu, imtis veiksmų siekiant rinkti patikimus ir palyginamus duomenis apie lygybę, įskaitant duomenis, suskirstytus pagal lytį, rasinę ir etninę kilmę (kaip apibrėžta ES Rasinės lygybės direktyvoje), seksualinę orientaciją ir tapatybę, kartu laikantis pagrindinių ES duomenų apsaugos ir pagrindinių teisių principų ir standartų, siekiant nustatyti pagrindines rasizmo ir diskriminacijos priežastis, įvertinti jų mastą ir kovoti su jais pagal atitinkamas nacionalines teisines sistemas ir stengtis remtis tokiais duomenimis formuojant politiką; pažymi, kad duomenys apie lygybę yra esminė priemonė, padedanti suprasti ir atskleisti visų rūšių diskriminaciją, įskaitant visus jos aspektus, ypač su sąveikine, struktūrine ir institucine diskriminacija, ir su ja kovoti; ragina ES skatinti tokių duomenų rinkimą ir teikti techninę paramą, kad būtų įgyvendintos Komisijos gairės šiuo klausimu, ir remti paveiktų bendruomenių dalyvavimą šiame procese; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į vykstančią Europos statistinių duomenų apie gyventojus peržiūrą; ragina Komisiją užtikrinti, kad ši peržiūra apimtų kuo daugiau aiškių diskriminacijos priežasčių, siekiant užtikrinti patikimų duomenų apie lygybę rinkimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina už lygybę atsakingo Komisijos nario ir ES koordinatorių, atsakingų už kovą su rasizmu, taip pat kovą su antisemitizmu ir žydų gyvenimo puoselėjimą, paskyrimą bei kovos su neapykanta musulmonams koordinatoriaus pareigybės įsteigimą; ragina nedelsiant paskirti kovos su neapykanta musulmonams koordinatorių, kurio pareigos laisvos jau metus; pabrėžia, kad siekdama institucionalizuoti požiūrį, kuriuo atsižvelgiama į tarpsektoriškumą, Komisija turėtų paskirti koordinatorius visoms atskiroms lygybės strategijoms ir visada įgyvendinti su lyčių aspekto integravimu susijusį požiūrį, kuriuo kuriamos visoms moterims, atsižvelgiant į jų įvairovę, skirtos politikos priemonės; mano, kad tokių koordinatorių kolektyvinis darbas padės institucionalizuoti sąryšingumą, prisidės prie svarbaus už lygybę atsakingo Komisijos nario darbo ir sustiprins kiekvienos strategijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina sustiprinti Komisijos Lygybės darbo grupės vaidmenį ir bendradarbiavimą ir skatinti jos bendradarbiavimą su kitomis įstaigomis, siekiant užtikrinti, kad į visas politikos priemones būtų įtraukta tarpsektorinė perspektyva, pagrįsta politikos ir teisės aktų poveikio vertinimais; pažymi, kad šios darbo grupės įgaliojimai turi būti institucionalizuoti ir skaidresni, be to, ji turėtų glaudžiai bendradarbiauti su sąveikinę diskriminaciją patiriančiomis grupėmis; ragina Komisiją toliau svarstyti, kaip geriausiai išnaudoti šios iniciatyvos strateginį potencialą; pažymi, kad už lygybę atsakingo Komisijos nario vaidmenį reikia sustiprinti, siekiant vykdyti ir prižiūrėti paveikų lyčių ir lygybės aspektų integravimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad Komisijos Neįgaliųjų platforma yra pavyzdinė iniciatyva, turinti strateginį potencialą; ragina Komisiją sukurti panašias struktūras siekiant užtikrinti visapusišką visų strategijų pagal Lygybės sąjungos sistemą įgyvendinimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina įvairias atitinkamas pastarojo meto Komisijos strategijas, visų pirma 2020–2025 m. ES LGBTIQ+ asmenų lygybės strategiją (20) ir 2020–2025 m. ES lyčių lygybės strategiją (21), į kurias įtrauktas sąveikinis požiūris; ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti visapusiškai integruoti sąveikinį požiūrį ir užtikrinti, kad esama politika ir teisės aktai nedarytų netiesioginio ir nenumatyto neigiamo poveikio, pvz., vėl marginalizuotų kai kurias grupes, ypač rasinę diskriminaciją patiriančias moteris; atsižvelgdamas į tai, labai apgailestauja dėl to, kad naujajame ES naujame migracijos ir prieglobsčio pakte (22) trūksta sąveikinio aspekto; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad ES dokumentuose, įskaitant pasiūlymą dėl skaidraus darbo užmokesčio direktyvos, vis dažniau vartojama sąryšingumo sąvoka, tačiau apgailestauja dėl to, kad juose nėra aiškiai apibrėžtų su sąryšingumo įgyvendinimu susijusių tikslų, rodiklių ir veiksmų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad pastaraisiais metais Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisprudencija tam tikru mastu atsispindėjo sąveikinį požiūrį, grindžiamą plačiu kai kurių galiojančių ES kovos su diskriminacija teisės aktuose numatytų pagrindų aiškinimu, remiantis Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir Neįgaliųjų teisių konvencijos, kuriose moterys ir neįgalieji atitinkamai laikomi patiriantys sąveikinį nepalankių sąlygų poveikį, pavyzdžiu; visiškai remia tolesnį tokio požiūrio plėtojimą ir, kai įmanoma, palengvinimą, taip pat atsižvelgiant į Chartijos 21 straipsnyje numatytas lankstumo galimybes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principas negali apimti tik diskriminacijos dėl asmens įgimtos lyties draudimo ir kad jis taip pat taikomas diskriminacijai dėl asmens lytinės tapatybės; primena, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas diskriminaciją dėl lyties aiškino atsižvelgdamas į vienodų galimybių principą ir nustatė, kad tokia diskriminacija apima translyčius asmenis, kuriems atliktos lyties pakeitimo operacijos, tačiau pažymi, kad Teisingumo Teismas dar nepriėmė tokių sprendimų dėl nebinarinio lytiškumo ar interseksualių asmenų, todėl kyla abejonių dėl ES nediskriminavimo teisės aktų naudingumo ir pajėgumo apsaugoti didelę Europos translyčių asmenų grupę, kuri negali arba negalės gauti medicininio lyties patvirtinimo, arba interseksualių asmenų; primena, kad tokie asmenys negalės pasinaudoti teisinėmis teisių gynimo priemonėmis, jei jie bus diskriminuojami, palyginti su asmenimis, kurie fiziškai pakeitė savo kūnus; primena, kad ES kova su diskriminacija turi apimti ne tik binarinės lyties asmenis ir pripažinti lyčių diskriminaciją; ragina Komisiją parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuris padėtų išvengti bet kokios teisinio neužtikrintumo šiuo klausimu rizikos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad reikia parengti išsamią direktyvą dėl smurto dėl lyties, grindžiamo lytine tapatybe, lyties raiška ar lyties požymiais, kad šioje direktyvoje turėtų būti laikomasi tarpsektorinio požiūrio ir ji turėtų būti taikoma visoms moterims ir mergaitėms bei LGBTIQ+ asmenis; pabrėžia, kad pasiūlyme dėl direktyvos dėl kovos su smurtu prieš moteris ir smurtu šeimoje minimas tarpsektorinis požiūris, tačiau apgailestauja, kad jis nebuvo tinkamai integruotas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad reikia pripažinti, kokiomis aplinkybėmis diskriminaciją dėl rasės patiriančioms moterims kyla didesnė smurto rizika ir kad dėl sąveikinės diskriminacijos formų atsiranda rimtesnės su lytimi susijusio smurto pasekmės, įskaitant tai, kad teisėsaugos politikos priemonėse ir institucijose vyrauja įsitvirtinęs išankstinis nusistatymas ir stereotipai ir marginalizuoti asmenys pakartotinai viktimizuojami; ragina valstybes nares užtikrinti, kad smurto dėl lyties atvejai būtų tinkamai ištirti, už jį būtų patraukiama baudžiamojon atsakomybėn ir skiriamos sankcijos, ir kad paramos aukoms tarnybos veiktų pakankamai visapusiškai siekiant šalinti visų formų smurtą, didžiausią dėmesį aukai, ypač tuo atveju, kai smurtas yra susijęs su sąveikine diskriminacija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina visas ES institucijas, įstaigas ir agentūras bei valstybes nares imtis atsakomųjų veiksmų į priekabiavimo prie moterų reiškinį; ragina Komisiją ir valstybes nares kovoti su priekabiavimu internete, kuris neproporcingai dažnai nukreiptas į mergaites ir moteris, ypač tas, kurios dalyvauja visuomeniniame ir politiniame gyvenime; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją būsimoje direktyvoje atsižvelgti į sąryšingumą, kad būtų sustiprintas lygybės įstaigų vaidmuo ir nepriklausomumas, ir į Nusikaltimų aukų teisių direktyvos ir Kovos su prekyba žmonėmis direktyvos vertinimą ir įgyvendinimo kriterijus įtraukti tarpsektorinį aspektą įvertinant poveikį labiausiai marginalizuotoms grupėms, ypač dėl rasės diskriminuojamoms moterims, užtikrinant konsultacijas su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis ir reikalaujant rinkti suskirstytus duomenis apie lygybę; pabrėžia, kad tai yra svarbūs žingsniai siekiant kurti ir stiprinti tvirtas ir veiksmingas ES lygmens teisinės apsaugos nuo visų formų diskriminacijos ES priemones; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad Europos šūkis „suvienijusi įvairovę“ taikomas ne tik Sąjungai ir jos valstybėms narėms, bet ir kiekvienos valstybės narės gyventojų įvairovei ir jis turėtų būti kartu skatinamas kaip stiprybė ir vertybė; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina sudaryti specialios sudėties Tarybą lygybės ir lyčių lygybės klausimais; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad naujos technologijos, įskaitant dirbtinį intelektą, gali padidinti esamą nelygybę ir diskriminaciją ir jas sustiprinti; be to, primena apie galimą šių technologijų keliamą riziką pačioms įvairiausioms moterims, patiriančioms sąveikinę diskriminaciją, ypač dėl rasės diskriminuojamoms moterims; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad dirbtinio intelekto sistemos būtų grindžiamos skaidrumo, paaiškinamumo, teisingumo ir atskaitomybės principais ir kad būtų taikomos priemonės, įskaitant auditą, siekiant užkirsti kelią diskriminacijos, rasizmo, atskirties ir skurdo problemų didėjimui dėl šių sistemų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad svarbu taikyti negaliai atžvalgią politiką, kurioje būtų laikomasi sąveikinio požiūrio; |
| --- | --- |

21.

Įgaliojimai ir atstovavimas

| 22. | teigiamai vertina Komisijos įsipareigojimą visais lygmenimis užtikrinti lyčių lygybę, tačiau apgailestauja dėl įvairių tikslų ir apskritai įvairovės ES institucijose trūkumo; šiuo atžvilgiu pabrėžia svarbų viešųjų tarnybų ir institucijų pavyzdinę funkciją; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina užtikrinti, kad daugiau moterų, atsižvelgiant į jų įvairovę, užimtų aukšto lygio ir sprendimų priėmimo pareigas ir imtis pozityvių veiksmų, pvz., laikinų kvotų, paskatų mechanizmų ir mentorystės nustatymo, kad moterys, susiduriančios su sąveikine diskriminacija, galėtų užimti pareigas viešosiose institucijose, įskaitant ES institucijas, siekiant sprendimų priėmimo procese užtikrinti sąžiningą atstovavimą atsižvelgiant į visuomenės įvairovę; pažymi, kad vien kvotų nepakanka siekiant visapusiškai spręsti struktūrinę diskriminaciją; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina valstybes nares parengti ir pritaikyti nacionalinius kovos su rasizmu ir rasine diskriminacija, kovos su romų diskriminacija veiksmų planus ir skatinti LGBTIQ+ asmenų lygybę laikantis strateginių sistemų; pažymi, kad tą reikėtų daryti užtikrinant glaudų bendradarbiavimą su pilietinės visuomenės organizacijomis, įskaitant dėl rasės diskriminuojamas moteris ir nebinarinės lyties asmenis; ragina Komisiją užtikrinti, kad išsamus teisinės sistemos vertinimas, kaip numatyta kovos su rasizmu veiksmų plane, būtų atliktas laikantis tarpsektorinio požiūrio, ir aiškiai atkreipia dėmesį į moterų, patiriančių sąveikinę diskriminaciją, pvz., dėl rasės diskriminuojamų moterų, vaidmenį; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares ir ES savo institucijose, įskaitant teismines institucijas, prieglobsčio prašymų nagrinėjimo bei priėmimo centrus ir švietimo įstaigas, taip pat policijai, sveikatos priežiūros specialistams ir kitiems valstybės tarnautojams rengti mokymus nesąmoningo šališkumo klausimu ir informuotumo didinimo mokymo kursus bei kampanijas, taip pat nagrinėti nesąmoningo šališkumo poveikį sprendimams, veiksmams ir sąveikai, kurį lemia nuolatiniai stereotipai, ir nepakankamo tam tikrų grupių atstovų skaičiaus šiuose sektoriuose klausimą ir pabrėžia, kad šis išankstinis nusistatymas yra diskriminacijos ir atskirties pagrindas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją skirti finansavimą pagal Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą visuomeninėms pilietinės visuomenės organizacijoms, kurioms vadovauja sąveikinę diskriminaciją patiriančios moterys ir kurios joms skirtos, ir numatyti dotacijas projektams, kuriais siekiama kovoti su sąveikine diskriminacija ES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares parengti tikslingą politiką ir kuo labiau išnaudoti daugiametės finansinės programos ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ES finansavimą siekiant remti nuo sąveikinės diskriminacijos nukentėjusias moteris; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES biudžeto, skirto renovuoti būstus ir energijos sistemas, lėšomis būtų konkrečiai remiami mažas pajamas gaunantys namų ūkiai, kurie dažnai priklauso Afrikos, Artimųjų Rytų, Lotynų Amerikos ir Azijos kilmės moterims; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad svarbu užmegzti ryšius su jaunomis išeivijos moterimis ir moterimis iš marginalizuotų grupių, kurių dauguma dirba priežiūros tarnybose ir kurios dažnai patiria diskriminaciją darbo rinkoje ir kurios dažnai turi pakankamai aukštą kvalifikaciją ir dirba ne pagal profesiją; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti vienišas Afrikos, Artimųjų Rytų, Lotynų Amerikos ir Azijos kilmės moteris, siekiant užtikrinti jų visapusišką dalyvavimą visuomenėje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad įvairus požiūris į žiniasklaidą ir audiovizualinę pramonę ir jų, kaip nuomonės formuotojų, vaidmuo yra svarbus; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų reikiamų priemonių siekiant skatinti išeivijos moterų indėlio matomumą, jų dalyvavimą visais lygmenimis, ypač priimant sprendimus, ir kovoti su diskriminacija ir priekabiavimu; pabrėžia, kad svarbu ugdyti sąmoningumą įvairiomis priemonėmis, įskaitant žurnalistų ir kitų žiniasklaidos specialistų mokymą, nukreiptą prieš diskriminaciją ir nesąmoningą šališkumą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į mėgėjiško sporto vaidmenį socialinės įtraukties ir sveikos gyvensenos srityse, taigi į neigiamą poveikį, kurį daro mažesnis išeivių merginų ir moterų dalyvavimo lygis; todėl primygtinai ragina Komisiją, valstybes nares, tarptautines, Europos ir nacionalines sporto valdymo įstaigas ir suinteresuotuosius subjektus įgyvendinti priemones, kuriomis būtų kovojama su organizacine kultūra, kuri trukdo išeivijos moterims prisijungti prie klubų ir dalyvauti mėgėjiškame bei profesionaliame sporte ir užimti vadovaujamas pareigas sporto srityje, pvz., menku matomumu žiniasklaidoje ir darbo užmokesčio, premijų ir apdovanojimų skirtumais; primygtinai ragina nuolat stengtis kovoti su visų formų smurtu, priekabiavimu ir stereotipais; |
| --- | --- |

32.

Vienodų galimybių ir teisių užtikrinimas

| 33. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų nuosekliai įgyvendinami Tarybos pamatinis sprendimas dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija13, Rasinės lygybės direktyva, Nusikaltimų aukų teisių direktyva ir Lygių galimybių užimtumo srityje direktyva; ragina Komisiją nuolat stebėti ir vertinti, kaip užtikrinamas vienodas elgesys, atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ir Europos lyčių lygybės instituto nuomones ir imtis atitinkamų veiksmų, taip pat pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš tas valstybes nares, kurios nepašalina segregacijos praktikos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina didinti informuotumą pasinaudojant įvairiomis priemonėmis, įskaitant tikslingas kampanijas ir mokymus siekiant kovoti su nesąmoningu šališkumu, darbo rinkos segregacija, grindžiama lytimi ir įvairove, siekiant kovoti su paplitusiais išankstiniais nusistatymais, kuriuos rodo struktūrinės kliūtys, su kuriomis, be kita ko, susiduria romų ir musulmonų moterys, translytės migrantės ir prieglobsčio prašytojos, taip pat neįgalios moterys; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu kovoti su stereotipais ir diskriminacija ankstyvajame etape, todėl ragina išanalizuoti šališkumą, stereotipinį atstovavimą arba neatstovavimą mokymo programose, jų galimą peržiūrą ir nešališką ugdymą; kreipiasi į ragina valstybes nares ir ragina jas užtikrinti švietimą žmogaus teisių klausimais, rengti jaunimui skirtas informuotumo didinimo kampanijas siekiant kovoti su sąveikine diskriminacija, kovoti su rasizmu ir skatinti lygybę bei nediskriminavimą švietimo srityje visais ankstyvojo ugdymo etapais; pripažįsta mokyklų ir mokytojų vaidmenį skatinant lygybę, lyčių lygybę, pagarbą, informuotumo didinimą ir nediskriminavimą ir tai, kad svarbu užtikrinti didesnį mokyklų darbuotojų tarpkultūrinį jautrumą ir įtraukesnes švietimo sistemas valstybėse narėse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina marginalizuotoms mergaitėms ir jaunoms moterims, atsižvelgiant į jų įvairovę, užtikrinti įtraukaus, kokybiško švietimo, mokymo, įgūdžių ugdymo ir deramo darbo galimybes ir ragina Komisiją remti valstybes nares įgyvendinant tikslinius programos „Erasmus+“ projektus, be kita ko, susijusius su gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (angl. STEAM) dalykais, ir užtikrinti, kad jie būtų tinkamai matomi vadovėliuose ir kitoje didaktinėje medžiagoje, kuri taip pat galėtų būti priemonė šioms mergaitėms ir moterims suteikti daugiau galių ir palengvinti jų perėjimą į darbo rinką; pabrėžia, kad vaikų švietimas daro sudėtingą poveikį profesinėms ir asmeninėms moterų pastangoms, ir primena, kad visi vaikai turi turėti galimybių iš tiesų naudotis nemokamomis švietimo paslaugomis, kaip nustatyta ES teisėje; ragina valstybes nares, įgyvendinant Europos vaiko garantijų rekomendaciją, taikyti tarpsektorinį požiūrį, kad būtų patenkinami marginalizuotoms grupėms priklausančių vaikų specialūs poreikiai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina valstybes nares ir Komisiją sukurti įtraukesnes švietimo programas neįgaliesiems, šalinti švietimo spragas ir paskesnį užimtumo skirtumą, nes nuolat aukštas neįgalių jaunuolių, nebaigiančių mokyklos, skaičius gali reikšti, kad jie patiria sunkumų dėl netinkamų švietimo programų; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkreipia dėmesį į mūsų visuomenės daugiakalbystės potencialą ir svarbą ir pažymi, kad kiekvieną kalbą riekia vertinti vienodai ir kad teorinė kalbų hierarchija yra pagrįsta šališkumu ir stereotipais; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina skirti ypatingą dėmesį, visų pirma priežiūros sektoriuje, kuris sudarytų sąlygas veiksmingai užkirsti kelią išnaudojimui darbe, smurtui dėl lyties ir kitoms netinkamo elgesio formoms, taip pat sudarytų geresnes sąlygas naudotis darbuotojų teisėmis ir potencialių išnaudojimo aukų, kurių dauguma yra moterys, taip pat moterys iš labiausiai marginalizuotų grupių ir skirtingos kilmės, kurių ypač daug dirba priežiūros sektoriuje, teisėmis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina valstybes nares remti naujų priemonių, pvz., teisėtų kelių, kūrimą atsižvelgiant į nacionalinį kontekstą įvairiuose sektoriuose, be kita ko, vidutinės ir žemos kvalifikacijos darbuotojams, kuriais būtų skatinamas savarankiškumas, deramas darbas, darbuotojų pagrindinės teisės ir socialinė įtraukti tarp moterų, įskaitant moteris iš labiausiai marginalizuotų grupių arba išeivijos moteris; ragina atlikti dabartinės ES prieglobsčio ir migracijos politikos ir politikos, pagal kurią asmenims suteikiamas migranto statusas nepriklausomai nuo sutuoktinio, partnerio ar darbdavio, peržiūros tarpsektorinį vertinimą, siekiant panaikinti ryšius, kuriais ribojamas jų pasirinkimas, galimybės ir saugumas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad moterys migrantė dažnai tampa prekybos žmonėmis ir kitų formų smurto, pvz., smurto dėl lyties, priverstinių santuokų ir lyties organų žalojimo, aukomis, kurios vis dar dažnai nepripažįstamos vykdant prieglobsčio procedūras; pažymi, kad formuojant, įgyvendinant ir vertinant prieglobsčio, migracijos ir integracijos politiką svarbu atsižvelgti į ypatingą nuo sąveikinės diskriminacijos nukentėjusių moterų patirtį; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad kriminalizavimas moterų atveju dėl jų padėties ar statuso yra neproporcingas ir kad dėl lyčių stereotipų, diskriminuojančių teisės aktų, sąveikinės ar sudėtinės diskriminacijos bei procedūrinių ir įrodymų reikalavimų ir praktikos joms nesuteikiamos vienodos teisės kreiptis į teismą; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visoms moterims, kalbant apie fizinį, ekonominį, socialinį ir kultūrinį aspektus, būtų suteikta teisė kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina valstybes nares visuose baudžiamosios justicijos sistemos etapuose taikyti visapusišką ir sąveikinį požiūrį ir užtikrinti, kad pačios įvairiausios moterys, patiriančios sąveikinę diskriminaciją, galėtų kreiptis į teismą, įskaitant galimybę gauti kokybišką teisinę pagalbą joms suprantama kalba; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina laikytis holistinio, teisėmis pagrįsto tarpdalykinio ir į asmenį orientuoto požiūrio apsaugos, įskaitant nuo smurto lyties pagrindu ir prekybos žmonėmis, ir paramos paslaugų srityse, kad būtų šalinami instituciniai veiksniai, dėl kurių moterys tampa priklausomomis bei yra išnaudojamos, ir suteikti joms realias galimybes turėti deramą ir stabilią gyvenamąją vietą ir leidimą dirbti, be diskriminacijos naudotis paslaugomis, parama ir teisių gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad dėl kartų gerovės trūkumo Afrikos, Artimųjų Rytų, Lotynų Amerikos ir Azijos kilmės moterims dažnai sunku finansuoti smulkaus verslo įmones, ir pabrėžia, kad šių grupių verslumo skatinimas gali suteikti puikių galimybių skatinti jų ekonominę nepriklausomybę ir įgalėjimą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina valstybes nares parengti konkrečias šeimos ir profesinio gyvenimo suderinimo priemones, kad labiausiai marginalizuotos moterys galėtų suderinti darbą, mokslą ir profesinį tobulėjimą su šeimyniniais įsipareigojimais, taip pat kad būtų kovojama su diskriminacija ir šališkumu, kurie vis dar turi poveikį joms darbo rinkoje, mokslo srityje ir kasdieniame gyvenime; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pažymi, kad galimybė pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis gali sumažėti dėl bendro sąveikinės diskriminacijos poveikio; ragina valstybes nares užtikrinti visuotinę ir prieinamą sveikatos apsaugą, įskaitant specializuotas psichikos sveikatos paslaugas, ir skubiai pašalinti esamas sveikatos priežiūros kliūtis visiems, įskaitant migrantus, kurių administracinė padėtis yra neteisėta, ypatingą dėmesį skiriant moterims, atsižvelgiant į jų įvairovę; atkreipia dėmesį į tai, kad sveikatos priežiūra niekada neturėtų pablogėti dėl nežinojimo, šališkumo ar stigmos; pažymi, kad sveikatos priežiūros specialistai priežiūros paslaugas teiktų žmogiškai, nediskriminuojančiai ir be išankstinių nuostatų, paisydami laisvo, išankstinio ir informuoto sutikimo ir pacientų teisių; pažymi, kad trūksta esminių duomenų apie moterų iš marginalizuotų grupių ir migrančių moterų naudojimąsi sveikatos paslaugomis, visų pirma su psichikos sveikata susijusiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina valstybes nares atkreipti dėmesį į sudėtinį sąveikinės diskriminacijos poveikį galimybei naudotis sveikatos priežiūros diagnozavimo paslaugomis, visų pirma susijusiomis su reprodukcine sveikata juodaodėms moterims, nebaltaodėms moterims ir nepilnametėms moterims; primena, kad seksualinė ir reprodukcinė sveikata ir teisės yra pagrindinės žmogaus teisės, kuriomis visi įvairiausi asmenys turėtų turėti galimybę saugiai ir teisėtai naudotis; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina valstybes nares priimti ir įgyvendinti strategijas, politiką ir programas, kuriomis būtų siekiama skatinti marginalizuotų moterų grupių lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises ir panaikinti sistemines, finansines, teisines, praktines ir socialines kliūtis, su kuriomis jos susiduria, ir visose valstybėse narėse užtikrinti seksualinės ir reprodukcinės sveikatos teisių apsaugą ir jų paisymą; ragina valstybes nares skatinti šeimos planavimą ir pagal amžių tinkamą visapusišką lytinį švietimą ir padėti pažeidžiamoje ar nesaugioje padėtyje esančioms moterims pasinaudoti nemokamomis pačiomis įvairiausiomis kontraceptinėmis priemonėmis bei užtikrinti, kad jos nepatirtų jokio diskriminuojamo elgesio naudodamosi sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina valstybes nares užtikrinti prieinamas ir skaidrias teisinio lyties pakeitimo pripažinimo procedūras, grindžiamas apsisprendimu ir laikantis Pasaulio sveikatos organizacijos tarptautinės ligų klasifikacijos 11-o kodo, ir teisiškai pripažinti translyčius, nebinarinio lytiškumo ir interseksualius asmenis ir panaikinti kliūtis tokioms privalomoms chirurginėms intervencijoms arba privalomai psichologinei konsultacijai; primygtinai ragina valstybes nares uždrausti interseksualių asmenų lyties organų žalojimą ir užtikrinti, kad interseksualiems kūdikiams nebūtų taikomas negyvybiškai svarbus medicininis ar chirurginis gydymas kūdikystės ar vaikystės metu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina valstybes nares nutraukti priverstinės sterilizacijos, priverstinio abortų darymo ir priverstinės kontracepcijos praktiką, įskaitant jos taikymą neįgalioms bei romų moterims, ir translyčių asmenų gydymą, taip pat gerbti jų fizinį ir kūno neliečiamumą; ragina valstybes nares užtikrinti veiksmingas ir laiku taikomas teisių gynimo priemones visiems priverstinę ir prievartinę sterilizaciją ir priverstinį santuokos nutraukimą išgyvenusiems asmenims, be kita ko, sukuriant veiksmingas kompensavimo sistemas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primena, kad visos moterys, visų pirma patiriančios sąveikinę diskriminaciją, marginalizuotoje padėtyje esančios moterys ir konflikto zonoje esančios moterys neproporcingai nukenčia nuo klimato kaitos ir jo padarinių; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visi klimato srities veiksmai apimtų tarpsektorinį aspektą, įskaitant lytį ir rasę, kad šiuo tikslu būtų vykdomas tikslingas finansavimas ir įgyvendinamos priemonės, garantuojančios vienodas visų moterų dalyvavimas sprendimus priimančiose tarptautinėse, Europos, nacionalinėse ir vietos lygmens institucijose; |
| --- | --- |

52.

| 53. | primygtinai ragina valstybes nares imtis greitų, veiksmingų ir koordinuotų veiksmų siekiant apsaugoti žmogaus teises ir patenkinti moterų ir mergaičių ir marginalizuotų gyventojų, nukentėjusių nuo karo Ukrainoje, seksualinės ir reprodukcinės sveikatos poreikius; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(2)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(3)  OL C 456, 2021 11 10, p. 191.

(4)  OL C 81, 2022 2 18, p. 43.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0073.

(6)  OL C 385, 2021 9 22, p. 104.

(7)  OL C 108, 2021 3 26, p. 2.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/guidance_note_on_the_collection_and_use_of_equality_data_based_on_racial_or_ethnic_origin_final.pdf

(9)  https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2021/07/Collection-and-use-of-complaints-data.pdf

(10)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/combatting-discrimination/equality-data-collection_en#equality-data

(11)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/sites/default/files/2018-07/ENAR_Shadowreport_2013_2017.pdf

(12)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-eu-minorities-survey-roma-women_en.pdf

(13)  https://fra.europa.eu/lt/publication/2018/being-black-eu

(14)  https://www.intersectionaljustice.org/img/2020 4 14_cij-factsheet-intersectionality-at-a-glance-in-europe_du2r4w.pdf

(15)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/2022-01/Intersectionality-resource-guide-and-toolkit-en.pdf

(16)  „Europos lyčių lygybės įstatymų lyginamoji analizė, 2020“.

(17)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL_STU(2020)662491_EN.pdf

(18)  https://www150.statcan.gc.ca/n1/pub/89-503-x/2015001/article/14695-eng.htm

(19)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-10-key-topics-combating-racism-a/16808b75f7

(20)  2020 m. lapkričio 12 d. Komisijos komunikatas „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (COM(2020)0698),

(21)  2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatas „Lygybės Sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152),

(22)  2020 m. rugsėjo 23 d. Komisijos komunikatas dėl naujo migracijos ir prieglobsčio pakto (COM(2020)0609).

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/198 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/198

---

P9_TA(2022)0290

Valstybių narių veto siekiant sutrukdyti įgyvendinti visuotinį susitarimą dėl pelno mokesčio

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių veto siekiant sutrukdyti įgyvendinti visuotinį susitarimą dėl pelno mokesčio (2022/2734(RSP))

(2023/C 47/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) III antraštinę dalį ir 113, 115, 116 ir 326 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) III antraštinę dalį ir 113, 115, 116 ir 326 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 4 ir 20 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 4 ir 20 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ir G20 mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) įtraukios sistemos pareiškimą dėl dviejų ramsčių sprendimo ekonomikos skaitmenizacijos keliamiems mokestiniams uždaviniams spręsti, prie kurio 2021 m. lapkričio 4 d. buvo prisijungę ir kuriam buvo pritarę 137 nariai iš 141 nario, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ir G20 mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) įtraukios sistemos pareiškimą dėl dviejų ramsčių sprendimo ekonomikos skaitmenizacijos keliamiems mokestiniams uždaviniams spręsti, prie kurio 2021 m. lapkričio 4 d. buvo prisijungę ir kuriam buvo pritarę 137 nariai iš 141 nario,

| — | atsižvelgdamas į EBPO ir G20 BEPS įtraukios sistemos II ramsčio pavyzdines įgyvendinimo ES mastu taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO ir G20 BEPS įtraukios sistemos II ramsčio pavyzdines įgyvendinimo ES mastu taisykles,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos dėl visuotinio minimalaus tarptautinių subjektų grupių apmokestinimo lygio užtikrinimo Sąjungoje (COM(2021)0823), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos dėl visuotinio minimalaus tarptautinių subjektų grupių apmokestinimo lygio užtikrinimo Sąjungoje (COM(2021)0823),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 19 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl visuotinio minimalaus tarptautinių subjektų grupių apmokestinimo lygio užtikrinimo Sąjungoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 19 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl visuotinio minimalaus tarptautinių subjektų grupių apmokestinimo lygio užtikrinimo Sąjungoje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 15 d. Komisijos komunikatą „Siekiant veiksmingesnio ir demokratiškesnio ES mokesčių politikos sprendimų priėmimo“ (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 15 d. Komisijos komunikatą „Siekiant veiksmingesnio ir demokratiškesnio ES mokesčių politikos sprendimų priėmimo“ (COM(2019)0008),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 25 d. ES mokesčių stebėjimo centro analizę „Visuotinio minimalaus pelno mokesčio poveikis pajamoms: kiekvienos šalies įverčiai“ (angl. „Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 25 d. ES mokesčių stebėjimo centro analizę „Visuotinio minimalaus pelno mokesčio poveikis pajamoms: kiekvienos šalies įverčiai“ (angl. „Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates“),

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos 2022 m. balandžio 5 d. išvadas ir 2022 m. birželio 17 d. posėdžio rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos 2022 m. balandžio 5 d. išvadas ir 2022 m. birželio 17 d. posėdžio rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Konferencijos dėl Europos ateities galutinę ataskaitą ir į savo 2022 m. gegužės 4 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Konferencijos dėl Europos ateities išvadų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konferencijos dėl Europos ateities galutinę ataskaitą ir į savo 2022 m. gegužės 4 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Konferencijos dėl Europos ateities išvadų (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją „Skaitmeninio sektoriaus apmokestinimas: EBPO derybos, skaitmeninių įmonių rezidavimo vieta mokesčių tikslais ir galimas Europos skaitmeninis mokestis“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją „Skaitmeninio sektoriaus apmokestinimas: EBPO derybos, skaitmeninių įmonių rezidavimo vieta mokesčių tikslais ir galimas Europos skaitmeninis mokestis“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 10 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo remiant ekonomikos atgaivinimo strategiją (EP veiksmai, susiję su liepos mėn. Komisijos veiksmų planu ir jo 25 iniciatyvomis PVM, verslo ir individualaus apmokestinimo srityse) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 10 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo remiant ekonomikos atgaivinimo strategiją (EP veiksmai, susiję su liepos mėn. Komisijos veiksmų planu ir jo 25 iniciatyvomis PVM, verslo ir individualaus apmokestinimo srityse) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 25 d. Tarptautinio valiutos fondo (TVF) tyrimą „Tarptautinių įmonių apmokestinimas Europoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 25 d. Tarptautinio valiutos fondo (TVF) tyrimą „Tarptautinių įmonių apmokestinimas Europoje“,

| — | atsižvelgdamas į naujausius TVF 2022 m. balandžio mėn. paskelbtus fiskalinės stebėsenos įverčius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausius TVF 2022 m. balandžio mėn. paskelbtus fiskalinės stebėsenos įverčius,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 19 d. rezoliuciją „Rusijos karo Ukrainoje socialinės ir ekonominės pasekmės ES. ES pajėgumo veikti stiprinimas“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 19 d. rezoliuciją „Rusijos karo Ukrainoje socialinės ir ekonominės pasekmės ES. ES pajėgumo veikti stiprinimas“ (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 2021 m. lapkričio 4 d. 137 EBPO ir G20 BEPS įtraukios sistemos nariai iš 141 nario, įskaitant visas ES valstybes nares, susitarė dėl tarptautinės mokesčių sistemos reformos taikant dviejų ramsčių sprendimą ekonomikos skaitmenizacijos keliamiems mokestiniams uždaviniams spręsti, be kita ko, nustatant daugiašaliu lygmeniu sutartus pelno perkėlimo ir mokesčių konkurencijos apribojimus ir įtvirtinant visuotinį minimalų 15 proc. tarifą; kadangi susitarimas yra bendro kompromiso ir keleto kelerius metus vykusių derybų raundų rezultatas; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2021 m. lapkričio 4 d. 137 EBPO ir G20 BEPS įtraukios sistemos nariai iš 141 nario, įskaitant visas ES valstybes nares, susitarė dėl tarptautinės mokesčių sistemos reformos taikant dviejų ramsčių sprendimą ekonomikos skaitmenizacijos keliamiems mokestiniams uždaviniams spręsti, be kita ko, nustatant daugiašaliu lygmeniu sutartus pelno perkėlimo ir mokesčių konkurencijos apribojimus ir įtvirtinant visuotinį minimalų 15 proc. tarifą; kadangi susitarimas yra bendro kompromiso ir keleto kelerius metus vykusių derybų raundų rezultatas;

| B. | kadangi visuotinio minimalaus pelno mokesčio tarifo įgyvendinimas pagal šią dviejų ramsčių reformą sudarytų šalims galimybę kasmet surinkti apie 150 mlrd. JAV dolerių naujų pajamų (6); kadangi 2021 m. spalio mėn. EBPO ir G20 BEPS įtraukios sistemos susitikime pasiektas istorinis susitarimas, kuriam plačiai pritaria šalys, atstovaujančios daugiau kaip 90 proc. pasaulio ekonomikos, yra didelė politinė sėkmė ir jį reikia sparčiai ir plačiai įgyvendinti, kad jis taptų sėkmingas socialiniu ir ekonominiu požiūriu ir skatintų sąžiningą apmokestinimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi visuotinio minimalaus pelno mokesčio tarifo įgyvendinimas pagal šią dviejų ramsčių reformą sudarytų šalims galimybę kasmet surinkti apie 150 mlrd. JAV dolerių naujų pajamų (6); kadangi 2021 m. spalio mėn. EBPO ir G20 BEPS įtraukios sistemos susitikime pasiektas istorinis susitarimas, kuriam plačiai pritaria šalys, atstovaujančios daugiau kaip 90 proc. pasaulio ekonomikos, yra didelė politinė sėkmė ir jį reikia sparčiai ir plačiai įgyvendinti, kad jis taptų sėkmingas socialiniu ir ekonominiu požiūriu ir skatintų sąžiningą apmokestinimą;

| C. | kadangi, remiantis naujausiais TVF įverčiais, numatoma, kad, nustačius minimalų mokesčio tarifą, visuotinės įmonių pelno mokesčio pajamos padidės 5,7 proc. dėl papildinio mokesčio ir galbūt dar 8,1 proc. dėl sutartų pelno perkėlimo ir mokesčių konkurencijos apribojimų (7); |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis naujausiais TVF įverčiais, numatoma, kad, nustačius minimalų mokesčio tarifą, visuotinės įmonių pelno mokesčio pajamos padidės 5,7 proc. dėl papildinio mokesčio ir galbūt dar 8,1 proc. dėl sutartų pelno perkėlimo ir mokesčių konkurencijos apribojimų (7);

| D. | kadangi pagal šio visuotinio susitarimo II ramstį nustačius minimalų 15 proc. efektyvųjį pelno mokesčio tarifą, vien ES pajamos iš įmonių pelno mokesčio kasmet padidėtų apytiksliai 64 mlrd. EUR (8); |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal šio visuotinio susitarimo II ramstį nustačius minimalų 15 proc. efektyvųjį pelno mokesčio tarifą, vien ES pajamos iš įmonių pelno mokesčio kasmet padidėtų apytiksliai 64 mlrd. EUR (8);

| E. | kadangi mokesčių klausimams Sąjungoje taikoma speciali teisėkūros procedūra ir sprendimai dėl šių klausimų Taryboje priimami vieningai; kadangi 2021 m. gruodžio 22 d. Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl įtraukios sistemos II ramsčio įgyvendinimo grindžiamas SESV 115 straipsniu; |
| --- | --- |

E.

kadangi mokesčių klausimams Sąjungoje taikoma speciali teisėkūros procedūra ir sprendimai dėl šių klausimų Taryboje priimami vieningai; kadangi 2021 m. gruodžio 22 d. Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl įtraukios sistemos II ramsčio įgyvendinimo grindžiamas SESV 115 straipsniu;

| F. | kadangi 2021 m. spalio mėn. visos EBPO ir G20 šalys, įskaitant visas 27 ES valstybes nares, pritarė susitarimui reformuoti tarptautines mokesčių taisykles; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2021 m. spalio mėn. visos EBPO ir G20 šalys, įskaitant visas 27 ES valstybes nares, pritarė susitarimui reformuoti tarptautines mokesčių taisykles;

| G. | kadangi, nepaisant šio įsipareigojimo, ES direktyva, kuria siekta patvirtinti ir įgyvendinti šio tarptautinio susitarimo II ramstį (toliau – II ramsčio direktyva), tris kartus nebuvo priimta Ekonomikos ir finansų reikalų (ECOFIN) sudėties Europos Sąjungos Taryboje, nes nepavyko pasiekti vieningumo; |
| --- | --- |

G.

kadangi, nepaisant šio įsipareigojimo, ES direktyva, kuria siekta patvirtinti ir įgyvendinti šio tarptautinio susitarimo II ramstį (toliau – II ramsčio direktyva), tris kartus nebuvo priimta Ekonomikos ir finansų reikalų (ECOFIN) sudėties Europos Sąjungos Taryboje, nes nepavyko pasiekti vieningumo;

| H. | kadangi Tarybos derybų metu Lenkija pasinaudojo nacionaline veto teise, kad užkirstų kelią II ramsčio direktyvos priėmimui visoje Sąjungoje, nepaisant to, kad jai pritaria visos kitos 26 valstybės narės; kadangi Lenkija vėliau atsisakė prieštarauti; |
| --- | --- |

H.

kadangi Tarybos derybų metu Lenkija pasinaudojo nacionaline veto teise, kad užkirstų kelią II ramsčio direktyvos priėmimui visoje Sąjungoje, nepaisant to, kad jai pritaria visos kitos 26 valstybės narės; kadangi Lenkija vėliau atsisakė prieštarauti;

| I. | kadangi Vengrija, neatsižvelgdama į tai, kad ankstesniuose ECOFIN posėdžiuose ji pritarė direktyvos įgyvendinimui, 2022 m. birželio mėn. ECOFIN taryboje pasinaudojo veto teise po to, kai Lenkija veto atšaukė; |
| --- | --- |

I.

kadangi Vengrija, neatsižvelgdama į tai, kad ankstesniuose ECOFIN posėdžiuose ji pritarė direktyvos įgyvendinimui, 2022 m. birželio mėn. ECOFIN taryboje pasinaudojo veto teise po to, kai Lenkija veto atšaukė;

| J. | kadangi viešosios pajamos, gautos įgyvendinant II ramsčio direktyvą ES, būtų ypač svarbios atsižvelgiant į precedento neturintį Rusijos agresijos Ukrainoje, pasaulinių tiekimo grandinių sutrikimo ir poreikio užtikrinti ekonomikos atsigavimą po pandemijos derinio poveikį, taip pat į investicijas, kurių reikia ES klimato tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

J.

kadangi viešosios pajamos, gautos įgyvendinant II ramsčio direktyvą ES, būtų ypač svarbios atsižvelgiant į precedento neturintį Rusijos agresijos Ukrainoje, pasaulinių tiekimo grandinių sutrikimo ir poreikio užtikrinti ekonomikos atsigavimą po pandemijos derinio poveikį, taip pat į investicijas, kurių reikia ES klimato tikslams pasiekti;

| K. | kadangi per pastaruosius keletą dešimtmečių Sąjungoje daug kartų buvo bandyta nustatyti minimalų įmonių pelno mokesčio tarifą; |
| --- | --- |

K.

kadangi per pastaruosius keletą dešimtmečių Sąjungoje daug kartų buvo bandyta nustatyti minimalų įmonių pelno mokesčio tarifą;

| L. | kadangi galutinis Konferencijos dėl Europos ateities rezultatas apėmė pasiūlymus dėl fiskalinės ir mokesčių politikos, kaip nurodyta 2022 m. gegužės 9 d. ataskaitoje šiuo klausimu; |
| --- | --- |

L.

kadangi galutinis Konferencijos dėl Europos ateities rezultatas apėmė pasiūlymus dėl fiskalinės ir mokesčių politikos, kaip nurodyta 2022 m. gegužės 9 d. ataskaitoje šiuo klausimu;

| M. | kadangi įtraukus Europos Parlamentą pagal įprastą teisėkūros procedūrą būtų pagerintas sprendimų priėmimas mokesčių srityje ir būtų pasiekti veiksmingesni, aktualesni ir platesnio užmojo ES mokesčių politikos rezultatai; |
| --- | --- |

M.

kadangi įtraukus Europos Parlamentą pagal įprastą teisėkūros procedūrą būtų pagerintas sprendimų priėmimas mokesčių srityje ir būtų pasiekti veiksmingesni, aktualesni ir platesnio užmojo ES mokesčių politikos rezultatai;

Bendrosios pastabos

| 1. | nurodo, kad dabartinės tarptautinės mokesčių taisyklės iš esmės yra pasenusios ir jomis vadovaujantis neįmanoma atsižvelgti į didėjantį ekonomikos skaitmeninimą ir veiksmingai pažaboti mokesčių slėpimo ir vengimo; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia skubiai vykdyti taisyklių reformą priimant EBPO ir G20 visuotinį susitarimą dėl pelno mokesčio, siekiant užtikrinti, kad tarptautinės, ES ir nacionalinės mokesčių sistemos būtų tinkamos naujiems 21-ojo amžiaus ekonominiams, socialiniams ir technologiniams uždaviniams spręsti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į nacionalinių pelno mokesčio tarifų fragmentaciją ES, nes tai gali daryti iškreipiamąjį poveikį bendrajai rinkai ir pakenkti ES ekonomikai; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad per pastaruosius dešimtmečius ES toliau mažėjo vidutiniai įmonių pelno mokesčio tarifai; pakartoja, kad reikia skubiai sukurti plataus masto mokesčių bazę ir sumažinti mokesčių slėpimo, mokestinio sukčiavimo ir agresyvaus mokesčių planavimo galimybes, be kita ko, įgyvendinant EBPO ir G20 susitarimą ES lygmeniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad dabartinės mokesčių taisyklės ir mokesčių taisyklių nesuderinamumas valstybėse narėse ir už jų ribų ir, be kita ko, nepakankamas tarptautinis bendradarbiavimas suteikia galimybę tarptautinėms įmonėms vykdyti agresyvų mokesčių planavimą, dėl kurio jų efektyvieji mokesčių tarifai smarkiai mažėja; primena, kad dėl šios padėties mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) atsiduria nepalankioje konkurencinėje padėtyje, nes jos moka gerokai didesnius efektyviuosius mokesčių tarifus, nei tarptautinės įmonės, ir tai yra nepriimtina; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į neseniai priimtą savo poziciją dėl Antrojo ramsčio direktyvos, kurioje ragina nedelsiant ją įgyvendinti iki 2023 m. sausio mėn.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad tarptautiniame susitarime jau buvo iš esmės atsižvelgta į Vengrijos praneštus reikalavimus, visų pirma susijusius su veiklos turinio išimtimis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atsižvelgdamas į tai, primena visoms valstybėms narėms apie jų įsipareigojimą laikytis EBPO visuotinio susitarimo; pabrėžia, kad greitas ir plataus masto susitarimo įgyvendinimas turės lemiamos įtakos šio proceso sėkmei visame pasaulyje; pabrėžia, kad svarbu, jog ES, tapdama pirmuoju regionu, įgyvendinusiu EBPO susitarimą, prisiimtų pasaulio lyderės vaidmenį kovojant su mokesčių rojais; atkreipia dėmesį į Antrojo ramsčio direktyvos neįgyvendinimo riziką ir kitas su tuo susijusias rizikas ES; pabrėžia, kad ES neįgyvendinus Antrojo ramsčio direktyvos, gali pakenkti JAV ir kitų jurisdikciją turinčių subjektų vykdomam II ramsčio įgyvendinimui; |
| --- | --- |

6.

Dabartinis sprendimų priėmimo procesas ir valstybių narių veto poveikis

| 7. | primena valstybėms narėms, kad vienbalsiškumas, kaip jis apibrėžiamas sutartyse, turi būti atsvertas prisiimant labai didelę atsakomybę ir laikantis lojalaus bendradarbiavimo principo pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad vieningas balsavimas dėl mokesčių politikos Taryboje nėra palankus vykdyti pokyčiams, kurių reikia dabartiniams sunkumams įveikti; apgailestauja, kad dėl dabartinės padėties dažnai vėluojama ir nedaroma pakankama pažanga derinant ir koordinuojant visos Europos mokesčių taisykles, o tai būtų naudinga visiems; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad valstybių narių veto nuolat trukdė daryti pažangą daugelyje svarbių mokesčių sistemos sričių; apgailestauja dėl to, kad Taryboje blokuoti pasiūlymai dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB), Palūkanų ir autorinių atlyginimų direktyva peržiūros, Verslo apmokestinimo elgesio kodekso reformos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smerkia tai, kad kai kurios valstybės narės piktnaudžiavo nacionaline veto teise su mokesčiais susijusiais klausimais, siekdamos nuolaidų kitose politikos srityse; pabrėžia, kad kyla grėsmė, jog šios veto teisės sustiprins žalingą mokesčių praktiką ir socialinę nelygybę, kurios kenkia Sąjungos gebėjimui veiksmingai funkcionuoti, išsaugoti vienodas sąlygas ir apsaugoti svarbiausius piliečių ir MVĮ interesus; |
| --- | --- |

10.

Rekomendacijos dėl veiksmų ir reformuotinų sričių

| 11. | dar kartą ragina Tarybą skubiai priimti Antrojo ramsčio direktyvą siekiant užtikrinti, kad susitarimas įsigaliotų iki 2023 m; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai ragina Vengriją nedelsiant nustoti blokuoti Taryboje visuotinį susitarimą dėl pelno mokesčio; apgailestauja dėl to, kad viena valstybė narė gali stabdyti tiek istorinio susitarimo įgyvendinimą, tiek kitas 26 valstybes nares; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą nedalyvauti politinėse derybose su valstybėmis narėmis, kurios piktnaudžiauja savo nacionalinėmis veto teisėmis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | dar kartą ragina Komisiją ir Tarybą primygtinai laikytis ES politikoje nustatytų sąlygų, užtikrinti sprendimų priėmimo skaidrumą ir nepatvirtinti Vengrijos nacionalinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano, kol Vengrija neįvykdys visų šiame reglamente išdėstytų kriterijų, ypač konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų teisinės valstybės, teismų nepriklausomumo, kovos su sukčiavimu prevencijos ir nustatymo, interesų konfliktų ir korupcijos srityse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad dabartinėmis aplinkybėmis ir toliau turėtų būti svarstomi visi galimi scenarijai ir kad reikia imtis skubių veiksmų, jei Vengrija ateinančiais mėnesiais toliau taikys savo nacionalinę veto teisę; primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą išnagrinėti alternatyvas, kad ES galėtų laikytis įsipareigojimų, kuriuos ji prisiėmė EBPO ir G20 lygmeniu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimas trumpalaikes priemones, kad ES galėtų vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus, pvz., nustatyti, ar būtų tinkama kraštutiniu atveju įgyvendinti visuotinį susitarimą dėl pelno mokesčio taikant ES sutarties 20 straipsnyje nustatytą tvirtesnio bendradarbiavimo procedūrą; mano, kad, jei nebus susitarta dėl kitų įgyvendinimo ES lygmeniu alternatyvų, visose valstybėse narėse vienašališkai įgyvendinus Antrojo ramsčio direktyvą būtų pasiekta priimtinų rezultatų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją prireikus taikyti SESV 116 straipsnyje nustatytą procedūrą dėl tam tikrų mokesčių politikos priemonių; šiuo atžvilgiu primena Ursulos von der Leyen manifestą, kurį ji paskelbė kandidatuodama į Komisijos pirmininkės pareigas, – jame nurodytas įsipareigojimas „naudotis Sutarčių nuostatomis, suteikiančiomis galimybę pasiūlymus dėl mokesčių sistemos priimti pagal bendro sprendimo procedūrą ir Taryboje priimti sprendimus kvalifikuota balsų dauguma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena buvusio Komisijos pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio 2018 m. pranešimą apie Sąjungos padėtį, kuriame raginta priimant sprendimus tam tikrais mokesčių sistemos klausimais taikyti kvalifikuotą balsų daugumą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad ilguoju laikotarpiu valstybės narės turėtų apsvarstyti perėjimo prie balsavimo kvalifikuota balsų dauguma pridėtinę vertę, kaip rekomenduojama Konferencijoje dėl Europos ateities; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją atnaujinti diskusijas dėl laipsniško kvalifikuotos balsų daugumos taikymo sprendžiant kai kuriuos su mokesčiais susijusius klausimus, toliau atliekant veiksmus, susijusius su jos 2019 m. komunikatu šiuo klausimu, ir reaguojant į Konferencijos dėl Europos ateities rezultatus; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0216.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0141.

(3)  OL C 506, 2021 12 15, p. 54.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0082.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0219.

(6)  https://www.oecd.org/tax/international-community-strikes-a-ground-breaking-tax-deal-for-the-digital-age.htm

(7)  TVF, „Fiskalinė politika pradedant pandemija ir baigiant karu“ (angl. „Fiscal Policy from Pandemic to War“, p. 28, https://www.imf.org/en/Publications/FM/Issues/2022/04/12/fiscal-monitor-april-2022).

(8)  https://www.taxobservatory.eu/wp-content/uploads/2021/10/Note-2-November-2021-1.pdf

---

2022 m. liepos 7 d., ketvirtadienis

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/202 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/202

---

P9_TA(2022)0291

Kardinolo J. Zeno ir pagalbos fondo „612“ patikėtinių suėmimas Honkonge

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kardinolo J. Zeno ir pagalbos fondo „612“ patikėtinių suėmimo Honkonge (2022/2751(RSP))

(2023/C 47/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl pagrindinių laisvių pažeidimų Honkonge (1), 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl Honkongo, ypač laikraščio „Apple Daily“ atvejo (2), ir 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl represijų prieš demokratinę opoziciją Honkonge (3) bei savo kitas ankstesnes rezoliucijas dėl Kinijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl pagrindinių laisvių pažeidimų Honkonge (1), 2021 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl Honkongo, ypač laikraščio „Apple Daily“ atvejo (2), ir 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl represijų prieš demokratinę opoziciją Honkonge (3) bei savo kitas ankstesnes rezoliucijas dėl Kinijos,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 20 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 24-ąją metinę ataskaitą dėl 2021 m. politinių ir ekonominių pokyčių Ypatingajame Administraciniame Regione Honkonge (JOIN(2022)0016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 20 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 24-ąją metinę ataskaitą dėl 2021 m. politinių ir ekonominių pokyčių Ypatingajame Administraciniame Regione Honkonge (JOIN(2022)0016),

| — | atsižvelgdamas į Kinijos Liaudies Respublikos įstatymą dėl nacionalinio saugumo užtikrinimo Ypatingajame Administraciniame Regione Honkonge (Nacionalinio saugumo įstatymas), galiojantį nuo 2020 m. birželio 30 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kinijos Liaudies Respublikos įstatymą dėl nacionalinio saugumo užtikrinimo Ypatingajame Administraciniame Regione Honkonge (Nacionalinio saugumo įstatymas), galiojantį nuo 2020 m. birželio 30 d.,

| — | atsižvelgdamas į vyriausiojo įgaliotinio pareiškimą, paskelbtą Europos Sąjungos vardu, dėl 2022 m. gegužės 8 d. Honkonge surengtų vyriausybės vadovo rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vyriausiojo įgaliotinio pareiškimą, paskelbtą Europos Sąjungos vardu, dėl 2022 m. gegužės 8 d. Honkonge surengtų vyriausybės vadovo rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. balandžio 4 d. priimtą Kinijos Liaudies Respublikos Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo pagrindinį įstatymą, įsigaliojusi 1997 m. liepos 1 d. (Honkongo pagrindinis įstatymas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. balandžio 4 d. priimtą Kinijos Liaudies Respublikos Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo pagrindinį įstatymą, įsigaliojusi 1997 m. liepos 1 d. (Honkongo pagrindinis įstatymas),

| — | atsižvelgdamas į 1984 m. gruodžio 19 d. Jungtinės Karalystės vyriausybės ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybės bendrą deklaraciją Honkongo klausimu, taip pat vadinamą Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendra deklaracija, kurią 1985 m. birželio 12 d. Jungtinėse Tautose užregistravo Kinijos ir Didžiosios Britanijos vyriausybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1984 m. gruodžio 19 d. Jungtinės Karalystės vyriausybės ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybės bendrą deklaraciją Honkongo klausimu, taip pat vadinamą Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendra deklaracija, kurią 1985 m. birželio 12 d. Jungtinėse Tautose užregistravo Kinijos ir Didžiosios Britanijos vyriausybės,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principo rėmimas ir paisymas turėtų būti ES ir Kinijos santykių pagrindas, laikantis ES įsipareigojimo vadovautis šiomis vertybėmis vykdant savo išorės veiksmus ir Kinijos įsipareigojimo jų laikytis įgyvendinant savo vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo veiklą; |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principo rėmimas ir paisymas turėtų būti ES ir Kinijos santykių pagrindas, laikantis ES įsipareigojimo vadovautis šiomis vertybėmis vykdant savo išorės veiksmus ir Kinijos įsipareigojimo jų laikytis įgyvendinant savo vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo veiklą;

| B. | kadangi 2022 m. gegužės 11–12 d. policija Honkonge suėmė pagalbos fondo „612“, teikiančio humanitarinę ir finansinę paramą asmenims, kurie buvo sužeisti, suimti ar susidūrė su grasinimais per protestus dėl Ekstradicijos įstatymo pataisų dokumento, patikėtinius, t. y. iš pareigų pasitraukusį Romos katalikų bažnyčios kardinolą Josephą Zeną, buvusią įstatymų leidėją Cyd Ho, dainininkę ir aktyvistę Denise Ho, akademiką Hui Po-Keung bei vyresniąją advokatę Margaret Ng, kuriems pateikti kaltinimai sąmokslu su užsienio jėgomis (Nacionalinio saugumo įstatymo 29 straipsnis); |
| --- | --- |

B.

kadangi 2022 m. gegužės 11–12 d. policija Honkonge suėmė pagalbos fondo „612“, teikiančio humanitarinę ir finansinę paramą asmenims, kurie buvo sužeisti, suimti ar susidūrė su grasinimais per protestus dėl Ekstradicijos įstatymo pataisų dokumento, patikėtinius, t. y. iš pareigų pasitraukusį Romos katalikų bažnyčios kardinolą Josephą Zeną, buvusią įstatymų leidėją Cyd Ho, dainininkę ir aktyvistę Denise Ho, akademiką Hui Po-Keung bei vyresniąją advokatę Margaret Ng, kuriems pateikti kaltinimai sąmokslu su užsienio jėgomis (Nacionalinio saugumo įstatymo 29 straipsnis);

| C. | kadangi nuo 2019 m. protestų Honkongo valdžios institucijos yra suėmusios apie 10 000 žmonių; kadangi 2 500 žmonių stojo prieš teismą ir daugiau nei 1 100 buvo nuteisti; kadangi vadovaujantis Nacionalinio saugumo įstatymu nuo 2022 m. kovo 28 d. suimta beveik 200 žmonių; kadangi 2022 m. pradžioje Honkonge buvo 721 politinis kalinys; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo 2019 m. protestų Honkongo valdžios institucijos yra suėmusios apie 10 000 žmonių; kadangi 2 500 žmonių stojo prieš teismą ir daugiau nei 1 100 buvo nuteisti; kadangi vadovaujantis Nacionalinio saugumo įstatymu nuo 2022 m. kovo 28 d. suimta beveik 200 žmonių; kadangi 2022 m. pradžioje Honkonge buvo 721 politinis kalinys;

| D. | kadangi Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 24-ojoje metinėje ataskaitoje, kurioje apžvelgiami 2021 m. politiniai ir ekonominiai pokyčiai Ypatingajame Administraciniame Regione Honkonge, daroma išvada, kad pilietinės visuomenės veiklos erdvė toliau traukiasi; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 24-ojoje metinėje ataskaitoje, kurioje apžvelgiami 2021 m. politiniai ir ekonominiai pokyčiai Ypatingajame Administraciniame Regione Honkonge, daroma išvada, kad pilietinės visuomenės veiklos erdvė toliau traukiasi;

| E. | kadangi šiuo metu JT žmogaus teisių komitete atliekamas vertinimas, kaip Honkonge laikomasi Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto, ir jį tikimasi užbaigti 2022 m. liepos mėn.; |
| --- | --- |

E.

kadangi šiuo metu JT žmogaus teisių komitete atliekamas vertinimas, kaip Honkonge laikomasi Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto, ir jį tikimasi užbaigti 2022 m. liepos mėn.;

| 1. | smerkia kardinolo Josepho Zeno – vieno ryžtingiausių miesto judėjimo už demokratiją šalininkų – ir dar keturių Honkonge veikiančio pagalbos fondo „612“ patikėtinių suėmimą, nes tai išpuolis prieš laisves, užtikrinamas Honkongo pagrindiniu įstatymu, įskaitant religijos ar tikėjimo laisvę, įvykdytas uždarius per 60 pilietinės visuomenės grupių ir simptomiškai apibūdinantis tolesnes Kinijos Liaudies Respublikos pastangas sistemingai naikinti paskutinius Honkongo autonomijos ir laisvių likučius bei numalšinti judėjimą už demokratiją; laikosi nuomonės, kad šis suėmimas aiškiai atskleidžia Johno Lee Ka-Chiu pareikštą ketinimą imtis dar griežtesnių priemonių visiems kritikams nutildyti ir vykdyti dar didesnes represijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Ypatingojo Administracinio Kinijos Liaudies Respublikos Regiono Honkongo valdžios institucijas panaikinti visus kaltinimus kardinolui J. Zenui ir kitiems keturiems humanitarinės pagalbos fondo „612“ patikėtiniams Cyd Ho, Denise Ho, Hui Po-Keungui ir Margaret Ng ir paleisti Cyd Ho; primygtinai ragina Ypatingojo Administracinio Kinijos Liaudies Respublikos Regiono Honkongo valdžios institucijas leisti humanitarinės pagalbos fondui „612“ vėl teikti finansinę, teisinę ir humanitarinę paramą tiems, kurie ja naudojosi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina valstybes nares labiau stengtis įgyvendinti 2020 m. liepos mėn. Tarybos išvadas, įskaitant Honkongo demokratijos aktyvistams ir politiniams lyderiams skirtas pagalbos programas, pvz., palengvinti skubių vizų išdavimą ir suteikti laikiną pastogę; ragina Vatikaną teikti visapusišką paramą kardinolui J. Zenui ir kitiems religiniams lyderiams, kurie Honkonge yra persekiojami nacionalistinio saugumo režimo arba kuriems iškilusi sulaikymo grėsmė; be to, ragina Vatikaną stiprinti savo diplomatines pastangas ir įtaką Kinijos valdžios institucijoms, taip pat reikalauti, kad būtų panaikinti visi kaltinimai kardinolui J. Zenui ir liautis persekioti asmenis bei pažeidinėti žmogaus teises; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad, praėjus 25 metams nuo Honkongo perdavimo 1997 m., kai Kinijos valdžios institucijos prisiėmė suverenitetą ir pažadėjo gerbti miesto laisves ir teises, saugomas pagal Pagrindinį įstatymą, ir praėjus dvejiems metams nuo vadinamojo Nacionalinio saugumo įstatymo priėmimo Honkonge, Kinijos Liaudies Respublika ir toliau nevykdo įsipareigojimų pagal Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendrą deklaraciją išlaikyti aukštą Honkongo autonomijos lygį pagal „vienos šalies – dviejų sistemų“ modelį, teisinės valstybės principą ir pagrindines žmogaus teises, įtvirtintas Honkongo Pagrindiniame įstatyme ir paisant savo, kaip Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą pasirašiusios šalies, vidaus ir tarptautinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas visiškai atšaukti Nacionalinį saugumo įstatymą ir įsipareigoti laikytis Honkongo Pagrindinio įstatymo, kuriuo užtikrinama asociacijų laisvė, susirinkimų laisvė, žodžio laisvė ir religijos ir tikėjimo laisvė; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad Johno Lee rinkimai vyko akivaizdžiai pažeidžiant pagrindinius demokratijos principus ir politinio pliuralizmo principą ir nepaisant Honkongo piliečių teisės į visuotinę rinkimų teisę; pabrėžia, kad Pekino rinkimų reformos ir tai, jog buvęs saugumo ministras ir policijos pareigūnas Johnas Lee buvo parinktas eiti vyriausybės vadovo pareigas, rodo, kad Honkongo vyriausybė nebėra nepriklausoma nuo Pekino pagal ankstesnį modelį „viena šalis – dvi sistemos“ ir kad visa politinė opozicija patiria priespaudą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja dėl Honkongo valdžios institucijų sprendimo trečius metus iš eilės uždrausti kasmetinę birželio 4 d. vykstančią Tiananmenio aikštės įvykiams atminti skirtą tylią aukų pagerbimo ceremoniją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dar kartą ragina Tarybą pagal ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą (ES sankcijos, panašios į S. Magnitskio akte nustatytas sankcijas) nustatyti tikslines sankcijas Johnui Lee ir visiems kitiems Honkongo ir Kinijos Liaudies Respublikos pareigūnams, atsakingiems už šiuo metu mieste vykdomas represijas prieš žmogaus teises; be to, dar kartą skubiai ragina likusias dešimt ES valstybių narių, kurios to nepadarė, sustabdyti galiojančių ekstradicijos sutarčių su Kinijos Liaudies Respublika ir Honkongu galiojimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dar kartą ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) užtikrinti tinkamus išteklius Europos Sąjungos biurui Honkongui (ES biurui), kad šis galėtų toliau vykdyti ir tinkamai stiprinti teismo procesų stebėjimą, vizitus kalėjimuose ir žmogaus teisių stebėseną: skelbti viešus pareiškimus, iš savo darbuotojų skirti kontaktinius žmogaus teisių asmenis, skirtus žmogaus teisių gynėjams, ir visais lygmenimis spręsti su jais susijusius klausimus valdžios institucijose; ragina EIVT ir ES biurą reguliariai teikti ataskaitas apie žymiausius teismo procesus ir – apskritai – apie žmogaus teisių padėties raidą Honkonge; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina ES biurą ir valstybių narių diplomatinį personalą padaryti viską, ką gali, kad žmogaus teisių aktyvistams Honkonge būtų suteikta visa reikalinga parama ir padedama apsaugoti jų teises: tai, visų pirma, turėtų būti daroma lankant politinius kalinius kalėjime, išduodant skubias vizas ir suteikiant laikiną prieglobstį valstybėse narėse tiems asmenims, kurie bėga iš Honkongo; apgailestauja dėl baimės terpės, susiformavusios Honkongo pilietinėje visuomenėje dėl Nacionalinio saugumo įstatymo: jame, be kita ko, nustatyta savavališka nusikalstama veika – sąmokslas su užsienio ir išorės jėgomis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pritaria 50 Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertų raginimui JT Žmogaus teisių taryboje nustatyti specialius įgaliojimus žmogaus teisių sąlygoms Kinijoje, įskaitant Honkongą, stebėti ir ataskaitoms apie jas teikti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | dar kartą ragina Komisiją ir valstybes nares persvarstyti ES ir Honkongo bei Kinijos susitarimą bendradarbiavimo ir tarpusavio administracinės pagalbos muitinių veiklos srityje, Honkongo ekonomikos ir prekybos biuro Briuselyje statusą ir Honkongo būstinę Pasaulio prekybos organizacijoje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei ir parlamentui, ES biurui Honkonge, visoms ES valstybių narių konsulinėms įstaigoms Honkonge, Šventajam Sostui ir Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo vyriausybės vadovui ir Teisėkūros tarybai. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0011.

(2)  OL C 99, 2022 3 1, p. 178.

(3)  OL C 456, 2021 11 10, p. 242.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/205 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/205

---

P9_TA(2022)0292

Čiabuvių ir aplinkos gynėjų padėtis Brazilijoje, įskaitant Domo Phillipso ir Bruno Pereiros nužudymą

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl čiabuvių ir aplinkos gynėjų padėties Brazilijoje, įskaitant Domo Phillipso ir Bruno Pereiros nužudymą (2022/2752(RSP))

(2023/C 47/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Brazilijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Brazilijos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos poveikio žmogaus teisėms ir aplinkos gynėjų vaidmens šioje srityje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos poveikio žmogaus teisėms ir aplinkos gynėjų vaidmens šioje srityje (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl pasaulyje vykdomų čiabuvių tautų teisių pažeidimų, įskaitant žemės grobimą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl pasaulyje vykdomų čiabuvių tautų teisių pažeidimų, įskaitant žemės grobimą (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 22 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 22 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti (3),

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „Žurnalistai be sienų“, Javario slėnio čiabuvių tautų sąjungos (UNIVAJA), organizacijų „Amnesty International“, „Survival International“, „Greenpeace“, „Human Rights Watch“ ir Pasaulinio gamtos fondo pareiškimus dėl Bruno Pereiros ir Domo Phillipso nužudymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „Žurnalistai be sienų“, Javario slėnio čiabuvių tautų sąjungos (UNIVAJA), organizacijų „Amnesty International“, „Survival International“, „Greenpeace“, „Human Rights Watch“ ir Pasaulinio gamtos fondo pareiškimus dėl Bruno Pereiros ir Domo Phillipso nužudymo,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. liepos mėn. pasirašytą ES ir Brazilijos strateginę partnerystę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos mėn. pasirašytą ES ir Brazilijos strateginę partnerystę,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, 2007 m. JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių ir 1998 m. JT deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, 2007 m. JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių ir 1998 m. JT deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 27 d. priimtą Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl čiabuvių tautų ir genčių (Konvenciją Nr. 169), kurią pasirašė ir Brazilija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 27 d. priimtą Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl čiabuvių tautų ir genčių (Konvenciją Nr. 169), kurią pasirašė ir Brazilija,

| — | atsižvelgdamas į Brazilijos Federacinės Respublikos Konstituciją, ypač į jos 231 straipsnį dėl čiabuvių žemės pripažinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Brazilijos Federacinės Respublikos Konstituciją, ypač į jos 231 straipsnį dėl čiabuvių žemės pripažinimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2022 m. birželio 5 d. laikraščio „The Guardian“ autorius Didžiosios Britanijos žurnalistas Dom Phillips ir buvęs Nacionalinio indėnų reikalų fondo (FUNAI) tarnautojas Bruno Pereira dingo Javario slėnyje tarp São Rafael upės pakrantės gyvenvietės ir Atalajos do Nortės miesto šiaurės Brazilijos Amazonės valstijoje; kadangi 2022 m. birželio 15 d. buvo surasti jų palaikai; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2022 m. birželio 5 d. laikraščio „The Guardian“ autorius Didžiosios Britanijos žurnalistas Dom Phillips ir buvęs Nacionalinio indėnų reikalų fondo (FUNAI) tarnautojas Bruno Pereira dingo Javario slėnyje tarp São Rafael upės pakrantės gyvenvietės ir Atalajos do Nortės miesto šiaurės Brazilijos Amazonės valstijoje; kadangi 2022 m. birželio 15 d. buvo surasti jų palaikai;

| B. | kadangi 2022 m. birželio 15 d. Brazilijos federalinė policija pranešė, kad vienas iš dviejų asmenų, sulaikytų dėl įtarimų dėl dalyvavimo susijusio su dingimu, prisipažino, kad juos nužudė; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2022 m. birželio 15 d. Brazilijos federalinė policija pranešė, kad vienas iš dviejų asmenų, sulaikytų dėl įtarimų dėl dalyvavimo susijusio su dingimu, prisipažino, kad juos nužudė;

| C. | kadangi NVO „Global Witness“ pranešė, kad 2020 m. Brazilijoje nužudyta daugiau kaip 20 žemės ir aplinkos gynėjų, ir ši šalis užima ketvirtą vietą tarp šalių, kuriose tokių žmogžudysčių skaičius didžiausias pasaulyje, o už daugumą šių nusikaltimų niekas nenubaužiamas; kadangi Brazilijoje beveik trys ketvirtadaliai žmogžudysčių įvykdomi Amazonės regione, ir jų taikiniai yra čiabuvių gynėjai; |
| --- | --- |

C.

kadangi NVO „Global Witness“ pranešė, kad 2020 m. Brazilijoje nužudyta daugiau kaip 20 žemės ir aplinkos gynėjų, ir ši šalis užima ketvirtą vietą tarp šalių, kuriose tokių žmogžudysčių skaičius didžiausias pasaulyje, o už daugumą šių nusikaltimų niekas nenubaužiamas; kadangi Brazilijoje beveik trys ketvirtadaliai žmogžudysčių įvykdomi Amazonės regione, ir jų taikiniai yra čiabuvių gynėjai;

| D. | kadangi žmogaus teisių padėtis Brazilijoje nuolat blogėja dėl ribojamųjų teisės aktų pakeitimų ir aplinkosaugos agentūrų finansavimo nutraukimo, taip pat dėl vis labiau vyraujančio smurto; kadangi Brazilijos čiabuvių tautos patiria sistemingą agresiją prie jas ir jų teisių apsaugos trūkumą, taip pat daugėja prieš jas nukreiptų išpuolių ir žmogžudysčių; kadangi COVID-19 pandemija padarė neproporcingą poveikį čiabuvių bendruomenėms Brazilijoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi žmogaus teisių padėtis Brazilijoje nuolat blogėja dėl ribojamųjų teisės aktų pakeitimų ir aplinkosaugos agentūrų finansavimo nutraukimo, taip pat dėl vis labiau vyraujančio smurto; kadangi Brazilijos čiabuvių tautos patiria sistemingą agresiją prie jas ir jų teisių apsaugos trūkumą, taip pat daugėja prieš jas nukreiptų išpuolių ir žmogžudysčių; kadangi COVID-19 pandemija padarė neproporcingą poveikį čiabuvių bendruomenėms Brazilijoje;

| E. | kadangi dabartinėje 1988 m. priimtoje Brazilijos konstitucijoje ir šalies teisinėje sistemoje įtvirtinama pirminė čiabuvių tautų teisė į savo protėvių žemes, nenustatant jokių laiko apribojimų šiai teisei pripažinti; kadangi valstybei tenka pareiga reguliuoti ir apsaugoti šią teisę; |
| --- | --- |

E.

kadangi dabartinėje 1988 m. priimtoje Brazilijos konstitucijoje ir šalies teisinėje sistemoje įtvirtinama pirminė čiabuvių tautų teisė į savo protėvių žemes, nenustatant jokių laiko apribojimų šiai teisei pripažinti; kadangi valstybei tenka pareiga reguliuoti ir apsaugoti šią teisę;

| F. | kadangi 2021 m. spalio 22 d. kelios vietos pilietinės visuomenės grupės dalyvavo Amerikos šalių žmogaus teisių komisijoje (IACHR) vykusiame viešajame klausyme, per kurį pasmerkė Brazilijoje vykdomus pažeidimus prieš žmogaus teisių ir aplinkos gynėjus; kadangi 2021 m. rugpjūčio mėn. Jungtinė Brazilijos čiabuvių tautų organizacija (APIB) Tarptautiniam baudžiamajam teismui pateikė skundą prieš prezidentą Bolsonaro dėl nusikaltimų žmoniškumui ir genocido, „grindžiamą jo aiškia, sistemine ir tyčine prieš čiabuvių tautas nukreipta politika“; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2021 m. spalio 22 d. kelios vietos pilietinės visuomenės grupės dalyvavo Amerikos šalių žmogaus teisių komisijoje (IACHR) vykusiame viešajame klausyme, per kurį pasmerkė Brazilijoje vykdomus pažeidimus prieš žmogaus teisių ir aplinkos gynėjus; kadangi 2021 m. rugpjūčio mėn. Jungtinė Brazilijos čiabuvių tautų organizacija (APIB) Tarptautiniam baudžiamajam teismui pateikė skundą prieš prezidentą Bolsonaro dėl nusikaltimų žmoniškumui ir genocido, „grindžiamą jo aiškia, sistemine ir tyčine prieš čiabuvių tautas nukreipta politika“;

| G. | kadangi čiabuvių tautos prisideda prie atogrąžų miškų ir kitų ekosistemų apsaugos ir todėl atlieka esminį vaidmenį išsaugant biologinę įvairovę regione ir užkertant kelią klimato kaitai; kadangi Bruno Pereira ir Dom Phillips buvo tvirtai atsidavę vykdyti svarbiausią užduotį – išsaugoti Amazonės atogrąžų miškus ir jų biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

G.

kadangi čiabuvių tautos prisideda prie atogrąžų miškų ir kitų ekosistemų apsaugos ir todėl atlieka esminį vaidmenį išsaugant biologinę įvairovę regione ir užkertant kelią klimato kaitai; kadangi Bruno Pereira ir Dom Phillips buvo tvirtai atsidavę vykdyti svarbiausią užduotį – išsaugoti Amazonės atogrąžų miškus ir jų biologinę įvairovę;

| H. | kadangi Amazonė yra didžiausias atogrąžų miškas pasaulyje ir atlieka labai svarbų vaidmenį absorbuojant anglies dioksidą, mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir išsaugant regionines ir pasaulines oro sąlygas; kadangi Javario slėnis yra Amazonės regione prie Brazilijos sienos su Peru ir Kolumbija; kadangi šiame regione yra didžiausia savanoriškai izoliuotą gyvenimo būdą pasirinkusių čiabuvių tautų koncentracija pasaulyje ir į jį galima patekti tik per kitas vietoves ir upes; |
| --- | --- |

H.

kadangi Amazonė yra didžiausias atogrąžų miškas pasaulyje ir atlieka labai svarbų vaidmenį absorbuojant anglies dioksidą, mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir išsaugant regionines ir pasaulines oro sąlygas; kadangi Javario slėnis yra Amazonės regione prie Brazilijos sienos su Peru ir Kolumbija; kadangi šiame regione yra didžiausia savanoriškai izoliuotą gyvenimo būdą pasirinkusių čiabuvių tautų koncentracija pasaulyje ir į jį galima patekti tik per kitas vietoves ir upes;

| I. | kadangi Javario slėnis, kaip ir kiti Brazilijos Amazonės regionai, yra vieta, kurioje vyksta intensyvūs konfliktai, kuriuos kelia organizuotas nusikalstamumas ir žemės grobėjai, užsiimantys neteisėta žvejyba, medžiokle, kasyba, neteisėta medienos ruoša ir prekyba narkotikais; kadangi 80 proc. miškų naikinimo visame pasaulyje kyla dėl to, kad miškai paverčiami žemės ūkio paskirties žeme, kurioje gaminamos tokios prekės kaip jautiena, sojos ir alyvpalmių aliejus; kadangi nuo 2019 m. Brazilijos Amazonės regione labai suintensyvėjo miškų naikinimas – 2021 m. jis išaugo 22 proc., palyginti su 2020 m., o tai yra didžiausias rodiklis nuo 2006 m.; |
| --- | --- |

I.

kadangi Javario slėnis, kaip ir kiti Brazilijos Amazonės regionai, yra vieta, kurioje vyksta intensyvūs konfliktai, kuriuos kelia organizuotas nusikalstamumas ir žemės grobėjai, užsiimantys neteisėta žvejyba, medžiokle, kasyba, neteisėta medienos ruoša ir prekyba narkotikais; kadangi 80 proc. miškų naikinimo visame pasaulyje kyla dėl to, kad miškai paverčiami žemės ūkio paskirties žeme, kurioje gaminamos tokios prekės kaip jautiena, sojos ir alyvpalmių aliejus; kadangi nuo 2019 m. Brazilijos Amazonės regione labai suintensyvėjo miškų naikinimas – 2021 m. jis išaugo 22 proc., palyginti su 2020 m., o tai yra didžiausias rodiklis nuo 2006 m.;

| J. | kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisės valstybės principo skatinimas ir paisymas turėtų likti ilgalaikių ES ir Brazilijos santykių pagrindas, laikantis ES įsipareigojimo remti šias vertybes vykdant savo išorės veiksmus ir Brazilija išreikšto intereso vadovautis šiomis vertybėmis plėtojant savo vystomąjį ir tarptautinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisės valstybės principo skatinimas ir paisymas turėtų likti ilgalaikių ES ir Brazilijos santykių pagrindas, laikantis ES įsipareigojimo remti šias vertybes vykdant savo išorės veiksmus ir Brazilija išreikšto intereso vadovautis šiomis vertybėmis plėtojant savo vystomąjį ir tarptautinį bendradarbiavimą;

| 1. | griežtai smerkia žiaurias aplinkos ir žmogaus teisių gynėjų ir čiabuvių žmogžudystes Brazilijoje ir naujausią iš jų – žurnalisto Domo Phillipso ir aktyvisto Bruno Pereiros nužudymą; ragina Brazilijos valdžios institucijas atlikti išsamų, nešališką ir nepriklausomą šių žmogžudysčių tyrimą ir užtikrinti, kad visada būtų visapusiškai paisoma teisių į tinkamą procesą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | griežtai smerkia vis didėjantį smurtą, išpuolius ir priekabiavimą, nukreiptus prieš žmogaus teisių ir aplinkos gynėjus, čiabuvių tautas, mažumas ir žurnalistus; apgailestauja dėl nuolat naudojamos agresyvios retorikos, žodinių išpuolių ir bauginančių prezidento J. Bolsonaro pareiškimų; apgailestauja dėl seksualinio smurto ir smurto dėl lyties, nukreipto prieš moteris, mergaites ir aplinkos bei čiabuvių teisių gynėjus, ir primena, kad tai yra sunkus jų žmogaus teisių ir orumo pažeidimas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reikalauja, kad Brazilijos valdžios institucijos nedelsdamos imtųsi veiksmų, kad užkirstų kelią žmogaus teisių pažeidimams ir apsaugotų aplinkos ir čiabuvių teisių gynėjus; pabrėžia Brazilijos valdžios institucijų atsakomybę ir tai, kad svarbu imtis tinkamų priemonių siekiant apsaugoti čiabuvių tautų teises į žemę, teritorijas ir jų tradicinius pragyvenimo šaltinius, taip pat apsaugoti juos nuo visų formų smurto ir diskriminacijos; ragina Brazilijos valdžios institucijas įgyvendinti tarptautines rekomendacijas siekiant užtikrinti šių gynėjų apsaugą ir imtis priemonių, kad būtų sustabdytas čiabuvių tautų ir kitų tradicinių bendruomenių persekiojimas, kriminalizavimas ir stigmatizavimas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad neteisėta aukso gavyba kelia grėsmę miškams ir biologinei įvairovei saugomose teritorijose, o vietos gyventojams tenka patirti teršalų poveikį; apgailestauja dėl didėjančių miškų naikinimo rodiklių čiabuvių žemėse, ypač Brazilijos Amazonės regione; ragina Brazilijos vyriausybę griežtinti teisės aktus, kuriais kovojama su neteisėtu miškų naikinimu ir kasyba, ir geriau užtikrinti jų vykdymą, taip pat ieškoti tvarių alternatyvų gavybos politikos priemonėms, kurios taikomos čiabuvių teritorijoms; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja, kad dabartinė Brazilijos vyriausybė išardė vyriausybines agentūras, pvz., FUNAI, prižiūrinčią čiabuvių reikalus, ir Brazilijos pagrindinę aplinkosaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimo įstaigą IBAMA; primygtinai ragina Brazilijos vyriausybę atkurti ir sustiprinti šių institucijų pajėgumus siekiant užtikrinti veiksmingą aplinkos teisės aktų vykdymą ir čiabuvių tautų teises; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra labai susirūpinęs dėl poveikio, kurį gali turėti įstatymas Nr. PL 191/2020, žinomas kaip „niokojimo įstatymas“, ir įstatymas Nr. PL 490/2007 dėl čiabuvių žemių demarkacijos; reiškia didelį susirūpinimą dėl šiuo metu Brazilijos Kongrese svarstomų įstatymų projektų, kurie galėtų lemti dar didesnį miškų naikinimą ir čiabuvių tautų pragyvenimo šaltinių sunaikinimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reikalauja pripažinti ir apsaugoti tradiciškai čiabuvių tautų apgyvendintas žemes, be kita ko, atnaujinant čiabuvių teritorijų demarkaciją ir apsaugant šias teritorijas nuo neteisėto žemės konfiskavimo; pakartoja, jog svarbu užtikrinti, kad būtų laikomasi TDO konvencijos dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų (Nr. 169); |
| --- | --- |

7.

| 8. | akcentuoja įmonių išsamaus patikrinimo, taip pat tvarios ir skaidrios įmonių atskaitomybės svarbą, nes tai reikšminga ir būtina šiurkščių žmogaus teisių ir aplinkosauginių pažeidimų prevencijos bei apsaugos nuo jų priemonė; primygtinai ragina Europos įmones visose savo tiekimo grandinėse Brazilijoje užtikrinti išsamų patikrinimą žmogaus teisių srityje; pakartoja, kad į siūlomą ES reglamentą dėl produktų, pagamintų nenaikinant miškų, turi būti įtraukta čiabuvių tautų teisių ir žmogaus teisių apsauga ir užtikrinama, kad Europos rinkai pateikiamų produktų gamyba nebūtų susijusi su teisių pažeidimais; ragina Komisiją užtikrinti, kad į visas bendradarbiavimo programas būtų įtrauktos griežtos, privalomos ir įgyvendinamos nuostatos dėl žmogaus teisių, įskaitant čiabuvių bendruomenių teises, apsaugos, ir skatinti laikytis tarptautinių standartų ir įsipareigojimų, be kita ko, susijusių su miškų naikinimu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina Brazilijos vyriausybę vykdyti savo įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos; primygtinai ragina Brazilijos valstybę kovoti su nusikaltimais aplinkai ir įgyvendinti naują tvarų požiūrį į Amazonės regioną, kad būtų įvykdytos Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) stojimo gairėse nustatytos sąlygos ir visapusiškai laikomasi EBPO standartų, kurie būtini siekiant narystės organizacijoje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą ir valstybes nares toliau remti pilietinę visuomenę ir aplinkos bei humanitarines organizacijas, pirmenybę teikiant žmogaus teisių, demokratijos, teisinės valstybės, lygybės ir žiniasklaidos laisvės propagavimui Brazilijoje, ir bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais propaguojant šios tikslus; prašo ES delegacijos Brazilijoje atidžiai stebėti demokratijos padėtį šalyje ir teikti logistinę bei technologinę pagalbą žmogaus teisių, aplinkos ir čiabuvių teisių gynėjams; ragina Komisiją užtikrinti, kad teikiant bendradarbiavimo pagalbą būtų didinama parama pilietinei visuomenei, visų pirma žmogaus teisių gynėjams, čiabuvių tautoms ir tradicinėms bendruomenėms; ragina ES delegaciją ir valstybes nares, turinčias diplomatines atstovybes Brazilijoje, visapusiškai įgyvendinti ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų ir teikti žmogaus teisių gynėjams visą reikiamą paramą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrijai pro tempore pirmininkaujančiai šaliai, Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai ir Brazilijos prezidentui, vyriausybei ir kongresui. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  OL C 15, 2022 1 12, p. 111.

(2)  OL C 118, 2020 4 8, p. 15.

(3)  OL C 404, 2021 10 6, p. 175.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/209 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/209

---

P9_TA(2022)0293

Padėtis Tadžikistano Kalnų Badachšano autonominiame vilajete

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Tadžikistano Kalnų Badachšano autonominiame vilajete (2022/2753(RSP))

(2023/C 47/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Tadžikistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Tadžikistano,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į 12-ąjį ES ir Tadžikistano metinį dialogą žmogaus teisių klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 12-ąjį ES ir Tadžikistano metinį dialogą žmogaus teisių klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 26 d. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Nuolatinės tarybos posėdyje Nr. 1375 Vienoje priimtą ES pareiškimą dėl naujausių įvykių Kalnų Badachšano autonominiame vilajete Tadžikistane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 26 d. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Nuolatinės tarybos posėdyje Nr. 1375 Vienoje priimtą ES pareiškimą dėl naujausių įvykių Kalnų Badachšano autonominiame vilajete Tadžikistane,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. bendrą Europos Sąjungos delegacijos Tadžikistane ir Prancūzijos, Vokietijos, Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės ir Jungtinių Amerikos Valstijų ambasadų pareiškimą dėl įvykių Kalnų Badachšano autonominiame vilajete, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. bendrą Europos Sąjungos delegacijos Tadžikistane ir Prancūzijos, Vokietijos, Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės ir Jungtinių Amerikos Valstijų ambasadų pareiškimą dėl įvykių Kalnų Badachšano autonominiame vilajete,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiųjų pranešėjų 2022 m. kovo 11 d. bendrą laišką Tadžikistano vyriausybei, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiųjų pranešėjų 2022 m. kovo 11 d. bendrą laišką Tadžikistano vyriausybei,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 20 d. JT specialiojo pranešėjo pareiškimą mažumų klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 20 d. JT specialiojo pranešėjo pareiškimą mažumų klausimais,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnius JT Specialiųjų pranešėjų žmogaus teisių padėties Tadžikistane klausimais pranešimus ir pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnius JT Specialiųjų pranešėjų žmogaus teisių padėties Tadžikistane klausimais pranešimus ir pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 23 d. JT žmogaus teisių tarybos visuotinio periodinio Tadžikistano įvertinimo rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 23 d. JT žmogaus teisių tarybos visuotinio periodinio Tadžikistano įvertinimo rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi po 2021 m. lapkričio mėn. protestų vietos gyventojai kelis mėnesius buvo persekiojami, rezultate 2022 m. gegužės mėn. Kalnų Badachšano autonominiame vilajete kilo protestai; kadangi Tadžikistano piliečiai Kalnų Badachšane taikiai naudojosi savo teisėmis į saviraiškos ir susirinkimų laisvę, siekdami protestuoti prieš savo bendruomenės engimą, kai teisėsaugos institucijos inicijavo smurtines represijas; |
| --- | --- |

A.

kadangi po 2021 m. lapkričio mėn. protestų vietos gyventojai kelis mėnesius buvo persekiojami, rezultate 2022 m. gegužės mėn. Kalnų Badachšano autonominiame vilajete kilo protestai; kadangi Tadžikistano piliečiai Kalnų Badachšane taikiai naudojosi savo teisėmis į saviraiškos ir susirinkimų laisvę, siekdami protestuoti prieš savo bendruomenės engimą, kai teisėsaugos institucijos inicijavo smurtines represijas;

| B. | kadangi 2021 m. lapkričio 25 d. teisėsaugos pareigūnų grupė kankino ir nužudė jauną pamyriečių mažumos atstovą Gulbidiną Zijobekovą, kurį jie apkaltino prokuroro pavaduotojo užpuolimu; kadangi po jo mirties vyko taikūs civiliai protestai, per kuriuos buvo pareikalauta ištirti nužudymo aplinkybes, išvesti daugumą Khorughe dislokuotų karinių pajėgų, išardyti karinius kontrolės punktus Khorughe ir nušalinti naujai paskirtą gubernatorių Ališerą Mirzonabotovą; kadangi dėl to policija šovė į minią, nužudydama kelis protestuotojus ir sužeisdama daug kitų asmenų; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2021 m. lapkričio 25 d. teisėsaugos pareigūnų grupė kankino ir nužudė jauną pamyriečių mažumos atstovą Gulbidiną Zijobekovą, kurį jie apkaltino prokuroro pavaduotojo užpuolimu; kadangi po jo mirties vyko taikūs civiliai protestai, per kuriuos buvo pareikalauta ištirti nužudymo aplinkybes, išvesti daugumą Khorughe dislokuotų karinių pajėgų, išardyti karinius kontrolės punktus Khorughe ir nušalinti naujai paskirtą gubernatorių Ališerą Mirzonabotovą; kadangi dėl to policija šovė į minią, nužudydama kelis protestuotojus ir sužeisdama daug kitų asmenų;

| C. | kadangi nuo 2021 m. lapkričio mėn. iki 2022 m. gegužės mėn. vyriausybė ir protestų lyderiai bandė derėtis dėl krizės sprendimo; kadangi 2022 m. gegužės 16 d. protestai vėl prasidėjo reaguojant į tai, kad nebuvo tirtas Gulbiddino Zijobekovo nužudymas 2021 m. lapkričio mėn.; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo 2021 m. lapkričio mėn. iki 2022 m. gegužės mėn. vyriausybė ir protestų lyderiai bandė derėtis dėl krizės sprendimo; kadangi 2022 m. gegužės 16 d. protestai vėl prasidėjo reaguojant į tai, kad nebuvo tirtas Gulbiddino Zijobekovo nužudymas 2021 m. lapkričio mėn.;

| D. | kadangi Tadžikistano valdžios institucijos teigia, kad protestus organizavo nusikalstamos grupuotės, turinčios ryšių su teroristinėmis organizacijomis; kadangi policija, pasitelkdama karinę paramą iš sostinės Dušanbės, jėga išsklaidė protestus; kadangi 2022 m. gegužės 18 d. Tadžikistano valdžios institucijos paskelbė apie specialią „kovos su terorizmu operaciją“ ir, kaip pranešama, prieš protestuotojus naudojo ašarines dujų granatas ir kovinius šaudmenis; |
| --- | --- |

D.

kadangi Tadžikistano valdžios institucijos teigia, kad protestus organizavo nusikalstamos grupuotės, turinčios ryšių su teroristinėmis organizacijomis; kadangi policija, pasitelkdama karinę paramą iš sostinės Dušanbės, jėga išsklaidė protestus; kadangi 2022 m. gegužės 18 d. Tadžikistano valdžios institucijos paskelbė apie specialią „kovos su terorizmu operaciją“ ir, kaip pranešama, prieš protestuotojus naudojo ašarines dujų granatas ir kovinius šaudmenis;

| E. | kadangi žmogaus teisių organizacijos apkaltino Tadžikistano valdžios institucijas pažeidus pagrindines žmogaus teises, nes buvo pranešta apie teisėsaugos institucijų vykdomus sulaikytųjų kankinimo, žmonių pagrobimo ir turto grobimo atvejus; kadangi per smurtinius susirėmimus žuvo keli žmonės ir pranešama apie tariamai įvykdytas neteismines egzekucijas; kadangi Tadžikistano policija ryšium su protestais sulaikė daug Kalnų Badachšano vietos gyventojų; |
| --- | --- |

E.

kadangi žmogaus teisių organizacijos apkaltino Tadžikistano valdžios institucijas pažeidus pagrindines žmogaus teises, nes buvo pranešta apie teisėsaugos institucijų vykdomus sulaikytųjų kankinimo, žmonių pagrobimo ir turto grobimo atvejus; kadangi per smurtinius susirėmimus žuvo keli žmonės ir pranešama apie tariamai įvykdytas neteismines egzekucijas; kadangi Tadžikistano policija ryšium su protestais sulaikė daug Kalnų Badachšano vietos gyventojų;

| F. | kadangi nepriklausomos žiniasklaidos ir pilietinės visuomenės atstovai vis dažniau bauginami, savavališkai sulaikomi ir puolami; kadangi Ulfatchonim Mamadšojeva, garsi pamyriečių mažumos atstovė, nepriklausoma žurnalistė ir pilietinių teisių aktyvistė, buvo savavališkai suimta ir apkaltinta baudžiamuoju nusikaltimu, t. y. viešu raginimu imtis smurto siekiant priversti vyriausybę pakeisti konstitucinę tvarką; kadangi jai gresia iki 15 metų laisvės atėmimo bausmė; kadangi policija jos bylą kvalifikavo kaip slaptą, todėl jos neįmanoma stebėti; |
| --- | --- |

F.

kadangi nepriklausomos žiniasklaidos ir pilietinės visuomenės atstovai vis dažniau bauginami, savavališkai sulaikomi ir puolami; kadangi Ulfatchonim Mamadšojeva, garsi pamyriečių mažumos atstovė, nepriklausoma žurnalistė ir pilietinių teisių aktyvistė, buvo savavališkai suimta ir apkaltinta baudžiamuoju nusikaltimu, t. y. viešu raginimu imtis smurto siekiant priversti vyriausybę pakeisti konstitucinę tvarką; kadangi jai gresia iki 15 metų laisvės atėmimo bausmė; kadangi policija jos bylą kvalifikavo kaip slaptą, todėl jos neįmanoma stebėti;

| G. | kadangi nuo 2015 m. šalyje nuolat slopinama žiniasklaidos ir žodžio laisvė, o dėl pastarojo meto smurto Kalnų Badachšane dar labiau padidėjo spaudimas žiniasklaidai nepranešti apie įvykius arba pranešti tik valstybės remiamą įvykių versiją, įskaitant šmeižto kampanijas prieš vietos gyventojus, nes kitu atveju gresia uždarymas; kadangi Dušanbės teismas neseniai įpareigojo, kad du nepriklausomi tinklaraštininkai Daleri Imomali ir Abdulo Gurbati būtų sulaikyti dviem mėnesiams, kol vyksta kardomasis kalinimas dėl kaltinimų bendradarbiavimu su uždraustomis organizacijomis ir politinėmis partijomis ir tariamai policijos pareigūno mušimu; |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo 2015 m. šalyje nuolat slopinama žiniasklaidos ir žodžio laisvė, o dėl pastarojo meto smurto Kalnų Badachšane dar labiau padidėjo spaudimas žiniasklaidai nepranešti apie įvykius arba pranešti tik valstybės remiamą įvykių versiją, įskaitant šmeižto kampanijas prieš vietos gyventojus, nes kitu atveju gresia uždarymas; kadangi Dušanbės teismas neseniai įpareigojo, kad du nepriklausomi tinklaraštininkai Daleri Imomali ir Abdulo Gurbati būtų sulaikyti dviem mėnesiams, kol vyksta kardomasis kalinimas dėl kaltinimų bendradarbiavimu su uždraustomis organizacijomis ir politinėmis partijomis ir tariamai policijos pareigūno mušimu;

| H. | kadangi ne mažiau kaip 13 pilietinės visuomenės organizacijos „Komisija 44“ narių, įskaitant Pamiro advokatų asociacijos direktorių Manučechrą Choliknazarovą, Faromūzą Irgaševą ir Chursandą Mamadšojevą, buvo sulaikyti Kalnų Badachšane 2022 m. gegužės 28–29 d. remiantis suklastotais kaltinimais; |
| --- | --- |

H.

kadangi ne mažiau kaip 13 pilietinės visuomenės organizacijos „Komisija 44“ narių, įskaitant Pamiro advokatų asociacijos direktorių Manučechrą Choliknazarovą, Faromūzą Irgaševą ir Chursandą Mamadšojevą, buvo sulaikyti Kalnų Badachšane 2022 m. gegužės 28–29 d. remiantis suklastotais kaltinimais;

| I. | kadangi gegužės mėn. centrinė valdžia užblokavo internetą ir mobilųjį ryšį Kalnų Badachšane; kadangi anksčiau lapkričio mėn. ryšys buvo nutrauktas ir kovo mėn. pabaigoje tik iš dalies atkurtas, todėl Kalnų Badachšano gyventojai keturis mėnesius neturėjo interneto; kadangi dėl to tarptautinių pilietinės visuomenės organizacijų ryšiai su regionu tapo itin sudėtingi ir regiono gyventojai neteko teisės gauti informaciją; |
| --- | --- |

I.

kadangi gegužės mėn. centrinė valdžia užblokavo internetą ir mobilųjį ryšį Kalnų Badachšane; kadangi anksčiau lapkričio mėn. ryšys buvo nutrauktas ir kovo mėn. pabaigoje tik iš dalies atkurtas, todėl Kalnų Badachšano gyventojai keturis mėnesius neturėjo interneto; kadangi dėl to tarptautinių pilietinės visuomenės organizacijų ryšiai su regionu tapo itin sudėtingi ir regiono gyventojai neteko teisės gauti informaciją;

| J. | kadangi dauguma Kalnų Badachšano gyventojų priklauso kalbinei ir religinei mažumai; kadangi Kalnų Badachšanas tradiciškai išsiskiria dėl palyginti stiprios ir gerai išsivysčiusios pilietinės visuomenės ir nevyriausybinio sektoriaus; kadangi nuo 2012 m. Tadžikistano valdžios institucijų priekabiavimas ir persekiojimas Kalnų Badachšane periodiškai peraugdavo į smurtinius susirėmimus tarp gyventojų ir kariuomenės; kadangi, vadovaujant dabartiniam prezidentui Emomaliui Rahmonui, autonominis regionas palaipsniui tapo visiškai kontroliuojamas Tadžikistano valdžios institucijų, išstumiant vietos vadovus iš vyriausybės ir slopinant pilietinę visuomenę ir ypač žurnalistus; |
| --- | --- |

J.

kadangi dauguma Kalnų Badachšano gyventojų priklauso kalbinei ir religinei mažumai; kadangi Kalnų Badachšanas tradiciškai išsiskiria dėl palyginti stiprios ir gerai išsivysčiusios pilietinės visuomenės ir nevyriausybinio sektoriaus; kadangi nuo 2012 m. Tadžikistano valdžios institucijų priekabiavimas ir persekiojimas Kalnų Badachšane periodiškai peraugdavo į smurtinius susirėmimus tarp gyventojų ir kariuomenės; kadangi, vadovaujant dabartiniam prezidentui Emomaliui Rahmonui, autonominis regionas palaipsniui tapo visiškai kontroliuojamas Tadžikistano valdžios institucijų, išstumiant vietos vadovus iš vyriausybės ir slopinant pilietinę visuomenę ir ypač žurnalistus;

| K. | kadangi Kalnų Badachšanas yra skurdžiausias Tadžikistano regionas, kuriame nedarbo lygis yra didžiausias, ir jis kenčia dėl neteisingo pajamų iš brangakmenių kasyklų, kurios yra pagrindiniai provincijos gamtiniai ištekliai, paskirstymo; kadangi Rusijos neteisėtas, nepagrįstas ir neišprovokuotas agresijos karas prieš Ukrainą ir vėlesnės ekonominės sankcijos sukėlė didelių ekonominių nuostolių Kalnų Badachšane; |
| --- | --- |

K.

kadangi Kalnų Badachšanas yra skurdžiausias Tadžikistano regionas, kuriame nedarbo lygis yra didžiausias, ir jis kenčia dėl neteisingo pajamų iš brangakmenių kasyklų, kurios yra pagrindiniai provincijos gamtiniai ištekliai, paskirstymo; kadangi Rusijos neteisėtas, nepagrįstas ir neišprovokuotas agresijos karas prieš Ukrainą ir vėlesnės ekonominės sankcijos sukėlė didelių ekonominių nuostolių Kalnų Badachšane;

| 1. | labai apgailestauja dėl to, kad Kalnų Badachšane žuvo žmonės, ir griežtai smerkia Tadžikistano valdžios institucijų smurtines represijas prieš protestuotojus, žurnalistus, tinklaraštininkus, teisininkus ir aktyvistus 2021 m. lapkričio mėn. ir 2022 m. gegužės mėn. už tai, kad jie išreiškė savo nuomonę ir taikiai protestavo; reiškia didelį susirūpinimą dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Kalnų Badachšane; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina Tadžikistano vyriausybę gerbti ir ginti žmogaus teises ir pagrindines laisves, įskaitant žmonių teisę į gyvybę, taikius susirinkimus, asociacijų laisvę, saviraiškos laisvę ir žiniasklaidos laisvę, Kalnų Badachšane ir kitose šalies dalyse, laikantis tarptautinės teisės; ragina Tadžikistano valdžios institucijas susilaikyti nuo pernelyg didelio jėgos naudojimo prieš protestuotojus ir nuo tikslinio Kalnų Badachšano gyventojų persekiojimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smerkia visus bandymus įbauginti žiniasklaidos darbuotojus, žmogaus teisių gynėjus, nepriklausomus teisininkus ir pilietinę visuomenę arba kištis į jų teisėtą darbą ir ragina Tadžikistano valdžios institucijas nutraukti bet kokį jų persekiojimą, kad jie galėtų atlikti savo darbą be jokių kliūčių ir nebijodami susidorojimo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tadžikistano valdžios institucijas nedelsiant paleisti savavališkai sulaikytus asmenis ir panaikinti visus jiems pateiktus kaltinimus, taip pat nutraukti politinį žmogaus teisių gynėjų ir įtakingų protestuotojų rėmėjų, įskaitant Ulfatchonim Mamadšojevą, Daleri Imomali, Abdulo Gurbati, Manučechrą Choliknazarovą, Faromūzą Irgaševą, Chursandą Mamadšojevą, Choršanbė Choršanbijevą ir Amridiną Alovatšojevą, persekiojimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Tadžikistano valdžios institucijas nedelsiant pradėti veiksmingą ir nepriklausomą smurtinių susirėmimų Kalnų Badachšane 2022 m. gegužės mėn. ir 2021 m. lapkričio mėn. protestų metu ir po jų tyrimą, visų pirma dėl teisėsaugos atstovų jėgos panaudojimo, civilių mirčių ir pranešimų apie įtariamus saugumo pajėgų vykdytus kankinimo veiksmus, įskaitant įtariamas neteismines taikių protestuotojų ir nuolatinių kelių Kalnų Badachšano kaimų gyventojų egzekucijas, taip pat atlikti Gulbidino Zijobekovo nužudymo 2021 m. lapkričio 25 d. tyrimą, kaip taikiai reikalavo protestuotojai; primygtinai reikalauja, kad visi atsakingi asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir kad nukentėjusiems būtų atlyginta žala; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia teisės į teisingą bylos nagrinėjimą svarbą ir ragina Tadžikistano valdžios institucijas nebelaikyti tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo slaptais; primygtinai ragina Tadžikistano valdžios institucijas užtikrinti asmenis ginantiems teisininkams ir aktyvistams teisingą, atvirą ir skaidrų bylos nagrinėjimą, suteikti esmines apsaugos ir procesines garantijas, laikantis tarptautinių Tadžikistano įsipareigojimų, taip pat leisti tarptautinėms organizacijoms iš naujo tirti visus pranešimus apie žmogaus teisių ir orumo pažeidimo atvejus; primygtinai reikalauja, kad visi asmenys, sulaikyti dėl protestų ir padėties Kalnų Badachšane, būtų apsaugoti nuo kankinimo ir netinkamo elgesio, turėtų galimybę laisvai ir nekliudomai kreiptis į savo pasirinktą advokatą, kreiptis į nepriklausomus gydytojus ir laisvai bendrauti su savo šeimos nariais pagal tarptautinę teisę; primena, kad kankinimo būdu išgautas kaltės pripažinimas bet kuriame procese pažeidžia teisę į tinkamą procesą ir teisingą bylos nagrinėjimą ir yra draudžiamas be išimčių; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Tadžikistano valdžios institucijas visiškai atkurti komunikacijos ryšius ir visapusišką prieigą prie interneto Kalnų Badachšane, siekiant užtikrinti, kad gyventojai galėtų gauti informaciją, ir ateityje neatkirsti ryšių linijų; ragina Tadžikistano valdžios institucijas nustoti skleisti dezinformaciją apie protestus ir įvykius Kalnų Badachšane per valstybinę televiziją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina Tadžikistano valdžios institucijas leisti tarptautinėms humanitarinėms ir žmogaus teisių organizacijoms nedelsiant, neribotai ir besąlygiškai patekti į Kalnų Badachšaną, įskaitant Rušono rajoną, kad jos galėtų stebėti padėtį, dokumentuoti žmogaus teisių pažeidimus ir teikti pagalbą nukentėjusiems; ragina Tadžikistano valdžios institucijas paskelbti kvietimus visiems Jungtinių Tautų specialiesiems pranešėjams ir įgyvendinti tarptautinių ir regioninių institucijų rekomendacijas, įskaitant 2022 m. kovo mėn. paskelbtas Jungtinių Tautų specialiųjų pranešėjų grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Tadžikistano valdžios institucijas vėl atverti gyventojams prieigą prie Kalnų Badachšano, užtikrinti, kad transporto maršrutai būtų atviri visam regionui, ir dėti visas pastangas, kad nekiltų humanitarinė krizė – tiekti prekes ir teikti medicininę priežiūrą gyventojams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Tadžikistaną geranoriškai spręsti Kalnų Badachšano gyventojų iškeltas problemas ir pradėti konstruktyvų dialogą su Kalnų Badachšano gyventojais ir pilietinės visuomenės atstovais, pvz., „Komisija 44“, siekiant užtikrinti tvarų sprendimą ir taikią regiono ateitį, taip pat įgyvendinti tarptautinius žmogaus teisių standartus atitinkančias konfliktų prevencijos priemones; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pakartoja Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo mažumų klausimais Fernando de Varenneso raginimus nutraukti represijas prieš pamyrų mažumą Kalnų Badachšane ir užtikrinti jų apsaugą; primena, kad svarbu įgyvendinti tarptautinius standartus dėl nediskriminavimo ir čiabuvių bei mažumų gyventojų apsaugos Tadžikistane, be kita ko, švietimo, sveikatos, kultūros ir verslo srityse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad teisėta kova su terorizmu ir smurtiniu ekstremizmu neturėtų būti naudojama kaip pretekstas užgniaužti opozicijos veiklą, neleisti naudotis žodžio laisve ar panaikinti teismų nepriklausomumą; primena, kad privaloma užtikrinti visų Tadžikistano piliečių pagrindines laisves ir teisės viršenybę; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja, kad laisvas ir nepriklausomas pilietinės visuomenės organizacijų ir žiniasklaidos darbas yra kertinis bet kurios demokratinės visuomenės akmuo; todėl ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir valstybes nares didinti paramą pilietinei visuomenei, nepriklausomoms nevyriausybinėms organizacijoms, žmogaus teisių gynėjams ir nepriklausomai žiniasklaidai, veikiantiems Tadžikistane, įskaitant finansavimą ir skubias vizas tiems, kuriems reikia apsaugos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES delegaciją ir nacionalines diplomatines atstovybes Tadžikistane atidžiai stebėti padėtį ir teismo procesus vietoje, viešai skelbti apie žmogaus teisių gynėjų bylas, remti nukentėjusius nuo žmogaus teisių pažeidimų ir užtikrinti, kad būtų atliekami nepriklausomi tyrimai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisijos pirmininkės pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybes nares nuolat kelti žmogaus teisių Tadžikistane ir Kalnų Badachšane klausimą tarptautinėse organizacijose, pvz., Jungtinėse Tautose; ragina Tadžikistano valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų imtasi deramų veiksmų dėl visuotinio periodinio vertinimo išvadų rekomendacijų ir kad jos būtų įgyvendintos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Jungtines Tautas ir ES atidžiai stebėti teisinės valstybės principo įgyvendinimą Tadžikistane, f ypač susirinkimų, asociacijų ir saviraiškos laisves, net ir su saugumu susijusių krizių atvejais; ragina ES delegaciją Dušanbėje toliau aktyviai dalyvauti ieškant išeities iš šios krizės; ragina Komisijos pirmininkės pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai ir EIVT iškelti šiuos susirūpinimą keliančius klausimus Tadžikistano valdžios institucijoms, visų pirma per kitą ES ir Tadžikistano dialogą žmogaus teisių klausimais, ir imtis visų būtinų diplomatinių priemonių siekiant veiksmingai sustiprinti Tadžikistano valdžios institucijų pagarbą žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prašo Tarybos, EIVT ir Komisijos įtraukti žmogaus teises ir konsultacijas su pilietine visuomene į visus dialogus tarp ES, valstybių narių ir Tadžikistano, taip pat laikytis ES įsipareigojimo integruoti lyčių aspektą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, ES specialiajai įgaliotinei Vidurinėje Azijoje, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai ir Tadžikistano prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

18.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/213 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/213

---

P9_TA(2022)0298

2021 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. metinio pranešimo dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos (2021/2203(INI))

(2023/C 47/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius ir į prie Sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 5 dėl Europos investicijų banko (EIB) statuto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius ir į prie Sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 5 dėl Europos investicijų banko (EIB) statuto,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 7 d. EIB pritarimą ES sprendimui ratifikuoti Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 7 d. EIB pritarimą ES sprendimui ratifikuoti Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 13 d. paskelbtas EIB grupės skundų nagrinėjimo tvarkos procedūras, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 13 d. paskelbtas EIB grupės skundų nagrinėjimo tvarkos procedūras,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 14 d. paskelbtą EIB skolinimo energetikos srityje politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 14 d. paskelbtą EIB skolinimo energetikos srityje politiką,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2020 m. lapkričio 11 d. EIB direktorių valdyba patvirtino 2021–2025 m. Klimato banko veiksmų planą, ir į naują 2020 m. lapkričio 15 d. EIB klimato strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2020 m. lapkričio 11 d. EIB direktorių valdyba patvirtino 2021–2025 m. Klimato banko veiksmų planą, ir į naują 2020 m. lapkričio 15 d. EIB klimato strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 20 d. paskelbtą 2021 m. EIB grupės veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 20 d. paskelbtą 2021 m. EIB grupės veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 21 d. paskelbtą EIB 2020–2021 m. investicijų ataskaitą „Pažangios ir žaliosios Europos kūrimas COVID-19 eroje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 21 d. paskelbtą EIB 2020–2021 m. investicijų ataskaitą „Pažangios ir žaliosios Europos kūrimas COVID-19 eroje“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 3 d. paskelbtą 2020 m. EIB finansinę ataskaitą, taip pat į 2021 m. gegužės 5 d. paskelbtą 2020 m. EIB finansavimo ir skolinimosi veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 3 d. paskelbtą 2020 m. EIB finansinę ataskaitą, taip pat į 2021 m. gegužės 5 d. paskelbtą 2020 m. EIB finansavimo ir skolinimosi veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 3 d. paskelbtą 2020 m. EIB operacijų vertinimo veiklos ataskaitą ir 2021–2023 m. darbo programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 3 d. paskelbtą 2020 m. EIB operacijų vertinimo veiklos ataskaitą ir 2021–2023 m. darbo programą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. paskelbtą EIB leidinį „Partnerystė su Afrika: kaip Europos investicijų bankas įgyvendina ES politiką Afrikoje ir mūsų būsimus vystymosi ir partnerystės planus tame žemyne“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. paskelbtą EIB leidinį „Partnerystė su Afrika: kaip Europos investicijų bankas įgyvendina ES politiką Afrikoje ir mūsų būsimus vystymosi ir partnerystės planus tame žemyne“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 29 d. paskelbtą EIB grupės vidaus audito chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 29 d. paskelbtą EIB grupės vidaus audito chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 5 d. paskelbtą EIB grupės kovos su sukčiavimu politiką, taip pat į 2021 m. liepos 29 d. paskelbtą 2020 m. EIB sukčiavimo tyrimų veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 5 d. paskelbtą EIB grupės kovos su sukčiavimu politiką, taip pat į 2021 m. liepos 29 d. paskelbtą 2020 m. EIB sukčiavimo tyrimų veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 9 d. paskelbtą EIB grupės 2020 m. rizikos valdymo sistemos atskleidimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 9 d. paskelbtą EIB grupės 2020 m. rizikos valdymo sistemos atskleidimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 19 d. paskelbtą EIB grupės vertinimo politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 19 d. paskelbtą EIB grupės vertinimo politiką,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 12 d. paskelbtą 2020 m. EIB pažangos ataskaitą „Įvairovė ir įtrauktis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 12 d. paskelbtą 2020 m. EIB pažangos ataskaitą „Įvairovė ir įtrauktis“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 13 d. paskelbtas EIB 2021–2027 m. sanglaudos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 13 d. paskelbtas EIB 2021–2027 m. sanglaudos gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 26 d. paskelbtą EIB prisitaikymo prie klimato kaitos planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 26 d. paskelbtą EIB prisitaikymo prie klimato kaitos planą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. įsigaliojusį Europos Komisijos, Europos Audito Rūmų ir Europos investicijų banko trišalį susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. įsigaliojusį Europos Komisijos, Europos Audito Rūmų ir Europos investicijų banko trišalį susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 18 d. paskelbtą EIB grupės skaidrumo politiką, taip pat į 2021 m. lapkričio 24 d. paskelbtą jos informavimo apie pažeidimus politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 18 d. paskelbtą EIB grupės skaidrumo politiką, taip pat į 2021 m. lapkričio 24 d. paskelbtą jos informavimo apie pažeidimus politiką,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. paskelbtą dokumentą „2021 m. EIB investicijų tyrimas. Europos Sąjungos apžvalga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. paskelbtą dokumentą „2021 m. EIB investicijų tyrimas. Europos Sąjungos apžvalga“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. paskelbtą 2020 m. EIB grupės bendrojo valdymo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. paskelbtą 2020 m. EIB grupės bendrojo valdymo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 20 d. paskelbtą 2020 m. EIB poveikio ataskaitą „Veiksmai klimato srityje, aplinkos tvarumas ir inovacijos, susijusios su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu“, į 2021 m. spalio 28 d. paskelbtą EIB ataskaitą „Kelias į geresnę planetą. Prisitaikymas prie klimato kaitos ir suderinimas su Paryžiaus susitarimu“, taip pat į 2021 m. spalio 26 d. paskelbtą EIB prisitaikymo prie klimato kaitos planą „Parama ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijai, kuria siekiama didinti atsparumą klimato kaitai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 20 d. paskelbtą 2020 m. EIB poveikio ataskaitą „Veiksmai klimato srityje, aplinkos tvarumas ir inovacijos, susijusios su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu“, į 2021 m. spalio 28 d. paskelbtą EIB ataskaitą „Kelias į geresnę planetą. Prisitaikymas prie klimato kaitos ir suderinimas su Paryžiaus susitarimu“, taip pat į 2021 m. spalio 26 d. paskelbtą EIB prisitaikymo prie klimato kaitos planą „Parama ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijai, kuria siekiama didinti atsparumą klimato kaitai“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 26 d. paskelbtą EIB grupės programą PATH, kuria remiamos sandorių šalys joms siekiant suderinti savo veiklą su Paryžiaus susitarimu (Sandorių šalių veiklos suderinimo su Paryžiaus susitarimu sistema), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 26 d. paskelbtą EIB grupės programą PATH, kuria remiamos sandorių šalys joms siekiant suderinti savo veiklą su Paryžiaus susitarimu (Sandorių šalių veiklos suderinimo su Paryžiaus susitarimu sistema),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 12 d. paskelbtą dokumentą „2021–2022 m. EIB investicijų ataskaita. Pagrindinės išvados. Atsigavimas – tai postūmis pokyčiams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 12 d. paskelbtą dokumentą „2021–2022 m. EIB investicijų ataskaita. Pagrindinės išvados. Atsigavimas – tai postūmis pokyčiams“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 20 d. paskelbtą EIB 2020 m. veiklos ataskaitą „Krizių sprendimai“ ir 2022 m. sausio 27 d. paskelbtą jo 2021 m. veiklos ataskaitą „Inovacijų atsakas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 20 d. paskelbtą EIB 2020 m. veiklos ataskaitą „Krizių sprendimai“ ir 2022 m. sausio 27 d. paskelbtą jo 2021 m. veiklos ataskaitą „Inovacijų atsakas“,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 30 d. Bendrojo Teismo (pirmoji kolegija) sprendimą byloje T-299/20 KF prieš Europos investicijų banką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 30 d. Bendrojo Teismo (pirmoji kolegija) sprendimą byloje T-299/20 KF prieš Europos investicijų banką,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio mėn. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pateiktas pastabas dėl EIB grupės aplinkos ir socialinio tvarumo sistemos (angl. ESSF) projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio mėn. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pateiktas pastabas dėl EIB grupės aplinkos ir socialinio tvarumo sistemos (angl. ESSF) projekto,

| — | atsižvelgdamas į su EIB susijusias bylas 1065/2020/PB, 1251/2020/PB ir 1252/2020/PB, dėl kurių 2022 m. balandžio 21 d. Europos ombudsmenas priėmė sprendimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į su EIB susijusias bylas 1065/2020/PB, 1251/2020/PB ir 1252/2020/PB, dėl kurių 2022 m. balandžio 21 d. Europos ombudsmenas priėmė sprendimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno rekomendaciją byloje 2168/2019/KR dėl to, kaip Europos bankininkystės institucija tvarkė buvusio vykdomojo direktoriaus perėjimą į finansų sektoriaus lobistinės organizacijos generalinio direktoriaus pareigas, ir į jo sprendimą byloje OI/3/2021/KR dėl to, kaip Europos gynybos agentūra nagrinėjo jos buvusio vykdomojo direktoriaus prašymą užimti aukštas pareigas bendrovėje „Airbus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno rekomendaciją byloje 2168/2019/KR dėl to, kaip Europos bankininkystės institucija tvarkė buvusio vykdomojo direktoriaus perėjimą į finansų sektoriaus lobistinės organizacijos generalinio direktoriaus pareigas, ir į jo sprendimą byloje OI/3/2021/KR dėl to, kaip Europos gynybos agentūra nagrinėjo jos buvusio vykdomojo direktoriaus prašymą užimti aukštas pareigas bendrovėje „Airbus“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 26 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą: laikas pereiti nuo žodžių prie veiksmų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 26 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą: laikas pereiti nuo žodžių prie veiksmų“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio mėn. Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko aplinkos ir socialinę politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio mėn. Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko aplinkos ir socialinę politiką,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 27 d. paskelbtą 2022–2024 m. EIB grupės veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 27 d. paskelbtą 2022–2024 m. EIB grupės veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 2 d. priimtą EIB grupės aplinkos ir socialinio tvarumo sistemą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 2 d. priimtą EIB grupės aplinkos ir socialinio tvarumo sistemą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 4 d. priimtą skubų EIB solidarumo su Ukraina atsaką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 4 d. priimtą skubų EIB solidarumo su Ukraina atsaką,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“ (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“ (COM(2020)0667),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640) ir į Parlamento 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją šiuo klausimu (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640) ir į Parlamento 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją šiuo klausimu (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatus „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380) ir „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo““(COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatus „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380) ir „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo““(COM(2020)0381),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikatą „Kuriame sveiką planetą visiems. ES veiksmų planas „Siekiant nulinės oro, vandens ir dirvožemio taršos““(COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikatą „Kuriame sveiką planetą visiems. ES veiksmų planas „Siekiant nulinės oro, vandens ir dirvožemio taršos““(COM(2021)0400),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 8 d.„Komisijos komunikatą „REPowerEU“: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“ (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 8 d.„Komisijos komunikatą „REPowerEU“: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“ (COM(2022)0108),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1056, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (3), ir į 2021 m. liepos 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1229 dėl viešojo sektoriaus paskolų priemonės pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1056, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (3), ir į 2021 m. liepos 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1229 dėl viešojo sektoriaus paskolų priemonės pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ (5),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. organizacijos „Counter Balance“ ataskaitą „Ar EIB pasirengęs kovoti su sukčiavimu ir korupcija? ES banko valdymo sistemos uždaviniai“ (angl. „Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. organizacijos „Counter Balance“ ataskaitą „Ar EIB pasirengęs kovoti su sukčiavimu ir korupcija? ES banko valdymo sistemos uždaviniai“ (angl. „Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework“),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją „Ekonominės ir pinigų sąjungos institucijos ir įstaigos: interesų konfliktų, pasibaigus darbiniams santykiams viešajame sektoriuje, prevencija“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją „Ekonominės ir pinigų sąjungos institucijos ir įstaigos: interesų konfliktų, pasibaigus darbiniams santykiams viešajame sektoriuje, prevencija“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 22 d. Europos ombudsmeno laišką EIB pirmininkui interesų konflikto klausimais ir į 2017 m. sausio 31 d. EIB pirmininko atsakymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 22 d. Europos ombudsmeno laišką EIB pirmininkui interesų konflikto klausimais ir į 2017 m. sausio 31 d. EIB pirmininko atsakymą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. Europos ombudsmeno bylos OI/1/2021/KR patikrinimo ataskaitą dėl to, kaip Komisija sprendžia „sukamųjų durų“ reiškinio problemas, susijusias su jos (buvusiais) darbuotojais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. Europos ombudsmeno bylos OI/1/2021/KR patikrinimo ataskaitą dėl to, kaip Komisija sprendžia „sukamųjų durų“ reiškinio problemas, susijusias su jos (buvusiais) darbuotojais,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0165/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0165/2022),

| A. | kadangi pagal SESV 309 straipsnį EIB pavesta padėti siekti ES tikslų, be kita ko, pasitelkiant įvairias investicines priemones, pvz., paskolas, nuosavybės vertybinius popierius, garantijas, rizikos pasidalijimo priemones ir konsultavimo paslaugas; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal SESV 309 straipsnį EIB pavesta padėti siekti ES tikslų, be kita ko, pasitelkiant įvairias investicines priemones, pvz., paskolas, nuosavybės vertybinius popierius, garantijas, rizikos pasidalijimo priemones ir konsultavimo paslaugas;

| B. | kadangi 2021 m. EIB pasirašė paskolų už maždaug 95 mlrd. EUR ir parėmė apie 430 000 mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, kurios yra ES bendrosios rinkos pagrindas; kadangi 75 mlrd. EUR buvo susiję su EIB grupės operacijomis, o likusios paskolos suteiktos pasitelkiant Europos garantijų fondą; kadangi 20,7 mlrd. EUR iš EIB grupės finansavimo buvo remiamos inovacijos, įskaitant investicijas į skaitmeninimą ir įgūdžių bei mokymo skatinimą skaitmeniniame pasaulyje, iš esmės prisidedant prie ES konkurencingumo ir užimtumo pasaulyje; kadangi bendra pasirašytų paskolų suma yra didesnė nei bet kurio kito daugiašalio banko paskolų suma ir tai yra EIB rekordas; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2021 m. EIB pasirašė paskolų už maždaug 95 mlrd. EUR ir parėmė apie 430 000 mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, kurios yra ES bendrosios rinkos pagrindas; kadangi 75 mlrd. EUR buvo susiję su EIB grupės operacijomis, o likusios paskolos suteiktos pasitelkiant Europos garantijų fondą; kadangi 20,7 mlrd. EUR iš EIB grupės finansavimo buvo remiamos inovacijos, įskaitant investicijas į skaitmeninimą ir įgūdžių bei mokymo skatinimą skaitmeniniame pasaulyje, iš esmės prisidedant prie ES konkurencingumo ir užimtumo pasaulyje; kadangi bendra pasirašytų paskolų suma yra didesnė nei bet kurio kito daugiašalio banko paskolų suma ir tai yra EIB rekordas;

| C. | kadangi 2022 m. vasario 24 d. Rusija užpuolė Ukrainą, sukurdama humanitarinę krizę Ukrainoje ir iš esmės darydama poveikį ekonominei bei saugumo padėčiai ES ir jos kaimyninėse šalyse; kadangi siekiant patenkinti skubiausius poreikius EIB direktorių valdyba kovo mėn. 4 d. patvirtino 668 mln. EUR ekstremalios situacijos Solidarumo paketą Ukrainai, o po to – vėlesnius mokėjimus Ukrainos vyriausybei; kadangi EIB įsipareigojo skirti 4 mlrd. EUR per kampaniją „Palaikykime Ukrainą“ – visuotinį lėšų paieškos renginį, skirtą paremti Rusijos invazijos aukas ir remti Ukrainos karo pabėgėlius valstybėse narėse, siekiant finansuoti pagrindinę socialinę infrastruktūrą, įskaitant būstą, mokyklas, ligonines ir vaikų darželius; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2022 m. vasario 24 d. Rusija užpuolė Ukrainą, sukurdama humanitarinę krizę Ukrainoje ir iš esmės darydama poveikį ekonominei bei saugumo padėčiai ES ir jos kaimyninėse šalyse; kadangi siekiant patenkinti skubiausius poreikius EIB direktorių valdyba kovo mėn. 4 d. patvirtino 668 mln. EUR ekstremalios situacijos Solidarumo paketą Ukrainai, o po to – vėlesnius mokėjimus Ukrainos vyriausybei; kadangi EIB įsipareigojo skirti 4 mlrd. EUR per kampaniją „Palaikykime Ukrainą“ – visuotinį lėšų paieškos renginį, skirtą paremti Rusijos invazijos aukas ir remti Ukrainos karo pabėgėlius valstybėse narėse, siekiant finansuoti pagrindinę socialinę infrastruktūrą, įskaitant būstą, mokyklas, ligonines ir vaikų darželius;

| D. | kadangi koronaviruso pandemija yra didelis pasaulinis sukrėtimas, turintis plataus masto socialinių ir ekonominių padarinių; kadangi per pandemiją EIB pasirašė maždaug 6,3 mlrd. EUR vertės paskolų, kaip atsako į COVID-19 sveikatos sektoriuje dalį, įskaitant sveikatos ir ligoninių infrastruktūros, medicininės įrangos projektus, taip pat medicinos sveikatos sistemos stiprinimą imantis pasirengimo pandemijai intervencinių veiksmų; kadangi, kaip pabrėžiama 2020 m. EIB sukčiavimo tyrimų veiklos ataskaitoje, pandemijos metu sutelkti ištekliai yra patrauklus sukčiavimo ir korupcijos tikslas; kadangi EIB turėtų imtis būtinų priemonių siekdamas užtikrinti, kad ištekliai pasiektų numatytus paramos gavėjus; |
| --- | --- |

D.

kadangi koronaviruso pandemija yra didelis pasaulinis sukrėtimas, turintis plataus masto socialinių ir ekonominių padarinių; kadangi per pandemiją EIB pasirašė maždaug 6,3 mlrd. EUR vertės paskolų, kaip atsako į COVID-19 sveikatos sektoriuje dalį, įskaitant sveikatos ir ligoninių infrastruktūros, medicininės įrangos projektus, taip pat medicinos sveikatos sistemos stiprinimą imantis pasirengimo pandemijai intervencinių veiksmų; kadangi, kaip pabrėžiama 2020 m. EIB sukčiavimo tyrimų veiklos ataskaitoje, pandemijos metu sutelkti ištekliai yra patrauklus sukčiavimo ir korupcijos tikslas; kadangi EIB turėtų imtis būtinų priemonių siekdamas užtikrinti, kad ištekliai pasiektų numatytus paramos gavėjus;

| E. | kadangi COVID-19 krizės socialinės ir ekonominės pasekmės bei neteisėta, neišprovokuota ir nepateisinama karinė agresija prieš Ukrainą ir invaziją į ją turi didelį poveikį sąžiningam, integraciniam ir tvariam augimui, investicijoms, atsparumui, užimtumui, švietimui ir socialinei bei ekonominei nelygybei; kadangi didelė infliacija, taip pat didėjančios energijos, kuro ir maisto kainos daro neproporcingą poveikį nepalankiausioje padėtyje esantiems visuomenės namų ūkiams; |
| --- | --- |

E.

kadangi COVID-19 krizės socialinės ir ekonominės pasekmės bei neteisėta, neišprovokuota ir nepateisinama karinė agresija prieš Ukrainą ir invaziją į ją turi didelį poveikį sąžiningam, integraciniam ir tvariam augimui, investicijoms, atsparumui, užimtumui, švietimui ir socialinei bei ekonominei nelygybei; kadangi didelė infliacija, taip pat didėjančios energijos, kuro ir maisto kainos daro neproporcingą poveikį nepalankiausioje padėtyje esantiems visuomenės namų ūkiams;

Bendrosios pastabos

| 1. | pabrėžia esminį EIB, kaip ES viešojo banko ir kaip vienintelės tarptautinės finansų įstaigos, kuri visa priklauso ES valstybėms narėms ir visapusiškai vadovaujasi ES politika bei standartais, vaidmenį remiant socialinį ir ekonomikos atsigavimą bei nukreipiant investicijas ES tikslams įgyvendinti; atkreipia dėmesį į 2021–2022 m. EIB investicijų ataskaitą ir EIB grupės 2022–2024 m. veiklos planą; palankiai vertina rekordines beveik 95 mlrd. EUR finansavimo EIB investicijas 2021 m. ir tai, kad daug dėmesio skiriama ilgalaikiams ES uždaviniams, susijusiems su klimato kaita, socialine sanglauda ir skaitmenine pertvarka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kuo griežčiausiai smerkia neteisėtą, neišprovokuotą ir nepateisinamą Rusijos Federacijos karinę agresiją prieš Ukrainą ir invaziją į ją bei Baltarusijos dalyvavimą vykdant šią agresiją; atkreipia dėmesį į tai, kad karas sukėlė didelę humanitarinę krizę ir daro esminį poveikį ekonominei bei saugumo padėčiai ES ir jos kaimyninėse šalyse, o tai turi plačiau atsispindėti EIB veikloje ir investicijų planuose; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina EIB reakciją į Rusijos invaziją Ukrainoje, patvirtinant ekstremalios situacijos Solidarumo paketą, kurį, be kita ko, sudaro skubi 668 mln. EUR finansinė parama Ukrainos valdžios institucijoms, paspartinant esamų paskolų išmokėjimą, ir įsipareigojimas sparčiau skirti papildomą 1,3 mlrd. EUR sumą; pažymi, kad šis paketas apima tiek skubią finansinę paramą, tiek paramą infrastruktūrai vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, įskaitant atstatymo pastangas, kai tik po karo bus atkurta laisva ir nepriklausoma Ukraina; ragina EIB parengti veiksmų planus, kuriais būtų skatinamos ES tiesioginės investicijos Ukrainoje, įskaitant naujus pokario ekonominius ir socialinius projektus, pavyzdžiui, mokyklas, socialinį būstą ir ligonines; pabrėžia suderintų pastangų reaguojant į Ukrainos krizę svarbą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai nustatyti ataskaitų teikimo mechanizmą, siekiant informuoti kompetentingas institucijas apie bet kokį ir visą turtą, kurį Europos finansų įstaigose laiko Rusijos ir Baltarusijos fiziniai bei juridiniai asmenys, susiję su V. Putino ir A. Lukašenkos režimais, įskaitant, jei reikia, EIB grupę; ragina EIB būti labai budriam ir atidžiai stebėti naujas sankcijas bei priemones, dėl kurių susitarė Taryba; primena, kad 2014 m. neteisėtai aneksavus Krymą EIB nutraukė savo veiklą Rusijoje; be to, tikisi, kad EIB sustabdys bet kokių tiesioginių ar netiesioginių Rusijos partnerių, susijusių su investicijų projektais, be kita ko, pasitelkiant finansų tarpininkus, dalyvavimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina valstybes nares, kaip akcininkes, didinti EIB kapitalizavimą, kad būtų galima suteikti daugiau ilgalaikių paskolų ir novatoriškų priemonių projektams, turintiems didelį tvarumo, socialinės ir inovacijų naudos potencialą tokiose pagrindinėse ES politikos srityse kaip skaitmeninimas ir žalioji transformacija, finansuoti, kartu išlaikant EIB faktinį aukštą kredito reitingų lygį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. EIB parėmė daugiau kaip 430 000 MVĮ, kuriose dirba 4,5 mln. žmonių; tačiau ragina EIB teikti papildomą augimo kapitalą, kad MVĮ galėtų padidinti veiklos mastą; pažymi, kad dabartinės didelės energijos kainos taip pat daro poveikį MVĮ konkurencingumui; ragina EIB įvertinti, ar dabartinis paramos MVĮ lygis yra pakankamas atsižvelgiant į dideles energijos kainas bei didėjančias žaliavų kainas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. rekordinis 20,7 mlrd. EUR EIB finansavimas skirtas inovacijoms remti, įskaitant investicijas į skaitmeninimą ir įgūdžių skatinimą bei mokymą skaitmeniniame pasaulyje; mano, kad tokios investicijos yra itin svarbios siekiant išlaikyti Europos konkurencingumą ir siekti ES strateginio savarankiškumo ir yra ypač reikalingos tų sektorių darbuotojams, kurie turi iš esmės prisitaikyti ir persikvalifikuoti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina naujas sanglaudos gaires, kuriose įsipareigojama iki 2025 m. padidinti EIB skolinimo veiklą iki 45 proc. viso 27 ES valstybių narių skolinimo sanglaudos regionuose ir iki 23 proc. – mažiausiai išsivysčiusiuose regionuose; pabrėžia aktyvesnių klimato politikos veiksmų atitinkamuose regionuose svarbą siekiant skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę konvergenciją ir teisingą pertvarką nė vieno nepaliekant nuošalyje ir pabrėžia, kad investicijos turėtų būti vykdomos atsižvelgiant į finansinius, ekonominius ir techninius nuopelnus; ragina EIB toliau šalinti sisteminius trūkumus, dėl kurių tam tikri regionai ar šalys negali visapusiškai pasinaudoti EIB finansinėmis galimybėmis, be kita ko, stiprinant savo pastangas plėsti paskolų teikimo veiklą teikiant techninę pagalbą, gebėjimų stiprinimą ir konsultacinę paramą, visų pirma inovacijų, skaitmeninimo, infrastruktūros, MVĮ paramos ir projektų, kuriais siekiama kurti kokybiškas darbo vietas, srityse ir teikiant pirmenybę projektams, kuriais mažinama nelygybė ir skatinama socialinė įvairovė bei įtrauktis; atsižvelgdamas į tai, ragina labiau remti konsultavimo paslaugas, pvz., bendrą paramą Europos regionų projektams (JASPERS), Europos pagalbą vietinei energetikai (ELENA) ir platformą „fi-compass“; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina Europos garantijų fondo savalaikiškumą siekiant padėti sušvelninti neigiamą socialinį ir ekonominį COVID-19 pandemijos poveikį, be kita ko, paremiant MVĮ; pažymi, kad 2021 m. gruodžio 31 d. EIB patvirtino 23,2 mlrd. EUR Europos garantijų fondo operacijoms (95 proc. turimos 24,4 mlrd. EUR sumos), o tai sudaro maždaug vieną trečdalį sumos, kurią EIB grupė paprastai investuoja per metus; pažymi, kad, nesant skaidrumo, susijusio su galutiniais paramos gavėjais, sunku padaryti išvadas apie šio fondo poveikį Europos ekonomikai; todėl ragina nuodugniai įvertinti fondą, nustatant, kokiu mastu EIB dalyvavimas suteikė pridėtinės vertės ir kokiu mastu fondas pasiekė savo tikslus, nes priemonė laipsniškai nutraukiama taikyti, taip pat jo įgyvendinimo skaidrumo lygį; ragina viešai paskelbti šio vertinimo rezultatus; džiaugiasi tuo, kad netrukus bus atliktas Europos garantijų fondo vertinimas, ir nekantriai jo laukia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į naują aplinkos ir socialinio tvarumo sistemą (angl. ESSF); palankiai vertina tai, kad tvarus finansavimas patvirtintas kaip veiklos modelis; ragina skubiai jį įgyvendinti ir EIB nustatyti aiškias ir griežtas išsamaus patikrinimo vykdymo procedūras; be to, ragina visas aplinkos ir socialinio tvarumo sistemos nuostatas tinkamai atspindėti sutartyse ir vykdant visas EIB operacijas taikyti reikšmingos žalos nedarymo principą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad 2022 m. kovo 7 d. EIB ir Komisija pasirašė „InvestEU“ susitarimą, ir tai, kad Europos investicijų fondas yra atskiras įgyvendinantysis partneris; ragina skubiai įgyvendinti naują „InvestEU“ konsultacijų centro iniciatyvą ir pabrėžia, kad reikia paspartinti derybas su kitais įgyvendinančiaisiais partneriais; |
| --- | --- |

11.

Klimato politiką įgyvendinantis bankas

| 12. | palankiai vertina tai, kad 43 proc. paskolų 2021 m. buvo susijusios su klimatu ir aplinka (tai daugiau negu 2020 m. 40 proc. rodiklis), ir palankiai vertina ketinimą 2022 m. pasiekti skolinimo, susijusio su klimato kaita, tikslą; be to, palankiai vertina tai, kad, išskyrus Europos garantijų fondo įgaliojimą, kuris konkrečiai skirtas nuo pandemijos nukentėjusioms MVĮ, EIB žaliojo finansavimo dalis iš tiesų padidėjo iki 51 proc.; pakartoja, kad visi EIB finansiniai srautai ne vėliau kaip iki 2050 m. turėtų visapusiškai derėti su neutralaus poveikio klimatui tikslu ir su ambicingesniu ES 2030 m. klimato tikslu; pabrėžia, kad su klimato kaita susijusi pertvarka turi būti įtrauki ir sąžininga; atkreipia dėmesį į tai, kad žaliosios investicijos turi būti perspektyvios ir EIB turi išlaikyti aukštą kreditingumą (AAA); atsižvelgdamas į tai, ragina EIB pasinaudoti savo skolinimo ir finansinėmis priemonėmis, technine pagalba ir konsultavimo paslaugomis, kad būtų remiami žmonės ir regionai, susiduriantys su socialiniais ir ekonominiais iššūkiais, kylančiais dėl perėjimo prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos; pabrėžia, kad Klimato banko veiksmų planas yra geras atskaitos taškas, bet reikės kitų veiksmų siekiant užtikrinti suderinamumą su Paryžiaus susitarimo tikslais kartu išlaikant realias galimybes pasiekti 1,5 oC tikslą, ir garantuoti teisingą pertvarką; pakartoja, kad didelio masto pokyčius bus galima pasiekti tik tuo atveju, jei juos įgyvendinant dalyvaus pramonės atstovai ir bus teikiamos būtinos paskatos novatoriškiems klimato srities sprendimams ir kokybiškų darbo vietų kūrimui; ragina kuo greičiau viešai paskelbti visus veiksmų, kuriais siekiama įgyvendinti Klimato banko veiksmų planą, planus, kad būtų galima apžvelgti planuojamus veiksmus tikslams pasiekti ir įvertinti jų tinkamumą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | laukia Klimato banko veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūros ir pabrėžia, kad ji turi paskatinti įstaigos pertvarkymą į tikrą klimato banką, kuris padėtų išsaugoti gamtos išteklius ir saugoti aplinką; tikisi, kad visos paskolos bus suderintos su Paryžiaus susitarimo tikslais kartu išlaikant realias galimybes pasiekti 1,5 oC tikslą ir su ES klimato bei aplinkosaugos įsipareigojimais; ragina į Klimato banko veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūrą įtraukti patikimą kiekvieno projekto mažiau anglies dioksido išskiriančių alternatyvų ir 3 lygio išmetamųjų teršalų vertinimą; tikisi išsamių metinių Klimato banko veiksmų plano pažangos ataskaitų dėl visų nuo 2023 m. vykdomų operacijų, įskaitant jo suderinimo su ES klimato tikslais mastą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina Sandorių šalių veiklos suderinimą su Paryžiaus susitarimu ir tikisi, kad jis bus visiškai įgyvendintas; pakartoja savo raginimą ne tik verslo klientams, bet ir finansų tarpininkams kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2025 m. pabaigos parengti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planus; tačiau pabrėžia, kad tokie nauji reikalavimai neturi sumenkinti MVĮ galimybių gauti finansavimą; ragina sutelkti dėmesį į trumpalaikių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planų patikimumą; ragina griežtai įgyvendinti šiuos planus ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslus ir atlikti vertinimą siekiant įsitikinti, ar jie gali būti įtraukti į EIB ir jo klientų sutarčių sąlygas; tikisi, kad EIB sistemingai tikrins, ar laikomasi reikalavimų, visų pirma susijusių su aplinkos ir socialinio tvarumo sistemos įgyvendinimu, ir užtikrins, kad jų būtų laikomasi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina augančias EIB investicijas į energetiką Europoje, kurios padidėjo nuo 10 mlrd. EUR 2018 m. iki daugiau kaip 14 mlrd. EUR 2021 m.; ragina EIB, atsižvelgiant į pastaruosius geopolitinius pokyčius, paspartinti ir padidinti investicijas į ES energetinį saugumą ir dar kartą patvirtina, kad ES energetinio saugumo didinimas yra suderinamas su EIB, kaip klimato banko, vaidmeniu, taip pat su tikslu sumažinti energijos nepriteklių, kuris tampa ypač aktualus dėl sparčiai didėjančių energijos ir kuro kainų; pakartoja savo raginimą EIB visiškai įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo principą ir nustatyti paskolų energetikos srityje tikslą spręsti energijos nepritekliaus problemą; pakartoja, kad remia EIB 2019 m. skolinimo energetikos sektoriui politiką; ragina EIB teikti pirmenybę investicijų į atsinaujinančiąją energiją ir energijos vartojimo efektyvumą bei energetinį saugumą finansavimui, nes tai padidins ES nepriklausomybę nuo trečiųjų šalių; ragina EIB daugiau skolinti tokiems projektams, kad būtų galima greitai padėti sumažinti priklausomybę nuo Rusijos bei kitų trečiųjų šalių energijos ir žaliavų importo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina EIB prisitaikymo prie klimato kaitos planą ir įsipareigojimą iki 2025 m. klimato politikos veiksmų, kuriais siekiama prisitaikyti prie klimato kaitos, dalį padidinti iki 15 proc. bendro klimato politikos srities išlaidų tikslo; pakartoja savo raginimą taikyti suderintus tikrinimo metodus, kad būtų galima įvertinti fizinę su klimatu susijusią riziką visai EIB skolinimo veiklai, įskaitant veiklą, vykdomą per finansų tarpininkus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atsižvelgdamas į būsimą skolinimo energetikos sektoriui politikos laikotarpio vidurio peržiūrą, primena pirmininko W. Hoyerio pareiškimą, padarytą 2022 m. sausio 27 d. per EIB grupės metinę spaudos konferenciją: „manome, kad mūsų misija – sutelkti dėmesį į tvarumą ir Paryžiuje sutartų tikslų pasiekimą pasitelkiant ilgalaikį investuotoją. Todėl nemanau, kad mūsų skolinimo energetikos srityje politika pasikeis“; ragina EIB laikytis Tvaraus finansavimo platformos rekomendacijų ir nebefinansuoti neišnaudojamo turto ir veiklos, kuri nesuderinama su Europos žaliojo kurso tikslais ir susijusiomis ES strategijomis; ragina EIB sutelkti ypatingą dėmesį į investicijas į projektus, kuriais didinamas energijos tiekimo saugumas įvairinant energijos šaltinius ir tiekėjus, taip pat mažinant ES energetinę priklausomybę nuo trečiųjų šalių; ragina EIB bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir sudaryti palankesnes sąlygas finansuoti mažesnius projektus, įskaitant bendruomenės inicijuotas iniciatyvas, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama atsinaujinantiesiems energijos ištekliams; ragina EIB užtikrinti, kad investicijos į socialinį ir įperkamą būstą, kurios turi būti sveikintinos, taip pat padėtų didinti energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apgailestauja, kad vėluojama persvarstyti skolinimo transporto sektoriui politiką; tikisi, kad parengtas pasiūlymas bus visiškai suderintas su Paryžiaus susitarimo tikslais kartu išlaikant realias galimybes pasiekti 1,5 oC tikslą, įskaitant EIB vaidmens mažinant judumo priklausomybę nuo iškastinio kuro viziją, ypatingą dėmesį skiriant pertvarkai įmonių lygmeniu; tikisi, kad EIB paskolomis bus sumažintas transporto poveikis aplinkai, kartu gerinant teikiamų paslaugų kokybę ir įperkamumą, ir tikisi, kad nebus teikiamos naujos paskolos, trukdančios transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui arba perėjimui prie tvaresnio ir įperkamesnio visai netaršaus judumo; atkreipia dėmesį į didelę neišnaudojamo turto transporto sektoriuje riziką; mano, kad daugiau lėšų turėtų būti skiriama visai netaršiam judumui, ypač dviračių ir viešojo transporto plėtrai bei modernizavimui, daugiarūšio vežimo paslaugoms, be kita ko, tvariam miestų projektavimui, geresnėms transporto paslaugoms nepakankamai aptarnaujamoms mažiausiai paslaugų gaunančioms bendruomenėms ir vietovėms; ragina skirti didesnį finansavimą jūrų sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui; |
| --- | --- |

18.

Biologinė įvairovė ir tvarumas

| 19. | palankiai vertina atnaujintą 4-ąjį aplinkos ir socialinio tvarumo sistemos standartą, t. y. biologinės įvairovės nykimo sustabdymo ir šio proceso pakeitimo priešingu principą, bei kompensavimo ribojimą, visų pirma didelės biologinės įvairovės teritorijose, ir ragina jį kruopščiai įgyvendinti; palankiai vertina pastangas stiprinti rizikos biologinei įvairovei vertinimą ir išsamų patikrinimą taikant integruotą biologinės įvairovės vertinimo priemonę; tikisi, kad naudojami duomenys bus atnaujinti; vis dėlto yra susirūpinęs dėl pasenusių duomenų naudojimo; tikisi, kad EIB laikysis SESV 11 ir 191 straipsnių ir nutrauks lėšų išmokėjimą ir prireikus jas atsiims, jei bus rasta oficialių įrodymų, kad daromas neigiamas poveikis arba kyla didelė tokio poveikio rizika klimatui, aplinkai ar vietos bendruomenėms, be kita ko, atliekant poveikio aplinkai vertinimus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena ES biologinės įvairovės strategijos iki 2030 m. tikslą per metus skirti bent 20 mlrd. EUR gamtos išlaidoms; pabrėžia, kad visa visuomenė gauna naudos iš gamtos atkūrimo, kuris yra labai svarbus įvairiems ekonomikos sektoriams ir kad valstybių narių bendradarbiavimas su EIB ir kitomis finansų įstaigomis gali būti labai svarbus siekiant panaikinti finansavimo trūkumą; atkreipia dėmesį į sunkumus, kilusius įgyvendinant Gamtos turtų finansavimo priemonę, ir į su tuo susijusią pažangą; pakartoja savo raginimą pagal priemonę ar bet kurią kitą ją pakeisiančią priemonę numatyti dotacijų komponentą, kaip pavyzdį naudojant Teisingos pertvarkos mechanizmo modelį, siekiant remti pradinį vietos projektų masto didinimą ir sudaryti palankesnes sąlygas pajamų gavimui; ragina pradėti vykdyti nepriklausomą viešą vertinimą, kuris būtų įtrauktas į platesnį paramos ekosistemų ir biologinės įvairovės atkūrimui vertinimą; pažymi, kad pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą Gamtos turtų finansavimo priemonę pakeis naujos priemonės; todėl primygtinai ragina EIB į naujas priemones neįtraukti biologinės įvairovės kompensavimo projektų saugomose teritorijose ir didelės biologinės įvairovės teritorijose; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad Ukraina ir Rusija yra pagrindinės maistinių kultūrų, įskaitant kviečius, kukurūzus ir miežius, augintojos; pažymi, kad karas padarė didelį poveikį Ukrainos žemės ūkio sektoriui; taip pat pažymi, kad Rusija ir Baltarusija yra pagrindinės trąšų gamintojos; apgailestauja, kad karas gali turėti didelį šalutinį poveikį tarpvalstybinėms tiekimo grandinėms, maisto ir trąšų kainoms, maisto įperkamumui ES bei apsirūpinimo maistu saugumui ir maisto įperkamumui visame pasaulyje; ragina EIB savo operacijomis sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti Europos žaliojo kurso, strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir 2030 m. biologinės įvairovės strategijos tikslus, taip pat visuose atitinkamuose ir būsimuose ES reglamentuose dėl įtakos miškų naikinimui neturinčių produktų bei dirvos atkūrimo pagal šias strategijas nustatytus tikslus; ragina EIB neremti veiklos, kuri trukdo pereiti prie visiškai tvaraus žemės ūkio sektoriaus, ir tų gamtos išteklių valdymo projektų, pagal kuriuos nepaisoma planetos išgalių; ragina EIB neremti jokios rūšies pramoninio ūkininkavimo ar ūkininkavimo praktikos, kuri neatitinka ES gyvūnų gerovės standartų, kaip nustatyta 2022 m. sausio 20 d. Parlamento rekomendacijoje Tarybai ir Komisijai išnagrinėjus įtarimus dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir netinkamo administravimo taikant Sąjungos teisę atvejų, susijusių su gyvūnų apsauga juos vežant Sąjungoje ir už jos ribų (7); |
| --- | --- |

21.

| 22. | pakartoja savo raginimą EIB, jam vykdant savo naują veiklą remti ES cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti tikslus didinant inovacijas cheminių medžiagų, medžiagų ir produktų, kuriuos kuriant atsižvelgiama į saugą ir tvarumą, srityje, Žiedinės ekonomikos veiksmų planą, pagrįstą netoksiškų medžiagų ciklais ir Nulinės vandens, oro ir dirvožemio taršos veiksmų planą; palankiai vertina tai, kad siekiant sumažinti plastiko atliekas du kartus padidintas iniciatyvos „Švarūs vandenynai“ finansavimas (nuo 2 iki 4 mlrd. EUR iki 2025 m.); pabrėžia, kad daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama projektams, kuriais siekiama rasti tvarias vienkartinių plastikinių gaminių alternatyvas; ragina EIB nefinansuoti giliavandenės kasybos plėtros ir jokiu būdu prie jos neprisidėti; palankiai vertina EIB sprendimą teikti techninę pagalbą ir projektų finansavimą pasauliniam įsipareigojimui dėl metano; |
| --- | --- |

22.

| 23. | džiaugiasi tuo, kad šiuo metu išleista klimato apsaugos obligacijų ir tvaraus vystymosi obligacijų emisija įvairiomis valiutomis; be to, palankiai vertina įsipareigojimą prisiderinti prie ES žaliųjų obligacijų standarto ir prie bet kokio būsimo socialinių obligacijų standarto siekiant visų pirma didinti skaidrumą, taip pat įsipareigojimą gerinti obligacijų paskirstymą ir poveikio ataskaitų teikimą; primygtinai reikalauja, kad dėl bet kokių tokių veiksmų nebūtų mažinami standartai; |
| --- | --- |

23.

Socialinė atsakomybė, sveikata ir lytis

| 24. | palankiai vertina tai, kad darbuotojų teisės įtrauktos į 8-ąjį aplinkos ir socialinio tvarumo sistemos standartą ir ragina jį griežtai įgyvendinti; ragina EIB užtikrinti, kad jo veikloje būtų geriau atsižvelgiama į darbuotojų teises, įtraukiant sutarčių sąlygas, pagal kurias būtų reikalaujama, kad projektų vykdytojai įvertintų su darbu susijusią riziką, ir garantuoti, kad darbuotojų teisės būtų visapusiškai saugomos visoje tiekimo grandinėje; ragina EIB padėti remti įtraukų atsigavimą po pandemijos investuojant į socialinį sektorių, įskaitant efektyviai energiją naudojantį socialinį būstą, švietimą, sveikatą ir įgūdžius, ir pabrėžia, kad svarbu sukurti sąžiningas, saugias ir sveikas darbo sąlygas bei gerbti darbuotojų teises; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina tai, kad EIB atliko pagrindinį vaidmenį remiant ES atsaką į sveikatos krizę; ragina EIB toliau investuoti į visuomenės sveikatos sektoriaus atsparumo didinimą, ilgalaikio neigiamo pandemijos poveikio mažinimą ir pasirengimo būsimoms pandemijoms gerinimą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad investicijos į vystymąsi, kurias įgyvendinant dalyvauja moterys ir kuriomis atsižvelgiama į jų poreikius, yra veiksmingesnės ir tvaresnės; ragina EIB prisidėti prie visapusiško ES įsipareigojimų lyčių lygybės srityje, įskaitant Trečiąjį lyčių lygybės veiksmų planą, įgyvendinimo sistemingai renkant tikslinius pagal lytį suskirstytus duomenis ir juos viešai skelbiant; primygtinai ragina EIB įvertinti projektų poveikį lytims ES ir už jos ribų bei pranešti apie vertinimų rezultatus; mano, kad turėtų būti renkami duomenys apie projektus, siekiant parodyti, kaip jais prisidedama prie lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo; primygtinai ragina EIB įvertinti projektų poveikį lytims ir šiuo tikslu palaikyti ryšius su nepriklausomais ekspertais; ragina EIB užtikrinti, kad jo patariamoji ir techninė pagalba būtų parengta siekiant skatinti lyčių lygybę ir įtraukų vystymąsi, visų pirma pasitelkiant reikiamus ekspertus, ir ypatingą dėmesį skirti mokymams; pabrėžia, kad reikia paspartinti skolinimo moterų vadovaujamoms MVĮ mastą, kad būtų skatinamas lyčių lygybe grindžiamas ekonomikos atsigavimas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | apgailestauja, kad EIB nepavyko pasiekti pradinių 2021 m. lyčių pusiausvyros tikslų ir kad vis dar nepakankamai moterų užima aukštas pareigas EIB; todėl ragina EIB dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti lyčių pusiausvyrą visais organizacijos lygmenimis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia EIB vaidmenį prisidedant prie Europos prioritetų įgyvendinimo; tikisi, kad bankas rems projektus, kuriais užtikrinamas Europos socialinių teisių ramsčio, darnaus vystymosi tikslų ir socialinių rekomendacijų, nurodytų per Europos semestrą teikiamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose, įgyvendinimas; pabrėžia dialogo ir konsultacijų su pilietinės visuomenės organizacijomis svarbą ir ragina EIB įsipareigoti aktyviau vykdyti tokią veiklą; palankiai vertina EIB investicijas į švietimą ir pakartoja raginimą EIB didinti investicijas į švietimą, siekiant padėti sumažinti didelį koronaviruso krizės poveikį viso pasaulio švietimo sistemoms; |
| --- | --- |

28.

KVTBP – EIB direktoratas „EIB pasaulyje“ (angl. „EIB Global“)

| 29. | reiškia paramą direktoratui „EIB pasaulyje“ ir mano, kad EIB gali atlikti pagrindinį vaidmenį remiant ES strateginius interesus; primena, kad EIB geografinė taikymo sritis suderinta su Pasaulio banko veiklos sritimi; tikisi, kad EIB investicijos trečiosiose šalyse bus visiškai suderintos su ES klimato, biologinės įvairovės ir socialiniais standartais, taikomais skolinimui ES viduje, ir su ES išorės veiksmų politika, įskaitant įgyvendinančiojo partnerio investicijas taikant iniciatyvą „Global Gateway“; ragina EIB aktyviau vykdyti veiklą mažiau išsivysčiusiose šalyse ir šalyse, patiriančiose konfliktus ir ypač didelį skurdą; ragina rengti viešas konsultacijas dėl strategijų, susijusių su direktoratu „EIB pasaulyje“, ir užtikrinti visišką skaidrumą, ypatingą dėmesį skiriant paramą gaunančių šalių vaidmeniui ir konkretiems skyriams dėl išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje; ragina užtikrinti visišką direktorato „EIB pasaulyje“ valdymo įstaigos ir patariamosios tarybos atskaitomybę ir skaidrumą, be kita ko, aktyviai skelbti jo naujos patariamosios tarybos posėdžių darbotvarkes ir protokolus; ragina rengti tinkamus darbuotojų mokymus vystymosi klausimais siekiant jiems padėti įgyvendinti direktorato „EIB pasaulyje“ ir Europos komandos iniciatyvas; ragina Komisiją paaiškinti, kaip naudojamos EIB ir kitų finansų įstaigų valdomos „Europos darnaus vystymosi fondo +“ garantijos įgyvendinant iniciatyvą „Global Gateway“; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena visuotinį ES įsipareigojimą ginti ir propaguoti žmogaus teises, kurios yra nedalomos, visuotinės ir tarpusavyje susijusios; mano, kad nauja aplinkos ir socialinio tvarumo sistema yra geras atspirties taškas, tačiau dar kartą pakartoja savo prašymą, kad reikės imtis papildomų veiksmų siekiant užtikrinti tolesnį žmogaus teisių apsaugos ir procedūrų, kuriomis siekiama užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams, gerinimą; primena, kad EIB tiesiogiai privaloma Pagrindinių teisių chartija; atkreipia dėmesį į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pateiktas pastabas dėl EIB aplinkos ir socialinio tvarumo sistemos projekto ir primygtinai ragina EIB visapusiškai ir greitai į jas atsižvelgti, ypač į tas pastabas, kurios susijusios su išsamiu patikrinimu žmogaus teisių srityje ir žmogaus teisių įtraukimu į jo išsamaus patikrinimo procedūras ir poveikio žmogaus teisėms vertinimais, taip pat į tai, kad EIB bendras įsipareigojimas žmogaus teisių srityje turi būti įtvirtintas prisiimant atsakomybę gerbti žmogaus teises; ragina atsižvelgti į šiuos klausimus būsimame pareiškime dėl žmogaus teisių; yra tvirtai įsitikinęs, kad EIB neturėtų išmokėti paskolų tuo atveju, jei vykdomos aiškios žmogaus teisių gynėjų represijos; ragina EIB dėti visas pastangas siekiant apsaugoti vietos bendruomenes, be kita ko, prireikus panaikinant finansavimą; be to, tikisi, kad bus imamasi neatidėliotinų veiksmų, kai klientas arba tikrasis savininkas dalyvauja vykdant represijas prieš žmogaus teisių ar aplinkos gynėją; tikisi, kad EIB įgyvendins ilgalaikius Parlamento prašymus išvengti tokių situacijų, t. y. nustatydamas sutartinius reikalavimus, įskaitant reikalavimą gauti laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą vietos bendruomenių sutikimą, kai to reikalaujama pagal tarptautinę teisę, taip pat ir per finansų tarpininkus finansuojamų projektų atveju; tikisi, kad EIB reikalaus, jog jo klientai atliktų projektų poveikio žmogaus teisėms vertinimus ir nuolat stebės šių projektų įgyvendinimą vietoje, kad būtų užkirstas kelias bet kokiems pažeidimams, nesąžiningai ekspropriacijai ar smurtui prieš vietos gyventojus; atsižvelgdamas į tai, ragina EIB aktyviai bendradarbiauti su vietos bendruomenėmis ir atitinkamai joms pranešti apie jų teises, ypatingą dėmesį skiriant laisvo, išankstinio ir informacija grindžiamo sutikimo įgyvendinimui, įskaitant jų galimybę naudotis skundų nagrinėjimo tvarka; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad įgyvendindamas veiklą direktoratas „EIB pasaulyje“ turėtų turėti galimybę pasikliauti atitinkamu darbuotojų, įsikūrusių ne Liuksemburgo būstinėje, skaičiumi, siekiant užtikrinti atstovų buvimą vietoje ir veiksmingą bendradarbiavimą su Europos išorės veiksmų tarnyba bei jos delegacijomis, nes vietos lygmeniu sukaupta patirtis ir tolesnė su projektais susijusi veikla yra labai svarbios remiant vietos bendruomenes; ragina didinti vietoje dirbančiųjų, ypač vietos darbuotojų, skaičių siekiant patenkinti vietos poreikius didinant techninius įgūdžius, įskaitant patirtį žmogaus teisių ir lyčių lygybės klausimais; tikisi, kad 2022 m. bus paskelbtas konkretus žmogiškųjų išteklių planas, skirtas direktorato „EIB pasaulyje“ veiklai įgyvendinti ir ragina EIB skubiai stiprinti kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitu draudžiamu elgesiu mechanizmus, ypač atsižvelgiant į pastangas didinti veiklos mastą už ES ribų; primygtinai ragina EIB plėsti bendradarbiavimą su šalių partnerių nacionalinėmis valdžios institucijomis; primena, kad nuo 2019 m. veikia Nairobio regioninė būstinė; palankiai vertina 2021 m. lapkričio mėn. sprendimą transformuoti ją į naują EIB Nairobio centrą, sudarant palankesnes sąlygas bendradarbiavimui su Kenija, Afrika, Europos komanda ir pasauliniais partneriais, prisidedant prie geresnio privačių ir viešųjų investicijų prioritetų svarstymo ir plečiant ekspertines žinias klimato politikos veiksmų, inovacijų ir skaitmeninių investicijų srityse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia vystymosi finansavimo nuoseklumo, papildomumo ir veiksmingumo svarbą; atsižvelgdamas į tai, ragina EIB stiprinti bendradarbiavimą su pagrindiniais partneriais; ragina EIB sudaryti palankesnes sąlygas mažesniems vystymosi finansavimo subjektams dalyvauti jo operacijose; be to, ragina EIB daugiau dėmesio skirti privačių investicijų pritraukimui bei vidaus išteklių sutelkimui mažiau išsivysčiusiose šalyse; |
| --- | --- |

32.

Skaidrumas ir valdymas

| 33. | primena, kad bendras tikslas – paskelbti informaciją apie projektus likus trims savaitėms iki juos patvirtinant EIB valdybai; yra susirūpinęs dėl sumažėjusio skaidrumo, ypač atsižvelgiant į laiku viešai skelbiamą informaciją apie projektus; primena, kad 2010 m. 96,1 proc. visų projektų buvo paskelbti likus trims savaitėms iki valdybos patvirtinimo, o 2020 m. šis skaičius sumažėjo iki tik 60 proc.; pažymi, kad, pasak EIB, ši mažėjimo tendencija yra didesnio EIB bendradarbiavimo su privačiojo sektoriaus įmonėmis pasekmė; apgailestauja, kad vis dažniau taikomos nuostatos dėl verslo konfidencialumo; atsižvelgdamas į tai, pripažįsta ypatingą nuostatų dėl verslo konfidencialumo, ypač MVĮ, ir skaidrumo, kaip pagrindinio elemento apsaugant demokratinius principus, įskaitant žmogaus teises, svarbą ir ragina EIB rasti pusiausvyrą tarp šių dviejų principų, atsižvelgiant į tai, kad EIB lėšos yra viešosios lėšos ir joms visada turėtų būti taikoma viešoji kontrolė ir atskaitomybė; ragina užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę, taip pat ir ES institucijų, visų pirma Parlamento, atžvilgiu; be to, pabrėžia, kad kai kurie naujausi projektai, dėl kurių reikėjo atlikti poveikio aplinkai vertinimą, buvo paskelbti tik juos patvirtinus; be to, primena, kad geriausias pavyzdys privačių investuotojų atžvilgiu yra paskelbti visus projektus likus ne mažiau kaip 30 dienų iki jų patvirtinimo ir kad Tarptautinė finansų korporacija (Pasaulio banko grupės narė), kuri finansuoja tik privačiojo sektoriaus projektus, poveikio aplinkai vertinimus skelbia likus 60 dienų iki finansavimo sprendimų priėmimo; primena, kad biržinės bendrovės turi veikti pagal taikomas kapitalo rinkos taisykles, kurios apima nuostatas dėl keitimosi informacija; atkreipia dėmesį į naujausias Europos ombudsmeno rekomendacijas, kad EIB turi laikytis platesnio užmojo požiūrio į savo informacijos atskleidimo praktiką, veikti laikydamasis ES skaidrumo teisės aktų ir būti skaidresnis galimo jo finansuojamų projektų poveikio aplinkai atžvilgiu; primygtinai ragina EIB kuo greičiau įgyvendinti šias rekomendacijas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pakartoja savo raginimą sudaryti Parlamento ir EIB tarpinstitucinį susitarimą, siekiant pagerinti prieigą prie EIB dokumentų bei duomenų ir padidinti demokratinę atskaitomybę, įskaitant galimybę EIB pateikti klausimus, į kuriuos atsakoma raštu, ir rengti klausymus bei ekonominius dialogus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina EIB teikti Parlamentui daugiau ataskaitų apie savo sprendimus, pasiektą pažangą ir skolinimo veiklos poveikį, konkrečiai vykdant reguliarius struktūrinius dialogus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad naujoji skaidrumo politika yra neišnaudota galimybė; ragina EIB apsvarstyti kritinius vertinimus ir apgailestauja dėl to, kad EIB iš dalies nepaisė labai aiškių Parlamento reikalavimų tobulinti savo skaidrumo politiką pagal kitų finansų įstaigų geriausią praktiką ir standartus; palankiai vertina tai, kad paskelbtos EIB operacijų papildomumo poveikio ataskaitos, kurios yra jo papildomumo ir poveikio vertinimo sistemos dalis; apgailestauja dėl to, kad pagal naująją politiką daroma tik nedidelė pažanga siekiant aktyviai skelbti informaciją, įskaitant daugiau kaip 50 mln. EUR vertės projektus, kuriuos įgyvendina finansų tarpininkai, nepaisant to, kad EIB turi veikti remdamasis informacijos atskleidimo prielaida vykdydamas savo, kaip ES viešojo banko, misiją; pažymi, kad pagal naująją politiką EIB neįpareigojamas aktyviai skelbti informacijos apie projektų atranką, visų pirma išsamaus patikrinimo informacijos prieš EIB valdybai priimant sprendimą, vadovaujantis tarptautinių finansinių institucijų praktika; taip pat yra susirūpinęs dėl su galimybe susipažinti su dokumentais susijusių išimčių, grindžiamų trečiųjų šalių komerciniais interesais ir Piktnaudžiavimo rinka direktyva (8); be to, apgailestauja, kad pagal šią politiką nenumatyta laiku atskleisti valdybos ir Valdymo komiteto posėdžių protokolų; ragina skubiai pašalinti šiuos trūkumus; ragina suderinti šią skaidrumo politiką su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko skaidrumo politika, susijusia su privalomu informacijos apie projektus, kurie kelia didelę riziką aplinkai, atskleidimu tarpininkams, ir pakartoja savo raginimą skaidrumo reikalavimus, suderintus su hidroenergetikos reikalavimais, taikyti visiems infrastruktūros projektams, įskaitant tuos, kuriuos finansuoja finansų tarpininkai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atsižvelgdamas į tai, ragina finansų tarpininkams nustatyti plataus užmojo standartą, grindžiamą griežtais mokesčių, skaidrumo, aplinkosaugos ir socialiniais standartais; ragina EIB kuo greičiau iš dalies pakeisti savo sutarčių sąlygų aplinkosaugos klausimais šabloną ir atitinkamai sutartis su finansų tarpininkais, kuriose būtų nustatyti reikalavimai dėl to, kokia informacija apie aplinką turi būti renkama ir skelbiama; tačiau pabrėžia, kad tokie nauji reikalavimai neturi sumenkinti MVĮ galimybių gauti finansavimą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkreipia dėmesį į atnaujintą elgesio kodeksą ir palankiai vertina griežtesnes taisykles dėl interesų konfliktų ir įsipareigojimą atlikti periodinę peržiūrą; apgailestauja dėl to, kad, nepaisant pakartotinų prašymų, nėra nuostatos, pagal kurią pirmininko pavaduotojai negalėtų prižiūrėti veiklos savo kilmės šalyse, ir primygtinai reikalauja, kad į tai būtų atsižvelgta per kitą peržiūrą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad EIB nevykdomas socialinis dialogas, visų pirma siekiant spręsti priekabiavimo, darbo aplinkos ir darbo sąlygų problemas; tikisi, kad EIB vadovybė užtikrins visišką visų formų netinkamo elgesio netoleravimą ir skubiai įgyvendins būtinus pakeitimus, kad būtų užkirstas kelias netinkamam elgesiui; primygtinai ragina EIB vadovybę pradėti tikrą dialogą su darbuotojais siekiant spręsti jiems rūpimus klausimus ir skatinti pasitikėjimą bei atskaitomybės kultūrą; ragina banką pradėti savo darbuotojų apklausas ir konsultacijas su jais; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prašo Komisijos paskelbti savo nuomonės pagrindimą pagal 19 straipsnio procedūrą; |
| --- | --- |

40.

Visiškas sukčiavimo netoleravimas

| 41. | atkreipia dėmesį į naują kovos su sukčiavimu politiką ir pabrėžia įtraukaus bendradarbiavimo svarbą kuriant pagrindines kovos su sukčiavimu politikos priemones; yra labai susirūpinęs dėl to, kad pagal EIB kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu politiką nepašalinami dideli trūkumai, t. y. nėra įtraukiami ES ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos (9) reikalavimai, visų pirma reikalavimas prieš patvirtinant bet kokį projektą paskelbti patikrinimus „pažink savo klientą“; be to, apgailestauja dėl nepakankamai patobulintų skaidrumo standartų, kuriais remiantis tiesioginės ir netiesioginės paskolos visų pirma būtų teikiamos tik tiems gavėjams, kurie skelbia finansavimo operacijose dalyvaujančių naudos gavėjų ir finansų tarpininkų mokesčių ir apskaitos duomenis; apgailestauja dėl to, kad EIB neužsakė atlikti nepriklausomų auditų dėl to, kaip jis taiko kovos su pinigų plovimu standartus; tikisi, kad EIB prisiderins prie kintančios ES kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu reguliavimo sistemos ir praktikos, kad bankas galėtų veiksmingai užkirsti kelią dalyvavimui draudžiamuose veiksmuose ir imtis taisomųjų veiksmų, visų pirma išbraukdamas subjektus, susigrąžindamas lėšas ir taikydamas kitas sutartines ir teisines teisių gynimo priemones; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina EIB įsipareigoti stiprinti savo kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu politiką, be kita ko, susilaikant nuo finansavimo teikimo naudos gavėjams ar finansų tarpininkams, turintiems įrodytą neigiamą reputaciją, ir nuo bendradarbiavimo su tokiais finansiniais partneriais; ragina EIB užtikrinti prevencijos priemonių vykdymą ir atlikti reguliarius nebendradarbiaujančių mokesčių jurisdikcijų, mokestinio ir fiskalinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo, taip pat neteisėto ir agresyvaus mokesčių vengimo mokestinius vertinimus; ragina EIB nustatyti, kad teikiant tiesiogines ir netiesiogines paskolas naudos gavėjai privalėtų skelbti mokestinius ir apskaitos duomenis pagal šalis ir dalytis tikrųjų savininkų duomenimis apie paramos gavėjus ir finansinius tarpininkus, dalyvaujančius finansavimo operacijose, į sutartis su savo klientais įtraukiant specialią sąlygą; ragina EIB grupę suderinti savo politiką dėl silpnai reguliuojamų, neskaidrių ir nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ir gero mokesčių srities valdymo su besikeičiančiais Europos ir tarptautiniais reguliavimo pakeitimais mokesčių sąžiningumo srityje, taip pat su gero mokesčių srities valdymo standartais ir politika; pabrėžia, kad tarptautinis bendradarbiavimas yra labai svarbus siekiant veiksmingai kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kitu draudžiamu elgesiu; ragina EIB pranešti apie įtariamą draudžiamą elgesį ES ir už jos ribų veikiančioms valdžios institucijoms, kad jos toliau vykdytų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą, ir teikti prašomą pagalbą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pakartoja savo raginimą sustabdyti finansavimą tais atvejais, kai vietos valdžios institucijoms pranešama apie teisines procedūras ir (arba) jos dalyvauja teisinėse procedūrose dėl galimų atitinkamų teisės aktų pažeidimų, bent jau tol, kol nacionaliniu lygmeniu bus užbaigti tyrimai ir teismo procesai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primena, kad Komisija paprašė EIB dalytis išsamesne informacija apie faktinį sutarties sąlygų, pagal kurias EIB gali sustabdyti arba nutraukti finansavimą, taikymą, ir tikisi, kad Parlamentas galės susipažinti su visa šia informacija; tikisi, kad bus atliekama išsami stebėsena, kurią vykdant būtų visapusiškai atsižvelgiama į suinteresuotųjų šalių ir subjektų išreikštą susirūpinimą, visų pirma susijusį su žmogaus teisių ir teisinės valstybės principo pažeidimais; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pakartoja savo reikalavimą EIB didinti Skundų nagrinėjimo tvarkos tarnybos ir Sukčiavimo tyrimų skyriaus nepriklausomumą ir veiksmingumą; yra susirūpinęs dėl to, kad esama bent vienos EIB Skundų nagrinėjimo tvarkos tarnybos ataskaitos, kurioje daroma labai aiški išvada, kad buvo pažeisti EIB aplinkos apsaugos ir socialiniai standartai; todėl palankiai vertina tai, kad bankas, gavęs Skundų nagrinėjimo tvarkos tarnybos ataskaitą, ėmėsi veiksmų, kad sustabdytų lėšų išmokėjimą; vis dėlto mano, kad reikia pasimokyti iš patirties, kaip geriau tikrinti, ar projektai atitinka paties banko politiką, ir informuoti visuomenę apie projektus; rekomenduoja, kad sudėtingų projektų atveju bankas kreiptųsi pagalbos į vietos aplinkos ir socialinės srities ekspertus, kad būtų galima nuodugniau įvertinti projektus ir geriau suprasti konkrečias aplinkybes; be to, ragina EIB užtikrinti, kad standartų būtų laikomasi per visą projekto ciklą, ir tais atvejais, kai standartų nesilaikoma, taikyti korekcinius veiksmus, jei įmanoma, imantis veiksmingų, prasmingų ir neatidėliotinų taisomųjų veiksmų arba skubiai nutraukti projekto įgyvendinimą; reiškia susirūpinimą dėl to, kad tais atvejais, kai dėl projekto gali kilti interesų konfliktas, vis dar neaišku, kaip bus sumažinta padaryta žala; ragina EIB įsipareigoti stiprinti savo skaidrumo kultūrą toliau didinant etišką interesų atstovavimą, visų pirma sukuriant skaidrumo registrą, pagal kurį būtų reikalaujama, kad Valdymo komiteto nariai atskleistų informaciją apie savo susitikimus su interesų grupių atstovais; be to, primygtinai ragina EIB pasibaigus darbiniams santykiams viešajame sektoriuje vengti darbinės veiklos nepraėjus pakankamam veiklos pertraukos laikotarpiui, kuris turėtų būti nustatytas tinkamai atsižvelgiant į naujausias Europos ombudsmeno rekomendacijas dėl Europos bankininkystės institucijos ir Europos gynybos agentūros, nes tai kelia pavojų ne tik EIB reputacijai, bet ir jo nepriklausomumui; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina darbo susitarimą su Europos prokuratūra ir ragina jį visapusiškai ir kruopščiai įgyvendinti, visų pirma kai tai susiję su ataskaitų teikimu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. spalio 29 d. pasirašytas EIB ir Europolo darbo susitarimas, kuriuo siekiama palengvinti keitimąsi informacija ir ekspertinėmis žiniomis kovos su sukčiavimu ir korupcija srityje; tikisi, kad šis susitarimas bus visapusiškai įgyvendinamas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pakartoja savo raginimą EIB stiprinti santykius su Europos ombudsmenu ir Europos kovos su sukčiavimu tarnyba; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palankiai vertina atnaujintą trišalį Europos Audito Rūmų, EIB ir Komisijos susitarimą, kuriuo didinamos Audito Rūmų teisės atlikti auditą, susijusios su EIB valdomomis ES pajamomis ir išlaidomis, kartu tinkamai laikantis galiojančių duomenų konfidencialumo nuostatų; vis dėlto pažymi, kad duomenys, susiję su veikla EIB nuosavų lėšų srityje, nepatenka į Audito Rūmų auditų apimtį ir įgaliojimus; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos investicijų bankui. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  OL C 270, 2021 7 7, p. 2.

(2)  OL L 107, 2021 3 26, p. 30.

(3)  OL L 231, 2021 6 30, p. 1.

(4)  OL L 274, 2021 7 30, p. 1.

(5)  OL L 209, 2021 6 14, p. 1.

(6)  OL C 270, 2021 7 7, p. 113.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0015.

(8)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/57/ES dėl baudžiamųjų sankcijų už manipuliavimą rinka (OL L 173, 2014 6 12, p. 179).

(9)  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/225 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/225

---

P9_TA(2022)0299

2020 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija „2020 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės“ (2021/2235(INI))

(2023/C 47/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 20 d. paskelbtą Europos investicijų banko (EIB) 2020 m. veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 20 d. paskelbtą Europos investicijų banko (EIB) 2020 m. veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 3 d. paskelbtą 2020 m. EIB finansinę ataskaitą, taip pat į 2021 m. gegužės 5 d. paskelbtą 2020 m. EIB finansavimo ir skolinimosi veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 3 d. paskelbtą 2020 m. EIB finansinę ataskaitą, taip pat į 2021 m. gegužės 5 d. paskelbtą 2020 m. EIB finansavimo ir skolinimosi veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į EIB grupės 2020 m. veiklos planą, kurį EIB direktorių valdyba patvirtino 2019 m. gruodžio 12 d. ir paskelbė 2020 m. sausio 30 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB grupės 2020 m. veiklos planą, kurį EIB direktorių valdyba patvirtino 2019 m. gruodžio 12 d. ir paskelbė 2020 m. sausio 30 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. EIB Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2020 m. EIB grupės finansavimo ir investavimo operacijų pagal ESIF, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. EIB Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2020 m. EIB grupės finansavimo ir investavimo operacijų pagal ESIF,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2020 m. lapkričio mėn. EIB direktorių valdyba patvirtino EIB grupės 2021–2025 m. klimato banko veiksmų planą ir jis buvo paskelbtas 2020 m. gruodžio 14 d., taip pat į 2020 m. lapkričio mėn. patvirtintą ir 2020 m. lapkričio 15 d. paskelbtą EIB klimato strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2020 m. lapkričio mėn. EIB direktorių valdyba patvirtino EIB grupės 2021–2025 m. klimato banko veiksmų planą ir jis buvo paskelbtas 2020 m. gruodžio 14 d., taip pat į 2020 m. lapkričio mėn. patvirtintą ir 2020 m. lapkričio 15 d. paskelbtą EIB klimato strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. EIB valdytojų tarybos patvirtintus ir 2018 m. spalio 3 d. paskelbtus Europos investicijų banko geriausios bankininkystės praktikos pagrindinius principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. EIB valdytojų tarybos patvirtintus ir 2018 m. spalio 3 d. paskelbtus Europos investicijų banko geriausios bankininkystės praktikos pagrindinius principus,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 27 d. paskelbtą EIB grupės 2020 m. tvarumo ataskaitą ir 2021 m. balandžio mėn. paskelbtą ataskaitą „EIB 2020 m. tvarumo informacijos atskleidimas pagal Tvarumo apskaitos standartų valdybos (SASB) sistemą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 27 d. paskelbtą EIB grupės 2020 m. tvarumo ataskaitą ir 2021 m. balandžio mėn. paskelbtą ataskaitą „EIB 2020 m. tvarumo informacijos atskleidimas pagal Tvarumo apskaitos standartų valdybos (SASB) sistemą“,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 2 d. priimtą EIB grupės aplinkos ir socialinio tvarumo sistemą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 2 d. priimtą EIB grupės aplinkos ir socialinio tvarumo sistemą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 29 d. priimtas EIB projektų vykdytojams skirtas gaires dėl EIB finansuojamų operacijų, kuriomis reaguojama į COVID-19 protrūkio krizę, aplinkosauginio ir socialinio veiksmingumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 29 d. priimtas EIB projektų vykdytojams skirtas gaires dėl EIB finansuojamų operacijų, kuriomis reaguojama į COVID-19 protrūkio krizę, aplinkosauginio ir socialinio veiksmingumo,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. paskelbtą EIB grupės skaidrumo politikos įgyvendinimo 2020 m. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. paskelbtą EIB grupės skaidrumo politikos įgyvendinimo 2020 m. ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 2 d. lankstinuką „Europos investicijų banko bendradarbiavimas su pilietine visuomene. Svarbiausi 2020 m. įvykiai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 2 d. lankstinuką „Europos investicijų banko bendradarbiavimas su pilietine visuomene. Svarbiausi 2020 m. įvykiai“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 8 d. paskelbtą 2020 m. EIB audito komiteto metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 8 d. paskelbtą 2020 m. EIB audito komiteto metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 29 d. paskelbtą EIB grupės 2020 m. sukčiavimo tyrimų veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 29 d. paskelbtą EIB grupės 2020 m. sukčiavimo tyrimų veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 10 d. paskelbtą EIB atitikties užtikrinimo 2020 m. veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 10 d. paskelbtą EIB atitikties užtikrinimo 2020 m. veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 29 d. paskelbtą EIB etikos ir atitikties komiteto 2020 m. metinę ataskaitą ir į jo veiklos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 29 d. paskelbtą EIB etikos ir atitikties komiteto 2020 m. metinę ataskaitą ir į jo veiklos taisykles,

| — | atsižvelgdamas į EIB grupės darbuotojų, Audito komiteto narių ir Valdymo komiteto elgesio kodeksus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB grupės darbuotojų, Audito komiteto narių ir Valdymo komiteto elgesio kodeksus,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 9 d. paskelbtą EIB grupės 2020 m. rizikos valdymo sistemos atskleidimo ataskaitą ir į jos norimos prisiimti aukšto lygio rizikos deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugpjūčio 9 d. paskelbtą EIB grupės 2020 m. rizikos valdymo sistemos atskleidimo ataskaitą ir į jos norimos prisiimti aukšto lygio rizikos deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 15 d. paskelbtą EIB Europos investavimo konsultacijų centro 2020 m. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 15 d. paskelbtą EIB Europos investavimo konsultacijų centro 2020 m. ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 ir 9 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 ir 9 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius, į prie SESV pridėtą Protokolą Nr. 5 dėl EIB statuto ir Protokolą Nr. 28 dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius, į prie SESV pridėtą Protokolą Nr. 5 dėl EIB statuto ir Protokolą Nr. 28 dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko darbo tvarkos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko darbo tvarkos taisykles,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. įsigaliojusį Europos Komisijos, Europos Audito Rūmų ir Europos investicijų banko trišalį susitarimą (trišalis susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. įsigaliojusį Europos Komisijos, Europos Audito Rūmų ir Europos investicijų banko trišalį susitarimą (trišalis susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją „2019 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją „2019 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (2) (toliau – ES Taksonomijos reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (2) (toliau – ES Taksonomijos reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (4),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (5) (Penktoji kovos su pinigų plovimu direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (5) (Penktoji kovos su pinigų plovimu direktyva),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0173/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0173/2022),

| A. | kadangi pagal SESV 309 straipsnį ir Protokolą Nr. 28 EIB privalo prisidėti prie ES integracijos, ekonominės ir socialinės sanglaudos ir regioninės plėtros, taip pat prie subalansuotos ir stabilios vidaus rinkos plėtros; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal SESV 309 straipsnį ir Protokolą Nr. 28 EIB privalo prisidėti prie ES integracijos, ekonominės ir socialinės sanglaudos ir regioninės plėtros, taip pat prie subalansuotos ir stabilios vidaus rinkos plėtros;

| B. | kadangi EIB grupė tebėra įsipareigojusi toliau didinti savo finansavimo dalį, skirtą klimato politikos veiksmams ir aplinkos tvarumui remti, ir toliau daugiausia dėmesio skiria teisės aktuose numatytai sanglaudos rėmimo misijai; |
| --- | --- |

B.

kadangi EIB grupė tebėra įsipareigojusi toliau didinti savo finansavimo dalį, skirtą klimato politikos veiksmams ir aplinkos tvarumui remti, ir toliau daugiausia dėmesio skiria teisės aktuose numatytai sanglaudos rėmimo misijai;

| C. | kadangi EIB vykdant savo uždavinius prisidėti prie darnios ir stabilios vidaus rinkos plėtros pagrindinis jo dėmesys turėtų būti skiriamas viešosios politikos tikslams, pvz., teritorinei ir socialinei sanglaudai, darniam vystymuisi ir kovai su (jaunimo) nedarbu, skurdu ir socialine atskirtimi; |
| --- | --- |

C.

kadangi EIB vykdant savo uždavinius prisidėti prie darnios ir stabilios vidaus rinkos plėtros pagrindinis jo dėmesys turėtų būti skiriamas viešosios politikos tikslams, pvz., teritorinei ir socialinei sanglaudai, darniam vystymuisi ir kovai su (jaunimo) nedarbu, skurdu ir socialine atskirtimi;

| D. | kadangi EIB privalo laikytis ES pagrindinių teisių chartijos ir kadangi žmogaus teisių principai yra įtraukti į jo išsamaus patikrinimo procedūras ir standartus, įskaitant viešai prieinamus ex ante vertinimus; |
| --- | --- |

D.

kadangi EIB privalo laikytis ES pagrindinių teisių chartijos ir kadangi žmogaus teisių principai yra įtraukti į jo išsamaus patikrinimo procedūras ir standartus, įskaitant viešai prieinamus ex ante vertinimus;

| E. | kadangi EIB yra kovos su COVID-19 krize Europos Sąjungoje priešakyje, visų pirma imdamasis veiksmų pagal skubios paramos programą, kurioje daugiausia dėmesio skiriama labiausiai krizės paveiktiems klientams ir sektoriams, ir 2020 m. taip pat sukurta nauja priemonė, vadinama visos Europos garantijų fondu, pagal kurią mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) teikiamas labai reikalingas kapitalas; |
| --- | --- |

E.

kadangi EIB yra kovos su COVID-19 krize Europos Sąjungoje priešakyje, visų pirma imdamasis veiksmų pagal skubios paramos programą, kurioje daugiausia dėmesio skiriama labiausiai krizės paveiktiems klientams ir sektoriams, ir 2020 m. taip pat sukurta nauja priemonė, vadinama visos Europos garantijų fondu, pagal kurią mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) teikiamas labai reikalingas kapitalas;

| F. | kadangi 2019 m. lapkričio mėn. EIB išreiškė savo siekį iki 2020 m. pabaigos suderinti visą savo finansavimo veiklą su Paryžiaus susitarimo principais ir tikslais ir užtikrinti veiklos koordinavimą su Europos išorės veiksmų tarnyba ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2019 m. lapkričio mėn. EIB išreiškė savo siekį iki 2020 m. pabaigos suderinti visą savo finansavimo veiklą su Paryžiaus susitarimo principais ir tikslais ir užtikrinti veiklos koordinavimą su Europos išorės veiksmų tarnyba ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku;

| G. | kadangi dėl pasaulinio COVID-19 pandemijos protrūkio 2020 m. kovo mėn. EIB turėjo dėti dideles pastangas, kad suteiktų papildomą paramą įmonėms, visų pirma MVĮ, kurios ypač nukentėjo nuo krizės padarinių, ir prisidėtų prie ES tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl pasaulinio COVID-19 pandemijos protrūkio 2020 m. kovo mėn. EIB turėjo dėti dideles pastangas, kad suteiktų papildomą paramą įmonėms, visų pirma MVĮ, kurios ypač nukentėjo nuo krizės padarinių, ir prisidėtų prie ES tikslų įgyvendinimo;

| H. | kadangi EIB AAA reitingas yra būtinas, siekiant užtikrinti tinkamus rinkos finansavimo šaltinius geriausiomis lengvatinėmis palūkanų normomis, ir todėl turi būti išsaugotas; |
| --- | --- |

H.

kadangi EIB AAA reitingas yra būtinas, siekiant užtikrinti tinkamus rinkos finansavimo šaltinius geriausiomis lengvatinėmis palūkanų normomis, ir todėl turi būti išsaugotas;

| I. | kadangi EIB turėtų sukurti pridėtinę vertę užtikrindamas aukščiausio lygmens sąžiningumą, gerą valdymą, skaidrumą ir atskaitomybę, taip pat vadovaudamasis taikytina geriausia bankininkystės praktika; |
| --- | --- |

I.

kadangi EIB turėtų sukurti pridėtinę vertę užtikrindamas aukščiausio lygmens sąžiningumą, gerą valdymą, skaidrumą ir atskaitomybę, taip pat vadovaudamasis taikytina geriausia bankininkystės praktika;

| J. | kadangi nuolatinis EIB prioritetas ir toliau turėtų būti kova su pinigų plovimu, terorizmo finansavimu, organizuotu nusikalstamumu ir žalinga mokesčių srities praktika; |
| --- | --- |

J.

kadangi nuolatinis EIB prioritetas ir toliau turėtų būti kova su pinigų plovimu, terorizmo finansavimu, organizuotu nusikalstamumu ir žalinga mokesčių srities praktika;

| K. | kadangi EIB atlieka svarbų vaidmenį už ES ribų, vykdydamas išorės skolinimo veiklą kaip didžiausia pasaulyje daugiašalė finansų įstaiga; |
| --- | --- |

K.

kadangi EIB atlieka svarbų vaidmenį už ES ribų, vykdydamas išorės skolinimo veiklą kaip didžiausia pasaulyje daugiašalė finansų įstaiga;

EIB finansinių operacijų rezultatai

| 1. | pažymi, kad 2020 m. naujos banko pasirašytos paskolos sudarė 66,1 mlrd. EUR, ir ši suma atitinka 2020 m. veiklos plane nustatytą tikslą ir viršijo 2019 m. (63,3 mlrd. EUR) ir 2018 m. (55,6 mlrd. EUR) paskolų sumas; atkreipia dėmesį į tai, kad didžiausia dalis skirta Italijai, Ispanijai ir Prancūzijai (atitinkamai 15 proc., 13 proc. ir 11 proc. visų pasirašytų paskolų) ir kad transporto, bendrųjų paskolų ir energetikos sektoriams teko didžiausia dalis (atitinkamai 29,3 proc., 20,5 proc. ir 14,9 proc.); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja savo raginimą užtikrinti sąžiningą ir skaidrų geografinį projektų ir investicijų paskirstymą ir daugiausia dėmesio skirti mažiau išsivysčiusiems regionams, visų pirma kalbant apie inovacijas, skaitmeninimą ir infrastruktūrą, kad būtų galima skatinti integracinį augimą ir ekonominę, socialinę ir teritorinę konvergenciją bei sanglaudą; ragina EIB šalinti pasikartojančius trūkumus, dėl kurių tam tikri regionai ar šalys negali visapusiškai pasinaudoti EIB finansine veikla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad 2020 m. gruodžio 31 d. neapmokėtų pasirašytų paskolų suma šiek tiek sumažėjo iki 558,7 mlrd. EUR (nuo 560,3 mlrd. EUR 2019 m. pabaigoje), iš kurių 82,2 proc. buvo susiję su projektais Europos Sąjungoje (2019 m. – 81,4 proc.); pažymi, kad EIB išmokėtų paskolų portfelis sudarė 444,6 mlrd. EUR, palyginti su 447,5 mlrd. EUR 2019 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad COVID-19 protrūkis 2020 m. labai pakeitė EIB lėšų išmokėjimą ir per pirmąjį pusmetį buvo pasiekta daugiau kaip 50 proc. tikslinio rodiklio dėl to, kad bankas paspartino esamo išmokų paketo išmokėjimą ir pakoregavo su tuo susijusius prioritetus, kad būtų galima patenkinti klientų likvidumo poreikius; pažymi, kad 2020 m. išmokėta 58,3 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į 1,7 mlrd. EUR grynąjį pelną, gautą 2020 m., apie kurį pranešė EIB, 2019 m. jis siekė 2,4 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina EIB, kaip didžiausio viršnacionalinio žaliųjų obligacijų ir obligacijų, iš kurių gaunamos pajamos panaudojamos socialiniams tikslams, emitento, vaidmenį, taip pat didėjantį tvarių investuotojų susidomėjimą šios rūšies emisija atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą ir ES Taksonomijos reglamentą; pažymi, kad 2020 m. EIB užtikrino rekordinę skolos produktų tvarumo srities emisiją, kurios suma siekė 10,5 mlrd. EUR ekvivalentą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad, pakeitus Jungtinei Karalystei priklausančią EIB kapitalo dalį, EIB įmokėtojo kapitalo bazė padidėjo 0,5 mlrd. EUR, o jo kapitalas pagal pareikalavimą padidėjo, palyginti su padėtimi iki „Brexit’o“; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad bendras paskolų portfelis ir toliau veikė gerai – 2020 m. pabaigoje nuvertėjo tik 0,4 proc. paskolų (2019 m. pabaigoje – 0,4 proc.); pažymi, kad daugiau kaip 90 dienų vėluojančių mokėjimų dalis tebėra labai maža, 2020 m. pabaigoje siekė iš viso 117,1 mln. EUR (2019 m. pabaigoje – 146,0 mln. EUR) ir sudaro tik 0,03 proc. rizikos portfelio; |
| --- | --- |

8.

| 9. | džiaugdamasis pažymi, kad, nepaisant bendro netikrumo pasaulio finansų rinkose dėl COVID-19 pandemijos, EIB ir toliau išlaiko tvirtą likvidumo poziciją; pabrėžia, kad bendras banko likvidumo rodiklis aiškiai neviršija vidaus ribų, apimami 78,1 proc. numatomų grynųjų pinigų srautų (palyginti su 88,6 proc. 2019 m.); |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina EIB vykdant skolinimo veiklą socialiniams, žaliesiems ir tvariems projektams teikti pirmenybę JT Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina EIB aktyviai remti projektus, kuriais remiama teisinga pertvarka, pvz., susijusius su moksliniais tyrimais, inovacijomis ir skaitmeninimu, MVĮ galimybėmis gauti finansavimą, socialinėmis investicijomis ir įgūdžiais; pakartoja raginimą EIB prioritetine tvarka teikti tikslinį finansavimą teisingos pertvarkos iniciatyvoms, sykiu atsižvelgiant į papildomumą, kurį EIB finansavimas gali užtikrinti kartu su kitais šaltiniais; pabrėžia, kad nepaprastai svarbu koordinuoti veiksmus su kitomis finansavimo priemonėmis, nes EIB vienas negali finansuoti visų šių iniciatyvų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad dabartinėmis sudėtingomis aplinkybėmis (besitęsianti pandemija ir Rusijos agresija prieš Ukrainą) padidėjo atotrūkis tarp ekonominės padėties ir valstybių narių pajėgumų, ir pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad labiausiai nukentėję regionai ir šalys galėtų prisitaikyti prie naujų aplinkybių, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje; |
| --- | --- |

12.

Su COVID-19 pandemija susiję veiksmai

| 13. | džiaugiasi EIB grupės gebėjimu toliau veikti, nepaisant COVID-19 protrūkio, visu pajėgumu ir tęsti veiklą įprastu būdu; atkreipia dėmesį į tai, kad COVID-19 pandemija neturėjo tiesioginio reikšmingo neigiamo finansinio poveikio EIB; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad 2020 m. kovo ir balandžio mėn. Komisija ir EIB grupė 1 mlrd. EUR turimų ESIF išteklių perskirstė esamoms garantijų priemonėms („InnovFin“ MVĮ garantijai ir COSME paskolų garantijų priemonei), kurias valdo Europos investicijų fondas (EIF), kad padėtų labai nukentėjusioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms ES; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripažįsta, kad EIB suteikė finansavimą investicijoms sveikatos priežiūros sektoriuje, pvz., Europos įmonėms, dalyvaujančioms vakcinų moksliniuose tyrimuose ir gydymo bei diagnostikos sprendimų, skirtų kovai su COVID-19, kūrimo veikloje; pažymi, kad 2020 m. pabaigoje pasirašytos EIB sveikatos priežiūros sistemai skirtos lėšos sudarė 5,2 mlrd. EUR, iš kurių 175 mln. EUR skirta COVID-19 vakcinų taikomiesiems moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina EIB ir toliau teikti pirmenybę investicijoms į sveikatos infrastruktūrą, darbuotojų mokymą ir nacionalinių sveikatos priežiūros paslaugų kokybę, kad būtų galima sumažinti nelygybę tarp šalių; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į EIB vaidmenį sėkmingai kuriant įmonės „BioNTech“ COVID-19 vakciną 2020 m. birželio mėn. pasirašius 100 mln. EUR vertės paskolos priemonę, taip EIB tapo pirmuoju finansiniu investuotoju, parėmusiu įmonės „BioNTech“ COVID-19 vakcinos programą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad tuo pat metu EIB pasiūlė paramą pasaulinėms COVID-19 vakcinų platinimo programoms, visų pirma besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad EIB grupė įsipareigojo skirti 6,5 mlrd. EUR ES nepriklausančioms šalims remti, įskaitant 1 mlrd. EUR Ukrainos infrastruktūrai, aplinkai, inovacijoms ir atsigavimui po COVID-19 pandemijos ir 1,7 mlrd. EUR Vakarų Balkanų socialiniam ir ekonominiam atsigavimui po COVID-19 pandemijos remti, kaip dalį Komisijos paskelbto 3,3 mlrd. EUR finansinės paramos šiam regionui paketo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2020 m. kovo mėn. EIB grupė pateikė paramos veiksmų planą, kuriuo siekiama mobilizuoti iki 28 mlrd. EUR nuo COVID-19 protrūkio nukentėjusioms MVĮ; pažymi, kad nuo pandemijos protrūkio iki 2020 m. pabaigos EIB patvirtino 172 atskiras operacijas, kurių bendra suma siekė 33,9 mlrd. EUR (iš visos patvirtintos 82,8 mlrd. EUR sumos), ir kad jis taip pat papildė 68 esamas kredito linijas iš viso 4,6 mlrd. EUR suma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina tai, kad sukurtas visos Europos garantijų fondas (EGF), kaip nauja EIB portfelio priemonė, pagal kurią bus teikiamas iki 200 mlrd. EUR siekiantis papildomas finansavimas; pažymi, kad iki 2020 m. gruodžio 31 d. EIB buvo patvirtinęs 2,7 mlrd. EUR finansavimą, siekdamas mobilizuoti bendrą 27,8 mlrd. EUR finansavimo sumą; |
| --- | --- |

21.

EIB parama pagrindinėms politikos sritims

| 22. | palankiai vertina tai, kad 2020 m. spalio mėn. priimta teminė ataskaita dėl EIB sanglaudos finansavimo 2007–2018 m. laikotarpiu vertinimo; pažymi, kad didžiąją nagrinėjamo laikotarpio dalį EIB pasiekė savo metinius sanglaudos finansavimo tikslus, nors pastaraisiais metais buvo vis sunkiau; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad EIB skolinimas sanglaudai 2014–2020 m. iš viso sudarė 123,8 mlrd. EUR ir kad vien 2020 m. šio skolinimo suma sudarė 19,5 mlrd. EUR; taip pat pažymi, kad 2020 m. 34 proc. visų EIB pasirašytų operacijų 27 ES valstybėse narėse buvo susijusios su projektais ir paramos gavėjais EIB sanglaudos prioritetiniuose regionuose, kurie atrinkti iš mažiau išsivysčiusių regionų ir pereinamojo laikotarpio regionų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | supranta, kad ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai padidino struktūrinius skirtumus valstybėse narėse, todėl teisės aktais nustatyta EIB misija remti sanglaudą tapo dar svarbesnė; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tai, kad priimtos EIB 2021–2027 m. sanglaudos gairės; pažymi, kad EIB siekia užtikrinti, kad iki 2025 m. 45 proc. jos metinių ES paskolų būtų skiriama sanglaudos regionams, ir prašo EIB kasmet teikti sanglaudos politikos tikslų ir prioritetų įgyvendinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad 2020 m. EIF pradėjo bandomąjį įgūdžių ir švietimo garantijų iniciatyvos projektą, kad paskatintų investicijas į švietimą, mokymą ir įgūdžius, ir kad ši iniciatyva yra tinkama būsimiems darbo rinkų poreikiams tenkinti, ypač atsižvelgiant į skaitmeninę ir žaliąją pertvarką; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pakartoja savo raginimą stiprinti techninę pagalbą vietos ir regionų valdžios institucijoms, atsižvelgiant į EIB skolinimo, derinimo ir konsultavimo politiką, ir didinti jų finansinę kompetenciją, ypač menkus investavimo pajėgumus turinčiuose regionuose, ir stiprinti kelioms valstybėms narėms svarbius projektus, kai šių projektų dėl jų masto ar pobūdžio neįmanoma finansuoti vien atskirų valstybių narių įvairiomis turimomis lėšomis, prieš patvirtinant projektus, kad būtų galima pagerinti galimybes gauti EIB finansavimą; ragina EIB grupę intensyvinti bendradarbiavimą su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais ir įstaigomis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad 2020 m. EIB pasiekė savo tikslą per penkerius metus (2016–2020 m.) suteikti 100 mlrd. USD finansavimą kovai su ekstremaliąja klimato padėtimi, kaip pranešta 2015 m. Paryžiaus klimato konferencijoje; pabrėžia, kad vien 2020 m. EIB investavo apie 24,2 mlrd. EUR (2019 m. – 19,3 mlrd. EUR) į klimato politikos sritį ir kad viršijęs savo pradinį 28 proc. tikslą jis pasiekė rekordinį 37,4 proc. kovos su klimato kaita finansavimo lygį, taip patvirtindamas, kad EIB yra didžiausias daugiašalis klimato politikos veiksmų finansuotojas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad EIB ir toliau didina savo finansavimo dalį, skirtą klimato politikos veiksmams ir aplinkos tvarumui, siekdamas, kad iki 2025 m. šiam tikslui būtų skiriama 50 proc. jo veiklos; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad 2020 m. liepos mėn. EIB patvirtino projektų anglies dioksido išmetimo rodiklio apskaičiavimo metodiką, kad EIB darbuotojams pateiktų gaires, kaip apskaičiuoti banko finansuojamų investicinių projektų anglies dioksido išmetimo rodiklį; atkreipia dėmesį į EIB sprendimą atsisakyti finansuoti bet kokius klimato kaitos požiūriu neigiamus projektus, susijusius su tradiciniu iškastiniu kuru; ragina EIB skatinti žaliuosius projektus, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos energetikos pertvarkai ir Paryžiaus tikslų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina tai, kad pradėjo veikti Miestų klimato atotrūkio fondas – nauja konsultavimo priemonė, kuria siekiama ankstyvuoju etapu teikti paramą pažangiems klimato kaitos atžvilgiu projektams besivystančių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių miestams; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad EIB parengė sandorio šalies lygmens vertinimo metodiką, vadinamą su klimatu susijusios rizikos patikros priemone, kuri nuo 2020 m. liepos mėn. taikoma siekiant įvertinti ir stebėti su klimatu susijusią riziką visame EIB grupės portfelyje ir teikti ataskaitas EIB grupės valdymo organams; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad 2020 m. pradėtas EIB grupės aplinkos ir socialinės politikos atnaujinimo procesas, kurio rezultatas – 2022 m. vasario mėn. patvirtinta nauja aplinkos ir socialinio tvarumo sistema; palankiai vertina peržiūrėtus į sistemą įtrauktus EIB aplinkos ir socialinius standartus, visų pirma tuos, kurie susiję su darbuotojų teisėmis, biologine įvairove ir aplinkos apsauga; pažymi, kad EIB privalo laikytis ES pagrindinių teisių chartijos ir kad žmogaus teisių principai yra visapusiškai integruoti į išsamaus patikrinimo procedūras ir standartus projektų lygmeniu, ir, be kita ko, leidžiama sustabdyti išmokas rimtų žmogaus teisių pažeidimų atveju; palankiai vertina tai, kad EIB ir jo projektų vykdytojai turi žmogaus teises laikyti poveikio aplinkai ir socialinio poveikio vertinimo proceso dalimi; ragina, kad EIB ir jo tarpininkai atskleistų informaciją apie faktinę su aplinka susijusią riziką ir socialinę riziką arba poveikį, susijusį su per partnerius vykdomomis operacijomis; pabrėžia, kad dėl bet kokių naujų reikalavimų MVĮ neturėtų būti sukuriama daugiau biurokratijos; ragina EIB užtikrinti, kad jo skundų nagrinėjimo mechanizmas būtų lengvai prieinamas, savalaikis ir veiksmingas, siekiant nustatyti galimus žmogaus teisių pažeidimus su EIB susijusiuose projektuose ir juos pašalinti; prašo EIB informuoti Parlamentą ir EIB valdytojų tarybą apie padėtį šioje srityje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad Transanatolijos gamtinių dujų dujotiekis ir Transadrijos dujotiekis nėra suderinti su Paryžiaus susitarimo tikslais, bet jie yra strategiškai svarbūs ES energijos tiekimui, visų pirma, atsižvelgiant į tiekėjų įvairinimo strategiją; |
| --- | --- |

33.

| 34. | remia EIB įsipareigojimą iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui ir suderinti savo veiksmus su Europos žaliuoju kursu; palankiai vertina būsimą skolinimo transporto sektoriui politikos peržiūrą, kad ji atitiktų Paryžiaus susitarimo tikslus, ir ją planuojama priimti 2022 m. birželio arba liepos mėn.; tačiau pabrėžia, kad tokie nauji reikalavimai neturi sumenkinti MVĮ galimybių gauti finansavimą; pakartoja, kad vykdant politiką reikia vengti priklausomybės nuo daug anglies dioksido išskiriančių išteklių ir remti perėjimą prie netaršių transporto rūšių tiek krovinių, tiek keleivių gabenimo miestuose ir tarp miestų sektoriuje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina EIB remti transporto infrastruktūros projektų, įskaitant geležinkelius ir greitkelius, kurie yra tvarūs ir nekenksmingi aplinkai ir gali padėti mažinti teritorinius ir socialinius skirtumus tarp ES regionų ir šalių, plėtojimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad reikia sutelkti dėmesį į ilgalaikį finansavimą, visų pirma remiant projektus, kurie kitu atveju nebūtų finansuojami, ir visų pirma finansuoti novatoriškų startuolių ir MVĮ projektus; vis dėlto pabrėžia, kad EIB finansine veikla negali būti pakeistos tvarios fiskalinės politikos priemonės valstybėse narėse; ragina EIB didinti investicijas į proveržio inovacijas, ypač į žaliąją pertvarką, siekiant remti ES įmones; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina EIB padidinti finansavimą, kad būtų galima paskatinti technologinę pertvarką, remti prie dabartinių ir būsimų darbo rinkos poreikių pritaikytų įgūdžių ugdymą, toliau skatinti investicijas į darbuotojų ir verslininkų skaitmeninius įgūdžius, skaitmeninę infrastruktūrą ir skaitmeninimo gebėjimų stiprinimą, skirti lėšų ilgalaikiams moksliniams tyrimams ir inovacijoms bei MVĮ, remti socialinę ekonomiką ir didinti socialinę ir teritorinę sanglaudą, visų pirma užpildant dabartines investicijų į viešąjį būstą ir infrastruktūrą spragas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina EIB parengti konkrečią žmogaus teisių strategiją ir jos įgyvendinimo veiksmų planą; ragina EIB suderinti savo finansavimo strategiją su užmojais ir įsipareigojimu laikytis bendrų vertybių ir tikslų, kuriuos demonstruoja ES šalys partnerės; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina tai, kad 2019 m. EIB patvirtino 2X iššūkio kriterijus, kuriais siekiama mobilizuoti atitinkamus išteklius siekiant remti moterų įgalėjimą ir lyčių lygybę ir sukurti aiškią sistemą, pagal kurią būtų galima investuoti atsižvelgiant į lyčių aspektą per tarpininkus teikiant paskolas už ES ribų; prašo EIB nustatyti panašius kriterijus operacijoms ES viduje, apimant ir per tarpininkus vykdomas, ir tiesioginio skolinimo operacijas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina tai, kad 2020 m. EIB pasirašė Paryžiaus plėtros bankų pareiškimą dėl lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo; pažymi, kad 2020 m. priimtame EIB grupės 2021–2025 m. klimato banko veiksmų plane pabrėžiama, kad kovai su klimato kaita finansavimo teikimas, atsižvelgiant į lyčių aspektą, yra EIB grupės teminė prioritetinė sritis; palankiai vertina tai, kad visose EIB operacijose įdiegtas lyčių lygybės rodiklis, kad EIB galėtų nustatyti operacijas, kurios gali prisidėti prie lyčių lygybės; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, kad 2020 m. pabaigoje 102 skirtingose šalyse suteikta 99,4 mlrd. EUR vertės paskolų, iš kurių 9,3 mlrd. EUR paskolų buvo pasirašyta 2020 m., daugiausia pagal EIB išorės skolinimo įgaliojimą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina EIB visapusiškai pasinaudoti savo priemonių rinkiniu siekiant kovoti su mokesčių vengimu, kai finansuojami projektai vykdomi ne ES šalyse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad tarptautinės finansų institucijos turi pašalinti riziką, kad ES finansavimu galėtų būti tiesiogiai ar netiesiogiai prisidedama prie mokesčių slėpimo ir mokestinio sukčiavimo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pakartoja, kad tikimasi, jog EIB išorės operacijomis bus padedama siekti ES politikos tikslų, skatinant besivystančių šalių, ypač nepalankiausioje padėtyje esančių šalių, darnų ekonominį, socialinį ir aplinkos vystymąsi, ir bus užtikrinama atitiktis ES patvirtintiems tikslams; pripažįsta, kad skurdo panaikinimas, vidaus išteklių mobilizavimas ir žmogaus teisės yra pagrindinės ES vystymosi finansavimo sistemos temos; primena, kad suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas yra pamatinis elementas siekiant darnaus ir įtraukaus vystymosi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina EIB toliau remti JT darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimą vykdant veiklą pagal konkrečius įgaliojimus, dėl kurių nusprendė Taryba ir Parlamentas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pritaria 2021 m. birželio 14 d. priimtoms Tarybos išvadoms, kuriose EIB raginamas labiau prisidėti prie ES pastangų vystymosi srityje, taikant specialias strategijas, visame pasaulyje užtikrinant aktyvesnį dalyvavimą vietoje ir geriau bendradarbiaujant su partneriais bei iš tiesų taikant Europos komandos metodą, kad būtų galima plėtoti novatoriškus bendrus veiksmus ir užtikrinti ES išorės finansavimo matomumą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pažymi, kad iki 2020 m. birželio mėn. EIB, kalbant apie patvirtinimus, viršijo ESIF tikslą iki 2020 m. pabaigos mobilizuoti bent 500 mlrd. EUR investicijų; taip pat pažymi, kad, remiantis EIB grupės lygmeniu pasirašytomis sutartimis, kurių vertė siekia beveik 82,8 mlrd. EUR, apskaičiuota, kad ESIF remiamos investicijos sudaro apie 491,7 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina EIB aktyviau dalyvauti žemės ūkio sektoriuje; pabrėžia, kad ūkininkų, ypač jaunųjų ūkininkų ir naujų rinkos dalyvių, finansiniai poreikiai yra dideli ir kad šio sektoriaus ūkininkų ir įmonių sėkmingai teikiamų paraiškų dėl finansavimo dalis yra mažesnė; pabrėžia, kad EIB ėmėsi tam tikrų veiksmų šiam klausimui spręsti; ragina EIB toliau dirbti kuriant naujas finansines priemones, kurios padidintų galimybes žemės ūkio sektoriui; atsižvelgdamas į tai, primygtinai pabrėžia, kad EIB finansavimu turi būti remiama žemės ūkio sektoriaus pertvarka atsižvelgiant į ES politikos tikslus, įskaitant didesnę pagarbą gyvūnų gerovei, ir EIB neturėtų remti žemės biologinę talpą viršijančio gyvūnų laikymo tankio; |
| --- | --- |

48.

EIB bendrojo valdymo ir veiklos skaidrumo ir atskaitomybės didinimas

| 49. | pažymi, kad 2020 m. EIB grupė sukūrė tarnybą, atsakingą už grupės rizikos valdymą ir atitikties užtikrinimą, kurią prižiūri grupės vyriausiasis rizikos valdymo pareigūnas; pažymi, kad grupės vyriausiasis rizikos valdymo pareigūnas prižiūri visą grupės riziką ir teikia šios rizikos, įskaitant atitikties riziką, ataskaitas ir kad vyriausiasis atitikties užtikrinimo pareigūnas, vadovaujantis EIB atitikties užtikrinimo tarnybai, teikia ataskaitas grupės vyriausiajam rizikos valdymo pareigūnui, taip pat Valdymo komitetui, atitinkamiems Direktorių valdybos komitetams ir Audito komitetui; prašo EIB paaiškinti, kaip išlaikomas vyriausiojo atitikties užtikrinimo pareigūno nepriklausomumas ir kaip išvengiama jo ir vyriausiojo rizikos valdymo pareigūno pareigų dubliavimosi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palankiai vertina tai, kad 2020 m. vyriausiojo atitikties užtikrinimo pareigūno biuras atliko pirmąjį atitikties rizikos vertinimą, kuriuo siekiama nustatyti riziką, susijusią su EIB verslo veikla geografinėse vietovėse, kuriose jis vykdo veiklą, įskaitant pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo ir su organizuotu nusikalstamumu susijusią riziką, taip pat sankcijas, reikalavimų nesilaikančias jurisdikcijas ir (arba) gerą mokesčių srities valdymą, rinkos vientisumą, elgesį ir su viešaisiais pirkimais susijusią riziką; pažymi, kad 2020 m. pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rodiklių suvestinėje atnaujinti pagrindiniai rizikos rodikliai, kad būtų pateikta išsamesnė informacija apie su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu susijusią riziką; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palankiai vertina Valdymo komiteto sprendimą skirti papildomų žmogiškųjų išteklių atitikties užtikrinimo tarnybos veiklai stiprinti; palankiai vertina tai, kad 2020 m. kovo mėn. EIB ir EIF pasirašė susitarimo memorandumus su Liuksemburgo finansinės žvalgybos padaliniu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad 2020 m. gruodžio mėn. buvo peržiūrėta EIB grupės kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistema, atsižvelgiant į Penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvą, ir kad 2021 m. liepos mėn. buvo priimta išsami EIB grupės kovos su pinigų plovimu, terorizmo finansavimu ir organizuotu nusikalstamumu politika; mano, kad veiksmingas koordinavimas su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis yra svarbus politikos sėkmei užtikrinti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atkreipia dėmesį į naują trišalį susitarimą, kurį pasirašė Europos Audito Rūmai, EIB ir Komisija ir kuriuo suteikiama daugiau galimybių susipažinti su audituotais EIB dokumentais ir geriau į juos atsižvelgti; pakartoja savo raginimą išplėsti Europos Audito Rūmų teisę susipažinti su informacija apie EIB operacijas, kuriomis įgyvendinama ES politika; apgailestauja dėl to, jog Komisija ir EIB remiasi Europos Audito Rūmų įgaliojimų apibrėžtimi, nustatyta SESV, kad užkirstų kelią Audito Rūmams susipažinti su informacija, susijusia su EIB operacijomis, kurių vykdymo vienintelė priežastis yra įvairių sričių ES politikos įgyvendinimas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | laikosi nuomonės, kad EIB audito komiteto veiksmai nėra alternatyva, o veikiau Europos Audito Rūmų darbo papildymas; apgailestauja dėl to, kad trišaliame susitarime, kurį 2021 m. lapkričio 11 d. atnaujino EIB, Komisija ir Europos Audito Rūmai, nėra pateikiamas patenkinamas sprendimas ir kad jį atnaujinant išlaikomas status quo be jokio reikšmingo pagerėjimo, ypač kiek tai susiję su Audito Rūmų įgaliojimais atlikti EIB veiklos auditą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pažymi, kad 2020 m. pagal EIB skundų nagrinėjimo tvarką užregistruoti 77 nauji atvejai, nagrinėti 137 atvejai ir baigti nagrinėti 94 atvejai; palankiai vertina tai, kad taikant EIB skundų nagrinėjimo mechanizmą sistemingai stebima, kaip EIB tarnybos įgyvendina jo rekomendacijas ir pasiūlymus dėl patobulinimų; ragina EIB deramai atsižvelgti į išvadas, pateiktas taikant skundų nagrinėjimo mechanizmą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palankiai vertina 2020 m. padarytą didelę pažangą siekiant visapusiškai įgyvendinti EIB draudimo dalyvauti finansavimo gavimo procedūroje politiką, visų pirma įsteigus Generalinės inspekcijos Sukčiavimo tyrimų skyriuje naują Politikos ir draudimo dalyvauti finansavimo gavimo procedūroje padalinį ir 2020 m. spalio mėn. paskyrus Draudimo dalyvauti finansavimo gavimo procedūroje komitetą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pakartoja savo raginimą EIB atlikti išsamią finansinės paramos, kurią paveikė įtariamas netinkamas elgesys, pobūdžio ir tokių atvejų geografinio pasiskirstymo analizę, kad būtų lengviau nustatyti sisteminius trūkumus, kuriems reikia skirti dėmesio ir išteklių; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tai, kad Generalinės inspekcijos Sukčiavimo tyrimų skyrius per pastaruosius 10 metų sukūrė keletą sektoriuje pažangiausių prevencijos ir aptikimo priemonių; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkreipia dėmesį į 2021 m. liepos mėn. priimtą persvarstytą EIB grupės kovos su sukčiavimu politiką; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atkreipia dėmesį į iššūkius, kilusius dėl COVID-19 pandemijos 2020 m. Generalinės inspekcijos Sukčiavimo tyrimų skyriui vykdant sukčiavimo tyrimus, tačiau, nepaisant minėtų sunkumų, šis skyrius pateikė 52 rekomendacijas ir nuomones; pažymi, kad apie 89 proc. tirtų atvejų yra susiję su sukčiavimu, korupcija ir slaptais susitarimais, ir prašo EIB pranešti apie savo partnerystę ir bendradarbiavimą su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir Europos prokuratūra (EPPO) tokiais atvejais; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palankiai vertina darbo susitarimą su Europos prokuratūra ir ragina jį visapusiškai ir kruopščiai įgyvendinti, visų pirma kiek tai susiję su ataskaitų teikimu; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Generalinės inspekcijos Sukčiavimo tyrimų skyrius pradėjo bendradarbiauti su Europos prokuratūra prieš kelis mėnesius iki darbo susitarimo pasirašymo ir 2021 m. pranešė apie iš viso 17 atvejų; |
| --- | --- |

60.

| 61. | džiaugdamasis pažymi, kad 2021 m. EIB taip pat sustiprino bendradarbiavimą su Europolu ir pasirašė bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo siekiama skatinti visų formų sunkaus tarptautinio ir organizuoto nusikalstamumo, kibernetinių nusikaltimų ir terorizmo prevenciją ir kovą su jais; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mano, kad Finansinio reglamento peržiūra (6) suteikia galimybę išnagrinėti Komisijos ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistemos ir EIB draudimo dalyvauti finansavimo gavimo procedūroje politikos sąveikos galimybes; |
| --- | --- |

62.

| 63. | yra susirūpinęs dėl kelių 2020 m. OLAF baigtų bylų, kuriose daugiausia dėmesio skirta švietimo išmokoms, kurios buvo nepagrįstai paskirtos EIB darbuotojams; palankiai vertina EIB atliktą išmokų sistemos peržiūrą ir reformą ir daugelio OLAF nustatytų klaidų ištaisymą, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas sumas; prašo EIB informuoti Parlamentą apie tolesnių veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į OLAF rekomendacijas, rezultatus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | yra labai susirūpinęs dėl sumažėjusio skaidrumo EIB: 2010 m. 96,1 proc. visų projektų buvo paskelbti likus trims savaitėms iki valdybos patvirtinimo, o 2020 m. šis skaičius buvo tik 60 proc.; primena, kad pagal EIB grupės skaidrumo politiką, siekiant apsaugoti pagrįstus interesus, pvz., komercines paslaptis, leidžiama tik ribotą skaičių projektų santraukų skelbti prieš valdybos patvirtinimą, o kai kuriais atvejais neskelbiama tol, kol dėl paskolos nepasirašyta; palankiai vertina nuostatą, kad galiausiai EIB turi skelbti visus projektus; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina EIB padidinti savo veiklos skaidrumą sukuriant skaidrumo registrą, kad būtų galima atlikti viešą organizacijų, siekiančių daryti įtaką teisėkūros procesui, tikrinimą ir užkirsti kelią korupcijos ar interesų konflikto atvejams; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę, taip pat ES institucijų, visų pirma Parlamento, atžvilgiu; siūlo kas ketvirtį surengti dialogą su atitinkamais Parlamento komitetais, kad jie galėtų prisidėti prie EIB investicijų strategijos ir užtikrinti tinkamą priežiūrą; pabrėžia, jog svarbu, kad Parlamentas atidžiau tikrintų EIB direktorių valdybos sprendimus ir užtikrinti geresnį informacijos gavimą iš Komisijos, siekiant padidinti skaidrumą Parlamento atžvilgiu dėl pozicijų, kurių laikomasi EIB direktorių valdybos posėdžiuose; |
| --- | --- |

66.

| 67. | yra susirūpinęs, kad naujoje skaidrumo politikoje visiškai neatspindimi labai aiškūs Parlamento reikalavimai vykdyti tobulinimą atsižvelgiant į kitų finansų įstaigų geriausią praktiką ir standartus; ragina EIB suderinti savo skaidrumo politiką su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko skaidrumo politika, susijusia su prievole tarpininkams atskleisti informaciją apie projektus, kurie kelia didelę riziką aplinkai ir žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pažymi, kad 2020 m. Europos ombudsmenas pranešė EIB apie keturis naujus tyrimus, susijusius su skaidrumo politikos taikymu; prašo EIB pateikti ataskaitą apie Ombudsmeno rekomendacijos, susijusios su šiais tyrimais, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

68.

| 69. | apgailestauja dėl to, kad EIB vis dar neatskleidžia išsamios informacijos apie tikrąją savo klientų nuosavybę; pakartoja savo raginimą užtikrinti didesnį skaidrumą, susijusį su EIB operacijomis per finansinius tarpininkus, pvz., komercinius bankus ir investicinius fondus, pagal atitinkamą teisinį pagrindą, įskaitant Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą, ir apibrėžti standartines ataskaitų teikimo prievoles, pagal kurias galėtų būti suteikiami tinkamo lygio duomenys ir informacija; atsižvelgdamas į tai primena, kad Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos 30 straipsniu valstybės narės įpareigojamos rinkti ir saugoti tikslią ir naujausią informaciją apie galutinius tikruosius įmonių savininkus nacionaliniame registre ir užtikrinti, kad ši informacija būtų prieinama visais atvejais; prašo EIB pasinaudoti turimomis priemonėmis ir įgyvendinti Penktojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje propaguojamus standartus, kad tokie duomenys būtų prieinami, ir užtikrinti visapusišką bendradarbiavimą su būsima kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucija; ragina EIB išnagrinėti galimybes sudaryti darbo susitarimus ir memorandumus su atitinkamais partneriais, kad būtų galima pateikti atitinkamą informaciją ir pašalinti atitinkamų procedūrų neskaidrumo riziką; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pakartoja savo prašymą leisti susipažinti su Komisijos nuomonėmis dėl EIB finansavimo operacijų, priimamomis pagal EIB statuto 19 straipsnį; mano, kad galimybė susipažinti su tokia informacija pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 nėra veiksmingiausias būdas pateikti duomenis politinei kontrolei; ragina Komisiją ir EIB susitarti dėl sistemingo ir saugaus tokių nuomonių perdavimo Parlamentui; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pažymi, kad 2020 m. Etikos ir atitikties komitetas priėmė tris sprendimus dėl buvusių Valdymo komiteto narių veiklos atitinkamais jų veiklos pertraukos laikotarpiais; ragina atsakingą komitetą užtikrinti, kad veiklos pertraukos laikotarpiais buvę Valdymo komiteto nariai nevykdytų verslo ryšių ar lobistinės veiklos su EIB grupe, nepaisant jų atsakomybės sričių, už kurias jie buvo atsakingi, kai vykdė Valdymo komiteto įgaliojimus; pakartoja, kad svarbu įgyvendinti politiką, kuria būtų užkertamas kelias interesų konfliktams ir „sukamųjų durų“ reiškiniui; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2021 m. rugpjūčio mėn. atnaujinti Valdymo komiteto ir Direktorių valdybos elgesio kodeksai; palankiai vertina tai, kad nustatytas ilgesnis veiklos pertraukos laikotarpis Valdymo komiteto nariams (24 mėnesiai vietoj 12 mėnesių) ir Direktorių valdybos nariams (12 mėnesių vietoj 6 mėnesių); pažymi, kad nėra nuostatos dėl draudimo pirmininko pavaduotojams dalyvauti prižiūrint operacijas; supranta, kad tai suteikia galimybę gauti būtiną su konkrečia šalimi susijusią ekspertines žinias vykdant projektus; yra įsitikinęs, kad EIB ir toliau vertins projektus kartu stebėdamas objektyvius techninius, finansinius ir ekonominius rodiklius, taigi projekto kokybė bus lemiamas veiksnys sprendžiant, ar skirti finansavimą, ar ne; |
| --- | --- |

72.

| 73. | dar kartą ragina EIB taikyti griežtesnes taisykles mokesčių skaidrumo srityje; pabrėžia, kad reikia numatyti, jog tiesioginės ir netiesioginės paskolos suteikiamos tik paskelbus kiekvienos šalies mokesčių ir apskaitos duomenis ir naudos gavėjams ir finansiniams tarpininkams, kurie dalyvauja finansavimo procedūrose, pateikus duomenis apie tikrąją nuosavybę be jokių išimčių; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atkreipia dėmesį į 2021 m. lapkričio mėn. persvarstytą EIB grupės informavimo apie pažeidimus politiką, kuria taip pat suteikiama apsauga pranešėjams apie pažeidimus, kurie nėra EIB darbuotojai; |
| --- | --- |

74.

| 75. | prašo EIB informuoti Parlamentą apie EIB grupės gairių dėl interesų konfliktų peržiūrą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad EIB nevykdomas socialinis dialogas, visų pirma siekiant spręsti problemas, susijusias su kaltinimais priekabiavimu ir darbo aplinka; primygtinai ragina EIB vadovybę pradėti konstruktyvų dialogą su darbuotojais siekiant spręsti jiems rūpimus klausimus ir skatinti pasitikėjimą bei atskaitomybės kultūrą; ragina EIB pradėti savo darbuotojų apklausas ir konsultacijas su jais; atkreipia dėmesį į neigiamus pastarųjų metų darbuotojų tyrimų rezultatus ir kartu primygtinai ragina EIB įgyvendinti konkrečias priemones, kuriomis būtų siekiama išspręsti problemas, apie kurias pranešė darbuotojai, ypač susijusias su vidaus judumu; atkreipia dėmesį į EIB pastangas, dedamas siekiant, kad apklausos taptų nuolatinio išklausymo koncepcijos dalimi, siekiant paskatinti darbuotojų motyvaciją, pvz., į neseniai atliktą sveikatos ir gerovės tyrimą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | susirūpinęs pažymi, kad tik 29,5 proc. EIB vadovų pareigų 2020 m. pabaigoje užėmė moterys (2019 m. pabaigoje – 30 proc.); pakartoja, jog yra susirūpinęs dėl vis dar nepakankamos įvairovės ir lyčių pusiausvyros nebuvimo vyresniosios vadovybės lygmeniu ir EIB grupės valdymo organuose, taip pat dėl to, kad labai didelė dalis moterų eina pagalbinio tipo pareigas; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia, kad Direktorių valdybą sudaro valstybių narių atstovai ir kad pirmininko pavaduotojus skiria valstybės narės; pažymi, kad, nepaisant valstybių narių paskyrimo kompetencijos, EIB pirmininko raginimai užtikrinti įvairovę labai pagerino padėtį lyčių pusiausvyros srityje; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į tai, kad banko Valdymo komitete ir direktorių valdyboje moterų dalys atitinkamai yra 33 proc. ir 48 proc. ragina valstybes nares įvertinti lyčių pusiausvyros padėtį ir paskirti daugiau moterų į pirmininko pavaduotojus ir EIB direktorių valdybą; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pakartoja savo raginimą EIB užtikrinti tinkamą geografinį visų valstybių narių atstovavimą jo administracijoje, atsižvelgiant į kandidatų kompetenciją ir nuopelnus, ir ragina EIB kasmet skelbti vidurinės grandies ir vyresniosios vadovybės pareigų pasiskirstymą pagal lytį ir pilietybę; |
| --- | --- |

79.

Tolesni veiksmai, susiję su Parlamento rekomendacijomis

| 80. | ragina EIB toliau teikti pranešimus apie pažangą ir padėtį įgyvendinant ankstesnes Parlamento rekomendacijas, pateiktas jo metinėse rezoliucijose, visų pirma, apie:






  a) | investicijų strategijos poveikį (ekonominis, aplinkosauginis ir socialinis) ir pasiektus rezultatus, prisidedant prie subalansuotos ir stabilios vidaus rinkos plėtros ES interesų labui, |
| --- | --- | --- |

80.

a)

investicijų strategijos poveikį (ekonominis, aplinkosauginis ir socialinis) ir pasiektus rezultatus, prisidedant prie subalansuotos ir stabilios vidaus rinkos plėtros ES interesų labui,

| b) | patvirtintus veiksmus, kuriais siekiama sustiprinti interesų konfliktų prevenciją, |
| --- | --- |

b)

patvirtintus veiksmus, kuriais siekiama sustiprinti interesų konfliktų prevenciją,

| c) | priemones skaidrumui didinti atlikus išsamų klientų patikrinimą, kad būtų užkirstas kelias mokesčių vengimui, sukčiavimui ir korupcijai, |
| --- | --- |

c)

priemones skaidrumui didinti atlikus išsamų klientų patikrinimą, kad būtų užkirstas kelias mokesčių vengimui, sukčiavimui ir korupcijai,

| d) | tolesnius veiksmus, susijusius su remiantis šia rezoliucija priimtais raginimais ir prašymais; |
| --- | --- |

d)

tolesnius veiksmus, susijusius su remiantis šia rezoliucija priimtais raginimais ir prašymais;

o

o o

| 81. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai ir prašo Tarybos ir EIB direktorių valdybos surengti diskusijas dėl šiame pranešime pristatytos Parlamento pozicijos. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  OL C 99, 2022 3 1, p. 34.

(2)  OL L 198, 2020 6 22, p. 13.

(3)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(4)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

(5)  OL L 156, 2018 6 19, p. 43.

(6)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (nauja redakcija) (COM(2022)0223).

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/236 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/236

---

P9_TA(2022)0300

2020 m. metinis pranešimas „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. Metinė 2020 m. ataskaita“ (2021/2234(INI))

(2023/C 47/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310 straipsnio 6 dalį ir 325 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310 straipsnio 6 dalį ir 325 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Komisijos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) metinių ataskaitų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Komisijos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) metinių ataskaitų,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 20 d. Komisijos ataskaitą „32-oji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos metinė ataskaita. Kova su sukčiavimu 2020 m.“ (COM(2021)0578), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 20 d. Komisijos ataskaitą „32-oji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos metinė ataskaita. Kova su sukčiavimu 2020 m.“ (COM(2021)0578),

| — | atsižvelgdamas į OLAF 2020 m. ataskaitą (1) ir OLAF Priežiūros komiteto 2020 m. metinę ataskaitą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į OLAF 2020 m. ataskaitą (1) ir OLAF Priežiūros komiteto 2020 m. metinę ataskaitą (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio mėn. OLAF Priežiūros komiteto nuomonę Nr. 1/2021 dėl OLAF rekomendacijų, kurių atitinkamos institucijos nesilaikė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio mėn. OLAF Priežiūros komiteto nuomonę Nr. 1/2021 dėl OLAF rekomendacijų, kurių atitinkamos institucijos nesilaikė,

| — | atsižvelgdamas į Europos prokuratūros 2021 m. metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos prokuratūros 2021 m. metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų metinę 2020 finansinių metų ataskaitą dėl ES biudžeto vykdymo ir dėl iš 8-ojo, 9-ojo, 10-ojo ir 11-ojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos kartu su institucijų atsakymais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų metinę 2020 finansinių metų ataskaitą dėl ES biudžeto vykdymo ir dėl iš 8-ojo, 9-ojo, 10-ojo ir 11-ojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos kartu su institucijų atsakymais,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų paskelbtą dokumentą „2020 m. ES auditas trumpai. Europos Audito Rūmų 2020 m. metinių ataskaitų pristatymas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų paskelbtą dokumentą „2020 m. ES auditas trumpai. Europos Audito Rūmų 2020 m. metinių ataskaitų pristatymas“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 23 d. Reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2223, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, kiek tai susiję su bendradarbiavimu su Europos prokuratūra ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos tyrimų veiksmingumu (OLAF Reglamentas) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 23 d. Reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2223, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, kiek tai susiję su bendradarbiavimu su Europos prokuratūra ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos tyrimų veiksmingumu (OLAF Reglamentas) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 01/2019 „Kova su sukčiavimu naudojant ES lėšas. Reikalingi veiksmai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 01/2019 „Kova su sukčiavimu naudojant ES lėšas. Reikalingi veiksmai“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. paskelbtą Komisijos 2021 m. ataskaitą dėl PVM nepriemokos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo mėn. paskelbtą Komisijos 2021 m. ataskaitą dėl PVM nepriemokos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (FIA direktyva) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (FIA direktyva) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 6 d. Komisijos ataskaitą dėl 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis įgyvendinimo (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 6 d. Komisijos ataskaitą dėl 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis įgyvendinimo (COM(2021)0536),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Reglamentą (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (Europos prokuratūros reglamentas) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Reglamentą (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (Europos prokuratūros reglamentas) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2019/1798, kuriuo skiriamas Europos prokuratūros Europos vyriausiasis prokuroras (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2019/1798, kuriuo skiriamas Europos prokuratūros Europos vyriausiasis prokuroras (8),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos peržiūros pagal Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją (UNCAC) įgyvendinimo peržiūros mechanizmą (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos peržiūros pagal Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją (UNCAC) įgyvendinimo peržiūros mechanizmą (COM(2020)0793),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“ (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“ (COM(2020)0580),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (9),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (10),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Komisijos kovos su sukčiavimu strategija: aktyvesni ES biudžeto apsaugos veiksmai“ (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Komisijos kovos su sukčiavimu strategija: aktyvesni ES biudžeto apsaugos veiksmai“ (COM(2019)0196),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 250/2014, kuriuo nustatoma programa, skirta Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (programa „Hercule III“) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 250/2014, kuriuo nustatoma programa, skirta Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (programa „Hercule III“) (11),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 16 d. Komisijos ataskaitą „2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 250/2014, kuriuo nustatoma programa, skirta Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (programa „Hercule III“), ir panaikinamas Sprendimas Nr. 804/2004/EB, galutinis vertinimas“ (COM(2021)0809), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 16 d. Komisijos ataskaitą „2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 250/2014, kuriuo nustatoma programa, skirta Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (programa „Hercule III“), ir panaikinamas Sprendimas Nr. 804/2004/EB, galutinis vertinimas“ (COM(2021)0809),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/785, kuriuo nustatoma Sąjungos kovos su sukčiavimu programa (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/785, kuriuo nustatoma Sąjungos kovos su sukčiavimu programa (12),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 14 d. Komisijos komunikatą „2021–2025 m. ES kovos su organizuotu nusikalstamumu strategija“ (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 14 d. Komisijos komunikatą „2021–2025 m. ES kovos su organizuotu nusikalstamumu strategija“ (COM(2021)0170),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl korupcijos ir žmogaus teisių (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. vasario 17 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl korupcijos ir žmogaus teisių (13),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 9 d. generalinio advokato išvadą byloje C-213/19 Europos Komisija prieš Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 9 d. generalinio advokato išvadą byloje C-213/19 Europos Komisija prieš Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę (14),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 8 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimą byloje C-213/19 Europos Komisija prieš Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 8 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimą byloje C-213/19 Europos Komisija prieš Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę (15),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 1 d. Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-517/19 Andrea Homoki prieš Europos Komisiją (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 1 d. Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-517/19 Andrea Homoki prieš Europos Komisiją (16),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0175/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0175/2022),

| A. | kadangi de jure valstybėms narėms ir Komisijai tenka bendra atsakomybė ir jos turi glaudžiai bendradarbiauti siekdamos apsaugoti Sąjungos finansinius interesus ir kovoti su sukčiavimu bei korupcija; kadangi de facto valstybių narių valdžios institucijos valdo maždaug tris ketvirtadalius ES biudžeto išlaidų ir surenka Sąjungos tradicinius nuosavus išteklius (TNI); |
| --- | --- |

A.

kadangi de jure valstybėms narėms ir Komisijai tenka bendra atsakomybė ir jos turi glaudžiai bendradarbiauti siekdamos apsaugoti Sąjungos finansinius interesus ir kovoti su sukčiavimu bei korupcija; kadangi de facto valstybių narių valdžios institucijos valdo maždaug tris ketvirtadalius ES biudžeto išlaidų ir surenka Sąjungos tradicinius nuosavus išteklius (TNI);

| B. | kadangi Komisija turėtų vykdyti savo atitinkamas priežiūros, kontrolės ir audito pareigas pagal pasidalijamojo valdymo principą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija turėtų vykdyti savo atitinkamas priežiūros, kontrolės ir audito pareigas pagal pasidalijamojo valdymo principą;

| C. | kadangi pagal SESV 83 straipsnį korupcija apibrėžiama kaip vienas iš ypač sunkių nusikaltimų, turinčių tarpvalstybinį pobūdį; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal SESV 83 straipsnį korupcija apibrėžiama kaip vienas iš ypač sunkių nusikaltimų, turinčių tarpvalstybinį pobūdį;

| D. | kadangi korupcijos padariniai kenkia Sąjungos finansiniams interesams ir visai ES ekonomikai ir kelia didelę grėsmę demokratijai, pagrindinėms teisėms ir teisinės valstybės principui visoje Europoje, kartu daro didelį neigiamą poveikį piliečių pasitikėjimui demokratinėmis institucijomis ES ir valstybėse narėse; |
| --- | --- |

D.

kadangi korupcijos padariniai kenkia Sąjungos finansiniams interesams ir visai ES ekonomikai ir kelia didelę grėsmę demokratijai, pagrindinėms teisėms ir teisinės valstybės principui visoje Europoje, kartu daro didelį neigiamą poveikį piliečių pasitikėjimui demokratinėmis institucijomis ES ir valstybėse narėse;

| E. | kadangi reikia tinkamai reaguoti į valstybių narių teisinių ir administracinių sistemų įvairovę, kad būtų šalinami pažeidimai bei būtų kovojama su sukčiavimu ir korupcija; |
| --- | --- |

E.

kadangi reikia tinkamai reaguoti į valstybių narių teisinių ir administracinių sistemų įvairovę, kad būtų šalinami pažeidimai bei būtų kovojama su sukčiavimu ir korupcija;

| F. | kadangi PVM yra svarbus nacionalinių biudžetų pajamų šaltinis ir kadangi PVM pagrįsti nuosavi ištekliai 2020 m. sudarė 12,3 proc. visų Sąjungos biudžeto pajamų; |
| --- | --- |

F.

kadangi PVM yra svarbus nacionalinių biudžetų pajamų šaltinis ir kadangi PVM pagrįsti nuosavi ištekliai 2020 m. sudarė 12,3 proc. visų Sąjungos biudžeto pajamų;

| 1. | teigiamai vertina dokumentą „32-oji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos metinė ataskaita. Kova su sukčiavimu 2020 m.“ (FIA ataskaita) ir džiaugiasi priimta jo grafine versija, kuri, be abejonės, yra labiau prieinama piliečiams; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad 2020 m. yra paskutiniai 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) įgyvendinimo metai, nepaisant to, kad programas reikia užbaigti tik 2023 m., taip pat tai metai, kai buvo priimta 2021–2027 m. DFP, priemonė „NextGenerationEU“ ir teisinės valstybės sąlygų mechanizmas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad visos 26 valstybės narės, kurioms privaloma taikyti FIA direktyvą, pranešė apie visišką jos pagrindinių nuostatų perkėlimą į nacionalinę teisę; vis dėlto pažymi, kad Komisijos ataskaitoje dėl Direktyvos (ES) 2017/1371 įgyvendinimo atkreipiamas dėmesys į neišspręstus atitikties klausimus, įskaitant kai kuriuos, dėl kurių Europos prokuratūra negali vykdyti veiksmingų tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo; ragina Komisiją stebėti padėtį ir skatinti valstybes nares spręsti šiuos klausimus ir apie tai pranešti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad FIA ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į riziką pajamoms ir išlaidoms, susijusią su COVID-19 pandemija; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad atrodo, jog sukčiavimas muitų srityje turėjo nevienodą poveikį ES valstybėms narėms; be to, pažymi, kad ekstremaliosios situacijos atveju taikomos supaprastintos procedūros ir prastesnė konkurso specifikacijų kokybė kelia pavojų konkurencingiems viešiesiems pirkimams, be kita ko, dėl didesnės interesų konfliktų ir korupcijos rizikos, išpūstų kainų ir sumenkusios įgyvendinimo kokybės; pažymi, kad tinkamas dėmesys buvo skiriamas sveikatos priežiūros sektoriui ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonei (EGADP) bei papildomai rizikai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad COVID-19 gali sudaryti naujų galimybių sukčiautojams dėl padidėjusios rizikos, susijusios su krizės valdymu ir supaprastintų bei skubių procedūrų nustatymu pandemijos metu, ir tai gali paskatinti piktnaudžiavimą; be to, atkreipia dėmesį į padidėjusį spaudimą ES lėšas valdančioms institucijoms dėl vėlavimų ir naujų nepalankių veiksnių, kurie galėtų būti naudingi sukčiautojams, pvz., dėl infliacijos; pabrėžia, kad dėl visų šių naujų pavojų reikia pritaikyti kontrolės strategijas ir sutelkti dėmesį į prevenciją taikant konkrečias rizikos mažinimo priemones ir imantis tikslinių veiksmų būsimiems pažeidimams ir sukčiavimui nustatyti; ragina visas valstybes nares išlaikyti aukštą neatidėliotinų išlaidų kontrolės ir stebėsenos lygį, ypač vykdant skubias procedūras; primena, kad svarbu užbaigti perėjimą prie e. viešojo pirkimo procedūrų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | laikosi nuomonės, kad COVID-19 protrūkio metu įgyta patirtis turi būti konkrečiai apsvarstyta atliekant 2014–2020 m. DFP baigiamąjį vertinimą; prašo Komisijos į tokius vertinimus kaip išsamios veiksmingumo, efektyvumo, nuoseklumo, aktualumo ir ES pridėtinės vertės analizės sudedamąsias dalis tinkamai įtraukti aspektus, susijusius su pažeidimų ir sukčiavimo rizikos vertinimu, rizikos valdymu ir rizikos mažinimo priemonėmis, taip pat iš jų semtis patirties ateityje rengiant ir vykdant veiklą; laikosi nuomonės, kad DFP baigiamasis vertinimas turėtų būti baigtas ne vėliau kaip iki 2021–2027 m. DFP laikotarpio vidurio vertinimo, kad būtų galima pasimokyti iš praeities ir geriau pasirengti ateičiai, sudarant sąlygas padarytas išvadas ir (arba) įgytą patirtį panaudoti tobulinant 2021–2027 m. DFP; prašo Komisijos 2014–2020 m. DFP baigiamojo vertinimo metu išnagrinėti, ar buvo pasiekti 2014–2020 m. DFP tikslai, kaip programų išlaidos padėjo siekti ES ir valstybių narių tikslų ir kaip ES lėšos šiuo laikotarpiu buvo paveiktos sukčiavimo ir korupcijos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad pagal naująją 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (DFP) kartu su ekonomikos gaivinimo planu „NextGenerationEU“ ES skiriamos precedento neturinčios 1,8 trln. EUR lėšos; pabrėžia, kad taip pat reikia precedento neturinčio lygio dėmesio ir kontrolės, siekiant užtikrinti, kad šios lėšos kuo labiau padėtų siekti bendrų Sąjungos tikslų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti visišką skaidrumą atskaitomybės už pervedimus ir paskolas, numatytas pagal EGADP, srityje ir ragina Komisiją suteikti Parlamentui visapusišką prieigą prie informacijos; |
| --- | --- |

8.

Aptikti sukčiavimu laikomi ir sukčiavimu nelaikomi pažeidimai

| 9. | pažymi, kad bendras sukčiavimu laikomų ir sukčiavimu nelaikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta 2020 m., skaičius iš viso sudarė 11 755 atvejus ir jų vertė siekė apie 1,46 mlrd. EUR; atkreipia dėmesį į naują 2021–2027 m. DFP taikomą požiūrį, pagal kurį daugiausia dėmesio skiriama ES pridėtinei vertei; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad aptiktų sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičius rodo aptikimo lygį bei valstybių narių ir Sąjungos įstaigų gebėjimą užkirsti kelią galimam sukčiavimui, tačiau primena, kad tai nėra tiesioginis sukčiavimo, darančio poveikį Sąjungos biudžetui ar konkrečiai valstybei narei, lygio rodiklis; pažymi, kad pažeidimo aptikimas ir pranešimas apie jį reiškia, kad, siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, imtasi taisomųjų priemonių ir kad prireikus buvo pradėtas baudžiamasis procesas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta 2020 m., skaičių (1 056 atvejai) ir su jais susijusią finansinę vertę (maždaug 374 mln. EUR); pažymi, kad aptiktų sukčiavimu laikomų pažeidimų skaičius valstybėse narėse labai skiriasi; primena, kad šie skaičiai rodo valstybių narių pastangų kovoti su sukčiavimu ir kita neteisėta veikla rezultatus ir jie neturėtų būti traktuojami kaip sukčiavimo lygio valstybėse narėse rodiklis; reiškia susirūpinimą dėl valstybėse narėse taikomų skirtingų baudžiamosios teisės metodų ES biudžetui apsaugoti; ragina Komisiją spręsti valstybių narių praktikos skirtumų problemą ir apsvarstyti galimybę pradėti taikyti naujas derinimo priemones; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad atvejų, apie kuriuos pranešta 2020 m., skaičius, palyginti su penkerių metų (2016–2020 m.) vidurkiu, sumažėjo tiek sukčiavimu laikomų, tiek sukčiavimu nelaikomų pažeidimų, susijusių su ES pajamomis, atveju, ir kad susijusi finansinė vertė padidėjo sukčiavimu laikomų pažeidimų atvejais, tačiau sumažėjo sukčiavimu nelaikomų pažeidimų atvejais; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2020 m. užregistruotų sukčiavimu nelaikomų pažeidimų skaičius (10 699 atvejai, iš kurių 6 696 atvejai susiję su išlaidomis) buvo mažesnis nei ankstesniais metais, be to, kai kuriose išlaidų srityse aptiktų pažeidimų ir ataskaitų apie juos skaičiaus sumažėjimas negali būti lengvai paaiškinamas ir kelia susirūpinimą; pažymi, kad bendra su šiais atvejais susijusi finansinė vertė yra maždaug 1,09 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad bendras pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičiaus sumažėjimas negali būti laikomas vien tik teigiamų ar neigiamų pokyčių požymiu, bet turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į naujus kylančius iššūkius, susijusius su naujais ES lėšų valdymo ir panaudojimo būdais; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad sukčiavimas vis labiau domina organizuotas nusikalstamas grupes (17); apgailestauja, kad daugelis valstybių narių neturi konkrečių teisės aktų, kuriais būtų galima veiksmingai kovoti su organizuotu nusikalstamumu, įskaitant mafijos tipo nusikalstamumą, kuris nuolat auga, ypač kalbant apie tarpvalstybinę veiklą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad vyriausybės pareigūnų padaryti nusikaltimai daro arba gali daryti didelį poveikį ES finansiniams interesams, todėl valstybėms narėms reikalinga visapusiška ir veiksminga kovos su korupcija sistema; |
| --- | --- |

16.

Sukčiavimas pajamų ir nuosavų išteklių srityje

| 17. | pažymi, kad 2020 m. buvo pranešta apie 451 pažeidimą, laikomą su pajamomis susijusiu sukčiavimu, o tai 9 proc. mažiau nei vidutinis metinis atvejų, apie kuriuos pranešta 2016–2020 m. laikotarpiu, skaičius; atkreipia dėmesį į tai, kad 2020 m. įvertinta ir nustatyta TNI suma (108 mln. EUR) buvo 6 proc. didesnė už įvertintą ir nustatytą metinę vidutinę sumą 2016–2020 m. laikotarpiu; pažymi, kad dauguma atvejų, apie kuriuos 2020 m. pranešta kaip apie atvejus, kurie laikomi sukčiavimu ir kurie nelaikomi sukčiavimu, darančiu poveikį ES pajamoms, yra susiję su nurodyta per maža prekių verte, neteisingu klasifikavimu ir (arba) klaidingu aprašymu ar kontrabanda; be to, pažymi, kad nacionalinių kovos su sukčiavimu tarnybų atlikti patikrinimai buvo sėkmingiausias sukčiavimo aptikimo būdas ir kad jų metu aptikta daugiau sukčiavimo siekiant išvengti muitų atvejų nei atliekant kontrolę po prekių išleidimo ir prekių išleidimo metu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2020 m. buvo pranešta apie aptiktus 4 003 sukčiavimu nelaikomų pažeidimų atvejus (9 proc. mažiau nei vidutinis metinis skaičius 2016–2020 m.) ir kad bendra įvertinta ir nustatyta TNI suma (382 mln. EUR) buvo 8 proc. mažesnė už vidutinę metinę įvertintą ir nustatytą sumą 2016–2020 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad, remiantis 2021 m. PVM nepriemokos ataskaita, 2019 m. ES PVM nepriemoka sumažėjo iki 134 mlrd. EUR nominaliąja verte (beveik 6,6 mlrd. EUR sumažėjimas, palyginti su 2018 m.); be to, pažymi, kad dėl didelių mokesčių režimų ir ekonomikos struktūrų pokyčių pandemijos protrūkio metu tyrime pateikiami tik pirminiai 2020 m. 18 valstybių narių vertinimai, o tai reiškia, kad dar neįmanoma įvertinti, ar ES masto PVM nepriemoka 2020 m. sumažės, ar padidės; pažymi, kad ekonometrinės analizės patvirtino, jog PVM nepriemokai daro įtaką keletas veiksnių, iš kurių, mokesčių administratoriams kontroliuojant, IT išlaidų dalis ir papildomos informacijos teikimo prievolių taikymas mokesčių mokėtojams turėjo didžiausią statistinę reikšmę aiškinant PVM nepriemokos dydį; |
| --- | --- |

19.

| 20. | remdamasis metinių aptikimo rodiklių svyravimais, daro išvadą, kad ne visų valstybių narių muitinės vienodai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina valstybes nares įvertinti savo atitinkamų nacionalinių muitinio tikrinimo strategijų riziką ir trūkumus, siekiant padidinti muitinės atliekamų patikrinimų lankstumą ir sumažinti galimą nenumatytų būsimų įvykių poveikį; ragina Komisiją padėti valstybėms narėms užtikrinti vienodos kontrolės įgyvendinimą ES; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad avalynė, tekstilė, transporto priemonės bei elektros mašinos ir įranga 2020 m. buvo tos prekių rūšys, kurių atžvilgiu dažniausiai vykdytas sukčiavimas ir pažeidimai (atsižvelgiant į atvejų skaičių ir piniginę vertę), ir kad dauguma atvejų buvo susiję su nurodyta per maža prekių verte, neteisingu klasifikavimu ir (arba) klaidingu aprašymu ar kontrabanda; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į 2021 m. rugsėjo 9 d. pateiktą generalinio advokato nuomonę dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) bylos prieš Jungtinę Karalystę dėl įtariamo sukčiavimo, kurį vykdant buvo nurodyta per maža iš Kinijos per Jungtinę Karalystę importuotų tekstilės gaminių ir avalynės vertė, remiantis OLAF atliktais tyrimais ir Komisijos vykdomu nuosavų išteklių valdymu; atkreipia dėmesį į 2022 m. kovo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimą, kuriame skelbiama, kad Jungtinė Karalystė neįvykdė savo įsipareigojimų, nes atitinkamo importo atžvilgiu netaikė veiksmingų muitinio tikrinimo priemonių ir nepateikė Komisijai teisingos tradicinių nuosavų išteklių sumos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad ESTT iš dalies atmetė Komisijos skaičiavimą dėl didelio netikrumo, susijusio su nuosavų išteklių sumų, kurių reikalauja Komisija, tikslumu, taip pat Komisija teisiškai tinkamai neįrodė šių sumų visumos; pažymi, kad ESTT patvirtino metodą, kurį Komisija taikė nustatydama prarastų TNI sumą per pažeidimo laikotarpio dalį, ir nurodė, kad Komisija turi iš naujo apskaičiuoti prarastus ES nuosavus išteklius; ragina Komisiją paaiškinti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai, kokios buvo skaičiavimo klaidos ir kaip ji ketina ištaisyti klaidą apskaičiuojant nuostolius pagal reikiamą teisinį standartą bei informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie naujų skaičiavimų rezultatus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nurodo, kad per pastaruosius penkerius metus metinė susigrąžinimo norma svyravo nuo 52 iki 71 proc. ir kad atvejų, apie kuriuos pranešta 2020 m., susigrąžinimo norma šiuo metu yra 71 proc.; vis dėlto pažymi kad susigrąžinimo rodikliai valstybėse narėse skiriasi dėl tokių veiksnių kaip sukčiavimo ar pažeidimo tipas arba susijusio skolininko tipas; pažymi, kad 2020 m. Kinija išliko šalimi, iš kurios kilusios daugiausia prekių, siejamų su sukčiavimu laikomais ir sukčiavimu nelaikomais pažeidimais; |
| --- | --- |

25.

Sukčiavimas išlaidų srityje

| 26. | pastebi, kad 2020 m. pranešta apie 605 sukčiavimu laikomus su išlaidomis susijusius pažeidimus, su kuriais susijusi finansinė vertė buvo 266 mln. EUR; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad 2020 m. pranešta apie 6 696 su išlaidoms susijusius sukčiavimu nelaikomus pažeidimus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad FIA ataskaitoje minima skaidrumo, susijusio su viešųjų lėšų naudojimu, svarba, nes tai yra atgrasantis veiksnys, į pasitikėjimo didinimo procesą įtraukiantis pilietinę visuomenę; ragina Komisiją siekti didinti paramos gavėjų, įskaitant rangovus, subrangovus ir tikruosius ES lėšų savininkus, skaidrumą; ragina valstybes nares taip pat didinti skaidrumą naudojant ES lėšas, ypač taikant ypatingos skubos viešuosius pirkimus, nes aštuonios valstybės narės pranešė, kad vis dar to nepadarė; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2016–2020 m. laikotarpiu sukčiavimo atvejų, susijusių su bendra žemės ūkio politika (BŽŪP), daugiausiai aptikta tik keliose valstybėse narėse ir kad tai nebuvo pagrįsta panašiu mokėjimų šioms valstybėms narėms iš BŽŪP biudžeto lygiu; be to, pažymi, kad dauguma sukčiavimu laikomų pažeidimų paramos žemės ūkiui srityje buvo susiję su suklastotų dokumentų naudojimu arba suklastotais pagalbos prašymais ir kad jų skaičius iš esmės nesikeitė; taip pat pastebi, kad, atsižvelgiant į valstybių narių gaunamų mokėjimų apimtis, su kaimo plėtra susijusi biudžeto dalis buvo labiau susijusi su sukčiavimu nei paramos žemės ūkiui dalis, išskyrus rinkos priemones, kalbant apie jas sukčiavimo atvejų buvo daugiau nei kaimo plėtros srityje; pažymi, kad, kalbant apie kaimo plėtrą, dokumentų klastojimas buvo pagrindinė sukčiavimo praktika; pabrėžia, kad reikia atlikti daugiau tyrimų ir imtis tolesnių tinkamų priemonių, kad ES lėšos nebūtų naudojamos su žemės ūkiu susijusiai veiklai tų įmonių, kurios nesilaiko darbo teisės aktų arba pagrindinių darbuotojų teisių, kaip matyti iš žemės ūkio darbuotojų padėties, ypač COVID-19 pandemijos metu; yra susirūpinęs dėl to, kad pranešimai apie sukčiavimą, susijusį su kaimo plėtra 2014–2020 m. laikotarpiu, pradėti teikti vangiai, o tai gali reikšti, kad ES valstybės narės nepakankamai stengiasi nustatyti tuos atvejus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2016–2020 m. laikotarpiu padaugėjo pranešimų apie pažeidimus, susijusius su Sanglaudos fondu, Europos regioninės plėtros fondu, Europos socialiniu fondu ir žuvininkystės fondais 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu; vis dėlto pabrėžia, kad, kalbant apie sukčiavimu nelaikomus pažeidimus, visų fondų, ypač Europos regioninės plėtros fondo, atveju šis padidėjimas buvo ribotas, o tai rodo, kad, palyginti su ankstesniu programavimo laikotarpiu, ypač sumažėjo aptiktų pažeidimų skaičius (ir susijusios finansinės sumos); be to, pažymi, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, atsižvelgiant į įgyvendinimo ciklą, sumažėjo sukčiavimu laikomų ir sukčiavimu nelaikomų pažeidimų, susijusių su Sanglaudos fondu, Europos regioninės plėtros fondu, Europos socialiniu fondu ir žuvininkystės fondais, skaičius; pažymi, kad kai kurios skirtingų programavimo laikotarpių įgyvendinimo taisyklės pasikeitė; |
| --- | --- |

30.

| 31. | laikosi nuomonės, kad įmonės ir organizacijos, kurios į savo nuosavybės struktūras įtraukia lengvatinio apmokestinimo bendroves ir organizacijas, neturėtų naudotis ES lėšomis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtinas visiškas išlaidų apskaitos, ypač susijusios su infrastruktūros darbais, kurie finansuojami tiesiogiai naudojant ES lėšas ar finansines priemones, skaidrumas; ragina Komisiją užtikrinti, kad ES piliečiai galėtų visapusiškai susipažinti su informacija apie bendrai finansuojamus projektus; |
| --- | --- |

32.

ES finansinių interesų apsaugos išorės aspektas

| 33. | mano, kad ES institucijos ir įstaigos turėtų daugiau dėmesio skirti ES nepriklausančiose šalyse naudojamoms lėšoms, siekdamos patikrinti, ar tos lėšos naudojamos laikantis taisyklių ir nevykdant sukčiavimo ar korupcijos, taip pat patvirtinti, ar jos padeda siekti Sąjungos vystymosi ir išorės politikos tikslų; rekomenduoja sustabdyti paramą biudžetui ES nepriklausančiose šalyse, kuriose valdžios institucijos akivaizdžiai nesiima tikrų veiksmų prieš plačiai paplitusią korupciją, kartu užtikrinant, kad pagalba pasiektų civilius gyventojus alternatyviais kanalais; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad iki 2020 m. pabaigos ES išlaidos vystomajam bendradarbiavimui buvo paskirstytos keliems fondams ir kad pagal naująją Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) visos ankstesnės finansavimo galimybės konsoliduojamos į vieną priemonę, kuri yra tiek metinio biudžeto, tiek 2021–2027 m. DFP dalis; atkreipia dėmesį į tai, kad 2021–2027 m. KVTBP iš viso skirta 79,5 mlrd. EUR; rekomenduoja įtraukti kovos su korupcija požiūrį į visas ES išorės veiksmų priemones, įskaitant KVTBP, Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) ir ES patikos fondus; ragina per pasirengimo narystei derybas daugiau dėmesio skirti kovai su korupcija ir kriterijų rinkinio, kuriame būtų nustatyta griežta sąlygų sistema ir daugiausia dėmesio būtų skiriama gebėjimų stiprinimui, pvz., pasitelkiant specializuotas kovos su korupcija įstaigas, nustatymui; |
| --- | --- |

34.

| 35. | apgailestauja, kad, remiantis Europos Audito Rūmų specialiąja ataskaita Nr. 01/2022, 700 mln. EUR finansinė parama teisinei valstybei Vakarų Balkanuose gerinti, kurią 2014–2020 m. suteikė ES, neturėjo didelio poveikio esminėms reformoms; ragina Komisiją siųsti aiškius signalus toms šalims kandidatėms, kuriose priešiška reakcija į teisinės valstybės standartus kelia grėsmę jų stojimui į ES arba jį vilkina; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina į visus ES ir trečiųjų šalių prekybos ir investicijų susitarimus įtraukti griežtą ir privalomą sąlygų sistemą, apimančią skaidrumo nuostatas ir privalomai vykdytinas sąlygas dėl kovos su korupcija; rekomenduoja, kad ES kraštutiniu atveju, jei būtų rimtos korupcinės veiklos, taikytų sankcijas arba sustabdytų susitarimus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina stebėti korupcijos riziką, susijusią su didelio masto statybos ir investiciniais projektais, kuriuos valstybėse narėse vykdo autoritarinės ES nepriklausančios šalys, ypatingą dėmesį skiriant šių projektų skaidrumui, nes tai dažnai kelia susirūpinimą dėl neskaidraus finansavimo ar fiskalinės rizikos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad Parlamentas turėtų visapusiškai dalyvauti panaudojant visas ES Ukrainai teikiamas dotacijas, paskolas ir kitą finansinę pagalbą; |
| --- | --- |

38.

Skaitmeninimas siekiant apsaugoti ES finansinius interesus

| 39. | ragina siekti didesnio skaitmeninimo, panašių duomenų sistemų sąveikumo ir ataskaitų teikimo, stebėsenos ir audito suderinimo visoje ES; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę naudoti dirbtinį intelektą siekiant apsaugoti ES finansinius interesus ir šiuo tikslu dar kartą ragina Komisiją ir valstybes nares suderinti apibrėžtis, kad būtų galima gauti palyginamus duomenis visoje ES; laikosi nuomonės, kad visos ES įstaigos, dirbančios ES finansinių interesų apsaugos srityje, įskaitant OLAF, Europos prokuratūrą, Eurojustą, Europolą ir Europos Audito Rūmus, turėtų turėti tiesioginę ir savalaikę prieigą prie tokių duomenų sistemų kaip ARACHNE ir ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistema (EDES); |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad rizikos vertinimo priemonės ARACHNE naudojimas 2021–2027 m. DFP ir ekonomikos gaivinimo plane „NextGenerationEU“, ypač įgyvendinant EGADP, turėtų būti kuo greičiau privalomas; siūlo nurodyti, kad ARACHNE yra viena iš pagrindinių priemonių, skirtų nacionalinėms kovos su sukčiavimu strategijoms (NKSS), kurias valstybės narės turėtų priimti siekdamos geriau integruoti kovos su sukčiavimu struktūrą; primena Parlamento 2021 m. lapkričio 24 d. (18) rezoliucijoje dėl Finansinio reglamento peržiūros pateiktas pastabas ir dar kartą pakartoja savo primygtinį raginimą Komisijai sukurti ES masto privalomą, integruotą ir sąveikią sistemą, grindžiamą esamomis priemonėmis, pvz., ARACHNE ir EDES, bet jomis neapsiribojant; primena, kad šioje sistemoje turi būti pateikiama informacija apie visus ES bendrai finansuojamus projektus, naudos gavėjus ir tikruosius savininkus, taip pat turi būti sudarytos galimybės apibendrinti visas atskiras sumas, susijusias su tuo pačiu naudos gavėju arba tikruoju savininku; be to, ragina Komisiją įvertinti ir pranešti Parlamentui priežastis, dėl kurių valstybės narės negali visiškai patvirtinti ir naudoti ARACHNE; mano, kad sukūrus sistemą, kuri būtų patogesnė naudoti, nacionalinės institucijos būtų paskatintos ją priimti ir naudoti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primygtinai ragina Komisiją išplėsti EDES taikymo sritį, kad persvarstant Finansinį reglamentą EDES būtų naudojama lėšoms, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas (19); |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją ir toliau teikti valstybėms narėms visą informaciją apie tiesiogines išlaidas, pvz., pasitelkiant Finansinio skaidrumo sistemą, visų pirma pagal EGADP, kuri taip pat padės išvengti dvigubo finansavimo; |
| --- | --- |

42.

Komisijos 2019 m. kovos su sukčiavimu strategija

| 43. | pažymi, kad iki 2021 m. birželio mėn. buvo įgyvendinti du trečdaliai 2019 m. Komisijos kovos su sukčiavimu strategijos veiksmų, o likęs trečdalis buvo įgyvendinamas; ragina Komisiją pranešti apie likusių veiksmų įgyvendinimą; be to, pažymi, kad padaryta didelė pažanga įgyvendinant keletą veiksmų, kuriais siekiama pagerinti Komisijos tarnybų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą bei sukurti Komisijoje veiksmingesnę kovos su sukčiavimu priežiūros sistemą; pažymi, kad tolesnių veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į OLAF rekomendacijas, stebėsena 2020 m. buvo veiksmingesnė, atsižvelgiant į maždaug 1 400 finansinių rekomendacijų, pateiktų nuo 2012 m. sausio mėn. iki 2019 m. birželio mėn.; |
| --- | --- |

43.

| 44. | žino, kad 2019 m. priimtoje naujoje Komisijos kovos su sukčiavimu strategijoje (KKSS) prašoma atlikti išsamesnę strateginę su sukčiavimu susijusių duomenų analizę ir nustatyti tinkamus ir patikimus rodiklius, kad būtų galima sėkmingai kovoti su sukčiavimu; primena Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 01/2019 „Kova su sukčiavimu naudojant ES lėšas. Reikalingi veiksmai“ išvadas, kuriose nurodoma, kad Komisijai trūksta išsamių ir palyginamų duomenų apie aptikto sukčiavimo ES išlaidų srityje lygį; |
| --- | --- |

44.

| 45. | apgailestauja, kad pirmaisiais KKSS įgyvendinimo metais valstybėms narėms buvo teikiama mažai paramos, kaip per diskusijas Taryboje nurodė ir kai kurios delegacijos; pakartoja, jog išsamūs ir palyginami duomenys apie sukčiavimo mastą, pobūdį ir priežastis yra labai svarbūs, kad OLAF ir operatyvinę veiklą pradėjusios Europos prokuratūros tyrimai būtų dar naudingesni; primena, kad valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė valdyti maždaug 80 proc. išlaidų biudžeto ir gauti beveik visas pajamas; todėl atkreipia dėmesį į svarbų valstybių narių vaidmenį apsaugant ES finansinius interesus, kai pagrindinį vaidmenį atlieka NKSS, kurių sudarymui turėtų būti teikiama pirmenybė visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad sistema, kuria naudodamosi institucijos galėtų keistis informacija, sudarytų galimybę atlikti sandorių tarp dviejų ar daugiau valstybių narių apskaitos įrašų kryžminę patikrą siekiant išvengti tarpvalstybinio sukčiavimo, susijusio su struktūriniais ir investicijų fondais, ir taip užtikrinti kompleksinį ir visa apimantį požiūrį į valstybių narių finansinių interesų apsaugą; |
| --- | --- |

46.

Valstybių narių lygmuo: nacionalinės kovos su sukčiavimu strategijos (NKSS) ir kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybos (KSKT)

| 47. | su susirūpinimu pažymi, kad iki 2020 m. pabaigos tik 14 valstybių narių pranešė, kad priėmė NKSS (palyginti su 10 valstybių narių 2019 m.), o kitos penkios valstybės narės rengiasi priimti ar parengti NKSS; vis dėlto nurodo, kad šių strategijų taikymo sritys ir išsamumas skiriasi ir kad kai kurias iš jų reikia atnaujinti; taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad aštuonios valstybės narės dar nepradėjo savo NKSS sudarymo proceso; ragina daugiau valstybių narių priimti NKSS ir pranešti apie tai Komisijai; ragina Komisiją teikti konkrečią paramą ir konsultacijas valstybėms narėms, t. y. parengiant NKSS sudarymo gaires ir teikiant konsultavimo paslaugas dėl KSKT steigimo ir veikimo, ir pakartoja savo raginimą atlikti priimtų NKSS ir priežasčių, dėl kurių kai kurios valstybės narės nepriima NKSS, analizę; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia geriau koordinuojamų, holistinių kovos su sukčiavimu veiksmų valstybėse narėse ir NKSS atnaujinimo svarbą, kad būtų galima reaguoti į naują riziką, kurią kelia padidėjusios ES lėšų sumos, įskaitant naują 2021–2027 m. DFP ir priemonę „NextGenerationEU“, ir COVID-19 pandemija; ragina Komisiją įvertinti priimtas NKSS, išnagrinėti, kodėl valstybės narės atsilieka jas priimdamos, ir paskatinti likusias valstybes nares daryti pažangą jas priimant; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena, kad KSKT turėtų sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingam bendradarbiavimui ir keitimuisi informacija su OLAF; vis dėlto apgailestauja, kad tik kai kurios valstybės narės veiksmingai koordinuoja kovą su ES finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu ir korupcija; |
| --- | --- |

49.

| 50. | gerai vertina OLAF dėl jos neįkainojamo indėlio į ES finansinių interesų apsaugą; pabrėžia, kad OLAF nuolat trūksta darbuotojų ir finansinių išteklių; |
| --- | --- |

50.

OLAF ir Europos prokuratūra

| 51. | palankiai vertina 2020 m. gruodžio mėn. priimtą ir 2021 m. sausio 17 d. įsigaliojusį persvarstytą OLAF reglamentą, kuriuo sustiprinamos tyrimo priemonės, skirtos kovai su ES biudžetui kenkiančiu sukčiavimu, nustatant aiškesnes taisykles ir reglamentuojant Europos prokuratūros ir OLAF bendradarbiavimą; atkreipia dėmesį į 2020 m. birželio mėn. įvykdytą OLAF vidinę reorganizaciją; prašo Europos prokuratūros ir OLAF vengti bet kokio veiklos dubliavimosi ir proceso vėlavimo; laikosi nuomonės, kad OLAF ir Europos prokuratūra turėtų papildyti viena kitos darbą ir savo tyrimus sutelkti į tas sritis, kuriose kita institucija neturi kompetencijos; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, jog svarbu, kad OLAF, atlikdama tyrimus, taikytų aukščiausius standartus ir visapusiškai laikytųsi visų teisinės valstybės reikalavimų; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palankiai vertina tai, kad persvarstyto OLAF reglamento 9 straipsnio a punkte numatytas procesinių garantijų kontrolierius, atsakingas už OLAF procesinių garantijų laikymosi stebėseną ir susijusių asmenų skundų nagrinėjimą; pažymi, kad procesinių garantijų kontrolierius dar nepaskirtas; yra labai susirūpinęs dėl asmenų, susijusių su OLAF tyrimais, skundų, kad buvo pažeistos jų teisės ir dėl to jie nesugebėjo apsiginti nuo jiems pareikštų kaltinimų; ragina OLAF ir procesinių garantijų kontrolierių užtikrinti, kad būtų visapusiškai gerbiamos susijusių asmenų procesinės teisės; |
| --- | --- |

53.

| 54. | yra susirūpinęs dėl to, kad bylose, kurias valstybėms narėms perdavė OLAF, kaltinimų lygis sumažėjo nuo 53 proc. 2007–2014 m. laikotarpiu iki 37 proc. 2016–2020 m. laikotarpiu; ragina valstybių narių valdžios institucijas glaudžiai bendradarbiauti su OLAF ir atidžiai išnagrinėti perduotas tyrimų ataskaitas ir teismines rekomendacijas, taip pat pradėti baudžiamąsias bylas, kai to reikia siekiant užtikrinti, kad būtų susigrąžintos netinkamai panaudotos ES lėšos; ragina OLAF peržiūrėti savo ankstesnę žemo kaltinimų lygio priežasčių analizę ir vadovautis Priežiūros komiteto nuomonėje Nr. 1/2021 pateiktomis rekomendacijomis, pvz., peržiūrėti dabartinę stebėsenos procedūrų sistemą ir ankstesniu etapu bendradarbiauti su nacionalinėmis teisminėmis institucijomis; ragina OLAF reguliariai imtis tolesnių veiksmų, susijusių su teisminėmis rekomendacijomis, ir į savo metinę ataskaitą įtraukti duomenis apie jas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad OLAF taip pat turėtų imtis tolesnių veiksmų dėl savo finansinių rekomendacijų, kad jas būtų galima palyginti su Komisijos procedūrų pabaigoje susigrąžintomis sumomis ir prisidėti prie bendros lėšų atgavimo stebėsenos; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pažymi, jog OLAF įdiegė programą „Hercule III“, kad iki 2020 m. sustiprintų nacionalinių ir regioninių kovos su sukčiavimu institucijų veiklos pajėgumus mokymo veiklos ir IT paramos srityje; pažymi, kad programos „Hercule III“ vertinimas buvo baigtas 2021 m. pabaigoje ir kad padaryta išvada, jog programa buvo labai svarbi ir veiksminga apsaugant ES finansinius interesus, nes buvo sėkmingai pasiekti bendrieji, konkretūs ir veiklos tikslai; pažymi, kad 2021–2027 m. DFP laikotarpiu programą „Hercule III“ pakeitė ES kovos su sukčiavimu programa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pripažįsta OLAF tyrimų konfidencialumo principą; vis dėlto laikosi nuomonės, kad esama visa apimančio viešojo intereso ir kad ES piliečiai taip pat turi teisę susipažinti su ataskaitomis ir rekomendacijomis, susijusiomis su užbaigtais OLAF tyrimais ir nacionalinėmis tolesnių veiksmų procedūromis, kaip pripažino ESTT byloje T-517/19; todėl prašo OLAF sukurti mechanizmą, pagal kurį būtų skelbiamos ataskaitos ir rekomendacijos, dėl kurių nebėra jokių teisėtų priežasčių išlaikyti konfidencialumo principą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkreipia dėmesį į 2021 m. rugsėjo 3 d. pasirašytą darbo susitarimą dėl Europos prokuratūros ir Europos Audito Rūmų bendradarbiavimo santykių pagrindų; be to, atkreipia dėmesį į 2019 m. OLAF ir Europos Audito Rūmų pasirašytus administracinius susitarimus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. birželio 1 d. pradėjo veikti Europos prokuratūra; palankiai vertina jos pirmąją metinę ataskaitą; palankiai vertina tai, kad nuo veiklos pradžios Europos prokuratūra pradėjo 576 tyrimus ir kad ji paprašė areštuoti iš viso 154,3 mln. EUR, iš kurių 147 mln. EUR buvo konfiskuota; yra susirūpinęs dėl Europos prokuratūros skaičiavimų, kad bendra sukčiavimo ir korupcijos padaryta žala siekia 5,4 mlrd. EUR; labai apgailestauja, kad penkios valstybės narės – Lenkija, Vengrija (dvi didžiausios ES lėšų gavėjos), Švedija, Danija ir Airija – nedalyvauja Europos prokuratūros veikloje; ragina šias valstybes nares kuo greičiau prisijungti prie Europos prokuratūros; yra susirūpinęs dėl to, kad Lenkija atsisako bet kokio bendradarbiavimo su Europos prokuratūra, nors pagal tyrimų, susijusių su jos piliečiais, skaičių ji yra pirmoje vietoje iš visų nedalyvaujančių šalių; primygtinai ragina nedalyvaujančias valstybes nares pasirašyti bendradarbiavimo susitarimus su Europos prokuratūra; mano, kad tai, jog valstybės narės nebendradarbiauja su Europos prokuratūra, turi tiesioginį poveikį ES finansinių interesų apsaugai; ragina Komisiją skatinti dalyvavimą Europos prokuratūros veikloje taikant teigiamas priemones; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palankiai vertina bendras OLAF ir Europolo pastangas įvertinti EGADP kylančias grėsmes ir jos spragas; palankiai vertina 2020 m. spalio 9 d. įsigaliojusį OLAF ir Europolo darbo tvarkos susitarimą ir 2021 m. sausio 19 d. įsigaliojusį Europolo ir Europos prokuratūros susitarimą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia Europos prokuratūros vaidmenį naujoje kovos su sukčiavimu infrastruktūroje; be to, atkreipia dėmesį į darbo tvarkos susitarimą, dėl kurio 2020 m. susitarė ir kurį 2021 m. liepos mėn. pasirašė Europos prokuratūra ir OLAF, ypač dėl keitimosi informacija, bylų valdymo ir operatyvinio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pažymi, kad 2020 m. liepos mėn. Taryba paskyrė 22 Europos prokurorus; primena, kad Europos prokuratūra turi bendradarbiauti su nacionalinėmis teisėsaugos institucijomis ir kad ji vykdo prokuroro funkciją dalyvaujančių valstybių narių kompetentinguose teismuose, kartu glaudžiai bendradarbiaudama su ES agentūromis ir įstaigomis, pvz., Eurojustu, Europolu ir OLAF; pažymi, kad ši unikali pozicija sukurta tam, kad Europos prokuratūra galėtų remtis esama patirtimi ir geriausia praktika nacionaliniu ir ES lygmenimis; tikisi, kad Komisija, remdamasi savo darbo krūvio patirtimi, tinkamai apsvarstys Europos prokuratūros atliktą pakartotinį savo darbuotojų poreikių vertinimą ir atliks reikiamus finansinius patikslinimus, kad būtų užtikrintas jos veiklos efektyvumas ir veiksmingumas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atkreipia dėmesį į Europos vyriausiojo prokuroro pateiktas pastabas ir svarstymus dėl būtinybės iš dalies pakeisti Europos prokuratūros reglamentą; ragina Komisiją pradėti diskusiją su Europos prokuratūra siekiant nustatyti, kokių patobulinimų reikia siekiant padidinti jos veiklos efektyvumą; prašo Komisijos pateikti ataskaitą Parlamentui pagal Europos prokuratūros reglamento 119 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad reikia įsteigti ES aplinkos prokuroro pareigybę išplečiant Europos prokuratūros įgaliojimus pagal SESV 86 straipsnio 4 dalį siekiant pagerinti ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, kovoti su sunkiais tarpvalstybinio pobūdžio nusikaltimais aplinkai ir apsaugoti ES biudžetą; primygtinai reikalauja, kad būtų padidintas Europos prokuratūros biudžetas ir personalas siekiant užtikrinti jos pajėgumus veiksmingai atlikti savo vaidmenį visose kompetencijos srityse; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atkreipia dėmesį į KSKT vaidmenį valstybių narių lygmeniu koordinuojant teisėkūros, administracines ir tyrimo pareigas ir veiklą, susijusią su ES finansinių interesų apsauga, taip pat užtikrinant bendradarbiavimą su OLAF; |
| --- | --- |

65.

| 66. | palankiai vertina Europolo pradėtą operaciją „Sentinel“, kurios tikslas – daugiausia dėmesio skirti aktyviam dalijimuisi žvalgybos informacija, keitimuisi informacija ir paramai operacijų, skirtų kovai su sukčiavimu ES ekonomikos gaivinimui po COVID-19 skirtomis lėšomis, koordinavimui, nes šia operacija siekiama aptikti nacionalinėms paskirstymo sistemoms būdingas silpnąsias vietas, nustatyti naudojamas prieš lėšų paskirstymo sistemą nukreiptas sukčiavimo schemas ir remti prioritetinius svarbius didelės vertės tikslų tyrimus; palankiai vertina Europos prokuratūros, OLAF ir 21 ES valstybės narės dalyvavimą; yra susirūpinęs dėl to, kad valstybės narės, kurios yra pagrindinės sanglaudos fondų paramos gavėjos, be kita ko, Lenkija, Vengrija ir Bulgarija, nedalyvauja operacijoje; ragina visas valstybes nares kuo greičiau prisijungti prie šios operacijos; be to, ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti tarpusavyje ir su ES įstaigomis, kad būtų galima imtis veiksmų kovojant su sukčiavimu, vienu metu susijusiu su keliomis šalimis; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina OLAF, Europos prokuratūrą, Europolą, pagal nacionalinės teisės aktus paskirtas KSKT ir kitas atsakingas ES ir nacionalines agentūras toliau stiprinti keitimąsi informacija, teikti abipusę paramą ir užtikrinti savo operatyvinės veiklos papildomumą, kaip susitarta nustatytuose darbo tvarkos susitarimuose ir reglamentuose; pabrėžia, kad esama sudėtinga kovos su sukčiavimu struktūra reikalauja glaudaus įvairių subjektų bendradarbiavimo tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu; pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią sukčiavimui, korupcijai ir kitai neteisėtai veiklai ir su jais kovoti, įskaitant glaudesnį bendradarbiavimą su nacionalinėmis valdžios institucijomis tarp valstybių narių ir ES lygmeniu; |
| --- | --- |

67.

Teisinė valstybė ir kova su korupcija

| 68. | palankiai vertina tai, kad priimtas Reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo; pakartoja, kad jis įsigaliojo 2021 m. sausio 1 d. ir todėl nuo to laiko taikomas; palankiai vertina 2022 m. vasario 16 d. ESTT sprendimus dėl Vengrijos ir Lenkijos ieškinių dėl sąlygų mechanizmo ir jo išvadas, kuriomis patvirtinama, kad ES iš tiesų turi kompetenciją teisinės valstybės srityje valstybėse narėse ir kad teisinės valstybės sąlygų mechanizmas visiškai atitinka ES teisę; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mano, kad atėjo laikas Komisijai atlikti savo, kaip Sutarčių sergėtojos, pareigas ir kovoti su tebesitęsiančiais teisinės valstybės principų pažeidimais keliose valstybėse narėse, ypač Lenkijoje ir Vengrijoje, atsižvelgiant į tai, kad šie pažeidimai kelia didelį pavojų Sąjungos finansiniams interesams, nes šių principų laikymasis yra būtina sąlyga apskritai patikimam finansų valdymui ir veiksmingam bei efektyviam ES lėšų valdymui užtikrinti; palankiai vertina tai, kad Komisija paskelbė, jog ji taikys teisinės valstybės sąlygų mechanizmą, išsiųsdama rašytinį pranešimą Vengrijai pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 6 straipsnio 1 dalį; laikosi nuomonės, kad teisinės valstybės principas yra visuotinė sąvoka ir kad Komisija turėtų apsvarstyti galimybę teisinės valstybės sąlygų mechanizmą taikyti be išimties visoms valstybėms narėms, nesilaikančioms teisinės valstybės principo; įspėja, kad vėlavimas jau gali turėti neigiamą poveikį ES finansiniams interesams ir teisinės valstybės padėčiai kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina Komisiją atsižvelgti į Parlamento rezoliucijas dėl Lenkijos ir Vengrijos vyriausybių vykdomų teisinės valstybės principo pažeidimų; ragina šias vyriausybes visapusiškai bendradarbiauti su Komisija ir įgyvendinti sąlygas, būtinas lėšų skyrimui; mano, kad, jei šios valstybės narės nesilaiko šių sąlygų, Komisija turėtų laikinai tiesiogiai valdyti ES lėšas pasitelkdama vietos valdžią ir pilietinės bendruomenės organizacijas; |
| --- | --- |

70.

| 71. | primena, kad teisinės valstybės principo ir ES sutarties 2 straipsnio laikymasis yra būtinos sąlygos norint gauti lėšas, kad teisinės valstybės sąlygų mechanizmas yra visapusiškai taikomas EGADP ir kad pagal EGADP neturėtų būti finansuojamos jokios priemonės, prieštaraujančios ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintoms ES vertybėms; |
| --- | --- |

71.

| 72. | primygtinai reikalauja, kad pagal EGADP Lenkijai nebūtų išmokamos lėšos tol, kol ji visapusiškai neįgyvendins visų aktualių ESTT ir Europos žmogaus teisių teismo sprendimų ir kol jos nacionalinės valdžios institucijos nepripažins ES teisės viršenybės; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primygtinai ragina Komisiją, siekiant didesnio skaidrumo, užtikrinti, kad Parlamentas gautų visą informaciją apie visas Komisijos ir nacionalinių valdžios institucijų derybas, ir nedelsiant informuoti Parlamentą apie visus susijusius pokyčius; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina Komisiją naudotis visomis turimomis priemonėmis siekiant užtikrinti atitiktį ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintoms vertybėms ir ES teisės viršenybę; pabrėžia, kad Komisija ir Taryba yra politiškai atskaitingos Parlamentui dėl savo veiksmų; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pripažįsta visas pastangas, kurias ypač deda Ukrainos kaimynės valstybės narės priimdamos nuo karo bėgančius žmones; mano, kad ES yra įsipareigojusi padėti valstybėms narėms pakelti šią išskirtinę naštą; tačiau primena, kad lėšos negali būti mokamos, jei valstybė narė atsisako laikytis ESTT sprendimų ir pripažinti ES teisės viršenybę; pabrėžia, kad Parlamentas turi būti visapusiškai informuojamas apie visas šiais tikslais skirtas lėšas ir ES lėšų panaudojimą Ukrainos pabėgėliams skirtai pagalbai lėšas gaunančiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pripažįsta metinės teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos svarbą ir tai, kad kova su korupcija yra neatsiejama ataskaitos dalis; vis dėlto mano, kad ta ataskaita negali pakeisti kovos su korupcija ataskaitos; palankiai vertina Komisijos ketinimą teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje pateikti konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms; laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų apsvarstyti galimybę nustatyti korupcijos indeksą, grindžiamą griežtais ir lengvai taikomais kriterijais, ir turėtų atsižvelgti į valstybių narių kovos su korupcija rezultatus ir savo išvadas įtraukti į teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos skyrių, skirtą kovai su korupcija; |
| --- | --- |

76.

| 77. | yra labai susirūpinęs dėl 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje pateikiamų išvadų, kuriose pabrėžiamas susirūpinimas dėl korupcijos bylų, įskaitant aukšto lygio bylas keliose valstybėse narėse, tyrimo, baudžiamojo persekiojimo ir sprendimų priėmimo veiksmingumo; primygtinai ragina sistemingai vykdyti aukšto lygio korupcijos baudžiamąjį persekiojimą; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atkreipia dėmesį į žalingą korupcijos poveikį piliečių teisėms; todėl pakartoja savo rekomendaciją, kad ES turėtų tapti Kovos su korupcija valstybių grupės nare, atsižvelgiant į specifinį ES, jos institucijų ir ES teisės pobūdį; ragina Komisiją pateikti galimą narystės planą pagal SESV 83 straipsnį ir kartu SESV 218 straipsnį; be to, pakartoja savo raginimą Komisijai pateikti ES institucijoms skirto korupcijos vidaus vertinimo mechanizmo sukūrimo planą; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina Komisiją numatyti tinkamą teisinę tiriamosios žurnalistikos žurnalistų apsaugą, panašią į informatoriams taikomą apsaugą; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pripažįsta esminį žiniasklaidos pliuralizmo ir žurnalistų vaidmenį ginant Sąjungos finansinius interesus atskleidžiant sukčiavimą ir korupciją; ragina valstybes nares užtikrinti jų ir jų šaltinių apsaugą; ragina skubiai priimti ir įgyvendinti Direktyvą dėl strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo (kovos su SLAPP direktyvą); ragina Komisiją ir valstybes nares kovoti su bet kokiu neteisėtu šnipinėjimo ir įsilaužimo programų, kaip antai „Pegasus“ arba „Predator“, naudojimu; mano, kad skaidrumas yra geriausias kovos su sukčiavimu ir korupcija būdas; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pabrėžia, kad reikia numatyti, jog tiesioginės ir netiesioginės paskolos būtų suteikiamos tik paskelbus kiekvienos šalies mokesčių ir apskaitos duomenis ir tik naudos gavėjams ir finansiniams tarpininkams, kurie dalyvauja finansavimo procedūrose, pateikus duomenis apie tikrąją nuosavybę; |
| --- | --- |

81.

| 82. | mano, kad lėšos turėtų būti grąžintos, kai tik įrodomas korupcijos ar sukčiavimo atvejis; |
| --- | --- |

82.

ES kovos su sukčiavimu struktūra ir Komisijos metinės ataskaitos

| 83. | mano, kad priėmus ekonomikos gaivinimo planą „NextGenerationEU“ prasidėjo naujas ES finansavimo etapas ir kad dėl to ES kovos su sukčiavimu struktūrai kyla papildomų iššūkių; todėl tvirtai laikosi nuomonės, kad reikia toliau stiprinti kovos su sukčiavimu struktūrą; pabrėžia, kad OLAF, Europos prokuratūrai, Europolui ir Eurojustui trūksta darbuotojų ir finansinių išteklių; pažymi, kad dėl Rusijos invazijos į Ukrainą Europolui ir Eurojustui tenka ypač didelė našta, atsižvelgiant į jų naujai patvirtintus įgaliojimus ir ES masto operacijas, nukreiptas prieš nusikalstamu būdu įgytą turtą; primena Komisijai ir Tarybai, kad kiekvienas stebėsenos ir tyrimo tikslais išleistas euras grįžta į ES biudžetą; |
| --- | --- |

83.

| 84. | palankiai vertina bendrą Europolo ir Italijos vadovaujamą iniciatyvą „Next Generation EU“ – Teisėsaugos forumas (NGEU-LEF), kurioje dalyvauja Europolas, Europos prokuratūra, OLAF, Eurojustas, ES teisėsaugos mokymo agentūra ir valstybės narės, siekiant nustatyti bendrus tolesnius veiksmus, kad būtų užkirstas kelias priemonės „NextGenerationEU“ lėšoms ir ES finansiniams interesams kylančioms grėsmėms ir su jomis kovojama; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pritaria Komisijos raginimui parengti Europos viziją bendradarbiaujant ES įstaigoms ir nacionalinėms valdžios institucijoms ir koordinuojant jų veiksmus; mano, kad reikalingas labiau struktūrizuotas holistinis požiūris siekiant išvengti dubliavimosi, dalytis informacija ir ja keistis, taip pat skatinti kelių esamų kovos su sukčiavimu struktūros lygmenų integraciją ir pasiekti didesnį rezultatą nei jos sudedamųjų dalių suma; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ragina Komisiją išnagrinėti naujas galimybes, kaip paversti FIA ataskaitą išsamia analize, palyginama su kitomis metinėmis ataskaitomis bei kitais informacijos šaltiniais, skatinant ir stiprinant Europolo, Eurojusto ir Europos prokuratūros dialogą, taip pat nustatant tendencijas sukčiavimu laikomų ir sukčiavimu nelaikomų pažeidimų srityje, įvertinant trūkumus ir gaunant naudingos patirties, kad visi suinteresuotieji subjektai galėtų veiksmingiau imtis apsaugos nuo sukčiavimo priemonių; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pažymi, kad reikia parengti specialią metinę Komisijos ataskaitą dėl bendros kovos su sukčiavimu infrastruktūros analizės ir padėties, kurioje, be kita ko, būtų įvertintas ES subjektų sąveikumo lygis kovojant su sukčiavimu ir nagrinėjamos galimos sąsajos su Europos semestru ir šalių ataskaitomis, kovos su korupcija ataskaita ir teisinės valstybės sąlygų mechanizmo taikymu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pabrėžia, jog siekiant veiksmingai kovoti su korupcija, kad būtų išvengta neteisėtos lobistinės veiklos ir „sukamųjų durų“ reiškinio atvejų, ir apsaugoti ES finansinius interesus, Komisija turėtų laikytis holistinio, aiškaus, sistemingo ir nuoseklaus požiūrio ir parengti geresnes taisykles dėl skaidrumo, nesuderinamumo ir interesų konfliktų, taip pat stiprinti vidaus kontrolės mechanizmus; pabrėžia, kad didesnis ES ir nacionalinio finansavimo gavėjų skaidrumas taip pat bus svarbus siekiant prisitaikyti prie naujų sudėtingų tarptautinių aplinkybių; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pakartoja, kad FIA ataskaitos prieduose pateikta nepakankamai nuodugni interesų konfliktų atvejų analizė; ragina Komisiją atlikti tokią valstybėms narėms naudos suteiksiančią analizę pagal Finansinio reglamento 61 straipsnį ir 2021 m. balandžio 7 d. paskelbtą pranešimą „Interesų konfliktų vengimo ir valdymo pagal Finansinį reglamentą gairės“; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  OLAF, 21-oji Europos kovos su sukčiavimu tarnybos ataskaita, 2020 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d., 2020 m.

(2)  OLAF Priežiūros komitetas, 2020 m. metinė ataskaita, 2021 m. liepos mėn.

(3)  OL L 248, 2013 9 18, p. 1.

(4)  OL L 437, 2020 12 28, p. 49.

(5)  OL L 305, 2019 11 26, p. 17.

(6)  OL L 198, 2017 7 28, p. 29.

(7)  OL L 283, 2017 10 31, p. 1.

(8)  OL L 274, 2019 10 28, p. 1.

(9)  OL L 424, 2020 12 15, p. 1.

(10)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1.

(11)  OL L 84, 2014 3 20, p. 6.

(12)  OL L 172, 2021 5 17, p. 110.

(13)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0042.

(14)  Generalinio advokato P. Pikamäe išvada, pateikta 2021 m. rugsėjo 9 d. byloje C-213/19 Europos Komisija prieš Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę, EU:C:2021:724.

(15)  2022 m. kovo 8 d. sprendimas byloje C-213/19 Europos Komisija prieš Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę, EU:C:2021:724.

(16)  2021 m. rugsėjo 1 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-517/19 Andrea Homoki prieš Europos Komisiją, EU:T:2021:529.

(17)  2021 m. balandžio 14 d. Komisijos komunikatas „2021–2025 m. ES kovos su organizuotu nusikalstamumu strategija“ (COM(2021)0170).

(18)  OL C 224, 2022 6 8, p. 37.

(19)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/250 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/250

---

P9_TA(2022)0301

Geresnis reglamentavimas: bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija „Geresnis reglamentavimas: bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus“ (2021/2166(INI))

(2023/C 47/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES Sutartis) 5 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES Sutartis) 5 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Geresnis reglamentavimas: bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus“ (COM(2021)0219), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Geresnis reglamentavimas: bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus“ (COM(2021)0219),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl Geresnio reglamentavimo gairių (SWD(2021)0305), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl Geresnio reglamentavimo gairių (SWD(2021)0305),

| — | atsižvelgdamas į vystomojo bendradarbiavimo tikslus, nurodytus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vystomojo bendradarbiavimo tikslus, nurodytus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnyje,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos komunikatą „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“ (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos komunikatą „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“ (COM(2021)0350),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl naujos Europos pramonės strategijos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl naujos Europos pramonės strategijos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. priimtą geresnio reglamentavimo priemonių rinkinį, kuriuo papildomos tuo pačiu laiku priimtos Geresnio reglamentavimo gairės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. priimtą geresnio reglamentavimo priemonių rinkinį, kuriuo papildomos tuo pačiu laiku priimtos Geresnio reglamentavimo gairės,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 16 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros ir į naujausią jo versiją – 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 16 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros ir į naujausią jo versiją – 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Komisijos komunikatą „ES strategija dėl vaiko teisių“ (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Komisijos komunikatą „ES strategija dėl vaiko teisių“ (COM(2021)0142),

| — | atsižvelgdamas į Europos regionų komiteto nuomonę „Geresnis reglamentavimas: bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus“ (CDR 4071/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos regionų komiteto nuomonę „Geresnis reglamentavimas: bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus“ (CDR 4071/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 10 d. ataskaitą, kurioje pateikiamos Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės išvados, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 10 d. ataskaitą, kurioje pateikiamos Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės išvados,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją „Europos Sąjungos reglamentavimo kokybė, subsidiarumas ir proporcingumas. Ataskaita dėl geresnės teisėkūros 2017, 2018 ir 2019 m.“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją „Europos Sąjungos reglamentavimo kokybė, subsidiarumas ir proporcingumas. Ataskaita dėl geresnės teisėkūros 2017, 2018 ir 2019 m.“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl Parlamento iniciatyvos teisės (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl Parlamento iniciatyvos teisės (4),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 12 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 16/2018 „ES teisės aktų ex post peržiūra: tinkamai nustatyta, tačiau neišbaigta sistema“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 12 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 16/2018 „ES teisės aktų ex post peržiūra: tinkamai nustatyta, tačiau neišbaigta sistema“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl atviros, veiksmingos ir nepriklausomos Europos Sąjungos administracijos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl atviros, veiksmingos ir nepriklausomos Europos Sąjungos administracijos (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl naujos Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtos strategijos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl naujos Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtos strategijos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso, kurioje palankiai vertinamas Komisijos įsipareigojimas užtikrinti, kad visais ES veiksmais ES būtų padedama siekti tvarios ateities ir teisingos pertvarkos ir atitinkamai atnaujinti geresnio reglamentavimo gaires, ir, be kita ko, reikalaujama, kad principas „pirmiausia – tvarumas“ būtų įtrauktas į ES ir jos valstybių narių geresnio reglamentavimo darbotvarkes (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso, kurioje palankiai vertinamas Komisijos įsipareigojimas užtikrinti, kad visais ES veiksmais ES būtų padedama siekti tvarios ateities ir teisingos pertvarkos ir atitinkamai atnaujinti geresnio reglamentavimo gaires, ir, be kita ko, reikalaujama, kad principas „pirmiausia – tvarumas“ būtų įtrauktas į ES ir jos valstybių narių geresnio reglamentavimo darbotvarkes (7),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininkės U. von der Leyen 2019 m. liepos 16 d. kalbą (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininkės U. von der Leyen 2019 m. liepos 16 d. kalbą (8),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 7 d. plenarinio posėdžio diskusijas tema „MVĮ Sąjungos padėtis. Geresnio reglamentavimo darbotvarkės įgyvendinimas ir administracinės naštos mažinimo tikslas“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 7 d. plenarinio posėdžio diskusijas tema „MVĮ Sąjungos padėtis. Geresnio reglamentavimo darbotvarkės įgyvendinimas ir administracinės naštos mažinimo tikslas“ (9),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto bei Peticijų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto bei Peticijų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0167/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0167/2022),

| A. | kadangi geresnė teisėkūra yra bendras visų ES institucijų tikslas, kurio turėtų būti siekiama stiprinant skaidrumą, atskaitomybę bei institucijų, valstybių narių, piliečių ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą ir užtikrinant visapusišką pagarbą visoms pagrindinėms europietiškoms vertybėms, įskaitant demokratiją, teisinės valstybės principą ir žmogaus teises; kadangi skaidrumas, sąžiningumas ir atskaitomybė taip pat yra demokratijos, kuri grindžiama teisinės valstybės principu, prielaidos; kadangi norint, kad Europos Sąjungos teisės aktai piliečiams ir suinteresuotiesiems subjektams teiktų realios naudos, jie turėtų atitikti paskirtį, būti proporcingi, skaidrūs ir išsamūs; kadangi geresnis reglamentavimas padeda užtikrinti, kad, atsižvelgiant į spartesnį technologinių, visuomeninių ir aplinkos pokyčių tempą, ES politika ir teisės aktai būtų orientuoti į ateitį; kadangi dėl to bus vis svarbiau pasiūlymus dėl reglamentavimo priemonių grįsti įrodymais, paremtais tinkamiausio vertinimo rezultatais bei patikimais recenzuotais moksliniais įrodymais, taip pat paisyti atsargumo principo; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją skaidriai tvarkyti faktinius duomenis ir užtikrinti, kad jie būtų randami, prieinami, sąveikūs ir pakartotinai panaudojami; pabrėžia, kad kokybiška teisėkūra negali būti redukuota iki kiekybinių tikslų vien tik siekiant trumpuoju laikotarpiu sumažinti naštą ir išlaidas, bet ji turėtų būti naudinga visiems kaip ilgalaikė investicija į bendrą mūsų visuomenių gerovę ir mūsų ateitį; |
| --- | --- |

A.

kadangi geresnė teisėkūra yra bendras visų ES institucijų tikslas, kurio turėtų būti siekiama stiprinant skaidrumą, atskaitomybę bei institucijų, valstybių narių, piliečių ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą ir užtikrinant visapusišką pagarbą visoms pagrindinėms europietiškoms vertybėms, įskaitant demokratiją, teisinės valstybės principą ir žmogaus teises; kadangi skaidrumas, sąžiningumas ir atskaitomybė taip pat yra demokratijos, kuri grindžiama teisinės valstybės principu, prielaidos; kadangi norint, kad Europos Sąjungos teisės aktai piliečiams ir suinteresuotiesiems subjektams teiktų realios naudos, jie turėtų atitikti paskirtį, būti proporcingi, skaidrūs ir išsamūs; kadangi geresnis reglamentavimas padeda užtikrinti, kad, atsižvelgiant į spartesnį technologinių, visuomeninių ir aplinkos pokyčių tempą, ES politika ir teisės aktai būtų orientuoti į ateitį; kadangi dėl to bus vis svarbiau pasiūlymus dėl reglamentavimo priemonių grįsti įrodymais, paremtais tinkamiausio vertinimo rezultatais bei patikimais recenzuotais moksliniais įrodymais, taip pat paisyti atsargumo principo; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją skaidriai tvarkyti faktinius duomenis ir užtikrinti, kad jie būtų randami, prieinami, sąveikūs ir pakartotinai panaudojami; pabrėžia, kad kokybiška teisėkūra negali būti redukuota iki kiekybinių tikslų vien tik siekiant trumpuoju laikotarpiu sumažinti naštą ir išlaidas, bet ji turėtų būti naudinga visiems kaip ilgalaikė investicija į bendrą mūsų visuomenių gerovę ir mūsų ateitį;

| B. | kadangi Komisija turėtų visapusiškai laikytis Europos klimato teisės akto (10) 6 straipsnio 4 dalies nuostatų, kuriose nustatyta, kad bet kokie priemonių projektai ir pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų turi derėti su Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo įgyvendinimu iki 2050 metų; kadangi šiuo tikslu Komisija turi įvertinti visų priemonių projektų arba pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, įskaitant pasiūlymus dėl biudžeto, suderinamumą su poveikio klimatui neutralumo tikslais ir tai, ar jais užtikrinama pažanga prisitaikymo prie klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija turėtų visapusiškai laikytis Europos klimato teisės akto (10) 6 straipsnio 4 dalies nuostatų, kuriose nustatyta, kad bet kokie priemonių projektai ir pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų turi derėti su Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo įgyvendinimu iki 2050 metų; kadangi šiuo tikslu Komisija turi įvertinti visų priemonių projektų arba pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, įskaitant pasiūlymus dėl biudžeto, suderinamumą su poveikio klimatui neutralumo tikslais ir tai, ar jais užtikrinama pažanga prisitaikymo prie klimato kaitos srityje;

| C. | kadangi, nepaisant to, kad Europos klimato teisės aktas įsigaliojo 2021 m. liepos mėn., naujos suderinamumo su klimato politikos tikslais patikros atliekant teisėkūros priemonių projektų ir pasiūlymų poveikio vertinimą pradėtos vykdyti tik nuo 2022 m. sausio 1 d., o tai reiškia, kad kai kurių su Europos žaliuoju kursu susijusių pasiūlymų atveju minėto teisės akto nuostatos nebuvo įgyvendintos; |
| --- | --- |

C.

kadangi, nepaisant to, kad Europos klimato teisės aktas įsigaliojo 2021 m. liepos mėn., naujos suderinamumo su klimato politikos tikslais patikros atliekant teisėkūros priemonių projektų ir pasiūlymų poveikio vertinimą pradėtos vykdyti tik nuo 2022 m. sausio 1 d., o tai reiškia, kad kai kurių su Europos žaliuoju kursu susijusių pasiūlymų atveju minėto teisės akto nuostatos nebuvo įgyvendintos;

| D. | kadangi požiūris, pagal kurį atliekant vertinimą ir poveikio vertinimą būtų tikrinamas suderinamumas su Europos klimato teisės aktu, yra apibrėžtas komunikate dėl geresnio reglamentavimo ir vėlesnėse gairėse bei priemonių rinkinyje; kadangi, nepaisant to, Komisija turėtų tokius patikrinimus atlikti sistemingai ir tai daryti naujo priemonės projekto rengimo arba galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros proceso pradžioje, kad šių patikrinimų rezultatais būtų galima iš tikrųjų remtis priimant politinius sprendimus; kadangi Europos klimato teisės aktu nustatoma pareiga Komisijai atliekant 6 straipsnio 4 dalyje nurodytą suderinamumo vertinimą nurodyti priežastis, dėl kurių priemonės projektas arba pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto neatitinka Europos klimato teisės akto tikslų; |
| --- | --- |

D.

kadangi požiūris, pagal kurį atliekant vertinimą ir poveikio vertinimą būtų tikrinamas suderinamumas su Europos klimato teisės aktu, yra apibrėžtas komunikate dėl geresnio reglamentavimo ir vėlesnėse gairėse bei priemonių rinkinyje; kadangi, nepaisant to, Komisija turėtų tokius patikrinimus atlikti sistemingai ir tai daryti naujo priemonės projekto rengimo arba galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros proceso pradžioje, kad šių patikrinimų rezultatais būtų galima iš tikrųjų remtis priimant politinius sprendimus; kadangi Europos klimato teisės aktu nustatoma pareiga Komisijai atliekant 6 straipsnio 4 dalyje nurodytą suderinamumo vertinimą nurodyti priežastis, dėl kurių priemonės projektas arba pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto neatitinka Europos klimato teisės akto tikslų;

| E. | kadangi 2021 metais Komisija priėmė komunikatą „Geresnis reglamentavimas: bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus“, su juo susijusias gaires ir jas papildantį priemonių rinkinį; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2021 metais Komisija priėmė komunikatą „Geresnis reglamentavimas: bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus“, su juo susijusias gaires ir jas papildantį priemonių rinkinį;

| F. | kadangi geresnis reglamentavimas yra priemonė, garantuojanti teisinį tikrumą, ir turėtų būti naudingas visiems bei tarnauti bendriems Europos visuomenės, įmonių, darbuotojų, piliečių, vartotojų ir aplinkos interesams; kadangi aukštos kokybės teisės aktai tarnauja viešajam interesui, nes jie daro tiesioginį poveikį ES, jos teritorijų ir įmonių konkurencingumui, taip pat yra demokratijos stiprinimo ir tiesioginio piliečių dalyvavimo tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmeniu priemonė; |
| --- | --- |

F.

kadangi geresnis reglamentavimas yra priemonė, garantuojanti teisinį tikrumą, ir turėtų būti naudingas visiems bei tarnauti bendriems Europos visuomenės, įmonių, darbuotojų, piliečių, vartotojų ir aplinkos interesams; kadangi aukštos kokybės teisės aktai tarnauja viešajam interesui, nes jie daro tiesioginį poveikį ES, jos teritorijų ir įmonių konkurencingumui, taip pat yra demokratijos stiprinimo ir tiesioginio piliečių dalyvavimo tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmeniu priemonė;

| G. | kadangi siekiant pašalinti kliūtis, trukdančias įgyvendinti teisės aktus, be kita ko, tarpvalstybiniu mastu, ir padidinti teisės aktų veiksmingumą, skaidrumą bei išsamumą adresatams, nesvarbu, ar jie yra piliečiai, ar įmonės, reikia atlikti reglamentavimo sistemos peržiūrą ir prireikus ją supaprastinti; |
| --- | --- |

G.

kadangi siekiant pašalinti kliūtis, trukdančias įgyvendinti teisės aktus, be kita ko, tarpvalstybiniu mastu, ir padidinti teisės aktų veiksmingumą, skaidrumą bei išsamumą adresatams, nesvarbu, ar jie yra piliečiai, ar įmonės, reikia atlikti reglamentavimo sistemos peržiūrą ir prireikus ją supaprastinti;

| H. | kadangi, siekiant užtikrinti objektyvų problemų apibrėžimą ir realias alternatyvias politikos galimybes, kurias turi apsvarstyti Komisija, Taryba ir Parlamentas, geresnio reglamentavimo principai ir priemonės turėtų išlikti politikos atžvilgiu neutralūs; |
| --- | --- |

H.

kadangi, siekiant užtikrinti objektyvų problemų apibrėžimą ir realias alternatyvias politikos galimybes, kurias turi apsvarstyti Komisija, Taryba ir Parlamentas, geresnio reglamentavimo principai ir priemonės turėtų išlikti politikos atžvilgiu neutralūs;

| I. | kadangi geresnė teisėkūra turi tarnauti ES užmojams, ypač jos ilgalaikiams tikslams, pavyzdžiui, ekonominio augimo didinimui, investicijų ir darbo vietų kūrimo skatinimui, konkurencingesnės ir demokratiškesnės Europos siekiui, socialinei pažangai ir privalomam Sąjungos poveikio klimatui neutralumo iki 2050 m. tikslui, bei prioritetiniam ilgalaikiam tikslui iki 2050 m. užtikrinti, kad piliečiai gyventų gerai pagal mūsų planetos išgales; kadangi tvarumas turėtų būti kokybiškos teisėkūros kertinis akmuo, vienodą svarbą teikiant socialiniams, aplinkos ir ekonominiams aspektams; kadangi taikydama geresnio reglamentavimo principus Komisija turėtų nustatyti veiksmingiausius sprendimus, leidžiančius kuo labiau padidinti naudą ir kartu kuo labiau sumažinti susijusias išlaidas; |
| --- | --- |

I.

kadangi geresnė teisėkūra turi tarnauti ES užmojams, ypač jos ilgalaikiams tikslams, pavyzdžiui, ekonominio augimo didinimui, investicijų ir darbo vietų kūrimo skatinimui, konkurencingesnės ir demokratiškesnės Europos siekiui, socialinei pažangai ir privalomam Sąjungos poveikio klimatui neutralumo iki 2050 m. tikslui, bei prioritetiniam ilgalaikiam tikslui iki 2050 m. užtikrinti, kad piliečiai gyventų gerai pagal mūsų planetos išgales; kadangi tvarumas turėtų būti kokybiškos teisėkūros kertinis akmuo, vienodą svarbą teikiant socialiniams, aplinkos ir ekonominiams aspektams; kadangi taikydama geresnio reglamentavimo principus Komisija turėtų nustatyti veiksmingiausius sprendimus, leidžiančius kuo labiau padidinti naudą ir kartu kuo labiau sumažinti susijusias išlaidas;

| J. | kadangi Komisija įsipareigojo dėti daugiau pastangų, kad būtų skatinamas ir gerinamas įtraukus ir sistemingas vaikų dalyvavimas ES lygmens sprendimų priėmimo procese, visų pirma dėl atitinkamų būsimų iniciatyvų rengdama konsultacijas su vaikais susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisija įsipareigojo dėti daugiau pastangų, kad būtų skatinamas ir gerinamas įtraukus ir sistemingas vaikų dalyvavimas ES lygmens sprendimų priėmimo procese, visų pirma dėl atitinkamų būsimų iniciatyvų rengdama konsultacijas su vaikais susijusiais klausimais;

| K. | kadangi tinkamai atliekamas ex ante ir ex post poveikio vertinimas, viešos konsultacijos ir principas „pirmiausia – vertinimas“ yra esminės priemonės išsamia informacija pagrįstai, geresnei, veiksmingai, atskaitingai ir skaidriai prie adresatų poreikių pritaikytai teisėkūrai užtikrinti; kadangi tai padeda kiekybiškai įvertinti poveikį, atsižvelgiant į jų sąnaudų ir naudos santykį; kadangi atliekant tokį vertinimą ekonominiai, socialiniai ir aplinkosauginiai aspektai turėtų būti įvertinti vienodai išsamiai ir tiksliai, atsižvelgiant tiek į kokybinius, tiek į kiekybinius įrodymus, taip pat įvertinant politikos priemonių poveikį pagrindinėms teisėms; kadangi 2018 metais paskelbtoje specialiojoje ataskaitoje Europos Audito Rūmai pateikė rekomendacijas dėl ex post peržiūros kokybės didinimo; |
| --- | --- |

K.

kadangi tinkamai atliekamas ex ante ir ex post poveikio vertinimas, viešos konsultacijos ir principas „pirmiausia – vertinimas“ yra esminės priemonės išsamia informacija pagrįstai, geresnei, veiksmingai, atskaitingai ir skaidriai prie adresatų poreikių pritaikytai teisėkūrai užtikrinti; kadangi tai padeda kiekybiškai įvertinti poveikį, atsižvelgiant į jų sąnaudų ir naudos santykį; kadangi atliekant tokį vertinimą ekonominiai, socialiniai ir aplinkosauginiai aspektai turėtų būti įvertinti vienodai išsamiai ir tiksliai, atsižvelgiant tiek į kokybinius, tiek į kiekybinius įrodymus, taip pat įvertinant politikos priemonių poveikį pagrindinėms teisėms; kadangi 2018 metais paskelbtoje specialiojoje ataskaitoje Europos Audito Rūmai pateikė rekomendacijas dėl ex post peržiūros kokybės didinimo;

| L. | kadangi interneto portalo „Išsakykite savo nuomonę“ tikslas – skatinti piliečius ir suinteresuotuosius subjektus dalyvauti formuojant ES politiką ir jis pasirodė esąs naudinga priemonė rengiant ES politiką; kadangi 2020 m. liepos 3 d. Komisija įdiegė naują priemonės versiją, kad dar labiau patobulintų savo konsultacijas bei komunikaciją su visuomene ir padidintų skaidrumą; kadangi 2019 metais paskelbtoje specialiojoje ataskaitoje (11) Europos Audito Rūmai pateikė rekomendacijas dėl tolesnio šio portalo tobulinimo, ypač dėl jo patogumo naudoti didinimo, be kita ko, kiek tai susiję su informavimu bei skaidrumu, taip pat dėl į kitas kalbas išverstų portalo versijų naudojimo ir prieinamumo; |
| --- | --- |

L.

kadangi interneto portalo „Išsakykite savo nuomonę“ tikslas – skatinti piliečius ir suinteresuotuosius subjektus dalyvauti formuojant ES politiką ir jis pasirodė esąs naudinga priemonė rengiant ES politiką; kadangi 2020 m. liepos 3 d. Komisija įdiegė naują priemonės versiją, kad dar labiau patobulintų savo konsultacijas bei komunikaciją su visuomene ir padidintų skaidrumą; kadangi 2019 metais paskelbtoje specialiojoje ataskaitoje (11) Europos Audito Rūmai pateikė rekomendacijas dėl tolesnio šio portalo tobulinimo, ypač dėl jo patogumo naudoti didinimo, be kita ko, kiek tai susiję su informavimu bei skaidrumu, taip pat dėl į kitas kalbas išverstų portalo versijų naudojimo ir prieinamumo;

| M. | kadangi Reglamentavimo patikros valdyba vertina poveikio vertinimo ir tinkamumo patikrų bei pagrindinio vertinimo kokybę ir taip padeda siekti aukštos kokybės politinių sprendimų priėmimo siekio; kadangi apie trečdalis poveikio vertinimų 2021 metais susilaukė neigiamos pirmosios nuomonės; kadangi Valdyba gali atlikti svarbų vaidmenį tobulinant Europos Sąjungos teisės aktus; |
| --- | --- |

M.

kadangi Reglamentavimo patikros valdyba vertina poveikio vertinimo ir tinkamumo patikrų bei pagrindinio vertinimo kokybę ir taip padeda siekti aukštos kokybės politinių sprendimų priėmimo siekio; kadangi apie trečdalis poveikio vertinimų 2021 metais susilaukė neigiamos pirmosios nuomonės; kadangi Valdyba gali atlikti svarbų vaidmenį tobulinant Europos Sąjungos teisės aktus;

| N. | kadangi pagarba daugiakalbystei yra tinkamo ES institucijų darbo prielaida; kadangi ES sutarties 1 straipsnyje nustatyta, kad sprendimai turi būti priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių; kadangi viešai prieinamos Europos Sąjungos interneto svetainės, skirtos finansavimui ir konkursams pagal ES programas, dažnai yra pirmiausia anglų kalba; kadangi šių interneto svetainių vertimas gali užtrukti keletą mėnesių; kadangi šių interneto svetainių prieinamumas visomis oficialiosiomis ES kalbomis yra svarbus sąžiningai konkurencijai; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagarba daugiakalbystei yra tinkamo ES institucijų darbo prielaida; kadangi ES sutarties 1 straipsnyje nustatyta, kad sprendimai turi būti priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių; kadangi viešai prieinamos Europos Sąjungos interneto svetainės, skirtos finansavimui ir konkursams pagal ES programas, dažnai yra pirmiausia anglų kalba; kadangi šių interneto svetainių vertimas gali užtrukti keletą mėnesių; kadangi šių interneto svetainių prieinamumas visomis oficialiosiomis ES kalbomis yra svarbus sąžiningai konkurencijai;

| O. | kadangi Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programos (REFIT) ir Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformos (F4F) tikslas – supaprastinti ES teisės aktus ir sumažinti nereikalingą administracinę ir reguliavimo naštą bei išlaidas, siekiant pagerinti atitiktį teisės aktams ir jų įgyvendinimą ir kartu pasiekti pagrindinius politikos tikslus, daugiausia dėmesio skiriant ankstesnių, dabartinių ir būsimų teisės aktų reguliavimo naštos subalansavimui bei tinkamumo patikroms; |
| --- | --- |

O.

kadangi Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programos (REFIT) ir Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformos (F4F) tikslas – supaprastinti ES teisės aktus ir sumažinti nereikalingą administracinę ir reguliavimo naštą bei išlaidas, siekiant pagerinti atitiktį teisės aktams ir jų įgyvendinimą ir kartu pasiekti pagrindinius politikos tikslus, daugiausia dėmesio skiriant ankstesnių, dabartinių ir būsimų teisės aktų reguliavimo naštos subalansavimui bei tinkamumo patikroms;

| P. | kadangi Komisija pradėjo taikyti principą „kiek plius, tiek minus“, kad nauja našta, susijusi su Komisijos pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų teisės aktų, būtų atsveriama šalinant naštą, su kuria jau susiduriama toje pačioje politikos srityje; |
| --- | --- |

P.

kadangi Komisija pradėjo taikyti principą „kiek plius, tiek minus“, kad nauja našta, susijusi su Komisijos pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų teisės aktų, būtų atsveriama šalinant naštą, su kuria jau susiduriama toje pačioje politikos srityje;

| Q. | kadangi principas „kiek plius, tiek minus“ gali būti įtrauktas į programą REFIT ir taikomas ne tik nereikalingos naštos, atsirandančios dėl atskirų galiojančių teisės aktų, vertinimui, bet ir naujų teisės aktų įtraukimui bei visapusiškam politikos sričių vertinimui; kadangi tuo pat metu reikia patikslinti principo „kiek plius, tiek minus“ įgyvendinimą praktikoje, nes teisės aktai visada turėtų duoti naudos piliečiams, įmonėms, darbuotojams ir vartotojams; |
| --- | --- |

Q.

kadangi principas „kiek plius, tiek minus“ gali būti įtrauktas į programą REFIT ir taikomas ne tik nereikalingos naštos, atsirandančios dėl atskirų galiojančių teisės aktų, vertinimui, bet ir naujų teisės aktų įtraukimui bei visapusiškam politikos sričių vertinimui; kadangi tuo pat metu reikia patikslinti principo „kiek plius, tiek minus“ įgyvendinimą praktikoje, nes teisės aktai visada turėtų duoti naudos piliečiams, įmonėms, darbuotojams ir vartotojams;

| R. | kadangi supaprastinimo pastangų nauda Europos Sąjungos lygmeniu taip pat gali priklausyti nuo to, ar teisėkūros institucijos išlaiko atitinkamas nuostatas, ir priklauso nuo valstybių narių pasirinkimo perkeliant jas į nacionalinę teisę, taip pat nuo didesnių Komisijos pastangų koordinuoti veiksmus ir rengti konsultacijas su valstybėmis narėmis ir vietos bei regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

R.

kadangi supaprastinimo pastangų nauda Europos Sąjungos lygmeniu taip pat gali priklausyti nuo to, ar teisėkūros institucijos išlaiko atitinkamas nuostatas, ir priklauso nuo valstybių narių pasirinkimo perkeliant jas į nacionalinę teisę, taip pat nuo didesnių Komisijos pastangų koordinuoti veiksmus ir rengti konsultacijas su valstybėmis narėmis ir vietos bei regionų valdžios institucijomis;

| S. | kadangi savo 2017 m. spalio 24 d. komunikate „Baigiant įgyvendinti geresnio reglamentavimo darbotvarkę: geresni sprendimai duoda geresnių rezultatų“ (COM(2017)0651) Komisija išreiškė abejonių dėl požiūrio „kiek plius, tiek minus“ ir poreikio „nustatyti ex ante naštos mažinimo tikslus“ argumentuodama tuo, kad tai „sąlygotų spaudimą naikinti reglamentavimą ir trukdytų jai vykdyti politinį įsipareigojimą imtis to, ko reikia, ir tada, kai to reikia“; |
| --- | --- |

S.

kadangi savo 2017 m. spalio 24 d. komunikate „Baigiant įgyvendinti geresnio reglamentavimo darbotvarkę: geresni sprendimai duoda geresnių rezultatų“ (COM(2017)0651) Komisija išreiškė abejonių dėl požiūrio „kiek plius, tiek minus“ ir poreikio „nustatyti ex ante naštos mažinimo tikslus“ argumentuodama tuo, kad tai „sąlygotų spaudimą naikinti reglamentavimą ir trukdytų jai vykdyti politinį įsipareigojimą imtis to, ko reikia, ir tada, kai to reikia“;

| T. | kadangi, remiantis svetainėje „EUR-Lex“ paskelbta informacija (12), 2021 metais Komisija priėmė arba iš dalies pakeitė 1 977 teisėkūros procedūra priimamus arba ne teisėkūros procedūra priimamus aktus; kadangi per tą patį laikotarpį buvo panaikinti arba baigė galioti 1 008 teisėkūros procedūra priimti arba ne teisėkūros procedūra priimti aktai; |
| --- | --- |

T.

kadangi, remiantis svetainėje „EUR-Lex“ paskelbta informacija (12), 2021 metais Komisija priėmė arba iš dalies pakeitė 1 977 teisėkūros procedūra priimamus arba ne teisėkūros procedūra priimamus aktus; kadangi per tą patį laikotarpį buvo panaikinti arba baigė galioti 1 008 teisėkūros procedūra priimti arba ne teisėkūros procedūra priimti aktai;

| U. | kadangi pagal Sutartis tiesioginė iniciatyvos teisė Parlamentui suteikiama tik labai ribotais atvejais; kadangi savo rezoliucijoje dėl Parlamento iniciatyvos teisės Parlamentas ragino pastarąją išplėsti; |
| --- | --- |

U.

kadangi pagal Sutartis tiesioginė iniciatyvos teisė Parlamentui suteikiama tik labai ribotais atvejais; kadangi savo rezoliucijoje dėl Parlamento iniciatyvos teisės Parlamentas ragino pastarąją išplėsti;

| V. | kadangi Europos Sąjungos veikimas grindžiamas atstovaujamosios demokratijos principu; |
| --- | --- |

V.

kadangi Europos Sąjungos veikimas grindžiamas atstovaujamosios demokratijos principu;

| 1. | palankiai vertina Komisijos siekį, kad ES teisės aktai teiktų kuo didesnę naudą piliečiams ir įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), ir jos ketinimą užtikrinti, kad požiūris į geresnę teisėkūrą būtų dinamiškesnis ir geriau pritaikytas prie tolesnių pokyčių; taip pat palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą geriau išnaudoti strateginio prognozavimo teikiamas galimybes ir ragina jį įtraukti į poveikio ir kitus vertinimus; pabrėžia, kad geresnio reglamentavimo darbotvarkė turėtų remti Sąjungos ekonomikos perėjimą prie žaliosios ekonomikos, sudarant sąlygas, be kita ko, veiksmingiau pateikti rinkai novatoriškas ir didelio poveikio technologijas; palankiai vertina Komisijos ketinimą tobulinti pasiūlymų poveikio, pavyzdžiui, konkurencingumui ir MVĮ, teritorialumui, tvarumui, lygybei, subsidiarumui ir proporcingumui, analizę ir ataskaitų šiuo klausimu teikimą, nes tai taip pat galėtų padėti nustatyti spragas, poreikius bei galimybes, taip pat nustatyti esamą riziką bei tendencijas, taigi leistų apibrėžti politikos prioritetus ir parengti ilgojo laikotarpio strateginius planus, visų pirma mažiausiai išsivysčiusiose šalyse ir kiek tai susiję su darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina valstybes nares ir Komisiją, integruotai ir subalansuotai atsižvelgiant į ekonominį, aplinkosauginį, lyčių ir socialinį poveikį, pripažinti geresnio reglamentavimo ir supaprastinimo poreikį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | taip pat palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą į visus savo pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų integruoti DVT, kaip nustatyta Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m., daugiau dėmesio skirti lyčių lygybės ir lygybės visiems klausimams bei užtikrinti, kad reikšmingos žalos nedarymo ir atsargumo principai būtų taikomi visose politikos srityse; ragina atliekant poveikio vertinimą taip pat atsižvelgti į poveikį visos Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimui; su susirūpinimu pažymi, kad, darant nuorodą tik į „atitinkamus DVT“, kyla pavojus, kad nebus atsižvelgta į integruotą ir holistinį Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. pobūdį; primena ES įsipareigojimą kartu su valstybėmis narėmis ir jų vietos ir regionų valdžios institucijomis, taip pat glaudžiai bendradarbiaujant su tarptautiniais partneriais būti pasauline lydere Darbotvarkės iki 2030 m. ir DVT įgyvendinimo srityje; apgailestauja dėl to, kad Komisija dar neparengė integruotos ir visa apimančios DVT įgyvendinimo strategijos; primena, kad ES turi didinti savo matomumą besivystančiose šalyse, veiksmingai informuodama apie savo bendradarbiavimo ir išlaidų programas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pritaria įsipareigojimui gerinti poveikio aplinkai analizę ir ataskaitų apie jį teikimą visose ES politikos srityse atliekant privalomą reikšmingos žalos nedarymo principo vertinimą ir tai, kad šis vertinimas turi būti taikomas visų politikos sričių pasiūlymams, siekiant išvengti nevienodo taikymo; ragina Komisiją aiškiai apibrėžti reikšmingos žalos nedarymo principą, siekiant užtikrinti nuoseklų jo taikymą; teigiamai vertina pasiūlymą užtikrinti, kad vykdant teisėkūros veiklą būtų labiau atsižvelgiama į tvarumo ir skaitmenizacijos klausimus; pabrėžia, kad vertinant reikšmingos žalos nedarymo principą reikia atsižvelgti į platesnio pobūdžio sąnaudas ir naudą visuomenei, pavyzdžiui, visuomenės sveikatos ir poveikio aplinkai srityje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rekomenduoja Komisijai apsvarstyti galimybę įgyvendinti principą „pirmiausia – tvarumas“ ir jį taikyti visai politikos rengimo bei vertinimo veiklai, pirmenybę teikiant ilgalaikio tvarumo aspektams; pažymi, kad strateginis prognozavimas padės įgyvendinti programą REFIT, pagal kurią nustatomos galimybės mažinti nereikalingą reglamentavimo naštą ir užtikrinama, kad esami ES teisės aktai ir toliau būtų tinkami ateičiai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atsižvelgdamas į tai, ragina vykdant strateginio prognozavimo procesą sistemingai atsižvelgti į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ir Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) ataskaitas; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformos, kurioje, be kita ko, viešojo administravimo institucijų, nevyriausybinių organizacijų ir mažųjų bei didelių įmonių atstovai reguliariai susitinka ir dalijasi patirtimi, kad būtų patobulinti galiojantys ES teisės aktai, darbą; pažymi, kad ši platforma taip pat galėtų būti naudojama platesnėms temoms, pavyzdžiui, žaliajai pertvarkai, aptarti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad užtikrinti žmogaus teisių ir demokratijos apsaugą, jas propaguoti ir sudaryti joms palankesnes sąlygas yra vienas pagrindinių ES išorės veiksmų prioritetų, įtvirtintų ES sutarties 21 straipsnyje, ir kad Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija taip pat taikoma jos išorės veiksmams; pabrėžia, kad ES yra ne kartą patvirtinusi įsipareigojimą išlikti įtakinga veikėja pasaulyje ir toliau atlikti pagrindinį vaidmenį pasaulyje ginant demokratiją ir žmogaus teises; todėl apgailestauja, kad tik nedidelė ES geresnio reglamentavimo priemonių rinkinyje numatytos pagrindinių teisių priemonės dalis šiame pasiūlyme virsta gairėmis dėl ES visuotinio įsipareigojimo ir jos Sutartimi grindžiamu įsipareigojimu žmogaus teisių srityje; todėl pabrėžia visų ES išorės politikos sričių, įskaitant prekybos politiką ir vystomąjį bendradarbiavimą, poveikio žmogaus teisėms, ypač kalbant apie pažeidžiamas grupes, svarbą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | todėl pabrėžia, kad gairės turėtų būti persvarstytos ir veiksmingai įgyvendintos siekiant užtikrinti, kad būtų sistemingai ir tinkamai atsižvelgiama į žmogaus teises, įpareigojant ES nesiimti jokių veiksmų, kurie užkirstų kelią žmogaus teisių įgyvendinimui arba apsunkintų jų įgyvendinimą; pabrėžia, kad poveikio lytims aspektas turėtų būti įtrauktas į visas ataskaitas ir kad, be bendro žmogaus teisių padėties vertinimo, į poveikio žmogaus teisėms vertinimus reikia įtraukti pagal lytį suskirstytus duomenis ir įvertinti konkretų poveikį žmogaus teisėms moterims; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad su aplinka ir sveikata susiję teisės aktai daro tiesioginį poveikį ES piliečių gyvenimui; todėl ragina Komisiją kartu su visais pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų parengti trumpą aiškinamąjį memorandumą prieinama ir ne specialistams skirta kalba ir imtis visų tinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad visi ES piliečiai suprastų pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto esmę, įskaitant galimą poveikį jų gyvenimui; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina tai, kad remiantis 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikatu „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0118) geresniu reguliavimu bus siekiama būsimuose ES teisės aktuose skatinti standartiškai skaitmeninių procedūrų principą kaip svarbią priemonę skaitmeninei transformacijai remti; pabrėžia, kad tokios technologijos kaip dirbtinis intelektas gali sustiprinti teisėkūros procesą ir pagerinti prieigą prie informacijos, taip pat padaryti teisės aktus suprantamesnius piliečiams ir įmonėms; ragina Komisiją su skaitmenine transformacija susijusiems teisės aktams taikyti bandomąją reglamentavimo aplinką (13) kiekvienu konkrečiu atveju ir atsižvelgiant į ES pridėtinę vertę bei proporcingumą, ypač siekiant remti MVĮ ir startuolius; vis dėlto ragina šios bandomosios aplinkos trukmę ir taikymo sritį griežtai apriboti, užtikrinti tinkamą jų priežiūrą ir atitiktį ES acquis asmens duomenų apsaugos ir pagrindinių teisių srityje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad naujų formų skaitmenizacijos procesų kūrimas visų trijų institucijų sprendimų priėmimo procese yra vienas esminių skaitmeninio amžiaus keliamų iššūkių ir galimybė gerinti ES teisėkūros kokybę skaitmeniniame amžiuje; mano, kad visų trijų institucijų įsipareigojimai dėl tokių pokyčių turėtų būti aiškiai nustatyti ir įtraukti į persvarstytą Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros; ragina teisės aktų leidėjus pasitelkti skaitmenizaciją siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos ir sudaryti palankesnes sąlygas teisėkūros darbui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina Komisijos ketinimą įdiegti įmonėms skirtą bendrąją skaitmeninę ataskaitų teikimo priemonę, kuri konsoliduotų ataskaitų teikimo reikalavimus, nustatytus persvarsčius Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvą, taksonomiją, taip pat ataskaitų teikimo reikalavimus pagal Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį kaip vieną priemonę, kuri buvo sukurta nustatant specialius reikalavimus ir parengtus pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius (PVRR) bei standartus, kurie įmonėms ir kitoms organizacijoms būtų prieinami moduliniu ir skaitmeniniu būdu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti piliečiams paprastą prieigą prie teisės šaltinių ir kad reikia sukurti vieną bendrą skaidrią interneto svetainę, kurioje būtų galima sekti visą teisėkūros procesą ir papildomus visų ES institucijų dokumentus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad prekyba vis dar priklauso nuo daugybės popierinių dokumentų; mano, kad skaitmenizacija ir elektroninių prekybos dokumentų naudojimas mažina sąnaudas ir sudėtingumą; ragina Komisiją pasinaudoti skaitmeninio amžiaus teikiamais privalumais ir priemonėmis, kad būtų sušvelninta tam tikros rūšies našta ar pareigos; pabrėžia, kad būtina išnagrinėti elektroninių prekybos dokumentų naudojimą, nes tai padidintų efektyvumą bei saugumą ir sumažintų administracinę naštą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad ES yra 22,6 mln. (14) MVĮ, todėl Komisija turėtų ne tik sistemingiau atlikti MVĮ tyrimą, bet ir numatyti privalomą poveikio MVĮ tyrimą, kuris turėtų būti atliekamas dėl visų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kai tai taikytina; pabrėžia, kad atliekant tokį tyrimą turėtų būti aiškiai nustatyta, kaip būtų galima pasiekti supaprastinimo tikslą sąnaudų ir naudos požiūriu, ir, kai įmanoma, suformuluotos papildomos rekomendacijos, kad būtų išvengta MVĮ tenkančios nereikalingos administracinės ar reglamentavimo naštos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad Europos iniciatyvoje „Small Business Act“ įtvirtinto principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“ taikymas yra esminė proporcingumo patikros, atliekamos prieš pateikiant bet kokį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, dalis ir juo turėtų būti siekiama užtikrinti, kad būtų atkreiptas dėmesys į MVĮ nuomonę ir kuo anksčiau atsižvelgta į jų interesus, norint skatinti MVĮ, kurios yra mūsų Europos ekonomikos pagrindas, plėtrą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją įsteigti MVĮ atstovo pareigybę – jis padėtų mažinti nereikalingą administracinę ir reguliavimo naštą visose valstybėse narėse ir jam turėtų būti suteiktos horizontaliosios kompetencijos pirmininkaujančios valstybės narės kabinete; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad bendra prekybos politika priklauso Sąjungos išimtinei kompetencijai ir kad SESV 207 straipsnio nuostatos turėtų būti ryžtingai ginamos ir išsaugomos; primygtinai tvirtina, jog siekiant, kad prekybos ir investicijų susitarimai, kuriuose yra mišrių elementų, įsigaliotų laiku, reikia vengti ilgai trunkančių jų ratifikavimo procedūrų; |
| --- | --- |

18.

| 19. | yra tvirtai įsitikinęs, kad visi Europos Sąjungos piliečiai turi turėti galimybę sekti ES teisėkūros procesą; teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą užtikrinti, kad interneto portalas „Išsakykite savo nuomonę“ taptų prieinamesnis asmenims su negalia, ir konsoliduoti viešas konsultacijas viename kvietime teikti informaciją; ragina užtikrinti, kad visi reikiami dokumentai, klausimynai ir teikiniai kuo greičiau būtų prieinami visomis oficialiosiomis ES kalbomis; ragina užtikrinti didesnį sprendimų priėmimo proceso skaidrumą, ypač dėl to, kaip atsižvelgiama į atsakymus, be kita ko, užtikrinant, kad atsakymai būtų tinkamai įvertinti atsižvelgiant į jų reprezentatyvumą, priklausomai nuo to, ar jie reprezentuoja individualius, ar kolektyvinius interesus; pažymi, kad konsultacijų struktūra ir pasirinkimas daro didelį poveikį gautų pastabų rūšiai ir pačiam rezultatui; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad visi jos skelbiami kvietimai teikti informaciją būtų neutralūs ir nešališki, be kita ko, naudojant klausimynus, kurie būtų pagrįsti įrodymais ir, kai taikytina, suformuluoti kaip atviri klausimai; dar kartą pakartoja, kad Parlamentui teikiamos peticijos yra labai svarbi piliečių dalyvavimo ir atsiliepimų teikimo forma ir kad Komisija turėtų reguliariai jas vertinti ir nagrinėti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina užtikrinti didesnį konsultacijų proceso skaidrumą ir skelbti konsultacijų apibendrinamąsias ataskaitas, kurios būtų prieinamos visomis ES kalbomis ir prieinamos asmenims su negalia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad Komisija, stengdamasi užtikrinti, kad ES politika būtų grindžiama aiškiu politikos sričių, kuriose vyksta greiti struktūriniai pokyčiai, pavyzdžiui, aplinkos ir skaitmenizacijos, išmanymu, turėtų pasinaudoti piliečių ir pilietinės visuomenės organizacijų peticijose pateikiama informacija; mano, kad piliečių dalyvavimas tokiose politikos srityse, kaip pagrindinės teisės, teisinės valstybės principo laikymasis ir kova su visų formų diskriminacija, yra labai svarbus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad teisės aktų, darančių poveikį besivystančioms šalims, kokybę, be kitų parametrų, lemia jų teisėtumas ir veiksmingumas, o tai, savo ruožtu, priklauso nuo konsultacijų proceso, nuo to, kaip šie teisės aktai atitinka susijusių šalių poreikius ir ar juos įgyvendinant pasiekiama norimų rezultatų nesukeliant žalos; palankiai vertina Komisijos pastangas gerinti supratimą apie ES teisės aktų poreikius ir poveikį už ES ribų didinant bendradarbiavimą su išorės partneriais; ragina Komisiją pasiekti, kad šis bendradarbiavimas būtų veiksmingas, užtikrinant įtraukų, prasmingą ir veiksmingą konsultacijų procesą, kuriame dalyvautų susiję suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės atstovai besivystančiose šalyse, taip pat įvairių susijusių sričių ekspertai ir įmonės; siūlo, kad rengiant teisės aktus iš tiesų būtų remiamasi šių konsultacijų rezultatais ir surinktais įrodymais ir ypač kad būtų atsižvelgta į susijusių suinteresuotųjų subjektų šalyse partnerėse, kuriose turi būti vykdomos konsultacijos, aplinkybes ir konkrečius poreikius; palankiai vertina iniciatyvą užtikrinti, kad konsultacijų procesai būtų tikslingesni, aiškesni ir patogesni naudoti; ragina Komisiją užtikrinti, kad numatytas viešų konsultacijų proceso supaprastinimas nepakenktų jo veiksmingumui; pabrėžia vaidmenį, kurį ES delegacijos gali atlikti, ypač besivystančiose šalyse, ir būtinybę suteikti šioms konsultacijoms įgyvendinti reikalingas priemones ir išteklius; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina ES institucijas daugiakalbystės srityje gerbti Pagrindinių teisių chartijoje ir EEB Tarybos reglamente Nr. 1/1958, taip pat vidaus gairėse ir sprendimuose, pavyzdžiui, Gero administracinio elgesio kodekse, įtvirtintus principus, teises ir pareigas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina ES institucijas skirti reikiamų žmogiškųjų išteklių siekiant užtikrinti, kad daugiakalbystė būtų gerbiama įvairiais teisėkūros proceso etapais; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad kalbinių versijų oficialiosiomis ES kalbomis vienodumas yra būtina sąlyga, kad teismai ir ES bei valstybių narių valdžios institucijos galėtų patikimai aiškinti esamus teisės aktus, todėl jų indėlis į vienodą ES teisės taikymą ir vykdymą yra reikšmingas; ragina institucijas ateityje rengiant teisės aktus iš esmės laikytis šių reikalavimų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina vienu metu išversti visas Europos Sąjungos interneto svetaines apie finansavimo ir konkursų galimybes į visas oficialiąsias ES kalbas, nes dėl to, kad jos iš pradžių skelbiamos vien anglų kalba, valstybės narės, kuriose anglų kalba nėra oficialioji kalba, atsiduria nepalankioje padėtyje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primygtinai tvirtina, kad ekonomikos gaivinimo priemonių rinkinio „NextGenerationEU“ įgyvendinimas ir siekis užtikrinti didesnį ES visuomenių atsparumą yra glaudžiai susiję su poreikiu ES institucijoms užmegzti ryšius su Sąjungos piliečiais, kad būtų didinamas informuotumas apie esminį šių politinių užduočių pobūdį ir jų įgyvendinimą; mano, kad tokia informavimo veikla galiausiai turėtų prisidėti prie lankstesnio ir veiksmingesnio tarpinstitucinio sprendimų priėmimo, kad būtų galima patikimai ir ryžtingai reaguoti į pandemijos patirtį; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina stiprinti ES institucijų ir nacionalinių parlamentų, vietos ir regionų valdžios institucijų, Europos regionų komiteto ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto politinį dialogą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripažįsta dabartinę tendenciją, kai pagal protokolus Nr. 1 ir Nr. 2 nacionaliniai parlamentai siekia aktyviau dalyvauti palaikant politinį dialogą dėl ES politikos, kad piliečiams būtų sukurta didesnė pridėtinė vertė; taip pat pripažįsta prašymus, kad Regionų komitetas, teikdamas nuomones savo iniciatyva, ateityje panašiai dalyvautų šiuo klausimu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena, kad didelę dalį ES teisės aktų įgyvendina subnacionalinio lygmens subjektai, kurie turi vertingos tiesioginės ES teisės aktų taikymo patirties glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ekonominiais subjektais, socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir piliečiais, ir jie gali padėti didinti ES veiksmų veiksmingumą bei matomumą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | dar kartą atkreipia dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijų specifiką ir būtinybę rengti specialiai pritaikytas konsultacijas; rekomenduoja Komisijai aktyviai konsultuotis su Europos regionų komitetu rengiant atviras konsultacijas ir pasiūlymų, kurie daro didelį poveikį subnacionaliniams valdžios lygmenims, planus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad aktyvus subsidiarumas yra neatsiejama geresnio reglamentavimo darbotvarkės dalis; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija savo pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų vis dažniau naudoja subsidiarumo vertinimo lentelę, kaip siūloma 2018 m. spalio 23 d. komunikate „Subsidiarumo ir proporcingumo principų vaidmens stiprinimas formuojant ES politiką“ (COM(2018)0703); |
| --- | --- |

32.

| 33. | tikisi, kad Konferencija dėl Europos ateities taip pat sudarys sąlygas tolesnėms reformoms, susijusioms su subsidiarumo principu, visų pirma jį taikant ES valdymo procesuose; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pripažįsta, kad geresnis reglamentavimas yra bendras visų ES institucijų tikslas ir atsakomybė; patvirtina, kad, kaip viena iš teisėkūros institucijų, Europos Parlamentas racionalizuos savo vidaus tarnybas, kad galėtų geriau prisidėti prie išorės aspektų turinčių ES teisės aktų, įskaitant su teisėkūros procedūromis ir ES išlaidų programomis susijusius Parlamento priimtus aktualius tekstus, poveikio besivystančioms šalims vertinimo ir stebėsenos; taip pat patvirtina, kad, siekdamas pagerinti ES teisės aktų kokybę ir veiksmingumą, jis atitinkamai stiprins komitetų bendradarbiavimą ir jų veiklos koordinavimą, stiprins visų atitinkamų komitetų kompetenciją vystymosi politikos srityje ir patikslins vaidmenį, kurį Vystymosi komitetas turi atlikti kaip politikos suderinamumo vystymosi labui principo garantas, kaip nustatyta Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklėse (VI priedas); |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena, jog nuolatinis ir atidus piliečių peticijų svarstymas suteikia puikių galimybių užtikrinti, kad geresnis reglamentavimas būtų įtraukesnis ir veiksmingesnis, ir pagerinti politikos formuotojų supratimą apie vietos bei regionų realijas ir piliečiams susirūpinimą keliančius klausimus bei prioritetus; pripažįsta, kad ES teisės aktais turėtų būti užtikrinamas vienodas požiūris į piliečius ir įmones ir veiksmingas piliečių teisių įgyvendinimas visoje Sąjungoje ir kad turėtų būti garantuojamas tvirtas ir vienodas galiojančių ES taisyklių vykdymo užtikrinimas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad, laikantis Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 34 punkte nustatyto įsipareigojimo, svarbu palaikyti glaudžius teisėkūros institucijų ryšius dar prieš pradedant tarpinstitucines derybas, be kita ko, reguliariai kviečiant kitų institucijų atstovus dalyvauti neformaliuose pasikeitimuose nuomonėmis; apgailestauja, kad šis įsipareigojimas nesudarė prielaidų nei naujoms bendradarbiavimo struktūroms, nei sistemingai praktikai, kurie leistų sudaryti palankesnes sąlygas šiems mainams; siūlo teisėkūros institucijoms susitarti dėl gerosios praktikos kodekso šioje srityje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | yra tvirtai įsitikinęs, kad daugiau dėmesio turi būti skiriama institucinėms konsultacijoms, koordinavimui ir bendradarbiavimui tarp ES institucijų ir jų viduje; primygtinai ragina Komisiją supaprastinti savo vidaus procedūras, kad Tarptautinės partnerystės generalinis direktoratas (INTPA GD) būtų sistemingai įtraukiamas kaskart atliekant poveikio vertinimą, visų pirma susijusį su vidaus teisės aktais, kurie gali turėti poveikį už ES ribų, ir tinkamai atsižvelgti į šio generalinio direktorato indėlį, pasiūlymus ir rekomendacijas, laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui sistemos; ragina Komisiją stiprinti INTPA GD įtraukimą ir prasmingą dalyvavimą per tarpžinybines konsultacijas, Tarpinstitucinėje ryšių grupėje (GRI) bei Išorės koordinavimo grupėje (EXCO) ir tinkamai atsižvelgti į šio pagrindinio generalinio direktorato indėlį vystomojo bendradarbiavimo ir besivystančių šalių klausimais; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina į ES teisės aktus integruoti vaiko teisių klausimus, numatant pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų poveikio vaikų teisėms vertinimą; atsižvelgdamas į tai ragina į poveikio vertinimo priemonių rinkinį įtraukti tyrimą vaikų teisių aspektu, kuris galėtų apimti konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant vaikų dalyvavimo mechanizmą, sričių, kurioms daromas poveikis, nustatymą, poveikio vaikams kiekybinį įvertinimą ir alternatyvių mechanizmų vertinimą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją, paisant ES vaiko teisių strategijoje įtvirtinto įsipareigojimo, pradėti daugiau viešų konsultacijų, skirtų vaikams ir paaugliams, ir aktyviai naudotis ES vaikų dalyvavimo platforma, kad į ES sprendimų priėmimo procesą būtų įtrauktas ir jaunųjų piliečių balsas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina institucijas imtis visų būtinų priemonių, kuriomis užtikrinamas pažeidžiamų asmenų, pavyzdžiui, asmenų su negalia, dalyvavimas ES sprendimų priėmimo procese; pabrėžia, kad reikia visiems piliečiams užtikrinti geresnę prieigą prie informacijos; ragina pradėti daugiau viešų konsultacijų, skirtų konkrečioms grupėms, pavyzdžiui, vaikams, jaunimui ar vyresnio amžiaus žmonėms; ragina visus ES sprendimus priimančius asmenis atsižvelgti į suinteresuotųjų subjektų indėlį ir užtikrinti veiksmingą tolesnę veiklą vėlesniuose sprendimų priėmimo procesuose; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina parengti poveikio konkrečiose srityse, pavyzdžiui, poveikio pažeidžiamoms grupėms, rodiklius; atsižvelgdamas į tai, giria UNICEF pasiūlymą dėl vaiko žymens, kuriuo įvertinamas politikos poveikis vaikams, ir ragina kurti panašius mechanizmus kitose politikos srityse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją atlikti visų be išimties pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų poveikio vertinimą; stipriai apgailestauja, kad praeityje poveikio vertinimas nebuvo atliktas svarstant ne vieną politiškai opų pasiūlymą; primena, jog tam, kad politika būtų formuojama remiantis informacija, Parlamentas yra ne kartą pats atlikęs poveikio vertinimą vietoj Komisijos; ragina poveikio vertinimui skirti pakankamai laiko ir išteklių, kad būtų užtikrinta jo kokybė; vis dėlto primena, kad poveikio vertinimas padeda politinių sprendimų priėmimą pagrįsti informacija, tačiau jokiu būdu neturėtų pakeisti ar nepagrįstai vilkinti teisėkūros proceso; vis dėlto akcentuoja, kad ES teisėkūros procese daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ne iniciatyvų įgyvendinimo spartai, o kokybei, skaidrumui ir naujausioms žinioms bei duomenims atliekant poveikio vertinimą; ragina poveikio vertinimo rezultatus paskelbti iš karto jį užbaigus, o ne tik tada, kai pateikiamas politinis pasiūlymas, – taip užtikrinamas didesnis sprendimų priėmimo ES lygmeniu skaidrumas; pripažįsta, kad, siekiant veiksmingai įgyvendinti geresnio reglamentavimo ir ypač ex ante poveikio vertinimo siekius, reikės tinkamo lygio išteklių; primygtinai ragina Komisiją šiai sričiai skirti tinkamų priemonių; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį ir apgailestauja dėl to, kad pripažinta, jog neatliktas kelių pagrindinių teisėkūros procedūra priimamų aktų poveikio vertinimas, o tai galima tik iš dalies priskirti COVID-19 pandemijai, ir atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą paskelbti analitinį tarnybų darbinį dokumentą kartu su pasiūlymu arba tais atvejais, kai poveikio vertinimas nebuvo parengtas – per tris mėnesius nuo jo priėmimo; pabrėžia, kad tai yra sveikintinas žingsnis siekiant didesnio skaidrumo, tačiau tai neturėtų sudaryti prielaidų Komisijai apeiti jai tenkančių pareigų, susijusių su poveikio vertinimu, taip pat kad Komisija turėtų skelbti tarnybų darbinius dokumentus tuo pačiu metu kaip ir pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palankiai vertina Komisijos ketinimą stiprinti teritorinio poveikio vertinimą ir tinkamumo kaimo vietovėms užtikrinimą (15), siekiant geriau atsižvelgti į įvairių ES teritorijų, pavyzdžiui, miesto ir kaimo vietovių, pasienio regionų ir atokiausių regionų, poreikius ir ypatumus; primena teritorinio poveikio vertinimo svarbą Europos regionų komitetui, įskaitant poveikio kaimo vietovėms vertinimą, poveikio miestams vertinimą ir tarpvalstybinio poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad reikia sukurti papildomas priemones tam, kad būtų galima įvertinti naujų politikos sričių, iniciatyvų ir teisės aktų poveikį aplinkai, kai esamų priemonių nepakanka, siekiant užtikrinti, kad platūs U. von der Leyen vadovaujamos Komisijos žalieji užmojai ir dėmesys, skiriamas Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimui, Komisijos poveikio vertinime ir pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų įgautų daugiau reikšmės; šiuo atžvilgiu ragina atsižvelgti į sąnaudas, kurių gali atsirasti dėl politikos neveikimo, visų pirma sveikatos, klimato, aplinkos ir socialinio aspekto srityse, ir į kaupiamąjį vėlavimo poveikį; mano, kad atliekant poveikio vertinimą turi būti skiriamas vienodas dėmesys visų pirma Komisijos pasiūlymo ekonominių, socialinių padarinių, pasekmių sveikatai ir aplinkai vertinimui ir kad prireikus turi būti įvertintas poveikis pagrindinėms piliečių teisėms ir moterų bei vyrų lygybei; |
| --- | --- |

45.

| 46. | apgailestauja dėl to, kad Sąjungos politikos ir teisės aktų, ypač su vystymusi nesusijusių vidaus teisės aktų, poveikio besivystančioms šalims vertinimų skaičius tebėra nedidelis ir jais tinkamai neįvertinamas galimas poveikis besivystančioms šalims ir į jį neatsižvelgiama; yra tvirtai įsitikinęs, kad ex ante poveikio vertinimas yra vertinga priemonė nustatyti ir pašalinti galimą politikos ir (arba) teisėkūros pasiūlymo riziką, kuri kyla besivystančioms šalims, visų pirma mažiausiai išsivysčiusioms šalims; ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti ES teisės aktų poveikiui besivystančioms šalims ir įgyvendinant šias iniciatyvas laikytis vystomojo bendradarbiavimo tikslų ir juos skatinti, kai tinkama, ypač tokiose srityse kaip migracija, aplinka, žemės ūkis ir kova su tarptautiniu nusikalstamumu, pavyzdžiui, organizuotu nusikalstamumu, prekyba narkotikais ir žmonėmis bei pinigų plovimu; primygtinai ragina Komisiją poveikio vertinimo išvadas paversti teisinėmis nuostatomis savo su vystymusi nesusijusiuose teisės aktuose, kad būtų geriau atspindėtas ES įsipareigojimas laikytis SESV 208 straipsnio; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reiškia susirūpinimą dėl Europos klimato teisės akto nuostatų įgyvendinimo tais atvejais, kai neatliktas poveikio vertinimas, ypač dėl politiškai opių pasiūlymų, įskaitant antrinės teisės aktus; primena, kad, kaip susitarta Tarpinstituciniame susitarime, Komisija turėtų atlikti savo teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvų, deleguotųjų aktų ir įgyvendinimo priemonių, kurios, numanoma, turės didelį ekonominį poveikį, poveikį aplinkai arba socialinį poveikį, poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pažymi, kad priemonė Nr. 35 pasižymi elementais, kurie reglamentuoja poveikio analizės atlikimą besivystančiose šalyse, ir tikisi, kad šia priemone bus plačiai naudojamasi; mano, kad dabartiniai sektoriai, kuriems turėtų būti teikiama pirmenybė atliekant poveikio vertinimą, turi atliepti dabartinius ir būsimus Sąjungos iššūkius, atspindėti Parlamento pozicijas ir aiškiai atitikti tiesiogiai susijusias ES teisės sritis, kad būtų lengviau nustatyti teisės aktus, į kuriuos reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį; siūlo toliau stiprinti priemonių rinkinį, kad būtų lengviau nustatyti ir analizuoti galimą ekonominį, socialinį poveikį ir poveikį aplinkai besivystančiose šalyse; siūlo į konkrečias rinkinį sudarančias priemones, įskaitant priemones Nr. 23, 25 ir 26, bet jomis neapsiribojant, įtraukti naują antraštinę dalį „Poveikis besivystančioms šalims“; siūlo į šią antraštinę dalį įtraukti keletą pagrindinių klausimų siekiant nustatyti, ar teisės aktais prisidedama prie vystymosi politikos tikslų ir prie Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo tiek ES, tiek besivystančiose šalyse; primena, kad įgyvendinant Europos vystomąjį bendradarbiavimą itin svarbus yra poveikis žmogaus teisėms, įskaitant poveikį vaikams, čiabuviams, LGBTIQ asmenims ir kitoms pažeidžiamoms grupėms besivystančiose šalyse; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją nustatyti atskiras poveikio žmogaus teisėms, lyties aspektui ir moterų teisėms, taip pat teisinei valstybei ir geram valdymui besivystančiose šalyse vertinimo kategorijas; primena, kad siekiant pasimokyti iš praeities veiksmų ir patobulėti ateityje taip pat svarbu nuolat vertinti procedūrų ir priemonių veiksmingumą, ir atitinkamai ragina Komisiją reguliariai teikti Europos Parlamentui priemonės Nr. 35 įgyvendinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad poveikio žmogaus teisėms vertinimą svarbu susieti su naująja ES išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje politikos programa, užtikrinant, kad surinkti duomenys apie įmonėse žmogaus teisėms ir aplinkai kylančią riziką pagal sektorius, verslo veiklą ir vertės grandines būtų įtraukti į ES ir nacionalines vykdymo užtikrinimo ir stebėsenos įstaigas, numatant išmatuojamus kriterijus ir esminį turinį; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena, kad Parlamentas yra įsteigęs specialų Poveikio vertinimo ir Europos pridėtinės vertės direktoratą, kad galėtų atlikti ex ante ir ex post poveikio vertinimą ir taip prisidėti prie įrodymais pagrįstos politikos formavimo, ir ragina skirti pakankamą finansavimą bei žmogiškuosius išteklius direktoratui ir kitoms Parlamento tarnyboms, padedančioms Parlamento nariams gerinti gebėjimą atlikti teisėkūros institucijos funkcijas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | primena, kad atliekant Parlamento vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į nuostatų veiksmingumą siekiant jų tikslų, garantuojant ekonominę naudą ir užtikrinant, kad realios sąnaudos būtų proporcingos naudai, jų tinkamumą ir aktualumą naujiems poreikiams, jų pridėtinę vertę ir jų vidinį bei išorinį suderinamumą su kitomis politikos sritimis; |
| --- | --- |

51.

| 52. | remia Komisijos įsipareigojimą atlikti politikos peržiūrą ir ragina ją dažniau atlikti ex post vertinimą siekiant įvertinti teisės aktų veiksmingumą ir naudą, o tai savo ruožtu gali padėti rinkti informaciją, reikalingą politikos pokyčiams ateityje, ir patobulinti reglamentavimo metodus; akcentuoja principo „pirmiausia – vertinimas“ svarbą užtikrinant, kad praeityje išmoktos pamokos galėtų daryti įtaką su ateities politikos ciklu susijusiems veiksmams; reiškia rimtą susirūpinimą dėl stiprėjančios tendencijos poveikio ir kitą vertinimą atlikti vienu metu, nors vertinimo rezultatais turėtų būti remiamasi atliekant teisės aktų peržiūrą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palankiai vertina tai, kad vertinimų ir juos pagrindžiančių tyrimų kokybės kontrolė buvo standartizuota pasitelkiant tarpžinybines grupes ir kokybės kontrolinius sąrašus; vis dėlto pažymi, kad tokia pati kokybės kontrolė nėra taikoma ex post peržiūrai, kuri nėra vertinimas; ragina Komisiją nustatyti minimalius kokybės standartus, taikomus ex post peržiūrai, kuri nėra vertinimas, siekiant užtikrinti jos kokybę visose Komisijos tarnybose; mano, kad pagal tokius minimalius kokybės standartus turėtų būti reikalaujama, kad ex post peržiūra apimtų išsamų taikomos metodikos aprašymą, įskaitant duomenų rinkimo ir analizės priemones, jos pasirinkimo pagrindimą ir susijusius apribojimus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad reikiamų duomenų rinkimą ir vertinimą užtikrina teisės aktų stebėsenos ir peržiūros nuostatos; ragina Komisiją kartu su Europos Parlamentu ir Taryba, atsižvelgiant į galiojantį Tarpinstitucinį susitarimą, parengti tarpinstitucinį peržiūros ir stebėsenos sąlygų priemonių rinkinį, kuriame būtų pateikta, be kita ko, galimų rezultatų ir (arba) ex post peržiūros, kurią gali būti prašoma atlikti, taksonomija ir ES institucijoms ar įstaigoms bei valstybėms narėms skirtos stebėsenos nuostatų rengimo gairės; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad ex post vertinimas taip pat yra svarbi teisės aktų poveikio piliečiams bei įmonėms vertinimo priemonė, kurią taikant ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas poveikiui MVĮ, ir ragina Komisiją sudaryti sąlygas Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformai ir valstybėms narėms teikti grįžtamąją informaciją apie Komisijos apskaičiuotas sąnaudas ir naudą po įgyvendinimo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad reikia reguliariai peržiūrėti siekio užtikrinti geresnę teisėkūrą tikslus ir juos įvertinti remiantis geresnės teisėkūros darbotvarkės kriterijais, be kita ko, ir dėl stebėsenos bei ataskaitų teikimo; pabrėžia, kad tikslai turi būti gerai subalansuoti, proporcingi ir vertinami atsižvelgiant į jų veiksmingumą; primena, jog svarbu turėti palyginamus ES masto duomenis, kad būtų galima atlikti tokį vertinimą, ir ragina Komisiją išnagrinėti, ar geresnio reglamentavimo priemonės padėjo pasiekti tokius tikslus, kaip geresni politikos rezultatai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | teigiamai vertina atnaujintą Komisijos įsipareigojimą užtikrinti vertinimo proceso skaidrumą ir ragina paskelbti daugiamečius vertinimo planus, įskaitant atitinkamą bendrąją informaciją, kuria remtasi; be to, akcentuoja būtinybę užtikrinti didesnį viešų, išsamių ir pasiekiamų įrodymų, kuriais grindžiami poveikio ir kiti vertinimai, prieinamumą ir šiuo požiūriu puikiai vertina Komisijos ketinimą tobulinti savo įrodymų registrus ir jų tarpusavio sąsajas bei imtis veiksmų, kad jos vidaus duomenų bazės ir saugyklos taptų nesunkiai prieinamos visuomenei; atsižvelgdamas į tai, pritaria Komisijos ketinimui sukurti bendrą teisėkūros portalą, kurio struktūra turėtų būti kuo intuityvesnė ir kuris būtų kuo patogesnis naudotojui, kad būtų išvengta informacijos pertekliaus, ir primygtinai prašo užtikrinti, kad šis bendras portalas pradėtų visapusiškai veikti iki 2022 m. pabaigos; pritaria glaudesnio institucijų bendradarbiavimo tikslui siekiant palengvinti ir supaprastinti prieigą prie visų duomenų, surinktų įgyvendinant konkrečią politikos iniciatyvą per visą teisėkūros procesą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad kai įmanoma, padėti rengti teisės aktus, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas jų įgyvendinimui ir vykdymui gali ES finansuojami bandomieji projektai ir koncepcijos pagrįstumo įrodymai; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, jog svarbu, kad Komisija laiku atsakytų į Parlamento pateiktus klausimus, į kuriuos atsakoma raštu; apgailestauja dėl to, kad praeityje į daugumą klausimų, į kuriuos atsakoma raštu, buvo atsakyta per vėlai, ir primygtinai reikalauja, kad į klausimus, į kuriuos atsakoma raštu, Komisija atsakytų greičiau; atkreipia dėmesį į tai, kad atsakymų į Parlamento klausimus kokybė dažnai yra labai prasta, todėl ragina nedelsiant ir iš esmės reikšmingai pagerinti Komisijos atsakymus į Parlamento klausimus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia, kad ypač svarbus teisėkūros procesui yra Europos institucijų skaidrumas, nes piliečiai turi teisę žinoti, kaip rengiami jiems poveikį darantys teisės aktai; palankiai vertina neseniai su Taryba pasiektą susitarimą dėl Skaidrumo registro; apgailestauja dėl to, kad Skaidrumo registras yra privalomas ne visoms ES institucijoms ir įstaigoms, taip pat valstybių narių atstovybėms; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina visose institucijose toliau didinti diskusijų ir sprendimų skaidrumą; apgailestauja dėl Tarybos sprendimų priėmimo proceso skaidrumo stokos ir dokumentų įslaptinimo pernelyg plačiu mastu praktikos bei labai plataus išimčių, numatytų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, aiškinimo, ypač kiek tai susiję su sprendimų priėmimo proceso ir teisinių konsultacijų apsauga, o tai neretai reiškia, kad viršesnis viešojo intereso atskleisti susijusius dokumentus principas netaikomas; mano, kad Tarybos dokumentų slaptumo išimtys turėtų būti taikomos nuosekliai kartu atliekant nepriklausomą priežiūrą ir laikantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktikos; primygtinai ragina Tarybą viešai skelbti daugiau ir įvairesnio tipo atitinkamų dokumentų, visų pirma valstybių narių pareikštas pozicijas, kad visuomenė turėtų galimybę sužinoti, kokios pozicijos jų šalies vyriausybė jų vardu laikėsi ES lygmeniu, ir taip pat prisidėti prie nacionalinių parlamentų vykdomos ES sprendimų priėmimo kontrolės, kuri taikoma visiems sprendimams, pradedant teisėkūros procedūra priimamais dokumentais ir baigiant įgyvendinimo ir deleguotaisiais aktais; |
| --- | --- |

61.

| 62. | primena, kad vykstančios teisėkūros procedūros skaidrumas ir viešumas yra neatsiejami nuo teisėkūros proceso, todėl, kaip savo jurisprudencijoje, visų pirma byloje T-540/15, Emilio De Capitani / Europos Parlamentas, yra pažymėjęs ESTT, jais gali būti remiamasi norint susipažinti su trilogo dokumentais; mano, kad ES turi suformuluoti platesnio užmojo galimybės susipažinti su dokumentais politiką ir numatyti geresnį esamų taisyklių, įskaitant dokumentus, susijusius su vidaus, trilogų ir tarptautinėmis derybomis, taikymą; primena, kad, anot Europos ombudsmeno, teisės susipažinti su dokumentais, ypač su teisėkūros procedūra priimtais dokumentais, apribojimai turėtų būti išimtiniai ir taikomi tik tais atvejais, kai tai tikrai būtina; be to, priduria, kad atvirumas ir skaidrumas suteikia didesnį ES demokratinio teisėkūros proceso teisėtumą ir daugiau pasitikėjimo juo; apgailestauja dėl praktikos, kai, siekiant atsisakyti leisti susipažinti su parengiamaisiais teisėkūros dokumentais, paprastai pasitelkiamas „institucijos sprendimų priėmimo proceso veiksmingumo“ argumentas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mano, kad Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais galėtų būti peržiūrėtas, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į, pavyzdžiui, skaitmenizaciją ir skaitmeninių dokumentų tvarkymą, esamą teismų praktiką skaidrumo ir galimybės susipažinti su dokumentais srityje, taip pat į bendrus pokyčius, susijusius su visuomenės požiūriu į skaidrumą; pabrėžia, kad atliekant bet kokią peržiūrą turėtų būti užtikrintas didesnis, o ne mažesnis skaidrumas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad atviras, veiksmingas, skaidrus ir nepriklausomas administracinis ir teisėkūros sprendimų priėmimo procesas yra aukštos kokybės politikos ir reglamentavimo prielaida; pabrėžia, kad suderintų administracinių procedūrų nustatymas galėtų būti naudingas gero valdymo ir reglamentavimo praktikai ES ir galėtų sustiprinti ryšį tarp ekspertų žiniomis grindžiamo sprendimų priėmimo ir demokratinio legitimumo; primena, kad savo 2013 m. sausio 15 d., 2016 m. birželio 9 d. ir 2021 m. sausio 20 d. rezoliucijose Parlamentas ragino priimti reglamentą dėl atviro, veiksmingo ir nepriklausomo Europos Sąjungos administravimo pagal SESV 298 straipsnį, ir pažymi, kad Komisijos pasiūlyme į šį prašymą nebuvo atsižvelgta; todėl dar kartą ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos Sąjungos administracinio proceso teisės, atsižvelgiant į veiksmus, kurių šioje srityje jau ėmėsi Parlamentas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | primena, kad reikia taikyti nuoseklius teisės aktų rengimo principus, visų pirma skaidrumo, atskaitomybės, taip pat aiškumo ir tikslumo principus, laikantis Teisingumo Teismo praktikoje pripažintų principų; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atkreipia dėmesį į tai, kad organams, kurių skaidrumo lygis dar mažesnis, pavyzdžiui, Euro grupei, pirmiausia turėtų būti taikomos Tarybos darbo tvarkos taisyklės, o balsavimo procedūros, protokolai, rezultatai ir balsavimo bei svarstymų paaiškinimai skelbiami viešai; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atkreipia dėmesį į tai, kad pasitelkiamos tokios priemonės, kaip REFIT ir Ateičiai tinkamo reglamentavimo platforma, siekiant nustatyti supaprastinimo ir bereikalingų išlaidų ir administracinės naštos mažinimo galimybes dar iki Komisijai pateikiant pasiūlymą dėl peržiūros, sykiu užtikrinant aukščiausius apsaugos standartus ir stiprinant atitiktį ES teisei; primena, kad Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformos vaidmuo taip pat apima vertinimą, ar konkretūs Sąjungos teisės aktai bei jų tikslai tebėra tinkami ateičiai ir yra pritaikyti naujiems iššūkiams, kartu sutelkiant dėmesį į reguliavimo naštos subalansavimą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant nustatyti veiksmingiausius sprendimus taikant geresnio reglamentavimo principus, kad įgyvendinant ES politiką būtų galima kuo labiau padidinti naudą ir kartu sumažinti susijusias sąnaudas naudos gavėjų labui; pabrėžia, kad reikia nuosekliai taikyti principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir stiprinti principą „svarbiems klausimams skirti daug dėmesio, o nesvarbiems – mažai“, kad ES ir nacionalinės teisės aktuose būtų užtikrintas tinkamas dėmesys MVĮ ir kad tai taptų pagrindu naujam tarpinstituciniam įsipareigojimui mažinti administracinę naštą; |
| --- | --- |

68.

| 69. | palankiai vertina Komisijos sprendimą Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformoje įsteigti pogrupį, kurį sudaro Europos regionų komiteto regioninių centrų tinklas; ragina Komisiją imtis prasmingų tolesnių veiksmų, susijusių su platformos nuomonėmis, ir stiprinti įrodymais grindžiamą požiūrį į jos ex post ir ex ante vertinimą pasinaudojant vietos ir regionų ekspertinėmis žiniomis; |
| --- | --- |

69.

| 70. | primena, jog laikotarpio vidurio peržiūros ir laikino galiojimo sąlygos yra naudingos priemonės siekiant užtikrinti, kad savo paskirtį atlikę ES teisės aktai visada būtų atnaujinti arba būtų laiku atšaukti; mano, kad Komisija turėtų parengti ir diegti labiau integruotą požiūrį į tvarumą, kurį taikant būtų geriau atsižvelgiama į ES politikos ir teisės aktų ekonominio bei socialinio poveikio ir poveikio aplinkai sąveiką; rekomenduoja Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformai nustatyti ir išnagrinėti teisės aktus, kurie prieštarauja Europos žaliajam kursui ir platesniems darnaus vystymosi tikslams, be kita ko, šiame kontekste laikantis požiūrio „visų pirma galvokime apie tvarumą“; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pakartoja savo raginimą Komisijai (16) sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti Europos žaliąjį kursą šalinant kliūtis ir biurokratizmą, dėl kurių gali sulėtėti jo įgyvendinimas, ypatingą dėmesį skiriant Sąjungos teisės aktų taikymo padariniams ir sąnaudoms, ypač MVĮ atžvilgiu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | primena, kad atliekant „nereikalingos naštos“ vertinimą reikia atsižvelgti į „grynąjį“ ES teisės aktų poveikį įvairiais administraciniais lygmenimis, kartu visapusiškai atsižvelgiant į subsidiarumo principą, kai vieno ES lygmens teisės akto priėmimas, ypač tiesiogiai taikomų ES reglamentų forma, gali sumažinti administracinę naštą nacionaliniu ar vietos lygmenimis, taip pat pagerinti vidaus rinkos veikimą užtikrinant, kad taisyklės būtų skaidrios ir nuspėjamos, ir garantuojant, kad jos būtų vienodai taikomos visose ES valstybėse narėse, taip pat sumažinant neigiamo išorinio poveikio aplinkai, klimatui ir sveikatai sąnaudas ir poveikį; pažymi, jog užtikrinus, kad ES teisės aktai būtų aiškesni, pavyzdžiui, įgyvendinant geresnio reglamentavimo darbotvarkę, būtų lengviau vienodai juos taikyti; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pabrėžia, kad reikia pasiekti tolesnę pažangą, visų pirma, formų ir procedūrų supaprastinimo ir standartizavimo srityje, nuosekliai įgyvendinant vienkartinio duomenų pateikimo ir standartiškai skaitmeninių procedūrų principus tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mano, kad visi tarptautiniai prekybos ir investicijų susitarimai turi būti tinkami ateičiai visais savo aspektais ir taip skatinti ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį tvarumą bei prisidėti prie tarptautinių įsipareigojimų vykdymo; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad prieš pradedant derybas dėl prekybos ir investicijų svarbu atlikti poveikio tvarumui vertinimą; pabrėžia, kad reikia plėtoti ir taikyti labiau integruotą požiūrį į tvarumą, kuriuo būtų geriau atsižvelgiama į ES teisės aktų, politikos krypčių ir iniciatyvų, įskaitant jos prekybos ir investicijų susitarimus, ekonominio, socialinio poveikio ir poveikio aplinkai sąveiką, taip pat atsižvelgiant į kaupiamąjį poveikį, kurį įvairūs pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, taip pat prekybos ir investicijų susitarimai apskritai galėtų turėti; |
| --- | --- |

74.

| 75. | mano, kad ES institucijos turėtų remtis įvairių politikos sričių ekspertinėmis žiniomis, kad užtikrintų optimalų sprendimų priėmimą ir priimtų ypač veiksmingas priemones; ragina visas tris ES institucijas gerinti savo vidaus organų veiklos koordinavimą ir vengti veikti izoliuotai; pabrėžia, kad svarbu skatinti taikyti nuoseklias reguliavimo sistemas, pavyzdžiui, suderinti sąvokas visose susijusiose teisėkūros iniciatyvose, nes tai gali pagerinti atitiktį; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia, kad reikia apsvarstyti naujoviškus teisėkūros metodus, pavyzdžiui, teisinį projektavimą; akcentuoja, kad teisinis projektavimas yra į žmogų orientuotas metodas, kuris gali padėti sumažinti atotrūkį tarp ES piliečių, suinteresuotųjų subjektų ir ES teisės aktų; primena, kad į žmogų orientuotas metodas reiškia, jog teisės aktai pirmiausia turėtų būti rengiami paisant piliečių ir suinteresuotųjų subjektų interesų ir turėtų būti lengvai suprantami; |
| --- | --- |

76.

| 77. | atkreipia Tarybos ir Komisijos dėmesį į Parlamento tikslinių grupių pateiktas rekomendacijas, kuriose pabrėžiama, kad reikia persvarstyti Parlamento darbo tvarkos taisyklių 132 ir 166 straipsnius dėl galimybės patekti į Tarybą ir Komisiją, kad EP nariai galėtų dalyvauti Tarybos darbo grupių, Nuolatinių atstovų komiteto (COREPER) ar Tarybos posėdžiuose arba juose atsakyti į klausimus; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia SESV 218 straipsnio 10 dalyje įtvirtintą reikalavimą visais procedūros, susijusios su tarptautiniais susitarimais tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų, etapais nedelsiant ir išsamiai informuoti Europos Parlamentą; apgailestauja, kad Parlamentui nesuteikiama galimybė susipažinti su įvairiais pasiūlymais, susijusiais su tarptautinių prekybos ir investicijų susitarimų susitariančiųjų šalių derybinėmis pozicijomis; mano, kad šiuo atžvilgiu turėtų būti tinkamai įgyvendinamas Tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros, kuriame pripažįstama, jog svarbu užtikrinti, kad kiekviena institucija galėtų naudotis savo teisėmis ir vykdyti Sutartyse nustatytas pareigas, susijusias su derybomis dėl tarptautinių susitarimų ir jų sudarymu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti norminių reikalavimų proporcingumą tarptautinės prekybos priemonių kontekste; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pabrėžia, jog siekiant užtikrinti, kad joks susitarimas nebūtų laikinai taikomas iki Parlamentui nubalsavus dėl pritarimo, su laikinu prekybos ir investicijų susitarimų taikymu susijusi nusistovėjusi praktika turėtų būti taikoma visiems tarptautiniams susitarimams; |
| --- | --- |

80.

| 81. | mano, kad veiksmingu reglamentavimu turi būti pasiekta trumpalaikių poreikių ir ilgalaikių iššūkių pusiausvyra; pabrėžia, kad strateginis prognozavimas atlieka esminį vaidmenį padėdamas ES politikos formavimą parengti ateities iššūkiams užtikrinant, kad naujų iniciatyvų vertinimas būtų grindžiamas ilgalaike perspektyva, ir akcentuojant kokybiškų teisės aktų, kaip investicijų į ateitį, pridėtinę vertę; teigiamai vertina prognozavimo elementų įtraukimą į Komisijos geresnio reglamentavimo darbotvarkę ir poveikio bei kitus vertinimus; vis dėlto mano, kad Komisija turėtų geriau suderinti savo veiklą geresnio reglamentavimo ir strateginio prognozavimo srityse bei taikyti jų derinį, kad būtų galima geriau integruoti abu procesus; pabrėžia, kad metodika, kurią Komisija taiko sąnaudoms kiekybiškai įvertinti, sprendimams dėl kompromisų priimti ir strateginiam prognozavimui įgyvendinti, tebėra neaiški, ir ragina Komisiją pateikti įrodymų, pagrindžiančių, kaip šie principai taikomi praktikoje; ragina Komisiją pasidomėti naujoviškomis sąnaudų vertinimo priemonėmis; šiuo atžvilgiu primygtinai rekomenduoja strateginio prognozavimo procese taip pat atsižvelgti į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC), Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) ir pagal Reglamento (EB) Nr. 401/2009 10a straipsnį įsteigtos Europos mokslo patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais ataskaitas, susijusias su Reglamentu (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atkreipia dėmesį į tai, kad Reglamentavimo patikros valdybos dalyvavimas atliekant poveikio vertinimą, tinkamumo patikras ir pagrindinį esamų teisės aktų vertinimą padeda gerinti Komisijos įrodymais grindžiamą darbą; pažymi, kad Reglamentavimo patikros valdyba gali atlikti tam tikrą vaidmenį užtikrinant nešališką ir kokybišką Komisijos darbą ir kad jos kompetencija bei patirtis galėtų būti panaudotos kitoms Komisijos užduotims atlikti; pabrėžia, kad Reglamentavimo patikros valdyba gali veiksmingai tikrinti Komisijos darbą tik tuo atveju, jei jos nepriklausomumas ir nešališkumas yra neginčijamai įtvirtinti; atsižvelgdamas į tai ragina gerokai padidinti Reglamentavimo patikros valdybos nepriklausomumą ir skaidrumą, kiek tai susiję su susitikimais su suinteresuotaisiais subjektais, peržiūromis, rekomendacijomis ir nuomonėmis, be kita ko, nustatant, kad Valdybos nariams turi būti privalomas Skaidrumo registras; pabrėžia, kad Valdybos darbas galiausiai neturėtų daryti poveikio Komisijos gebėjimui teikti pasiūlymus dėl teisės aktų arba nepagrįstai vėlinti pasiūlymų dėl teisės aktų priėmimo; ragina Komisiją, siekiant užtikrinti nuoseklumą, skaidrumą ir atskaitomybę viso proceso metu, iškart po priėmimo paskelbti visas be išimčių Valdybos nuomones ir jas pateikti Parlamentui ir Tarybai; be to, ragina Komisiją taip pat leisti teisėkūros institucijoms susipažinti su Valdybai pateiktais vertinimo ir poveikio vertinimo projektais; atkreipia dėmesį į tai, kad Reglamentavimo patikros valdybą sudaro keturi Komisijos nariai ir trys išorės ekspertai; ragina Komisiją persvarstyti Reglamentavimo patikros valdybos sprendimų priėmimo procesą, nes pagal dabartinę sistemą nuomones galima priimti be išorės ekspertų indėlio, arba įsteigti nepriklausomą Reglamentavimo patikros valdybą ne prie Komisijos; be to, ragina Komisiją išplėsti bendradarbiavimą su Reglamentavimo patikros valdyba ir ją stiprinti suteikiant daugiau priemonių savo darbui atlikti ir užtikrinti Jungtinio tyrimų centro paramą; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atkreipia dėmesį į principą „kiek plius, tiek minus“, pagal kurį atsiradusią naują naštą Komisija siekia atsverti atlaisvindama piliečius ir įmones nuo lygiavertės ES lygmens naštos toje pačioje politikos srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad principu „kiek plius, tiek minus“ siekiama sustiprinti programą REFIT išplečiant ją ne tik dėl dabartinių teisės aktų atsirandančios naštos, bet ir įtraukiant naujų teisės aktų naštą, taip pat siekiant valdyti bendrą naštą kiekvienoje politikos srityje; ragina principą „kiek plius, tiek minus“ taip pat grįsti atitinkamu suinteresuotųjų subjektų dalyvavimu; pažymi, kad Komisija ėmėsi vienašališkai taikyti šį principą, neatlikusi išankstinio poveikio vertinimo ir nesurengusi konsultacijų; pabrėžia, kad dėl šio principo įgyvendinimo neturėtų nukentėti politiniai imperatyvai arba geresnio reguliavimo tikslai, taip pat pabrėžia, kad dėl jo neturėtų būti priimami mechaniški ar matematiniai sprendimai dėl teisės aktų panaikinimo, nukentėti jų standartai ar daromas atgrasomasis poveikis teisėkūros srityje ir kad juo turėtų būti siekiama modernizuoti bei reformuoti ES teisės aktus siekiant prisitaikyti prie iššūkių, be kita ko, pakeičiant, sujungiant ir tobulinant teisės aktus; vis dėlto pabrėžia, kad rengiant, į nacionalinę teisę perkeliant ir įgyvendinant ES teisės aktus reikėtų vengti nereikalingos papildomos administracinės naštos, tačiau šis požiūris neturėtų tapti reguliavimo panaikinimo ar reguliavimo nebuvimo priežastimi ir kliūtimi valstybėms narėms toliau taikyti platesnio užmojo priemones ar jų imtis ir užtikrinti aukštesnius socialinės, aplinkos ir vartotojų apsaugos standartus tais atvejais, kai Sąjungos teisėje apibrėžti tik būtiniausi standartai; |
| --- | --- |

83.

| 84. | laikosi nuomonės, kad veiksmingas ES teisės įgyvendinimas yra itin svarbus siekiant padidinti piliečių pasitikėjimą ES politika ir institucijomis; primena, kad pagal SESV 197 straipsnį toks įgyvendinimas turi būti laikomas valstybių narių bendro intereso reikalu; ragina valstybes nares, perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę, vengti užkrauti nereikalingą papildomą administracinę ar reikalavimų laikymosi naštą, visų pirma MVĮ, nes vadinamasis perteklinis reglamentavimas yra vienas iš pagrindinių nereikalingos administracinės naštos šaltinių; vis dėlto mano, kad geresnio reglamentavimo principas neturėtų trukdyti valstybių narių parlamentams išlaikyti platesnio užmojo priemones arba jų imtis tais atvejais, kai Sąjungos teisėje nustatyti tik būtiniausi standartai; palaiko Komisijos prašymą valstybėms narėms pranešti, kada jos nusprendžia įtraukti papildomų elementų, kurie nėra numatyti ES teisės aktuose; |
| --- | --- |

84.

| 85. | primena, jog poreikis priimti naujus teisės aktus neturėtų automatiškai reikšti, kad galiojantys teisės aktai nebereikalingi; atsižvelgdamas į tai laikosi nuomonės, kad, norint išvengti netikėtų pasekmių ir nepageidaujamo poveikio, taip pat turi būti atliktas išsamus poveikio vertinimas dėl kiekvieno galimo panaikinimo; ragina užtikrinti, kad šis požiūris būtų grindžiamas skaidria ir įrodymais pagrįsta metodika, kurią taikant proporcingai atsižvelgiama į visus tvarumo aspektus tiek naudos, tiek sąnaudų požiūriu, įskaitant reikalavimų nesilaikymo ir neveikimo sąnaudas, taip pat atsižvelgiant į administracinį ar ekonominį poveikį, kartu visapusiškai paisant ES acquis ir jos socialinio poveikio, poveikio aplinkai ir visuomenės sveikatai; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją prieš taikant principą „kiek plius, tiek minus“ paviešinti su juo susijusius savo skaičiavimus; mano, kad geresnė teisėkūra visų pirma turėtų būti grindžiama ne kiekybiniais, o kokybiniais aspektais; pabrėžia kokybiškų teisės aktų svarbą įgyvendinant ES pavyzdines iniciatyvas; palankiai vertina Komisijos komunikate prisiimtą įsipareigojimą bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, regionais ir pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų pašalintos kliūtys ir biurokratizmas, trukdantys pereiti prie žaliosios ekonomikos; pabrėžia ex post vertinimo svarbą siekiant užtikrinti, kad ES vykdytų savo įsipareigojimus; |
| --- | --- |

85.

| 86. | be to, pabrėžia, kad taikant principą „kiek plius, tiek minus“, reikėtų įvertinti visas reikalavimų laikymosi išlaidas – tiek administracines, tiek koregavimo; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad atitinkamo perkėlimo į nacionalinę teisę proceso metu valstybės narės, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijos taikytų šį požiūrį; ragina keistis geriausia patirtimi, susijusia su kompensacinėmis priemonėmis, metodikomis ir surinktais duomenimis; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia, kad pasitikėjimas reglamentų vykdymo užtikrinimo srityje atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant Europos teisės aktų teisėtumą; ragina Komisiją dėti daugiau pastangų užtikrinant ES teisės aktų vykdymą ir veiksmingai kovoti su visais ES teisės pažeidimais; |
| --- | --- |

87.

| 88. | šiuo atžvilgiu pabrėžia, jog tam, kad būtų galima įvertinti Sąjungos teisės taikymą ir veiksmingumą, siekiant ją tobulinti, svarbu, kad Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendradarbiavimas įgytų labiau struktūrizuotą pavidalą; atkreipia dėmesį į tai, jog būtina, kad valstybės narės greitai, laiku ir teisingai įgyvendintų Sąjungos teisės aktus tam, kad būtų galima tinkamai įvertinti, ar reikia priimti kitus teisės aktus; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pažymi, jog pastovus didelis pažeidimo nagrinėjimo procedūrų skaičius rodo, kad veiksmingas ES teisės aktų įgyvendinimas ir taikymas valstybėse narėse laiku tebėra rimtas iššūkis, ir prašo imtis skubių priemonių, kuriomis būtų padidintas tokių procedūrų metu priimtų Komisijos sprendimų skaidrumas; pakartoja, kad veiksmingas ES teisės aktų vykdymo užtikrinimas yra pagrindinė geresnės teisėkūros darbotvarkės dalis; atkreipia dėmesį į tai, kad pernelyg didelė reguliavimo našta piliečiams ir įmonėms dažnai gali būti siejama su valstybių narių atitikties problemomis; ragina Komisiją visapusiškai ir nepagrįstai nedelsiant užtikrinti ES teisės aktų vykdymą ir pasinaudoti visomis esamomis priemonėmis; pabrėžia, kad Komisijos vykdymo užtikrinimo politika turi būti labiau nuspėjama ir skaidresnė ir padėti stiprinti teisinį tikrumą visiems suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ragina Konferenciją dėl Europos ateities aptarti klausimą dėl Europos Parlamento iniciatyvos teisės stiprinimo, nes jis yra vienintelė demokratiškai renkama ES institucija, tiesiogiai atstovaujanti ES piliečiams; primena Komisijos Pirmininkės U. von der Leyen įsipareigojimą paremti Parlamento iniciatyvos teisę; apgailestauja, kad ši galimybė nuolat atidedama iki būsimų Sutarties peržiūrų; pabrėžia, kad parlamentinė iniciatyvos teisė yra svarbus atstovaujamosios demokratijos bruožas valstybių narių lygmeniu, ir mano, kad būtina įgalinti EP narius, kaip tiesioginius ES piliečių atstovus, sustiprinant jų teisę formuoti ES teisėkūros darbotvarkę; palankiai vertina Komisijos Pirmininkės įsipareigojimą remti Europos Parlamento iniciatyvos teisę ir Komisijos įsipareigojimą į prašymus pagal SESV 225 straipsnį visada reaguoti teisėkūros procedūra priimamu aktu; ragina Tarybą ir Komisiją pašalinti galimas kliūtis, trukdančias Parlamentui naudotis savo įgaliojimais siūlyti teisėkūros iniciatyvas; mano, kad pagrindų susitarimas galėtų būti persvarstytas siekiant užtikrinti, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos naudotis šia teise; pabrėžia, kad taip pat reikia patikslinti įvairių tipų Parlamento pranešimų skirtumus ir tai, kokių veiksmų juose reikalaujama iš Komisijos; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pabrėžia, kad Konferencija dėl Europos ateities yra beprecedentė iniciatyva, pagal kurią tiesiogiai bendradarbiaujama su ES piliečiais siekiant sužinoti apie jų požiūrį į Europos politikos formavimą; mano, kad pasibaigus Konferencijai turi būti atliktas vertinimas siekiant išnagrinėti galimybę pradėti taikyti praktiką, kuri galėtų padidinti piliečių dalyvavimo teisėkūros procese mastą; pabrėžia, kad svarbu sudaryti sąlygas piliečiams visapusiškai naudotis savo demokratine teise dalyvauti ES sprendimų priėmimo procese aktyviai bendraujant su jų išrinktais atstovais ir propaguoti tiesioginį piliečių dalyvavimą; siūlo Komisijai apsvarstyti galimybę įtraukti dalyvaujamuosius mechanizmus į tarpinstitucinį dialogą, kurio rezultatais remiantis būtų rengiama metinė darbo programa; |
| --- | --- |

91.

| 92. | atkreipia dėmesį į sparčiai besikeičiantį ES piliečių supratimą apie ES valdymo poveikį jų kasdieniam gyvenimui ir būsimiems pokyčiams vis labiau į socialinę žiniasklaidą orientuotoje informacinėje visuomenėje, kuri pagreitina ir padidina supratimą apie ES sprendimų priėmimo procesus bei ES valdymo lūkesčius; pakartoja, kad reikia visapusiškai įtraukti piliečius į ES sprendimų priėmimo procesą ne tik balsuojant, bet ir į kitus kanalus bei priemones taip, kad būtų atsižvelgiama į visą politikos ciklą; dar kartą pažymi veiksmingų dalyvavimo mechanizmų svarbą ir pakartoja savo raginimą sukurti nuolatinius dalyvavimo mechanizmus pagal savo 2021 m. liepos 7 d. rezoliuciją (17), ir pabrėžia, kad juos reikia nustatyti Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, įskaitant būtinas priemones tinkamam horizontaliam ir vertikaliajam institucijų koordinavimui įvairiais lygmenimis užtikrinti; mano, kad šie mechanizmai galėtų būti grindžiami internetinėmis politinių diskusijų platformomis, konsultacijomis su jaunimu ir piliečių forumų tęstinumu, tačiau tuo nebūtų neapsiribojama; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atkreipia dėmesį į tai, kad geresnė teisėkūra reikalauja veiksmingų teisėkūros procedūrų, kurios padėtų per tinkamą laikotarpį užbaigti ES sprendimų priėmimo procedūras; apgailestauja, kad Sutartyse nustatytos specialios teisėkūros procedūros buvo per retai sėkmingai užbaigtos, nes Tarybos įsipareigojimas nėra pakankamas ir nėra veiksmingų procedūrinių gairių; |
| --- | --- |

93.

| 94. | palankiai vertina Konferencijos dėl Europos ateities svarstymus dėl piliečių dalyvavimo ES sprendimų priėmimo procese; ypač atkreipia dėmesį į 1-ojo piliečių forumo rekomendacijas, visų pirma į 35, 36, 41, 46 ir 48 rekomendacijas, taip pat į 2-ojo piliečių forumo rekomendacijas, visų pirma į 2.1 pokrypčio 10 ir 11 rekomendacijas; 3.1 pokrypčio 16 rekomendaciją; 4.1 pokrypčio 24 rekomendaciją ir 4.2 pokrypčio 29 ir 32 rekomendacijas bei 5 kryptį „Piliečių dalyvavimas“, ypač jos 39 rekomendaciją; primygtinai tvirtina, kad reikia prasmingai atsižvelgti į rekomendacijas, pateiktas galutinėje Konferencijos ataskaitoje, kurią parengs vykdomoji valdyba, bendradarbiaudama su Konferencijos plenarine sesija, remdamasi Konferencijos plenarinės sesijos diskusijomis dėl nacionalinių ir Europos piliečių forumų rekomendacijų, taip pat daugiakalbės skaitmeninės platformos indėliu; mano, kad grupių rekomendacijos aiškiai rodo, jog piliečiai ragina užtikrinti, kad ES viešų diskusijų skaidrumas būtų didesnis, o ES institucijos aktyviau naudotųsi visais komunikacijos kanalais ir teiktų daugiau informacijos, kartu pabrėžiant socialinės žiniasklaidos, kuri turėtų prisidėti prie ES sprendimų priėmimo, įskaitant teisėkūros procesus, vaidmenį; ragina Komisiją, Tarybą ir Parlamentą įgyvendinti galutines konferencijos išvadas, pagrįstas piliečių forumų rekomendacijomis, laikantis Sutartyse įtvirtintų principų; |
| --- | --- |

94.

| 95. | rekomenduoja į teisėkūros procesą, susijusį su Parlamentui Sutarčių suteikta teisėkūros iniciatyvos teise, įtraukti prašymą nustatyti atitinkamų iniciatyvų teisėkūros tvarkaraštį, kaip ir taikant įprastą teisėkūros procedūrą; be to, pabrėžia, kad taikant bet kokią tokią specialią teisėkūros procedūrą turi būti laikomasi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros nuostatų dėl visų trijų institucijų institucinio įsipareigojimo derėtis ir tai daryti laikantis ES sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus tarpusavio bendradarbiavimo principo; |
| --- | --- |

95.

| 96. | mano, kad tais atvejais, kai Parlamentas naudojasi iniciatyvos teise, pavyzdžiui, dėl nuostatų, susijusių su jo paties sudėtimi, Parlamento narių rinkimais ir bendrosiomis jo funkcijų vykdymo sąlygomis, ombudsmeno statutu, taip pat dėl laikinųjų tyrimo komitetų sudarymo, būsimame tarpinstituciniame susitarime turėtų būti svarstomos priemonės, kuriomis būtų išvengta svarbių institucinių bylų blokavimo; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pabrėžia svarbų Parlamento, kaip ES piliečiams atstovaujančios institucijos, vaidmenį, įskaitant jo vykdomą Komisijos ir kitų institucijų priežiūrą ir bendradarbiavimą su jomis visuomenės vardu, taip pat užtikrinant principo „iš apačios į viršų“ taikymą kalbant apie teisės aktų poveikį piliečiams; todėl pakartoja, kad taikant esamas Parlamento priemones svarbu išsaugoti Parlamento vaidmenį atliekant preliminarų būsimų teisės aktų vertinimą; |
| --- | --- |

97.

| 98. | palankiai vertina Komisijos pastangas konsoliduoti konsultacijų procesą, įsipareigojimą per aštuonias savaites nuo kiekvienų viešų konsultacijų pabaigos pateikti ataskaitą apie jas ir įsipareigojimą aktyviau viešinti konsultacijas, kad apie jas sužinotų daugiau piliečių, suinteresuotųjų subjektų, įskaitant MVĮ, ir vietos bei regionų valdžios institucijų; ragina valstybes nares prisidėti prie šio proceso skatinant konsultacijas savo teritorijose; pažymi, kad kai kurie suinteresuotieji subjektai, turintys daugiau finansinių išteklių, gali aktyviau dalyvauti konsultacijose; mano, kad surinkta informacija turi atspindėti subalansuotą požiūrį į suinteresuotųjų subjektų aplinką, todėl reikia sudaryti palankesnes sąlygas rinkti visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant mažiau išteklių turinčius piliečius ir piliečių atstovus, nuomones; |
| --- | --- |

98.

| 99. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  OL C 425, 2021 10 20, p. 43.

(2)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0316.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0242.

(5)  OL C 86, 2018 3 6, p. 126.

(6)  OL C 445, 2021 10 29, p. 2.

(7)  OL C 270, 2021 7 7, p. 2.

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/SPEECH_19_4230.

(9)  P9_PV(2021)06-07(17).

(10)  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

(11)  Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 14/2019: „„Išsakykite savo nuomonę!“: Komisijos viešos konsultacijos pritraukia piliečius, tačiau jos neatitinka lūkesčių dėl informavimo veiklos“.

(12)  https://eur-lex.europa.eu/statistics/2021/legislative-acts-statistics.html; https://eur-lex.europa.eu/statistics/legal-acts/2021/legislative-acts-statistics-repealed-and-expired-acts.html

(13)  Bandomoji reglamentavimo aplinka apibrėžiama kaip konkrečios sistemos, kurios, suteikdamos struktūrizuotą kontekstą eksperimentavimui, sudaro sąlygas, kai tikslinga, ribotą laiką ir ribotoje sektoriaus ar srities dalyje, taikant reguliavimo priežiūrą, kuria užtikrinama, kad būtų taikomos tinkamos apsaugos priemonės, realiomis sąlygomis išbandyti pažangias technologijas, produktus, paslaugas ar metodus – šiuo metu visų pirma skaitmenizacijos kontekste.

(14)  https://www.statista.com/statistics/878412/number-of-smes-in-europe-by-size

(15)  Savo 2021 m. birželio 30 d. komunikate „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ (COM(2021)0345) Komisija tinkamumo kaimo vietovėms užtikrinimą apibūdina taip: „Kadangi kaimo plėtros pobūdis yra daugialypis ir Sutartimis siekiama ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, ES politiką reikia peržiūrėti kaimo akimis, atsižvelgiant į galimas jos pasekmes ir poveikį kaimo vietovių darbo vietoms ir ekonomikos augimui, vystymosi perspektyvoms, socialinei gerovei ir visų asmenų galimybių lygybei, taip pat kaimo vietovių aplinkos kokybei.“.

(16)  Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonė „2022 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektas – visi skirsniai“.

(17)  OL C 99, 2022 3 1, p. 96.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/268 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/268

---

P9_TA(2022)0302

JAV Aukščiausiojo Teismo sprendimas Jungtinėse Valstijose panaikinti teisę į abortą ir poreikis ES užtikrinti teisę į abortą bei moterų sveikatos apsaugą

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl JAV Aukščiausiojo Teismo sprendimo Jungtinėse Valstijose panaikinti teisę į abortą ir poreikio Europos Sąjungoje užtikrinti teisę į abortą bei moterų sveikatos apsaugą (2022/2742(RSP))

(2023/C 47/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1950 m. Europos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1950 m. Europos žmogaus teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties Europos Sąjungoje, kiek tai susiję su moterų sveikata (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties Europos Sąjungoje, kiek tai susiję su moterų sveikata (1),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją „Pasaulinės grėsmės teisei į abortą: tikimybė, kad Aukščiausiasis Teismas panaikins teises į abortą JAV“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją „Pasaulinės grėsmės teisei į abortą: tikimybė, kad Aukščiausiasis Teismas panaikins teises į abortą JAV“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 24 d. JAV Aukščiausiojo Teismo sprendimą, kuriuo penkiais balsais „už“ ir keturiais balsais „prieš“ panaikintas Sprendimas Roe prieš Wade, taip panaikinant federalinę konstitucinę teisę į abortą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 24 d. JAV Aukščiausiojo Teismo sprendimą, kuriuo penkiais balsais „už“ ir keturiais balsais „prieš“ panaikintas Sprendimas Roe prieš Wade, taip panaikinant federalinę konstitucinę teisę į abortą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Jungtinių Amerikos Valstijų Aukščiausiasis Teismas sukūrė precedentą principinėje byloje Roe prieš Wade (1973 m.), vėliau patvirtintą sprendimuose Planned Parenthood prieš Casey (1992 m.) ir Whole Woman’s Health prieš Hellerstedt (2016 m.), taip JAV užtikrindamas konstitucinę teisę į teisėtą abortą iki vaisiaus gyvybingumo ribos; kadangi 2022 m. birželio 24 d. Aukščiausiasis Teismas nusprendė penkiais balsais „už“ ir keturiais balsais „prieš“ panaikinti Sprendimą Roe prieš Wade, taip panaikindamas federalinę konstitucinę teisę į abortą ir leisdamas valstijoms bet kuriuo nėštumo metu uždrausti abortą ir atverdamas galimybę visiškai uždrausti abortus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Jungtinių Amerikos Valstijų Aukščiausiasis Teismas sukūrė precedentą principinėje byloje Roe prieš Wade (1973 m.), vėliau patvirtintą sprendimuose Planned Parenthood prieš Casey (1992 m.) ir Whole Woman’s Health prieš Hellerstedt (2016 m.), taip JAV užtikrindamas konstitucinę teisę į teisėtą abortą iki vaisiaus gyvybingumo ribos; kadangi 2022 m. birželio 24 d. Aukščiausiasis Teismas nusprendė penkiais balsais „už“ ir keturiais balsais „prieš“ panaikinti Sprendimą Roe prieš Wade, taip panaikindamas federalinę konstitucinę teisę į abortą ir leisdamas valstijoms bet kuriuo nėštumo metu uždrausti abortą ir atverdamas galimybę visiškai uždrausti abortus;

| B. | kadangi, Teismui priėmus šį sprendimą, aštuonios valstijos jau uždraudė abortus; kadangi manoma, kad 26 valstijos gali priimti įstatymus, pagal kuriuos abortas būtų beveik visiškai neteisėtas; kadangi 13 valstijų turėjo parengtus įsigalioti įstatymus, kurie įsigaliojo iš karto po to, kai buvo panaikintas Sprendimas Roe prieš Wade; kadangi nuo to laiko JAV ir visame pasaulyje rengiama vis daugiau demonstracijų siekiant apginti teisę į abortą; kadangi tuo tarpu didėja pasipriešinimas Teismo sprendimui, ypač 2022 m. birželio 24 d. Kalifornijos, Oregono ir Vašingtono gubernatoriams paskelbus kelių valstijų įsipareigojimą ginti galimybes naudotis reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant abortus ir kontraceptines priemones, ir įsipareigoti apsaugoti pacientus ir gydytojus nuo kitų valstijų pastangų perkelti savo valstijose taikomus abortų draudimus į šias valstijas (3); |
| --- | --- |

B.

kadangi, Teismui priėmus šį sprendimą, aštuonios valstijos jau uždraudė abortus; kadangi manoma, kad 26 valstijos gali priimti įstatymus, pagal kuriuos abortas būtų beveik visiškai neteisėtas; kadangi 13 valstijų turėjo parengtus įsigalioti įstatymus, kurie įsigaliojo iš karto po to, kai buvo panaikintas Sprendimas Roe prieš Wade; kadangi nuo to laiko JAV ir visame pasaulyje rengiama vis daugiau demonstracijų siekiant apginti teisę į abortą; kadangi tuo tarpu didėja pasipriešinimas Teismo sprendimui, ypač 2022 m. birželio 24 d. Kalifornijos, Oregono ir Vašingtono gubernatoriams paskelbus kelių valstijų įsipareigojimą ginti galimybes naudotis reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant abortus ir kontraceptines priemones, ir įsipareigoti apsaugoti pacientus ir gydytojus nuo kitų valstijų pastangų perkelti savo valstijose taikomus abortų draudimus į šias valstijas (3);

| C. | kadangi Aukščiausiojo Teismo sprendimas padarys poveikį moterų ir mergaičių gyvenimui visose Jungtinėse Amerikos Valstijose, o jo žalingas pasekmes labiausiai pajus pažeidžiami asmenys; kadangi kitoms lytinės ir reprodukcinės sveikatos sritims bei teisėms taip pat galėtų būti daromas neigiamas poveikis; kadangi teisės į abortus apribojimai arba draudimas JAV, ES ir pasaulyje turės neproporcingą poveikį skurstančioms moterims, ypač su rasizmu susiduriančioms moterims, įskaitant juodaodes, ispanakalbes ir čiabuves moteris, taip pat moterims iš kaimo vietovių, LGBTIQ asmenims, neįgalioms moterims, paauglėms, moterims migrantėms, įskaitant neteisėtas migrantes, ir vienišų motinų valdomiems namų ūkiams; kadangi valstybinės abortų paslaugų teikimo tarnybos visoms moterims, įskaitant tas, kurių socialinė ir ekonominė padėtis yra pažeidžiama, gali suteikti visuotinę prieigą prie saugių ir teisėtų abortų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Aukščiausiojo Teismo sprendimas padarys poveikį moterų ir mergaičių gyvenimui visose Jungtinėse Amerikos Valstijose, o jo žalingas pasekmes labiausiai pajus pažeidžiami asmenys; kadangi kitoms lytinės ir reprodukcinės sveikatos sritims bei teisėms taip pat galėtų būti daromas neigiamas poveikis; kadangi teisės į abortus apribojimai arba draudimas JAV, ES ir pasaulyje turės neproporcingą poveikį skurstančioms moterims, ypač su rasizmu susiduriančioms moterims, įskaitant juodaodes, ispanakalbes ir čiabuves moteris, taip pat moterims iš kaimo vietovių, LGBTIQ asmenims, neįgalioms moterims, paauglėms, moterims migrantėms, įskaitant neteisėtas migrantes, ir vienišų motinų valdomiems namų ūkiams; kadangi valstybinės abortų paslaugų teikimo tarnybos visoms moterims, įskaitant tas, kurių socialinė ir ekonominė padėtis yra pažeidžiama, gali suteikti visuotinę prieigą prie saugių ir teisėtų abortų;

| D. | kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės, įskaitant teisėto ir saugaus aborto paslaugas, yra pagrindinė teisė; kadangi kriminalizavimas, uždelsimas ir neleidimas naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis bei teisėmis yra smurto prieš moteris ir mergaites forma; kadangi šie apribojimai ir draudimai nemažina abortų skaičiaus, o tik verčia asmenis keliauti dideliais atstumais arba darytis nesaugius abortus, taip pat dėl to gali būti pradėtas jų baudžiamosios veikos tyrimas ir baudžiamasis persekiojimas ir daromas poveikis žmonėms, kuriems labiausiai trūksta išteklių ir informacijos; kadangi beveik visos mirtys dėl nesaugių abortų įvyksta šalyse, kuriose abortai yra griežtai ribojami; kadangi apskaičiuota, kad metinis gimdyvių mirčių dėl nesaugių abortų skaičius JAV antraisiais metais po draudimo įsigaliojimo padidėtų 21 proc. (4); kadangi visų tokių mirčių galima išvengti; kadangi dėl abortų draudimo taip pat padaugės mirčių, susijusių su priverstiniu apvaisinimu; |
| --- | --- |

D.

kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės, įskaitant teisėto ir saugaus aborto paslaugas, yra pagrindinė teisė; kadangi kriminalizavimas, uždelsimas ir neleidimas naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis bei teisėmis yra smurto prieš moteris ir mergaites forma; kadangi šie apribojimai ir draudimai nemažina abortų skaičiaus, o tik verčia asmenis keliauti dideliais atstumais arba darytis nesaugius abortus, taip pat dėl to gali būti pradėtas jų baudžiamosios veikos tyrimas ir baudžiamasis persekiojimas ir daromas poveikis žmonėms, kuriems labiausiai trūksta išteklių ir informacijos; kadangi beveik visos mirtys dėl nesaugių abortų įvyksta šalyse, kuriose abortai yra griežtai ribojami; kadangi apskaičiuota, kad metinis gimdyvių mirčių dėl nesaugių abortų skaičius JAV antraisiais metais po draudimo įsigaliojimo padidėtų 21 proc. (4); kadangi visų tokių mirčių galima išvengti; kadangi dėl abortų draudimo taip pat padaugės mirčių, susijusių su priverstiniu apvaisinimu;

| E. | kadangi nėštumo ir gimdymo komplikacijos visame pasaulyje yra pagrindinė 15–19 metų amžiaus paauglių mergaičių mirties priežastis; kadangi paauglės motinos daug dažniau nutraukia mokslus ir susiduria su nedarbu ir dėl to dar labiau pablogėja skurdo ciklas; |
| --- | --- |

E.

kadangi nėštumo ir gimdymo komplikacijos visame pasaulyje yra pagrindinė 15–19 metų amžiaus paauglių mergaičių mirties priežastis; kadangi paauglės motinos daug dažniau nutraukia mokslus ir susiduria su nedarbu ir dėl to dar labiau pablogėja skurdo ciklas;

| F. | kadangi, atsižvelgiant į Sprendimo Roe prieš Wade panaikinimą, vis didesnį susirūpinimą kelia duomenų apsauga; kadangi naudojantis menstruacijų stebėjimo programėlėmis arba geografinės vietos nustatymo priemonėmis ir paieškos sistemomis galima rinkti duomenis apie žmones, kurie kreipėsi į nėštumo nutraukimo kliniką, įsigijo nėštumo nutraukimo tabletę arba ieškojo informacijos; kadangi žmonės gali būti dėl to įsidėmėti arba surinkta informacija gali būti panaudota prieš juos; kadangi valstybėse, kurios uždraudė abortus arba ketina tai daryti, teisminės institucijos gali naudoti skaitmeninius duomenis apie tuos asmenis, kurie nori pasidaryti abortą, jį atlieka ar sudaro jam palankias sąlygas; |
| --- | --- |

F.

kadangi, atsižvelgiant į Sprendimo Roe prieš Wade panaikinimą, vis didesnį susirūpinimą kelia duomenų apsauga; kadangi naudojantis menstruacijų stebėjimo programėlėmis arba geografinės vietos nustatymo priemonėmis ir paieškos sistemomis galima rinkti duomenis apie žmones, kurie kreipėsi į nėštumo nutraukimo kliniką, įsigijo nėštumo nutraukimo tabletę arba ieškojo informacijos; kadangi žmonės gali būti dėl to įsidėmėti arba surinkta informacija gali būti panaudota prieš juos; kadangi valstybėse, kurios uždraudė abortus arba ketina tai daryti, teisminės institucijos gali naudoti skaitmeninius duomenis apie tuos asmenis, kurie nori pasidaryti abortą, jį atlieka ar sudaro jam palankias sąlygas;

| G. | kadangi, nepaisant bendros pažangos lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių apsaugos srityje visame pasaulyje, įskaitant Europą, teisės į saugius ir teisėtus abortus padėties blogėjimas kelia didelį susirūpinimą; kadangi panaikinus Sprendimą Roe prieš Wade Europos Sąjungoje galėtų sustiprėti judėjimas prieš abortus; kadangi Lenkija yra vienintelė ES valstybė narė, iš kurios įstatymų pašalintas abortų teisinis pagrindas, nes 2020 m. spalio 22 d. neteisėtas Konstitucinis Teismas nusprendė panaikinti seniai įtvirtintas Lenkijos moterų teises ir de facto uždraudė abortus; kadangi abortai yra uždrausti Maltoje; kadangi medikamentinis abortas ankstyvuoju nėštumo etapu Slovakijoje yra neteisėtas, o Vengrijoje – neprieinamas; kadangi galimybės atlikti abortą taip pat mažinamos Italijoje (5); kadangi kitose ES valstybėse narėse, kaip antai pastaruoju metu Kroatijoje, atsisakoma suteikti galimybę naudotis abortų paslaugomis (6);; kadangi ES ir jos valstybės narės privalo ginti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises ir akcentuoti, kad moterų teisės yra neatimamos ir kad jų negalima panaikinti arba susilpninti; kadangi labai svarbu, kad ES ir jos valstybės narės ir toliau darytų pažangą garantuodamos galimybę saugiai, teisėtai ir laiku naudotis abortų paslaugomis pagal Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijas ir įrodymus; |
| --- | --- |

G.

kadangi, nepaisant bendros pažangos lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių apsaugos srityje visame pasaulyje, įskaitant Europą, teisės į saugius ir teisėtus abortus padėties blogėjimas kelia didelį susirūpinimą; kadangi panaikinus Sprendimą Roe prieš Wade Europos Sąjungoje galėtų sustiprėti judėjimas prieš abortus; kadangi Lenkija yra vienintelė ES valstybė narė, iš kurios įstatymų pašalintas abortų teisinis pagrindas, nes 2020 m. spalio 22 d. neteisėtas Konstitucinis Teismas nusprendė panaikinti seniai įtvirtintas Lenkijos moterų teises ir de facto uždraudė abortus; kadangi abortai yra uždrausti Maltoje; kadangi medikamentinis abortas ankstyvuoju nėštumo etapu Slovakijoje yra neteisėtas, o Vengrijoje – neprieinamas; kadangi galimybės atlikti abortą taip pat mažinamos Italijoje (5); kadangi kitose ES valstybėse narėse, kaip antai pastaruoju metu Kroatijoje, atsisakoma suteikti galimybę naudotis abortų paslaugomis (6);; kadangi ES ir jos valstybės narės privalo ginti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises ir akcentuoti, kad moterų teisės yra neatimamos ir kad jų negalima panaikinti arba susilpninti; kadangi labai svarbu, kad ES ir jos valstybės narės ir toliau darytų pažangą garantuodamos galimybę saugiai, teisėtai ir laiku naudotis abortų paslaugomis pagal Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijas ir įrodymus;

| H. | kadangi Europoje moterys vis dar susiduria su kliūtimis, trukdančiomis joms naudotis savo teisėmis ir laisvėmis dėl teisinių apribojimų, kuriais nepaisoma moterų teisių ir be reikalo keliamas pavojus jų gyvybei; kadangi pastaruoju metu Amerikos turistei Andreai Prudente buvo uždrausta atlikti abortą Maltoje, nepaisant to, kad jos gyvybei gresia pavojus; kadangi moterų žmogaus teisių gynėja Justyna Wydrzyńska pagal Lenkijos drakonišką abortus draudžiantį įstatymą kaltinama tuo, kad kitai moteriai parūpino medikamentinio aborto tablečių; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europoje moterys vis dar susiduria su kliūtimis, trukdančiomis joms naudotis savo teisėmis ir laisvėmis dėl teisinių apribojimų, kuriais nepaisoma moterų teisių ir be reikalo keliamas pavojus jų gyvybei; kadangi pastaruoju metu Amerikos turistei Andreai Prudente buvo uždrausta atlikti abortą Maltoje, nepaisant to, kad jos gyvybei gresia pavojus; kadangi moterų žmogaus teisių gynėja Justyna Wydrzyńska pagal Lenkijos drakonišką abortus draudžiantį įstatymą kaltinama tuo, kad kitai moteriai parūpino medikamentinio aborto tablečių;

| I. | kadangi Chartijoje įtvirtintos svarbiausios ES gyvenančių asmenų pagrindinės teisės ir laisvės; kadangi saugaus ir teisėto aborto apsauga daro tiesioginį poveikį veiksmingam naudojimuisi Chartijoje pripažintomis teisėmis, pvz., žmogaus orumo, asmens autonomiškumo, lygybės ir fizinės neliečiamybės teisėmis; |
| --- | --- |

I.

kadangi Chartijoje įtvirtintos svarbiausios ES gyvenančių asmenų pagrindinės teisės ir laisvės; kadangi saugaus ir teisėto aborto apsauga daro tiesioginį poveikį veiksmingam naudojimuisi Chartijoje pripažintomis teisėmis, pvz., žmogaus orumo, asmens autonomiškumo, lygybės ir fizinės neliečiamybės teisėmis;

| J. | kadangi 2022 m. birželio 9 d. Parlamentas priėmė griežtą rezoliuciją „Pasaulinės grėsmės teisei į abortą: tikimybė, kad Aukščiausiasis Teismas panaikins teises į abortą JAV“; kadangi šioje rezoliucijoje pateiktos rekomendacijos tebėra aktualios ir turėtų būti taikomos (7); |
| --- | --- |

J.

kadangi 2022 m. birželio 9 d. Parlamentas priėmė griežtą rezoliuciją „Pasaulinės grėsmės teisei į abortą: tikimybė, kad Aukščiausiasis Teismas panaikins teises į abortą JAV“; kadangi šioje rezoliucijoje pateiktos rekomendacijos tebėra aktualios ir turėtų būti taikomos (7);

| 1. | dar kartą griežtai smerkia visame pasaulyje, įskaitant JAV ir kai kurias ES valstybes nares, vykstantį moterų teisių ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties blogėjimą; primena, kad lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra pagrindinės žmogaus teisės, kurios turėtų būti saugomos ir stiprinamos ir jokiu būdu negali būti silpninamos ar panaikintos; ragina tas vyriausybes ir valstybes, kurios priėmė įstatymus ir kitas priemones, susijusias su abortų draudimais ir apribojimais, juos panaikinti ir užtikrinti, kad jų teisės aktai atitiktų tarptautiniu mastu saugomas moterų teises ir tarptautinius žmogaus teisių standartus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | siūlo įtraukti teisę į abortą į Chartiją; mano, kad Tarybai turėtų būti pateiktas pasiūlymas iš dalies pakeisti Chartiją, kaip nurodyta toliau:

  7 a straipsnis (naujas)


  „7a straipsnis
  Teisė į abortą
  Kiekvienas turi teisę į saugų ir teisėtą abortą.“


  ; |
| --- | --- |

2.

7 a straipsnis (naujas)

„7a straipsnis

Teisė į abortą

Kiekvienas turi teisę į saugų ir teisėtą abortą.“

| 3. | šiuo požiūriu dar kartą atkreipia dėmesį į savo 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl raginimo sušaukti konventą Sutartims peržiūrėti; tikisi, kad Europos Vadovų Taryba surengs susitikimą šiuo tikslu; siūlo, kad vykdant šį procesą teisė į saugų ir teisėtą abortą būtų įtraukta į Chartiją; ragina į kiekvieną proceso etapą įtraukti Europos Parlamentą; |
| --- | --- |

3.

šiuo požiūriu dar kartą atkreipia dėmesį į savo 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl raginimo sušaukti konventą Sutartims peržiūrėti; tikisi, kad Europos Vadovų Taryba surengs susitikimą šiuo tikslu; siūlo, kad vykdant šį procesą teisė į saugų ir teisėtą abortą būtų įtraukta į Chartiją; ragina į kiekvieną proceso etapą įtraukti Europos Parlamentą;

| 4. | reiškia neabejotiną solidarumą su moterimis ir mergaitėmis JAV bei su tais asmenimis, kurie dalyvauja teikiant teisėtas ir saugias abortų paslaugas ir propaguojant teisę ir galimybę jomis naudotis tokiomis sudėtingomis aplinkybėmis, ir juos tvirtai remia; taip pat pritaria raginimams, kad JAV Kongresas priimtų įstatymą, kuriuo teisė į abortą būtų apsaugota federaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

4.

reiškia neabejotiną solidarumą su moterimis ir mergaitėmis JAV bei su tais asmenimis, kurie dalyvauja teikiant teisėtas ir saugias abortų paslaugas ir propaguojant teisę ir galimybę jomis naudotis tokiomis sudėtingomis aplinkybėmis, ir juos tvirtai remia; taip pat pritaria raginimams, kad JAV Kongresas priimtų įstatymą, kuriuo teisė į abortą būtų apsaugota federaliniu lygmeniu;

| 5. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad abortų draudimai ir kiti apribojimai turi neproporcingą poveikį skurstančioms moterims, ypač su rasizmu susiduriančioms moterims, įskaitant juodaodes, ispanakalbes ir čiabuves moteris, taip pat moterims iš kaimo vietovių, LGBTIQ asmenims, neįgalioms moterims, paauglėms, moterims migrantėms, įskaitant neteisėtas migrantes, ir vienišų motinų valdomiems namų ūkiams; pabrėžia, kad moterims, kurios dėl finansinių ar logistinių kliūčių negali sau leisti vykti į reprodukcinės sveikatos klinikas kaimyninėse valstijose ar šalyse, gresia didesnis pavojus, kad joms bus pritaikytos nesaugios ir gyvybei pavojingos procedūros ir jos bus priverstos prieš savo valią išnešioti vaisių visą nėštumą, o tai yra žmogaus teisių pažeidimas ir smurto dėl lyties forma (8); |
| --- | --- |

5.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad abortų draudimai ir kiti apribojimai turi neproporcingą poveikį skurstančioms moterims, ypač su rasizmu susiduriančioms moterims, įskaitant juodaodes, ispanakalbes ir čiabuves moteris, taip pat moterims iš kaimo vietovių, LGBTIQ asmenims, neįgalioms moterims, paauglėms, moterims migrantėms, įskaitant neteisėtas migrantes, ir vienišų motinų valdomiems namų ūkiams; pabrėžia, kad moterims, kurios dėl finansinių ar logistinių kliūčių negali sau leisti vykti į reprodukcinės sveikatos klinikas kaimyninėse valstijose ar šalyse, gresia didesnis pavojus, kad joms bus pritaikytos nesaugios ir gyvybei pavojingos procedūros ir jos bus priverstos prieš savo valią išnešioti vaisių visą nėštumą, o tai yra žmogaus teisių pažeidimas ir smurto dėl lyties forma (8

| 6. | ragina JAV vyriausybę užtikrinti duomenų apsaugą visiems asmenims, ypač tiems, kurie nori pasidaryti abortą, teikia jo paslaugas ir palengvina galimybes jį atlikti, suteikiant privačią ir saugią prieigą, nutraukiant elgsenos sekimą, stiprinant duomenų ištrynimo politiką, užšifruojant perduodamus duomenis, automatiškai atliekant ištisinį pranešimų šifravimą, užkertant kelią vietos stebėjimui ir užtikrinant, kad naudotojai būtų informuojami, kai ieškoma jų duomenų (9); |
| --- | --- |

6.

ragina JAV vyriausybę užtikrinti duomenų apsaugą visiems asmenims, ypač tiems, kurie nori pasidaryti abortą, teikia jo paslaugas ir palengvina galimybes jį atlikti, suteikiant privačią ir saugią prieigą, nutraukiant elgsenos sekimą, stiprinant duomenų ištrynimo politiką, užšifruojant perduodamus duomenis, automatiškai atliekant ištisinį pranešimų šifravimą, užkertant kelią vietos stebėjimui ir užtikrinant, kad naudotojai būtų informuojami, kai ieškoma jų duomenų (9

| 7. | pabrėžia, kad trūksta galimybių naudotis kontracepcijos priemonėmis ir kad esama nepatenkintų poreikių (10); pabrėžia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama kovai su seksualiniu smurtu, visapusiškam, pagal amžių tinkamam ir įrodymais grindžiamam lytiniam švietimui ir švietimui santykių klausimais visiems, įvairiems aukštos kokybės, prieinamiems, saugiems, įperkamiems ir, kai tinkama, nemokamiems kontracepcijos metodams ir priemonėms, šeimos planavimo konsultacijoms, taip pat sveikatos priežiūros paslaugoms; pripažįsta nevyriausybinių organizacijų (NVO), kaip paslaugų teikėjų bei lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių gynėjų, atliekamą vaidmenį ir skatina jas tęsti savo darbą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad trūksta galimybių naudotis kontracepcijos priemonėmis ir kad esama nepatenkintų poreikių (10

| 8. | ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti savo politinę paramą žmogaus teisių gynėjams ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams, siekiantiems skatinti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, taip pat moterų teisėms ir lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises remiančiai pilietinei visuomenei ir visuomeninėms organizacijoms, kurios yra pagrindinės lyčių lygybės visuomenės veikėjos ir svarbiausios lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugų ir informacijos teikėjos, ypač toms, kurios dirba sudėtingomis aplinkybėmis Europoje; primygtinai ragina Komisiją apsaugoti šiuos žmogaus teisių gynėjus nuo bet kokio jiems gresiančio persekiojimo ir remti juos; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti savo politinę paramą žmogaus teisių gynėjams ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams, siekiantiems skatinti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, taip pat moterų teisėms ir lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises remiančiai pilietinei visuomenei ir visuomeninėms organizacijoms, kurios yra pagrindinės lyčių lygybės visuomenės veikėjos ir svarbiausios lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugų ir informacijos teikėjos, ypač toms, kurios dirba sudėtingomis aplinkybėmis Europoje; primygtinai ragina Komisiją apsaugoti šiuos žmogaus teisių gynėjus nuo bet kokio jiems gresiančio persekiojimo ir remti juos;

| 9. | yra susirūpinęs dėl to, kad pasaulyje, įskaitant Europą, gali išaugti pinigų srautai, kuriais finansuojamos prieš lyčių lygybę ir pasirinkimo laisvę kovojančios grupės; |
| --- | --- |

9.

yra susirūpinęs dėl to, kad pasaulyje, įskaitant Europą, gali išaugti pinigų srautai, kuriais finansuojamos prieš lyčių lygybę ir pasirinkimo laisvę kovojančios grupės;

| 10. | ragina ES ir jos valstybes nares teisiškai pripažinti abortus ir ginti pagarbą teisei į saugų ir teisėtą abortą ir į kitas lytinės ir reprodukcinės sveikatos sritis bei teises; be to, ragina ES būti šios teisės gynėja ir pripažinti ją pagrindiniu prioritetu tarptautinių institucijų derybose ir kituose daugiašaliuose forumuose, pvz., Europos Taryboje, taip pat siekti, kad ji būtų įtraukta į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją; |
| --- | --- |

10.

ragina ES ir jos valstybes nares teisiškai pripažinti abortus ir ginti pagarbą teisei į saugų ir teisėtą abortą ir į kitas lytinės ir reprodukcinės sveikatos sritis bei teises; be to, ragina ES būti šios teisės gynėja ir pripažinti ją pagrindiniu prioritetu tarptautinių institucijų derybose ir kituose daugiašaliuose forumuose, pvz., Europos Taryboje, taip pat siekti, kad ji būtų įtraukta į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją;

| 11. | smerkia tai, kad daug moterų ES vis dar negali naudotis abortų paslaugomis dėl kai kuriose valstybėse narėse išliekančių teisinių, finansinių, socialinių ir praktinių apribojimų; |
| --- | --- |

11.

smerkia tai, kad daug moterų ES vis dar negali naudotis abortų paslaugomis dėl kai kuriose valstybėse narėse išliekančių teisinių, finansinių, socialinių ir praktinių apribojimų;

| 12. | primygtinai ragina valstybes nares dekriminalizuoti abortus ir pašalinti kliūtis saugiems ir teisėtiems abortams bei galimybei naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis bei teisėmis bei su tokiomis kliūtimis kovoti; ragina valstybes nares nediskriminuojant užtikrinti galimybę naudotis saugiomis, teisėtomis ir nemokamomis abortų paslaugomis, sveikatos priežiūros paslaugomis ir priemonėmis prieš gimdymą ir pagimdžius, savanorišku šeimos planavimu, kontracepcija, jaunimui palankiomis paslaugomis bei ŽIV prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos paslaugomis; |
| --- | --- |

12.

primygtinai ragina valstybes nares dekriminalizuoti abortus ir pašalinti kliūtis saugiems ir teisėtiems abortams bei galimybei naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis bei teisėmis bei su tokiomis kliūtimis kovoti; ragina valstybes nares nediskriminuojant užtikrinti galimybę naudotis saugiomis, teisėtomis ir nemokamomis abortų paslaugomis, sveikatos priežiūros paslaugomis ir priemonėmis prieš gimdymą ir pagimdžius, savanorišku šeimos planavimu, kontracepcija, jaunimui palankiomis paslaugomis bei ŽIV prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos paslaugomis;

| 13. | rekomenduoja kuo greičiau išsiųsti delegaciją į JAV, siekiant įvertinti Aukščiausiojo Teismo sprendimo poveikį ir remti moterų teisių NVO ir laisvą pasirinkimą remiančius judėjimus šalyje; prašo, kad būsimos Europos Parlamento delegacijos, vyksiančios į Vašingtoną, nuolat keltų teisės į abortą klausimą ir susitiktų su moterų teisių organizacijomis; |
| --- | --- |

13.

rekomenduoja kuo greičiau išsiųsti delegaciją į JAV, siekiant įvertinti Aukščiausiojo Teismo sprendimo poveikį ir remti moterų teisių NVO ir laisvą pasirinkimą remiančius judėjimus šalyje; prašo, kad būsimos Europos Parlamento delegacijos, vyksiančios į Vašingtoną, nuolat keltų teisės į abortą klausimą ir susitiktų su moterų teisių organizacijomis;

| 14. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą, ES delegaciją JAV, Komisiją ir visas ES valstybes nares naudoti visas turimas priemones siekiant sustiprinti savo veiksmus, kuriais siekiama kovoti su blogėjančia padėtimi moterų teisių ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje, be kita ko, kompensuoti bet kokį galimą JAV finansavimo lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje sumažinimą pasauliniu mastu ir išorės santykiuose tvirtai propaguoti visuotinę prieigą prie saugių ir teisėtų abortų ir kitų lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugų bei teisių ir tam teikti pirmenybę; |
| --- | --- |

14.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą, ES delegaciją JAV, Komisiją ir visas ES valstybes nares naudoti visas turimas priemones siekiant sustiprinti savo veiksmus, kuriais siekiama kovoti su blogėjančia padėtimi moterų teisių ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje, be kita ko, kompensuoti bet kokį galimą JAV finansavimo lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje sumažinimą pasauliniu mastu ir išorės santykiuose tvirtai propaguoti visuotinę prieigą prie saugių ir teisėtų abortų ir kitų lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugų bei teisių ir tam teikti pirmenybę;

| 15. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentui ir jo administracijai, JAV Kongresui ir JAV Aukščiausiajam Teismui. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentui ir jo administracijai, JAV Kongresui ir JAV Aukščiausiajam Teismui.

---

(1)  OL C 81, 2022 2 18, p. 43.

1

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0243.

2

(3)  https://www.gov.ca.gov/2022/06/24/west-coast-states-launch-new-multi-state-commitment-to-reproductive-freedom-standing-united-on-protecting-abortion-access/

3

(4)  https://ncpolicywatch.com/2022/05/05/study-shows-an-abortion-ban-may-lead-to-a-21-increase-in-pregnancy-related-deaths/

4

(5)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680687bdc; http://www.refreg.ep.parl.union.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/608853/IPOL_BRI(2018)608853_EN.pdf

5

(6)  https://www.roda.hr/en/news/support-for-accessible-safe-and-legal-termination-of-pregnancy-in-croatia.html

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0243_LT.html

7

(8)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

8

(9)  https://www.eff.org/deeplinks/2022/06/effs-statement-dobbs-abortion-ruling

9

(10)  Jungtinių Tautų gyventojų fondo (UNFPA) ataskaita dėl pasaulio gyventojų padėties „Matyti nematomą. Būtinybė imtis veiksmų per nesprendžiamą neplanuoto nėštumo krizę“ (angl. „Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy“), 2022 m. kovo 30 d.

10

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. liepos 5 d., antradienis

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/273 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/273

---

P9_TA(2022)0275

Derybos dėl ES ir Interpolo bendradarbiavimo susitarimo

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai ir Komisijai dėl derybų dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės kriminalinės policijos organizacijos (ICPO-INTERPOL) bendradarbiavimo susitarimo (2022/2025(INI))

(2023/C 47/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV, ypač į jos 16 straipsnį, 82 straipsnio 1 dalį ir 87 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV, ypač į jos 16 straipsnį, 82 straipsnio 1 dalį ir 87 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač į jos 7, 8, 47 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač į jos 7, 8, 47 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (2) (Teisėsaugos direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (2) (Teisėsaugos direktyva),

| — | atsižvelgdami į 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 dėl asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (3), ypač į jo 42 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 dėl asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (3), ypač į jo 42 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (4),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1052/2013 ir (ES) 2016/1624 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1052/2013 ir (ES) 2016/1624 (5),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros (EPPO) įsteigimo srityje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros (EPPO) įsteigimo srityje (6),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1727 dėl Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1727 dėl Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 25 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę Nr. 8/2021 dėl rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl ES ir Interpolo bendradarbiavimo susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 25 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę Nr. 8/2021 dėl rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl ES ir Interpolo bendradarbiavimo susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario mėn. EP Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus tyrimą „ES piliečių teisių kovojant su politiškai motyvuotais raudonaisiais perspėjimais užtikrinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario mėn. EP Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus tyrimą „ES piliečių teisių kovojant su politiškai motyvuotais raudonaisiais perspėjimais užtikrinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Interpolo duomenų tvarkymo taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Interpolo duomenų tvarkymo taisykles,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliucijas Nr. 2161 (2017) „Piktnaudžiavimas Interpolo sistema: reikia daugiau teisinių apsaugos priemonių“ ir Nr. 2315 (2019) „Interpolo reforma ir ekstradicijos procedūros. Pasitikėjimo didinimas kovojant su piktnaudžiavimu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliucijas Nr. 2161 (2017) „Piktnaudžiavimas Interpolo sistema: reikia daugiau teisinių apsaugos priemonių“ ir Nr. 2315 (2019) „Interpolo reforma ir ekstradicijos procedūros. Pasitikėjimo didinimas kovojant su piktnaudžiavimu“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/817 dėl ES informacinių sistemų sienų ir vizų srityje sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 767/2008, (ES) 2016/399, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240, (ES) 2018/1726 ir (ES) 2018/1861 bei Tarybos sprendimai 2004/512/EB ir 2008/633/TVR (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/817 dėl ES informacinių sistemų sienų ir vizų srityje sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 767/2008, (ES) 2016/399, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240, (ES) 2018/1726 ir (ES) 2018/1861 bei Tarybos sprendimai 2004/512/EB ir 2008/633/TVR (8),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/818 dėl ES informacinių sistemų policijos ir teisminio bendradarbiavimo, prieglobsčio ir migracijos srityje sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 ir (ES) 2019/816 (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/818 dėl ES informacinių sistemų policijos ir teisminio bendradarbiavimo, prieglobsčio ir migracijos srityje sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 ir (ES) 2019/816 (9),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 4 dalį ir 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 4 dalį ir 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0200/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0200/2022),

| A. | kadangi šiuolaikinis terorizmas bei sunkių formų ir organizuotas nusikalstamumas yra dinamiškas, sudėtingas, novatoriškas, globalizuotas, judus ir dažnai tarptautinis reiškinys, kuriam reikia tvirto atsako ir veiksmingesnio, koordinuoto ES bendradarbiavimo su tarptautinėmis teisėsaugos institucijomis ir įstaigomis, pvz., Tarptautine kriminalinės policijos organizacija (Interpolu); kadangi Komisijos 2020 m. ES saugumo sąjungos strategijoje valstybės narės yra raginamos didinti ES ir Interpolo daugiašalį bendradarbiavimą ir koordinavimą, nes tai yra itin svarbu siekiant stiprinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija; kadangi 2020 m. gruodžio 17 d. Parlamento rezoliucijoje dėl ES saugumo sąjungos strategijos (10) pabrėžiama, kad valstybės narės turi tvirčiau bendradarbiauti tarpusavyje ir reikalingas geresnis visų subjektų veiksmų koordinavimas ES lygmeniu; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuolaikinis terorizmas bei sunkių formų ir organizuotas nusikalstamumas yra dinamiškas, sudėtingas, novatoriškas, globalizuotas, judus ir dažnai tarptautinis reiškinys, kuriam reikia tvirto atsako ir veiksmingesnio, koordinuoto ES bendradarbiavimo su tarptautinėmis teisėsaugos institucijomis ir įstaigomis, pvz., Tarptautine kriminalinės policijos organizacija (Interpolu); kadangi Komisijos 2020 m. ES saugumo sąjungos strategijoje valstybės narės yra raginamos didinti ES ir Interpolo daugiašalį bendradarbiavimą ir koordinavimą, nes tai yra itin svarbu siekiant stiprinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija; kadangi 2020 m. gruodžio 17 d. Parlamento rezoliucijoje dėl ES saugumo sąjungos strategijos (10) pabrėžiama, kad valstybės narės turi tvirčiau bendradarbiauti tarpusavyje ir reikalingas geresnis visų subjektų veiksmų koordinavimas ES lygmeniu;

| B. | kadangi veiksmingas tarptautinis bendradarbiavimas visapusiškai laikantis pagrindinių teisių yra svarbi veiksmingo teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo dalis, ypač nusikaltimų rūšių, susijusių su asmens duomenų tvarkymu ir dalijimusi jais, srityje; kadangi asmens duomenų tvarkymo teisėtumą reglamentuoja Sąjungos duomenų apsaugos acquis, ir kadangi tai taikoma ir dvišaliams keitimosi asmens duomenimis susitarimams su pagrindiniais partneriais, kurie atlieka svarbų vaidmenį renkant informaciją ir galimus įrodymus iš ES nepriklausančių šalių; |
| --- | --- |

B.

kadangi veiksmingas tarptautinis bendradarbiavimas visapusiškai laikantis pagrindinių teisių yra svarbi veiksmingo teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo dalis, ypač nusikaltimų rūšių, susijusių su asmens duomenų tvarkymu ir dalijimusi jais, srityje; kadangi asmens duomenų tvarkymo teisėtumą reglamentuoja Sąjungos duomenų apsaugos acquis, ir kadangi tai taikoma ir dvišaliams keitimosi asmens duomenimis susitarimams su pagrindiniais partneriais, kurie atlieka svarbų vaidmenį renkant informaciją ir galimus įrodymus iš ES nepriklausančių šalių;

| C. | kadangi Interpolas yra didžiausia pasaulyje tarpvyriausybinė kriminalinės policijos organizacija ir atlieka svarbų vaidmenį visame pasaulyje; kadangi Interpolas grindžiamas tarpvyriausybiniu bendradarbiavimu; kadangi 2021 m. gruodžio mėn. Taryba patvirtino Komisijos įgaliojimus ES vardu pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo, kuriuo siekiama tvirtesnio bendradarbiavimo su Interpolu, įskaitant galimybę gauti prieigą prie Interpolo duomenų bazių ir sustiprinti operatyvinį bendradarbiavimą, ir tikimasi šį susitarimą sudaryti iki 2022 m. pabaigos; kadangi labai svarbu užtikrinti, kad galutiniame susitarime būtų nustatytos tvirtos priemonės, kuriomis būtų užtikrintas Sąjungos acquis nustatytų asmens duomenų tvarkymo principų laikymasis ir vykdant šį bendradarbiavimą gautų asmens duomenų teisingumas, taip pat užtikrinti, kad ateityje vykdant bet kokį bendradarbiavimą ir keitimąsi asmens duomenimis būtų gerbiamos pagrindinės teisės, įskaitant teisę į duomenų apsaugą ir privatumą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Interpolas yra didžiausia pasaulyje tarpvyriausybinė kriminalinės policijos organizacija ir atlieka svarbų vaidmenį visame pasaulyje; kadangi Interpolas grindžiamas tarpvyriausybiniu bendradarbiavimu; kadangi 2021 m. gruodžio mėn. Taryba patvirtino Komisijos įgaliojimus ES vardu pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo, kuriuo siekiama tvirtesnio bendradarbiavimo su Interpolu, įskaitant galimybę gauti prieigą prie Interpolo duomenų bazių ir sustiprinti operatyvinį bendradarbiavimą, ir tikimasi šį susitarimą sudaryti iki 2022 m. pabaigos; kadangi labai svarbu užtikrinti, kad galutiniame susitarime būtų nustatytos tvirtos priemonės, kuriomis būtų užtikrintas Sąjungos acquis nustatytų asmens duomenų tvarkymo principų laikymasis ir vykdant šį bendradarbiavimą gautų asmens duomenų teisingumas, taip pat užtikrinti, kad ateityje vykdant bet kokį bendradarbiavimą ir keitimąsi asmens duomenimis būtų gerbiamos pagrindinės teisės, įskaitant teisę į duomenų apsaugą ir privatumą;

| D. | kadangi ES ir Interpolas jau seniai bendradarbiauja įvairiose su teisėsauga susijusiose srityse: operatyviai įgyvendina ES politikos ciklą / EMPACT (Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykė platforma) ir remia valstybių narių veiklą bendradarbiaujant su ES agentūromis, pvz., ES teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolu), Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (FRONTEX), ES teisėsaugos mokymo agentūra, Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centru, ES didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra, remdamiesi susitarimais ar darbo susitarimais; kadangi 2001 m. lapkričio 5 d. Europolas ir Interpolas pasirašė operatyvinės veiklos susitarimą ir susitarimo memorandumą, pagal kurį leidžiama perduoti asmens duomenis per savo atitinkamus ryšių palaikymo pareigūnus; kadangi 2009 m. gegužės 27 d. FRONTEX pasirašė darbo susitarimą su Interpolu, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo sistema siekiant palengvinti tarpvalstybinio nusikalstamumo prevenciją, nustatymą ir kovą su juo, taip pat gerinti sienų saugumą siekiant kovoti su nelegalia imigracija, neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir Interpolas jau seniai bendradarbiauja įvairiose su teisėsauga susijusiose srityse: operatyviai įgyvendina ES politikos ciklą / EMPACT (Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykė platforma) ir remia valstybių narių veiklą bendradarbiaujant su ES agentūromis, pvz., ES teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolu), Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (FRONTEX), ES teisėsaugos mokymo agentūra, Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centru, ES didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra, remdamiesi susitarimais ar darbo susitarimais; kadangi 2001 m. lapkričio 5 d. Europolas ir Interpolas pasirašė operatyvinės veiklos susitarimą ir susitarimo memorandumą, pagal kurį leidžiama perduoti asmens duomenis per savo atitinkamus ryšių palaikymo pareigūnus; kadangi 2009 m. gegužės 27 d. FRONTEX pasirašė darbo susitarimą su Interpolu, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo sistema siekiant palengvinti tarpvalstybinio nusikalstamumo prevenciją, nustatymą ir kovą su juo, taip pat gerinti sienų saugumą siekiant kovoti su nelegalia imigracija, neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis;

| E. | kadangi atskiros ES valstybės narės, kaip Interpolo valstybės narės, gali tiesiogiai naudotis 19 Interpolo duomenų bazių, kurios apima galimai vertingą informaciją apie asmenis, pavogtą turtą, ginklus ir grėsmes; kadangi šiose duomenų bazėse yra milijonai įrašų u informacija, kuri galėtų tiesiogiai padėti kovoti su sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu bei terorizmu; kadangi FRONTEX, Eurojustas ir Europos prokuratūra pagal savo įgaliojimus šiuo metu neturi jokios prieigos prie šių duomenų bazių nei tiesiogiai, nei remdamosi principu „atitiktis“ / „nėra atitikties“, nes nėra susitarimo su Interpolu, kurio šiuo tikslu reikalaujama pagal Interpolo duomenų tvarkymo taisykles; |
| --- | --- |

E.

kadangi atskiros ES valstybės narės, kaip Interpolo valstybės narės, gali tiesiogiai naudotis 19 Interpolo duomenų bazių, kurios apima galimai vertingą informaciją apie asmenis, pavogtą turtą, ginklus ir grėsmes; kadangi šiose duomenų bazėse yra milijonai įrašų u informacija, kuri galėtų tiesiogiai padėti kovoti su sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu bei terorizmu; kadangi FRONTEX, Eurojustas ir Europos prokuratūra pagal savo įgaliojimus šiuo metu neturi jokios prieigos prie šių duomenų bazių nei tiesiogiai, nei remdamosi principu „atitiktis“ / „nėra atitikties“, nes nėra susitarimo su Interpolu, kurio šiuo tikslu reikalaujama pagal Interpolo duomenų tvarkymo taisykles;

| F. | kadangi dabartinis ES ir Interpolo bendradarbiavimas kovos su terorizmu srityje jau yra glaudus; kadangi šis bendradarbiavimas turėtų būti sustiprintas ir išplėstas į naujas sritis; kadangi procedūros turėtų būti patobulintos, paspartintos ir supaprastintos, kad būtų patenkinti įvairūs būtini veiklos poreikiai, siekiant palengvinti greitą prieigą prie informacijos, susijusios su sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu bei terorizmu, ir įgyvendinti galiojančius Sąjungos teisės aktus; |
| --- | --- |

F.

kadangi dabartinis ES ir Interpolo bendradarbiavimas kovos su terorizmu srityje jau yra glaudus; kadangi šis bendradarbiavimas turėtų būti sustiprintas ir išplėstas į naujas sritis; kadangi procedūros turėtų būti patobulintos, paspartintos ir supaprastintos, kad būtų patenkinti įvairūs būtini veiklos poreikiai, siekiant palengvinti greitą prieigą prie informacijos, susijusios su sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu bei terorizmu, ir įgyvendinti galiojančius Sąjungos teisės aktus;

| G. | kadangi ES yra didžiausia Interpolui skirtų lėšų teikėja, šios lėšos daugiausia skiriamos keitimuisi informacija teisėsaugos srityje, tačiau taip pat apima bendradarbiavimą sienų valdymo srityje ir gebėjimų stiprinimo veiklą, taip pat projektams ir programoms, skirtiems įvairiems kovos su terorizmu ir sunkiais nusikaltimais veiksmams; kadangi dėl to ES tenka svarbus vaidmuo tobulinant Interpolo veikimą ir visų pirma didinant jo skaidrumą bei atskaitomybę; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES yra didžiausia Interpolui skirtų lėšų teikėja, šios lėšos daugiausia skiriamos keitimuisi informacija teisėsaugos srityje, tačiau taip pat apima bendradarbiavimą sienų valdymo srityje ir gebėjimų stiprinimo veiklą, taip pat projektams ir programoms, skirtiems įvairiems kovos su terorizmu ir sunkiais nusikaltimais veiksmams; kadangi dėl to ES tenka svarbus vaidmuo tobulinant Interpolo veikimą ir visų pirma didinant jo skaidrumą bei atskaitomybę;

| H. | kadangi naujuoju susitarimu turėtų būti nustatyta šiuolaikiška ir nuosekli ES įstaigų ir agentūrų bendradarbiavimo su Interpolu sistema, grindžiama jau esamais bendradarbiavimo būdais; kadangi susitarimas turi atitikti bendruosius Chartijos reikalavimus, galiojantį Sąjungos duomenų apsaugos acquis, visų pirma BDAR ir Teisėsaugos direktyvą, konkrečius duomenų apsaugos reikalavimus ir apsaugos priemones, nustatytus pagrindiniuose teisės aktuose, kuriais įsteigiamos ES įstaigos, agentūros ir IT sistemos, ir atitinkamą ES Teisingumo Teismo (ESTT) jurisprudenciją ir pagrindinių teisių standartus; |
| --- | --- |

H.

kadangi naujuoju susitarimu turėtų būti nustatyta šiuolaikiška ir nuosekli ES įstaigų ir agentūrų bendradarbiavimo su Interpolu sistema, grindžiama jau esamais bendradarbiavimo būdais; kadangi susitarimas turi atitikti bendruosius Chartijos reikalavimus, galiojantį Sąjungos duomenų apsaugos acquis, visų pirma BDAR ir Teisėsaugos direktyvą, konkrečius duomenų apsaugos reikalavimus ir apsaugos priemones, nustatytus pagrindiniuose teisės aktuose, kuriais įsteigiamos ES įstaigos, agentūros ir IT sistemos, ir atitinkamą ES Teisingumo Teismo (ESTT) jurisprudenciją ir pagrindinių teisių standartus;

| I. | kadangi naujuoju susitarimu turėtų būti reaguojama į operatyvinius poreikius, atsižvelgiant į naujausius pokyčius kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu, tarptautiniu, sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu srityse; kadangi susitarimu užtikrinamas keitimosi operatyvine informacija, įskaitant asmens duomenis, ir Sąjungos įstaigų ir agentūrų prieigos prie atitinkamų Interpolo duomenų bazių, atsižvelgiant į šių įstaigų ir agentūrų įgaliojimus, teisinis pagrindas, su sąlyga, kad susitarimas yra teisiškai privalomas ir vykdytinas visų susitarimo šalių atžvilgiu ir kad jame numatytos visos būtinos duomenų apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

I.

kadangi naujuoju susitarimu turėtų būti reaguojama į operatyvinius poreikius, atsižvelgiant į naujausius pokyčius kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu, tarptautiniu, sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu srityse; kadangi susitarimu užtikrinamas keitimosi operatyvine informacija, įskaitant asmens duomenis, ir Sąjungos įstaigų ir agentūrų prieigos prie atitinkamų Interpolo duomenų bazių, atsižvelgiant į šių įstaigų ir agentūrų įgaliojimus, teisinis pagrindas, su sąlyga, kad susitarimas yra teisiškai privalomas ir vykdytinas visų susitarimo šalių atžvilgiu ir kad jame numatytos visos būtinos duomenų apsaugos priemonės;

| J. | kadangi nebuvo atliktas Komisijos rekomendacijos poveikio pagrindinėms teisėms vertinimas; |
| --- | --- |

J.

kadangi nebuvo atliktas Komisijos rekomendacijos poveikio pagrindinėms teisėms vertinimas;

| K. | kadangi 2019 m. gegužės mėn. priėmus Sąjungos teisinę sistemą, skirtą ES informacinių sistemų sąveikumui teisingumo ir vidaus reikalų srityje užtikrinti, ES ir Interpolas pradėjo tiriamąsias derybas dėl būtinybės sudaryti bendradarbiavimo susitarimą; kadangi šiuo metu ES įdiegta pažangi ir bendra duomenų infrastruktūra, skirta policijos ir teisminiam bendradarbiavimui, prieglobsčiui ir migracijai, taip pat sienoms ir vizoms; kadangi ši infrastruktūra ir ją sudarančios IT sistemos bei ES duomenų bazės sudaro sąlygas labai ribotam ir griežtai reglamentuojamam keitimuisi informacija su trečiosiomis šalimis arba tarptautinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2019 m. gegužės mėn. priėmus Sąjungos teisinę sistemą, skirtą ES informacinių sistemų sąveikumui teisingumo ir vidaus reikalų srityje užtikrinti, ES ir Interpolas pradėjo tiriamąsias derybas dėl būtinybės sudaryti bendradarbiavimo susitarimą; kadangi šiuo metu ES įdiegta pažangi ir bendra duomenų infrastruktūra, skirta policijos ir teisminiam bendradarbiavimui, prieglobsčiui ir migracijai, taip pat sienoms ir vizoms; kadangi ši infrastruktūra ir ją sudarančios IT sistemos bei ES duomenų bazės sudaro sąlygas labai ribotam ir griežtai reglamentuojamam keitimuisi informacija su trečiosiomis šalimis arba tarptautinėmis organizacijomis;

| L. | kadangi naujuoju susitarimu turėtų būti reglamentuojamas Interpolo ir Europolo, Europos prokuratūros, Eurojusto ir FRONTEX bendradarbiavimas ir šioms įstaigoms bei agentūroms ir valstybėms narėms griežtai su jų užduočių, nustatytų atitinkamuose jas įsteigiančiuose pagrindiniuose teisės aktuose, vykdymu susijusiais tikslais turėtų būti suteikta tiesioginė prieiga prie dviejų Interpolo duomenų bazių – pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų (SLTD) ir su pranešimais susijusių kelionės dokumentų (TDAWN) duomenų bazių, naudojantis Europos paieškos portalu (EPP), visapusiškai laikantis ES duomenų apsaugos reikalavimų ir gerbiant pagrindines teises; |
| --- | --- |

L.

kadangi naujuoju susitarimu turėtų būti reglamentuojamas Interpolo ir Europolo, Europos prokuratūros, Eurojusto ir FRONTEX bendradarbiavimas ir šioms įstaigoms bei agentūroms ir valstybėms narėms griežtai su jų užduočių, nustatytų atitinkamuose jas įsteigiančiuose pagrindiniuose teisės aktuose, vykdymu susijusiais tikslais turėtų būti suteikta tiesioginė prieiga prie dviejų Interpolo duomenų bazių – pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų (SLTD) ir su pranešimais susijusių kelionės dokumentų (TDAWN) duomenų bazių, naudojantis Europos paieškos portalu (EPP), visapusiškai laikantis ES duomenų apsaugos reikalavimų ir gerbiant pagrindines teises;

| M. | kadangi pagal Interpolo statutą Interpolas privalo nepadėti ar neteikti pagalbos savo valstybėms narėms, kurios veikia pažeisdamos tarptautinę žmogaus teisių teisę; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagal Interpolo statutą Interpolas privalo nepadėti ar neteikti pagalbos savo valstybėms narėms, kurios veikia pažeisdamos tarptautinę žmogaus teisių teisę;

| N. | kadangi vyriausybinės, tarptautinės ir nevyriausybinės organizacijos ir toliau praneša apie tai, kad kai kurios Interpolo valstybės narės piktnaudžiauja Interpolo perspėjimo ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką sistema, siekdamos persekioti politinius oponentus, nacionalinius žmogaus teisių gynėjus, teisininkus, pilietinės visuomenės aktyvistus ir žurnalistus, ir taip pažeidžia tarptautinius žmogaus teisių standartus bei paties Interpolo taisykles; kadangi, remiantis Komisijos ir pilietinės visuomenės organizacijų ataskaitomis, Interpolas pertvarkė ir sustiprino savo raudonųjų perspėjimų peržiūros procesus, taip pat savo paramos sistemas, skirtas Interpolo valstybių narių nacionaliniams centriniams biurams, reformavo Bylų kontrolės komisijos, kuri užtikrina skundų nagrinėjimo mechanizmo vykdymą, struktūrą ir veikimą, paskyrė duomenų apsaugos pareigūną ir įgyvendino mokymosi ir dalijimosi žiniomis programą; kadangi, nepaisant šių reformų, didelį susirūpinimą tebekelia galimas piktnaudžiavimas Interpolo sistema, darantis poveikį pagrindinėms teisėms, nes naujausiuose pranešimuose vis dar pabrėžiama, kad reikia daugiau teisinių apsaugos priemonių, didesnio skaidrumo ir geresnio reformų įgyvendinimo; kadangi esama didelių sunkumų, susijusių su informacijos, susijusios su raudonaisiais perspėjimais ir informacijos perdavimu apie asmens paiešką, atnaujinimo mechanizmais, nes jie kartais lieka galioti nacionalinėse duomenų bazėse, nors Interpolo generalinis sekretoriatas juos atnaujino ir pašalino; kadangi tiek rašytiniai šaltiniai, tiek pokalbiai su vyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis rodo, kad Interpolo tikrinimo procesas tebėra nenuoseklus; |
| --- | --- |

N.

kadangi vyriausybinės, tarptautinės ir nevyriausybinės organizacijos ir toliau praneša apie tai, kad kai kurios Interpolo valstybės narės piktnaudžiauja Interpolo perspėjimo ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką sistema, siekdamos persekioti politinius oponentus, nacionalinius žmogaus teisių gynėjus, teisininkus, pilietinės visuomenės aktyvistus ir žurnalistus, ir taip pažeidžia tarptautinius žmogaus teisių standartus bei paties Interpolo taisykles; kadangi, remiantis Komisijos ir pilietinės visuomenės organizacijų ataskaitomis, Interpolas pertvarkė ir sustiprino savo raudonųjų perspėjimų peržiūros procesus, taip pat savo paramos sistemas, skirtas Interpolo valstybių narių nacionaliniams centriniams biurams, reformavo Bylų kontrolės komisijos, kuri užtikrina skundų nagrinėjimo mechanizmo vykdymą, struktūrą ir veikimą, paskyrė duomenų apsaugos pareigūną ir įgyvendino mokymosi ir dalijimosi žiniomis programą; kadangi, nepaisant šių reformų, didelį susirūpinimą tebekelia galimas piktnaudžiavimas Interpolo sistema, darantis poveikį pagrindinėms teisėms, nes naujausiuose pranešimuose vis dar pabrėžiama, kad reikia daugiau teisinių apsaugos priemonių, didesnio skaidrumo ir geresnio reformų įgyvendinimo; kadangi esama didelių sunkumų, susijusių su informacijos, susijusios su raudonaisiais perspėjimais ir informacijos perdavimu apie asmens paiešką, atnaujinimo mechanizmais, nes jie kartais lieka galioti nacionalinėse duomenų bazėse, nors Interpolo generalinis sekretoriatas juos atnaujino ir pašalino; kadangi tiek rašytiniai šaltiniai, tiek pokalbiai su vyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis rodo, kad Interpolo tikrinimo procesas tebėra nenuoseklus;

| O. | kadangi pagal Interpolo statuto 3 straipsnį draudžiama bet kokia politinio, karinio, religinio ar rasinio pobūdžio intervencija ar veikla; kadangi pastaraisiais metais keliose Interpolo valstybėse narėse vis dar pastebėta piktnaudžiavimo atvejų, susijusių su didelio atgarsio sulaukusiais atvejais; kadangi politiškai motyvuotą ekstradiciją dažnai lemia piktnaudžiavimas paskelbiant raudonąjį perspėjimą ar perduodant informaciją apie asmens paiešką per Interpolą; kadangi Interpolas teikia mažai informacijos apie tai, kaip jis peržiūri raudonuosius perspėjimus, apie savo administracinius gebėjimus ir šių peržiūrų rezultatus, todėl trūksta skaidrumo, kiek tai susiję su Interpolo veikla siekiant veiksmingai kovoti su politiniais motyvais pagrįstais raudonais perspėjimais; kadangi Interpolo valstybės narės ir kitos tarptautinės organizacijos turi mažai galimybių susipažinti su informacija apie bendrą raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką tvarkymą; kadangi nėra informacijos apie šalis, teikiančias prašymus dėl tokių perspėjimų, apie tai, kiek prašymų priimama ir atmetama, apie atsisakymo priežastis, kurių šalių rezultatai jų prašymų priėmimo ar atmetimo požiūriu yra geresni ar blogesni, ir apie šios praktikos raidą laikui bėgant; kadangi dėl to neįmanoma įvertinti Interpolo generalinio sekretoriato atliekamo tikrinimo proceso kokybės, nacionalinių centrinių biurų darbo ar šalių pateiktų prašymų kokybės; |
| --- | --- |

O.

kadangi pagal Interpolo statuto 3 straipsnį draudžiama bet kokia politinio, karinio, religinio ar rasinio pobūdžio intervencija ar veikla; kadangi pastaraisiais metais keliose Interpolo valstybėse narėse vis dar pastebėta piktnaudžiavimo atvejų, susijusių su didelio atgarsio sulaukusiais atvejais; kadangi politiškai motyvuotą ekstradiciją dažnai lemia piktnaudžiavimas paskelbiant raudonąjį perspėjimą ar perduodant informaciją apie asmens paiešką per Interpolą; kadangi Interpolas teikia mažai informacijos apie tai, kaip jis peržiūri raudonuosius perspėjimus, apie savo administracinius gebėjimus ir šių peržiūrų rezultatus, todėl trūksta skaidrumo, kiek tai susiję su Interpolo veikla siekiant veiksmingai kovoti su politiniais motyvais pagrįstais raudonais perspėjimais; kadangi Interpolo valstybės narės ir kitos tarptautinės organizacijos turi mažai galimybių susipažinti su informacija apie bendrą raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką tvarkymą; kadangi nėra informacijos apie šalis, teikiančias prašymus dėl tokių perspėjimų, apie tai, kiek prašymų priimama ir atmetama, apie atsisakymo priežastis, kurių šalių rezultatai jų prašymų priėmimo ar atmetimo požiūriu yra geresni ar blogesni, ir apie šios praktikos raidą laikui bėgant; kadangi dėl to neįmanoma įvertinti Interpolo generalinio sekretoriato atliekamo tikrinimo proceso kokybės, nacionalinių centrinių biurų darbo ar šalių pateiktų prašymų kokybės;

| P. | kadangi Parlamentas savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliucijoje dėl žmogaus teisių gynėjo Ahmedo Mansooro atvejo Jungtiniuose Arabų Emyratuose (11) išreiškė didelį susirūpinimą dėl Jungtinių Arabų Emyratų vidaus reikalų ministerijos generalinio inspektoriaus generolo majoro Ahmedo Nassero Al Raisi kandidatūros į Interpolo prezidento postą ir jo paskyrimo į šias pareigas ir paragino Interpolo generalinės asamblėjos narius, o ypač ES valstybes nares, tinkamai išnagrinėti jo atžvilgiu reiškiamus įtarimus dėl žmogaus teisių pažeidimų; kadangi 2022 m. gegužės 11 d. Prancūzijoje pradėti tyrimai dėl teiginių apie tai, kad Interpolo prezidentas vykdė kankinimus; |
| --- | --- |

P.

kadangi Parlamentas savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliucijoje dėl žmogaus teisių gynėjo Ahmedo Mansooro atvejo Jungtiniuose Arabų Emyratuose (11) išreiškė didelį susirūpinimą dėl Jungtinių Arabų Emyratų vidaus reikalų ministerijos generalinio inspektoriaus generolo majoro Ahmedo Nassero Al Raisi kandidatūros į Interpolo prezidento postą ir jo paskyrimo į šias pareigas ir paragino Interpolo generalinės asamblėjos narius, o ypač ES valstybes nares, tinkamai išnagrinėti jo atžvilgiu reiškiamus įtarimus dėl žmogaus teisių pažeidimų; kadangi 2022 m. gegužės 11 d. Prancūzijoje pradėti tyrimai dėl teiginių apie tai, kad Interpolo prezidentas vykdė kankinimus;

| Q. | kadangi Europos Sąjungos ir Interpolo bendradarbiavimas grindžiamas pasitikėjimu Interpolo sistema ir vidaus procesais; kadangi pasitikėjimas Interpolo raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką sistema priklauso nuo piktnaudžiavimo Interpolo sistemomis politiniais ir represiniais tikslais prevencijos ir skubaus reagavimo į tokį piktnaudžiavimą; kadangi Interpolas privalo užtikrinti, kad jo vidaus sistemose tvarkomi asmens duomenys atitiktų žmogaus teises ir teisinės valstybės principą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europos Sąjungos ir Interpolo bendradarbiavimas grindžiamas pasitikėjimu Interpolo sistema ir vidaus procesais; kadangi pasitikėjimas Interpolo raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką sistema priklauso nuo piktnaudžiavimo Interpolo sistemomis politiniais ir represiniais tikslais prevencijos ir skubaus reagavimo į tokį piktnaudžiavimą; kadangi Interpolas privalo užtikrinti, kad jo vidaus sistemose tvarkomi asmens duomenys atitiktų žmogaus teises ir teisinės valstybės principą;

| R. | kadangi daug autoritarinių valstybių tebėra Interpolo valstybės narės; kadangi pastaraisiais metais autoritariniai režimai sėkmingai politiniais tikslais piktnaudžiavo raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką sistema, persekiojo už savo jurisdikcijos ribų esančius asmenis ir jiems taikė realius, praktinius ir invazinius jų gyvenimo ir pagrindinių teisių apribojimus; |
| --- | --- |

R.

kadangi daug autoritarinių valstybių tebėra Interpolo valstybės narės; kadangi pastaraisiais metais autoritariniai režimai sėkmingai politiniais tikslais piktnaudžiavo raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką sistema, persekiojo už savo jurisdikcijos ribų esančius asmenis ir jiems taikė realius, praktinius ir invazinius jų gyvenimo ir pagrindinių teisių apribojimus;

| S. | kadangi Rusijos invazija į Ukrainą kelia tiesioginę grėsmę tarptautiniam bendradarbiavimui teisėsaugos srityje, o jos nuolatinė prieiga prie Interpolo duomenų bazių kelia grėsmę ES bendradarbiavimo su Interpolu vientisumui; kadangi Rusija atsakinga už labai didelį skaičių raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką visame pasaulyje ir yra atsakinga už daugumos politiškai motyvuotų raudonųjų perspėjimų platinimą, įskaitant nukreiptus prieš ES piliečius, pvz., Lietuvos teisėjus, prokurorus ir tyrėjus, tiriančius 1991 m. sausio 13 d. įvykius Vilniuje; kadangi kitos šalys, be Rusijos, taip pat naudojosi raudonųjų perspėjimų sistema, kad politiniais tikslais persekiotų savo piliečius; |
| --- | --- |

S.

kadangi Rusijos invazija į Ukrainą kelia tiesioginę grėsmę tarptautiniam bendradarbiavimui teisėsaugos srityje, o jos nuolatinė prieiga prie Interpolo duomenų bazių kelia grėsmę ES bendradarbiavimo su Interpolu vientisumui; kadangi Rusija atsakinga už labai didelį skaičių raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką visame pasaulyje ir yra atsakinga už daugumos politiškai motyvuotų raudonųjų perspėjimų platinimą, įskaitant nukreiptus prieš ES piliečius, pvz., Lietuvos teisėjus, prokurorus ir tyrėjus, tiriančius 1991 m. sausio 13 d. įvykius Vilniuje; kadangi kitos šalys, be Rusijos, taip pat naudojosi raudonųjų perspėjimų sistema, kad politiniais tikslais persekiotų savo piliečius;

| 1. | primena, kad Sąjungos politika teisėsaugos bendradarbiavimo srityje turi būti grindžiama Sąjungos vertybėmis, pagrindinėmis teisėmis ir Sąjungos duomenų apsaugos aquis, o būtent BDAR ir Teisėsaugos direktyva, užtikrinant būtinumo, proporcingumo, teisėtumo ir nekaltumo prezumpcijos principų laikymąsi bei atskaitingumą ir teismines teisių gynimo priemones, sykiu sudarant sąlygas veiksmingai apsaugoti asmenis, visų pirma pažeidžiamiausius asmenis; be to, primena, kad šių teisių ir principų, įskaitant teisę į privatumą ir asmens duomenų apsaugą, laikymasis turėtų būti skaitmenizavimo teisingumo ir saugumo srityje plėtojimo ir sąveikumo sistemos kūrimo pagrindas; pabrėžia, kad šiais principais turėtų būti grindžiamos ES ir Interpolo derybos dėl bendradarbiavimo susitarimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, jog absoliučiai būtina, kad susitarimas su Interpolu būtų grindžiamas visišku Chartijos, Sąjungos duomenų apsaugos acquis ir konkrečių duomenų apsaugos reikalavimų ir apsaugos priemonių, kodifikuotų pagrindiniuose teisės aktuose, kuriais įsteigiamos atitinkamos ES agentūros, įstaigos ir didelio masto IT sistemos bei nustatomi atitinkami jų įgaliojimai, laikymusi; todėl pabrėžia, kad Tarybos sprendimas dėl galimo šio numatomo susitarimo sudarymo taip pat turėtų būti grindžiamas SESV 16 straipsniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad prieš priimdama Rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Interpolo bendradarbiavimo susitarimo, Komisija neatliko poveikio pagrindinėms teisėms vertinimo turint mintyje kiekvienos numatytos priemonės būtinumą ir proporcingumą ir visų numatytų priemonių teisinį įgyvendinamumą pagal vieną visa apimantį susitarimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rekomenduoja Komisijai stebėti, kaip Taryba diferencijuoja teisėsaugos, teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir sienų saugumo, kuris yra sienų valdymo dalis, sritis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rekomenduoja Komisijai užtikrinti prieigą prie įvairių Interpolo duomenų bazių remiantis įvairių ES įstaigų ir agentūrų poreikiais ir atsižvelgiant į jų kompetencijos sritis, nustatytas pagal atitinkamus jų įgaliojimus; primena, kad Interpolo duomenų bazėse yra milijonai įrašų su informacija, kuri galėtų padėti kovoti su nusikalstamumu; vis dėlto primena, kad esama dokumentais pagrįstų problemų, susijusių su tose duomenų bazėse esančių duomenų tikslumu, patikimumu ir kilme, kurias reikėtų išspręsti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad Komisijai turėtų užtikrinti ES valstybėms narėms bei ES įstaigoms ir agentūroms kontroliuojamą prieigą prie Interpolo duomenų bazių, taip pat užtikrinti būtinas konkrečias, specialias ir veiksmingas apsaugos priemones ir garantijas, skirtas kiekvienos rūšies bendradarbiavimui, įtrauktam į numatomą susitarimą, kad būtų užtikrinta visapusiška atitiktis ES duomenų apsaugos aquis, Sąjungos įstaigų, agentūrų ir plataus masto IT sistemų teisiniuose pagrinduose numatytoms specialioms apsaugos priemonėms ir duomenų apsaugos reikalavimams bei pagrindinėms teisėms; pabrėžia, kad, kalbant apie kontroliuojamą prieigą prie duomenų sistemų, susitarime turėtų būti numatytos bent jau Sąveikumo reglamentuose (12), Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos (ETIAS) reglamento (13) teisiniame pagrinde ir Reglamente (ES) 2016/794 numatytos apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rekomenduoja Komisijai derėtis su Interpolu dėl reikalavimų, susijusių su aukštais informacijos Interpolo duomenų bazėse kokybės ir patikrinamumo bei informacijos šaltinių skaidrumo standartais; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tikisi derybų metu ypatingo budrumo, atsižvelgiant į asmens duomenų, esančių įvairiose duomenų bazėse, neskelbtinumą ir į tai, kad dauguma trečiųjų šalių, kurios yra Interpolo narės, neužtikrina tinkamo duomenų apsaugos lygio ir nėra tarptautinio susitarimo pagal SESV 218 straipsnį, pagal kurį leidžiama keistis operatyviniais asmens duomenimis su ES, šalys; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją nustatyti būtinas tvirtas apsaugos priemones ir garantijas siekiant užtikrinti ES duomenų apsaugos reikalavimų laikymąsi ir pagarbą pagrindinėms teisėms tam, kad FRONTEX ir ES valstybėse narėse įsteigtam ETIAS centriniam padaliniui būtų suteikta prieiga prie Interpolo SLTD ir TDAWN duomenų bazių per EPP, taip pat apsaugos priemones ir garantijas, kurių reikia persvarstytam Vizų informacinės sistemos (VIS) reglamentui (14), kuriuo ES valstybėms narėms suteikiama prieiga prie Interpolo SLTD ir TDAWN duomenų bazių per EPP nagrinėjant prašymus išduoti vizą arba leidimą gyventi, veiksmingai įgyvendinti; primygtinai reikalauja, kad nustačius atitiktį jokia informacija nebūtų dalijamasi su Interpolu arba su į Interpolo duomenų bazę įtrauktų duomenų savininku, ir primena, kad, kaip numatyta ETIAS ir VIS reglamentuose, kol dėl to nesusitarta ir nebus praktiškai užtikrinta, šios dvi sistemos nebus tikrinamos Interpolo duomenų bazėse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rekomenduoja, kad numatomame susitarime būtų aiškiai nustatyta, kurios ES įstaigos ir agentūros turėtų turėti prieigos teises, prie kurios konkrečios Interpolo duomenų bazės ir vykdydamos kokias konkrečias užduotis bei kokiais tikslais; mano, kad numatomu susitarimu neturėtų būti nustatyta prievolė ES agentūroms bendradarbiauti su Interpolu viršijant tai, kas jau nustatyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose; |
| --- | --- |

10.

Duomenų apsauga, asmens duomenų tvarkymas ir saugojimas, teisminis teisių gynimas

| 11. | ragina Komisiją užtikrinti, kad susitarimas atitiktų ES duomenų apsaugos acquis ir garantuotų asmenų pagrindinių teisių ir laisvių apsaugotą užtikrinant tokį pagal šį susitarimą tvarkomų asmens duomenų apsaugos lygį, kuris iš esmės būtų lygiavertis ES pirminėje ir antrinėje teisėje įtvirtintam apsaugos lygiui; pabrėžia, kad numatomas bendradarbiavimo susitarimas neturėtų susilpninti fizinių asmenų pagrindinių teisių ir laisvių, ypač jų teisių į duomenų apsaugą ir privatumą, ir turėtų užtikrinti veiksmingas teisių gynimo priemones šių teisių pažeidimo atveju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, jog susitarimu turėtų būti užtikrinama, kad perduoti asmens duomenys būtų tinkami, aktualūs ir tik tokie, kurie būtini ir proporcingi tikslui, kuriuo jie turi būti perduoti, pasiekti, laikantis Sąjungos duomenų apsaugos acquis; be to, pabrėžia, kad jame turėtų būti numatyta galimybė nustatyti prieigos ar naudojimosi apribojimus, įskaitant tolesnio perdavimo apribojimą arba ištrynimą perdavimo metu; taip pat pabrėžia, kad duomenų subjektams turi būti užtikrintos jų įgyvendinamos ir veiksmingos teisės; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, jog būtina reikalauti, kad tikslai, kuriais duomenys gali būti perduodami, būtų aiškiai nurodyti susitarime ir kad bet koks tolesnis duomenų tvarkymas, nesuderinamas su pradiniu tikslu, būtų uždraustas; mano, jog susitarime turi būti aiškiai nurodyta, kad sprendimai, grindžiami tik automatizuotu asmeninės informacijos tvarkymu nedalyvaujant žmogui, yra neleistini; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad numatomame susitarime turėtų būti aiškiai apibrėžtos procedūros, susijusios su Interpolo pareiga pranešti apie asmens duomenų saugumo pažeidimą, ir būtiniausios informacijos, kuri turi būti pateikta pranešant apie pažeidimą, aprašymas; ragina Komisiją susitarime užtikrinti, kad Interpolas nepagrįstai nedelsdamas ir, kai įmanoma, per 72 valandas praneštų atitinkamoms ES agentūroms ir valstybių narių institucijoms, įskaitant nacionalines duomenų apsaugos institucijas, apie asmens duomenų saugumo pažeidimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rekomenduoja, kad duomenų, kuriais naudojamasi, priežiūrą vykdytų viena ar kelios nepriklausomos institucijos, atsakingos už duomenų apsaugą ir turinčios veiksmingus tyrimo ir intervencijos įgaliojimus, taip pat įgaliojimą nagrinėti asmenų skundus dėl jų asmens duomenų naudojimo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rekomenduoja Komisijai užtikrinti, kad Interpolas nesaugotų duomenų ilgiau, nei būtina tikslui, kuriuo jie buvo perduoti, pasiekti; atsižvelgdamas į tai tikisi, kad susitarime bus nustatytos aiškios ir konkrečios asmens duomenų saugojimo, įskaitant saugojimo apribojimą, peržiūros, taisymo ir ištrynimo taisyklės; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją visiems duomenų subjektams, t. y. bet kuriam asmeniui, kurio duomenys tvarkomi pagal susitarimą, užtikrinti efektyvias ir vykdytinas teises skųstis administracine ir teismine tvarka ir veiksmingą teisinę gynybą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad susitarime turi būti aiškiai nurodyta, kad Interpolas neturės jokios abipusės tiesioginės ar netiesioginės prieigos prie ES duomenų bazių; |
| --- | --- |

18.

Sąveika

| 19. | pabrėžia, kad teisėsaugos bendradarbiavimas ir keitimasis informacija yra svarbios kovos su nusikalstamumu ir terorizmu bei teisingumo užtikrinimo priemonės, tačiau jos turi būti tikslinės ir joms turi būti taikomos tinkamos iš anksto nustatytos apsaugos priemonės ir atliekama jų priežiūra; pabrėžia, kad jos turėtų spręsti pagrindinių teisių problemas, visų pirma gerindamos duomenų kokybę, mažindamos šališkumą, nustatydamos klaidas ir vengdamos bet kokios formos diskriminacijos sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rekomenduoja ypatingą dėmesį skirti su pagrindinėmis teisėmis susijusiems iššūkiams ir būtinybei taikyti tinkamas rizikos mažinimo priemones ir nediskriminavimo mechanizmus, taip pat geresnę duomenų kokybę ir apsaugą, siekiant sukurti glaudesnio ES ir Interpolo informacinių sistemų sujungimo plėtojimo ateityje principus policijos ir teisminio bendradarbiavimo, prieglobsčio ir migracijos, taip pat integruoto sienų valdymo ir vizų srityse, nes tai yra pagrindinė teisinė sistema, skirta dabartiniams ir būsimiems ES skaitmeninės infrastruktūros pokyčiams; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rekomenduoja, kad, atsižvelgiant į taisykles, kuriomis reglamentuojama prieiga prie asmens duomenų ir keitimasis informacija įvairiose ES sistemose ir duomenų bazėse, būsimo bendradarbiavimo susitarimo su Interpolu sąlygose turėtų būti numatytos apsaugos priemonės ir garantijos, kurių reikia, kad valstybėms narėms ir atitinkamoms ES agentūroms būtų suteikta kontroliuojama prieiga prie Interpolo duomenų bazių per EPP, jei to reikia jų užduotims atlikti, atsižvelgiant į jų prieigos teises ir ES ar nacionalinės teisės aktus, reglamentuojančius tokią prieigą, ir visapusiškai laikantis ES duomenų apsaugos reikalavimų ir pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena, kad Interpolo duomenų bazėse yra daug duomenų apie trečiųjų šalių piliečių kelionės dokumentus ir kad naudojantis šiomis duomenų bazėmis būtų galima sumažinti informacijos spragas, padidinti teigiamus rezultatus ir vėliau pagerinti ETIAS ir peržiūrėto VIS reglamento veikimo rezultatus; atkreipia dėmesį į tai, kad bendradarbiavimo su Interpolu susitarimu turėtų būti sukurta reikiama teisinė bazė, įskaitant duomenų apsaugos priemones ir garantijas, ir turėtų būti leidžiama EPP prijungti tiesiai prie Interpolo duomenų bazių; pabrėžia, kad todėl bendradarbiavimo susitarime taip pat turėtų būti numatyta galimybė sukurti saugų EPP ir ETIAS ryšį su Interpolo IT infrastruktūra, kad būtų galima naudotis Interpolo duomenų bazėmis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad, laikantis dabartinės ES sistemos, naujuoju susitarimu turėtų būti užtikrinta, kad visos per EPP teikiamos automatinės užklausos Interpolo SLTD ir TDAWN duomenų bazėms, pasinaudojant sąveikumu, būtų atliekamos taip, kad Interpolo perspėjimą įvedusiai valstybei nebūtų atskleista jokia informacija; |
| --- | --- |

23.

Duomenų perdavimas ir tolesnis perdavimas

| 24. | primena, kad pagal Sąjungos duomenų apsaugos acquis perduoti asmens duomenis iš ES trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms leidžiama tik tuo atveju, jei šios informacijos gavėjai gali užtikrinti iš esmės Sąjungos suteikiamam apsaugos lygiui lygiavertį asmens duomenų apsaugos lygį; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad, nepriėmus sprendimo dėl tinkamumo dėl Interpolo, susitarimas turėtų būti teisinis pagrindas, kuriuo remiantis būtų galima perduoti asmens duomenis Interpolui, su sąlyga, kad jis būtų teisiškai privalomas ir vykdytinas visų susitarimo šalių atžvilgiu ir kad jame būtų numatytos tinkamos duomenų apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad perduoti asmens duomenis, kuriais atskleidžiama rasinė arba etninė kilmė, politinės pažiūros, religiniai arba filosofiniai įsitikinimai, priklausymas profesinėms sąjungoms, taip pat genetinius duomenis, biometrinius duomenis siekiant konkrečiai nustatyti fizinio asmens tapatybę ir duomenis apie asmens sveikatą ir lytinį gyvenimą ar seksualinę orientaciją turėtų būti leidžiama tik išskirtinėmis aplinkybėmis ir kai toks perdavimas yra būtinas ir proporcingas konkrečiu atveju siekiant užkirsti kelią nusikalstamoms veikoms, patenkančioms į susitarimo taikymo sritį, arba su jomis kovoti; pabrėžia, kad susitarime turi būti numatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad būtų pašalinta konkreti rizika, susijusi su specialių kategorijų duomenų, ypač nepilnamečių ir nusikaltimų aukų duomenų, tvarkymu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rekomenduoja nukrypti leidžiančias nuostatas dėl tolesnio asmens duomenų perdavimo taikyti tik ES duomenų apsaugos reglamento V skyriuje numatytais atvejais; pabrėžia, kad turi būti visapusiškai laikomasi konkrečių reikalavimų pagal reglamentus, kuriais įsteigiamos atitinkamos ES agentūros ar įstaigos, įskaitant konkrečias nuostatas, susijusias su Europolo ir Europos prokuratūros vykdomu operatyvinių duomenų perdavimu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rekomenduoja susitarimu užtikrinti, kad asmens duomenų perdavimui būtų taikomi konfidencialumo įpareigojimai, kad toks perdavimas būtų būtinas ir proporcingas susitarime nurodytiems tikslams, t. y. nusikalstamų veikų prevencijai, tyrimui, nustatymui ar baudžiamajam persekiojimui už jas, apsaugai nuo grėsmių visuomenės saugumui ir išorės sienų apsaugai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rekomenduoja susitarime aiškiai nustatyti, kad asmens duomenys, kuriuos ES perduoda Interpolui, nebus naudojami mirties bausmei ar bet kokios formos žiauriam ir nežmoniškam elgesiui prašyti, paskelbti ar vykdyti ir kad asmens duomenys nebus perduodami, jei yra rizika, kad duomenys bus naudojami šiam tikslui; |
| --- | --- |

28.

Raudonieji perspėjimai ir perduodama informacija apie asmens paiešką

| 29. | atsižvelgdamas į būsimą bendradarbiavimą, pabrėžia, kad, nepaisant pastarojo meto reformų, skaidrumas ir atskaitomybė tebėra problema tiek individualiu, tiek organizaciniu lygmenimis Interpole, taip pat trūksta statistinės informacijos apie jo perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką sistemos veikimą; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad Interpolas įsipareigotų ir pateiktų garantijas toliau plėtoti reikiamas struktūras bei taisykles ir esmines priemones, leidžiančias nuosekliai ir skaidriai tvarkyti prašymus, peržiūras, iššūkius, pataisymus ir išbraukimus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją derėtis dėl tvirto reikalavimo, kad Interpolas pagerintų savo raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką peržiūros sistemos, ypač Darbo grupės perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką klausimais vaidmens ir darbo, skaidrumą; ragina Komisiją pasinaudoti derybomis su Interpolu siekiant paprašyti organizacijos parengti, atnaujinti ir pateikti turimas procedūrines ir esmines priemones, susijusias su raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką teisiniu tvarkymu, užtikrinant nuoseklų ir skaidrų prašymų, peržiūrų, iššūkių, taisymų ir ištrynimų tvarkymą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rekomenduoja, siekiant padidinti veiksmingumą ir skaidrumą, kasmet skelbti statistinius duomenis apie raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką tvarkymą, įskaitant informaciją apie pateiktų perspėjimų skaičių, kilmės šalį, nusikalstamos veikos kategoriją, atsisakymų priežastis ir pagrindimus bei nuobaudų taikymą piktnaudžiavimo atvejais; ragina Komisiją užtikrinti, kad statistiniai duomenys apie tai, kaip ES valstybės narės nagrinėja prašymus dėl suėmimo pagal raudonuosius perspėjimus ir perduotą informaciją apie asmens paiešką, būtų renkami visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad pagal šį susitarimą Interpolas, remdamasis ankstesnėje dalyje nurodytu kasmetiniu statistinių duomenų skelbimu, turėtų parengti raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką rizikos profilius, kurie leistų įvertinti prašančiųjų šalių piktnaudžiavimo riziką ir padėtų įvertinti Interpolo vykdymo užtikrinimo mechanizmų veiksmingumą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į šį susitarimą, išnagrinėti, kaip EPP galėtų išspręsti politiškai motyvuotų raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką problemą, nes praktiškai tai būtų viena iš priemonių, kurios kai kuriais atvejais galėtų būti veiksmingos kovojant su politiškai motyvuotais raudonųjų perspėjimų prašymais; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena Tarybos pareiškimą dėl Interpolo raudonųjų perspėjimų priimant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/991 (15), kuriame pritariama Interpolo pastangoms užkirsti kelią piktnaudžiavimui raudonaisiais perspėjimais ir perduodama informacija apie asmens paiešką dėl politinių priežasčių arba pažeidžiant žmogaus teises ir Interpolas bei jo nacionaliniai centriniai biurai raginami nuolat ir reguliariai keistis informacija šiuo klausimu, siekiant toliau didinti informuotumą apie veiksmus, kurių valstybės narės turėtų imtis bendradarbiaudamos su Interpolu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tikisi, jog Taryba įvykdys savo įsipareigojimą toliau remti Interpolą, kad būtų skatinama laikytis esamų duomenų kokybės ir reikalavimų laikymosi standartų ir procedūrų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją dirbti ir viduje, pasinaudojant esamomis techninėmis ES saugumo sistemos priemonėmis, siekiant sukurti tikrinimo mechanizmą, pagal kurį ES valstybės narės keistųsi informacija apie politiškai motyvuotų raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką nustatymą ir pašalinimą, geriausią patirtį šioje srityje ir apie trečiųjų šalių, kurios rengia raudonuosius perspėjimus, rizikos profilius; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją pripažinti riziką, kad autoritariniai režimai sistemingai kenkia pasitikėjimu grindžiamam tarptautiniam teisėsaugos bendradarbiavimui piktnaudžiaudamos Interpolo teikiamomis priemonėmis; ragina Komisiją skatinti Interpolą dėti daugiau pastangų veiksmingai kovojant su šiuo nusižengimu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją į susitarimą įtraukti nuostatas dėl paramos Interpolui, kad būtų padidintas šiuo metu nedidelis skaičius darbuotojų, atliekančių raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką peržiūrą Bylų kontrolės komisijoje, ir pagerinta statistinė informacija apie raudonųjų perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką veikimą; ragina Komisiją pasinaudoti ES vaidmeniu ir įtaka remiant patobulinimus, kuriais bus sustiprinta perspėjimų ir perduodamos informacijos apie asmens paiešką apsauga nuo netinkamo naudojimo; |
| --- | --- |

38.

Rusija

| 39. | atkreipia dėmesį į Interpolo generalinio sekretoriaus pranešimą, kad jis įgyvendins patobulintas stebėsenos priemones siekiant nustatyti bet kokius Rusijos piktnaudžiavimo Interpolo sistemomis atvejus ir užkirsti jiems kelią; vis dėlto tebėra susirūpinęs dėl to, kad vien tik stebėsena nepadės visiškai sumažinti Rusijos piktnaudžiavimo rizikos; todėl pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dabartines ypatingas aplinkybes, įskaitant akivaizdžius Rusijos padarytus tarptautinės teisės pažeidimus ir taisyklėmis grindžiamos tarptautinės sistemos nepaisymą, Interpolo vykdomasis komitetas ir generalinis sekretoriatas turėtų nedelsiant imtis griežtų priemonių, kad būtų panaikintos Rusijos Federacijos ir Baltarusijos prieigos prie Interpolo sistemų teisės, nes jų veiksmai kelia tiesioginę grėsmę tarptautiniam bendradarbiavimui teisėsaugos srityje ir yra rimtas pagrindinių teisių pažeidimas; primygtinai ragina Interpolo vykdomąjį komitetą parengti ir pasiūlyti generalinei asamblėjai būtinus Interpolo statuto pakeitimus, kad būtų galima sustabdyti valstybių Interpolo narių dalyvavimą veikloje, ir ragina ES valstybes nares remti šią iniciatyvą siekiant sustabdyti Rusijos ir kitų šalių, kurios dėl politinių priežasčių nuolat piktnaudžiauja Interpolu, veiklą šioje organizacijoje; primygtinai ragina Interpolo generalinį sekretoriatą pateikti vykdomajam komitetui pasiūlymą dėl taisomųjų priemonių Rusijos Federacijai pagal Interpolo duomenų tvarkymo taisyklių 131 straipsnio 3 dalį, įskaitant Rusijos nacionalinio centrinio biuro prieigos teisių sustabdymą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primygtinai rekomenduoja Komisijai svarstant šį susitarimą pateikti griežtesnes stebėsenos priemones, susijusias su Rusijos valdžios institucijų prieš karą Ukrainoje pateiktais perspėjimais ir perduota informacija apie asmens paiešką; ragina Komisiją patarti valstybėms narėms dėl konkrečių priemonių, kurios būtų taikomos prieš karą ir dabartinėmis aplinkybėmis Rusijos valdžios institucijų pateiktiems perspėjimams ir perduotai informacijai apie asmens paiešką; |
| --- | --- |

40.

Baigiamosios pastabos

| 41. | reikalauja, kad susitarime būtų numatyta galimybė jį sustabdyti arba nutraukti, jei viena iš šalių pažeidžia jo nuostatas, ypač dėl asmens duomenų, nurodant, kad asmens duomenys, kuriems taikomas susitarimas, perduoti prieš jo sustabdymą ar nutraukimą, gali būti toliau tvarkomi laikantis susitarimo sąlygų; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad į numatomą susitarimą turėtų būti įtraukta nuostata dėl Komisijos peržiūros ataskaitos praėjus trejiems metams nuo jo įsigaliojimo, o vėliau – kas trejus metus teikiamos peržiūros ataskaitos, kurioje būtų įvertinamas veiksmingas susitarimo įgyvendinimas ir pagarba pagrindinėms teisėms; mano, jog svarbu, kad susitarime būtų numatytas stebėsenos mechanizmas ir periodinės peržiūros, siekiant įvertinti jo veikimą atsižvelgiant į atitinkamų Sąjungos agentūrų veiklos poreikius, įskaitant statistinius duomenis apie nusikaltėlių, suimtų ir nuteistų naudojantis Interpolo duomenimis, skaičių, taip pat jo atitiktį duomenų apsaugai ir kitoms pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rekomenduoja, kaip patvirtino ESTT savo 2016 m. rugsėjo 8 d. nuomonėje dėl Kanados ir Europos Sąjungos susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo duomenų perdavimo iš Europos Sąjungos į Kanadą projekto, į susitarimo nurodomąsias dalis įtraukti visus atitinkamus materialinius teisinius pagrindus, įskaitant ES sutarties 16 straipsnį; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rekomenduoja, kad bet koks ginčų sprendimas, dėl kurio bus deramasi, priklausytų galutinei ESTT jurisdikcijai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie derybų eigą ir rezultatus tiek reguliariai, tiek, kai to prašoma; primena, kad Parlamentas turi įgaliojimus pritarti tam, kad būtų sudarytas numatomas bendradarbiavimo susitarimas, todėl jis turėtų aktyviai dalyvauti derybų procese; ragina Komisiją užtikrinti, kad ataskaitų teikimas Parlamentui būtų stebėsenos ir vertinimo mechanizmų, numatytų bendradarbiavimo susitarime, dalis; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | paveda Pirmininkei perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Tarptautinei kriminalinės policijos organizacijai (ICPO-INTERPOL). |
| --- | --- |

46.

---

(1)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(2)  OL L 119, 2016 5 4, p. 89.

(3)  OL L 295, 2018 11 21, p. 39.

(4)  OL L 135, 2016 5 24, p. 53.

(5)  OL L 295, 2019 11 14, p. 1.

(6)  OL L 283, 2017 10 31, p. 1.

(7)  OL L 295, 2018 11 21, p. 138.

(8)  OL L 135, 2019 5 22, p. 27.

(9)  OL L 135, 2019 5 22, p. 85.

(10)  OL C 445, 2021 10 29, p. 140.

(11)  OL C 117, 2022 3 11, p. 109.

(12)  Reglamentai (ES) 2019/817 ir (ES) 2019/818.

(13)  2018 m. rugsėjo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1240, kuriuo sukuriama Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS) ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 ir (ES) 2017/2226 (OL L 236, 2018 9 19, p. 1).

(14)  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 767/2008 dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (OL L 218, 2008 8 13, p. 60).

(15)  2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/991, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/794, kiek tai susiję su Europolo bendradarbiavimu su privačiais subjektais, Europolo atliekamu asmens duomenų tvarkymu padedant atlikti nusikalstamų veikų tyrimus ir Europolo vaidmeniu mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje (OL L 169, 2022 6 27, p. 1).

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2022 m. liepos 6 d., trečiadienis

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/283 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/283

---

P9_TA(2022)0281

Parlamento darbo tvarkos taisyklių 216 straipsnio dėl komitetų posėdžių pakeitimas

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 216 straipsnio dėl komitetų posėdžių pakeitimo (2022/2069(REG))

(2023/C 47/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 9 d. Pirmininkės laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 9 d. Pirmininkės laišką,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 236 ir 237 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 236 ir 237 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0203/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0203/2022),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nusprendžia, kad šie pakeitimai įsigalios kitą dieną po jų priėmimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

Pakeitimas 1

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

216 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komitetai susirenka į posėdį jų pirmininko kvietimu ar Parlamento pirmininko iniciatyva. | 1.   Komitetai susirenka į posėdį jų pirmininko kvietimu ar Parlamento pirmininko iniciatyva. |
| | Sušaukdamas tokį posėdį komiteto pirmininkas, atsižvelgdamas į kiekvieną konkretų atvejį ir pritarus komiteto narių daugumai atstovaujantiems koordinatoriams, gali nuspręsti, kad posėdyje taip pat galima dalyvauti nuotoliniu būdu, išskyrus uždarus komiteto posėdžius. |
| Sušaukdamas posėdį komiteto pirmininkas pateikia jo darbotvarkės projektą. Komitetas sprendimą dėl darbotvarkės priima posėdžio pradžioje. | Sušaukdamas posėdį komiteto pirmininkas pateikia jo darbotvarkės projektą
  , kuriame nurodoma, ar posėdyje taip pat galima dalyvauti nuotoliniu būdu
  . Komitetas sprendimą dėl darbotvarkės priima posėdžio pradžioje. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

1.   Komitetai susirenka į posėdį jų pirmininko kvietimu ar Parlamento pirmininko iniciatyva.

1.   Komitetai susirenka į posėdį jų pirmininko kvietimu ar Parlamento pirmininko iniciatyva.

Sušaukdamas tokį posėdį komiteto pirmininkas, atsižvelgdamas į kiekvieną konkretų atvejį ir pritarus komiteto narių daugumai atstovaujantiems koordinatoriams, gali nuspręsti, kad posėdyje taip pat galima dalyvauti nuotoliniu būdu, išskyrus uždarus komiteto posėdžius.

Sušaukdamas tokį posėdį komiteto pirmininkas, atsižvelgdamas į kiekvieną konkretų atvejį ir pritarus komiteto narių daugumai atstovaujantiems koordinatoriams, gali nuspręsti, kad posėdyje taip pat galima dalyvauti nuotoliniu būdu, išskyrus uždarus komiteto posėdžius.

Sušaukdamas posėdį komiteto pirmininkas pateikia jo darbotvarkės projektą. Komitetas sprendimą dėl darbotvarkės priima posėdžio pradžioje.

Sušaukdamas posėdį komiteto pirmininkas pateikia jo darbotvarkės projektą
  , kuriame nurodoma, ar posėdyje taip pat galima dalyvauti nuotoliniu būdu
  . Komitetas sprendimą dėl darbotvarkės priima posėdžio pradžioje.

, kuriame nurodoma, ar posėdyje taip pat galima dalyvauti nuotoliniu būdu

Pakeitimas 2

Pakeitimas 2

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

216 straipsnio 4 dalis

216 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komitetų posėdžiams mutatis mutandis taikoma 171 straipsnio 2 dalis
  dėl kalbėjimo laiko paskirstymo
  . | 4.   Komitetų posėdžiams mutatis mutandis taikoma 171 straipsnio 2 dalis
  . Tačiau 171 straipsnio 2 dalies antras sakinys netaikomas posėdyje nuotoliniu būdu dalyvaujantiems Parlamento nariams
  . |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komitetų posėdžiams mutatis mutandis taikoma 171 straipsnio 2 dalis
  dėl kalbėjimo laiko paskirstymo
  .

4.   Komitetų posėdžiams mutatis mutandis taikoma 171 straipsnio 2 dalis
  . Tačiau 171 straipsnio 2 dalies antras sakinys netaikomas posėdyje nuotoliniu būdu dalyvaujantiems Parlamento nariams
  .

Pakeitimas 3

Pakeitimas 3

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

216 straipsnio 5 a dalis (nauja)

216 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Visais atvejais, kai Parlamento nariai posėdyje dalyvauja nuotoliniu būdu, užtikrinama, kad:








  — | Parlamento nariai galėtų be jokių kliūčių naudotis savo įgaliojimais, įskaitant visų pirma teisę kalbėti komitetų posėdžiuose; |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Visais atvejais, kai Parlamento nariai posėdyje dalyvauja nuotoliniu būdu, užtikrinama, kad:

—

Parlamento nariai galėtų be jokių kliūčių naudotis savo įgaliojimais, įskaitant visų pirma teisę kalbėti komitetų posėdžiuose;

| — | informacinių technologijų sprendimai būtų technologiškai neutralūs; |
| --- | --- |

—

informacinių technologijų sprendimai būtų technologiškai neutralūs;

| — | būtų naudojamos saugios elektroninės priemonės, kurias tiesiogiai ir viduje valdo ir prižiūri Parlamento tarnybos; |
| --- | --- |

—

būtų naudojamos saugios elektroninės priemonės, kurias tiesiogiai ir viduje valdo ir prižiūri Parlamento tarnybos;

| — | technine įranga būtų užtikrinama būtina garso ir vaizdo kokybė; ir |
| --- | --- |

—

technine įranga būtų užtikrinama būtina garso ir vaizdo kokybė; ir

| — | Parlamento nariai kalbėtų būdami deramoje aplinkoje. |
| --- | --- |

—

Parlamento nariai kalbėtų būdami deramoje aplinkoje.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2022 m. liepos 5 d., antradienis

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/285 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/285

---

P9_TA(2022)0269

Skaitmeninių paslaugų aktas ***I

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos (Skaitmeninių paslaugų aktas), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 47/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0825),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0418/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0418/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 1 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 1 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. birželio 15 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. birželio 15 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Teisės reikalų komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Teisės reikalų komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A9-0356/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A9-0356/2021),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos, kuris bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 286, 2021 7 16, p. 70.

(2)  OL C 440, 2021 10 29, p. 67.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2022 m. sausio 20 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P9_TA(2022)0014).

---

P9_TC1-COD(2020)0361

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB (Skaitmeninių paslaugų aktas)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/2065.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS DĖL PARAMOS LABAI MAŽOMS, MAŽOSIOMS IR VIDUTINĖMS ĮMONĖMS IR STARTUOLIAMS PAGAL SKAITMENINIŲ PASLAUGŲ AKTĄ

Komisija pripažįsta konkurencingumo, inovacijų ir investicijų į skaitmenines paslaugas svarbą, visų pirma kalbant apie labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones ir startuolius. Tuo tikslu Komisija yra įsipareigojusi sudaryti palankesnes sąlygas labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir startuoliams laikytis Skaitmeninių paslaugų akto, visų pirma sutelkdama atitinkamas programas inovacijoms, skaitmeninių technologijų diegimui ir standartizacijai skatinti.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/288 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/288

---

P9_TA(2022)0270

Skaitmeninių rinkų aktas ***I

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingų ir sąžiningų skaitmeninio sektoriaus rinkų (Skaitmeninių rinkų aktas) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 47/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0842),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0419/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0419/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. gegužės 11 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. gegužės 11 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Teisės reikalų komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Teisės reikalų komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A9-0332/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A9-0332/2021),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia kitu tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 286, 2021 7 16, p. 64.

(2)  OL C 440, 2021 10 29, p. 67.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2021 m. gruodžio 15 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P9_TA(2021)0499).

---

P9_TC1-COD(2020)0374

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl atvirų konkurencijai ir sąžiningų skaitmeninio sektoriaus rinkų, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos (ES) 2019/1937 ir (ES) 2020/1828 (Skaitmeninių rinkų aktas)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1925.)

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/289 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/289

---

P9_TA(2022)0271

Euro įvedimas Kroatijoje 2023 m. sausio 1 d. *

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl euro įvedimo Kroatijoje 2023 m. sausio 1 d. (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2023/C 47/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl euro įvedimo Kroatijoje 2023 m. sausio 1 d. (COM(2022)0282), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl euro įvedimo Kroatijoje 2023 m. sausio 1 d. (COM(2022)0282),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 140 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 140 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. Komisijos konvergencijos ataskaitą ir į 2022 m. Europos Centrinio Banko konvergencijos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. Komisijos konvergencijos ataskaitą ir į 2022 m. Europos Centrinio Banko konvergencijos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl euro zonos plėtros (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl euro zonos plėtros (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 20 d. rezoliuciją dėl konsultacijų su Europos Parlamentu metodo gerinimo euro zonos plėtros procedūros metu (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 20 d. rezoliuciją dėl konsultacijų su Europos Parlamentu metodo gerinimo euro zonos plėtros procedūros metu (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0187/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0187/2022),

| A. | kadangi Sutarties dėl SESV 140 straipsnyje numatytas aukštas tvarios konvergencijos lygis remiantis kriterijais, kuriuos turi atitikti visos valstybės narės, t. y. didelis kainų stabilumas, valstybės finansinės padėties tvarumas, faktas, kad valstybei narei nėra taikoma perviršinio deficito procedūra, kaip nustatyta prie Sutarčių pridėtame Protokole Nr. 12; Europos pinigų sistemos valiutos kurso mechanizmo nustatytų normalių svyravimo ribų laikymasis ir valstybės narės pasiektas konvergencijos ir jos dalyvavimo Europos pinigų sistemos valiutos kurso mechanizme patvarumas, kurį atspindi ilgalaikių palūkanų normos (Mastrichto kriterijai); |
| --- | --- |

A.

kadangi Sutarties dėl SESV 140 straipsnyje numatytas aukštas tvarios konvergencijos lygis remiantis kriterijais, kuriuos turi atitikti visos valstybės narės, t. y. didelis kainų stabilumas, valstybės finansinės padėties tvarumas, faktas, kad valstybei narei nėra taikoma perviršinio deficito procedūra, kaip nustatyta prie Sutarčių pridėtame Protokole Nr. 12; Europos pinigų sistemos valiutos kurso mechanizmo nustatytų normalių svyravimo ribų laikymasis ir valstybės narės pasiektas konvergencijos ir jos dalyvavimo Europos pinigų sistemos valiutos kurso mechanizme patvarumas, kurį atspindi ilgalaikių palūkanų normos (Mastrichto kriterijai);

| B. | kadangi Kroatija atitinka Mastrichto kriterijus pagal SESV 140 straipsnį ir prie Sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 13 dėl konvergencijos kriterijų, o Komisija ir Europos Centrinis Bankas (ECB) įvertino, kad Kroatijos teisės aktai visiškai atitinka SESV ir Europos centrinių bankų sistemos bei Europos Centrinio Banko statuto reikalavimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Kroatija atitinka Mastrichto kriterijus pagal SESV 140 straipsnį ir prie Sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 13 dėl konvergencijos kriterijų, o Komisija ir Europos Centrinis Bankas (ECB) įvertino, kad Kroatijos teisės aktai visiškai atitinka SESV ir Europos centrinių bankų sistemos bei Europos Centrinio Banko statuto reikalavimus;

| C. | kadangi SESV raginama atliekant vertinimą atsižvelgti į kitus veiksnius, susijusius su ekonomine integracija ir konvergencija, įskaitant mokėjimų balanso pokyčius ir produktų, darbo jėgos ir finansų rinkų integraciją; kadangi Komisija mano, jog ir pagal šiuos papildomus kriterijus Kroatija atitinka euro įvedimo sąlygas; |
| --- | --- |

C.

kadangi SESV raginama atliekant vertinimą atsižvelgti į kitus veiksnius, susijusius su ekonomine integracija ir konvergencija, įskaitant mokėjimų balanso pokyčius ir produktų, darbo jėgos ir finansų rinkų integraciją; kadangi Komisija mano, jog ir pagal šiuos papildomus kriterijus Kroatija atitinka euro įvedimo sąlygas;

| D. | kadangi, remdamasi bendra praktika ir kaip jau buvo daroma anksčiau, Komisija, vertindama kainų stabilumo kriterijų, prie šalių, kuriose kainos yra stabiliausios, nepriskiria tų šalių, kurių infliacijos lygis negali būti laikomas prasmingu lyginamuoju standartu kitoms valstybėms narėms, todėl į vertinimą neįtraukė dviejų geriausių rezultatų pasiekusių valstybių narių; |
| --- | --- |

D.

kadangi, remdamasi bendra praktika ir kaip jau buvo daroma anksčiau, Komisija, vertindama kainų stabilumo kriterijų, prie šalių, kuriose kainos yra stabiliausios, nepriskiria tų šalių, kurių infliacijos lygis negali būti laikomas prasmingu lyginamuoju standartu kitoms valstybėms narėms, todėl į vertinimą neįtraukė dviejų geriausių rezultatų pasiekusių valstybių narių;

| E. | kadangi dabartinės aplinkybės, pvz., energijos kainų padidėjimas ir Rusijos neteisėta ir neišprovokuota invazija į Ukrainą, turėjo įtakos keliems konvergencijos ataskaitose naudojamiems rodikliams ir reikėtų tinkamai apsvarstyti jų įgyvendinimą; kadangi tų kriterijų laikymasis padeda integruotis į ekonominę ir pinigų sąjungą ir užtikrinti ilgalaikį ekonominės ir pinigų sąjungos stabilumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi dabartinės aplinkybės, pvz., energijos kainų padidėjimas ir Rusijos neteisėta ir neišprovokuota invazija į Ukrainą, turėjo įtakos keliems konvergencijos ataskaitose naudojamiems rodikliams ir reikėtų tinkamai apsvarstyti jų įgyvendinimą; kadangi tų kriterijų laikymasis padeda integruotis į ekonominę ir pinigų sąjungą ir užtikrinti ilgalaikį ekonominės ir pinigų sąjungos stabilumą;

| F. | kadangi 2020 m. spalio 1 d. įsigaliojus glaudaus bendradarbiavimo sistemai ECB teko atsakomybė Kroatijoje tiesiogiai prižiūrėti aštuonias svarbias įstaigas ir 15 mažiau svarbių įstaigų; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2020 m. spalio 1 d. įsigaliojus glaudaus bendradarbiavimo sistemai ECB teko atsakomybė Kroatijoje tiesiogiai prižiūrėti aštuonias svarbias įstaigas ir 15 mažiau svarbių įstaigų;

| G. | kadangi 2020 m. liepos mėn. prisijungusi prie valiutų kurso mechanizmo (VKM II) Kroatija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių šiose keturiose srityse: kovos su pinigų plovimu, verslo aplinkos, viešojo sektoriaus valdymo ir nemokumo sistemos; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2020 m. liepos mėn. prisijungusi prie valiutų kurso mechanizmo (VKM II) Kroatija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių šiose keturiose srityse: kovos su pinigų plovimu, verslo aplinkos, viešojo sektoriaus valdymo ir nemokumo sistemos;

| H. | kadangi pranešėjas lankėsi Kroatijoje, siekdamas įvertinti šalies pasirengimą prisijungti prie euro zonos; |
| --- | --- |

H.

kadangi pranešėjas lankėsi Kroatijoje, siekdamas įvertinti šalies pasirengimą prisijungti prie euro zonos;

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria tam, kad Kroatija 2023 m. sausio 1 d. įsivestų eurą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad Kroatijos vyriausybė ir gyventojai savo plataus užmojo, ryžtingomis, patikimomis ir tvariomis priemonėmis įvykdė visus nustatytus euro įvedimo kriterijus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad teigiami Komisijos ir ECB vertinimai atlikti atsižvelgiant į ilgesnį, nei iš pradžių tikėtasi, COVID-19 sukeltą sukrėtimą ir po jo ėjusį ekonomikos atsigavimą 2021 m.; vis dėlto pažymi, kad 2022 m. vasario 24 d. Rusijos pradėta neišprovokuota ir neteisėta invazija į Ukrainą turėjo ribotą poveikį ankstesniems duomenims, naudojamiems rengiant konvergencijos ataskaitas; todėl yra įsitikinęs, kad Kroatija yra visiškai pasirengusi nuo 2023 m. sausio 1 d. įsivesti eurą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad, nepaisant sunkios socialinės ir ekonominės padėties, susidariusios dėl sveikatos krizės ir neseniai padidėjusių energijos kainų, Kroatijos euro įsivedimas ir įvykdyti būtini kriterijai yra tvirtas politinis bendros Sąjungos valiutos gyvybingumo ir patrauklumo ženklas; todėl palankiai vertina nuolatines Kroatijos vyriausybės pastangas šioje srityje; mano, kad Kroatijai įsivedus eurą pagerės Sąjungos atsparumas ir vienybė ir sustiprės jos teigiamas įvaizdis regione, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad tai pirmas svarbus ES integracijos procesas po „Brexit’o“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad įvedus eurą sustiprės Kroatijos ekonomika ir tai bus naudinga jos gyventojams ir įmonėms, nes padidės šalies ekonomikos atsparumas, bus pritraukta daugiau užsienio investicijų, padidės tarptautinių investuotojų pasitikėjimas ir sumažės valiutų konvertavimas, o tai turės atitinkamą poveikį šaliai gyvybiškai svarbiam turizmo sektoriui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina Kroatijos vyriausybės darbą stiprinant Kroatijos institucinius gebėjimus, pastangas gerinti verslo aplinką ir veiksmingą bei efektyvų struktūrinių reformų, kuriomis prisidedama prie tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo, įgyvendinimą; ypač palankiai vertina pastangas stiprinti „Hrvatska narodna banka“ institucinę nepriklausomybę; ragina Kroatijos valdžios institucijas toliau stiprinti institucinę sistemą siekiant užtikrinti reglamentavimo kokybę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina greitai ir veiksmingai įgyvendinti Kroatijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytas reformas ir investicijas, nes jomis bus skatinamas augimas ir stiprinama ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad bankų priežiūros konvergencija, užtikrinanti vienodų priežiūros standartų taikymą, padeda užtikrinti ir finansinį stabilumą; be to, pabrėžia, kad Kroatijos prisijungimas prie bendro priežiūros mechanizmo glaudžiai bendradarbiaujant su ECB užtikrino sklandų prisijungimo prie bankų sistemos būdą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Kroatijos valdžios institucijas tęsti veiksmingą informavimo ir komunikacijos kampaniją euro įvedimo klausimu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Kroatijos valdžios institucijas ir toliau praktiškai rengtis užtikrinti sklandų naujos valiutos įvedimo procesą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad, remiantis Komisijos 2022 m. konvergencijos ataskaita, kainų lygis Kroatijoje jau pasiekė aukštesnį kainų konvergencijos su euro zona lygį nei kitose valstybėse narėse, kai jos jungėsi prie euro zonos; todėl tikisi, kad Kroatijos vyriausybė ir toliau dės pastangas siekdama užtikrinti, kad tolesnė kainų konvergencija būtų pasiekta tvariai ir kad įvedus eurą kainos nebūtų dirbtinai didinamos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Kroatijos vyriausybę tęsti savo veiksmus siekiant įvykdyti įsipareigojimą iki 2023 m. įgyvendinti naują kovos su pinigų plovimu veiksmų planą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, Europos Centriniam Bankui, Euro grupei ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 249.

(2)  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 251.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/292 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/292

---

P9_TA(2022)0272

ES ir Kuko Salų tausios žvejybos partnerystės susitarimas: įgyvendinimo protokolas ***

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2023/C 47/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12640/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12640/2021),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo projektą (12633/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo projektą (12633/2021),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0006/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A9-0197/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A9-0197/2022),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kuko Salų vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/293 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/293

---

P9_TA(2022)0273

Laikinosios prekybos liberalizavimo priemonės Moldovai ***I

2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laikinų prekybos liberalizavimo priemonių papildant prekybos lengvatas, taikomas Moldovos produktams pagal Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 47/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0288), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0288),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0198/2022),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0201/2022),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0188

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/... dėl laikinų prekybos liberalizavimo priemonių papildant prekybos lengvatas, taikomas produktams iš Moldovos Respublikos pagal Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1279.)

---

2022 m. liepos 6 d., trečiadienis

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/294 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/294

---

P9_TA(2022)0282

Rusijos invazija į Ukrainą: Krizės priemonės žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose ***I

2022 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl konkrečių priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir tos karinės agresijos keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei, iš dalies keičiamas ir ištaisomas Reglamentas (ES) Nr. 508/2014 (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 47/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0179), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0179),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 43 straipsnio 2 dalį ir į 175 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0149/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 43 straipsnio 2 dalį ir į 175 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0149/2022),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0182/2022),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0118

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 508/2014, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis siekiama sušvelninti Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pasekmes žvejybos veiklai ir to agresijos karo keliamų rinkos trikdžių poveikį žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinei

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1278.)

---

2022 m. liepos 7 d., ketvirtadienis

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/295 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/295

---

P9_TA(2022)0294

Rusijos invazija į Ukrainą: laikinosios priemonės dėl Ukrainos išduotų vairuotojo dokumentų ***I

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą nustatomos specialios laikinosios priemonės, susijusios su Ukrainos pagal Ukrainos teisę išduotais vairuotojų dokumentais (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 47/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0313), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0313),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0201/2022),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | pasikonsultavęs su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu,

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0204

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 7 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/..., kuriuo, atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą, nustatomos konkrečios laikinosios priemonės, susijusios su Ukrainos pagal Ukrainos teisės aktus išduotais vairuotojų dokumentais

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2022/1280.)

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/296 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/296

---

P9_TA(2022)0295

Sąjungos ribojamųjų priemonių pažeidimų priskyrimas prie nusikaltimų pagal SESV 83 straipsnio 1 dalį ***

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Sąjungos ribojamųjų priemonių pažeidimų laikymo viena iš nusikaltimų sričių Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnio 1 dalies tikslais (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2023/C 47/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10287/1/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10287/1/2022),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą (C9-0219/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą (C9-0219/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 163 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 163 straipsnį,

| 1. | pritaria pasiūlymui dėl Tarybos sprendimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/297 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/297

---

P9_TA(2022)0296

Išskirtinė makrofinansinė pagalba Ukrainai ***I

2022 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl išskirtinės makrofinansinės pagalbos teikimo Ukrainai (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 47/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0450), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0450),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 212 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0221/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 212 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0221/2022),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 6 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 6 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0213

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. liepos 7 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2022/... dėl išskirtinės makrofinansinės pagalbos teikimo Ukrainai

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2022/1201.)

---

| 2023 2 7 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/298 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 7

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/298

---

P9_TA(2022)0297

Tvarūs aviaciniai degalai (iniciatyva „ReFuelEU Aviation“) ***I

2022 m. liepos 7 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vienodų sąlygų darniajam oro transportui užtikrinimo (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 47/34)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | pastaraisiais dešimtmečiais oro transportui Sąjungos ekonomikoje ir kasdieniame Sąjungos piliečių gyvenime teko labai svarbus vaidmuo, nes tai vienas iš geriausiai veikiančių ir dinamiškiausių Sąjungos ekonomikos sektorių. Tai yra stipri varomoji ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, prekybos ir turizmo, taip pat tiek įmonių, tiek piliečių susisiekimo ir judumo jėga, ypač Sąjungos aviacijos vidaus rinkoje. Oro susisiekimo paslaugų sektoriaus augimas labai padėjo pagerinti susisiekimą Sąjungos viduje ir su trečiosiomis valstybėmis; be to, tai buvo svarbus Sąjungos ekonomikos augimo veiksnys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

pastaraisiais dešimtmečiais oro transportui Sąjungos ekonomikoje ir kasdieniame Sąjungos piliečių gyvenime teko labai svarbus vaidmuo, nes tai vienas iš geriausiai veikiančių ir dinamiškiausių Sąjungos ekonomikos sektorių. Tai yra stipri varomoji ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, prekybos ir turizmo, taip pat tiek įmonių, tiek piliečių susisiekimo ir judumo jėga, ypač Sąjungos aviacijos vidaus rinkoje. Oro susisiekimo paslaugų sektoriaus augimas labai padėjo pagerinti susisiekimą Sąjungos viduje ir su trečiosiomis valstybėmis; be to, tai buvo svarbus Sąjungos ekonomikos augimo veiksnys;

| (1) | pastaraisiais dešimtmečiais oro transportui Sąjungos ekonomikoje ir kasdieniame Sąjungos piliečių gyvenime teko labai svarbus vaidmuo, nes tai vienas iš geriausiai veikiančių ir dinamiškiausių Sąjungos ekonomikos sektorių. Tai yra stipri varomoji ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, prekybos ir turizmo, taip pat tiek įmonių, tiek piliečių susisiekimo ir judumo jėga
  bei viena pagrindinių jungčių tarp atokiausių regionų ir žemyninės dalies
  , ypač Sąjungos aviacijos vidaus rinkoje. Oro susisiekimo paslaugų sektoriaus augimas labai padėjo pagerinti susisiekimą
  , skatinti sanglaudą ir mažinti regioninius skirtumus
  Sąjungos viduje
  , visų pirma periferiniuose, atokiausiuose, retai apgyvendintuose
  ir
  salų regionuose, taip pat
  su trečiosiomis valstybėmis; be to, tai buvo svarbus Sąjungos ekonomikos augimo veiksnys; |
| --- | --- |

(1)

pastaraisiais dešimtmečiais oro transportui Sąjungos ekonomikoje ir kasdieniame Sąjungos piliečių gyvenime teko labai svarbus vaidmuo, nes tai vienas iš geriausiai veikiančių ir dinamiškiausių Sąjungos ekonomikos sektorių. Tai yra stipri varomoji ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, prekybos ir turizmo, taip pat tiek įmonių, tiek piliečių susisiekimo ir judumo jėga
  bei viena pagrindinių jungčių tarp atokiausių regionų ir žemyninės dalies
  , ypač Sąjungos aviacijos vidaus rinkoje. Oro susisiekimo paslaugų sektoriaus augimas labai padėjo pagerinti susisiekimą
  , skatinti sanglaudą ir mažinti regioninius skirtumus
  Sąjungos viduje
  , visų pirma periferiniuose, atokiausiuose, retai apgyvendintuose
  ir
  salų regionuose, taip pat
  su trečiosiomis valstybėmis; be to, tai buvo svarbus Sąjungos ekonomikos augimo veiksnys;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | nuo 2020 m. oro susisiekimo sektorius buvo vienas iš labiausiai nuo COVID-19 krizės nukentėjusių sektorių. Regint pandemijos pabaigą tikimasi, kad per ateinančius kelerius metus oro eismas laipsniškai atsinaujins ir atsigaus iki prieš krizę buvusio lygio. Kartu šio sektoriaus išmetamas teršalų kiekis nuo 1990 m. didėjo, o įveikus pandemiją išmetamųjų teršalų kiekio didėjimo tendencija gali atsinaujinti. Todėl būtina pasirengti ateičiai ir atlikti būtinus pakeitimus, kad būtų užtikrinta gerai veikianti oro susisiekimo rinka, padedanti siekti Sąjungos klimato srities tikslų, užtikrinant aukštą susisiekimo, saugos ir saugumo lygį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

nuo 2020 m. oro susisiekimo sektorius buvo vienas iš labiausiai nuo COVID-19 krizės nukentėjusių sektorių. Regint pandemijos pabaigą tikimasi, kad per ateinančius kelerius metus oro eismas laipsniškai atsinaujins ir atsigaus iki prieš krizę buvusio lygio. Kartu šio sektoriaus išmetamas teršalų kiekis nuo 1990 m. didėjo, o įveikus pandemiją išmetamųjų teršalų kiekio didėjimo tendencija gali atsinaujinti. Todėl būtina pasirengti ateičiai ir atlikti būtinus pakeitimus, kad būtų užtikrinta gerai veikianti oro susisiekimo rinka, padedanti siekti Sąjungos klimato srities tikslų, užtikrinant aukštą susisiekimo, saugos ir saugumo lygį;

| (2) | Reglamentu (ES) 2021/1119 Sąjunga nustatė teisinius įsipareigojimus iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą ir iki 2030 m. grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu. Siekiant šio tikslo, visi ekonomikos sektoriai, įskaitant transporto sektorių, turi imtis neatidėliotinų priemonių mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro. Dėl to aviacijos sektoriuje būtina gerokai paspartinti tvarių aviacinių degalų gamybą, tiekimą ir naudojimą.
  nuo 2020 m. oro susisiekimo sektorius buvo vienas iš labiausiai nuo COVID-19 krizės nukentėjusių sektorių. Tikimasi, kad per ateinančius kelerius metus oro eismas laipsniškai atsinaujins ir atsigaus iki prieš krizę buvusio lygio.
  Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos skaičiavimais, iki 2050 m. keleivių srautas Europoje kasmet didės iki 3 proc., o krovinių – 2,4  proc.
  Kartu šio sektoriaus išmetamas teršalų kiekis nuo 1990 m. didėjo, o įveikus pandemiją išmetamųjų teršalų kiekio didėjimo tendencija gali
  greit
  atsinaujinti. Todėl
  privaloma
  pasirengti ateičiai ir atlikti būtinus pakeitimus, kad būtų užtikrintas gerai veikiantis oro susisiekimo
  sektorius, visapusiškai
  padedantis siekti Sąjungos klimato srities tikslų, užtikrinant aukštą susisiekimo,
  įperkamumo,
  saugos ir saugumo lygį; |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (ES) 2021/1119 Sąjunga nustatė teisinius įsipareigojimus iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą ir iki 2030 m. grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu. Siekiant šio tikslo, visi ekonomikos sektoriai, įskaitant transporto sektorių, turi imtis neatidėliotinų priemonių mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro. Dėl to aviacijos sektoriuje būtina gerokai paspartinti tvarių aviacinių degalų gamybą, tiekimą ir naudojimą.
  nuo 2020 m. oro susisiekimo sektorius buvo vienas iš labiausiai nuo COVID-19 krizės nukentėjusių sektorių. Tikimasi, kad per ateinančius kelerius metus oro eismas laipsniškai atsinaujins ir atsigaus iki prieš krizę buvusio lygio.
  Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos skaičiavimais, iki 2050 m. keleivių srautas Europoje kasmet didės iki 3 proc., o krovinių – 2,4  proc.
  Kartu šio sektoriaus išmetamas teršalų kiekis nuo 1990 m. didėjo, o įveikus pandemiją išmetamųjų teršalų kiekio didėjimo tendencija gali
  greit
  atsinaujinti. Todėl
  privaloma
  pasirengti ateičiai ir atlikti būtinus pakeitimus, kad būtų užtikrintas gerai veikiantis oro susisiekimo
  sektorius, visapusiškai
  padedantis siekti Sąjungos klimato srities tikslų, užtikrinant aukštą susisiekimo,
  įperkamumo,
  saugos ir saugumo lygį;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Sąjungos oro transporto sektoriaus veikimą lemia jo tarpvalstybinis visą Sąjungą aprėpiantis pobūdis ir jo pasaulinis aspektas. Aviacijos vidaus rinka yra vienas iš labiausiai integruotų Sąjungos sektorių, ir joje taikomos vienodos patekimo į rinką ir veiklos sąlygų taisyklės. Oro transporto
  išorės
  politika reglamentuojama Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) pasauliniu lygmeniu nustatytomis taisyklėmis
  , taip pat išsamiais daugiašaliais
  arba
  dvišaliais
  Sąjungos ar jos valstybių narių ir trečiųjų valstybių
  susitarimais
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Sąjungos oro transporto sektoriaus veikimą lemia jo tarpvalstybinis visą Sąjungą aprėpiantis pobūdis ir jo pasaulinis aspektas. Aviacijos vidaus rinka yra vienas iš labiausiai integruotų Sąjungos sektorių, ir joje taikomos vienodos patekimo į rinką ir veiklos sąlygų taisyklės. Oro transporto
  išorės
  politika reglamentuojama Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) pasauliniu lygmeniu nustatytomis taisyklėmis
  , taip pat išsamiais daugiašaliais
  arba
  dvišaliais
  Sąjungos ar jos valstybių narių ir trečiųjų valstybių
  susitarimais
  ;

| (3) | Sąjungos oro transporto sektoriaus veikimą lemia jo tarpvalstybinis visą Sąjungą aprėpiantis pobūdis ir jo pasaulinis aspektas. Aviacijos vidaus rinka yra vienas iš labiausiai integruotų Sąjungos sektorių, ir joje taikomos vienodos patekimo į rinką ir veiklos sąlygų taisyklės.
  Sąjungos išorės
  oro transporto politika reglamentuojama Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) pasauliniu lygmeniu nustatytomis taisyklėmis
  ir išsamiuose daugiašaliuose
  arba
  dvišaliuose
  Sąjungos ar jos valstybių narių ir trečiųjų valstybių
  susitarimuose nustatytomis taisyklėmis. Todėl svarbu, kad Sąjunga toliau dėtų pastangas tarptautiniu, daugiašaliu ir dvišaliu lygmenimis, siekdama skatinti aukšto lygio užmojus ir konvergenciją, susijusius su tvarių aviacinių degalų naudojimu, kartu tarptautiniu mastu sudarydama vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

(3)

Sąjungos oro transporto sektoriaus veikimą lemia jo tarpvalstybinis visą Sąjungą aprėpiantis pobūdis ir jo pasaulinis aspektas. Aviacijos vidaus rinka yra vienas iš labiausiai integruotų Sąjungos sektorių, ir joje taikomos vienodos patekimo į rinką ir veiklos sąlygų taisyklės.
  Sąjungos išorės
  oro transporto politika reglamentuojama Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) pasauliniu lygmeniu nustatytomis taisyklėmis
  ir išsamiuose daugiašaliuose
  arba
  dvišaliuose
  Sąjungos ar jos valstybių narių ir trečiųjų valstybių
  susitarimuose nustatytomis taisyklėmis. Todėl svarbu, kad Sąjunga toliau dėtų pastangas tarptautiniu, daugiašaliu ir dvišaliu lygmenimis, siekdama skatinti aukšto lygio užmojus ir konvergenciją, susijusius su tvarių aviacinių degalų naudojimu, kartu tarptautiniu mastu sudarydama vienodas sąlygas;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | oro susisiekimo rinkai būdinga stipri ekonominės veiklos vykdytojų konkurencija visoje Sąjungoje, o tam yra būtinos vienodos sąlygos. Oro susisiekimo rinkos ir jos ekonominės veiklos vykdytojų stabilumui ir klestėjimui būtina aiški ir suderinta politikos sistema, padedanti užtikrinti, kad orlaivių naudotojai, oro uostai ir kiti aviacijos sektoriaus subjektai galėtų vykdyti veiklą lygiomis galimybėmis.
  Atsiradus
  rinkos
  iškraipymų
  ,
  kyla pavojus, kad
  orlaivių
  naudotojai
  arba oro
  uostai atsidurs
  nepalankioje padėtyje, palyginti su vidaus ar išorės konkurentais. Savo ruožtu dėl to gali sumažėti oro susisiekimo sektoriaus konkurencingumas, o piliečiai ir įmonės gali netekti oro susisiekimo galimybių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

oro susisiekimo rinkai būdinga stipri ekonominės veiklos vykdytojų konkurencija visoje Sąjungoje, o tam yra būtinos vienodos sąlygos. Oro susisiekimo rinkos ir jos ekonominės veiklos vykdytojų stabilumui ir klestėjimui būtina aiški ir suderinta politikos sistema, padedanti užtikrinti, kad orlaivių naudotojai, oro uostai ir kiti aviacijos sektoriaus subjektai galėtų vykdyti veiklą lygiomis galimybėmis.
  Atsiradus
  rinkos
  iškraipymų
  ,
  kyla pavojus, kad
  orlaivių
  naudotojai
  arba oro
  uostai atsidurs
  nepalankioje padėtyje, palyginti su vidaus ar išorės konkurentais. Savo ruožtu dėl to gali sumažėti oro susisiekimo sektoriaus konkurencingumas, o piliečiai ir įmonės gali netekti oro susisiekimo galimybių;

| (4) | oro susisiekimo rinkai būdinga stipri ekonominės veiklos vykdytojų konkurencija
  pasaulyje ir
  visoje Sąjungoje, o tam yra būtinos vienodos sąlygos. Oro susisiekimo rinkos ir jos ekonominės veiklos vykdytojų stabilumui ir klestėjimui būtina aiški ir suderinta politikos sistema, padedanti užtikrinti, kad orlaivių naudotojai, oro uostai ir kiti aviacijos sektoriaus subjektai galėtų vykdyti veiklą
  pagal vienodas taisykles ir
  lygiomis galimybėmis
  , kad būtų sukurtas aktyvus sektorius ir suteiktos darbo vietos
  .
  Iš esmės skrydžiai ES viduje yra pasaulinių maršrutų, nustatytų pasaulinės rinkos sąlygomis, dalis. Tas pats galioja ir maršrutams iš ES nepriklausančių šalių į ES nepriklausančias šalis per Europos oro uostus. Atsiradus rinkos iškraipymų,
  orlaivių
  naudotojams
  arba oro
  uostams kyla pavojus atsidurti
  nepalankioje padėtyje, palyginti su vidaus ar išorės konkurentais. Savo ruožtu dėl to gali sumažėti oro susisiekimo sektoriaus konkurencingumas,
  kilti pavojus oro transporto bendrovėms ir darbo vietoms,
  o piliečiai ir įmonės gali netekti oro susisiekimo galimybių
  ir transporto pasirinkimų
  ; |
| --- | --- |

(4)

oro susisiekimo rinkai būdinga stipri ekonominės veiklos vykdytojų konkurencija
  pasaulyje ir
  visoje Sąjungoje, o tam yra būtinos vienodos sąlygos. Oro susisiekimo rinkos ir jos ekonominės veiklos vykdytojų stabilumui ir klestėjimui būtina aiški ir suderinta politikos sistema, padedanti užtikrinti, kad orlaivių naudotojai, oro uostai ir kiti aviacijos sektoriaus subjektai galėtų vykdyti veiklą
  pagal vienodas taisykles ir
  lygiomis galimybėmis
  , kad būtų sukurtas aktyvus sektorius ir suteiktos darbo vietos
  .
  Iš esmės skrydžiai ES viduje yra pasaulinių maršrutų, nustatytų pasaulinės rinkos sąlygomis, dalis. Tas pats galioja ir maršrutams iš ES nepriklausančių šalių į ES nepriklausančias šalis per Europos oro uostus. Atsiradus rinkos iškraipymų,
  orlaivių
  naudotojams
  arba oro
  uostams kyla pavojus atsidurti
  nepalankioje padėtyje, palyginti su vidaus ar išorės konkurentais. Savo ruožtu dėl to gali sumažėti oro susisiekimo sektoriaus konkurencingumas,
  kilti pavojus oro transporto bendrovėms ir darbo vietoms,
  o piliečiai ir įmonės gali netekti oro susisiekimo galimybių
  ir transporto pasirinkimų
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | visų pirma, labai svarbu visoje Sąjungos oro susisiekimo rinkoje užtikrinti su aviaciniais degalais susijusias vienodas sąlygas, nes jie sudaro didelę orlaivių naudotojų išlaidų dalį. Degalų kainų skirtumai gali turėti didelės įtakos orlaivių naudotojų ekonominės veiklos rezultatams ir daryti neigiamą poveikį konkurencijai rinkoje. Sąjungos oro uostuose arba Sąjungos ir ne Sąjungos oro uostuose skiriantis aviacinių degalų kainoms, orlaivių naudotojai dėl ekonominių priežasčių gali pakoreguoti savo degalų papildymo strategijas. Dėl skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo didėja orlaivių degalų sąnaudos ir be reikalo išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos. Be to, dėl orlaivių naudotojų taikomos skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos Sąjungai yra sunku siekti aplinkos apsaugos tikslų. Dalis orlaivių naudotojų palankiomis aviacinių degalų kainomis savo pagrindinėje buvimo vietoje gali pasinaudoti kaip pranašumu, konkuruodami su kitomis skrydžius panašiais maršrutais vykdančiomis oro transporto bendrovėmis. Tai gali turėti neigiamą poveikį sektoriaus konkurencingumui ir pakenkti oro susisiekimui. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis būtų užkirstas kelias tokiai praktikai, siekiant išvengti nereikalingos žalos aplinkai, taip pat atkurti ir išsaugoti sąžiningos konkurencijos oro susisiekimo rinkoje sąlygas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

visų pirma, labai svarbu visoje Sąjungos oro susisiekimo rinkoje užtikrinti su aviaciniais degalais susijusias vienodas sąlygas, nes jie sudaro didelę orlaivių naudotojų išlaidų dalį. Degalų kainų skirtumai gali turėti didelės įtakos orlaivių naudotojų ekonominės veiklos rezultatams ir daryti neigiamą poveikį konkurencijai rinkoje. Sąjungos oro uostuose arba Sąjungos ir ne Sąjungos oro uostuose skiriantis aviacinių degalų kainoms, orlaivių naudotojai dėl ekonominių priežasčių gali pakoreguoti savo degalų papildymo strategijas. Dėl skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo didėja orlaivių degalų sąnaudos ir be reikalo išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos. Be to, dėl orlaivių naudotojų taikomos skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos Sąjungai yra sunku siekti aplinkos apsaugos tikslų. Dalis orlaivių naudotojų palankiomis aviacinių degalų kainomis savo pagrindinėje buvimo vietoje gali pasinaudoti kaip pranašumu, konkuruodami su kitomis skrydžius panašiais maršrutais vykdančiomis oro transporto bendrovėmis. Tai gali turėti neigiamą poveikį sektoriaus konkurencingumui ir pakenkti oro susisiekimui. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis būtų užkirstas kelias tokiai praktikai, siekiant išvengti nereikalingos žalos aplinkai, taip pat atkurti ir išsaugoti sąžiningos konkurencijos oro susisiekimo rinkoje sąlygas;

| (5) | visų pirma, labai svarbu visoje Sąjungos oro susisiekimo rinkoje užtikrinti su aviaciniais degalais susijusias vienodas sąlygas, nes jie sudaro didelę orlaivių naudotojų išlaidų dalį. Degalų kainų skirtumai gali turėti didelės įtakos orlaivių naudotojų ekonominės veiklos rezultatams ir daryti neigiamą poveikį konkurencijai rinkoje,
  sumažinti aviacijos sektoriaus patrauklumą, taigi ir judumą, o didelės degalų kainos tiesiogiai lemia dideles kainas galutiniams vartotojams
  . Sąjungos oro uostuose arba Sąjungos ir ne Sąjungos oro uostuose skiriantis aviacinių degalų kainoms, orlaivių naudotojai dėl ekonominių priežasčių gali pakoreguoti savo degalų papildymo strategijas. Dėl skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo didėja orlaivių degalų sąnaudos ir be reikalo išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos. Be to, dėl orlaivių naudotojų taikomos skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos dėl
  ekonominių priežasčių
  Sąjungai yra sunku siekti aplinkos apsaugos tikslų. Dalis orlaivių naudotojų palankiomis aviacinių degalų kainomis savo pagrindinėje buvimo vietoje gali pasinaudoti kaip pranašumu, konkuruodami su kitomis skrydžius panašiais maršrutais vykdančiomis oro transporto bendrovėmis. Tai gali turėti neigiamą poveikį sektoriaus konkurencingumui,
  iškraipyti rinką
  ir pakenkti oro susisiekimui. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis būtų užkirstas kelias tokiai praktikai, siekiant išvengti nereikalingos žalos aplinkai, taip pat atkurti ir išsaugoti sąžiningos konkurencijos oro susisiekimo rinkoje sąlygas;
  Nepaisant to, šiuo reglamentu taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad kartais skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika taikoma siekiant laikytis degalų saugos taisyklių, o tokiais atvejais tai pateisinama saugos sumetimais. Be to, skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika gali būti konkrečių kai kurių oro uostų orlaivių naudotojų veiklos sunkumų pasekmė, inter alia, dėl neproporcingo ilgesnio orlaivių parengimo reisams laiko arba sumažėjusio oro uostų pajėgumo piko metu. Todėl Komisija turėtų atidžiai stebėti, vertinti ir analizuoti skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo atvejus bei jų pagrindines priežastis ir prireikus pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais būtų iš dalies pakeistas šis reglamentas; |
| --- | --- |

(5)

visų pirma, labai svarbu visoje Sąjungos oro susisiekimo rinkoje užtikrinti su aviaciniais degalais susijusias vienodas sąlygas, nes jie sudaro didelę orlaivių naudotojų išlaidų dalį. Degalų kainų skirtumai gali turėti didelės įtakos orlaivių naudotojų ekonominės veiklos rezultatams ir daryti neigiamą poveikį konkurencijai rinkoje,
  sumažinti aviacijos sektoriaus patrauklumą, taigi ir judumą, o didelės degalų kainos tiesiogiai lemia dideles kainas galutiniams vartotojams
  . Sąjungos oro uostuose arba Sąjungos ir ne Sąjungos oro uostuose skiriantis aviacinių degalų kainoms, orlaivių naudotojai dėl ekonominių priežasčių gali pakoreguoti savo degalų papildymo strategijas. Dėl skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo didėja orlaivių degalų sąnaudos ir be reikalo išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos. Be to, dėl orlaivių naudotojų taikomos skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos dėl
  ekonominių priežasčių
  Sąjungai yra sunku siekti aplinkos apsaugos tikslų. Dalis orlaivių naudotojų palankiomis aviacinių degalų kainomis savo pagrindinėje buvimo vietoje gali pasinaudoti kaip pranašumu, konkuruodami su kitomis skrydžius panašiais maršrutais vykdančiomis oro transporto bendrovėmis. Tai gali turėti neigiamą poveikį sektoriaus konkurencingumui,
  iškraipyti rinką
  ir pakenkti oro susisiekimui. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis būtų užkirstas kelias tokiai praktikai, siekiant išvengti nereikalingos žalos aplinkai, taip pat atkurti ir išsaugoti sąžiningos konkurencijos oro susisiekimo rinkoje sąlygas;
  Nepaisant to, šiuo reglamentu taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad kartais skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika taikoma siekiant laikytis degalų saugos taisyklių, o tokiais atvejais tai pateisinama saugos sumetimais. Be to, skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika gali būti konkrečių kai kurių oro uostų orlaivių naudotojų veiklos sunkumų pasekmė, inter alia, dėl neproporcingo ilgesnio orlaivių parengimo reisams laiko arba sumažėjusio oro uostų pajėgumo piko metu. Todėl Komisija turėtų atidžiai stebėti, vertinti ir analizuoti skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo atvejus bei jų pagrindines priežastis ir prireikus pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais būtų iš dalies pakeistas šis reglamentas;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | bendros transporto politikos pagrindinis tikslas yra darni plėtra. Tam reikia integruoto požiūrio, kuriuo siekiama užtikrinti ir veiksmingą Sąjungos transporto sistemos veikimą, ir aplinkos apsaugą. Siekiant darnios oro susisiekimo plėtros reikia imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama sumažinti iš Sąjungos oro uostų skrydžius vykdančių orlaivių išmetamą anglies dioksido kiekį. Tokios priemonės turėtų padėti iki 2030 ir 2050 m. pasiekti Sąjungos klimato srities tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

bendros transporto politikos pagrindinis tikslas yra darni plėtra. Tam reikia integruoto požiūrio, kuriuo siekiama užtikrinti ir veiksmingą Sąjungos transporto sistemos veikimą, ir aplinkos apsaugą. Siekiant darnios oro susisiekimo plėtros reikia imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama sumažinti iš Sąjungos oro uostų skrydžius vykdančių orlaivių išmetamą anglies dioksido kiekį. Tokios priemonės turėtų padėti iki 2030 ir 2050 m. pasiekti Sąjungos klimato srities tikslus;

| (6) | bendros transporto politikos pagrindinis tikslas yra darni plėtra. Tam reikia integruoto požiūrio, kuriuo siekiama užtikrinti ir veiksmingą Sąjungos transporto sistemos veikimą
  bei darbo ir socialinių taisyklių laikymąsi
  ir aplinkos apsaugą. Siekiant darnios oro susisiekimo plėtros reikia imtis priemonių
  , įskaitant ekonomines
  , kuriomis būtų siekiama sumažinti iš Sąjungos oro uostų skrydžius vykdančių orlaivių išmetamą anglies dioksido kiekį
  ir išplėsti tvarių aviacinių degalų gamybos ir tiekimo rinką
  . Tokios priemonės turėtų padėti iki 2030 ir 2050 m. pasiekti Sąjungos klimato srities tikslus; |
| --- | --- |

(6)

bendros transporto politikos pagrindinis tikslas yra darni plėtra. Tam reikia integruoto požiūrio, kuriuo siekiama užtikrinti ir veiksmingą Sąjungos transporto sistemos veikimą
  bei darbo ir socialinių taisyklių laikymąsi
  ir aplinkos apsaugą. Siekiant darnios oro susisiekimo plėtros reikia imtis priemonių
  , įskaitant ekonomines
  , kuriomis būtų siekiama sumažinti iš Sąjungos oro uostų skrydžius vykdančių orlaivių išmetamą anglies dioksido kiekį
  ir išplėsti tvarių aviacinių degalų gamybos ir tiekimo rinką
  . Tokios priemonės turėtų padėti iki 2030 ir 2050 m. pasiekti Sąjungos klimato srities tikslus;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | 2020 m. gruodžio mėn. Komisijos priimtame komunikate dėl darnaus ir išmanaus judumo strategijos (10) nustatyta ES transporto sistemos veiksmų kryptis, kad būtų pasiekta jos žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir ji taptų atsparesnė. Oro susisiekimo sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas yra būtinas ir sudėtingas procesas, ypač trumpuoju laikotarpiu. Technologijų pažanga,
  padaryta
  įgyvendinant Europos ir nacionalines aviacijos sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, pastaraisiais dešimtmečiais padėjo gerokai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį. Tačiau oro eismas visame pasaulyje auga sparčiau nei šiame sektoriuje mažėja išmetamųjų teršalų kiekis. Nors tikimasi, kad naujos technologijos padės sumažinti trumpojo nuotolio aviacijos priklausomybę nuo iškastinio kuro per ateinančius dešimtmečius, tvarūs aviaciniai degalai yra
  vienintelis
  sprendimas siekiant gerokai sumažinti bet kokio nuotolio skrydžių priklausomybę nuo iškastinio kuro
  jau
  trumpuoju
  laikotarpiu
  . Tačiau dabar šis potencialas iš esmės neišnaudojamas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

2020 m. gruodžio mėn. Komisijos priimtame komunikate dėl darnaus ir išmanaus judumo strategijos (10) nustatyta ES transporto sistemos veiksmų kryptis, kad būtų pasiekta jos žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir ji taptų atsparesnė. Oro susisiekimo sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas yra būtinas ir sudėtingas procesas, ypač trumpuoju laikotarpiu. Technologijų pažanga,
  padaryta
  įgyvendinant Europos ir nacionalines aviacijos sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, pastaraisiais dešimtmečiais padėjo gerokai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį. Tačiau oro eismas visame pasaulyje auga sparčiau nei šiame sektoriuje mažėja išmetamųjų teršalų kiekis. Nors tikimasi, kad naujos technologijos padės sumažinti trumpojo nuotolio aviacijos priklausomybę nuo iškastinio kuro per ateinančius dešimtmečius, tvarūs aviaciniai degalai yra
  vienintelis
  sprendimas siekiant gerokai sumažinti bet kokio nuotolio skrydžių priklausomybę nuo iškastinio kuro
  jau
  trumpuoju
  laikotarpiu
  . Tačiau dabar šis potencialas iš esmės neišnaudojamas;

| (7) | 2020 m. gruodžio mėn. Komisijos priimtame komunikate dėl darnaus ir išmanaus judumo strategijos (10) nustatyta ES transporto sistemos veiksmų kryptis, kad būtų pasiekta jos žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir ji taptų atsparesnė. Oro susisiekimo sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas yra būtinas ir sudėtingas procesas, ypač trumpuoju laikotarpiu. Technologijų pažanga
  ir aiškus pramonės įsipareigojimas
  ,
  užtikrinti
  įgyvendinant Europos ir nacionalines aviacijos sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, pastaraisiais dešimtmečiais padėjo gerokai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį. Tačiau oro eismas visame pasaulyje auga sparčiau nei šiame sektoriuje mažėja išmetamųjų teršalų kiekis. Nors tikimasi, kad naujos technologijos
  , įskaitant nulinės taršos elektra arba vandeniliu varomų orlaivių kūrimą,
  padės sumažinti trumpojo nuotolio aviacijos priklausomybę nuo iškastinio kuro per ateinančius dešimtmečius
  , ir jos gali atlikti svarbų vaidmenį komercinės aviacijos srityje vidutinės trukmės bei ilguoju laikotarpiais
  , tvarūs aviaciniai degalai yra
  perspektyvus
  sprendimas siekiant gerokai sumažinti bet kokio nuotolio skrydžių priklausomybę nuo iškastinio kuro
  tiek
  trumpuoju
  , tiek vidutinės trukmės ir ilguoju
  laikotarpiais. Tačiau dabar šis potencialas iš esmės neišnaudojamas
  ir tam ilgainiui reikės paramos toliau kuriant ir diegiant tvarius aviacinius degalus bei atliekant naujų orlaivių variklių ir technologijų mokslinius tyrimus
  ; |
| --- | --- |

(7)

2020 m. gruodžio mėn. Komisijos priimtame komunikate dėl darnaus ir išmanaus judumo strategijos (10) nustatyta ES transporto sistemos veiksmų kryptis, kad būtų pasiekta jos žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir ji taptų atsparesnė. Oro susisiekimo sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas yra būtinas ir sudėtingas procesas, ypač trumpuoju laikotarpiu. Technologijų pažanga
  ir aiškus pramonės įsipareigojimas
  ,
  užtikrinti
  įgyvendinant Europos ir nacionalines aviacijos sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, pastaraisiais dešimtmečiais padėjo gerokai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį. Tačiau oro eismas visame pasaulyje auga sparčiau nei šiame sektoriuje mažėja išmetamųjų teršalų kiekis. Nors tikimasi, kad naujos technologijos
  , įskaitant nulinės taršos elektra arba vandeniliu varomų orlaivių kūrimą,
  padės sumažinti trumpojo nuotolio aviacijos priklausomybę nuo iškastinio kuro per ateinančius dešimtmečius
  , ir jos gali atlikti svarbų vaidmenį komercinės aviacijos srityje vidutinės trukmės bei ilguoju laikotarpiais
  , tvarūs aviaciniai degalai yra
  perspektyvus
  sprendimas siekiant gerokai sumažinti bet kokio nuotolio skrydžių priklausomybę nuo iškastinio kuro
  tiek
  trumpuoju
  , tiek vidutinės trukmės ir ilguoju
  laikotarpiais. Tačiau dabar šis potencialas iš esmės neišnaudojamas
  ir tam ilgainiui reikės paramos toliau kuriant ir diegiant tvarius aviacinius degalus bei atliekant naujų orlaivių variklių ir technologijų mokslinius tyrimus
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | svarbiausias principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų būti įgyvendinamas visuose sektoriuose, neapsiribojant energetikos sistema, kad apimtų transporto sektorių, įskaitant aviaciją. Visų pirma jis turėtų būti neatsiejamas nuo politikos, planavimo ir investavimo sprendimų, susijusių su efektyviau energiją vartojančių variklių bei tvarių alternatyviųjų degalų ir technologijų panaudojimu, be kita ko, susijusių su sparčiu lėktuvų, varomų atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija arba žaliuoju vandeniliu, vystymu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

svarbiausias principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų būti įgyvendinamas visuose sektoriuose, neapsiribojant energetikos sistema, kad apimtų transporto sektorių, įskaitant aviaciją. Visų pirma jis turėtų būti neatsiejamas nuo politikos, planavimo ir investavimo sprendimų, susijusių su efektyviau energiją vartojančių variklių bei tvarių alternatyviųjų degalų ir technologijų panaudojimu, be kita ko, susijusių su sparčiu lėktuvų, varomų atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija arba žaliuoju vandeniliu, vystymu;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | tvarūs aviaciniai degalai yra skysti pakaitiniai degalai,
  jais galima
  visiškai pakeisti tradicinius aviacinius degalus ir
  jie yra
  tinkami esamiems orlaivių varikliams. Pasauliniu mastu yra sertifikuoti keli tvarių aviacinių degalų gamybos procesai, skirti naudoti civilinėje ar karinėje aviacijoje. Tvarūs aviaciniai degalai technologiniu požiūriu svarbų vaidmenį mažinant oro susisiekimo sektoriaus išmetamų teršalų kiekį gali atlikti jau per labai trumpą laiką. Tikimasi, kad vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu jie sudarys didžiąją aviacinių degalų derinio dalį. Be to, taikant tinkamus tarptautinius degalų standartus, tvarūs aviaciniai degalai galėtų padėti sumažinti aromatinių angliavandenilių, kurių yra orlaivio naudotojo naudojamų galutinių degalų sudėtyje, kiekį ir taip padėti sumažinti kitus (ne CO2) išmetamuosius teršalus.
  Tikimasi, kad kitos orlaivių varymo alternatyvos
  , pavyzdžiui, elektra arba
  skystasis
  vandenilis, vis labiau padės mažinti oro susisiekimo sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, pradedant trumpųjų nuotolių skrydžiais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

tvarūs aviaciniai degalai yra skysti pakaitiniai degalai,
  jais galima
  visiškai pakeisti tradicinius aviacinius degalus ir
  jie yra
  tinkami esamiems orlaivių varikliams. Pasauliniu mastu yra sertifikuoti keli tvarių aviacinių degalų gamybos procesai, skirti naudoti civilinėje ar karinėje aviacijoje. Tvarūs aviaciniai degalai technologiniu požiūriu svarbų vaidmenį mažinant oro susisiekimo sektoriaus išmetamų teršalų kiekį gali atlikti jau per labai trumpą laiką. Tikimasi, kad vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu jie sudarys didžiąją aviacinių degalų derinio dalį. Be to, taikant tinkamus tarptautinius degalų standartus, tvarūs aviaciniai degalai galėtų padėti sumažinti aromatinių angliavandenilių, kurių yra orlaivio naudotojo naudojamų galutinių degalų sudėtyje, kiekį ir taip padėti sumažinti kitus (ne CO2) išmetamuosius teršalus.
  Tikimasi, kad kitos orlaivių varymo alternatyvos
  , pavyzdžiui, elektra arba
  skystasis
  vandenilis, vis labiau padės mažinti oro susisiekimo sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, pradedant trumpųjų nuotolių skrydžiais;

| (8) | tvarūs aviaciniai degalai yra
  aviaciniai degalai, kuriuos sudaro
  skysti pakaitiniai degalai,
  galintys
  visiškai pakeisti tradicinius aviacinius degalus ir tinkami esamiems orlaivių varikliams
  , taip pat vandenilis ir elektra
  . Pasauliniu mastu yra sertifikuoti keli tvarių aviacinių degalų gamybos procesai, skirti naudoti civilinėje ar karinėje aviacijoje. Tvarūs aviaciniai degalai technologiniu požiūriu svarbų vaidmenį mažinant oro susisiekimo sektoriaus išmetamų teršalų kiekį gali atlikti jau per labai trumpą laiką. Tikimasi, kad vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu jie sudarys didžiąją aviacinių degalų derinio dalį. Be to, taikant tinkamus tarptautinius degalų standartus
  ir EASA teikiant pagalbą tų standartų rengimui
  , tvarūs aviaciniai degalai galėtų padėti sumažinti aromatinių angliavandenilių, kurių yra orlaivio naudotojo naudojamų galutinių degalų sudėtyje, kiekį ir taip padėti sumažinti kitus (ne CO2) išmetamuosius teršalus. Kiti
  tvarūs aviaciniai degalai
  , pavyzdžiui, elektra arba vandenilis,
  yra labai perspektyvios technologijos ir
  tikimasi, kad jie vis labiau padės mažinti oro susisiekimo sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, pradedant trumpųjų nuotolių skrydžiais
  . Šiuo reglamentu bus toliau spartinama šių technologijų mokslinė plėtra ir diegimas ir su jomis susijusios komercinės inovacijos, nes ekonominės veiklos vykdytojai, vykdydami šiame reglamente nustatytus su tvariais aviaciniais degalais susijusius įpareigojimus, galės atsižvelgti į tas technologijas, kai jos taps brandžios ir prieinamos rinkoje. Tai taip pat padidins rinkos tikrumą ir nuspėjamumą ir paskatins būtinas investicijas į tas naujas technologija; |
| --- | --- |

(8)

tvarūs aviaciniai degalai yra
  aviaciniai degalai, kuriuos sudaro
  skysti pakaitiniai degalai,
  galintys
  visiškai pakeisti tradicinius aviacinius degalus ir tinkami esamiems orlaivių varikliams
  , taip pat vandenilis ir elektra
  . Pasauliniu mastu yra sertifikuoti keli tvarių aviacinių degalų gamybos procesai, skirti naudoti civilinėje ar karinėje aviacijoje. Tvarūs aviaciniai degalai technologiniu požiūriu svarbų vaidmenį mažinant oro susisiekimo sektoriaus išmetamų teršalų kiekį gali atlikti jau per labai trumpą laiką. Tikimasi, kad vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu jie sudarys didžiąją aviacinių degalų derinio dalį. Be to, taikant tinkamus tarptautinius degalų standartus
  ir EASA teikiant pagalbą tų standartų rengimui
  , tvarūs aviaciniai degalai galėtų padėti sumažinti aromatinių angliavandenilių, kurių yra orlaivio naudotojo naudojamų galutinių degalų sudėtyje, kiekį ir taip padėti sumažinti kitus (ne CO2) išmetamuosius teršalus. Kiti
  tvarūs aviaciniai degalai
  , pavyzdžiui, elektra arba vandenilis,
  yra labai perspektyvios technologijos ir
  tikimasi, kad jie vis labiau padės mažinti oro susisiekimo sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, pradedant trumpųjų nuotolių skrydžiais
  . Šiuo reglamentu bus toliau spartinama šių technologijų mokslinė plėtra ir diegimas ir su jomis susijusios komercinės inovacijos, nes ekonominės veiklos vykdytojai, vykdydami šiame reglamente nustatytus su tvariais aviaciniais degalais susijusius įpareigojimus, galės atsižvelgti į tas technologijas, kai jos taps brandžios ir prieinamos rinkoje. Tai taip pat padidins rinkos tikrumą ir nuspėjamumą ir paskatins būtinas investicijas į tas naujas technologija;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | laipsniškas tvarių aviacinių degalų atsiradimas oro susisiekimo rinkoje reikš papildomas oro transporto bendrovių išlaidas degalams, nes tokios degalų technologijos dabar yra brangesnės nei tradiciniai aviaciniai degalai. Manoma, kad dėl to dar padidės jau dabar kylančios problemos dėl vienodų su aviaciniais degalais susijusių sąlygų oro susisiekimo rinkoje, o orlaivių naudotojai ir oro uostai susidurs su dar didesniu rinkos iškraipymu. Šiuo reglamentu turėtų būti imamasi priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad tvarių aviacinių degalų naudojimas neturėtų neigiamo poveikio aviacijos sektoriaus konkurencingumui, visoje Sąjungoje nustatant suderintus reikalavimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

laipsniškas tvarių aviacinių degalų atsiradimas oro susisiekimo rinkoje reikš papildomas oro transporto bendrovių išlaidas degalams, nes tokios degalų technologijos dabar yra brangesnės nei tradiciniai aviaciniai degalai. Manoma, kad dėl to dar padidės jau dabar kylančios problemos dėl vienodų su aviaciniais degalais susijusių sąlygų oro susisiekimo rinkoje, o orlaivių naudotojai ir oro uostai susidurs su dar didesniu rinkos iškraipymu. Šiuo reglamentu turėtų būti imamasi priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad tvarių aviacinių degalų naudojimas neturėtų neigiamo poveikio aviacijos sektoriaus konkurencingumui, visoje Sąjungoje nustatant suderintus reikalavimus;

| (9) | laipsniškas tvarių aviacinių degalų atsiradimas oro susisiekimo rinkoje reikš papildomas oro transporto bendrovių išlaidas degalams, nes tokios degalų technologijos dabar yra brangesnės nei tradiciniai aviaciniai degalai. Manoma, kad dėl to dar padidės jau dabar kylančios problemos dėl vienodų su aviaciniais degalais susijusių sąlygų oro susisiekimo rinkoje, o orlaivių naudotojai ir oro uostai susidurs su dar didesniu rinkos iškraipymu,
  be kita ko, įgyvendinant CORSIA ir ATLP sistemas, taikomas išmetamiesiems teršalams
  . Šiuo reglamentu turėtų būti imamasi priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad tvarių aviacinių degalų naudojimas neturėtų neigiamo poveikio aviacijos sektoriaus konkurencingumui, visoje Sąjungoje nustatant suderintus reikalavimus,
  įskaitant bendras apibrėžtis ir bendrą ES lygmens tikslų nustatymą
  ; |
| --- | --- |

(9)

laipsniškas tvarių aviacinių degalų atsiradimas oro susisiekimo rinkoje reikš papildomas oro transporto bendrovių išlaidas degalams, nes tokios degalų technologijos dabar yra brangesnės nei tradiciniai aviaciniai degalai. Manoma, kad dėl to dar padidės jau dabar kylančios problemos dėl vienodų su aviaciniais degalais susijusių sąlygų oro susisiekimo rinkoje, o orlaivių naudotojai ir oro uostai susidurs su dar didesniu rinkos iškraipymu,
  be kita ko, įgyvendinant CORSIA ir ATLP sistemas, taikomas išmetamiesiems teršalams
  . Šiuo reglamentu turėtų būti imamasi priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad tvarių aviacinių degalų naudojimas neturėtų neigiamo poveikio aviacijos sektoriaus konkurencingumui, visoje Sąjungoje nustatant suderintus reikalavimus,
  įskaitant bendras apibrėžtis ir bendrą ES lygmens tikslų nustatymą
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | pasauliniu lygmeniu tvarius aviacinius degalus reglamentuoja ICAO
  . Visų pirma, ICAO nustato išsamius
  tvarių aviacinių degalų, naudojamų skrydžiams, kuriems taikoma Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA), tvarumo, atsekamumo ir apskaitos
  reikalavimus
  . Nors sistemoje CORSIA yra nustatyta paskatų, o tvarūs aviaciniai degalai laikomi neatsiejama darbo, susijusio su tarptautinės aviacijos srities ilgalaikių siekių tikslo įgyvendinamumu, dalimi, dabar nėra privalomos tvarių aviacinių degalų naudojimo tarptautiniams skrydžiams sistemos. Į išsamius daugiašalius arba dvišalius ES ar jos valstybių narių ir trečiųjų valstybių oro susisiekimo susitarimus paprastai įtraukiamos nuostatos dėl aplinkos apsaugos.
  Tačiau kol kas
  tokiomis nuostatomis susitariančiosioms šalims nenustatoma jokių privalomų tvarių aviacinių degalų naudojimo reikalavimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

pasauliniu lygmeniu tvarius aviacinius degalus reglamentuoja ICAO
  . Visų pirma, ICAO nustato išsamius
  tvarių aviacinių degalų, naudojamų skrydžiams, kuriems taikoma Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA), tvarumo, atsekamumo ir apskaitos
  reikalavimus
  . Nors sistemoje CORSIA yra nustatyta paskatų, o tvarūs aviaciniai degalai laikomi neatsiejama darbo, susijusio su tarptautinės aviacijos srities ilgalaikių siekių tikslo įgyvendinamumu, dalimi, dabar nėra privalomos tvarių aviacinių degalų naudojimo tarptautiniams skrydžiams sistemos. Į išsamius daugiašalius arba dvišalius ES ar jos valstybių narių ir trečiųjų valstybių oro susisiekimo susitarimus paprastai įtraukiamos nuostatos dėl aplinkos apsaugos.
  Tačiau kol kas
  tokiomis nuostatomis susitariančiosioms šalims nenustatoma jokių privalomų tvarių aviacinių degalų naudojimo reikalavimų;

| (10) | pasauliniu lygmeniu tvarius aviacinius degalus reglamentuoja
  ir apibrėžia
  ICAO
  , kurioje šalys susitaria dėl
  išsamių
  sertifikuotų
  tvarių aviacinių degalų, naudojamų skrydžiams, kuriems taikoma Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA),
  gamybos procesų
  tvarumo, atsekamumo ir apskaitos reikalavimų. Nors sistemoje CORSIA yra nustatyta paskatų, o tvarūs aviaciniai degalai laikomi neatsiejama darbo, susijusio su tarptautinės aviacijos srities ilgalaikių siekių tikslo įgyvendinamumu, dalimi, dabar nėra privalomos tvarių aviacinių degalų naudojimo tarptautiniams skrydžiams sistemos. Į išsamius daugiašalius arba dvišalius ES ar jos valstybių narių ir trečiųjų valstybių oro susisiekimo susitarimus paprastai įtraukiamos nuostatos dėl aplinkos apsaugos.
  Šiuo metu
  tokiomis nuostatomis susitariančiosioms šalims nenustatoma jokių privalomų tvarių aviacinių degalų naudojimo reikalavimų; |
| --- | --- |

(10)

pasauliniu lygmeniu tvarius aviacinius degalus reglamentuoja
  ir apibrėžia
  ICAO
  , kurioje šalys susitaria dėl
  išsamių
  sertifikuotų
  tvarių aviacinių degalų, naudojamų skrydžiams, kuriems taikoma Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA),
  gamybos procesų
  tvarumo, atsekamumo ir apskaitos reikalavimų. Nors sistemoje CORSIA yra nustatyta paskatų, o tvarūs aviaciniai degalai laikomi neatsiejama darbo, susijusio su tarptautinės aviacijos srities ilgalaikių siekių tikslo įgyvendinamumu, dalimi, dabar nėra privalomos tvarių aviacinių degalų naudojimo tarptautiniams skrydžiams sistemos. Į išsamius daugiašalius arba dvišalius ES ar jos valstybių narių ir trečiųjų valstybių oro susisiekimo susitarimus paprastai įtraukiamos nuostatos dėl aplinkos apsaugos.
  Šiuo metu
  tokiomis nuostatomis susitariančiosioms šalims nenustatoma jokių privalomų tvarių aviacinių degalų naudojimo reikalavimų;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | siekiant užkirsti kelią konkurencijos iškraipymams tarptautinėje aviacijos rinkoje, dėl kurių gali sumažėti ES oro uostus jungiantys oro eismo srautai ir nutekėti anglies dioksidas, ir siekiant sukurti pasaulinę tvarių aviacinių degalų rinką, Sąjungos išorės aviacijos politikai pasaulio mastu turėtų tekti vadovaujamas vaidmuo pereinant prie tvarių degalų naudojimo, reikėtų pradėti tarptautines derybas dėl tvarių oro susisiekimui naudojamų degalų apibrėžčių ir standartų suderinimo ir skatinti tarptautinę tvarių aviacinių degalų gamybos, naudojimo ir papildymo taisyklių konvergenciją. Todėl svarbu, kad Sąjunga toliau dalyvautų ICAO darbe ir siektų, kad būtų sukurta plataus užmojo pasaulinė sistema, pagal kurią būtų skatinama tvarių aviacinių degalų pasaulinė rinka ir tarptautiniu mastu sudaromos vienodos sąlygos. Todėl Komisija ir valstybės narės ICAO generalinėje asamblėjoje turėtų skatinti nedelsiant pradėti derybas dėl plataus užmojo pasaulinės politikos sistemos ICAO lygmeniu, skirtos tvarių aviacinių degalų naudojimui. Priėmus tokią pasaulinę politikos sistemą, Komisija turėtų užtikrinti, kad šio reglamento nuostatos būtų suderinamos, nuoseklios ir papildytų pasaulinę sistemą ir tarptautinius standartus, taip užtikrindama nuoseklų įgyvendinimą ir vienodas sąlygas tarptautiniu lygmeniu. Be to, Komisija ir valstybės narės turėtų siekti užtikrinti, kad į išsamius daugiašalius ir dvišalius oro transporto ir oro susisiekimo paslaugų susitarimus būtų įtrauktos lygiavertės privalomos nuostatos dėl įmaišymo įpareigojimo, susijusio su tvarių aviacinių degalų naudojimu. Komisija taip pat turėtų reguliariai vertinti, ar šio reglamento nuostatos daro neigiamą poveikį aviacijos vidaus rinkos veikimui, sektoriaus konkurencingumui, vienodoms tarptautinėms sąlygoms oro vežėjams ir oro uostų centrams ir galimam maršruto pakeitimui, lemiančiam anglies dioksido nutekėjimą, ir prireikus imtis priemonių šiems neigiamiems padariniams pašalinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | todėl reikia nustatyti vienodas aviacijos vidaus rinkos taisykles, kurios papildytų Direktyvą (ES) 2018/2001 ir padėtų siekti jos bendrų tikslų atsižvelgiant į konkrečius ES aviacijos vidaus rinkos poreikius ir reikalavimus. Visų pirma, šiuo reglamentu siekiama išvengti aviacijos rinkos susiskaidymo, užkirsti kelią galimiems ekonominės veiklos vykdytojų konkurencijos iškraipymams arba nesąžiningai praktikai, kai orlaivių naudotojai siekia išvengti degalų papildymo išlaidų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

todėl reikia nustatyti vienodas aviacijos vidaus rinkos taisykles, kurios papildytų Direktyvą (ES) 2018/2001 ir padėtų siekti jos bendrų tikslų atsižvelgiant į konkrečius ES aviacijos vidaus rinkos poreikius ir reikalavimus. Visų pirma, šiuo reglamentu siekiama išvengti aviacijos rinkos susiskaidymo, užkirsti kelią galimiems ekonominės veiklos vykdytojų konkurencijos iškraipymams arba nesąžiningai praktikai, kai orlaivių naudotojai siekia išvengti degalų papildymo išlaidų;

| (12) | todėl reikia nustatyti vienodas aviacijos vidaus rinkos taisykles, kurios papildytų Direktyvą (ES) 2018/2001 ir padėtų siekti jos bendrų tikslų atsižvelgiant į konkrečius ES aviacijos vidaus rinkos poreikius ir reikalavimus
  bei skatinti tvarių degalų naudojimą aviacijoje
  . Visų pirma, šiuo reglamentu siekiama išvengti
  Sąjungos
  aviacijos rinkos susiskaidymo, užkirsti kelią galimiems ekonominės veiklos vykdytojų konkurencijos iškraipymams arba nesąžiningai praktikai, kai orlaivių naudotojai siekia išvengti degalų papildymo išlaidų
  , ir skatinti inovacijas bei gamybą Sąjungoje. Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis reikia teikti tikslinę paramą ir finansavimą, taip pat skatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, kad būtų paspartintas tvarių aviacinių degalų naudojimas; |
| --- | --- |

(12)

todėl reikia nustatyti vienodas aviacijos vidaus rinkos taisykles, kurios papildytų Direktyvą (ES) 2018/2001 ir padėtų siekti jos bendrų tikslų atsižvelgiant į konkrečius ES aviacijos vidaus rinkos poreikius ir reikalavimus
  bei skatinti tvarių degalų naudojimą aviacijoje
  . Visų pirma, šiuo reglamentu siekiama išvengti
  Sąjungos
  aviacijos rinkos susiskaidymo, užkirsti kelią galimiems ekonominės veiklos vykdytojų konkurencijos iškraipymams arba nesąžiningai praktikai, kai orlaivių naudotojai siekia išvengti degalų papildymo išlaidų
  , ir skatinti inovacijas bei gamybą Sąjungoje. Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis reikia teikti tikslinę paramą ir finansavimą, taip pat skatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, kad būtų paspartintas tvarių aviacinių degalų naudojimas;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | šis reglamentas
  turėtų būti taikomas civilinės aviacijos orlaiviams, vykdantiems komercinius oro susisiekimo skrydžius. Jis
  neturėtų būti taikomas
  tokiems
  orlaiviams,
  kaip kariniai orlaiviai ir orlaiviai, naudojami
  humanitarinės pagalbos, paieškos, gelbėjimo, pagalbos nelaimės atveju ar medicinos tikslais,
  taip pat muitinės, policijos ir gaisrų gesinimo operacijoms. Iš tikrųjų, tokiomis aplinkybėmis vykdomi skrydžiai yra išskirtinio pobūdžio ir ne visada gali būti planuojami taip pat, kaip reguliariojo susisiekimo skrydžiai. Dėl jų veiklos pobūdžio ne visada gali būti įvykdyti įsipareigojimai pagal šį reglamentą, nes tai gali būti nereikalinga našta.
  Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoje ES aviacijos bendrojoje rinkoje,
  šis reglamentas
  turėtų apimti
  didžiausią įmanomą komercinio
  oro
  eismo
  ,
  vykdomo
  iš ES teritorijoje esančių oro uostų
  , dalį
  . Kartu, siekiantužtikrinti susisiekimą oro transportu, kuris būtų naudingas ES piliečiams, įmonėms ir regionams,
  svarbu vengti pernelyg didelės naštos oro susisiekimo veiklai mažuose
  oro
  uostuose. Turėtų būti nustatyta metinė keleivinio ir krovininio oro susisiekimo riba, kurios nepasiekus oro uostams šis reglamentas nebūtų taikomas; tačiau reglamento taikymo sritis turėtų apimti bent 95 proc. visų skrydžių iš Sąjungos oro uostų. Dėl tų pačių priežasčių turėtų būti nustatyta riba, kurios nepasiekus reglamentas nebūtų taikomas orlaivių naudotojams, vykdantiems labai mažai skrydžių iš ES teritorijoje esančių oro uostų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

šis reglamentas
  turėtų būti taikomas civilinės aviacijos orlaiviams, vykdantiems komercinius oro susisiekimo skrydžius. Jis
  neturėtų būti taikomas
  tokiems
  orlaiviams,
  kaip kariniai orlaiviai ir orlaiviai, naudojami
  humanitarinės pagalbos, paieškos, gelbėjimo, pagalbos nelaimės atveju ar medicinos tikslais,
  taip pat muitinės, policijos ir gaisrų gesinimo operacijoms. Iš tikrųjų, tokiomis aplinkybėmis vykdomi skrydžiai yra išskirtinio pobūdžio ir ne visada gali būti planuojami taip pat, kaip reguliariojo susisiekimo skrydžiai. Dėl jų veiklos pobūdžio ne visada gali būti įvykdyti įsipareigojimai pagal šį reglamentą, nes tai gali būti nereikalinga našta.
  Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoje ES aviacijos bendrojoje rinkoje,
  šis reglamentas
  turėtų apimti
  didžiausią įmanomą komercinio
  oro
  eismo
  ,
  vykdomo
  iš ES teritorijoje esančių oro uostų
  , dalį
  . Kartu, siekiantužtikrinti susisiekimą oro transportu, kuris būtų naudingas ES piliečiams, įmonėms ir regionams,
  svarbu vengti pernelyg didelės naštos oro susisiekimo veiklai mažuose
  oro
  uostuose. Turėtų būti nustatyta metinė keleivinio ir krovininio oro susisiekimo riba, kurios nepasiekus oro uostams šis reglamentas nebūtų taikomas; tačiau reglamento taikymo sritis turėtų apimti bent 95 proc. visų skrydžių iš Sąjungos oro uostų. Dėl tų pačių priežasčių turėtų būti nustatyta riba, kurios nepasiekus reglamentas nebūtų taikomas orlaivių naudotojams, vykdantiems labai mažai skrydžių iš ES teritorijoje esančių oro uostų;

| (15) | šis reglamentas neturėtų būti taikomas orlaiviams,
  naudojamiems
  humanitarinės pagalbos, paieškos, gelbėjimo, pagalbos nelaimės atveju ar medicinos tikslais,
  nes
  tokiomis aplinkybėmis vykdomi skrydžiai yra išskirtinio pobūdžio ir ne visada gali būti planuojami taip pat, kaip reguliariojo susisiekimo skrydžiai.
  Dėl jų veiklos pobūdžio ne visada gali būti įvykdyti įsipareigojimai pagal šį reglamentą, nes tai gali būti nereikalinga našta. Šis reglamentas turėtų būti taikomas civilinės aviacijos orlaiviams, vykdantiems komercinius oro susisiekimo skrydžius. Jis neturėtų būti taikomas tokiems orlaiviams, kaip kariniai orlaiviai ir orlaiviai, naudojami muitinės, policijos ir gaisrų gesinimo operacijoms.
  Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoje ES aviacijos bendrojoje rinkoje
  ir sudaryti palankias sąlygas plėsti tvarių aviacinių degalų rinką ir būtiną infrastruktūrą
  ,
  skirtą tvariems aviaciniams degalams visoje ES, jis
  turėtų apimti
  visą komercinį
  oro
  eismą
  ,
  vykdomą
  iš ES teritorijoje esančių oro uostų. Kartu, siekiant užtikrinti susisiekimą oro transportu, kuris būtų naudingas ES piliečiams, įmonėms ir regionams,
  suteikti reikiamo lankstumo, kad degalų tiekėjai galėtų tiekti tvarius aviacinius degalus, o
  oro
  transporto bendrovės – papildyti juos ekonomiškai efektyviausiu būdu,
  ir
  siekiant vengti pernelyg didelės naštos
  oro susisiekimo
  veiklai mažuose oro uostuose
  ,
  kaip pereinamojo etapo priemonę reikėtų nustatyti lankstumo mechanizmą, įskaitant prekybos sertifikatais sistemos elementus. Siekiant užkirsti kelią nederamiems vidaus rinkos konkurencijos iškraipymams, pasibaigus tam pereinamajam laikotarpiui šiame reglamente nustatyti reikalavimai ilguoju laikotarpiu turėtų būti vienodai taikomi visiems Sąjungos oro uostams ir visiems komercinių orlaivių naudotojams, kurie kyla ar leidžiasi Sąjungos oro uostuose; |
| --- | --- |

(15)

šis reglamentas neturėtų būti taikomas orlaiviams,
  naudojamiems
  humanitarinės pagalbos, paieškos, gelbėjimo, pagalbos nelaimės atveju ar medicinos tikslais,
  nes
  tokiomis aplinkybėmis vykdomi skrydžiai yra išskirtinio pobūdžio ir ne visada gali būti planuojami taip pat, kaip reguliariojo susisiekimo skrydžiai.
  Dėl jų veiklos pobūdžio ne visada gali būti įvykdyti įsipareigojimai pagal šį reglamentą, nes tai gali būti nereikalinga našta. Šis reglamentas turėtų būti taikomas civilinės aviacijos orlaiviams, vykdantiems komercinius oro susisiekimo skrydžius. Jis neturėtų būti taikomas tokiems orlaiviams, kaip kariniai orlaiviai ir orlaiviai, naudojami muitinės, policijos ir gaisrų gesinimo operacijoms.
  Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoje ES aviacijos bendrojoje rinkoje
  ir sudaryti palankias sąlygas plėsti tvarių aviacinių degalų rinką ir būtiną infrastruktūrą
  ,
  skirtą tvariems aviaciniams degalams visoje ES, jis
  turėtų apimti
  visą komercinį
  oro
  eismą
  ,
  vykdomą
  iš ES teritorijoje esančių oro uostų. Kartu, siekiant užtikrinti susisiekimą oro transportu, kuris būtų naudingas ES piliečiams, įmonėms ir regionams,
  suteikti reikiamo lankstumo, kad degalų tiekėjai galėtų tiekti tvarius aviacinius degalus, o
  oro
  transporto bendrovės – papildyti juos ekonomiškai efektyviausiu būdu,
  ir
  siekiant vengti pernelyg didelės naštos
  oro susisiekimo
  veiklai mažuose oro uostuose
  ,
  kaip pereinamojo etapo priemonę reikėtų nustatyti lankstumo mechanizmą, įskaitant prekybos sertifikatais sistemos elementus. Siekiant užkirsti kelią nederamiems vidaus rinkos konkurencijos iškraipymams, pasibaigus tam pereinamajam laikotarpiui šiame reglamente nustatyti reikalavimai ilguoju laikotarpiu turėtų būti vienodai taikomi visiems Sąjungos oro uostams ir visiems komercinių orlaivių naudotojams, kurie kyla ar leidžiasi Sąjungos oro uostuose;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | labai svarbu, kad mažiau sujungti Europos regionai, pavyzdžiui, salų ir atokiausi regionai, kurie dažnai priklauso nuo aviacijos kaip vienintelės susisiekimo priemonės, nebūtų neproporcingai paveikti šiame reglamente nustatytų įpareigojimų ir kad būtų užtikrinta šių regionų galimybė gauti būtiniausių prekių ir paslaugų. Siekiant padėti užtikrinti mažiau alternatyvių transporto galimybių turinčių regionų oro susisiekimą, reikėtų atkreipti dėmesį į galimą šio reglamento nuostatų poveikį oro maršrutų, jungiančių atokiausius regionus ir kitas Sąjungos vietoves, įperkamumui, konkurencingumui ir galimam kainų didinimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

labai svarbu, kad mažiau sujungti Europos regionai, pavyzdžiui, salų ir atokiausi regionai, kurie dažnai priklauso nuo aviacijos kaip vienintelės susisiekimo priemonės, nebūtų neproporcingai paveikti šiame reglamente nustatytų įpareigojimų ir kad būtų užtikrinta šių regionų galimybė gauti būtiniausių prekių ir paslaugų. Siekiant padėti užtikrinti mažiau alternatyvių transporto galimybių turinčių regionų oro susisiekimą, reikėtų atkreipti dėmesį į galimą šio reglamento nuostatų poveikį oro maršrutų, jungiančių atokiausius regionus ir kitas Sąjungos vietoves, įperkamumui, konkurencingumui ir galimam kainų didinimui;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | labai svarbu, kad reikalavimus atitinkančių tvarių žaliavų fondas būtų kuo įtraukesnis, siekiant kuo labiau padidinti tvarių aviacinių degalų gamybos už prieinamą kainą potencialą. Žaliavų, kurios atitinka reikalavimus pagal šį reglamentą, sąrašas turėtų būti ne statiškas, bet ilgainiui kintantis, kad į jį būtų įtrauktos naujos tvarios žaliavos. Tuo tikslu pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 6 dalį Komisija turėtų bent kas dvejus metus peržiūrėti IX priedo A ir B dalyse pateiktą žaliavų sąrašą, siekdama įtraukti naujas žaliavas; Naujos žaliavos, įtrauktos į IX priedą, turėtų būti tiesiogiai tinkamos tvarių aviacinių degalų gamybai pagal šį reglamentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

labai svarbu, kad reikalavimus atitinkančių tvarių žaliavų fondas būtų kuo įtraukesnis, siekiant kuo labiau padidinti tvarių aviacinių degalų gamybos už prieinamą kainą potencialą. Žaliavų, kurios atitinka reikalavimus pagal šį reglamentą, sąrašas turėtų būti ne statiškas, bet ilgainiui kintantis, kad į jį būtų įtrauktos naujos tvarios žaliavos. Tuo tikslu pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 6 dalį Komisija turėtų bent kas dvejus metus peržiūrėti IX priedo A ir B dalyse pateiktą žaliavų sąrašą, siekdama įtraukti naujas žaliavas; Naujos žaliavos, įtrauktos į IX priedą, turėtų būti tiesiogiai tinkamos tvarių aviacinių degalų gamybai pagal šį reglamentą.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | dėl su tvarumu susijusių priežasčių pašarinės ir maistinės kilmės degalai
  neturėtų būti
  įtraukti į reglamento taikymo sritį
  . Visų pirma, netiesioginis žemės naudojimo pakeitimas įvyksta, kai vietoj tradicinės maistinių ir pašarinių augalų gamybos imama auginti biodegalų gamybai skirtus augalus. Dėl tokios papildomos paklausos padidėja žemės poreikis ir žemės ūkio paskirties žemės plotai gali būti plečiami užimant žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, pavyzdžiui, miškus, šlapžemes ir durpynus, taip kyla problemų, susijusių su didesnio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio išmetimu ir biologinės įvairovės nykimu. Tyrimai parodė, kad poveikio mastas priklauso nuo įvairių veiksnių, įskaitant degalų gamybai naudojamos pradinės žaliavos tipą, papildomos pradinės žaliavos paklausos, kurią sukuria biodegalų naudojimas, lygį ir žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, apsaugos pasaulyje mastą. Nustatyta didžiausia netiesioginio žemės naudojimo keitimo rizika yra susijusi su biodegalais, degalais, gaminamais iš pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus. Todėl neturėtų būti skatinama naudoti pašarinės ir maistinės kilmės degalus. Šis požiūris atitinkaSąjungos politiką, visų pirma Direktyvą (ES) 2018/2001, kuria ribojamas tokių biodegalų naudojimas kelių ir geležinkelių transporto sektoriuje ir nustatomos jų naudojimo viršutinės ribos, atsižvelgiant į jų mažesnę naudą aplinkai, prastesnius rezultatus šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo potencialo požiūriu ir platesnio masto tvarumo problemas. Be to, kad dėl netiesioginio žemės naudojimo keitimo išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos ir dėl to gali būti prarasta visa arba dalinė nauda, susijusi su tuo, kad naudojant atskirus biodegalus išmetama mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, netiesioginis žemės naudojimo keitimas kelia riziką ir biologinei įvairovei. Ši rizika ypač didelė dėl potencialiai didelės gamybos plėtros, kurią lemia didelis paklausos padidėjimas. Aviacijos sektoriuje maistinės ir pašarinės kilmės biodegalų paklausa dabar yra nedidelė, nes daugiau kaip 99 proc. dabar naudojamų aviacinių degalų yra iškastinės kilmės. Todėl tikslinga vengti sukurti potencialiai didelę maistinės ir pašarinės kilmės biodegalų paklausą, šiuo reglamentu skatinant jų naudojimą. Tai, kad maistinės kilmės biodegalai neįtraukti į šio reglamento taikymo sritį, taip pat maksimaliai sumažina bet kokią riziką sulėtinti kelių transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, nes priešingu atveju tokia tendencija galėtų atsirasti dėl maistinės kilmės biodegalų perkėlimo iš kelių į aviacijos sektorių. Labai svarbu kuo labiau sumažinti šį perkėlimą, nes kelių transportas tebėra taršiausias transporto sektorius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

dėl su tvarumu susijusių priežasčių pašarinės ir maistinės kilmės degalai
  neturėtų būti
  įtraukti į reglamento taikymo sritį
  . Visų pirma, netiesioginis žemės naudojimo pakeitimas įvyksta, kai vietoj tradicinės maistinių ir pašarinių augalų gamybos imama auginti biodegalų gamybai skirtus augalus. Dėl tokios papildomos paklausos padidėja žemės poreikis ir žemės ūkio paskirties žemės plotai gali būti plečiami užimant žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, pavyzdžiui, miškus, šlapžemes ir durpynus, taip kyla problemų, susijusių su didesnio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio išmetimu ir biologinės įvairovės nykimu. Tyrimai parodė, kad poveikio mastas priklauso nuo įvairių veiksnių, įskaitant degalų gamybai naudojamos pradinės žaliavos tipą, papildomos pradinės žaliavos paklausos, kurią sukuria biodegalų naudojimas, lygį ir žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, apsaugos pasaulyje mastą. Nustatyta didžiausia netiesioginio žemės naudojimo keitimo rizika yra susijusi su biodegalais, degalais, gaminamais iš pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus. Todėl neturėtų būti skatinama naudoti pašarinės ir maistinės kilmės degalus. Šis požiūris atitinkaSąjungos politiką, visų pirma Direktyvą (ES) 2018/2001, kuria ribojamas tokių biodegalų naudojimas kelių ir geležinkelių transporto sektoriuje ir nustatomos jų naudojimo viršutinės ribos, atsižvelgiant į jų mažesnę naudą aplinkai, prastesnius rezultatus šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo potencialo požiūriu ir platesnio masto tvarumo problemas. Be to, kad dėl netiesioginio žemės naudojimo keitimo išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos ir dėl to gali būti prarasta visa arba dalinė nauda, susijusi su tuo, kad naudojant atskirus biodegalus išmetama mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, netiesioginis žemės naudojimo keitimas kelia riziką ir biologinei įvairovei. Ši rizika ypač didelė dėl potencialiai didelės gamybos plėtros, kurią lemia didelis paklausos padidėjimas. Aviacijos sektoriuje maistinės ir pašarinės kilmės biodegalų paklausa dabar yra nedidelė, nes daugiau kaip 99 proc. dabar naudojamų aviacinių degalų yra iškastinės kilmės. Todėl tikslinga vengti sukurti potencialiai didelę maistinės ir pašarinės kilmės biodegalų paklausą, šiuo reglamentu skatinant jų naudojimą. Tai, kad maistinės kilmės biodegalai neįtraukti į šio reglamento taikymo sritį, taip pat maksimaliai sumažina bet kokią riziką sulėtinti kelių transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, nes priešingu atveju tokia tendencija galėtų atsirasti dėl maistinės kilmės biodegalų perkėlimo iš kelių į aviacijos sektorių. Labai svarbu kuo labiau sumažinti šį perkėlimą, nes kelių transportas tebėra taršiausias transporto sektorius;

| (17) | Tvarumo sumetimais degalai iš pašarų ir maistinių kultūrų
  , įskaitant didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliančius biodegalus, pvz., pagamintus iš alyvpalmių aliejaus,
  neturėtų būti laikomi atitinkančiais reikalavimus. Visų pirma, netiesioginis žemės naudojimo pakeitimas įvyksta, kai vietoj tradicinės maistinių ir pašarinių augalų gamybos imama auginti biodegalų gamybai skirtus augalus. Dėl tokios papildomos paklausos padidėja žemės poreikis ir žemės ūkio paskirties žemės plotai gali būti plečiami užimant žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, pavyzdžiui, miškus, šlapžemes ir durpynus, taip kyla problemų, susijusių su didesnio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio išmetimu ir biologinės įvairovės nykimu. Tyrimai parodė, kad poveikio mastas priklauso nuo įvairių veiksnių, įskaitant degalų gamybai naudojamos pradinės žaliavos tipą, papildomos pradinės žaliavos paklausos, kurią sukuria biodegalų naudojimas, lygį ir žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, apsaugos pasaulyje mastą. Nustatyta didžiausia netiesioginio žemės naudojimo keitimo rizika yra susijusi su biodegalais, degalais, gaminamais iš pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių angliessankaupų, plotus. Todėl neturėtų būti skatinama naudoti pašarinės ir maistinės kilmės degalus. Šis požiūris atitinka Sąjungos politiką, visų pirma Direktyvą (ES) 2018/2001, kuria ribojamas tokių biodegalų naudojimas kelių ir geležinkelių transporto sektoriuje ir nustatomos jų naudojimo viršutinės ribos, atsižvelgiant į jų mažesnę naudą aplinkai, prastesnius rezultatus šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo potencialo požiūriu ir platesnio masto tvarumo problemas. Be to, kad dėl netiesioginio žemės naudojimo keitimo išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos ir dėl to gali būti prarasta visa arba dalinė nauda, susijusi su tuo, kad naudojant atskirus biodegalus išmetama mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, netiesioginis žemės naudojimo keitimas kelia riziką ir biologinei įvairovei. Ši rizika ypač didelė dėl potencialiai didelės gamybos plėtros, kurią lemia didelis paklausos padidėjimas. Aviacijos sektoriuje maistinės ir pašarinės kilmės biodegalų paklausa dabar yra nedidelė, nes daugiau kaip 99 proc. dabar naudojamų aviacinių degalų yra iškastinės kilmės. Todėl tikslinga vengti sukurti potencialiai didelę maistinės ir pašarinės kilmės biodegalų paklausą, šiuo reglamentu skatinant jų naudojimą. Tai, kad maistinės kilmės biodegalai neįtraukti į šio reglamento taikymo sritį, taip pat maksimaliai sumažina bet kokią riziką sulėtinti kelių transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, nes priešingu atveju tokia tendencija galėtų atsirasti dėl maistinės kilmės biodegalų perkėlimo iš kelių į aviacijos sektorių. Labai svarbu kuo labiau sumažinti šį perkėlimą, nes kelių transportas tebėra taršiausias transporto sektorius; |
| --- | --- |

(17)

Tvarumo sumetimais degalai iš pašarų ir maistinių kultūrų
  , įskaitant didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliančius biodegalus, pvz., pagamintus iš alyvpalmių aliejaus,
  neturėtų būti laikomi atitinkančiais reikalavimus. Visų pirma, netiesioginis žemės naudojimo pakeitimas įvyksta, kai vietoj tradicinės maistinių ir pašarinių augalų gamybos imama auginti biodegalų gamybai skirtus augalus. Dėl tokios papildomos paklausos padidėja žemės poreikis ir žemės ūkio paskirties žemės plotai gali būti plečiami užimant žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, pavyzdžiui, miškus, šlapžemes ir durpynus, taip kyla problemų, susijusių su didesnio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio išmetimu ir biologinės įvairovės nykimu. Tyrimai parodė, kad poveikio mastas priklauso nuo įvairių veiksnių, įskaitant degalų gamybai naudojamos pradinės žaliavos tipą, papildomos pradinės žaliavos paklausos, kurią sukuria biodegalų naudojimas, lygį ir žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, apsaugos pasaulyje mastą. Nustatyta didžiausia netiesioginio žemės naudojimo keitimo rizika yra susijusi su biodegalais, degalais, gaminamais iš pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių angliessankaupų, plotus. Todėl neturėtų būti skatinama naudoti pašarinės ir maistinės kilmės degalus. Šis požiūris atitinka Sąjungos politiką, visų pirma Direktyvą (ES) 2018/2001, kuria ribojamas tokių biodegalų naudojimas kelių ir geležinkelių transporto sektoriuje ir nustatomos jų naudojimo viršutinės ribos, atsižvelgiant į jų mažesnę naudą aplinkai, prastesnius rezultatus šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo potencialo požiūriu ir platesnio masto tvarumo problemas. Be to, kad dėl netiesioginio žemės naudojimo keitimo išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos ir dėl to gali būti prarasta visa arba dalinė nauda, susijusi su tuo, kad naudojant atskirus biodegalus išmetama mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, netiesioginis žemės naudojimo keitimas kelia riziką ir biologinei įvairovei. Ši rizika ypač didelė dėl potencialiai didelės gamybos plėtros, kurią lemia didelis paklausos padidėjimas. Aviacijos sektoriuje maistinės ir pašarinės kilmės biodegalų paklausa dabar yra nedidelė, nes daugiau kaip 99 proc. dabar naudojamų aviacinių degalų yra iškastinės kilmės. Todėl tikslinga vengti sukurti potencialiai didelę maistinės ir pašarinės kilmės biodegalų paklausą, šiuo reglamentu skatinant jų naudojimą. Tai, kad maistinės kilmės biodegalai neįtraukti į šio reglamento taikymo sritį, taip pat maksimaliai sumažina bet kokią riziką sulėtinti kelių transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, nes priešingu atveju tokia tendencija galėtų atsirasti dėl maistinės kilmės biodegalų perkėlimo iš kelių į aviacijos sektorių. Labai svarbu kuo labiau sumažinti šį perkėlimą, nes kelių transportas tebėra taršiausias transporto sektorius;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | tiksli ir teisinga informacija apie tvarių aviacinių degalų charakteristikas yra labai svarbi tinkamam šio reglamento veikimui. Siekiant skatinti vartotojų pasitikėjimą ir užtikrinti skaidrumą bei atsekamumą, degalų tiekėjai privalo pateikti teisingą informaciją apie tiekiamų degalų charakteristikas, jų tvarumo charakteristikas ir degalų gamybai naudojamų žaliavų kilmę. Ši informacija pateikiama Sąjungos duomenų bazėje, sukurtoje pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 (Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva) 28 straipsnį. Degalų tiekėjams, kurie, kaip įrodyta, pateikė klaidinančią ar netikslią informaciją apie savo tiekiamų degalų charakteristikas arba kilmę, turėtų būti taikomos sankcijos. Valstybės narės turi užtikrinti, kad degalų tiekėjai laiku ir tiksliai įvestų informaciją į Sąjungos duomenų bazę ir kad ta informacija būtų pavirtinta ir patikrinta. Siekiant kovoti su galimu sukčiavimu ir atsižvelgiant į tai, kad didelė dalis tvariems aviaciniams degalams gaminti reikalingų žaliavų gaunama ne iš Sąjungos, valstybės narės, bendradarbiaudamos su atitinkamomis Europos institucijomis, privalo stiprinti siuntų kontrolės mechanizmą, be kita ko, atlikdamos patikrinimus vietoje. Šiuo atžvilgiu Komisija paskelbs Įgyvendinimo reglamentą dėl tvarumo sertifikavimo pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, siekiant toliau derinti ir stiprinti patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito taisykles bei valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą audito priežiūros srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

tiksli ir teisinga informacija apie tvarių aviacinių degalų charakteristikas yra labai svarbi tinkamam šio reglamento veikimui. Siekiant skatinti vartotojų pasitikėjimą ir užtikrinti skaidrumą bei atsekamumą, degalų tiekėjai privalo pateikti teisingą informaciją apie tiekiamų degalų charakteristikas, jų tvarumo charakteristikas ir degalų gamybai naudojamų žaliavų kilmę. Ši informacija pateikiama Sąjungos duomenų bazėje, sukurtoje pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 (Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva) 28 straipsnį. Degalų tiekėjams, kurie, kaip įrodyta, pateikė klaidinančią ar netikslią informaciją apie savo tiekiamų degalų charakteristikas arba kilmę, turėtų būti taikomos sankcijos. Valstybės narės turi užtikrinti, kad degalų tiekėjai laiku ir tiksliai įvestų informaciją į Sąjungos duomenų bazę ir kad ta informacija būtų pavirtinta ir patikrinta. Siekiant kovoti su galimu sukčiavimu ir atsižvelgiant į tai, kad didelė dalis tvariems aviaciniams degalams gaminti reikalingų žaliavų gaunama ne iš Sąjungos, valstybės narės, bendradarbiaudamos su atitinkamomis Europos institucijomis, privalo stiprinti siuntų kontrolės mechanizmą, be kita ko, atlikdamos patikrinimus vietoje. Šiuo atžvilgiu Komisija paskelbs Įgyvendinimo reglamentą dėl tvarumo sertifikavimo pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, siekiant toliau derinti ir stiprinti patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito taisykles bei valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą audito priežiūros srityje;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | būtina bendra, aiški ir tvirta tvarumo sistema, kad aviacijos ir degalų sektoriaus subjektams būtų užtikrintas tikrumas dėl tvarių aviacinių degalų atitikties šio reglamento reikalavimams. Siekiant užtikrinti suderinamumą su kitomis susijusiomis ES politikos kryptimis, tvarių aviacinių degalų atitiktis šio reglamento reikalavimams turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į atitiktį Direktyvos 2018/2001 (12) 29 straipsnyje nustatytiems tvarumo kriterijams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

būtina bendra, aiški ir tvirta tvarumo sistema, kad aviacijos ir degalų sektoriaus subjektams būtų užtikrintas tikrumas dėl tvarių aviacinių degalų atitikties šio reglamento reikalavimams. Siekiant užtikrinti suderinamumą su kitomis susijusiomis ES politikos kryptimis, tvarių aviacinių degalų atitiktis šio reglamento reikalavimams turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į atitiktį Direktyvos 2018/2001 (12) 29 straipsnyje nustatytiems tvarumo kriterijams;

| (18) | būtina bendra, aiški ir tvirta tvarumo sistema, kad aviacijos ir degalų sektoriaus subjektams būtų užtikrintas
  teisinis
  tikrumas
  ir tęstinumas
  dėl tvarių aviacinių degalų atitikties šio reglamento reikalavimams. Siekiant užtikrinti suderinamumą su kitomis susijusiomis ES politikos kryptimis, tvarių aviacinių degalų atitiktis šio reglamento reikalavimams turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į atitiktį Direktyvos
  (ES)
  2018/2001 (12) 29 straipsnyje nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

(18)

būtina bendra, aiški ir tvirta tvarumo sistema, kad aviacijos ir degalų sektoriaus subjektams būtų užtikrintas
  teisinis
  tikrumas
  ir tęstinumas
  dėl tvarių aviacinių degalų atitikties šio reglamento reikalavimams. Siekiant užtikrinti suderinamumą su kitomis susijusiomis ES politikos kryptimis, tvarių aviacinių degalų atitiktis šio reglamento reikalavimams turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į atitiktį Direktyvos
  (ES)
  2018/2001 (12) 29 straipsnyje nustatytiems tvarumo kriterijams;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | šiuo reglamentu turėtų būti siekiama užtikrinti, kad orlaivių naudotojai galėtų konkuruoti turėdami lygias galimybes gauti tvarių aviacinių degalų. Siekiant išvengti bet kokių oro susisiekimo paslaugų rinkos iškraipymų, visiems Sąjungos oro uostams, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti tiekiamas vienodas mažiausias procentines dalis atitinkantis tvarių aviacinių degalų kiekis. Kadangi rinkoje galima laisvai tiekti ir naudoti didesnius tvarių degalų kiekius, šiuo reglamentu turėtų būti užtikrinta, kad privalomos mažiausios tvarių aviacinių degalų procentinės dalys būtų vienodos visuose oro uostuose, kuriems taikomas šis reglamentas.
  Juo
  pakeičiami tiesiogiai arba netiesiogiai nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu nustatyti reikalavimai, kuriais reikalaujama, kad orlaivių naudotojai arba aviacinių degalų tiekėjai naudotų arba tiektų kitokį tvarių aviacinių degalų kiekį nei nurodyta šiame reglamente. Siekiant sukurti aiškią ir nuspėjamą teisinę sistemą ir taip skatinti tvariausių ir naujoviškiausių degalų, turinčių augimo potencialą, plėtrą ir naudojimą rinkoje, kad būtų patenkinti būsimi degalų technologijų poreikiai, šiame reglamente turėtų būti nustatytos ilgainiui laipsniškai didėjančios mažiausios sintetinių aviacinių degalų procentinės dalys. Būtina nustatyti specialų papildomą įpareigojimą, susijusį su sintetiniais aviaciniais degalais, atsižvelgiant į didelį tokių degalų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo potencialą ir į dabartinesnumatomas jų gamybos sąnaudas. Sintetiniai aviaciniai degalai, gaminami iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos ir anglies dioksido, surinkto tiesiogiai iš oro, gali sumažinti išmetamų teršalų kiekį net 100 proc., palyginti su tradiciniais aviaciniais degalais. Be to, palyginti su kitų rūšių tvariais aviaciniais degalais, jie turi svarbų pranašumą, susijusį su efektyviu išteklių naudojimu (visų pirma, vandens poreikiu) gamybos procese. Tačiau dabar apskaičiuota, kad sintetinių aviacinių degalų gamybos sąnaudos yra 3–6 kartus didesnės už tradicinių aviacinių degalų rinkos kainą. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatytas specialus papildomas įpareigojimas, susijęs su šia technologija. Galėtų būti svarstoma į šio reglamento taikymo sritį, atliekant jo būsimas peržiūras, įtraukti kitų rūšių sintetinius degalus (pavyzdžiui, mažo anglies dioksido kiekio sintetinius degalus, kuriuos naudojant labai sumažėja išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis), kai tokie degalai bus apibrėžti pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

šiuo reglamentu turėtų būti siekiama užtikrinti, kad orlaivių naudotojai galėtų konkuruoti turėdami lygias galimybes gauti tvarių aviacinių degalų. Siekiant išvengti bet kokių oro susisiekimo paslaugų rinkos iškraipymų, visiems Sąjungos oro uostams, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti tiekiamas vienodas mažiausias procentines dalis atitinkantis tvarių aviacinių degalų kiekis. Kadangi rinkoje galima laisvai tiekti ir naudoti didesnius tvarių degalų kiekius, šiuo reglamentu turėtų būti užtikrinta, kad privalomos mažiausios tvarių aviacinių degalų procentinės dalys būtų vienodos visuose oro uostuose, kuriems taikomas šis reglamentas.
  Juo
  pakeičiami tiesiogiai arba netiesiogiai nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu nustatyti reikalavimai, kuriais reikalaujama, kad orlaivių naudotojai arba aviacinių degalų tiekėjai naudotų arba tiektų kitokį tvarių aviacinių degalų kiekį nei nurodyta šiame reglamente. Siekiant sukurti aiškią ir nuspėjamą teisinę sistemą ir taip skatinti tvariausių ir naujoviškiausių degalų, turinčių augimo potencialą, plėtrą ir naudojimą rinkoje, kad būtų patenkinti būsimi degalų technologijų poreikiai, šiame reglamente turėtų būti nustatytos ilgainiui laipsniškai didėjančios mažiausios sintetinių aviacinių degalų procentinės dalys. Būtina nustatyti specialų papildomą įpareigojimą, susijusį su sintetiniais aviaciniais degalais, atsižvelgiant į didelį tokių degalų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo potencialą ir į dabartinesnumatomas jų gamybos sąnaudas. Sintetiniai aviaciniai degalai, gaminami iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos ir anglies dioksido, surinkto tiesiogiai iš oro, gali sumažinti išmetamų teršalų kiekį net 100 proc., palyginti su tradiciniais aviaciniais degalais. Be to, palyginti su kitų rūšių tvariais aviaciniais degalais, jie turi svarbų pranašumą, susijusį su efektyviu išteklių naudojimu (visų pirma, vandens poreikiu) gamybos procese. Tačiau dabar apskaičiuota, kad sintetinių aviacinių degalų gamybos sąnaudos yra 3–6 kartus didesnės už tradicinių aviacinių degalų rinkos kainą. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatytas specialus papildomas įpareigojimas, susijęs su šia technologija. Galėtų būti svarstoma į šio reglamento taikymo sritį, atliekant jo būsimas peržiūras, įtraukti kitų rūšių sintetinius degalus (pavyzdžiui, mažo anglies dioksido kiekio sintetinius degalus, kuriuos naudojant labai sumažėja išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis), kai tokie degalai bus apibrėžti pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą;

| (19) | šiuo reglamentu turėtų būti siekiama užtikrinti, kad orlaivių naudotojai galėtų konkuruoti turėdami lygias galimybes gauti tvarių aviacinių degalų. Siekiant išvengti bet kokių oro susisiekimo paslaugų rinkos iškraipymų, visiems Sąjungos oro uostams, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti tiekiamas vienodas mažiausias procentines dalis atitinkantis tvarių aviacinių degalų kiekis. Kadangi rinkoje galima laisvai tiekti ir naudoti didesnius tvarių degalų kiekius, šiuo reglamentu turėtų būti užtikrinta, kad privalomos mažiausios tvarių aviacinių degalų procentinės dalys būtų vienodos visuose oro uostuose, kuriems taikomas šis reglamentas.
  Galimybė gauti žaliavų ir tvarių aviacinių degalų gamybos pajėgumai nėra neriboti. Tokia padėtis, jei kai kurios valstybės narės nacionaliniu lygmeniu nustatytų didesnius bendrus tvarius aviacinių degalų tiekimo įpareigojimus, padidins konkurenciją dėl žaliavų su kitais transporto ir energetikos sektoriais ir gali lemti tiekimo trūkumą kituose regionuose. Tai pakenktų šių regionų orlaivių naudotojų galimybėms mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir nepagrįstai padidintų tų orlaivių naudotojų išlaidas, susijusias su reikalavimų laikymusi, visų pirma ES ATLPS, o tai lemtų rinkos iškraipymus ir apskritai nepalankią konkurencinę padėtį. Todėl turėtų būti nustatyti bendri ES lygmens tikslai, susiję su bendra gamyba ir tvarių aviacinių degalų naudojimu. Šiuo reglamentu
  pakeičiami tiesiogiai arba netiesiogiainacionaliniu arba regioniniu lygmeniu nustatyti reikalavimai, kuriais reikalaujama, kad orlaivių naudotojai arba aviacinių degalų tiekėjai naudotų arba tiektų kitokį tvarių aviacinių degalų kiekį nei nurodyta šiame reglamente. Siekiant sukurti aiškią ir nuspėjamą teisinę sistemą ir taip skatinti tvariausių ir naujoviškiausių degalų, turinčių augimo potencialą, plėtrą ir naudojimą rinkoje, kad būtų patenkinti būsimi degalų technologijų poreikiai, šiame reglamente turėtų būti nustatytos ilgainiui laipsniškai didėjančios mažiausios sintetinių aviacinių degalų procentinės dalys. Būtina nustatyti specialų papildomą įpareigojimą, susijusį su sintetiniais aviaciniais degalais, atsižvelgiant į didelį tokių degalų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo potencialą ir į dabartines numatomas jų gamybos sąnaudas. Sintetiniai aviaciniai degalai, gaminami iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos ir anglies dioksido, surinkto tiesiogiai iš oro, gali sumažinti išmetamų teršalų kiekį net 100 proc., palyginti su tradiciniais aviaciniais degalais. Be to, palyginti su kitų rūšių tvariais aviaciniais degalais, jie turi svarbų pranašumą, susijusį su efektyviu išteklių naudojimu (visų pirma, vandens poreikiu) gamybos procese. Tačiau dabar apskaičiuota, kad sintetinių aviacinių degalų gamybos sąnaudos yra 3–6 kartus didesnės už tradicinių aviacinių degalų rinkos kainą. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatytas specialus papildomas įpareigojimas, susijęs su šia technologija. Galėtų būti svarstoma į šio reglamento taikymo sritį, atliekant jo būsimas peržiūras, įtraukti kitų rūšių sintetinius degalus (pavyzdžiui, mažo anglies dioksido kiekio sintetinius degalus, kuriuos naudojant labai sumažėja išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis), kai tokie degalai bus apibrėžti pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą
  . Be to, sintetiniai aviaciniai degalai, kurių CO2 gaunamas naudojant tiesioginio anglies dioksido surinkimo iš oro technologiją, gali atlikti svarbų vaidmenį, nes taip galima tvariai apsirūpinti anglies dioksidu, todėl reikėtų skatinti toliau juos naudoti
  ; |
| --- | --- |

(19)

šiuo reglamentu turėtų būti siekiama užtikrinti, kad orlaivių naudotojai galėtų konkuruoti turėdami lygias galimybes gauti tvarių aviacinių degalų. Siekiant išvengti bet kokių oro susisiekimo paslaugų rinkos iškraipymų, visiems Sąjungos oro uostams, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti tiekiamas vienodas mažiausias procentines dalis atitinkantis tvarių aviacinių degalų kiekis. Kadangi rinkoje galima laisvai tiekti ir naudoti didesnius tvarių degalų kiekius, šiuo reglamentu turėtų būti užtikrinta, kad privalomos mažiausios tvarių aviacinių degalų procentinės dalys būtų vienodos visuose oro uostuose, kuriems taikomas šis reglamentas.
  Galimybė gauti žaliavų ir tvarių aviacinių degalų gamybos pajėgumai nėra neriboti. Tokia padėtis, jei kai kurios valstybės narės nacionaliniu lygmeniu nustatytų didesnius bendrus tvarius aviacinių degalų tiekimo įpareigojimus, padidins konkurenciją dėl žaliavų su kitais transporto ir energetikos sektoriais ir gali lemti tiekimo trūkumą kituose regionuose. Tai pakenktų šių regionų orlaivių naudotojų galimybėms mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir nepagrįstai padidintų tų orlaivių naudotojų išlaidas, susijusias su reikalavimų laikymusi, visų pirma ES ATLPS, o tai lemtų rinkos iškraipymus ir apskritai nepalankią konkurencinę padėtį. Todėl turėtų būti nustatyti bendri ES lygmens tikslai, susiję su bendra gamyba ir tvarių aviacinių degalų naudojimu. Šiuo reglamentu
  pakeičiami tiesiogiai arba netiesiogiainacionaliniu arba regioniniu lygmeniu nustatyti reikalavimai, kuriais reikalaujama, kad orlaivių naudotojai arba aviacinių degalų tiekėjai naudotų arba tiektų kitokį tvarių aviacinių degalų kiekį nei nurodyta šiame reglamente. Siekiant sukurti aiškią ir nuspėjamą teisinę sistemą ir taip skatinti tvariausių ir naujoviškiausių degalų, turinčių augimo potencialą, plėtrą ir naudojimą rinkoje, kad būtų patenkinti būsimi degalų technologijų poreikiai, šiame reglamente turėtų būti nustatytos ilgainiui laipsniškai didėjančios mažiausios sintetinių aviacinių degalų procentinės dalys. Būtina nustatyti specialų papildomą įpareigojimą, susijusį su sintetiniais aviaciniais degalais, atsižvelgiant į didelį tokių degalų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo potencialą ir į dabartines numatomas jų gamybos sąnaudas. Sintetiniai aviaciniai degalai, gaminami iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos ir anglies dioksido, surinkto tiesiogiai iš oro, gali sumažinti išmetamų teršalų kiekį net 100 proc., palyginti su tradiciniais aviaciniais degalais. Be to, palyginti su kitų rūšių tvariais aviaciniais degalais, jie turi svarbų pranašumą, susijusį su efektyviu išteklių naudojimu (visų pirma, vandens poreikiu) gamybos procese. Tačiau dabar apskaičiuota, kad sintetinių aviacinių degalų gamybos sąnaudos yra 3–6 kartus didesnės už tradicinių aviacinių degalų rinkos kainą. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatytas specialus papildomas įpareigojimas, susijęs su šia technologija. Galėtų būti svarstoma į šio reglamento taikymo sritį, atliekant jo būsimas peržiūras, įtraukti kitų rūšių sintetinius degalus (pavyzdžiui, mažo anglies dioksido kiekio sintetinius degalus, kuriuos naudojant labai sumažėja išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis), kai tokie degalai bus apibrėžti pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą
  . Be to, sintetiniai aviaciniai degalai, kurių CO2 gaunamas naudojant tiesioginio anglies dioksido surinkimo iš oro technologiją, gali atlikti svarbų vaidmenį, nes taip galima tvariai apsirūpinti anglies dioksidu, todėl reikėtų skatinti toliau juos naudoti
  ;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | galimybė gauti žaliavų ir tvarių aviacinių degalų gamybos pajėgumai nėra neriboti. Sustiprėjusi konkurencija dėl ribotų žaliavų gali lemti pasiūlos trūkumą ir rinkos iškraipymus ir taip neigiamai paveikti viso aviacijos sektoriaus konkurencingumą. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir išvengti vidaus rinkos susiskaidymo, visoje Sąjungoje turėtų būti taikomi suderinti reikalavimai dėl mažiausios tvarių aviacinių degalų naudojimo procentinės dalies. Tačiau užtikrindamos, kad būtų pasiektos šios ES suderintos kiekio dalys pagal I priedą, valstybės narės gali imtis nacionalinių priemonių, skatinamosios politikos ir iniciatyvų, kuriomis siekiama padidinti tvarių aviacinių degalų, įskaitant sintetinius aviacinius degalus, gamybos ir naudojimo lygį jų teritorijoje, pavyzdžiui, teikdamos finansinę paramą. Tokie nacionaliniai veiksmai turėtų būti skaidrūs, nediskriminaciniai, proporcingi ir bendro pobūdžio, atviri visoms įmonėms. Be to, kadangi šiame reglamente nenustatyta didžiausia tvarių aviacinių degalų procentinė dalis, oro transporto bendrovės ir degalų tiekėjai gali vykdyti platesnio užmojo aplinkos politiką, pagal kurią jų bendrame skrydžių vykdymo tinkle naudojama ir tiekiama daugiau tvarių aviacinių degalų, vengiant skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos. Šiuo tikslu oro transporto bendrovės ir degalų tiekėjai sutartimis įformintais susitarimais galėtų susitarti dėl abipusių įsipareigojimų gaminti, tiekti ir pirkti iš anksto nustatytus tvarių aviacinių degalų kiekius, įskaitant tuos, kurie viršija I priede nurodytas mažiausias kiekio dalis. Tokie sutartimis įforminti susitarimai taip pat gali apimti atsakomybę ir jais gali būti nustatytos finansinės kompensacijos sąlygos nepristatymo atveju; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

galimybė gauti žaliavų ir tvarių aviacinių degalų gamybos pajėgumai nėra neriboti. Sustiprėjusi konkurencija dėl ribotų žaliavų gali lemti pasiūlos trūkumą ir rinkos iškraipymus ir taip neigiamai paveikti viso aviacijos sektoriaus konkurencingumą. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir išvengti vidaus rinkos susiskaidymo, visoje Sąjungoje turėtų būti taikomi suderinti reikalavimai dėl mažiausios tvarių aviacinių degalų naudojimo procentinės dalies. Tačiau užtikrindamos, kad būtų pasiektos šios ES suderintos kiekio dalys pagal I priedą, valstybės narės gali imtis nacionalinių priemonių, skatinamosios politikos ir iniciatyvų, kuriomis siekiama padidinti tvarių aviacinių degalų, įskaitant sintetinius aviacinius degalus, gamybos ir naudojimo lygį jų teritorijoje, pavyzdžiui, teikdamos finansinę paramą. Tokie nacionaliniai veiksmai turėtų būti skaidrūs, nediskriminaciniai, proporcingi ir bendro pobūdžio, atviri visoms įmonėms. Be to, kadangi šiame reglamente nenustatyta didžiausia tvarių aviacinių degalų procentinė dalis, oro transporto bendrovės ir degalų tiekėjai gali vykdyti platesnio užmojo aplinkos politiką, pagal kurią jų bendrame skrydžių vykdymo tinkle naudojama ir tiekiama daugiau tvarių aviacinių degalų, vengiant skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos. Šiuo tikslu oro transporto bendrovės ir degalų tiekėjai sutartimis įformintais susitarimais galėtų susitarti dėl abipusių įsipareigojimų gaminti, tiekti ir pirkti iš anksto nustatytus tvarių aviacinių degalų kiekius, įskaitant tuos, kurie viršija I priede nurodytas mažiausias kiekio dalis. Tokie sutartimis įforminti susitarimai taip pat gali apimti atsakomybę ir jais gali būti nustatytos finansinės kompensacijos sąlygos nepristatymo atveju;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

19 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19b) | vartotojų paklausa gali atlikti svarbų vaidmenį kuriant darnesnę aviaciją. Tačiau tam, kad vartotojai galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą, reikia tvirtesnės, patikimesnės, nepriklausomos ir suderintos informacijos apie skrydžių poveikį aplinkai, laikantis Darnaus ir išmanaus judumo strategijos veiksmų plano. Šiuo tikslu turėtų būti nustatyta išsami Sąjungos aviacijos aplinkosauginio veiksmingumo ženklinimo sistema, pagal kurią aviacijos paslaugų naudotojams būtų teikiama aiški, skaidri, išsami, naudotojui patogi ir lengvai suprantama informacija apie aviacijos aplinkosauginį veiksmingumą. Taip vartotojai galės pasirinkti, o orlaivių naudotojai bus toliau skatinami naudoti tvarius aviacinius degalus ir kitas tvarumo priemones. Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra (EASA) jau yra atsakinga už orlaivių aplinkosauginį sertifikavimą ir bendradarbiauja su suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų sukurta aviacijos aplinkosauginio ženklinimo sistema, apimanti orlaivius, orlaivių naudotojus ir komercinius skrydžius. EASA turėtų būti pavesta toliau plėtoti ir įgyvendinti tokią sistemą bei garantuoti jos veikimą, kad būtų užtikrintas nepriklausomumas, techninis patikimumas ir sinergija su kitomis ES priemonėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19b)

vartotojų paklausa gali atlikti svarbų vaidmenį kuriant darnesnę aviaciją. Tačiau tam, kad vartotojai galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą, reikia tvirtesnės, patikimesnės, nepriklausomos ir suderintos informacijos apie skrydžių poveikį aplinkai, laikantis Darnaus ir išmanaus judumo strategijos veiksmų plano. Šiuo tikslu turėtų būti nustatyta išsami Sąjungos aviacijos aplinkosauginio veiksmingumo ženklinimo sistema, pagal kurią aviacijos paslaugų naudotojams būtų teikiama aiški, skaidri, išsami, naudotojui patogi ir lengvai suprantama informacija apie aviacijos aplinkosauginį veiksmingumą. Taip vartotojai galės pasirinkti, o orlaivių naudotojai bus toliau skatinami naudoti tvarius aviacinius degalus ir kitas tvarumo priemones. Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra (EASA) jau yra atsakinga už orlaivių aplinkosauginį sertifikavimą ir bendradarbiauja su suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų sukurta aviacijos aplinkosauginio ženklinimo sistema, apimanti orlaivius, orlaivių naudotojus ir komercinius skrydžius. EASA turėtų būti pavesta toliau plėtoti ir įgyvendinti tokią sistemą bei garantuoti jos veikimą, kad būtų užtikrintas nepriklausomumas, techninis patikimumas ir sinergija su kitomis ES priemonėmis;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | labai svarbu užtikrinti, kad mažiausias procentines dalis atitinkantis tvarių aviacinių degalų kiekis galėtų būti sėkmingai tiekiamas aviacijos rinkai, išvengiant pasiūlos trūkumo. Šiuo tikslu turėtų būti suplanuotas pakankamas pasirengimo laikas, kad degalų iš atsinaujinančiųjų išteklių sektorius galėtų atitinkamai išplėtoti gamybos pajėgumus. Tvarių aviacinių degalų tiekimas turėtų
  tapti privalomas nuo
  2025 m. Analogiškai, siekiant rinkai užtikrinti teisinį tikrumą ir nuspėjamumą ir skatinti ilgalaikes investicijas į tvarių aviacinių degalų gamybos pajėgumus, šio reglamento sąlygos turėtų nesikeisti ilgą laiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

labai svarbu užtikrinti, kad mažiausias procentines dalis atitinkantis tvarių aviacinių degalų kiekis galėtų būti sėkmingai tiekiamas aviacijos rinkai, išvengiant pasiūlos trūkumo. Šiuo tikslu turėtų būti suplanuotas pakankamas pasirengimo laikas, kad degalų iš atsinaujinančiųjų išteklių sektorius galėtų atitinkamai išplėtoti gamybos pajėgumus. Tvarių aviacinių degalų tiekimas turėtų
  tapti privalomas nuo
  2025 m. Analogiškai, siekiant rinkai užtikrinti teisinį tikrumą ir nuspėjamumą ir skatinti ilgalaikes investicijas į tvarių aviacinių degalų gamybos pajėgumus, šio reglamento sąlygos turėtų nesikeisti ilgą laiką;

| (20) | labai svarbu užtikrinti, kad mažiausias procentines dalis atitinkantis tvarių aviacinių degalų kiekis galėtų būti sėkmingai tiekiamas aviacijos rinkai, išvengiant pasiūlos trūkumo. Šiuo tikslu turėtų būti suplanuotas pakankamas pasirengimo laikas
  ir įdiegtas lankstumo mechanizmas
  , kad degalų iš atsinaujinančiųjų išteklių sektorius galėtų atitinkamai išplėtoti gamybos pajėgumus
  ir kad aviacinių degalų tiekėjai ir orlaivių naudotojai galėtų ekonomiškai efektyviausiu būdu vykdyti savo pareigas, nemažinant bendrų šiame reglamente nustatytų aplinkos apsaugos užmojų
  . Tvarių aviacinių degalų tiekimas turėtų
  būti pradėtas
  2025 m
  ., užtikrinant tvarių aviacinių degalų lankstumo mechanizme numatytą lankstumą
  . Analogiškai, siekiant rinkai užtikrinti teisinį tikrumą ir nuspėjamumą ir skatinti ilgalaikes investicijas į tvarių aviacinių degalų gamybos pajėgumus, šio reglamento sąlygos turėtų nesikeisti ilgą laiką; |
| --- | --- |

(20)

labai svarbu užtikrinti, kad mažiausias procentines dalis atitinkantis tvarių aviacinių degalų kiekis galėtų būti sėkmingai tiekiamas aviacijos rinkai, išvengiant pasiūlos trūkumo. Šiuo tikslu turėtų būti suplanuotas pakankamas pasirengimo laikas
  ir įdiegtas lankstumo mechanizmas
  , kad degalų iš atsinaujinančiųjų išteklių sektorius galėtų atitinkamai išplėtoti gamybos pajėgumus
  ir kad aviacinių degalų tiekėjai ir orlaivių naudotojai galėtų ekonomiškai efektyviausiu būdu vykdyti savo pareigas, nemažinant bendrų šiame reglamente nustatytų aplinkos apsaugos užmojų
  . Tvarių aviacinių degalų tiekimas turėtų
  būti pradėtas
  2025 m
  ., užtikrinant tvarių aviacinių degalų lankstumo mechanizme numatytą lankstumą
  . Analogiškai, siekiant rinkai užtikrinti teisinį tikrumą ir nuspėjamumą ir skatinti ilgalaikes investicijas į tvarių aviacinių degalų gamybos pajėgumus, šio reglamento sąlygos turėtų nesikeisti ilgą laiką;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | Sąjungos oro uostuose pradėjus naudoti tvarius aviacinius degalus ir plečiant jų naudojimą, skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika gali būti dar plačiau taikoma dėl padidėjusių išlaidų aviaciniams degalams. Skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika yra netvari, jos turėtų būti vengiama, nes ji kenkia Sąjungos pastangoms mažinti transporto daromą poveikį aplinkai. Ji prieštarautų aviacijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslams, nes padidėjus orlaivių svoriui padidėja degalų sąnaudos ir su tuo susijęs per konkretų skrydį išmetamas teršalų kiekis. Skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika taip pat kelia pavojų, kad Sąjungoje orlaivių naudotojams bus sudarytos nevienodos sąlygos, taip pat ir oro uostams. Todėl šiame reglamente turėtų būti reikalaujama, kad orlaivių naudotojai, prieš išvykdami iš atitinkamo Sąjungos oro uosto, papildytų degalus. Degalų kiekis, kuriuo orlaivio bakas papildytas prieš išvykstant iš atitinkamo Sąjungos oro uosto, turėtų atitikti degalų kiekį, kurio reikia skrydžiams, išvykstant iš to oro uosto, vykdyti, atsižvelgiant į būtiną degalų saugos taisyklių laikymąsi. Šiuo reikalavimu užtikrinama, kad tiek Sąjungos, tiek užsienio veiklos vykdytojams Sąjungoje būtų vienodai taikomos vienodos sąlygos, kartu užtikrinant aukštą aplinkos apsaugos lygį. Kadangi reglamente nenustatyta didžiausia į visus aviacinius degalus įmaišytų tvarių aviacinių degalų procentinė dalis, oro transporto bendrovės ir degalų tiekėjai gali vykdyti platesnio užmojo aplinkos politiką, pagal kurią jų bendrame skrydžių vykdymo tinkle naudojama ir tiekiama daugiau tvarių aviacinių degalų, vengiant skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

Sąjungos oro uostuose pradėjus naudoti tvarius aviacinius degalus ir plečiant jų naudojimą, skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika gali būti dar plačiau taikoma dėl padidėjusių išlaidų aviaciniams degalams. Skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika yra netvari, jos turėtų būti vengiama, nes ji kenkia Sąjungos pastangoms mažinti transporto daromą poveikį aplinkai. Ji prieštarautų aviacijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslams, nes padidėjus orlaivių svoriui padidėja degalų sąnaudos ir su tuo susijęs per konkretų skrydį išmetamas teršalų kiekis. Skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika taip pat kelia pavojų, kad Sąjungoje orlaivių naudotojams bus sudarytos nevienodos sąlygos, taip pat ir oro uostams. Todėl šiame reglamente turėtų būti reikalaujama, kad orlaivių naudotojai, prieš išvykdami iš atitinkamo Sąjungos oro uosto, papildytų degalus. Degalų kiekis, kuriuo orlaivio bakas papildytas prieš išvykstant iš atitinkamo Sąjungos oro uosto, turėtų atitikti degalų kiekį, kurio reikia skrydžiams, išvykstant iš to oro uosto, vykdyti, atsižvelgiant į būtiną degalų saugos taisyklių laikymąsi. Šiuo reikalavimu užtikrinama, kad tiek Sąjungos, tiek užsienio veiklos vykdytojams Sąjungoje būtų vienodai taikomos vienodos sąlygos, kartu užtikrinant aukštą aplinkos apsaugos lygį. Kadangi reglamente nenustatyta didžiausia į visus aviacinius degalus įmaišytų tvarių aviacinių degalų procentinė dalis, oro transporto bendrovės ir degalų tiekėjai gali vykdyti platesnio užmojo aplinkos politiką, pagal kurią jų bendrame skrydžių vykdymo tinkle naudojama ir tiekiama daugiau tvarių aviacinių degalų, vengiant skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos;

| (21) | Sąjungos oro uostuose pradėjus naudoti tvarius aviacinius degalus ir plečiant jų naudojimą, skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika
  dėl ekonominių priežasčių
  gali būti dar plačiau taikoma dėl padidėjusių išlaidų aviaciniams degalams.
  Dėl ekonominių priežasčių vykdoma
  skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika yra netvari, jos turėtų būti vengiama, nes ji kenkia Sąjungos pastangoms mažinti transporto daromą poveikį aplinkai. Ji prieštarautų aviacijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslams, nes padidėjus orlaivių svoriui padidėja degalų sąnaudos ir su tuo susijęs per konkretų skrydį išmetamas teršalų kiekis. Skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika taip pat kelia pavojų, kad Sąjungoje orlaivių naudotojams bus sudarytos nevienodos sąlygos, taip pat ir oro uostams. Todėl šiame reglamente turėtų būti reikalaujama, kad orlaivių naudotojai, prieš išvykdami iš atitinkamo Sąjungos oro uosto, papildytų degalus. Degalų kiekis, kuriuo orlaivio bakas papildytas prieš išvykstant iš atitinkamo Sąjungos oro uosto, turėtų atitikti degalų kiekį, kurio reikia skrydžiams, išvykstant iš to oro uosto, vykdyti, atsižvelgiant į būtiną degalų saugos taisyklių laikymąsi. Šiuo reikalavimu užtikrinama, kad tiek Sąjungos, tiek užsienio veiklos vykdytojams Sąjungoje būtų vienodai taikomos vienodos sąlygos, kartu užtikrinant aukštą aplinkos apsaugos lygį. Kadangi reglamente nenustatyta didžiausia į visus aviacinius degalus įmaišytų tvarių aviacinių degalų procentinė dalis, oro transporto bendrovės ir degalų tiekėjai gali vykdyti platesnio užmojo aplinkos politiką, pagal kurią jų bendrame skrydžių vykdymo tinkle naudojama ir tiekiama daugiau tvarių aviacinių degalų, vengiant skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos
  . Kad ES vidaus ir išorės skrydžiams būtų sudarytos vienodos sąlygos, Komisija turėtų reguliariai stebėti, vertinti ir pranešti apie skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo atvejus; |
| --- | --- |

(21)

Sąjungos oro uostuose pradėjus naudoti tvarius aviacinius degalus ir plečiant jų naudojimą, skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika
  dėl ekonominių priežasčių
  gali būti dar plačiau taikoma dėl padidėjusių išlaidų aviaciniams degalams.
  Dėl ekonominių priežasčių vykdoma
  skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika yra netvari, jos turėtų būti vengiama, nes ji kenkia Sąjungos pastangoms mažinti transporto daromą poveikį aplinkai. Ji prieštarautų aviacijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslams, nes padidėjus orlaivių svoriui padidėja degalų sąnaudos ir su tuo susijęs per konkretų skrydį išmetamas teršalų kiekis. Skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika taip pat kelia pavojų, kad Sąjungoje orlaivių naudotojams bus sudarytos nevienodos sąlygos, taip pat ir oro uostams. Todėl šiame reglamente turėtų būti reikalaujama, kad orlaivių naudotojai, prieš išvykdami iš atitinkamo Sąjungos oro uosto, papildytų degalus. Degalų kiekis, kuriuo orlaivio bakas papildytas prieš išvykstant iš atitinkamo Sąjungos oro uosto, turėtų atitikti degalų kiekį, kurio reikia skrydžiams, išvykstant iš to oro uosto, vykdyti, atsižvelgiant į būtiną degalų saugos taisyklių laikymąsi. Šiuo reikalavimu užtikrinama, kad tiek Sąjungos, tiek užsienio veiklos vykdytojams Sąjungoje būtų vienodai taikomos vienodos sąlygos, kartu užtikrinant aukštą aplinkos apsaugos lygį. Kadangi reglamente nenustatyta didžiausia į visus aviacinius degalus įmaišytų tvarių aviacinių degalų procentinė dalis, oro transporto bendrovės ir degalų tiekėjai gali vykdyti platesnio užmojo aplinkos politiką, pagal kurią jų bendrame skrydžių vykdymo tinkle naudojama ir tiekiama daugiau tvarių aviacinių degalų, vengiant skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos
  . Kad ES vidaus ir išorės skrydžiams būtų sudarytos vienodos sąlygos, Komisija turėtų reguliariai stebėti, vertinti ir pranešti apie skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo atvejus;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

21 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (21a) | tolesnis tvarių aviacinių degalų, kuriuose paprastai yra mažesnė aromatinių medžiagų koncentracija ir mažesnis sieros kiekis, naudojimas padės sumažinti su CO2 nesusijusį poveikį klimatui. Toliau mažinant aromatinių medžiagų ir sieros kiekį aviaciniuose degaluose būtų galima sumažinti iš kondensacinių pėdsakų susidarančių plunksninių debesų kiekį, pagerinti oro kokybę oro uostuose ir aplink juos, taip pat pagerinti degalų kokybę oro transporto bendrovių naudai tiek dėl didelio energijos tankio, tiek dėl mažesnių suodžių priežiūros išlaidų. Tačiau aromatinių medžiagų koncentraciją aviaciniuose degaluose būtina mažinti laikantis tarptautinių degalų saugos taisyklių ir išsaugant vienodas sąlygas tarptautiniu mastu. Todėl EASA turėtų vykdyti aromatinių medžiagų ir sieros kiekio tradiciniuose aviaciniuose degaluose stebėseną. Ne vėliau kaip iki 2025 m. sausio 1 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertintos galimos priemonės, įskaitant, kai tinkama, pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir degalų kokybės standartus, siekiant optimizuoti aromatinių medžiagų kiekį aviaciniuose degaluose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21a)

tolesnis tvarių aviacinių degalų, kuriuose paprastai yra mažesnė aromatinių medžiagų koncentracija ir mažesnis sieros kiekis, naudojimas padės sumažinti su CO2 nesusijusį poveikį klimatui. Toliau mažinant aromatinių medžiagų ir sieros kiekį aviaciniuose degaluose būtų galima sumažinti iš kondensacinių pėdsakų susidarančių plunksninių debesų kiekį, pagerinti oro kokybę oro uostuose ir aplink juos, taip pat pagerinti degalų kokybę oro transporto bendrovių naudai tiek dėl didelio energijos tankio, tiek dėl mažesnių suodžių priežiūros išlaidų. Tačiau aromatinių medžiagų koncentraciją aviaciniuose degaluose būtina mažinti laikantis tarptautinių degalų saugos taisyklių ir išsaugant vienodas sąlygas tarptautiniu mastu. Todėl EASA turėtų vykdyti aromatinių medžiagų ir sieros kiekio tradiciniuose aviaciniuose degaluose stebėseną. Ne vėliau kaip iki 2025 m. sausio 1 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertintos galimos priemonės, įskaitant, kai tinkama, pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir degalų kokybės standartus, siekiant optimizuoti aromatinių medžiagų kiekį aviaciniuose degaluose;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

21 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (21b) | aviacija ne tik daro poveikį klimato atšilimui, bet ir daro neigiamą poveikį oro kokybei. Didžiausi teršalai yra kietosios dalelės (KD), įskaitant ultrasmulkiąsias daleles, azoto oksidus (NOx) ir lakiuosius organinius junginius (LOJ), o kai kurie iš šių pirminių teršalų išskiria kitus teršalus

   (1a)

  . Nors reikia daugiau mokslinių tyrimų, susijusių su ultrasmulkiųjų dalelių poveikiu sveikatai, keletas tyrimų parodė, kad esama trumpalaikių ir ilgalaikių ultrasmulkiųjų dalelių poveikio padarinių, įskaitant mirtingumą, širdies ir kraujagyslių sistemos sutrikimus, išeminę širdies ligą ir sergamumą plaučių ligomis

   (1b)

  . Oro tarša taip pat prisideda prie biologinės įvairovės nykimo, nes daroma žala ekosistemoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21b)

aviacija ne tik daro poveikį klimato atšilimui, bet ir daro neigiamą poveikį oro kokybei. Didžiausi teršalai yra kietosios dalelės (KD), įskaitant ultrasmulkiąsias daleles, azoto oksidus (NOx) ir lakiuosius organinius junginius (LOJ), o kai kurie iš šių pirminių teršalų išskiria kitus teršalus

   (1a)

  . Nors reikia daugiau mokslinių tyrimų, susijusių su ultrasmulkiųjų dalelių poveikiu sveikatai, keletas tyrimų parodė, kad esama trumpalaikių ir ilgalaikių ultrasmulkiųjų dalelių poveikio padarinių, įskaitant mirtingumą, širdies ir kraujagyslių sistemos sutrikimus, išeminę širdies ligą ir sergamumą plaučių ligomis

   (1b)

  . Oro tarša taip pat prisideda prie biologinės įvairovės nykimo, nes daroma žala ekosistemoms;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | oro uostai, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų
  užtikrinti, kad būtų prieinama visa būtina tvarių aviacinių degalų tiekimo, laikymo ir papildymo infrastruktūra, siekiant užtikrinti, kad tai nebūtų trikdis naudoti tokius tvarius aviacinius degalus. Prireikus Agentūra turėtų galėti reikalauti, kad Sąjungos oro uostas pateiktų informaciją apie turimą infrastruktūrą, skirtą užtikrinti, kad orlaivių naudotojams būtų sklandžiai pristatyti tvarūs aviaciniai degalai ir jie papildytų tais degalais orlaivių bakus. Vykdydama savo funkcijas Agentūra turėtų suteikti galimybę oro uostams ir oro transporto bendrovėms turėti bendrą ryšių punktą, jeigu prireiktų techninio paaiškinimo dėl degalų infrastruktūros prieinamumo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

oro uostai, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų
  užtikrinti, kad būtų prieinama visa būtina tvarių aviacinių degalų tiekimo, laikymo ir papildymo infrastruktūra, siekiant užtikrinti, kad tai nebūtų trikdis naudoti tokius tvarius aviacinius degalus. Prireikus Agentūra turėtų galėti reikalauti, kad Sąjungos oro uostas pateiktų informaciją apie turimą infrastruktūrą, skirtą užtikrinti, kad orlaivių naudotojams būtų sklandžiai pristatyti tvarūs aviaciniai degalai ir jie papildytų tais degalais orlaivių bakus. Vykdydama savo funkcijas Agentūra turėtų suteikti galimybę oro uostams ir oro transporto bendrovėms turėti bendrą ryšių punktą, jeigu prireiktų techninio paaiškinimo dėl degalų infrastruktūros prieinamumo;

| (22) | svarbu
  užtikrinti, kad būtų prieinama visa būtina tvarių aviacinių degalų tiekimo, laikymo ir papildymo infrastruktūra,
  taip pat sudarytos sąlygos, kad degalų tiekėjai galėtų nuolat ir nepertraukiamai naudotis transporto degalų infrastruktūra,
  siekiant užtikrinti, kad tai nebūtų trikdis naudoti tokius tvarius aviacinius degalus.
  Šiame reglamente turėtų būti deramai atsižvelgiama į įvairius Sąjungos oro uostų valdymo modelius. Todėl oro uostai, kuriems taikomas šis reglamentas, arba, kai taikytina, atitinkama valdymo įstaiga, kuriai atitinkamos valstybės narės išimtinai patikėta oro uosto centralizuotoji infrastruktūra, kaip nurodyta Tarybos direktyvos 96/67/EB (toliau – Antžeminių paslaugų direktyva) 8 straipsnyje, turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad suteiktų tokių tvarių aviacinių degalų tiekimui, laikymui ir papildymui būtiną infrastruktūrą ir orlaivių naudotojų prieigą prie jų. Kai galutinę atsakomybę už degalų infrastruktūros teikimą Sąjungos oro uoste pagal sutartimis įformintus susitarimus prisiima kitas subjektas, kuris nėra Sąjungos oro uostas, arba, jei taikoma, oro uostą valdanti įstaiga, tas subjektas pagal sutartimi įformintą susitarimą turėtų būti atsakingas už šio reglamento 6 straipsnyje nustatyto įpareigojimo vykdymą.
  Prireikus Agentūra turėtų galėti reikalauti, kad Sąjungos oro uostas pateiktų informaciją apie turimą infrastruktūrą, skirtą užtikrinti, kad orlaivių naudotojams būtų sklandžiai pristatyti tvarūs aviaciniai degalai ir jie papildytų tais degalais orlaivių bakus. Vykdydama savo funkcijas Agentūra turėtų suteikti galimybę oro uostams ir oro transporto bendrovėms turėti bendrą ryšių punktą, jeigu prireiktų techninio paaiškinimo dėl degalų infrastruktūros prieinamumo
  . Kai elektra arba vandeniliu varomi orlaiviai taps techniškai brandūs ir jais bus prekiaujama, oro uostams, kuriems taikomas šis reglamentas, reikės imtis visų būtinų priemonių, kad būtų sudarytos sąlygos atitinkamai orlaivių vandenilio papildymo ir elektros įkrovimo infrastruktūrai, vadovaujantis atitinkamu nacionalinės politikos programos diegimo planu, kaip nustatyta siūlomame reglamente dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo. Be to, turėtų būti užtikrintas elektros energijos tiekimas stovintiems orlaiviams pagal Reglamento XXX [ADIR reglamentas] 12 straipsnį; |
| --- | --- |

(22)

svarbu
  užtikrinti, kad būtų prieinama visa būtina tvarių aviacinių degalų tiekimo, laikymo ir papildymo infrastruktūra,
  taip pat sudarytos sąlygos, kad degalų tiekėjai galėtų nuolat ir nepertraukiamai naudotis transporto degalų infrastruktūra,
  siekiant užtikrinti, kad tai nebūtų trikdis naudoti tokius tvarius aviacinius degalus.
  Šiame reglamente turėtų būti deramai atsižvelgiama į įvairius Sąjungos oro uostų valdymo modelius. Todėl oro uostai, kuriems taikomas šis reglamentas, arba, kai taikytina, atitinkama valdymo įstaiga, kuriai atitinkamos valstybės narės išimtinai patikėta oro uosto centralizuotoji infrastruktūra, kaip nurodyta Tarybos direktyvos 96/67/EB (toliau – Antžeminių paslaugų direktyva) 8 straipsnyje, turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad suteiktų tokių tvarių aviacinių degalų tiekimui, laikymui ir papildymui būtiną infrastruktūrą ir orlaivių naudotojų prieigą prie jų. Kai galutinę atsakomybę už degalų infrastruktūros teikimą Sąjungos oro uoste pagal sutartimis įformintus susitarimus prisiima kitas subjektas, kuris nėra Sąjungos oro uostas, arba, jei taikoma, oro uostą valdanti įstaiga, tas subjektas pagal sutartimi įformintą susitarimą turėtų būti atsakingas už šio reglamento 6 straipsnyje nustatyto įpareigojimo vykdymą.
  Prireikus Agentūra turėtų galėti reikalauti, kad Sąjungos oro uostas pateiktų informaciją apie turimą infrastruktūrą, skirtą užtikrinti, kad orlaivių naudotojams būtų sklandžiai pristatyti tvarūs aviaciniai degalai ir jie papildytų tais degalais orlaivių bakus. Vykdydama savo funkcijas Agentūra turėtų suteikti galimybę oro uostams ir oro transporto bendrovėms turėti bendrą ryšių punktą, jeigu prireiktų techninio paaiškinimo dėl degalų infrastruktūros prieinamumo
  . Kai elektra arba vandeniliu varomi orlaiviai taps techniškai brandūs ir jais bus prekiaujama, oro uostams, kuriems taikomas šis reglamentas, reikės imtis visų būtinų priemonių, kad būtų sudarytos sąlygos atitinkamai orlaivių vandenilio papildymo ir elektros įkrovimo infrastruktūrai, vadovaujantis atitinkamu nacionalinės politikos programos diegimo planu, kaip nustatyta siūlomame reglamente dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo. Be to, turėtų būti užtikrintas elektros energijos tiekimas stovintiems orlaiviams pagal Reglamento XXX [ADIR reglamentas] 12 straipsnį;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

22 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (22a) | daugeliui Sąjungos oro uostų aviaciniai degalai daugiausia tiekiami vamzdynais iš naftos perdirbimo gamyklų arba maišymo stočių, kuriose turi būti maišomi tvarūs aviaciniai degalai, kad atitiktų saugos ir tvarumo specifikacijas. Valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad aviacinių degalų tiekėjai galėtų nuolat ir nepertraukiamai naudotis civilinių transporto priemonių aviacinių degalų infrastruktūra, kad būtų tiekiami tradiciniai aviaciniai degalai ir aviaciniai degalai, kurių dalį sudaro tvarūs aviaciniai degalai. Logistiniu, praktiniu ir sąnaudų bei dėl CO2 taikomų sankcijų požiūriu neįmanoma alternatyviomis priemonėmis, pavyzdžiui, keliais ir vilkikais iš naftos perdirbimo gamyklų ir maišymo stočių Sąjungos oro uostams tiekti pakankamo kiekio tvarių aviacinių degalų, kad būtų laikomasi I priede išdėstytų nuostatų. Bus labai svarbu, be degalų tiekėjams priklausančių vamzdynų, naudoti šiuos vamzdynus (jei jie yra), taip pat jau esamą geležinkelių infrastruktūrą, kad būtų galima pristatyti pagal šį reglamentą privalomą minimalų tvarių aviacinių degalų kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22a)

daugeliui Sąjungos oro uostų aviaciniai degalai daugiausia tiekiami vamzdynais iš naftos perdirbimo gamyklų arba maišymo stočių, kuriose turi būti maišomi tvarūs aviaciniai degalai, kad atitiktų saugos ir tvarumo specifikacijas. Valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad aviacinių degalų tiekėjai galėtų nuolat ir nepertraukiamai naudotis civilinių transporto priemonių aviacinių degalų infrastruktūra, kad būtų tiekiami tradiciniai aviaciniai degalai ir aviaciniai degalai, kurių dalį sudaro tvarūs aviaciniai degalai. Logistiniu, praktiniu ir sąnaudų bei dėl CO2 taikomų sankcijų požiūriu neįmanoma alternatyviomis priemonėmis, pavyzdžiui, keliais ir vilkikais iš naftos perdirbimo gamyklų ir maišymo stočių Sąjungos oro uostams tiekti pakankamo kiekio tvarių aviacinių degalų, kad būtų laikomasi I priede išdėstytų nuostatų. Bus labai svarbu, be degalų tiekėjams priklausančių vamzdynų, naudoti šiuos vamzdynus (jei jie yra), taip pat jau esamą geležinkelių infrastruktūrą, kad būtų galima pristatyti pagal šį reglamentą privalomą minimalų tvarių aviacinių degalų kiekį;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | taip pat turėtų būti reikalaujama, kad orlaivių naudotojai kasmet praneštų apie savo faktinį kiekviename Sąjungos oro uoste papildytą aviacinių degalų kiekį, kad įrodytų, jog degalai nebuvo pildomi, viršijant skrydžio degalų poreikį. Ataskaitos turėtų būti tikrinamos nepriklausomų tikrintojų ir perduodamos Agentūrai, kad ji galėtų stebėti ir vertinti atitiktį reikalavimams. Tikrintojai, naudodamiesi Komisijos patvirtinta priemone, turėtų nustatyti metinio aviacinių degalų poreikio, apie kurį praneša orlaivių naudotojai, tikslumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

taip pat turėtų būti reikalaujama, kad orlaivių naudotojai kasmet praneštų apie savo faktinį kiekviename Sąjungos oro uoste papildytą aviacinių degalų kiekį, kad įrodytų, jog degalai nebuvo pildomi, viršijant skrydžio degalų poreikį. Ataskaitos turėtų būti tikrinamos nepriklausomų tikrintojų ir perduodamos Agentūrai, kad ji galėtų stebėti ir vertinti atitiktį reikalavimams. Tikrintojai, naudodamiesi Komisijos patvirtinta priemone, turėtų nustatyti metinio aviacinių degalų poreikio, apie kurį praneša orlaivių naudotojai, tikslumą;

| (24) | taip pat turėtų būti reikalaujama, kad orlaivių naudotojai kasmet praneštų apie savo faktinį kiekviename Sąjungos oro uoste papildytą aviacinių degalų kiekį, kad įrodytų, jog degalai nebuvo pildomi, viršijant skrydžio degalų poreikį
  , dėl ekonominių priežasčių
  . Ataskaitos turėtų būti tikrinamos nepriklausomų tikrintojų ir perduodamos Agentūrai, kad ji galėtų stebėti ir vertinti atitiktį reikalavimams. Tikrintojai, naudodamiesi Komisijos patvirtinta priemone, turėtų nustatyti metinio aviacinių degalų poreikio, apie kurį praneša orlaivių naudotojai, tikslumą; |
| --- | --- |

(24)

taip pat turėtų būti reikalaujama, kad orlaivių naudotojai kasmet praneštų apie savo faktinį kiekviename Sąjungos oro uoste papildytą aviacinių degalų kiekį, kad įrodytų, jog degalai nebuvo pildomi, viršijant skrydžio degalų poreikį
  , dėl ekonominių priežasčių
  . Ataskaitos turėtų būti tikrinamos nepriklausomų tikrintojų ir perduodamos Agentūrai, kad ji galėtų stebėti ir vertinti atitiktį reikalavimams. Tikrintojai, naudodamiesi Komisijos patvirtinta priemone, turėtų nustatyti metinio aviacinių degalų poreikio, apie kurį praneša orlaivių naudotojai, tikslumą;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

26 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26a) | nustačius įgaliojimus Sąjungoje naudoti tvarius aviacinius degalus, ES oro transporto bendrovės, vykdančios tiesioginius tolimojo susisiekimo skrydžius iš Sąjungos oro uosto, galėtų nepagrįstai atsidurti nepalankioje konkurencinėje padėtyje, palyginti su jų konkurentais, vykdančiais jungiamuosius reisus per oro uostus už Sąjungos ribų. Siekiant toliau skatinti naudoti tvarius aviacinius degalus, kurių kainos, kaip prognozuojama, artimiausioje ateityje gerokai skirsis nuo tradicinių degalų kainų, oro transporto bendrovėms turėtų būti suteikta galimybė gauti nemokamų apyvartinių taršos leidimų pagal ATLPS, kad padidėtų tvarių aviacinių degalų naudojimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26a)

nustačius įgaliojimus Sąjungoje naudoti tvarius aviacinius degalus, ES oro transporto bendrovės, vykdančios tiesioginius tolimojo susisiekimo skrydžius iš Sąjungos oro uosto, galėtų nepagrįstai atsidurti nepalankioje konkurencinėje padėtyje, palyginti su jų konkurentais, vykdančiais jungiamuosius reisus per oro uostus už Sąjungos ribų. Siekiant toliau skatinti naudoti tvarius aviacinius degalus, kurių kainos, kaip prognozuojama, artimiausioje ateityje gerokai skirsis nuo tradicinių degalų kainų, oro transporto bendrovėms turėtų būti suteikta galimybė gauti nemokamų apyvartinių taršos leidimų pagal ATLPS, kad padidėtų tvarių aviacinių degalų naudojimas;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | labai svarbu, kad orlaivių naudotojai tvarių aviacinių degalų naudojimą galėtų apskaityti pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemas, pavyzdžiui, ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą arba CORSIA, atsižvelgiant į jų skrydžių maršrutą. Tačiau labai svarbu, kad dėl šio reglamento išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas nebūtų skaičiuojamas du kartus. Orlaivių naudotojams turėtų būti leidžiama tik vieną kartą prašyti atlygio, susijusio su tos pačios tvarių aviacinių degalų partijos naudojimu. Degalų tiekėjų turėtų būti prašoma orlaivių naudotojams nemokamai pateikti visą informaciją, susijusią su tam orlaivių naudotojui parduodamų tvarių aviacinių degalų savybėmis ir svarbią orlaivio naudotojo ataskaitų teikimo pagal šį reglamentą arba pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemas tikslais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

labai svarbu, kad orlaivių naudotojai tvarių aviacinių degalų naudojimą galėtų apskaityti pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemas, pavyzdžiui, ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą arba CORSIA, atsižvelgiant į jų skrydžių maršrutą. Tačiau labai svarbu, kad dėl šio reglamento išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas nebūtų skaičiuojamas du kartus. Orlaivių naudotojams turėtų būti leidžiama tik vieną kartą prašyti atlygio, susijusio su tos pačios tvarių aviacinių degalų partijos naudojimu. Degalų tiekėjų turėtų būti prašoma orlaivių naudotojams nemokamai pateikti visą informaciją, susijusią su tam orlaivių naudotojui parduodamų tvarių aviacinių degalų savybėmis ir svarbią orlaivio naudotojo ataskaitų teikimo pagal šį reglamentą arba pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemas tikslais;

| (27) | siekiant skatinti naudoti tvarius aviacinius degalus, kurių kainos gerokai skiriasi nuo tradicinių degalų kainų,
  labai svarbu, kad orlaivių naudotojai tvarių aviacinių degalų naudojimą galėtų apskaityti pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemas, pavyzdžiui, ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą arba CORSIA, atsižvelgiant į jų skrydžių maršrutą. Tačiau labai svarbu, kad dėl šio reglamento išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas nebūtų skaičiuojamas du kartus. Orlaivių naudotojams turėtų būti leidžiama tik vieną kartą prašyti atlygio, susijusio su tos pačios tvarių aviacinių degalų partijos naudojimu. Degalų tiekėjų turėtų būti prašoma orlaivių naudotojams nemokamai pateikti visą informaciją, susijusią su tam orlaivių naudotojui parduodamų tvarių aviacinių degalų savybėmis ir svarbią orlaivio naudotojo ataskaitų teikimo pagal šį reglamentą arba pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemas tikslais; |
| --- | --- |

(27)

siekiant skatinti naudoti tvarius aviacinius degalus, kurių kainos gerokai skiriasi nuo tradicinių degalų kainų,
  labai svarbu, kad orlaivių naudotojai tvarių aviacinių degalų naudojimą galėtų apskaityti pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemas, pavyzdžiui, ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą arba CORSIA, atsižvelgiant į jų skrydžių maršrutą. Tačiau labai svarbu, kad dėl šio reglamento išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas nebūtų skaičiuojamas du kartus. Orlaivių naudotojams turėtų būti leidžiama tik vieną kartą prašyti atlygio, susijusio su tos pačios tvarių aviacinių degalų partijos naudojimu. Degalų tiekėjų turėtų būti prašoma orlaivių naudotojams nemokamai pateikti visą informaciją, susijusią su tam orlaivių naudotojui parduodamų tvarių aviacinių degalų savybėmis ir svarbią orlaivio naudotojo ataskaitų teikimo pagal šį reglamentą arba pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemas tikslais;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas aviacijos vidaus rinkoje ir Sąjungos klimato srities užmojų siekimą, šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos aviacinių degalų tiekėjams ir orlaivių naudotojams reikalavimų nesilaikymo atveju. Sankcijų dydis turi būti proporcingas žalai aplinkai ir žalai vienodoms vidaus rinkos sąlygoms, padarytai nesilaikant reikalavimų. Skirdamos administracines baudas, valdžios institucijos turėtų atsižvelgti į aviacinių degalų ir tvarių aviacinių degalų kainų pokyčius ataskaitiniais metais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas aviacijos vidaus rinkoje ir Sąjungos klimato srities užmojų siekimą, šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos aviacinių degalų tiekėjams ir orlaivių naudotojams reikalavimų nesilaikymo atveju. Sankcijų dydis turi būti proporcingas žalai aplinkai ir žalai vienodoms vidaus rinkos sąlygoms, padarytai nesilaikant reikalavimų. Skirdamos administracines baudas, valdžios institucijos turėtų atsižvelgti į aviacinių degalų ir tvarių aviacinių degalų kainų pokyčius ataskaitiniais metais;

| (28) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas aviacijos vidaus rinkoje ir Sąjungos klimato srities užmojų siekimą, šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos aviacinių degalų tiekėjams ir orlaivių naudotojams reikalavimų nesilaikymo atveju. Sankcijų dydis turi būti proporcingas žalai aplinkai ir žalai vienodoms vidaus rinkos sąlygoms, padarytai nesilaikant reikalavimų. Skirdamos administracines baudas
  ir kitas sankcijas
  , valdžios institucijos turėtų atsižvelgti į aviacinių degalų ir tvarių aviacinių degalų kainų pokyčius ataskaitiniais metais
  , taip pat gali atsižvelgti į reikalavimų nesilaikymo lygį, pvz., pakartotinių pažeidimų atveju
  ; |
| --- | --- |

(28)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas aviacijos vidaus rinkoje ir Sąjungos klimato srities užmojų siekimą, šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos aviacinių degalų tiekėjams ir orlaivių naudotojams reikalavimų nesilaikymo atveju. Sankcijų dydis turi būti proporcingas žalai aplinkai ir žalai vienodoms vidaus rinkos sąlygoms, padarytai nesilaikant reikalavimų. Skirdamos administracines baudas
  ir kitas sankcijas
  , valdžios institucijos turėtų atsižvelgti į aviacinių degalų ir tvarių aviacinių degalų kainų pokyčius ataskaitiniais metais
  , taip pat gali atsižvelgti į reikalavimų nesilaikymo lygį, pvz., pakartotinių pažeidimų atveju
  ;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | sankcijos tiekėjams, nesilaikantiems šiame reglamente nustatytų tikslų, turėtų būti papildytos įpareigojimu vėlesniais metais rinkai pateikti trūkstamą kvotos kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

sankcijos tiekėjams, nesilaikantiems šiame reglamente nustatytų tikslų, turėtų būti papildytos įpareigojimu vėlesniais metais rinkai pateikti trūkstamą kvotos kiekį;

| (29) | sankcijos tiekėjams, nesilaikantiems šiame reglamente nustatytų tikslų, turėtų būti papildytos įpareigojimu vėlesniais metais rinkai pateikti trūkstamą kvotos kiekį.
  Vis dėlto, siekiant išvengti nepagrįstų dvigubų sankcijų tais atvejais, kurių degalų tiekėjas tiesiogiai nekontroliuoja, įpareigojimas pateikti rinkai trūkstamą kiekį neturėtų būti taikomas, kai Komisija įvertina, kad šį trūkumą lemia nepakankami turimi ištekliai; |
| --- | --- |

(29)

sankcijos tiekėjams, nesilaikantiems šiame reglamente nustatytų tikslų, turėtų būti papildytos įpareigojimu vėlesniais metais rinkai pateikti trūkstamą kvotos kiekį.
  Vis dėlto, siekiant išvengti nepagrįstų dvigubų sankcijų tais atvejais, kurių degalų tiekėjas tiesiogiai nekontroliuoja, įpareigojimas pateikti rinkai trūkstamą kiekį neturėtų būti taikomas, kai Komisija įvertina, kad šį trūkumą lemia nepakankami turimi ištekliai;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

29 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (29a) | sėkmingam perėjimui prie darniosios aviacijos reikia integruoto požiūrio ir tinkamos palankios aplinkos inovacijoms skatinti, įskaitant viešąsias ir privačiąsias investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą, technologines ir veiklos priemones, paramą darbuotojų perkėlimui, perkvalifikavimui ir kvalifikacijos kėlimui, taip pat tvarių aviacinių degalų ir nulinės taršos technologijų, įskaitant būtiną degalų papildymo ir įkrovimo infrastruktūrą oro uostuose, diegimą, laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Šiuo tikslu pajamos, gautos taikant sankcijas pagal šį reglamentą, turėtų būti skiriamos naujam Darniosios aviacijos fondui. Be to, per vienus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo savanorišku pagrindu ir Komisijai koordinuojant įsteigtas Europos tvarių aviacinių degalų aljansas galėtų padėti skatinti tolesnį tvarių aviacinių degalų vystymą ir gamybos plėtrą Europoje, inter alia, sujungiant visą pramoninės vertės grandinę, skatinant diegti pačias novatoriškiausias technologijas ir nustatant politiką bei rinkos pokyčius, atsižvelgiant į technologinio neutralumo principą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29a)

sėkmingam perėjimui prie darniosios aviacijos reikia integruoto požiūrio ir tinkamos palankios aplinkos inovacijoms skatinti, įskaitant viešąsias ir privačiąsias investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą, technologines ir veiklos priemones, paramą darbuotojų perkėlimui, perkvalifikavimui ir kvalifikacijos kėlimui, taip pat tvarių aviacinių degalų ir nulinės taršos technologijų, įskaitant būtiną degalų papildymo ir įkrovimo infrastruktūrą oro uostuose, diegimą, laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Šiuo tikslu pajamos, gautos taikant sankcijas pagal šį reglamentą, turėtų būti skiriamos naujam Darniosios aviacijos fondui. Be to, per vienus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo savanorišku pagrindu ir Komisijai koordinuojant įsteigtas Europos tvarių aviacinių degalų aljansas galėtų padėti skatinti tolesnį tvarių aviacinių degalų vystymą ir gamybos plėtrą Europoje, inter alia, sujungiant visą pramoninės vertės grandinę, skatinant diegti pačias novatoriškiausias technologijas ir nustatant politiką bei rinkos pokyčius, atsižvelgiant į technologinio neutralumo principą;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

29 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (29b) | moksliniai tyrimai ir inovacijos bus labai svarbūs kuriant tvarius ir sintetinius aviacinius degalus ir didinant gamybos pajėgumus. Atitinkamas investavimo prioritetas turėtų būti aiškiai apibrėžtas atitinkamose Komisijos nustatytose Sąjungos finansavimo programose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29b)

moksliniai tyrimai ir inovacijos bus labai svarbūs kuriant tvarius ir sintetinius aviacinius degalus ir didinant gamybos pajėgumus. Atitinkamas investavimo prioritetas turėtų būti aiškiai apibrėžtas atitinkamose Komisijos nustatytose Sąjungos finansavimo programose;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

29 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (29c) | tvarių aviacinių degalų plėtra ir gamyba ateinančiais metais turi būti eksponentiškai padidinta. Sąjunga ir valstybės narės turėtų investuoti į tvarių aviacinių degalų projektų mokslinius tyrimus ir rengimą, nes jais suteikiama galimybių tiek aplinkos apsaugos, tiek pramonės srityje. Tvarių oro susisiekimui naudojamų degalų gamyba turėtų būti sutelkta Sąjungoje, suteikiant galimybių pramonės, darbo ir mokslinių tyrimų srityse visose valstybėse narėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29c)

tvarių aviacinių degalų plėtra ir gamyba ateinančiais metais turi būti eksponentiškai padidinta. Sąjunga ir valstybės narės turėtų investuoti į tvarių aviacinių degalų projektų mokslinius tyrimus ir rengimą, nes jais suteikiama galimybių tiek aplinkos apsaugos, tiek pramonės srityje. Tvarių oro susisiekimui naudojamų degalų gamyba turėtų būti sutelkta Sąjungoje, suteikiant galimybių pramonės, darbo ir mokslinių tyrimų srityse visose valstybėse narėse;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | į šį reglamentą turėtų būti įtrauktos nuostatos, susijusios su periodinėmis ataskaitomis Europos Parlamentui ir Tarybai apie aviacijos ir degalų rinkų raidą, pagrindinių reglamento aspektų (pavyzdžiui,
  mažiausios
  tvarių aviacinių degalų
  procentinės
  dalys) veiksmingumą, administracinių baudų dydį arba politikos pokyčius, susijusius su tvarių aviacinių degalų naudojimu tarptautiniu lygmeniu. Šie elementai yra labai svarbūs siekiant užtikrinti aiškią padėtį tvarių aviacinių degalų rinkoje, ir į juos turėtų būti atsižvelgta svarstant reglamento peržiūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

į šį reglamentą turėtų būti įtrauktos nuostatos, susijusios su periodinėmis ataskaitomis Europos Parlamentui ir Tarybai apie aviacijos ir degalų rinkų raidą, pagrindinių reglamento aspektų (pavyzdžiui,
  mažiausios
  tvarių aviacinių degalų
  procentinės
  dalys) veiksmingumą, administracinių baudų dydį arba politikos pokyčius, susijusius su tvarių aviacinių degalų naudojimu tarptautiniu lygmeniu. Šie elementai yra labai svarbūs siekiant užtikrinti aiškią padėtį tvarių aviacinių degalų rinkoje, ir į juos turėtų būti atsižvelgta svarstant reglamento peržiūrą;

| (30) | į šį reglamentą turėtų būti įtrauktos nuostatos, susijusios su periodinėmis ataskaitomis Europos Parlamentui ir Tarybai apie aviacijos ir degalų rinkų raidą, pagrindinių reglamento aspektų (pavyzdžiui,
  būtinosios
  tvarių aviacinių degalų dalys) veiksmingumą, administracinių baudų dydį arba politikos pokyčius, susijusius su tvarių aviacinių degalų naudojimu tarptautiniu lygmeniu
  , deramai atsižvelgiant į principą „kiek plius, tiek minus“ ir reglamentavimo supaprastinimo tikslą
  . Šie elementai yra labai svarbūs siekiant užtikrinti aiškią padėtį tvarių aviacinių degalų rinkoje, ir į juos turėtų būti atsižvelgta svarstant reglamento peržiūrą; |
| --- | --- |

(30)

į šį reglamentą turėtų būti įtrauktos nuostatos, susijusios su periodinėmis ataskaitomis Europos Parlamentui ir Tarybai apie aviacijos ir degalų rinkų raidą, pagrindinių reglamento aspektų (pavyzdžiui,
  būtinosios
  tvarių aviacinių degalų dalys) veiksmingumą, administracinių baudų dydį arba politikos pokyčius, susijusius su tvarių aviacinių degalų naudojimu tarptautiniu lygmeniu
  , deramai atsižvelgiant į principą „kiek plius, tiek minus“ ir reglamentavimo supaprastinimo tikslą
  . Šie elementai yra labai svarbūs siekiant užtikrinti aiškią padėtį tvarių aviacinių degalų rinkoje, ir į juos turėtų būti atsižvelgta svarstant reglamento peržiūrą;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | turėtų
  būti nustatytas
  5 metų pereinamasis laikotarpis, kad aviacinių degalų tiekėjai, Sąjungos oro uostai ir orlaivių naudotojai turėtų
  pakankamai laiko reikalingoms technologinėms ir logistinėms investicijoms. Per tą laikotarpį
  aviaciniai degalai
  , į kuriuos įmaišyta daugiau tvarių aviacinių degalų,
  gali būti naudojami
  siekiant kompensuoti mažesnius tvarių aviacinių degalų kiekius arba sumažėjusias galimybes gauti tradicinių aviacinių degalų
  kituose
  oro uostuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

turėtų
  būti nustatytas
  5 metų pereinamasis laikotarpis, kad aviacinių degalų tiekėjai, Sąjungos oro uostai ir orlaivių naudotojai turėtų
  pakankamai laiko reikalingoms technologinėms ir logistinėms investicijoms. Per tą laikotarpį
  aviaciniai degalai
  , į kuriuos įmaišyta daugiau tvarių aviacinių degalų,
  gali būti naudojami
  siekiant kompensuoti mažesnius tvarių aviacinių degalų kiekius arba sumažėjusias galimybes gauti tradicinių aviacinių degalų
  kituose
  oro uostuose;

| (31) | degalų tiekėjams ir orlaivių naudotojams turėtų
  būti nustatytas
  lankstumo mechanizmas su 10 metų pereinamuoju laikotarpiu nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, kad jiems būtų suteikta
  pakankamai laiko reikalingoms technologinėms ir logistinėms investicijoms. Per tą laikotarpį
  gali būti naudojami prekybos sertifikatais sistemos elementai, leidžiantys aviacinių degalų tiekėjams naudoti degalus
  , į kuriuos įmaišyta daugiau tvarių aviacinių degalų, siekiant kompensuoti mažesnius tvarių aviacinių degalų kiekius arba sumažėjusias galimybes gauti tradicinių aviacinių degalų
  nedideliuose arba logistinių sunkumų turinčiuose
  oro uostuose
  ir suteikiant galimybę orlaivių naudotojams pirkti sertifikatą, susietą su įsigytu tvarių aviacinių degalų kiekiu, kartu užtikrinant aukštą aplinkosauginio naudingumo lygį. Tas lankstumo mechanizmas taip pat padėtų užtikrinti oro susisiekimą, nes būtų išvengta neproporcingo poveikio mažiau sujungtiems Europos regionams, kuriuose yra mažiau alternatyvių transporto rūšių. Siekdama užkirsti kelią rinkos dalyviams piktnaudžiauti bet kokia galima dominuojančia padėtimi rinkoje, šiuo pereinamuoju laikotarpiu Komisija turėtų visapusiškai naudotis savo įgaliojimais konkurencijos srityje pagal SESV 102 straipsnį. Po šio 10 metų pereinamojo laikotarpio, siekiant išvengti nederamų vidaus rinkos konkurencijos iškraipymų, visiems Sąjungos oro uostams, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti tiekiamas vienodas būtinąsias dalis atitinkantis tvarių aviacinių degalų kiekis; |
| --- | --- |

(31)

degalų tiekėjams ir orlaivių naudotojams turėtų
  būti nustatytas
  lankstumo mechanizmas su 10 metų pereinamuoju laikotarpiu nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, kad jiems būtų suteikta
  pakankamai laiko reikalingoms technologinėms ir logistinėms investicijoms. Per tą laikotarpį
  gali būti naudojami prekybos sertifikatais sistemos elementai, leidžiantys aviacinių degalų tiekėjams naudoti degalus
  , į kuriuos įmaišyta daugiau tvarių aviacinių degalų, siekiant kompensuoti mažesnius tvarių aviacinių degalų kiekius arba sumažėjusias galimybes gauti tradicinių aviacinių degalų
  nedideliuose arba logistinių sunkumų turinčiuose
  oro uostuose
  ir suteikiant galimybę orlaivių naudotojams pirkti sertifikatą, susietą su įsigytu tvarių aviacinių degalų kiekiu, kartu užtikrinant aukštą aplinkosauginio naudingumo lygį. Tas lankstumo mechanizmas taip pat padėtų užtikrinti oro susisiekimą, nes būtų išvengta neproporcingo poveikio mažiau sujungtiems Europos regionams, kuriuose yra mažiau alternatyvių transporto rūšių. Siekdama užkirsti kelią rinkos dalyviams piktnaudžiauti bet kokia galima dominuojančia padėtimi rinkoje, šiuo pereinamuoju laikotarpiu Komisija turėtų visapusiškai naudotis savo įgaliojimais konkurencijos srityje pagal SESV 102 straipsnį. Po šio 10 metų pereinamojo laikotarpio, siekiant išvengti nederamų vidaus rinkos konkurencijos iškraipymų, visiems Sąjungos oro uostams, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti tiekiamas vienodas būtinąsias dalis atitinkantis tvarių aviacinių degalų kiekis;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

31 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (31a) | kad būtų pasiekti Sąjungos 2030 ir 2050 m. klimato srities tikslai ir Paryžiaus susitarime nustatytas 1,5  oC tikslas, Komisija turėtų parengti veiksmų planą, kaip ir kada bus panaikinta aviacijos sektoriaus priklausomybė nuo iškastinio kuro; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31a)

kad būtų pasiekti Sąjungos 2030 ir 2050 m. klimato srities tikslai ir Paryžiaus susitarime nustatytas 1,5  oC tikslas, Komisija turėtų parengti veiksmų planą, kaip ir kada bus panaikinta aviacijos sektoriaus priklausomybė nuo iškastinio kuro;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

31 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (31b) | perėjimas prie tvarių aviacinių degalų taip pat turės šalutinį poveikį – sumažės priklausomybė nuo iškastinio kuro importo iš trečiųjų šalių ir atitinkamai padidės Sąjungos energetinis saugumas. Šių veiksmų poreikį dar labiau padidina dabartinė tarptautinė politinė padėtis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31b)

perėjimas prie tvarių aviacinių degalų taip pat turės šalutinį poveikį – sumažės priklausomybė nuo iškastinio kuro importo iš trečiųjų šalių ir atitinkamai padidės Sąjungos energetinis saugumas. Šių veiksmų poreikį dar labiau padidina dabartinė tarptautinė politinė padėtis;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dalykas | Dalykas
  ir tikslas |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Dalykas

Dalykas
  ir tikslas

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šis reglamentas taikomas orlaivių naudotojams, Sąjungos oro uostams ir aviacinių degalų tiekėjams. | Šis reglamentas taikomas orlaivių naudotojams, Sąjungos oro uostams
  arba, kai taikoma, oro uostą valdančiai institucijai
  ir aviacinių degalų tiekėjams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šis reglamentas taikomas orlaivių naudotojams, Sąjungos oro uostams ir aviacinių degalų tiekėjams.

Šis reglamentas taikomas orlaivių naudotojams, Sąjungos oro uostams
  arba, kai taikoma, oro uostą valdančiai institucijai
  ir aviacinių degalų tiekėjams.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Sąjungos oro uostas – Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/12/EB (13) 2 straipsnio
  2
  dalyje apibrėžtas oro uostas,
  kuriame ataskaitiniu laikotarpiu keleivių srautas viršijo 1 mln. keleivių
  arba
  krovinių srautas viršijo 100 000 tonų ir kuris nėra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje nurodytame atokiausiame regione
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

Sąjungos oro uostas – Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/12/EB (13) 2 straipsnio
  2
  dalyje apibrėžtas oro uostas,
  kuriame ataskaitiniu laikotarpiu keleivių srautas viršijo 1 mln. keleivių
  arba
  krovinių srautas viršijo 100 000 tonų ir kuris nėra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje nurodytame atokiausiame regione
  ;

| — | Sąjungos oro uostas – Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/12/EB (13) 2 straipsnio
  1
  dalyje apibrėžtas oro uostas,
  kuris nėra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje nurodytame atokiausiame regione,
  arba
  atokiausiame regione esantis oro uostas, apie kurį Komisijai, Agentūrai arba kompetentingoms institucijoms pranešta kaip apie Sąjungos oro uostą
  ; |
| --- | --- |

—

Sąjungos oro uostas – Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/12/EB (13) 2 straipsnio
  1
  dalyje apibrėžtas oro uostas,
  kuris nėra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje nurodytame atokiausiame regione,
  arba
  atokiausiame regione esantis oro uostas, apie kurį Komisijai, Agentūrai arba kompetentingoms institucijoms pranešta kaip apie Sąjungos oro uostą
  ;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | orlaivio naudotojas – asmuo, ataskaitiniu laikotarpiu įvykdęs bent
  729
  komercinius skrydžius iš Sąjungos oro uostų, arba, jeigu to asmens tapatybė negali būti nustatyta, orlaivio savininkas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

orlaivio naudotojas – asmuo, ataskaitiniu laikotarpiu įvykdęs bent
  729
  komercinius skrydžius iš Sąjungos oro uostų, arba, jeigu to asmens tapatybė negali būti nustatyta, orlaivio savininkas;

| — | orlaivio naudotojas – asmuo, ataskaitiniu laikotarpiu įvykdęs bent
  52
  komercinius skrydžius iš Sąjungos oro uostų, arba, jeigu to asmens tapatybė negali būti nustatyta, orlaivio savininkas
  arba asmuo, vykdęs oro susisiekimo skrydžius iš Sąjungos oro uosto, paprašęs Komisijos pagal šį reglamentą laikyti jį orlaivių naudotoju ir atitinkamai informavęs Komisiją, Agentūrą ir kompetentingas institucijas
  ; |
| --- | --- |

—

orlaivio naudotojas – asmuo, ataskaitiniu laikotarpiu įvykdęs bent
  52
  komercinius skrydžius iš Sąjungos oro uostų, arba, jeigu to asmens tapatybė negali būti nustatyta, orlaivio savininkas
  arba asmuo, vykdęs oro susisiekimo skrydžius iš Sąjungos oro uosto, paprašęs Komisijos pagal šį reglamentą laikyti jį orlaivių naudotoju ir atitinkamai informavęs Komisiją, Agentūrą ir kompetentingas institucijas
  ;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 2 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | oro uostą valdanti institucija – Direktyvos 96/67/EB 3 straipsnyje nurodyta valdanti institucija arba kita institucija, kuriai atitinkama valstybė narė patikėjo degalų paskirstymo sistemų centralizuotos infrastruktūros valdymą pagal Direktyvos 96/67/EB 8 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

oro uostą valdanti institucija – Direktyvos 96/67/EB 3 straipsnyje nurodyta valdanti institucija arba kita institucija, kuriai atitinkama valstybė narė patikėjo degalų paskirstymo sistemų centralizuotos infrastruktūros valdymą pagal Direktyvos 96/67/EB 8 straipsnį;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 5 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | tvarūs aviaciniai degalai –
  pakaitiniai
  aviaciniai degalai, kurie yra sintetiniai aviaciniai degalai, Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 34 punkte apibrėžti pažangieji biodegalai arba biodegalai,
  gaminami
  iš tos direktyvos IX priedo B dalyje nurodytų žaliavų,
  ir
  kurie atitinka tos direktyvos 29 straipsnio 2–7 dalyse nustatytus tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus ir yra sertifikuoti pagal
  šios
  direktyvos 30 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

tvarūs aviaciniai degalai –
  pakaitiniai
  aviaciniai degalai, kurie yra sintetiniai aviaciniai degalai, Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 34 punkte apibrėžti pažangieji biodegalai arba biodegalai,
  gaminami
  iš tos direktyvos IX priedo B dalyje nurodytų žaliavų,
  ir
  kurie atitinka tos direktyvos 29 straipsnio 2–7 dalyse nustatytus tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus ir yra sertifikuoti pagal
  šios
  direktyvos 30 straipsnį;

| — | tvarūs aviaciniai degalai
  (TAD)
   – aviaciniai degalai, kurie yra: sintetiniai aviaciniai degalai,
  skystieji ir dujiniai degalai, pagaminti iš neatsinaujinančių išteklių atliekų apdorojimo dujų ir išmetamųjų dujų, kurios susidaro kaip neišvengiamas ir netyčinis gamybos proceso pramoniniuose įrenginiuose padarinys, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 35 punkte, kurie atitinka tos direktyvos 25 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodytą išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo ribą,
  direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 34 punkte apibrėžti pažangieji biodegalai arba biodegalai,
  pagaminti
  iš tos direktyvos IX priedo B dalyje nurodytų žaliavų, kurie atitinka tos direktyvos 29 straipsnio 2–7 dalyse nustatytus tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  kriterijus ir yra sertifikuoti pagal šios direktyvos 30 straipsnį. Iki 2034 m. gruodžio 31 d. tvarūs aviaciniai degalai taip pat gali apimti biodegalus, kurie atitinka Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnyje nustatytus tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  sumažėjimo kriterijus ir yra sertifikuoti pagal
  tos
  direktyvos 30 straipsnį
  , išskyrus biodegalus, gaminamus iš maistinės ir pašarinės kilmės augalų, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio antros pastraipos 40 punkte
  ; |
| --- | --- |

—

tvarūs aviaciniai degalai
  (TAD)
   – aviaciniai degalai, kurie yra: sintetiniai aviaciniai degalai,
  skystieji ir dujiniai degalai, pagaminti iš neatsinaujinančių išteklių atliekų apdorojimo dujų ir išmetamųjų dujų, kurios susidaro kaip neišvengiamas ir netyčinis gamybos proceso pramoniniuose įrenginiuose padarinys, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 35 punkte, kurie atitinka tos direktyvos 25 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodytą išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo ribą,
  direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 34 punkte apibrėžti pažangieji biodegalai arba biodegalai,
  pagaminti
  iš tos direktyvos IX priedo B dalyje nurodytų žaliavų, kurie atitinka tos direktyvos 29 straipsnio 2–7 dalyse nustatytus tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  kriterijus ir yra sertifikuoti pagal šios direktyvos 30 straipsnį. Iki 2034 m. gruodžio 31 d. tvarūs aviaciniai degalai taip pat gali apimti biodegalus, kurie atitinka Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnyje nustatytus tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  sumažėjimo kriterijus ir yra sertifikuoti pagal
  tos
  direktyvos 30 straipsnį
  , išskyrus biodegalus, gaminamus iš maistinės ir pašarinės kilmės augalų, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio antros pastraipos 40 punkte
  ;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 8 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | sintetiniai aviaciniai degalai – Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 36 punkte apibrėžtas iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintas nebiologinės kilmės kuras, naudojamas aviacijoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

sintetiniai aviaciniai degalai – Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 36 punkte apibrėžtas iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintas nebiologinės kilmės kuras, naudojamas aviacijoje;

| — | sintetiniai aviaciniai degalai –
  vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių arba iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminta elektros energija arba
  Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 36 punkte apibrėžtas iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintas nebiologinės kilmės kuras, naudojamas aviacijoje; |
| --- | --- |

—

sintetiniai aviaciniai degalai –
  vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių arba iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminta elektros energija arba
  Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 36 punkte apibrėžtas iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintas nebiologinės kilmės kuras, naudojamas aviacijoje;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 9 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | elektros energija iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija – elektros energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 1 punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

elektros energija iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija – elektros energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 1 punkte;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 9 b įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | vandenilis iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba atsinaujinančiųjų išteklių vandenilis – vandenilis, pagamintas iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos arba iš nebiologinės kilmės skystųjų ir dujinių degalų, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 36 punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

vandenilis iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba atsinaujinančiųjų išteklių vandenilis – vandenilis, pagamintas iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos arba iš nebiologinės kilmės skystųjų ir dujinių degalų, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 36 punkte;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 13 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | metinis aviacinių degalų poreikis – aviacinių degalų kiekis, reikalingas visiems komerciniams skrydžiams, kuriuos orlaivio naudotojas vykdo iš tam tikro Sąjungos oro uosto per ataskaitinį laikotarpį, įvykdyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

metinis aviacinių degalų poreikis – aviacinių degalų kiekis, reikalingas visiems komerciniams skrydžiams, kuriuos orlaivio naudotojas vykdo iš tam tikro Sąjungos oro uosto per ataskaitinį laikotarpį, įvykdyti;

| — | metinis aviacinių degalų poreikis – aviacinių degalų
  , kurie pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/1296 apibrėžiami kaip degalai kelionei ir degalai riedėjimui,
  kiekis, reikalingas visiems komerciniams skrydžiams, kuriuos orlaivio naudotojas vykdo iš tam tikro Sąjungos oro uosto per ataskaitinį laikotarpį, įvykdyti; |
| --- | --- |

—

metinis aviacinių degalų poreikis – aviacinių degalų
  , kurie pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/1296 apibrėžiami kaip degalai kelionei ir degalai riedėjimui,
  kiekis, reikalingas visiems komerciniams skrydžiams, kuriuos orlaivio naudotojas vykdo iš tam tikro Sąjungos oro uosto per ataskaitinį laikotarpį, įvykdyti;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 16 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | tvarių aviacinių degalų lankstumo mechanizmas – sistema, kuri pagal 15 straipsnį turi būti sukurta 10 metų laikotarpiui nuo 4 ir 5 straipsnių taikymo pradžios datos, pagal kurią tvarių aviacinių degalų tiekimas ir naudojimas grindžiamas rinkos laisve, o orlaivių naudotojai ir aviacinių degalų tiekėjai gali lanksčiai organizuoti tvarių aviacinių degalų platinimą ir naudojimą jų pasirinktuose Sąjungos oro uostuose ekonomiškai efektyviu būdu ir proporcingai savo poreikiams. Tokia sistema, apimanti prekybos sertifikatais sistemos elementus, gali leisti orlaivių naudotojams pirkti tvarius aviacinius degalus pagal sutartimis įformintus susitarimus su aviacinių degalų tiekėjais ir prireikus reikalauti, kad jie būtų naudojami Sąjungos oro uostuose pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemą, remiantis Direktyvos (ES) 2021/0207 [...] straipsniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

—

tvarių aviacinių degalų lankstumo mechanizmas – sistema, kuri pagal 15 straipsnį turi būti sukurta 10 metų laikotarpiui nuo 4 ir 5 straipsnių taikymo pradžios datos, pagal kurią tvarių aviacinių degalų tiekimas ir naudojimas grindžiamas rinkos laisve, o orlaivių naudotojai ir aviacinių degalų tiekėjai gali lanksčiai organizuoti tvarių aviacinių degalų platinimą ir naudojimą jų pasirinktuose Sąjungos oro uostuose ekonomiškai efektyviu būdu ir proporcingai savo poreikiams. Tokia sistema, apimanti prekybos sertifikatais sistemos elementus, gali leisti orlaivių naudotojams pirkti tvarius aviacinius degalus pagal sutartimis įformintus susitarimus su aviacinių degalų tiekėjais ir prireikus reikalauti, kad jie būtų naudojami Sąjungos oro uostuose pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemą, remiantis Direktyvos (ES) 2021/0207 [...] straipsniu;

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Aviacinių degalų tiekėjai užtikrina, kad
  į visus aviacinius degalus
  ,
  tiekiamus
  orlaivių naudotojams kiekviename Sąjungos
  oro
  uoste, būtų
  įmaišytas mažiausią procentinę dalį
  (įskaitant
  mažiausią
  sintetinių aviacinių degalų
  procentinę
  dalį)
  atitinkantis tvarių aviacinių degalų kiekis, laikantis
  I 
  priedo nuostatų dėl verčių
  ir taikymo pradžios
  datų
  . | Nepažeidžiant 13 straipsnio,
  aviacinių degalų tiekėjai užtikrina, kad
  visuose aviaciniuose degaluose
  ,
  tiekiamuose
  orlaivių naudotojams kiekviename Sąjungos
  oro
  uoste, būtų
  būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis
  (įskaitant
  būtinąją
  sintetinių aviacinių degalų dalį)
  pagal
  I 
  priede nustatytas vertes
  ir taikymo pradžios
  datas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Aviacinių degalų tiekėjai užtikrina, kad
  į visus aviacinius degalus
  ,
  tiekiamus
  orlaivių naudotojams kiekviename Sąjungos
  oro
  uoste, būtų
  įmaišytas mažiausią procentinę dalį
  (įskaitant
  mažiausią
  sintetinių aviacinių degalų
  procentinę
  dalį)
  atitinkantis tvarių aviacinių degalų kiekis, laikantis
  I 
  priedo nuostatų dėl verčių
  ir taikymo pradžios
  datų
  .

Nepažeidžiant 13 straipsnio,
  aviacinių degalų tiekėjai užtikrina, kad
  visuose aviaciniuose degaluose
  ,
  tiekiamuose
  orlaivių naudotojams kiekviename Sąjungos
  oro
  uoste, būtų
  būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis
  (įskaitant
  būtinąją
  sintetinių aviacinių degalų dalį)
  pagal
  I 
  priede nustatytas vertes
  ir taikymo pradžios
  datas
  .

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Toliau nurodyti tvarūs aviaciniai degalai neįtraukiami apskaičiuojant minimalią tvarių aviacinių degalų dalį, kaip nurodyta I priede: |
| | Tvarūs aviaciniai degalai, pagaminti iš maistinės ir pašarinės kilmės žaliavų, tarpinių augalų, palmių riebalų rūgščių distiliatų, ir visų iš palmių ir sojų išgautų žaliavų, muilo sankaupų ir jų derivatų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Toliau nurodyti tvarūs aviaciniai degalai neįtraukiami apskaičiuojant minimalią tvarių aviacinių degalų dalį, kaip nurodyta I priede:

Tvarūs aviaciniai degalai, pagaminti iš maistinės ir pašarinės kilmės žaliavų, tarpinių augalų, palmių riebalų rūgščių distiliatų, ir visų iš palmių ir sojų išgautų žaliavų, muilo sankaupų ir jų derivatų.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nedarant poveikio 11 straipsnio 3 ir 4 dalių taikymui,
  jei
  aviacinių degalų tiekėjas per tam tikrą ataskaitinį laikotarpį nepristato I priede
  nurodytų mažiausių procentinių dalių
  atitinkančio kiekio, jis bent
  kompensuoja
  tą trūkstamą kiekį vėlesniu ataskaitiniu laikotarpiu. | Nedarant poveikio 11 straipsnio 3 ir 4 dalių taikymui,
  kai
  aviacinių degalų tiekėjas per tam tikrą ataskaitinį laikotarpį nepristato I priede
  nurodytas būtinąsias dalis
  atitinkančio kiekio, jis
  praneša apie trūkumą Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūrai ir nurodo to trūkumo priežastis. Jei Komisija nustato, kad šį trūkstamą kiekį nulėmė ne prieinamų išteklių trūkumas, degalų tiekėjas turi dėti visas įmanomas pastangas, kad
  bent
  kompensuotų
  tą trūkstamą kiekį vėlesniu ataskaitiniu laikotarpiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Nedarant poveikio 11 straipsnio 3 ir 4 dalių taikymui,
  jei
  aviacinių degalų tiekėjas per tam tikrą ataskaitinį laikotarpį nepristato I priede
  nurodytų mažiausių procentinių dalių
  atitinkančio kiekio, jis bent
  kompensuoja
  tą trūkstamą kiekį vėlesniu ataskaitiniu laikotarpiu.

Nedarant poveikio 11 straipsnio 3 ir 4 dalių taikymui,
  kai
  aviacinių degalų tiekėjas per tam tikrą ataskaitinį laikotarpį nepristato I priede
  nurodytas būtinąsias dalis
  atitinkančio kiekio, jis
  praneša apie trūkumą Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūrai ir nurodo to trūkumo priežastis. Jei Komisija nustato, kad šį trūkstamą kiekį nulėmė ne prieinamų išteklių trūkumas, degalų tiekėjas turi dėti visas įmanomas pastangas, kad
  bent
  kompensuotų
  tą trūkstamą kiekį vėlesniu ataskaitiniu laikotarpiu.

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Degalų tiekėjai gali įrodyti, kad laikosi 1 pastraipoje nustatyto įpareigojimo, naudodamiesi masės balanso sistema, nurodyta Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Degalų tiekėjai gali įrodyti, kad laikosi 1 pastraipoje nustatyto įpareigojimo, naudodamiesi masės balanso sistema, nurodyta Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnyje.

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Metinis aviacinių degalų kiekis, kuriuo konkretus orlaivio naudotojas papildo orlaivių bakus tam tikrame Sąjungos oro uoste, turi sudaryti bent 90 proc. metinio aviacinių degalų poreikio. | Metinis aviacinių degalų kiekis, kuriuo konkretus orlaivio naudotojas papildo orlaivių bakus tam tikrame Sąjungos oro uoste, turi sudaryti bent 90 proc. metinio aviacinių degalų poreikio
  , atsižvelgiant į būtiną degalų saugos taisyklių laikymąsi
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Metinis aviacinių degalų kiekis, kuriuo konkretus orlaivio naudotojas papildo orlaivių bakus tam tikrame Sąjungos oro uoste, turi sudaryti bent 90 proc. metinio aviacinių degalų poreikio.

Metinis aviacinių degalų kiekis, kuriuo konkretus orlaivio naudotojas papildo orlaivių bakus tam tikrame Sąjungos oro uoste, turi sudaryti bent 90 proc. metinio aviacinių degalų poreikio
  , atsižvelgiant į būtiną degalų saugos taisyklių laikymąsi
  .

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjungos oro uostams taikomi
  įpareigojimai suteikti infrastruktūrą | Įpareigojimai suteikti infrastruktūrą
  Sąjungos oro uostuose |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Sąjungos oro uostams taikomi
  įpareigojimai suteikti infrastruktūrą

Įpareigojimai suteikti infrastruktūrą
  Sąjungos oro uostuose

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjungos oro uostai imasi būtinų priemonių, kad orlaivių naudotojams sudarytų palankias sąlygas gauti aviacinių degalų, į kuriuos įmaišytų tvarių aviacinių degalų kiekis atitinka I priede nurodytas
  procentines
  dalis, ir suteikia tokiems degalams pristatyti, laikyti ir orlaivio bakui papildyti būtiną infrastruktūrą. | Sąjungos oro uostai
  arba, kai taikoma, oro uostą valdanti institucija
  imasi
  visų
  būtinų priemonių, kad orlaivių naudotojams sudarytų palankias sąlygas gauti aviacinių degalų, į kuriuos įmaišytų tvarių aviacinių degalų kiekis atitinka I priede nurodytas dalis, ir suteikia tokiems degalams pristatyti, laikyti ir orlaivio bakui papildyti būtiną infrastruktūrą
  , įskaitant tinkamą orlaiviams skirtą vandenilio papildymo ir elektros įkrovimo infrastruktūrą, atitinkančią tokių orlaivių naudojimą, pagal atitinkamą nacionalinės politikos sistemos diegimo planą, kaip nustatyta Reglamento [...] dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo [ADIR reglamentas] 13 straipsnio l punkte
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Sąjungos oro uostai imasi būtinų priemonių, kad orlaivių naudotojams sudarytų palankias sąlygas gauti aviacinių degalų, į kuriuos įmaišytų tvarių aviacinių degalų kiekis atitinka I priede nurodytas
  procentines
  dalis, ir suteikia tokiems degalams pristatyti, laikyti ir orlaivio bakui papildyti būtiną infrastruktūrą.

Sąjungos oro uostai
  arba, kai taikoma, oro uostą valdanti institucija
  imasi
  visų
  būtinų priemonių, kad orlaivių naudotojams sudarytų palankias sąlygas gauti aviacinių degalų, į kuriuos įmaišytų tvarių aviacinių degalų kiekis atitinka I priede nurodytas dalis, ir suteikia tokiems degalams pristatyti, laikyti ir orlaivio bakui papildyti būtiną infrastruktūrą
  , įskaitant tinkamą orlaiviams skirtą vandenilio papildymo ir elektros įkrovimo infrastruktūrą, atitinkančią tokių orlaivių naudojimą, pagal atitinkamą nacionalinės politikos sistemos diegimo planą, kaip nustatyta Reglamento [...] dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo [ADIR reglamentas] 13 straipsnio l punkte
  .

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu orlaivių naudotojai Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūrai (toliau – Agentūra) praneša apie sunkumus gauti aviacinių degalų, į kuriuos įmaišyta tvarių aviacinių degalų, tam tikrame Sąjungos oro uoste patiriamus dėl tinkamos oro uosto infrastruktūros trūkumo, Agentūra
  gali paprašyti
  Sąjungos oro uosto pateikti informaciją, būtiną atitikčiai 1 daliai įrodyti. Tas Sąjungos oro uostas informaciją pateikia nepagrįstai
  nedelsdamas
  . | Jeigu orlaivių naudotojai Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūrai (toliau – Agentūra) praneša apie sunkumus gauti aviacinių degalų, į kuriuos įmaišyta tvarių aviacinių degalų, tam tikrame Sąjungos oro uoste patiriamus dėl tinkamos oro uosto infrastruktūros trūkumo, Agentūra
  prireikus paprašo
  Sąjungos oro uosto
  arba, kai taikoma, oro uostą valdančios institucijos
  pateikti informaciją, būtiną atitikčiai 1 daliai įrodyti. Tas Sąjungos oro uostas
  arba, kai taikoma, oro uostą valdanti institucija
  informaciją pateikia nepagrįstai
  nedelsdami
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jeigu orlaivių naudotojai Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūrai (toliau – Agentūra) praneša apie sunkumus gauti aviacinių degalų, į kuriuos įmaišyta tvarių aviacinių degalų, tam tikrame Sąjungos oro uoste patiriamus dėl tinkamos oro uosto infrastruktūros trūkumo, Agentūra
  gali paprašyti
  Sąjungos oro uosto pateikti informaciją, būtiną atitikčiai 1 daliai įrodyti. Tas Sąjungos oro uostas informaciją pateikia nepagrįstai
  nedelsdamas
  .

Jeigu orlaivių naudotojai Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūrai (toliau – Agentūra) praneša apie sunkumus gauti aviacinių degalų, į kuriuos įmaišyta tvarių aviacinių degalų, tam tikrame Sąjungos oro uoste patiriamus dėl tinkamos oro uosto infrastruktūros trūkumo, Agentūra
  prireikus paprašo
  Sąjungos oro uosto
  arba, kai taikoma, oro uostą valdančios institucijos
  pateikti informaciją, būtiną atitikčiai 1 daliai įrodyti. Tas Sąjungos oro uostas
  arba, kai taikoma, oro uostą valdanti institucija
  informaciją pateikia nepagrįstai
  nedelsdami
  .

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Agentūra įvertina gautą informaciją ir informuoja Komisiją, jeigu remiantis tokia informacija galima daryti išvadą, kad Sąjungos oro uostas nevykdo
  jam
  nustatytų įpareigojimų. Sąjungos oro uostai imasi būtinų priemonių, kad nustatytų ir pašalintų tinkamos oro uostų infrastruktūros trūkumo problemą per
  5
  metus nuo šio reglamento įsigaliojimo
  arba po metų, kai jie viršijo vieną iš 3 straipsnio a punkte nustatytų ribų
  . | Agentūra įvertina gautą informaciją ir informuoja Komisiją, jeigu remiantis tokia informacija galima daryti išvadą, kad Sąjungos oro uostas
  arba, kai taikoma, oro uostą valdanti institucija
  nevykdo
  jiems
  nustatytų įpareigojimų. Sąjungos oro uostai
  arba, kai taikoma, oro uostą valdanti institucija
  imasi
  visų
  būtinų priemonių, kad nustatytų ir pašalintų tinkamos oro uostų infrastruktūros trūkumo problemą
  ne vėliau kaip
  per
  3
  metus nuo šio reglamento įsigaliojimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Agentūra įvertina gautą informaciją ir informuoja Komisiją, jeigu remiantis tokia informacija galima daryti išvadą, kad Sąjungos oro uostas nevykdo
  jam
  nustatytų įpareigojimų. Sąjungos oro uostai imasi būtinų priemonių, kad nustatytų ir pašalintų tinkamos oro uostų infrastruktūros trūkumo problemą per
  5
  metus nuo šio reglamento įsigaliojimo
  arba po metų, kai jie viršijo vieną iš 3 straipsnio a punkte nustatytų ribų
  .

Agentūra įvertina gautą informaciją ir informuoja Komisiją, jeigu remiantis tokia informacija galima daryti išvadą, kad Sąjungos oro uostas
  arba, kai taikoma, oro uostą valdanti institucija
  nevykdo
  jiems
  nustatytų įpareigojimų. Sąjungos oro uostai
  arba, kai taikoma, oro uostą valdanti institucija
  imasi
  visų
  būtinų priemonių, kad nustatytų ir pašalintų tinkamos oro uostų infrastruktūros trūkumo problemą
  ne vėliau kaip
  per
  3
  metus nuo šio reglamento įsigaliojimo.

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Iki kiekvienų ataskaitinių metų kovo 31 d. orlaivių naudotojai Agentūrai pateikia šią informaciją: | Iki kiekvienų ataskaitinių metų kovo 31 d. orlaivių naudotojai Agentūrai pateikia šią
  ataskaitinio laikotarpio
  informaciją: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Iki kiekvienų ataskaitinių metų kovo 31 d. orlaivių naudotojai Agentūrai pateikia šią informaciją:

Iki kiekvienų ataskaitinių metų kovo 31 d. orlaivių naudotojai Agentūrai pateikia šią
  ataskaitinio laikotarpio
  informaciją:

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | bendrą aviacinių degalų kiekį, kuriuo orlaivių bakai papildyti kiekviename Sąjungos oro uoste (tonomis); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

bendrą aviacinių degalų kiekį, kuriuo orlaivių bakai papildyti kiekviename Sąjungos oro uoste (tonomis);

| a) | bendrą aviacinių degalų kiekį, kuriuo orlaivių bakai papildyti kiekviename Sąjungos oro uoste (
  žibalo ekvivalento
  tonomis); |
| --- | --- |

a)

bendrą aviacinių degalų kiekį, kuriuo orlaivių bakai papildyti kiekviename Sąjungos oro uoste (
  žibalo ekvivalento
  tonomis);

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | metinį aviacinių degalų poreikį kiekviename Sąjungos oro uoste (tonomis); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

metinį aviacinių degalų poreikį kiekviename Sąjungos oro uoste (tonomis);

| b) | metinį aviacinių degalų poreikį kiekviename Sąjungos oro uoste (
  žibalo ekvivalento
  tonomis); |
| --- | --- |

b)

metinį aviacinių degalų poreikį kiekviename Sąjungos oro uoste (
  žibalo ekvivalento
  tonomis);

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | bendrą iš aviacinių degalų tiekėjų įsigytų tvarių aviacinių degalų, skirtų skrydžiams iš Sąjungos oro uostų vykdyti, kiekį (tonomis); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

bendrą iš aviacinių degalų tiekėjų įsigytų tvarių aviacinių degalų, skirtų skrydžiams iš Sąjungos oro uostų vykdyti, kiekį (tonomis);

| d) | bendrą iš aviacinių degalų tiekėjų įsigytų tvarių aviacinių degalų, skirtų skrydžiams iš Sąjungos oro uostų vykdyti, kiekį (
  žibalo ekvivalento
  tonomis); |
| --- | --- |

d)

bendrą iš aviacinių degalų tiekėjų įsigytų tvarių aviacinių degalų, skirtų skrydžiams iš Sąjungos oro uostų vykdyti, kiekį (
  žibalo ekvivalento
  tonomis);

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | kiekvieno tvarių aviacinių degalų pirkimo sandorio atveju – aviacinių degalų tiekėjo pavadinimą, įsigytą kiekį (tonomis), konversijos technologiją, gamybai naudojamų žaliavų charakteristikas bei kilmę ir tvarių aviacinių degalų per gyvavimo ciklą išmetamų teršalų kiekį. Jei atliekant vieną pirkimo sandorį įsigyjama tvarių aviacinių degalų, kurie pasižymi skirtingomis charakteristikomis, ataskaitoje ši informacija pateikiama atskirai apie kiekvieną tvarių aviacinių degalų rūšį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

e)

kiekvieno tvarių aviacinių degalų pirkimo sandorio atveju – aviacinių degalų tiekėjo pavadinimą, įsigytą kiekį (tonomis), konversijos technologiją, gamybai naudojamų žaliavų charakteristikas bei kilmę ir tvarių aviacinių degalų per gyvavimo ciklą išmetamų teršalų kiekį. Jei atliekant vieną pirkimo sandorį įsigyjama tvarių aviacinių degalų, kurie pasižymi skirtingomis charakteristikomis, ataskaitoje ši informacija pateikiama atskirai apie kiekvieną tvarių aviacinių degalų rūšį.

| e) | kiekvieno tvarių aviacinių degalų pirkimo sandorio atveju – aviacinių degalų tiekėjo pavadinimą,
  bendrą
  įsigytą kiekį (
  žibalo ekvivalento
  tonomis), konversijos technologiją, gamybai naudojamų žaliavų charakteristikas bei kilmę ir tvarių aviacinių degalų per gyvavimo ciklą išmetamų teršalų kiekį. Jei atliekant vieną pirkimo sandorį įsigyjama tvarių aviacinių degalų, kurie pasižymi skirtingomis charakteristikomis, ataskaitoje ši informacija pateikiama atskirai apie kiekvieną tvarių aviacinių degalų rūšį. |
| --- | --- |

e)

kiekvieno tvarių aviacinių degalų pirkimo sandorio atveju – aviacinių degalų tiekėjo pavadinimą,
  bendrą
  įsigytą kiekį (
  žibalo ekvivalento
  tonomis), konversijos technologiją, gamybai naudojamų žaliavų charakteristikas bei kilmę ir tvarių aviacinių degalų per gyvavimo ciklą išmetamų teršalų kiekį. Jei atliekant vieną pirkimo sandorį įsigyjama tvarių aviacinių degalų, kurie pasižymi skirtingomis charakteristikomis, ataskaitoje ši informacija pateikiama atskirai apie kiekvieną tvarių aviacinių degalų rūšį.

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Orlaivių naudotojai neprašo, kad jiems būtų atlyginama už tos pačios tvarių aviacinių degalų partijos naudojimą pagal daugiau nei vieną šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemą. Kartu su 7 straipsnyje nurodyta ataskaita orlaivių naudotojai Agentūrai pateikia: | Orlaivių naudotojai turi teisę prašyti suteikti nemokamų apyvartinių taršos leidimų pagal ATLPS tvarių aviacinių degalų papildymui pagal Direktyvos 2003/87/EB [3c straipsnio 5a dalį].
  Orlaivių naudotojai neprašo, kad jiems būtų atlyginama už tos pačios tvarių aviacinių degalų partijos naudojimą pagal daugiau nei vieną šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemą. Kartu su 7 straipsnyje nurodyta ataskaita orlaivių naudotojai Agentūrai pateikia: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Orlaivių naudotojai neprašo, kad jiems būtų atlyginama už tos pačios tvarių aviacinių degalų partijos naudojimą pagal daugiau nei vieną šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemą. Kartu su 7 straipsnyje nurodyta ataskaita orlaivių naudotojai Agentūrai pateikia:

Orlaivių naudotojai turi teisę prašyti suteikti nemokamų apyvartinių taršos leidimų pagal ATLPS tvarių aviacinių degalų papildymui pagal Direktyvos 2003/87/EB [3c straipsnio 5a dalį].
  Orlaivių naudotojai neprašo, kad jiems būtų atlyginama už tos pačios tvarių aviacinių degalų partijos naudojimą pagal daugiau nei vieną šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemą. Kartu su 7 straipsnyje nurodyta ataskaita orlaivių naudotojai Agentūrai pateikia:

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tvarių aviacinių degalų naudojimo ataskaitų teikimo pagal šio reglamento 7 straipsnio nuostatas arba pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemą tikslais aviacinių degalų tiekėjai orlaivių naudotojams atitinkamą informaciją pateikia nemokamai. | Tvarių aviacinių degalų naudojimo ataskaitų teikimo pagal šio reglamento 7 straipsnio nuostatas arba pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemą tikslais aviacinių degalų tiekėjai orlaivių naudotojams atitinkamą
  ataskaitinio laikotarpio
  informaciją pateikia nemokamai
  ne vėliau kaip kiekvienų ataskaitinių metų sausio 31 d
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Tvarių aviacinių degalų naudojimo ataskaitų teikimo pagal šio reglamento 7 straipsnio nuostatas arba pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemą tikslais aviacinių degalų tiekėjai orlaivių naudotojams atitinkamą informaciją pateikia nemokamai.

Tvarių aviacinių degalų naudojimo ataskaitų teikimo pagal šio reglamento 7 straipsnio nuostatas arba pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo sistemą tikslais aviacinių degalų tiekėjai orlaivių naudotojams atitinkamą
  ataskaitinio laikotarpio
  informaciją pateikia nemokamai
  ne vėliau kaip kiekvienų ataskaitinių metų sausio 31 d
  .

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ne vėliau kaip kiekvienų ataskaitinių metų
  kovo
  31 d. aviacinių degalų tiekėjai į Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnyje nurodytą Sąjungos duomenų bazę įrašo šią su ataskaitiniu laikotarpiu susijusią informaciją: | Ne vėliau kaip kiekvienų ataskaitinių metų
  sausio
  31 d. aviacinių degalų tiekėjai į Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnyje nurodytą Sąjungos duomenų bazę įrašo šią su ataskaitiniu laikotarpiu susijusią informaciją: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ne vėliau kaip kiekvienų ataskaitinių metų
  kovo
  31 d. aviacinių degalų tiekėjai į Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnyje nurodytą Sąjungos duomenų bazę įrašo šią su ataskaitiniu laikotarpiu susijusią informaciją:

Ne vėliau kaip kiekvienų ataskaitinių metų
  sausio
  31 d. aviacinių degalų tiekėjai į Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnyje nurodytą Sąjungos duomenų bazę įrašo šią su ataskaitiniu laikotarpiu susijusią informaciją:

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | į kiekvieną Sąjungos oro uostą pristatytų aviacinių degalų kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

į kiekvieną Sąjungos oro uostą pristatytų aviacinių degalų kiekį;

| a) | į kiekvieną Sąjungos oro uostą pristatytų aviacinių degalų kiekį
  (žibalo ekvivalento tonomis)
  ; |
| --- | --- |

a)

į kiekvieną Sąjungos oro uostą pristatytų aviacinių degalų kiekį
  (žibalo ekvivalento tonomis)
  ;

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | į kiekvieną Sąjungos oro uostą pristatytų tvarių aviacinių degalų kiekį ir kiekvienos rūšies tvarių aviacinių degalų kiekį, kaip nurodyta c punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

į kiekvieną Sąjungos oro uostą pristatytų tvarių aviacinių degalų kiekį ir kiekvienos rūšies tvarių aviacinių degalų kiekį, kaip nurodyta c punkte;

| b) | į kiekvieną Sąjungos oro uostą pristatytų tvarių aviacinių degalų kiekį
  (žibalo ekvivalento tonomis)
  ir kiekvienos rūšies tvarių aviacinių degalų kiekį, kaip nurodyta c punkte; |
| --- | --- |

b)

į kiekvieną Sąjungos oro uostą pristatytų tvarių aviacinių degalų kiekį
  (žibalo ekvivalento tonomis)
  ir kiekvienos rūšies tvarių aviacinių degalų kiekį, kaip nurodyta c punkte;

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | kiekvienos į Sąjungos oro uostus pristatytų tvarių aviacinių degalų rūšies per gyvavimo ciklą išmetamą teršalų kiekį, žaliavų kilmę ir konversijos procesą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

kiekvienos į Sąjungos oro uostus pristatytų tvarių aviacinių degalų rūšies per gyvavimo ciklą išmetamą teršalų kiekį, žaliavų kilmę ir konversijos procesą.

| c) | kiekvienos į Sąjungos oro uostus pristatytų tvarių aviacinių degalų rūšies per gyvavimo ciklą išmetamą teršalų kiekį,
  charakteristikas,
  žaliavų kilmę ir konversijos procesą; |
| --- | --- |

c)

kiekvienos į Sąjungos oro uostus pristatytų tvarių aviacinių degalų rūšies per gyvavimo ciklą išmetamą teršalų kiekį,
  charakteristikas,
  žaliavų kilmę ir konversijos procesą;

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | kai taikoma, į kiekvieną Sąjungos oro uostą tiekiamo vandenilio ir (arba) elektros energijos kiekį (žibalo ekvivalento tonomis); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ca)

kai taikoma, į kiekvieną Sąjungos oro uostą tiekiamo vandenilio ir (arba) elektros energijos kiekį (žibalo ekvivalento tonomis);

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 pastraipos c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | vidutinį aromatinių medžiagų, naftaleno ir sieros kiekį kiekvienoje aviacinių degalų partijoje, tiekiamoje į kiekvieną Sąjungos oro uostą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

cb)

vidutinį aromatinių medžiagų, naftaleno ir sieros kiekį kiekvienoje aviacinių degalų partijoje, tiekiamoje į kiekvieną Sąjungos oro uostą.

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės paskiria
  kompetentingą instituciją (-as)
  , atsakingą (-as) už šio reglamento taikymo užtikrinimą ir baudų skyrimą orlaivių naudotojams, Sąjungos oro uostams ir degalų tiekėjams. Apie tai valstybės narės informuoja Komisiją. | 1.   Valstybės narės paskiria
  vieną arba, kai taikoma ir remiantis nacionaline teise, kelias kompetentingas institucijas
  , atsakingą (-as) už šio reglamento taikymo užtikrinimą ir baudų skyrimą orlaivių naudotojams, Sąjungos oro uostams
  arba, kai taikoma, oro uostus valdančioms institucijoms
  ir degalų tiekėjams. Apie tai valstybės narės informuoja Komisiją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės paskiria
  kompetentingą instituciją (-as)
  , atsakingą (-as) už šio reglamento taikymo užtikrinimą ir baudų skyrimą orlaivių naudotojams, Sąjungos oro uostams ir degalų tiekėjams. Apie tai valstybės narės informuoja Komisiją.

1.   Valstybės narės paskiria
  vieną arba, kai taikoma ir remiantis nacionaline teise, kelias kompetentingas institucijas
  , atsakingą (-as) už šio reglamento taikymo užtikrinimą ir baudų skyrimą orlaivių naudotojams, Sąjungos oro uostams
  arba, kai taikoma, oro uostus valdančioms institucijoms
  ir degalų tiekėjams. Apie tai valstybės narės informuoja Komisiją.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Agentūra pagal 7 ir 9 straipsnius gautus duomenis siunčia valstybių narių kompetentingoms institucijoms. Agentūra
  kompetentingoms institucijoms
  taip pat siunčia suvestinius duomenis apie orlaivių naudotojus ir aviacinių degalų tiekėjus, kurie pagal 3, 4 ir 5 dalis priklauso institucijų kompetencijai. | 2.   Agentūra pagal 7 ir 9 straipsnius gautus duomenis siunčia valstybių narių kompetentingoms institucijoms. Agentūra
  kompetentingai (-oms) institucijai (-oms)
  taip pat siunčia suvestinius duomenis apie orlaivių naudotojus ir aviacinių degalų tiekėjus, kurie pagal 3, 4 ir 5 dalis priklauso institucijų kompetencijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Agentūra pagal 7 ir 9 straipsnius gautus duomenis siunčia valstybių narių kompetentingoms institucijoms. Agentūra
  kompetentingoms institucijoms
  taip pat siunčia suvestinius duomenis apie orlaivių naudotojus ir aviacinių degalų tiekėjus, kurie pagal 3, 4 ir 5 dalis priklauso institucijų kompetencijai.

2.   Agentūra pagal 7 ir 9 straipsnius gautus duomenis siunčia valstybių narių kompetentingoms institucijoms. Agentūra
  kompetentingai (-oms) institucijai (-oms)
  taip pat siunčia suvestinius duomenis apie orlaivių naudotojus ir aviacinių degalų tiekėjus, kurie pagal 3, 4 ir 5 dalis priklauso institucijų kompetencijai.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Kompetentingos institucijos
  orlaivio naudotojo atžvilgiu
  nustatomos
  pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 748/2009 (16). | 3.   
  Kompetentinga (-os) institucija (-os)
  orlaivio naudotojo atžvilgiu
  nustatoma (-os)
  pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 748/2009 (16). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Kompetentingos institucijos
  orlaivio naudotojo atžvilgiu
  nustatomos
  pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 748/2009 (16).

3.   
  Kompetentinga (-os) institucija (-os)
  orlaivio naudotojo atžvilgiu
  nustatoma (-os)
  pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 748/2009 (16).

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalis

10 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Sąjungos oro uostų atžvilgiu
  kompetentingos institucijos nustatomos
  remiantis jų atitinkama teritorine jurisdikcija. | 4.   Sąjungos oro uostų atžvilgiu
  kompetentinga (-os) institucija (-os) nustatoma (-os)
  remiantis
  jos /
  jų atitinkama teritorine jurisdikcija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Sąjungos oro uostų atžvilgiu
  kompetentingos institucijos nustatomos
  remiantis jų atitinkama teritorine jurisdikcija.

4.   Sąjungos oro uostų atžvilgiu
  kompetentinga (-os) institucija (-os) nustatoma (-os)
  remiantis
  jos /
  jų atitinkama teritorine jurisdikcija.

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 5 dalis

10 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Aviacinių degalų tiekėjų atžvilgiu
  kompetentingos institucijos nustatomos
  pagal jų įsisteigimo valstybę narę. | 5.   Aviacinių degalų tiekėjų atžvilgiu
  kompetentinga (-os) institucija (-os) nustatoma (-os)
  pagal
  jos /
  jų įsisteigimo valstybę narę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Aviacinių degalų tiekėjų atžvilgiu
  kompetentingos institucijos nustatomos
  pagal jų įsisteigimo valstybę narę.

5.   Aviacinių degalų tiekėjų atžvilgiu
  kompetentinga (-os) institucija (-os) nustatoma (-os)
  pagal
  jos /
  jų įsisteigimo valstybę narę.

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Valstybės narės
  nustato sankcijų, taikomų pažeidus pagal šį reglamentą patvirtintas nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų vykdomos. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.
  Valstybės narės
  ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d.
  praneša Komisijai apie
  tas nuostatas bei
  nedelsdamos
  informuoja apie visus vėlesnius su tomis nuostatomis susijusius pakeitimus. | 1.   
  Komisija
  nustato sankcijų, taikomų pažeidus pagal šį reglamentą patvirtintas nuostatas, taisykles ir
  valstybės narės
  imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų vykdomos. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.
  Komisija
  ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d.
  pateikia
  tas nuostatas
  valstybėms narėms
  bei
  nedelsdama
  informuoja apie visus vėlesnius su tomis nuostatomis susijusius pakeitimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Valstybės narės
  nustato sankcijų, taikomų pažeidus pagal šį reglamentą patvirtintas nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų vykdomos. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.
  Valstybės narės
  ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d.
  praneša Komisijai apie
  tas nuostatas bei
  nedelsdamos
  informuoja apie visus vėlesnius su tomis nuostatomis susijusius pakeitimus.

1.   
  Komisija
  nustato sankcijų, taikomų pažeidus pagal šį reglamentą patvirtintas nuostatas, taisykles ir
  valstybės narės
  imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų vykdomos. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.
  Komisija
  ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d.
  pateikia
  tas nuostatas
  valstybėms narėms
  bei
  nedelsdama
  informuoja apie visus vėlesnius su tomis nuostatomis susijusius pakeitimus.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems orlaivių naudotojams, nesilaikantiems 5 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, būtų skirta administracinė bauda. Ta bauda turi būti bent du kartus didesnė už vidutinės metinės aviacinių degalų kainos už toną ir bendro metinio į baką neįpilto degalų kiekio sandaugą. | 2.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems orlaivių naudotojams, nesilaikantiems 5 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, būtų skirta administracinė bauda. Ta bauda turi būti bent du kartus didesnė už vidutinės metinės aviacinių degalų kainos už toną ir bendro metinio į baką neįpilto degalų kiekio sandaugą.
  Orlaivio naudotojas gali būti atleistas nuo administracinės baudos, jeigu jis gali įrodyti, kad 5 straipsnyje nustatytų įpareigojimų nevykdymą lėmė išskirtinės ir nenumatytos aplinkybės, kurių jis negali kontroliuoti ir kurių poveikio nebūtų buvę galima išvengti net ir imantis visų pagrįstų priemonių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems orlaivių naudotojams, nesilaikantiems 5 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, būtų skirta administracinė bauda. Ta bauda turi būti bent du kartus didesnė už vidutinės metinės aviacinių degalų kainos už toną ir bendro metinio į baką neįpilto degalų kiekio sandaugą.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems orlaivių naudotojams, nesilaikantiems 5 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, būtų skirta administracinė bauda. Ta bauda turi būti bent du kartus didesnė už vidutinės metinės aviacinių degalų kainos už toną ir bendro metinio į baką neįpilto degalų kiekio sandaugą.
  Orlaivio naudotojas gali būti atleistas nuo administracinės baudos, jeigu jis gali įrodyti, kad 5 straipsnyje nustatytų įpareigojimų nevykdymą lėmė išskirtinės ir nenumatytos aplinkybės, kurių jis negali kontroliuoti ir kurių poveikio nebūtų buvę galima išvengti net ir imantis visų pagrįstų priemonių.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 a dalis (nauja)

11 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad visiems Sąjungos oro uostams arba, kai taikoma, oro uostą valdančiai institucijai, nesilaikantiems 6 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, būtų skirta administracinė bauda. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad visiems Sąjungos oro uostams arba, kai taikoma, oro uostą valdančiai institucijai, nesilaikantiems 6 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, būtų skirta administracinė bauda.

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalis

11 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems aviacinių degalų tiekėjams, kurie nesilaiko 4 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, susijusių su mažiausia tvarių aviacinių degalų procentine dalimi, būtų skirta administracinė bauda. Ta bauda turi būti bent du kartus didesnė už vidutinės metinės tradicinių aviacinių degalų ir tvarių aviacinių degalų kainos už toną skirtumo ir aviacinių degalų, neatitinkančių 4 straipsnyje ir I priede nurodytos mažiausios procentinės dalies, kiekio sandaugą. | 3.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems aviacinių degalų tiekėjams, kurie nesilaiko 4 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, susijusių su mažiausia tvarių aviacinių degalų procentine dalimi,
  ir visiems degalų tiekėjams, kurie, kaip įrodyta, pateikė klaidinančią ar netikslią informaciją apie jų tiekiamų degalų charakteristikas arba kilmę,
  būtų skirta administracinė bauda. Ta bauda turi būti bent du kartus didesnė už vidutinės metinės tradicinių aviacinių degalų ir tvarių aviacinių degalų kainos už toną skirtumo ir aviacinių degalų, neatitinkančių 4 straipsnyje ir I priede nurodytos mažiausios procentinės dalies, kiekio sandaugą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems aviacinių degalų tiekėjams, kurie nesilaiko 4 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, susijusių su mažiausia tvarių aviacinių degalų procentine dalimi, būtų skirta administracinė bauda. Ta bauda turi būti bent du kartus didesnė už vidutinės metinės tradicinių aviacinių degalų ir tvarių aviacinių degalų kainos už toną skirtumo ir aviacinių degalų, neatitinkančių 4 straipsnyje ir I priede nurodytos mažiausios procentinės dalies, kiekio sandaugą.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems aviacinių degalų tiekėjams, kurie nesilaiko 4 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, susijusių su mažiausia tvarių aviacinių degalų procentine dalimi,
  ir visiems degalų tiekėjams, kurie, kaip įrodyta, pateikė klaidinančią ar netikslią informaciją apie jų tiekiamų degalų charakteristikas arba kilmę,
  būtų skirta administracinė bauda. Ta bauda turi būti bent du kartus didesnė už vidutinės metinės tradicinių aviacinių degalų ir tvarių aviacinių degalų kainos už toną skirtumo ir aviacinių degalų, neatitinkančių 4 straipsnyje ir I priede nurodytos mažiausios procentinės dalies, kiekio sandaugą.

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 4 dalis

11 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems degalų tiekėjams, nesilaikantiems 4 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, susijusių su mažiausia sintetinių aviacinių degalų procentine dalimi, būtų skirta administracinė bauda. Ta bauda turi būti bent du kartus didesnė už vidutinės metinės sintetinių aviacinių degalų ir tradicinių aviacinių degalų kainos už toną skirtumo ir aviacinių degalų, neatitinkančių 4 straipsnyje ir I priede nurodytos mažiausios procentinės dalies, kiekio sandaugą. | 4.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems degalų tiekėjams, nesilaikantiems 4 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, susijusių su mažiausia sintetinių aviacinių degalų procentine dalimi, būtų skirta administracinė bauda. Ta bauda turi būti bent du kartus didesnė už vidutinės metinės sintetinių aviacinių degalų ir tradicinių aviacinių degalų kainos už toną skirtumo ir aviacinių degalų, neatitinkančių 4 straipsnyje ir I priede nurodytos mažiausios procentinės dalies, kiekio sandaugą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems degalų tiekėjams, nesilaikantiems 4 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, susijusių su mažiausia sintetinių aviacinių degalų procentine dalimi, būtų skirta administracinė bauda. Ta bauda turi būti bent du kartus didesnė už vidutinės metinės sintetinių aviacinių degalų ir tradicinių aviacinių degalų kainos už toną skirtumo ir aviacinių degalų, neatitinkančių 4 straipsnyje ir I priede nurodytos mažiausios procentinės dalies, kiekio sandaugą.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems degalų tiekėjams, nesilaikantiems 4 straipsnyje nustatytų įpareigojimų, susijusių su mažiausia sintetinių aviacinių degalų procentine dalimi, būtų skirta administracinė bauda. Ta bauda turi būti bent du kartus didesnė už vidutinės metinės sintetinių aviacinių degalų ir tradicinių aviacinių degalų kainos už toną skirtumo ir aviacinių degalų, neatitinkančių 4 straipsnyje ir I priede nurodytos mažiausios procentinės dalies, kiekio sandaugą.

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 5 a dalis (nauja)

11 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Valstybės narės nacionaliniu lygmeniu turi sukurti būtiną teisinę ir administracinę sistemą, siekdamos užtikrinti, kad informacija, kurią degalų tiekėjai įvedė į Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnyje nurodytą Sąjungos duomenų bazę, būtų tiksli, patvirtinta ir patikrinta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Valstybės narės nacionaliniu lygmeniu turi sukurti būtiną teisinę ir administracinę sistemą, siekdamos užtikrinti, kad informacija, kurią degalų tiekėjai įvedė į Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnyje nurodytą Sąjungos duomenų bazę, būtų tiksli, patvirtinta ir patikrinta.

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 6 dalis

11 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Valstybės narės užtikrina, kad visi aviacinių degalų tiekėjai, kurie per atitinkamą ataskaitinį laikotarpį nepristatė viso kiekio, būtino 4 straipsnyje nustatytam įpareigojimui, susijusiam su mažiausia tvarių aviacinių degalų arba sintetinių degalų procentine dalimi, įvykdyti, per vėlesnį ataskaitinį laikotarpį įvykdytų ne tik to laikotarpio įpareigojimą, bet ir pateiktų rinkai tą trūkstamą atitinkamų degalų kiekį. Šio įpareigojimo įvykdymas neatleidžia degalų tiekėjo nuo įpareigojimo sumokėti šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytas baudas. | 6.   Valstybės narės užtikrina, kad visi aviacinių degalų tiekėjai, kurie per atitinkamą ataskaitinį laikotarpį nepristatė viso kiekio, būtino 4 straipsnyje nustatytam įpareigojimui, susijusiam su mažiausia tvarių aviacinių degalų arba sintetinių degalų procentine dalimi, įvykdyti,
  jeigu Komisija nustato, kad šio trūkumo priežastis nėra nepakankami turimi ištekliai, dėtų visas įmanomas pastangas, kad
  per vėlesnį ataskaitinį laikotarpį įvykdytų ne tik to laikotarpio įpareigojimą, bet ir pateiktų rinkai tą trūkstamą atitinkamų degalų kiekį. Šio įpareigojimo įvykdymas neatleidžia degalų tiekėjo nuo įpareigojimo sumokėti šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytas baudas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Valstybės narės užtikrina, kad visi aviacinių degalų tiekėjai, kurie per atitinkamą ataskaitinį laikotarpį nepristatė viso kiekio, būtino 4 straipsnyje nustatytam įpareigojimui, susijusiam su mažiausia tvarių aviacinių degalų arba sintetinių degalų procentine dalimi, įvykdyti, per vėlesnį ataskaitinį laikotarpį įvykdytų ne tik to laikotarpio įpareigojimą, bet ir pateiktų rinkai tą trūkstamą atitinkamų degalų kiekį. Šio įpareigojimo įvykdymas neatleidžia degalų tiekėjo nuo įpareigojimo sumokėti šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytas baudas.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad visi aviacinių degalų tiekėjai, kurie per atitinkamą ataskaitinį laikotarpį nepristatė viso kiekio, būtino 4 straipsnyje nustatytam įpareigojimui, susijusiam su mažiausia tvarių aviacinių degalų arba sintetinių degalų procentine dalimi, įvykdyti,
  jeigu Komisija nustato, kad šio trūkumo priežastis nėra nepakankami turimi ištekliai, dėtų visas įmanomas pastangas, kad
  per vėlesnį ataskaitinį laikotarpį įvykdytų ne tik to laikotarpio įpareigojimą, bet ir pateiktų rinkai tą trūkstamą atitinkamų degalų kiekį. Šio įpareigojimo įvykdymas neatleidžia degalų tiekėjo nuo įpareigojimo sumokėti šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytas baudas.

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 7 dalis

11 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Valstybės narės nacionaliniu lygmeniu turi sukurti būtiną teisinę ir administracinę sistemą, kad užtikrintų įpareigojimų vykdymą ir administracinių baudų surinkimą. Valstybės narės perveda iš tų administracinių baudų surinktą sumą kaip įnašą į 
  žaliosios pertvarkos investicijas pagal programą „InvestEU“ ir taip papildo ES garantiją
  . | 7.   Valstybės narės nacionaliniu lygmeniu turi sukurti būtiną teisinę ir administracinę sistemą, kad užtikrintų įpareigojimų vykdymą ir administracinių baudų surinkimą. Valstybės narės perveda iš tų administracinių baudų surinktą sumą kaip įnašą į 
  Darniosios aviacijos fondą, įsteigtą pagal 11a straipsnį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Valstybės narės nacionaliniu lygmeniu turi sukurti būtiną teisinę ir administracinę sistemą, kad užtikrintų įpareigojimų vykdymą ir administracinių baudų surinkimą. Valstybės narės perveda iš tų administracinių baudų surinktą sumą kaip įnašą į 
  žaliosios pertvarkos investicijas pagal programą „InvestEU“ ir taip papildo ES garantiją
  .

7.   Valstybės narės nacionaliniu lygmeniu turi sukurti būtiną teisinę ir administracinę sistemą, kad užtikrintų įpareigojimų vykdymą ir administracinių baudų surinkimą. Valstybės narės perveda iš tų administracinių baudų surinktą sumą kaip įnašą į 
  Darniosios aviacijos fondą, įsteigtą pagal 11a straipsnį
  .

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a straipsnis (naujas)

11 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11 a straipsnis |
| | Darniosios aviacijos fondas |
| | 1.
     
  Darniosios aviacijos fondas (toliau – Fondas) įsteigiamas 2023–2050 m. laikotarpiui, siekiant paspartinti aviacijos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, nesudarant kliūčių jo labai integruotai vidaus rinkai, ir visų pirma siekiant remti investicijas į novatoriškas technologijas ir tvarių aviacinių degalų gamybos, naudojimo, diegimo ir laikymo infrastruktūrą, kitas novatoriškas orlaivių varymo technologijas, įskaitant vandenilį ir elektros energiją, naujų variklių mokslinius tyrimus, tiesioginio anglies dioksido surinkimo iš oro technologiją – procesą, kurio metu CO2 surenkamas tiesiogiai iš oro, o ne iš sutelktosios taršos šaltinių, – ir pastangas su išmetamu CO2 kiekiu nesusijusiam aviacijos sektoriaus poveikiui mažinti. Visos fondo remiamos investicijos skelbiamos viešai ir atitinka šio reglamento tikslus. |
| | 2.
     
  Fondas yra neatskiriama ES biudžeto dalis ir yra finansuojamas biudžeto lėšomis, laikantis DFP viršutinių ribų. Pajamos, gautos taikant sankcijas pagal šį reglamentą, turėtų būti skiriamos Fondui. |
| | 3.
     
  Fondas valdomas centralizuotai per Sąjungos instituciją, kurios valdymo struktūra ir sprendimų priėmimo procesas turi būti skaidrus ir įtraukus, visų pirma nustatant prioritetines sritis, kriterijus ir dotacijų skyrimo procedūras. Atitinkami suinteresuotieji subjektai atlieka tinkamą konsultacinį vaidmenį. Visa informacija apie investicijas ir visa kita svarbi informacija apie Fondo veiklą yra skelbiama viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11 a straipsnis

11 a straipsnis

Darniosios aviacijos fondas

Darniosios aviacijos fondas

1.
     
  Darniosios aviacijos fondas (toliau – Fondas) įsteigiamas 2023–2050 m. laikotarpiui, siekiant paspartinti aviacijos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, nesudarant kliūčių jo labai integruotai vidaus rinkai, ir visų pirma siekiant remti investicijas į novatoriškas technologijas ir tvarių aviacinių degalų gamybos, naudojimo, diegimo ir laikymo infrastruktūrą, kitas novatoriškas orlaivių varymo technologijas, įskaitant vandenilį ir elektros energiją, naujų variklių mokslinius tyrimus, tiesioginio anglies dioksido surinkimo iš oro technologiją – procesą, kurio metu CO2 surenkamas tiesiogiai iš oro, o ne iš sutelktosios taršos šaltinių, – ir pastangas su išmetamu CO2 kiekiu nesusijusiam aviacijos sektoriaus poveikiui mažinti. Visos fondo remiamos investicijos skelbiamos viešai ir atitinka šio reglamento tikslus.

2.
     
  Fondas yra neatskiriama ES biudžeto dalis ir yra finansuojamas biudžeto lėšomis, laikantis DFP viršutinių ribų. Pajamos, gautos taikant sankcijas pagal šį reglamentą, turėtų būti skiriamos Fondui.

3.
     
  Fondas valdomas centralizuotai per Sąjungos instituciją, kurios valdymo struktūra ir sprendimų priėmimo procesas turi būti skaidrus ir įtraukus, visų pirma nustatant prioritetines sritis, kriterijus ir dotacijų skyrimo procedūras. Atitinkami suinteresuotieji subjektai atlieka tinkamą konsultacinį vaidmenį. Visa informacija apie investicijas ir visa kita svarbi informacija apie Fondo veiklą yra skelbiama viešai.

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 pastraipos a punktas

12 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | orlaivių naudotojų Sąjungos lygmeniu įsigytų tvarių aviacinių degalų, skirtų naudoti skrydžiams iš Sąjungos oro uosto, kiekis: suvestiniai duomenys ir kiekvieno Sąjungos oro uosto duomenys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

orlaivių naudotojų Sąjungos lygmeniu įsigytų tvarių aviacinių degalų, skirtų naudoti skrydžiams iš Sąjungos oro uosto, kiekis: suvestiniai duomenys ir kiekvieno Sąjungos oro uosto duomenys;

| a) | orlaivių naudotojų Sąjungos lygmeniu įsigytų tvarių aviacinių degalų, skirtų naudoti
  į šio reglamento taikymo sritį patenkantiems
  skrydžiams iš Sąjungos oro uosto, kiekis: suvestiniai duomenys ir kiekvieno Sąjungos oro uosto duomenys; |
| --- | --- |

a)

orlaivių naudotojų Sąjungos lygmeniu įsigytų tvarių aviacinių degalų, skirtų naudoti
  į šio reglamento taikymo sritį patenkantiems
  skrydžiams iš Sąjungos oro uosto, kiekis: suvestiniai duomenys ir kiekvieno Sąjungos oro uosto duomenys;

į šio reglamento taikymo sritį patenkantiems

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 pastraipos b punktas

12 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | tvarių aviacinių degalų ir sintetinių aviacinių degalų, tiekiamų Sąjungos lygmeniu, kiekis: suvestiniai duomenys ir kiekvieno Sąjungos oro uosto duomenys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

tvarių aviacinių degalų ir sintetinių aviacinių degalų, tiekiamų Sąjungos lygmeniu, kiekis: suvestiniai duomenys ir kiekvieno Sąjungos oro uosto duomenys;

| b) | tvarių aviacinių degalų ir sintetinių aviacinių degalų, tiekiamų Sąjungos lygmeniu, kiekis: suvestiniai duomenys
  , kiekvienos valstybės narės, degalų žaliavų rūšies
  ir kiekvieno Sąjungos oro uosto duomenys; |
| --- | --- |

b)

tvarių aviacinių degalų ir sintetinių aviacinių degalų, tiekiamų Sąjungos lygmeniu, kiekis: suvestiniai duomenys
  , kiekvienos valstybės narės, degalų žaliavų rūšies
  ir kiekvieno Sąjungos oro uosto duomenys;

, kiekvienos valstybės narės, degalų žaliavų rūšies

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 pastraipos b a punktas (naujas)

12 straipsnio 1 pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | jei įmanoma, tvarių aviacinių degalų, kuriuos orlaivių naudotojai patiekė ir įsigijo kaimyninėse Sąjungos šalyse, su kuriomis sudarytas Europos oro susisiekimo paslaugų susitarimas, kiekis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

jei įmanoma, tvarių aviacinių degalų, kuriuos orlaivių naudotojai patiekė ir įsigijo kaimyninėse Sąjungos šalyse, su kuriomis sudarytas Europos oro susisiekimo paslaugų susitarimas, kiekis;

jei įmanoma, tvarių aviacinių degalų, kuriuos orlaivių naudotojai patiekė ir įsigijo kaimyninėse Sąjungos šalyse, su kuriomis sudarytas Europos oro susisiekimo paslaugų susitarimas, kiekis;

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 pastraipos c punktas

12 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | rinkos būklė, įskaitant informaciją apie kainas, ir tvarių aviacinių degalų gamybos bei naudojimo Sąjungoje tendencijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

rinkos būklė, įskaitant informaciją apie kainas, ir tvarių aviacinių degalų gamybos bei naudojimo Sąjungoje tendencijos;

| c) | rinkos būklė, įskaitant informaciją apie kainas, ir tvarių aviacinių degalų gamybos bei naudojimo Sąjungoje
  ir kiekvienoje valstybėje narėje
  tendencijos; |
| --- | --- |

c)

rinkos būklė, įskaitant informaciją apie kainas, ir tvarių aviacinių degalų gamybos bei naudojimo Sąjungoje
  ir kiekvienoje valstybėje narėje
  tendencijos;

ir kiekvienoje valstybėje narėje

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 pastraipos d punktas

12 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | oro uostams 6 straipsnyje nustatytų įpareigojimų vykdymo būklė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

oro uostams 6 straipsnyje nustatytų įpareigojimų vykdymo būklė;

| d) | oro uostams
  arba, kai taikoma, oro uostą valdančiai institucijai
  6 straipsnyje nustatytų įpareigojimų vykdymo būklė; |
| --- | --- |

d)

oro uostams
  arba, kai taikoma, oro uostą valdančiai institucijai
  6 straipsnyje nustatytų įpareigojimų vykdymo būklė;

arba, kai taikoma, oro uostą valdančiai institucijai

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 pastraipos e punktas

12 straipsnio 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | kiekvieno orlaivio naudotojo ir aviacinių degalų tiekėjo, kuriems ataskaitiniu laikotarpiu nustatyti įpareigojimai pagal šį reglamentą, įpareigojimų vykdymo būklė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

kiekvieno orlaivio naudotojo ir aviacinių degalų tiekėjo, kuriems ataskaitiniu laikotarpiu nustatyti įpareigojimai pagal šį reglamentą, įpareigojimų vykdymo būklė;

| e) | kiekvieno orlaivio naudotojo ir aviacinių degalų tiekėjo, kuriems ataskaitiniu laikotarpiu nustatyti įpareigojimai pagal šį reglamentą,
  įskaitant tuos, apie kuriuos pranešta kaip apie orlaivių naudotojus pagal 3 straipsnio 1 pastraipos 2 įtrauką,
  įpareigojimų vykdymo būklė; |
| --- | --- |

e)

kiekvieno orlaivio naudotojo ir aviacinių degalų tiekėjo, kuriems ataskaitiniu laikotarpiu nustatyti įpareigojimai pagal šį reglamentą,
  įskaitant tuos, apie kuriuos pranešta kaip apie orlaivių naudotojus pagal 3 straipsnio 1 pastraipos 2 įtrauką,
  įpareigojimų vykdymo būklė;

įskaitant tuos, apie kuriuos pranešta kaip apie orlaivių naudotojus pagal 3 straipsnio 1 pastraipos 2 įtrauką,

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 pastraipos f punktas

12 straipsnio 1 pastraipos f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | visų tvarių aviacinių degalų, kuriuos orlaivių naudotojai perka skrydžiams iš Sąjungos oro uostų, kilmė ir charakteristikos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

visų tvarių aviacinių degalų, kuriuos orlaivių naudotojai perka skrydžiams iš Sąjungos oro uostų, kilmė ir charakteristikos.

| f) | visų tvarių aviacinių degalų, kuriuos orlaivių naudotojai perka
  į šio reglamento taikymo sritį patenkantiems
  skrydžiams iš Sąjungos oro uostų, kilmė ir charakteristikos; |
| --- | --- |

f)

visų tvarių aviacinių degalų, kuriuos orlaivių naudotojai perka
  į šio reglamento taikymo sritį patenkantiems
  skrydžiams iš Sąjungos oro uostų, kilmė ir charakteristikos;

į šio reglamento taikymo sritį patenkantiems

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 pastraipos f a punktas (naujas)

12 straipsnio 1 pastraipos f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | vidutinis aromatinių medžiagų, naftaleno ir sieros kiekis Sąjungos lygmeniu tiekiamuose aviaciniuose degaluose: suvestiniai duomenys ir kiekvieno Sąjungos oro uosto duomenys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

vidutinis aromatinių medžiagų, naftaleno ir sieros kiekis Sąjungos lygmeniu tiekiamuose aviaciniuose degaluose: suvestiniai duomenys ir kiekvieno Sąjungos oro uosto duomenys.

vidutinis aromatinių medžiagų, naftaleno ir sieros kiekis Sąjungos lygmeniu tiekiamuose aviaciniuose degaluose: suvestiniai duomenys ir kiekvieno Sąjungos oro uosto duomenys.

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a straipsnis (naujas)

12 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a straipsnis |
| | Sąjungos aviacijos aplinkosauginio veiksmingumo ženklinimo sistema |
| | 1.
     
  Siekdama toliau skatinti mažinti aviacijos sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir didinti skaidrumą vartotojams teikiamos informacijos apie orlaivių naudotojų aplinkosauginį veiksmingumą, Komisija nustato išsamią Sąjungos aviacijos aplinkosauginio veiksmingumo ženklinimo sistemą, kurią turi sukurti ir įgyvendinti EASA ir kuri taikoma orlaivių naudotojams bei komerciniams oro susisiekimo skrydžiams, kuriems taikomas šis reglamentas. |
| | 2.
     
  Ne vėliau kaip 2024 m. sausio 1 d. Komisija pagal 13a straipsnį (naujas) priima deleguotąjį aktą, kuriuo šis reglamentas papildomas išsamiomis Sąjungos orlaivių, orlaivių naudotojų ir komercinių skrydžių aplinkosauginio veiksmingumo ženklinimo sistemos veikimo nuostatomis ir techniniais standartais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12a straipsnis

12a straipsnis

Sąjungos aviacijos aplinkosauginio veiksmingumo ženklinimo sistema

Sąjungos aviacijos aplinkosauginio veiksmingumo ženklinimo sistema

1.
     
  Siekdama toliau skatinti mažinti aviacijos sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir didinti skaidrumą vartotojams teikiamos informacijos apie orlaivių naudotojų aplinkosauginį veiksmingumą, Komisija nustato išsamią Sąjungos aviacijos aplinkosauginio veiksmingumo ženklinimo sistemą, kurią turi sukurti ir įgyvendinti EASA ir kuri taikoma orlaivių naudotojams bei komerciniams oro susisiekimo skrydžiams, kuriems taikomas šis reglamentas.

2.
     
  Ne vėliau kaip 2024 m. sausio 1 d. Komisija pagal 13a straipsnį (naujas) priima deleguotąjį aktą, kuriuo šis reglamentas papildomas išsamiomis Sąjungos orlaivių, orlaivių naudotojų ir komercinių skrydžių aplinkosauginio veiksmingumo ženklinimo sistemos veikimo nuostatomis ir techniniais standartais.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio pavadinimas

13 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pereinamasis laikotarpis | Tvarių aviacinių degalų lankstumo mechanizmas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pereinamasis laikotarpis

Pereinamasis laikotarpis

Tvarių aviacinių degalų lankstumo mechanizmas

Tvarių aviacinių degalų lankstumo mechanizmas

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 pastraipa

13 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nukrypstant nuo 4 straipsnio, nuo
  2025 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d.
  aviacinių degalų tiekėjas kiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu gali
  tiekti
  I priede nustatytą
  mažiausią procentinę dalį atitinkantį
  tvarių aviacinių degalų
  kiekį
  ,
  apskaičiuotą kaip visų aviacinių degalų, kuriuos jis pristatė Sąjungos oro uostuose tuo ataskaitiniu laikotarpiu, svertinį vidurkį
  . | Nukrypstant nuo 4 straipsnio
  ir 10 metų
  nuo
  15 straipsnyje nurodytos 4 ir 5 straipsnių taikymo pradžios dienos
  aviacinių degalų tiekėjas kiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu gali
  pagrįsti
  I priede nustatytą tvarių aviacinių degalų
  tiekimą
  ,
  nurodydamas 3 straipsnio 16a įtraukoje (nauja) apibrėžtą tvarių aviacinių degalų lankstumo mechanizmą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nukrypstant nuo 4 straipsnio, nuo
  2025 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d.
  aviacinių degalų tiekėjas kiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu gali
  tiekti
  I priede nustatytą
  mažiausią procentinę dalį atitinkantį
  tvarių aviacinių degalų
  kiekį
  ,
  apskaičiuotą kaip visų aviacinių degalų, kuriuos jis pristatė Sąjungos oro uostuose tuo ataskaitiniu laikotarpiu, svertinį vidurkį
  .

2025 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d.

tiekti

mažiausią procentinę dalį atitinkantį

kiekį

apskaičiuotą kaip visų aviacinių degalų, kuriuos jis pristatė Sąjungos oro uostuose tuo ataskaitiniu laikotarpiu, svertinį vidurkį

Nukrypstant nuo 4 straipsnio
  ir 10 metų
  nuo
  15 straipsnyje nurodytos 4 ir 5 straipsnių taikymo pradžios dienos
  aviacinių degalų tiekėjas kiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu gali
  pagrįsti
  I priede nustatytą tvarių aviacinių degalų
  tiekimą
  ,
  nurodydamas 3 straipsnio 16a įtraukoje (nauja) apibrėžtą tvarių aviacinių degalų lankstumo mechanizmą
  .

ir 10 metų

15 straipsnyje nurodytos 4 ir 5 straipsnių taikymo pradžios dienos

pagrįsti

tiekimą

nurodydamas 3 straipsnio 16a įtraukoje (nauja) apibrėžtą tvarių aviacinių degalų lankstumo mechanizmą

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

13 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ne vėliau kaip 2025 m. sausio 1 d. Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 13a straipsnį, kad papildytų šį reglamentą, nustatydama išsamią tvarių aviacinių degalų lankstumo mechanizmo tvarką, užtikrindama vienodas sąlygas ir aukštą aplinkosauginio naudingumo lygį, taip pat sumažindama sukčiavimo, pažeidimų ir dvigubos apskaitos riziką. Tokia išsami tvarka, apimanti prekybos sertifikatais sistemos elementus, gali padėti sukurti prekybos tvariais aviaciniais degalais sistemą, įskaitant išsamias taisykles dėl tvarių aviacinių degalų tiekimo ir naudojimo registravimo, paskirstymo, apskaitos ir ataskaitų teikimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne vėliau kaip 2025 m. sausio 1 d. Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 13a straipsnį, kad papildytų šį reglamentą, nustatydama išsamią tvarių aviacinių degalų lankstumo mechanizmo tvarką, užtikrindama vienodas sąlygas ir aukštą aplinkosauginio naudingumo lygį, taip pat sumažindama sukčiavimo, pažeidimų ir dvigubos apskaitos riziką. Tokia išsami tvarka, apimanti prekybos sertifikatais sistemos elementus, gali padėti sukurti prekybos tvariais aviaciniais degalais sistemą, įskaitant išsamias taisykles dėl tvarių aviacinių degalų tiekimo ir naudojimo registravimo, paskirstymo, apskaitos ir ataskaitų teikimo.

Ne vėliau kaip 2025 m. sausio 1 d. Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 13a straipsnį, kad papildytų šį reglamentą, nustatydama išsamią tvarių aviacinių degalų lankstumo mechanizmo tvarką, užtikrindama vienodas sąlygas ir aukštą aplinkosauginio naudingumo lygį, taip pat sumažindama sukčiavimo, pažeidimų ir dvigubos apskaitos riziką. Tokia išsami tvarka, apimanti prekybos sertifikatais sistemos elementus, gali padėti sukurti prekybos tvariais aviaciniais degalais sistemą, įskaitant išsamias taisykles dėl tvarių aviacinių degalų tiekimo ir naudojimo registravimo, paskirstymo, apskaitos ir ataskaitų teikimo.

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

13 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1 pastraipoje nurodytu laikotarpiu Komisija reguliariai stebi tvarių aviacinių degalų rinkos vientisumą ir skaidrumą, prireikus remdamasi Sąjungos duomenų bazėje pateikta informacija ir kitais kompetentingoms institucijoms pateiktais duomenimis. Komisija visų pirma nagrinėja rinkos veikimą, be kita ko, atsižvelgdama į bet kokį rinkos kintamumą, neįprastą kainų raidą ar rinkos dalyvių prekybos elgseną, galinčią atskleisti galimą monopolinę elgseną, visapusiškai naudodamasi SESV 102 straipsnyje numatytais įgaliojimais, kad rinkos dalyviai negalėtų piktnaudžiauti dominuojančia padėtimi rinkoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1 pastraipoje nurodytu laikotarpiu Komisija reguliariai stebi tvarių aviacinių degalų rinkos vientisumą ir skaidrumą, prireikus remdamasi Sąjungos duomenų bazėje pateikta informacija ir kitais kompetentingoms institucijoms pateiktais duomenimis. Komisija visų pirma nagrinėja rinkos veikimą, be kita ko, atsižvelgdama į bet kokį rinkos kintamumą, neįprastą kainų raidą ar rinkos dalyvių prekybos elgseną, galinčią atskleisti galimą monopolinę elgseną, visapusiškai naudodamasi SESV 102 straipsnyje numatytais įgaliojimais, kad rinkos dalyviai negalėtų piktnaudžiauti dominuojančia padėtimi rinkoje.

1 pastraipoje nurodytu laikotarpiu Komisija reguliariai stebi tvarių aviacinių degalų rinkos vientisumą ir skaidrumą, prireikus remdamasi Sąjungos duomenų bazėje pateikta informacija ir kitais kompetentingoms institucijoms pateiktais duomenimis. Komisija visų pirma nagrinėja rinkos veikimą, be kita ko, atsižvelgdama į bet kokį rinkos kintamumą, neįprastą kainų raidą ar rinkos dalyvių prekybos elgseną, galinčią atskleisti galimą monopolinę elgseną, visapusiškai naudodamasi SESV 102 straipsnyje numatytais įgaliojimais, kad rinkos dalyviai negalėtų piktnaudžiauti dominuojančia padėtimi rinkoje.

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a straipsnis (naujas)

13 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13a straipsnis |
| | Įgaliojimų delegavimas |
| | 1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. |
| | 2.
     
  12a ir 13 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo datos]. |
| | 3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12a ir 13 straipsniuose nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |
| | 4.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. |
| | 5.
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| | 6.
     
  Pagal 12a ir 13 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas vienu mėnesiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13a straipsnis

13a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Įgaliojimų delegavimas

1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.
     
  12a ir 13 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo datos].

3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12a ir 13 straipsniuose nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.
     
  Pagal 12a ir 13 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas vienu mėnesiu.

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 pastraipa

14 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Iki
  2028
   m. sausio 1 d., o vėliau kas
  penkerius
  metus Komisijos tarnybos Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie aviacinių degalų rinkos raidą ir jos poveikį Sąjungos aviacijos vidaus
  rinkai
  (įskaitant informaciją apie
  galimą šio reglamento taikymo srities išplėtimą įtraukiant kitus
  energijos
  šaltinius
  ir kitų rūšių
  sintetinius degalus
  ,
  apibrėžtus
  Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje), galimą 4 straipsnyje ir I priede nurodytų mažiausių procentinių dalių persvarstymą ir administracinių baudų dydį.
  Jeigu įmanoma
  ,
  ataskaitoje pateikiama
  informacija apie galimos ICAO lygmens politikos sistemos, skirtos tvarių aviacinių degalų naudojimui, plėtojimą. Ataskaitoje taip pat pateikiama informacija apie aviacijos sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų srities technologinę pažangą, susijusią su tvariais aviaciniais degalais, įskaitant kitų išmetamųjų teršalų, ne CO2, kiekio mažinimą. Ataskaitoje
  gali būti vertinama, ar šis reglamentas turėtų būti
  iš dalies
  keičiamas, o prireikus – nurodomos pakeitimų galimybės
  , atsižvelgiant į galimą ICAO lygmens politikos sistemą, skirtą tvarių aviacinių degalų naudojimui. | Iki
  2026
   m. sausio 1 d., o vėliau kas
  trejus
  metus Komisijos tarnybos Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie
  šio reglamento taikymą,
  aviacinių degalų rinkos raidą ir jos poveikį Sąjungos aviacijos vidaus
  rinkos konkurencingumui ir veikimui
  (įskaitant
  , kai tinkama,
  informaciją apie
  turimas politikos galimybes, susijusias su kitais
  energijos
  šaltiniais
  ir kitų rūšių
  sintetiniais degalais
  ,
  apibrėžtais
  Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje
  , kartu deramai atsižvelgiant į technologinio neutralumo principą
  ), galimą
  tvarių aviacinių degalų apibrėžties ir
  4 straipsnyje ir I priede nurodytų mažiausių procentinių dalių persvarstymą
  , reglamento taikymo sritį
  ir administracinių baudų dydį.
  Ataskaitoje, remiantis turima informacija, pateikiamas šio reglamento poveikio vertinimas
  ,
  nurodomas jo visapusiškas poveikis ir sąveika su visam sektoriui taikytina pritaikyta teisės aktų sistema, susiję su aviacijos vidaus rinkos veikimu ir sektoriaus konkurencingumu, galimas maršruto pakeitimas, lemiantis anglies dioksido nutekėjimą, vienodos tarptautinės sąlygos oro vežėjams ir oro uostų centrams, poveikis oro transportui ir susisiekimui,


  išmetamo ŠESD kiekio mažinimo ekonominis efektyvumas, investicijų poreikiai ir socialinis bei ekonominis poveikis, taip pat susiję užimtumo ir mokymo poreikiai ir, jeigu įmanoma,
  informacija apie galimos ICAO lygmens politikos sistemos, skirtos tvarių aviacinių degalų naudojimui, plėtojimą. Ataskaitoje
  pateikiama išsami informacija apie šio reglamento vykdymo užtikrinimą. Ataskaitoje
  taip pat pateikiama informacija apie aviacijos sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų srities technologinę pažangą, susijusią su tvariais aviaciniais degalais, įskaitant kitų išmetamųjų teršalų, ne CO2, kiekio mažinimą
  arba tiesioginio anglies dioksido surinkimo iš oro technologijas
  . Ataskaitoje
  , kai tinkama, kartu pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama
  iš dalies
  pakeisti šį reglamentą, kai tai tinkama
  , atsižvelgiant į galimą ICAO lygmens politikos sistemą, skirtą tvarių aviacinių degalų naudojimui.
  Ataskaitoje taip pat konkrečiai įvertinamas šio reglamento poveikis mažiau sujungtų atokių regionų ir salų oro susisiekimui, įskaitant jo poveikį oro transporto į šias teritorijas ir iš jų prieinamumui ir įperkamumui. Komisija reguliariai stebi, vertina ir analizuoja skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo atvejus. Kasmet Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje nurodo savo išvadas. Ne vėliau kaip per trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija, remdamasi šiomis išvadomis, įvertina nuostatas dėl skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos ir prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto jas iš dalies pakeisti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Iki
  2028
   m. sausio 1 d., o vėliau kas
  penkerius
  metus Komisijos tarnybos Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie aviacinių degalų rinkos raidą ir jos poveikį Sąjungos aviacijos vidaus
  rinkai
  (įskaitant informaciją apie
  galimą šio reglamento taikymo srities išplėtimą įtraukiant kitus
  energijos
  šaltinius
  ir kitų rūšių
  sintetinius degalus
  ,
  apibrėžtus
  Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje), galimą 4 straipsnyje ir I priede nurodytų mažiausių procentinių dalių persvarstymą ir administracinių baudų dydį.
  Jeigu įmanoma
  ,
  ataskaitoje pateikiama
  informacija apie galimos ICAO lygmens politikos sistemos, skirtos tvarių aviacinių degalų naudojimui, plėtojimą. Ataskaitoje taip pat pateikiama informacija apie aviacijos sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų srities technologinę pažangą, susijusią su tvariais aviaciniais degalais, įskaitant kitų išmetamųjų teršalų, ne CO2, kiekio mažinimą. Ataskaitoje
  gali būti vertinama, ar šis reglamentas turėtų būti
  iš dalies
  keičiamas, o prireikus – nurodomos pakeitimų galimybės
  , atsižvelgiant į galimą ICAO lygmens politikos sistemą, skirtą tvarių aviacinių degalų naudojimui.

2028

penkerius

rinkai

galimą šio reglamento taikymo srities išplėtimą įtraukiant kitus

šaltinius

sintetinius degalus

apibrėžtus

Jeigu įmanoma

ataskaitoje pateikiama

2

gali būti vertinama, ar šis reglamentas turėtų būti

keičiamas, o prireikus – nurodomos pakeitimų galimybės

Iki
  2026
   m. sausio 1 d., o vėliau kas
  trejus
  metus Komisijos tarnybos Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie
  šio reglamento taikymą,
  aviacinių degalų rinkos raidą ir jos poveikį Sąjungos aviacijos vidaus
  rinkos konkurencingumui ir veikimui
  (įskaitant
  , kai tinkama,
  informaciją apie
  turimas politikos galimybes, susijusias su kitais
  energijos
  šaltiniais
  ir kitų rūšių
  sintetiniais degalais
  ,
  apibrėžtais
  Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje
  , kartu deramai atsižvelgiant į technologinio neutralumo principą
  ), galimą
  tvarių aviacinių degalų apibrėžties ir
  4 straipsnyje ir I priede nurodytų mažiausių procentinių dalių persvarstymą
  , reglamento taikymo sritį
  ir administracinių baudų dydį.
  Ataskaitoje, remiantis turima informacija, pateikiamas šio reglamento poveikio vertinimas
  ,
  nurodomas jo visapusiškas poveikis ir sąveika su visam sektoriui taikytina pritaikyta teisės aktų sistema, susiję su aviacijos vidaus rinkos veikimu ir sektoriaus konkurencingumu, galimas maršruto pakeitimas, lemiantis anglies dioksido nutekėjimą, vienodos tarptautinės sąlygos oro vežėjams ir oro uostų centrams, poveikis oro transportui ir susisiekimui,


  išmetamo ŠESD kiekio mažinimo ekonominis efektyvumas, investicijų poreikiai ir socialinis bei ekonominis poveikis, taip pat susiję užimtumo ir mokymo poreikiai ir, jeigu įmanoma,
  informacija apie galimos ICAO lygmens politikos sistemos, skirtos tvarių aviacinių degalų naudojimui, plėtojimą. Ataskaitoje
  pateikiama išsami informacija apie šio reglamento vykdymo užtikrinimą. Ataskaitoje
  taip pat pateikiama informacija apie aviacijos sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų srities technologinę pažangą, susijusią su tvariais aviaciniais degalais, įskaitant kitų išmetamųjų teršalų, ne CO2, kiekio mažinimą
  arba tiesioginio anglies dioksido surinkimo iš oro technologijas
  . Ataskaitoje
  , kai tinkama, kartu pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama
  iš dalies
  pakeisti šį reglamentą, kai tai tinkama
  , atsižvelgiant į galimą ICAO lygmens politikos sistemą, skirtą tvarių aviacinių degalų naudojimui.
  Ataskaitoje taip pat konkrečiai įvertinamas šio reglamento poveikis mažiau sujungtų atokių regionų ir salų oro susisiekimui, įskaitant jo poveikį oro transporto į šias teritorijas ir iš jų prieinamumui ir įperkamumui. Komisija reguliariai stebi, vertina ir analizuoja skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo atvejus. Kasmet Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje nurodo savo išvadas. Ne vėliau kaip per trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija, remdamasi šiomis išvadomis, įvertina nuostatas dėl skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos ir prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto jas iš dalies pakeisti.

2026

trejus

šio reglamento taikymą,

rinkos konkurencingumui ir veikimui

, kai tinkama,

turimas politikos galimybes, susijusias su kitais

šaltiniais

sintetiniais degalais

apibrėžtais

, kartu deramai atsižvelgiant į technologinio neutralumo principą

tvarių aviacinių degalų apibrėžties ir

, reglamento taikymo sritį

Ataskaitoje, remiantis turima informacija, pateikiamas šio reglamento poveikio vertinimas

nurodomas jo visapusiškas poveikis ir sąveika su visam sektoriui taikytina pritaikyta teisės aktų sistema, susiję su aviacijos vidaus rinkos veikimu ir sektoriaus konkurencingumu, galimas maršruto pakeitimas, lemiantis anglies dioksido nutekėjimą, vienodos tarptautinės sąlygos oro vežėjams ir oro uostų centrams, poveikis oro transportui ir susisiekimui,

išmetamo ŠESD kiekio mažinimo ekonominis efektyvumas, investicijų poreikiai ir socialinis bei ekonominis poveikis, taip pat susiję užimtumo ir mokymo poreikiai ir, jeigu įmanoma,

pateikiama išsami informacija apie šio reglamento vykdymo užtikrinimą. Ataskaitoje

2

arba tiesioginio anglies dioksido surinkimo iš oro technologijas

, kai tinkama, kartu pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama

pakeisti šį reglamentą, kai tai tinkama

Ataskaitoje taip pat konkrečiai įvertinamas šio reglamento poveikis mažiau sujungtų atokių regionų ir salų oro susisiekimui, įskaitant jo poveikį oro transporto į šias teritorijas ir iš jų prieinamumui ir įperkamumui. Komisija reguliariai stebi, vertina ir analizuoja skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo atvejus. Kasmet Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje nurodo savo išvadas. Ne vėliau kaip per trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija, remdamasi šiomis išvadomis, įvertina nuostatas dėl skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos ir prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto jas iš dalies pakeisti.

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedas

I priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| I priedas (kiekio dalys) | I priedas (
  ES lygiu suderintos
  kiekio dalys) |
| a) | Nuo 2025 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra 2 proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

I priedas (kiekio dalys)

I priedas (
  ES lygiu suderintos
  kiekio dalys)

ES lygiu suderintos

a)

Nuo 2025 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra 2 proc.;

| a) | Nuo 2025 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra 2 proc.;
  o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra 0,03 proc.; |
| --- | --- |

a)

Nuo 2025 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra 2 proc.;
  o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra 0,03 proc.;

o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra 0,03 proc.;

| b) | nuo 2030 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  5
   proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  0,7
   proc.; |
| --- | --- |

b)

nuo 2030 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  5
   proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  0,7
   proc.;

5

0,7

| b) | nuo 2030 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  6
   proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  2
   proc.; |
| --- | --- |

b)

nuo 2030 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  6
   proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  2
   proc.;

6

2

| c) | nuo 2035 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra 20 proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra 5 proc.; |
| --- | --- |

c)

nuo 2035 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra 20 proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra 5 proc.;

| c) | nuo 2035 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra 20 proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra 5 proc.; |
| --- | --- |

c)

nuo 2035 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra 20 proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra 5 proc.;

| d) | nuo 2040 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  32
  proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  8
  proc.; |
| --- | --- |

d)

nuo 2040 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  32
  proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  8
  proc.;

32

8

| d) | nuo 2040 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  37
  proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  13
   proc.; |
| --- | --- |

d)

nuo 2040 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  37
  proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  13
   proc.;

37

13

| e) | nuo 2045 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  38
   proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  11
   proc.; |
| --- | --- |

e)

nuo 2045 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  38
   proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  11
   proc.;

38

11

| e) | nuo 2045 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  54
   proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  27
   proc.; |
| --- | --- |

e)

nuo 2045 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  54
   proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  27
   proc.;

54

27

| f) | nuo 2050 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  63
   proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  28
   proc. |
| --- | --- |

f)

nuo 2050 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  63
   proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  28
   proc.

63

28

| f) | nuo 2050 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  85
   proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  27
   proc. |
| --- | --- |

f)

nuo 2050 m. sausio 1 d. būtinoji tvarių aviacinių degalų dalis yra
  85
   proc., o būtinoji ją sudaranti sintetinių aviacinių degalų dalis yra
  27
   proc.

85

27

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedas

II priedas

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| II priedas. Orlaivio naudotojo ataskaitos šablonas |
| --- |
| Sąjungos oro uostas | Sąjungos oro uosto ICAO kodas | Metinis aviacinių degalų poreikis (tonomis) | Faktinis papildytų aviacinių degalų kiekis (tonomis) | Metinis į baką neįpiltas degalų kiekis (tonomis) | Bendras metinis į baką neįpiltas degalų kiekis (tonomis) |

II priedas. Orlaivio naudotojo ataskaitos šablonas

Sąjungos oro uostas

Sąjungos oro uosto ICAO kodas

Metinis aviacinių degalų poreikis (tonomis)

Faktinis papildytų aviacinių degalų kiekis (tonomis)

Metinis į baką neįpiltas degalų kiekis (tonomis)

Bendras metinis į baką neįpiltas degalų kiekis (tonomis)

Pakeitimas

Pakeitimas

| II priedas. Orlaivio naudotojo ataskaitos šablonas |
| --- |
| Sąjungos oro uostas | Sąjungos oro uosto ICAO kodas | Metinis aviacinių degalų poreikis (
  žibalo ekvivalento
  tonomis) | Faktinis papildytų aviacinių degalų kiekis (
  žibalo ekvivalento
  tonomis) | Metinis į baką neįpiltas degalų kiekis (
  žibalo ekvivalento
  tonomis) | Bendras metinis į baką neįpiltas degalų kiekis (
  žibalo ekvivalento
  tonomis) |
| 2 šablonas |
| Degalų tiekėjas | Įsigytas kiekis (žibalo ekvivalento tonomis) | Konversijos technologija | Charakteristikos | Žaliavų kilmė | Per gyvavimo ciklą išmetamas teršalų kiekis |

II priedas. Orlaivio naudotojo ataskaitos šablonas

Sąjungos oro uostas

Sąjungos oro uosto ICAO kodas

Metinis aviacinių degalų poreikis (
  žibalo ekvivalento
  tonomis)

žibalo ekvivalento

Faktinis papildytų aviacinių degalų kiekis (
  žibalo ekvivalento
  tonomis)

žibalo ekvivalento

Metinis į baką neįpiltas degalų kiekis (
  žibalo ekvivalento
  tonomis)

žibalo ekvivalento

Bendras metinis į baką neįpiltas degalų kiekis (
  žibalo ekvivalento
  tonomis)

žibalo ekvivalento

2 šablonas

2 šablonas

Degalų tiekėjas

Degalų tiekėjas

Įsigytas kiekis (žibalo ekvivalento tonomis)

Įsigytas kiekis (žibalo ekvivalento tonomis)

Konversijos technologija

Konversijos technologija

Charakteristikos

Charakteristikos

Žaliavų kilmė

Žaliavų kilmė

Per gyvavimo ciklą išmetamas teršalų kiekis

Per gyvavimo ciklą išmetamas teršalų kiekis

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0199/2022).

1

(10)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020)0789), 2020 12 9.

10

(10)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020)0789), 2020 12 9.

10

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=fr

12

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=fr

12

(1a)  
  EASA, aviacija ir oro tarša: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

1a

EASA, aviacija ir oro tarša: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

(1b)  
  PSO pasaulinės oro kokybės gairės 2021 m.: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

1b

PSO pasaulinės oro kokybės gairės 2021 m.: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

(13)  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/12/EB dėl oro uostų mokesčių.

13

(13)  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/12/EB dėl oro uostų mokesčių.

13

(16)  2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 748/2009 dėl orlaivių naudotojų, kurie vykdė Direktyvos 2003/87/EB I priede nurodytą aviacijos veiklą, sąrašo.

16

(16)  2009 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 748/2009 dėl orlaivių naudotojų, kurie vykdė Direktyvos 2003/87/EB I priede nurodytą aviacijos veiklą, sąrašo.

16

---