# Euroopa Liidu C 41/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 41 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik3. veebruar 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 41

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik3. veebruar 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2023/C 41/01 | Nõukogu soovitus, 30. jaanuar 2023, piisava miinimumsissetuleku kohta, mis tagab aktiivse kaasamise | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2023/C 41/01

Nõukogu soovitus, 30. jaanuar 2023, piisava miinimumsissetuleku kohta, mis tagab aktiivse kaasamise

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 41/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10522 – HAPAG-LLOYD / EUROGATE / EUROGATE CONTAINER TERMINAL WILHELMSHAVEN) (
  1
  ) | 13 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 41/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10522 – HAPAG-LLOYD / EUROGATE / EUROGATE CONTAINER TERMINAL WILHELMSHAVEN) (
  1
  )

1

13

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA KESKPANK |
| 2023/C 41/03 | Euroopa Keskpanga arvamus, — 2. detsember 2022, seoses ettepanekuga võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse turukorrektsioonimehhanism kodanike ja majanduse kaitsmiseks ülemäära kõrgete hindade eest (CON/2022/44) | 14 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

2023/C 41/03

Euroopa Keskpanga arvamus, — 2. detsember 2022, seoses ettepanekuga võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse turukorrektsioonimehhanism kodanike ja majanduse kaitsmiseks ülemäära kõrgete hindade eest (CON/2022/44)

14

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 41/04 | Euro vahetuskurss — 2. veebruar 2023 | 17 |
| | Kontrollikoda |
| 2023/C 41/05 | Eriaruanne 02/2023: — Ühtekuuluvuspoliitika eeskirjade kohandamine COVID-19 pandeemiale reageerimiseks – vahendeid kasutati paindlikumalt, kuid ühtekuuluvuspoliitika kasutamise üle kriisidele reageerimise vahendina tuleb veel järele mõelda | 18 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2023/C 41/06 | Horvaatia energeetikasektorit reguleeriva asutuse teade avaliku teenindamise kohustusega gaasitarnija valimise avaliku pakkumismenetluse kohta, mis avaldatakse vastavalt gaasituru seaduse (ametlik väljaanne nr 18/18 ja nr 23/20) artiklitele 61 ja 62 | 19 |
| 2023/C 41/07 | Horvaatia energeetikasektorit reguleeriva asutuse teade avaliku teenindamise kohustusega gaasitarnija valimise avaliku pakkumismenetluse kohta, mis avaldatakse vastavalt gaasituru seaduse (ametlik väljaanne nr 18/18 ja nr 23/20) artiklitele 61 ja 62 | 20 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 41/04

Euro vahetuskurss — 2. veebruar 2023

17

Kontrollikoda

2023/C 41/05

Eriaruanne 02/2023: — Ühtekuuluvuspoliitika eeskirjade kohandamine COVID-19 pandeemiale reageerimiseks – vahendeid kasutati paindlikumalt, kuid ühtekuuluvuspoliitika kasutamise üle kriisidele reageerimise vahendina tuleb veel järele mõelda

18

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2023/C 41/06

Horvaatia energeetikasektorit reguleeriva asutuse teade avaliku teenindamise kohustusega gaasitarnija valimise avaliku pakkumismenetluse kohta, mis avaldatakse vastavalt gaasituru seaduse (ametlik väljaanne nr 18/18 ja nr 23/20) artiklitele 61 ja 62

19

2023/C 41/07

Horvaatia energeetikasektorit reguleeriva asutuse teade avaliku teenindamise kohustusega gaasitarnija valimise avaliku pakkumismenetluse kohta, mis avaldatakse vastavalt gaasituru seaduse (ametlik väljaanne nr 18/18 ja nr 23/20) artiklitele 61 ja 62

20

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 41/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10973 – Vodafone Group / Altice Luxembourg / Fibreco) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 21 |
| 2023/C 41/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11009 – PON.BIKE / VWFS / GLINICKE / DML) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 23 |
| 2023/C 41/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11018 – COMPAGNIA SIDERURGICA ITALIANA / STEELAG DEUTSCHLAND) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 25 |
| 2023/C 41/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11010 – INEOS / SINOPEC / ETHYLENE JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 26 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 41/12 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 28 |
| 2023/C 41/13 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 33 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 41/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10973 – Vodafone Group / Altice Luxembourg / Fibreco) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

21

2023/C 41/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11009 – PON.BIKE / VWFS / GLINICKE / DML) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

23

2023/C 41/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11018 – COMPAGNIA SIDERURGICA ITALIANA / STEELAG DEUTSCHLAND) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

25

2023/C 41/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11010 – INEOS / SINOPEC / ETHYLENE JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

26

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 41/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

28

2023/C 41/13

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 3.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

30. jaanuar 2023,

piisava miinimumsissetuleku kohta, mis tagab aktiivse kaasamise

(2023/C 41/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292 koostoimes artikli 153 lõike 1 punktiga j,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada inimväärne elu kõigis eluetappides, on käesoleva soovituse eesmärk vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning püüelda kõrge tööhõive taseme poole, edendades piisavat sissetulekutoetust, eelkõige miinimumsissetulekut, ja nende inimeste, kellel puuduvad piisavad vahendid, tegelikku juurdepääsu tugiteenustele ja esmatähtsatele teenustele ning toetades kooskõlas aktiivset kaasamist käsitleva lähenemisviisiga töövõimeliste inimeste integreerimist tööturule. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada inimväärne elu kõigis eluetappides, on käesoleva soovituse eesmärk vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning püüelda kõrge tööhõive taseme poole, edendades piisavat sissetulekutoetust, eelkõige miinimumsissetulekut, ja nende inimeste, kellel puuduvad piisavad vahendid, tegelikku juurdepääsu tugiteenustele ja esmatähtsatele teenustele ning toetades kooskõlas aktiivset kaasamist käsitleva lähenemisviisiga töövõimeliste inimeste integreerimist tööturule.

| (2) | ELi toimimise lepingu artikli 151 kohaselt on liidu ja liikmesriikide eesmärk muu hulgas tööhõive edendamine, parandatud elamis- ja töötingimused, nõuetekohane sotsiaalkaitse ja tõrjutuse vähendamine. |
| --- | --- |

(2)

ELi toimimise lepingu artikli 151 kohaselt on liidu ja liikmesriikide eesmärk muu hulgas tööhõive edendamine, parandatud elamis- ja töötingimused, nõuetekohane sotsiaalkaitse ja tõrjutuse vähendamine.

| (3) | Euroopa Liidu põhiõiguste harta (1) artikkel 34 sätestab, et liit tunnustab ja austab õigust sotsiaalkindlustushüvitistele ja sotsiaalteenustele. Selles on ka sätestatud, et igaühel, kelle elukoht on liidus ja kes seal seaduslikult liigub, on õigus saada sotsiaalkindlustushüvitisi ja sotsiaalseid soodustusi ning et sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemiseks tunnustab ja austab liit õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, et tagada rahuldav elu kõigile neile, kellel puuduvad piisavad elatusvahendid. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu põhiõiguste harta (1) artikkel 34 sätestab, et liit tunnustab ja austab õigust sotsiaalkindlustushüvitistele ja sotsiaalteenustele. Selles on ka sätestatud, et igaühel, kelle elukoht on liidus ja kes seal seaduslikult liigub, on õigus saada sotsiaalkindlustushüvitisi ja sotsiaalseid soodustusi ning et sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemiseks tunnustab ja austab liit õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, et tagada rahuldav elu kõigile neile, kellel puuduvad piisavad elatusvahendid.

| (4) | Nõukogu soovituses 92/441/EMÜ (2) piisavate toimetulekuvahendite ja sotsiaalabi ühiste kriteeriumide kohta sotsiaalkaitsesüsteemides soovitatakse liikmesriikidel tunnustada isiku põhiõigust piisavatele toimetulekuvahenditele ja sotsiaalabile, et elada inimväärsel viisil, osana terviklikust ja järjepidevast püüdlusest vähendada sotsiaalset tõrjutust, ning soovitatakse vajaduse korral kohandada oma sotsiaalkaitsesüsteeme. Käesoleva soovituse sisu silmas pidades on asjakohane soovitus 92/441/EMÜ asendada. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu soovituses 92/441/EMÜ (2) piisavate toimetulekuvahendite ja sotsiaalabi ühiste kriteeriumide kohta sotsiaalkaitsesüsteemides soovitatakse liikmesriikidel tunnustada isiku põhiõigust piisavatele toimetulekuvahenditele ja sotsiaalabile, et elada inimväärsel viisil, osana terviklikust ja järjepidevast püüdlusest vähendada sotsiaalset tõrjutust, ning soovitatakse vajaduse korral kohandada oma sotsiaalkaitsesüsteeme. Käesoleva soovituse sisu silmas pidades on asjakohane soovitus 92/441/EMÜ asendada.

| (5) | Komisjoni soovituses 2008/867/EÜ (3) tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta on esitatud terviklik strateegia, et hõlbustada töövõimeliste inimeste kestlikku ja kvaliteetset tööhõivet ning tagada töövõimetutele inimestele inimväärseks eluks piisavad vahendid ja toetada nende ühiskonnaelus osalemist. See kolme poliitikasuuna kombinatsioonil – piisav sissetulekutoetus, kaasav tööturg ja juurdepääs kvaliteetsetele teenustele – põhinev integreeritud lähenemisviis on eriti oluline tööturult või ühiskonnast enim tõrjutud inimeste jaoks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni soovituses 2008/867/EÜ (3) tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta on esitatud terviklik strateegia, et hõlbustada töövõimeliste inimeste kestlikku ja kvaliteetset tööhõivet ning tagada töövõimetutele inimestele inimväärseks eluks piisavad vahendid ja toetada nende ühiskonnaelus osalemist. See kolme poliitikasuuna kombinatsioonil – piisav sissetulekutoetus, kaasav tööturg ja juurdepääs kvaliteetsetele teenustele – põhinev integreeritud lähenemisviis on eriti oluline tööturult või ühiskonnast enim tõrjutud inimeste jaoks.

| (6) | 2017. aasta novembris kuulutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon välja Euroopa sotsiaalõiguste samba, (4) milles on esitatud 20 põhimõtet, millega toetatakse hästitoimivaid ja õiglaseid tööturge ja sotsiaalhoolekandesüsteeme. Põhimõtte 14 kohaselt on igaühel, kellel puuduvad piisavad elatusvahendid, õigus piisavale miinimumsissetuleku toetusele, mis tagab inimväärikuse kõigis eluetappides, ning õigus saada tegelik juurdepääs seda võimaldavatele kaupadele ja teenustele. Töövõimeliste inimeste puhul peaksid miinimumsissetuleku toetused olema kombineeritud tööturule (re)integreerumise stiimulitega. |
| --- | --- |

(6)

2017. aasta novembris kuulutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon välja Euroopa sotsiaalõiguste samba, (4) milles on esitatud 20 põhimõtet, millega toetatakse hästitoimivaid ja õiglaseid tööturge ja sotsiaalhoolekandesüsteeme. Põhimõtte 14 kohaselt on igaühel, kellel puuduvad piisavad elatusvahendid, õigus piisavale miinimumsissetuleku toetusele, mis tagab inimväärikuse kõigis eluetappides, ning õigus saada tegelik juurdepääs seda võimaldavatele kaupadele ja teenustele. Töövõimeliste inimeste puhul peaksid miinimumsissetuleku toetused olema kombineeritud tööturule (re)integreerumise stiimulitega.

| (7) | Oma 4. märtsi 2021 aasta teatises „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas“ (5) seadis komisjon eesmärgiks tugeva sotsiaalse Euroopa loomise. 2021. aasta juunis avaldas Euroopa Ülemkogu toetust vaesuse vähendamiseks liidu poolt seatud sotsiaalsele eesmärgile, mis on kooskõlas riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 8. mail 2021 allkirjastatud Porto deklaratsiooniga ja mille kohaselt tuleks 2030. aastaks vähendada vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu vähemalt 15 miljoni võrra võrreldes 2019. aastaga, sealhulgas vähemalt viie miljoni lapse võrra. Euroopa Ülemkogu avaldas toetust ka peamistele tööhõive-eesmärkidele, mille kohaselt peaks vähemalt 78 % elanikkonnast, kel vanust 20–64 aastat, olema tööga hõivatud ning vähemalt 60 % kõigist täiskasvanutest peaks igal aastal mõnel koolitusel osalema. Sotsiaalkaitsekomitees kokku lepitud läbivaadatud sotsiaalnäitajate tulemustabel ja miinimumsissetuleku võrdlusraamistik tugevdavad Euroopa poolaasta, ühise tööhõivearuande ja riigipõhiste soovituste analüütilist alust. |
| --- | --- |

(7)

Oma 4. märtsi 2021 aasta teatises „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas“ (5) seadis komisjon eesmärgiks tugeva sotsiaalse Euroopa loomise. 2021. aasta juunis avaldas Euroopa Ülemkogu toetust vaesuse vähendamiseks liidu poolt seatud sotsiaalsele eesmärgile, mis on kooskõlas riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 8. mail 2021 allkirjastatud Porto deklaratsiooniga ja mille kohaselt tuleks 2030. aastaks vähendada vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu vähemalt 15 miljoni võrra võrreldes 2019. aastaga, sealhulgas vähemalt viie miljoni lapse võrra. Euroopa Ülemkogu avaldas toetust ka peamistele tööhõive-eesmärkidele, mille kohaselt peaks vähemalt 78 % elanikkonnast, kel vanust 20–64 aastat, olema tööga hõivatud ning vähemalt 60 % kõigist täiskasvanutest peaks igal aastal mõnel koolitusel osalema. Sotsiaalkaitsekomitees kokku lepitud läbivaadatud sotsiaalnäitajate tulemustabel ja miinimumsissetuleku võrdlusraamistik tugevdavad Euroopa poolaasta, ühise tööhõivearuande ja riigipõhiste soovituste analüütilist alust.

| (8) | Kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 ja selle eesmärkides rõhutatakse, et kestlik majanduskasv peab käima käsikäes vaesuse ja muu puuduse kaotamisega, ebavõrdsuse vähendamisega ning parema juurdepääsuga tervishoiule, haridusele ja tööhõivele. |
| --- | --- |

(8)

Kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 ja selle eesmärkides rõhutatakse, et kestlik majanduskasv peab käima käsikäes vaesuse ja muu puuduse kaotamisega, ebavõrdsuse vähendamisega ning parema juurdepääsuga tervishoiule, haridusele ja tööhõivele.

| (9) | Euroopa Parlament kutsus oma 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioonis (6) miinimumsissetuleku poliitika kui vaesuse vastu võitlemise vahendi kohta liikmesriike üles kehtestama piisava miinimumsissetuleku, rõhutades miinimumsissetuleku kaitse olulisust vaesuse vastu võitlemisel. Nõukogu kutsus oma 12. oktoobri 2020. aasta järeldustes „Miinimumsissetuleku kaitse tugevdamine, et võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu COVID-19 pandeemia ajal ja pärast seda“ (7) komisjoni üles algatama liidu raamistiku ajakohastamist, et tõhusalt toetada ja täiendada liikmesriikide poliitikat riikliku miinimumsissetuleku kaitse valdkonnas. Euroopa tuleviku konverentsil kutsusid kodanikud üles looma liidu ühist miinimumsissetuleku raamistikku. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlament kutsus oma 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioonis (6) miinimumsissetuleku poliitika kui vaesuse vastu võitlemise vahendi kohta liikmesriike üles kehtestama piisava miinimumsissetuleku, rõhutades miinimumsissetuleku kaitse olulisust vaesuse vastu võitlemisel. Nõukogu kutsus oma 12. oktoobri 2020. aasta järeldustes „Miinimumsissetuleku kaitse tugevdamine, et võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu COVID-19 pandeemia ajal ja pärast seda“ (7) komisjoni üles algatama liidu raamistiku ajakohastamist, et tõhusalt toetada ja täiendada liikmesriikide poliitikat riikliku miinimumsissetuleku kaitse valdkonnas. Euroopa tuleviku konverentsil kutsusid kodanikud üles looma liidu ühist miinimumsissetuleku raamistikku.

| (10) | Käesolev soovitus põhineb komisjoni hindamistel tehtud tähelepanekutel, milles käsitletakse soovituse 2008/867/EÜ rakendamisel tehtud edusamme. Hindamised kinnitasid aktiivse kaasamise lähenemisviisi asjakohasust, kuid tõid esile konkreetsed probleemid, mis on muu hulgas seotud miinimumsissetuleku vähese piisavuse, piiratud taotlemise ja kitsa katvusega, maksu- ja hüvitissüsteemidest tulenevate võimalike takistavate asjaoludega ning sotsiaalset kaasatust ja tööturule integreerimist soodustavate kvaliteetsete teenuste ebapiisava kättesaadavusega. Samuti kutsuti hindamistes üles pöörama suuremat tähelepanu töövõimetute inimeste sotsiaalse kaasamise piisavale toetamisele. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev soovitus põhineb komisjoni hindamistel tehtud tähelepanekutel, milles käsitletakse soovituse 2008/867/EÜ rakendamisel tehtud edusamme. Hindamised kinnitasid aktiivse kaasamise lähenemisviisi asjakohasust, kuid tõid esile konkreetsed probleemid, mis on muu hulgas seotud miinimumsissetuleku vähese piisavuse, piiratud taotlemise ja kitsa katvusega, maksu- ja hüvitissüsteemidest tulenevate võimalike takistavate asjaoludega ning sotsiaalset kaasatust ja tööturule integreerimist soodustavate kvaliteetsete teenuste ebapiisava kättesaadavusega. Samuti kutsuti hindamistes üles pöörama suuremat tähelepanu töövõimetute inimeste sotsiaalse kaasamise piisavale toetamisele.

| (11) | Kuigi viimasel kümnendil on liidus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisel tehtud edusamme, oli 2021. aastal endiselt vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus üle 95,4 miljoni inimese ning see risk oli suurem naiste puhul. Muret tekitavad (peaaegu) tööta leibkondades elavate inimeste vaesusriski suurenemine ning see, et paljudes liikmesriikides vaesus süveneb, millega kaasneb sotsiaalsiirete mõju vähenemine vaesuse vähendamisele. Liit ja selle liikmesriigid peaksid tõhusamalt aitama kõige haavatavamaid ja ebasoodsas olukorras olevaid inimesi. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi viimasel kümnendil on liidus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisel tehtud edusamme, oli 2021. aastal endiselt vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus üle 95,4 miljoni inimese ning see risk oli suurem naiste puhul. Muret tekitavad (peaaegu) tööta leibkondades elavate inimeste vaesusriski suurenemine ning see, et paljudes liikmesriikides vaesus süveneb, millega kaasneb sotsiaalsiirete mõju vähenemine vaesuse vähendamisele. Liit ja selle liikmesriigid peaksid tõhusamalt aitama kõige haavatavamaid ja ebasoodsas olukorras olevaid inimesi.

| (12) | Kestlik ja kvaliteetne tööhõive on parim abinõu vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest väljumiseks. Samal ajal aitab selle tagamine, et tööturul oleks rohkem inimesi, kaasa sotsiaalkaitsesüsteemide rahastamisele ja suurendab nende rahalist jätkusuutlikkust, mis aitab kaasa põlvkondadevahelisele õiglusele ja edendab sotsiaalset ühtekuuluvust. Suurema tööhõive saavutamiseks on äärmiselt oluline toetada inimesi edukal tööturustaatuste vahelisel liikumisel. |
| --- | --- |

(12)

Kestlik ja kvaliteetne tööhõive on parim abinõu vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest väljumiseks. Samal ajal aitab selle tagamine, et tööturul oleks rohkem inimesi, kaasa sotsiaalkaitsesüsteemide rahastamisele ja suurendab nende rahalist jätkusuutlikkust, mis aitab kaasa põlvkondadevahelisele õiglusele ja edendab sotsiaalset ühtekuuluvust. Suurema tööhõive saavutamiseks on äärmiselt oluline toetada inimesi edukal tööturustaatuste vahelisel liikumisel.

| (13) | Piisavate ja sihipäraste sotsiaalsete turvavõrkude sotsiaalsed ja majanduslikud eelised muutusid COVID-19 pandeemiaga seotud liikumispiirangute ajal veelgi olulisemaks. COVID-19 piirangumeetmetel oli ebaproportsionaalselt suur mõju naistele ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, eelkõige seoses juurdepääsuga tervishoiule (nii füüsilise kui ka vaimse tervisega seotud põhjustel), haridusele ja asjakohastele teenustele, süvendades samuti eelnevat tööturule pääsemise piiratust (8). COVID-19 kriisist saadud õppetunnid tõid esile ka selle, kui olulised on piisavad, terviklikud ja vastupidavad sotsiaalkaitsesüsteemid, mis on šokkidele vastupanuvõimelised ja ennetavad taaste toetamise vahendid. |
| --- | --- |

(13)

Piisavate ja sihipäraste sotsiaalsete turvavõrkude sotsiaalsed ja majanduslikud eelised muutusid COVID-19 pandeemiaga seotud liikumispiirangute ajal veelgi olulisemaks. COVID-19 piirangumeetmetel oli ebaproportsionaalselt suur mõju naistele ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, eelkõige seoses juurdepääsuga tervishoiule (nii füüsilise kui ka vaimse tervisega seotud põhjustel), haridusele ja asjakohastele teenustele, süvendades samuti eelnevat tööturule pääsemise piiratust (8). COVID-19 kriisist saadud õppetunnid tõid esile ka selle, kui olulised on piisavad, terviklikud ja vastupidavad sotsiaalkaitsesüsteemid, mis on šokkidele vastupanuvõimelised ja ennetavad taaste toetamise vahendid.

| (14) | Liitu kujundavad jätkuvalt üleilmastumise, rohe- ja digipöörde, demograafiliste muutuste ja muutuvate töömudelitega seotud makromajanduslikud suundumused. Terviklikud ja töökindlad sotsiaalsed turvavõrgud, mis tagavad piisava sissetulekutoetuse ja hõlbustavad tööturustaatuste vahelist liikumist, sealhulgas ümberõppe ja oskuste täiendamise toetus, võimaldavad tagada, et need protsessid on õiglased ja kaasavad. Muutused karjäärimudelites koos mittestandardsete tööhõivevormide suurenemisega võivad raskendada madala sissetulekuga inimeste juurdepääsu kindlustuspõhistele sotsiaalkaitsesüsteemidele ning suurendada nõudlust alternatiivsete toetusmeetmete, näiteks miinimumsissetuleku järele. Pärast Venemaa põhjendamatut ja ebaseaduslikku agressioonisõda Ukraina vastu avaldavad energiahindade ja inflatsiooni järsk tõus mõju madala ja väiksema keskmise sissetulekuga leibkondadele. Sissetulekumeetmeid saab suunata haavatavatele rühmadele ning need on kooskõlas energianõudluse vähendamise ja energiatõhususe suurendamise stiimulite säilitamisega. |
| --- | --- |

(14)

Liitu kujundavad jätkuvalt üleilmastumise, rohe- ja digipöörde, demograafiliste muutuste ja muutuvate töömudelitega seotud makromajanduslikud suundumused. Terviklikud ja töökindlad sotsiaalsed turvavõrgud, mis tagavad piisava sissetulekutoetuse ja hõlbustavad tööturustaatuste vahelist liikumist, sealhulgas ümberõppe ja oskuste täiendamise toetus, võimaldavad tagada, et need protsessid on õiglased ja kaasavad. Muutused karjäärimudelites koos mittestandardsete tööhõivevormide suurenemisega võivad raskendada madala sissetulekuga inimeste juurdepääsu kindlustuspõhistele sotsiaalkaitsesüsteemidele ning suurendada nõudlust alternatiivsete toetusmeetmete, näiteks miinimumsissetuleku järele. Pärast Venemaa põhjendamatut ja ebaseaduslikku agressioonisõda Ukraina vastu avaldavad energiahindade ja inflatsiooni järsk tõus mõju madala ja väiksema keskmise sissetulekuga leibkondadele. Sissetulekumeetmeid saab suunata haavatavatele rühmadele ning need on kooskõlas energianõudluse vähendamise ja energiatõhususe suurendamise stiimulite säilitamisega.

| (15) | Käesolevas soovituses keskendutakse „isikutele, kellel puuduvad piisavad vahendid“, st isikutele, kes elavad leibkondades, kelle rahalised ja materiaalsed ressursid, mis on hädavajalikud nende tervise ja heaolu seisukohast ning majandus- ja ühiskonnaelus osalemiseks, on ebapiisavad, ebaregulaarsed või ebakindlad. Töövõimeliste inimeste jaoks peavad tugevad sotsiaalsed turvavõrgud hõlbustama (re)integreerumist tööturule spetsiaalsete toetusmeetmete abil, mis koosnevad aktiivsetest tööturumeetmetest ning tööotsingu, hariduse ja koolituse toetamisest. Sotsiaalsed turvavõrgud tagavad piisava sissetulekutoetuse ja tugiteenused kõigile abivajajatele, sealhulgas neile, kes ei ole töövõimelised. Seega ei ole sotsiaalsed turvavõrgud passiivne vahend, vaid need toetavad nii palju kui võimalik sotsiaal-majanduslikku integratsiooni ja ülespoole suunatud sotsiaalset liikuvust, suurendades kaasatust ja tööhõiveväljavaateid. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas soovituses keskendutakse „isikutele, kellel puuduvad piisavad vahendid“, st isikutele, kes elavad leibkondades, kelle rahalised ja materiaalsed ressursid, mis on hädavajalikud nende tervise ja heaolu seisukohast ning majandus- ja ühiskonnaelus osalemiseks, on ebapiisavad, ebaregulaarsed või ebakindlad. Töövõimeliste inimeste jaoks peavad tugevad sotsiaalsed turvavõrgud hõlbustama (re)integreerumist tööturule spetsiaalsete toetusmeetmete abil, mis koosnevad aktiivsetest tööturumeetmetest ning tööotsingu, hariduse ja koolituse toetamisest. Sotsiaalsed turvavõrgud tagavad piisava sissetulekutoetuse ja tugiteenused kõigile abivajajatele, sealhulgas neile, kes ei ole töövõimelised. Seega ei ole sotsiaalsed turvavõrgud passiivne vahend, vaid need toetavad nii palju kui võimalik sotsiaal-majanduslikku integratsiooni ja ülespoole suunatud sotsiaalset liikuvust, suurendades kaasatust ja tööhõiveväljavaateid.

| (16) | Sotsiaalsetes turvavõrkudes on ette nähtud mitmesugused rahalised ja mitterahalised hüvitised, mis hõlmavad sissetulekutoetust ning juurdepääsu tugiteenustele ja esmatähtsatele teenustele. Sissetulekutoetuse oluline osa on miinimumsissetuleku toetused, mis on määratletud kui minimaalsed mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad rahalised hüvitised, mille eesmärk on täita puudujääk, et saavutada asjaomases leibkonnas teatav üldine sissetulekutase, kui muud sissetulekuallikad või hüvitised on ammendatud või ei ole inimväärse elu tagamiseks piisavad. Mõnes liikmesriigis võidakse miinimumsissetuleku toetusi kombineerida ka muude leibkonnale ja selle liikmetele makstavate rahaliste hüvitistega, nagu lapse- ja peretoetused, eluasemetoetused, töötushüvitised, invaliidsushüvitised, vanadushüvitised või madalapalgaliste hüvitised. Samuti võib see olla miinimumpensioni ja töise tulu lisaks. Käesolev soovitus käsitleb peamiselt miinimumsissetulekut ning ei piira töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele käsitleva nõukogu soovituse (9) kohaldamist. |
| --- | --- |

(16)

Sotsiaalsetes turvavõrkudes on ette nähtud mitmesugused rahalised ja mitterahalised hüvitised, mis hõlmavad sissetulekutoetust ning juurdepääsu tugiteenustele ja esmatähtsatele teenustele. Sissetulekutoetuse oluline osa on miinimumsissetuleku toetused, mis on määratletud kui minimaalsed mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad rahalised hüvitised, mille eesmärk on täita puudujääk, et saavutada asjaomases leibkonnas teatav üldine sissetulekutase, kui muud sissetulekuallikad või hüvitised on ammendatud või ei ole inimväärse elu tagamiseks piisavad. Mõnes liikmesriigis võidakse miinimumsissetuleku toetusi kombineerida ka muude leibkonnale ja selle liikmetele makstavate rahaliste hüvitistega, nagu lapse- ja peretoetused, eluasemetoetused, töötushüvitised, invaliidsushüvitised, vanadushüvitised või madalapalgaliste hüvitised. Samuti võib see olla miinimumpensioni ja töise tulu lisaks. Käesolev soovitus käsitleb peamiselt miinimumsissetulekut ning ei piira töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele käsitleva nõukogu soovituse (9) kohaldamist.

| (17) | Miinimumsissetulek on vaesusest ja tõrjutusest väljumise strateegiate põhielement ning võib toimida automaatse stabilisaatorina. Majanduskriisi ajal võib see aidata kaasa kestliku ja kaasava taaste toetamisele, aidata leevendada leibkondade sissetulekute vähenemist ning piirata vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu. Töövõimeliste inimeste puhul peaks miinimumsissetulek sisaldama piisavaid stiimuleid ning kohandatud ja proportsionaalseid tingimusi tööturule (re)integreerumiseks. Samal ajal tuleks miinimumsissetulek kavandada koos tööstiimulitega, et hoida ära tööturule avalduvat pärssivat mõju ja toetada tööhõive kõrget taset, suurt tööhõivet, püsivat tööturule tulekut ja sissetulekute suurenemist. |
| --- | --- |

(17)

Miinimumsissetulek on vaesusest ja tõrjutusest väljumise strateegiate põhielement ning võib toimida automaatse stabilisaatorina. Majanduskriisi ajal võib see aidata kaasa kestliku ja kaasava taaste toetamisele, aidata leevendada leibkondade sissetulekute vähenemist ning piirata vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu. Töövõimeliste inimeste puhul peaks miinimumsissetulek sisaldama piisavaid stiimuleid ning kohandatud ja proportsionaalseid tingimusi tööturule (re)integreerumiseks. Samal ajal tuleks miinimumsissetulek kavandada koos tööstiimulitega, et hoida ära tööturule avalduvat pärssivat mõju ja toetada tööhõive kõrget taset, suurt tööhõivet, püsivat tööturule tulekut ja sissetulekute suurenemist.

| (18) | Mitterahalised hüvitised võivad rahalisi hüvitisi täiendada, hõlbustades juurdepääsu konkreetsetele teenustele, nagu alusharidus ja lapsehoid kooskõlas nõukogu soovitusega (EL) 2021/1004, (10) millega luuakse Euroopa lastegarantii, tervishoid ja pikaajaline hooldus, sotsiaaleluasemed, tööhõive ja koolitus ning esmatähtsad teenused. Selliste mitterahaliste hüvitiste pakkumine võib aidata sissetulekutoetuse piisavuse hindamist konteksti asetada. Teatavaid mitterahalisi hüvitisi, mida pakutakse isikutele, kellel puuduvad piisavad vahendid, sihipäraste kavade alusel ja millega toetatakse üldist tarbimist (näiteks toidutalongid või otseselt eluasemega seotud kulude, sealhulgas vähendatud energiatariifid), võib sissetulekutoetuse piisavuse hindamisel arvesse võtta niivõrd, kuivõrd need hüvitised aitavad otse kaasa miinimumsissetuleku saajate sissetuleku paranemisele. |
| --- | --- |

(18)

Mitterahalised hüvitised võivad rahalisi hüvitisi täiendada, hõlbustades juurdepääsu konkreetsetele teenustele, nagu alusharidus ja lapsehoid kooskõlas nõukogu soovitusega (EL) 2021/1004, (10) millega luuakse Euroopa lastegarantii, tervishoid ja pikaajaline hooldus, sotsiaaleluasemed, tööhõive ja koolitus ning esmatähtsad teenused. Selliste mitterahaliste hüvitiste pakkumine võib aidata sissetulekutoetuse piisavuse hindamist konteksti asetada. Teatavaid mitterahalisi hüvitisi, mida pakutakse isikutele, kellel puuduvad piisavad vahendid, sihipäraste kavade alusel ja millega toetatakse üldist tarbimist (näiteks toidutalongid või otseselt eluasemega seotud kulude, sealhulgas vähendatud energiatariifid), võib sissetulekutoetuse piisavuse hindamisel arvesse võtta niivõrd, kuivõrd need hüvitised aitavad otse kaasa miinimumsissetuleku saajate sissetuleku paranemisele.

| (19) | Integreeritud ja tugevate sotsiaalsete turvavõrkude ulatuslikum rakendamine võib lisaks tööturult enim tõrjutute inimeste sotsiaalse ja terviseolukorra parandamisele tuua ka püsivat sotsiaalset ja majanduslikku kasu liidule, suurendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning muuta ühiskonnad õiglasemaks, sidusamaks ja vastupidavamaks. On vaja jätkata jõupingutusi, et parandada madala sissetulekuga inimeste juurdepääsu kindlustuspõhisele sotsiaalkaitsesüsteemile, et aidata neil omandada sotsiaalkaitseõigusi, eelkõige kvaliteetse tööhõive hõlbustamise kaudu, ning koordineerida sissetulekutoetuse andmist vastavate kavade alusel. Need sotsiaalsed turvavõrgud peaksid samuti aitama parandada vaesuses elavate inimeste juurdepääsu tervishoiule ja tervislikule toidule. Liikmesriigid peaksid püüdma suurendada oma sotsiaalkaitsesüsteemide üldist tulemuslikkust ja tõhusust, sealhulgas toetades juurdepääsu tööturule, et vältida inimeste sattumist vaesusesse või vajadust tugineda pikemas perspektiivis miinimumsissetulekule. |
| --- | --- |

(19)

Integreeritud ja tugevate sotsiaalsete turvavõrkude ulatuslikum rakendamine võib lisaks tööturult enim tõrjutute inimeste sotsiaalse ja terviseolukorra parandamisele tuua ka püsivat sotsiaalset ja majanduslikku kasu liidule, suurendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning muuta ühiskonnad õiglasemaks, sidusamaks ja vastupidavamaks. On vaja jätkata jõupingutusi, et parandada madala sissetulekuga inimeste juurdepääsu kindlustuspõhisele sotsiaalkaitsesüsteemile, et aidata neil omandada sotsiaalkaitseõigusi, eelkõige kvaliteetse tööhõive hõlbustamise kaudu, ning koordineerida sissetulekutoetuse andmist vastavate kavade alusel. Need sotsiaalsed turvavõrgud peaksid samuti aitama parandada vaesuses elavate inimeste juurdepääsu tervishoiule ja tervislikule toidule. Liikmesriigid peaksid püüdma suurendada oma sotsiaalkaitsesüsteemide üldist tulemuslikkust ja tõhusust, sealhulgas toetades juurdepääsu tööturule, et vältida inimeste sattumist vaesusesse või vajadust tugineda pikemas perspektiivis miinimumsissetulekule.

| (20) | Kuigi kõigis liikmesriikides on sotsiaalsed turvavõrgud olemas, on edusammud nende kättesaadavaks ja piisavaks muutmisel olnud ebaühtlased. Sotsiaalsete turvavõrkude ülesehitus on liikmesriigiti erinev, kuna see kajastab liikmesriikide eri traditsioone ja sotsiaalkaitsesüsteemide üldist ülesehitust ning rahaliste ja mitterahaliste hüvitiste koostoimet. Ülaltoodud punktidele vaatamata seisavad liikmesriigid silmitsi ühesuguste probleemidega. Kuigi on toimunud mõningane lähenemine, ei ole seni vastu võetud reformid alati olnud piisavad või nende rakendamine on olnud aeglane, nagu näitavad Euroopa poolaasta protsessi käigus esitatud asjakohased pikaajalised riigipõhised soovitused. Taaste- ja vastupidavusrahastu riiklike kavadega nähakse ette asjaomaste liikmesriikide reformide ja investeeringute toetamine, et parandada nende sotsiaalkaitsesüsteemide tulemuslikkust, ülesehitust ja vastupanuvõimet, sealhulgas parandades miinimumsissetuleku ülesehitust ning tagades selle piisavuse ja katvuse osas ülespoole suunatud lähenemise. Mitmed investeeringud keskenduvad ka energiaostuvõimetuse vähendamisele ja haavatavate leibkondade jaoks esmatähtsatele teenustele juurdepääsu parandamisele. |
| --- | --- |

(20)

Kuigi kõigis liikmesriikides on sotsiaalsed turvavõrgud olemas, on edusammud nende kättesaadavaks ja piisavaks muutmisel olnud ebaühtlased. Sotsiaalsete turvavõrkude ülesehitus on liikmesriigiti erinev, kuna see kajastab liikmesriikide eri traditsioone ja sotsiaalkaitsesüsteemide üldist ülesehitust ning rahaliste ja mitterahaliste hüvitiste koostoimet. Ülaltoodud punktidele vaatamata seisavad liikmesriigid silmitsi ühesuguste probleemidega. Kuigi on toimunud mõningane lähenemine, ei ole seni vastu võetud reformid alati olnud piisavad või nende rakendamine on olnud aeglane, nagu näitavad Euroopa poolaasta protsessi käigus esitatud asjakohased pikaajalised riigipõhised soovitused. Taaste- ja vastupidavusrahastu riiklike kavadega nähakse ette asjaomaste liikmesriikide reformide ja investeeringute toetamine, et parandada nende sotsiaalkaitsesüsteemide tulemuslikkust, ülesehitust ja vastupanuvõimet, sealhulgas parandades miinimumsissetuleku ülesehitust ning tagades selle piisavuse ja katvuse osas ülespoole suunatud lähenemise. Mitmed investeeringud keskenduvad ka energiaostuvõimetuse vähendamisele ja haavatavate leibkondade jaoks esmatähtsatele teenustele juurdepääsu parandamisele.

| (21) | Sissetulekutoetust peetakse piisavaks, kui see tagab inimväärse elu kõigis eluetappides. Üldise sissetulekutoetuse piisavuse tagamiseks on vaja usaldusväärset ja läbipaistvat metoodikat sissetulekutoetuse kehtestamiseks, korrapäraste ajavahemike järel läbivaatamiseks ning vajaduse korral iga-aastaseks kohandamiseks, võttes arvesse asjakohaseid näitajaid ja kodumajapidamiste erivajadusi. Piisavuse hindamisel võivad abiks olla võrdlusväärtused, näiteks riiklik suhtelise vaesuse piir või metoodika, mis põhineb riiklikult määratletud kaupade ja teenuste korvil, mis kajastab elukallidust ja piisavate vahenditeta isikute vajadusi konkreetses liikmesriigis või piirkonnas. Piisavust saab võrrelda ka töise tuluga, näiteks madalapalgalise või miinimumpalgaga töötaja sissetulekuga, võttes arvesse suhtelise vaesuse piiri ning vajadust tagada isikutele, kellel puuduvad piisavad vahendid, elukalliduse kompenseerimine ja nende vajaduste täitmine. Kuigi on ilmne, et töine tulu (miinimumpalga tasemel) peaks olema suurem kui hüvitistest saadav tulu, ei ole tõendeid selle kohta, et miinimumsissetuleku toetust saavate inimeste puhul avaldaks see töö leidmise tõenäosusele üldiselt märkimisväärset negatiivset mõju. Võttes arvesse riikidevahelisi erinevusi piisavuses, peaksid liikmesriigid saavutama üldise sissetulekutoetuse piisava taseme järk-järgult. Miinimumsissetuleku taseme kindlaksmääramisel ja kohandamisel peaksid liikmesriigid arvesse võtma inflatsiooni (eriti toidu ja energia puhul), elukalliduse tõusu ja palkade arengut. |
| --- | --- |

(21)

Sissetulekutoetust peetakse piisavaks, kui see tagab inimväärse elu kõigis eluetappides. Üldise sissetulekutoetuse piisavuse tagamiseks on vaja usaldusväärset ja läbipaistvat metoodikat sissetulekutoetuse kehtestamiseks, korrapäraste ajavahemike järel läbivaatamiseks ning vajaduse korral iga-aastaseks kohandamiseks, võttes arvesse asjakohaseid näitajaid ja kodumajapidamiste erivajadusi. Piisavuse hindamisel võivad abiks olla võrdlusväärtused, näiteks riiklik suhtelise vaesuse piir või metoodika, mis põhineb riiklikult määratletud kaupade ja teenuste korvil, mis kajastab elukallidust ja piisavate vahenditeta isikute vajadusi konkreetses liikmesriigis või piirkonnas. Piisavust saab võrrelda ka töise tuluga, näiteks madalapalgalise või miinimumpalgaga töötaja sissetulekuga, võttes arvesse suhtelise vaesuse piiri ning vajadust tagada isikutele, kellel puuduvad piisavad vahendid, elukalliduse kompenseerimine ja nende vajaduste täitmine. Kuigi on ilmne, et töine tulu (miinimumpalga tasemel) peaks olema suurem kui hüvitistest saadav tulu, ei ole tõendeid selle kohta, et miinimumsissetuleku toetust saavate inimeste puhul avaldaks see töö leidmise tõenäosusele üldiselt märkimisväärset negatiivset mõju. Võttes arvesse riikidevahelisi erinevusi piisavuses, peaksid liikmesriigid saavutama üldise sissetulekutoetuse piisava taseme järk-järgult. Miinimumsissetuleku taseme kindlaksmääramisel ja kohandamisel peaksid liikmesriigid arvesse võtma inflatsiooni (eriti toidu ja energia puhul), elukalliduse tõusu ja palkade arengut.

| (22) | Miinimumsissetulekuga seotud toetuskõlblikkuskriteeriumid võivad takistada teatavate rühmade juurdepääsu sellele. Põhimõtteliselt on lapsed hõlmatud leibkonna osana. Üle 18-aastastele taotlejatele kehtestatud vanusepiir võib siiski piirata noorte täiskasvanute juurdepääsu. Seadusliku riigis elamise miinimumkestusega seotud piirangud võivad piirata mittekodanike juurdepääsu, kuna alalise elukoha puudumise tõttu on kodututel või mahajäänud piirkondades (nt roma asulates) elavatel inimestel raske taotleda miinimumsissetulekut. Kuigi toetuskõlblikkuse kindlakstegemine majandusliku olukorra alusel on miinimumsissetuleku asjakohase suunamise oluline element, võib ebapiisav kaetus tekkida ka siis, kui majandusliku olukorra kindlakstegemise ajal kehtestatakse madal sissetuleku ja varade maksimaalse koguväärtuse künnis, millega jäetakse mõned leibkonnad välja, isegi kui nad on vaesed. Mittediskrimineerivate kriteeriumide kasutuselevõtt miinimumsissetuleku puhul ei mõjuta võrdse kohtlemise erandeid, mis on liidu õiguses sätestatud või selle alusel lubatud, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/38/EÜ (11). |
| --- | --- |

(22)

Miinimumsissetulekuga seotud toetuskõlblikkuskriteeriumid võivad takistada teatavate rühmade juurdepääsu sellele. Põhimõtteliselt on lapsed hõlmatud leibkonna osana. Üle 18-aastastele taotlejatele kehtestatud vanusepiir võib siiski piirata noorte täiskasvanute juurdepääsu. Seadusliku riigis elamise miinimumkestusega seotud piirangud võivad piirata mittekodanike juurdepääsu, kuna alalise elukoha puudumise tõttu on kodututel või mahajäänud piirkondades (nt roma asulates) elavatel inimestel raske taotleda miinimumsissetulekut. Kuigi toetuskõlblikkuse kindlakstegemine majandusliku olukorra alusel on miinimumsissetuleku asjakohase suunamise oluline element, võib ebapiisav kaetus tekkida ka siis, kui majandusliku olukorra kindlakstegemise ajal kehtestatakse madal sissetuleku ja varade maksimaalse koguväärtuse künnis, millega jäetakse mõned leibkonnad välja, isegi kui nad on vaesed. Mittediskrimineerivate kriteeriumide kasutuselevõtt miinimumsissetuleku puhul ei mõjuta võrdse kohtlemise erandeid, mis on liidu õiguses sätestatud või selle alusel lubatud, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/38/EÜ (11).

| (23) | Tuleks kõrvaldada lüngad miinimumsissetuleku katvuses ning tagada katvuse järjepidevus eri eluetappidel, kehtestades läbipaistvad ja mittediskrimineerivad toetuskõlblikkuse kriteeriumid. Vanus, alalise elukoha olemasolu või ebaproportsionaalselt pika seadusliku riigis elamise nõue ei tohiks takistada juurdepääsu miinimumsissetulekule. Majandusliku olukorra kindlakstegemisel võetakse tavaliselt arvesse mitmesuguseid sissetulekuliike (näiteks töine tulu või juba määratud toetused) ning teatavaid varasid (näiteks kinnis- ja vallasvara). Toetuskõlblikkuse kindlakstegemise künnised ning toetuskõlblikkuse kindlakstegemisel arvestusest väljajäetavad tulu- ja varaliigid peaksid kajastama asjaomase liikmesriigi eri tüüpi ja suurusega leibkondade väärikat elu. Madalat töist tulu (nt ühekordne või ebaregulaarne sissetulek) tuleks majandusliku olukorra kindlakstegemisel käsitleda proportsionaalselt viisil, mis ei kahjusta töövõimeliste inimeste jaoks seatavaid stiimuleid ega välista taotlejate võimalust saada (võimalik, et väiksemaid) hüvitisi. Juurdepääs miinimumsissetulekule tuleb tagada kiiresti ja ilma põhjendamatu viivituseta ning see õigus peaks olema piiramatu, tingimusel et taotlejad vastavad jätkuvalt toetuskõlblikkust hõlmavatele ja spetsiaalsetele tingimuslikkuse kriteeriumidele, mis vaadatakse korrapäraselt läbi. Juhul, kui on vaja kindlaks teha kõik asjaolud, saab kavandatava, taotluse esitamisest algava ja selle menetlemiseks ettenähtud 30päevase tähtaja aegumise katkestada, tingimusel et isikud, kellel puuduvad piisavad vahendid, saavad võimaluse korral asjakohast esialgset toetust. |
| --- | --- |

(23)

Tuleks kõrvaldada lüngad miinimumsissetuleku katvuses ning tagada katvuse järjepidevus eri eluetappidel, kehtestades läbipaistvad ja mittediskrimineerivad toetuskõlblikkuse kriteeriumid. Vanus, alalise elukoha olemasolu või ebaproportsionaalselt pika seadusliku riigis elamise nõue ei tohiks takistada juurdepääsu miinimumsissetulekule. Majandusliku olukorra kindlakstegemisel võetakse tavaliselt arvesse mitmesuguseid sissetulekuliike (näiteks töine tulu või juba määratud toetused) ning teatavaid varasid (näiteks kinnis- ja vallasvara). Toetuskõlblikkuse kindlakstegemise künnised ning toetuskõlblikkuse kindlakstegemisel arvestusest väljajäetavad tulu- ja varaliigid peaksid kajastama asjaomase liikmesriigi eri tüüpi ja suurusega leibkondade väärikat elu. Madalat töist tulu (nt ühekordne või ebaregulaarne sissetulek) tuleks majandusliku olukorra kindlakstegemisel käsitleda proportsionaalselt viisil, mis ei kahjusta töövõimeliste inimeste jaoks seatavaid stiimuleid ega välista taotlejate võimalust saada (võimalik, et väiksemaid) hüvitisi. Juurdepääs miinimumsissetulekule tuleb tagada kiiresti ja ilma põhjendamatu viivituseta ning see õigus peaks olema piiramatu, tingimusel et taotlejad vastavad jätkuvalt toetuskõlblikkust hõlmavatele ja spetsiaalsetele tingimuslikkuse kriteeriumidele, mis vaadatakse korrapäraselt läbi. Juhul, kui on vaja kindlaks teha kõik asjaolud, saab kavandatava, taotluse esitamisest algava ja selle menetlemiseks ettenähtud 30päevase tähtaja aegumise katkestada, tingimusel et isikud, kellel puuduvad piisavad vahendid, saavad võimaluse korral asjakohast esialgset toetust.

| (24) | Majanduslanguse ja eri kriisiolukordade ajal võib miinimumsissetuleku ülesehituse paindlikkus, sealhulgas ajutiselt lihtsustatud juurdepääs sellele, millega lihtsustatakse toetuskõlblikkuskriteeriume või pikendatakse hüvitise kestust, mängida olulist rolli negatiivsete sotsiaalsete tagajärgede leevendamisel ja sellel võib olla majandust stabiliseeriv roll. Eelarve konsolideerimise meetmeid, mille tulemuseks on pigem kaitsetaseme vähendamine kui kavade tõhususe parandamine, tuleks kasutada üksnes viimase abinõuna ning nendega peaks kaasnema jaotusliku mõju hindamine, et leevendada kahjulikku mõju kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele; kaitsetase peaks jääma igal juhul samaks. |
| --- | --- |

(24)

Majanduslanguse ja eri kriisiolukordade ajal võib miinimumsissetuleku ülesehituse paindlikkus, sealhulgas ajutiselt lihtsustatud juurdepääs sellele, millega lihtsustatakse toetuskõlblikkuskriteeriume või pikendatakse hüvitise kestust, mängida olulist rolli negatiivsete sotsiaalsete tagajärgede leevendamisel ja sellel võib olla majandust stabiliseeriv roll. Eelarve konsolideerimise meetmeid, mille tulemuseks on pigem kaitsetaseme vähendamine kui kavade tõhususe parandamine, tuleks kasutada üksnes viimase abinõuna ning nendega peaks kaasnema jaotusliku mõju hindamine, et leevendada kahjulikku mõju kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele; kaitsetase peaks jääma igal juhul samaks.

| (25) | Ebaproportsionaalne halduskoormus, vähene teadlikkus ning häbimärgistamise või diskrimineerimise hirm võivad viia selleni, et miinimumsissetuleku saamise tingimustele vastavad isikud ei taotle sellele juurdepääsu. Kavade killustatuse vältimine, taotlusmenetluste üldise kättesaadavuse ja lihtsuse tagamine ning võimalikele taotlejatele haldustoe pakkumine võib suurendada miinimumsissetuleku taotlemist. Vaja on täiendavaid meetmeid, et hõlbustada miinimumsissetuleku taotlemist üksikvanemaga leibkondades, mille perepeaks on peamiselt naised. Lisaks tuleks andmekaitsenorme järgides teavitustegevuses keskenduda eelkõige sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele ja kõige tõrjutumatele leibkondadele, sealhulgas romadele. Digivahendite vähene kättesaadavus või oskuste puudumine nende kasutamiseks võib samuti takistada tegelikku juurdepääsu, sealhulgas puuetega inimeste puhul. Asjaomaste andmete korrapärane jälgimine ja analüüs võib aidata mõista taotlemata jätmise põhjuseid ja parandada poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(25)

Ebaproportsionaalne halduskoormus, vähene teadlikkus ning häbimärgistamise või diskrimineerimise hirm võivad viia selleni, et miinimumsissetuleku saamise tingimustele vastavad isikud ei taotle sellele juurdepääsu. Kavade killustatuse vältimine, taotlusmenetluste üldise kättesaadavuse ja lihtsuse tagamine ning võimalikele taotlejatele haldustoe pakkumine võib suurendada miinimumsissetuleku taotlemist. Vaja on täiendavaid meetmeid, et hõlbustada miinimumsissetuleku taotlemist üksikvanemaga leibkondades, mille perepeaks on peamiselt naised. Lisaks tuleks andmekaitsenorme järgides teavitustegevuses keskenduda eelkõige sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele ja kõige tõrjutumatele leibkondadele, sealhulgas romadele. Digivahendite vähene kättesaadavus või oskuste puudumine nende kasutamiseks võib samuti takistada tegelikku juurdepääsu, sealhulgas puuetega inimeste puhul. Asjaomaste andmete korrapärane jälgimine ja analüüs võib aidata mõista taotlemata jätmise põhjuseid ja parandada poliitikameetmeid.

| (26) | Kuigi majandusliku olukorra kindlakstegemine toimub leibkonna tasandil, ei võeta selles sageli arvesse üksikisikute positsiooni leibkonnas, perekonna sissetulekute võimalikku ebavõrdset jaotumist ja soovi iseseisvuse järele. See puudutab eriti naisi, sest neil on suurema tõenäosusega väiksem sissetulek, madalam palk ja suuremad hoolduskohustused. Ilma majandusliku olukorra kindlakstegemise tavasid ja leibkonna saadavate hüvitiste üldist taset tingimata muutmata võivad sellised liikmesriigi õiguse ja tavadega kooskõlas rakendatavad lahendused, mis hõlbustavad seda, et iga leibkonna üksikliige saaks temale kuuluva sissetulekutoetuse osa kätte, aidata kaasa soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste, noorte ja puuetega inimeste majanduslikule sõltumatusele ja sissetulekukindlusele. |
| --- | --- |

(26)

Kuigi majandusliku olukorra kindlakstegemine toimub leibkonna tasandil, ei võeta selles sageli arvesse üksikisikute positsiooni leibkonnas, perekonna sissetulekute võimalikku ebavõrdset jaotumist ja soovi iseseisvuse järele. See puudutab eriti naisi, sest neil on suurema tõenäosusega väiksem sissetulek, madalam palk ja suuremad hoolduskohustused. Ilma majandusliku olukorra kindlakstegemise tavasid ja leibkonna saadavate hüvitiste üldist taset tingimata muutmata võivad sellised liikmesriigi õiguse ja tavadega kooskõlas rakendatavad lahendused, mis hõlbustavad seda, et iga leibkonna üksikliige saaks temale kuuluva sissetulekutoetuse osa kätte, aidata kaasa soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste, noorte ja puuetega inimeste majanduslikule sõltumatusele ja sissetulekukindlusele.

| (27) | Kõigile juurdepääsetavate kaasavate tööturgude tugevdamine on oluline, et leevendada pikaajalist sõltuvust sissetulekutoetusest. Aktiveerimisnõuded ja aktiivne tööturupoliitika võivad soodustada intensiivsemat töö otsimist ja tööpakkumiste vastuvõtmist, kui need hõlmavad selliseid tugiteenuseid nagu nõustamine, juhendamine ja tööotsingu toetamine ning töö- ja eraelu tasakaalu tagamise meetmed. Kooskõlas nõukogu 30. oktoobri 2020. aasta soovitusega, mis käsitleb algatust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ (12) tuleks erilist tähelepanu pöörata vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele noortele täiskasvanutele, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel, suunates nad võimalikult lühikese aja jooksul tagasi haridusse, koolitusse või tööturule, samas kui sissetulekutoetuse saamine peaks olema seotud eriti tugevate aktiveerimismeetmetega. Kooskõlas komisjoni puuetega inimeste õiguste strateegiaga 2021-2030 (13) tuleks erilist tähelepanu pöörata ka puuetega inimeste vajadustele. Oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalused, konkreetsetele vajadustele vastav individuaalne toetus ja juhendamine, kvaliteetsete töökohtade tagamine, töökoha säilitamise edendamine ja edutamise võimaldamine võivad toetada tööle asumist kõigis vanuserühmades. Maksu- ja hüvitissüsteemidest tulenevate stiimulite ja pärssivate tegurite korrapärane läbivaatamine, sissetulekutoetuse järkjärguline kaotamine tööle asumisel või võimalus kombineerida seda sissetulekuga võivad suurendada leibkonna kasutada olevat sissetulekut, aidates seeläbi muuta töötamise tasuvaks, vähendades palgavaesust ja stimuleerides ametlikku tööhõivet. Samal ajal tuleb madalapalgaliste toetused hoolikalt kavandada, et vältida madala palga lõksu. |
| --- | --- |

(27)

Kõigile juurdepääsetavate kaasavate tööturgude tugevdamine on oluline, et leevendada pikaajalist sõltuvust sissetulekutoetusest. Aktiveerimisnõuded ja aktiivne tööturupoliitika võivad soodustada intensiivsemat töö otsimist ja tööpakkumiste vastuvõtmist, kui need hõlmavad selliseid tugiteenuseid nagu nõustamine, juhendamine ja tööotsingu toetamine ning töö- ja eraelu tasakaalu tagamise meetmed. Kooskõlas nõukogu 30. oktoobri 2020. aasta soovitusega, mis käsitleb algatust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ (12) tuleks erilist tähelepanu pöörata vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele noortele täiskasvanutele, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel, suunates nad võimalikult lühikese aja jooksul tagasi haridusse, koolitusse või tööturule, samas kui sissetulekutoetuse saamine peaks olema seotud eriti tugevate aktiveerimismeetmetega. Kooskõlas komisjoni puuetega inimeste õiguste strateegiaga 2021-2030 (13) tuleks erilist tähelepanu pöörata ka puuetega inimeste vajadustele. Oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalused, konkreetsetele vajadustele vastav individuaalne toetus ja juhendamine, kvaliteetsete töökohtade tagamine, töökoha säilitamise edendamine ja edutamise võimaldamine võivad toetada tööle asumist kõigis vanuserühmades. Maksu- ja hüvitissüsteemidest tulenevate stiimulite ja pärssivate tegurite korrapärane läbivaatamine, sissetulekutoetuse järkjärguline kaotamine tööle asumisel või võimalus kombineerida seda sissetulekuga võivad suurendada leibkonna kasutada olevat sissetulekut, aidates seeläbi muuta töötamise tasuvaks, vähendades palgavaesust ja stimuleerides ametlikku tööhõivet. Samal ajal tuleb madalapalgaliste toetused hoolikalt kavandada, et vältida madala palga lõksu.

| (28) | Tööhõive sotsiaalmajanduses võib toetada tööhõivet tööturu teistes sektorites. Töölemineku hõlbustamist tuleks toetada spetsiaalsete meetmete pakkumisega tööandjatele, millega kaasnevad vajaduse korral sihipärased rahalised stiimulid. |
| --- | --- |

(28)

Tööhõive sotsiaalmajanduses võib toetada tööhõivet tööturu teistes sektorites. Töölemineku hõlbustamist tuleks toetada spetsiaalsete meetmete pakkumisega tööandjatele, millega kaasnevad vajaduse korral sihipärased rahalised stiimulid.

| (29) | Tugevate sotsiaalsete turvavõrkude loomiseks on vaja ka sotsiaalse kaasamise teenuseid, näiteks sotsiaaltööd, nõustamist, juhendamist, nõustamist, psühholoogilist tuge ja mitmesuguseid rehabilitatsioonikavasid ning meetmeid, mis hõlbustavad juurdepääsu muudele tugiteenustele ja esmatähtsatele teenustele. Samuti tuleks jätkata jõupingutusi teenuste kvaliteedi parandamiseks kooskõlas Euroopa vabatahtliku sotsiaalteenuste kvaliteediraamistikuga, mida on arendanud sotsiaalkaitse komitee, (14) ning tagada esmatähtsatele teenustele juurdepääsu järjepidevus. Samuti tuleks tugevdada meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada rahalised ja mitterahalised tõkked, mis takistavad võrdset ja üldist juurdepääsu teenustele. |
| --- | --- |

(29)

Tugevate sotsiaalsete turvavõrkude loomiseks on vaja ka sotsiaalse kaasamise teenuseid, näiteks sotsiaaltööd, nõustamist, juhendamist, nõustamist, psühholoogilist tuge ja mitmesuguseid rehabilitatsioonikavasid ning meetmeid, mis hõlbustavad juurdepääsu muudele tugiteenustele ja esmatähtsatele teenustele. Samuti tuleks jätkata jõupingutusi teenuste kvaliteedi parandamiseks kooskõlas Euroopa vabatahtliku sotsiaalteenuste kvaliteediraamistikuga, mida on arendanud sotsiaalkaitse komitee, (14) ning tagada esmatähtsatele teenustele juurdepääsu järjepidevus. Samuti tuleks tugevdada meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada rahalised ja mitterahalised tõkked, mis takistavad võrdset ja üldist juurdepääsu teenustele.

| (30) | Individualiseeritum toetus, mille eesmärk on tuvastada ja käsitleda piisavate vahenditeta isikute ja nende leibkondade keerukaid vajadusi, võib märkimisväärselt kaasa aidata nende edukale sotsiaalsele ja majanduslikule integratsioonile. Vajaduste hindamine on eelduseks kohandatud kaasamiskava koostamisel, mis hõlmab isikuid, kellel ei ole (individuaalselt või ühiselt) leibkonnas piisavalt vahendeid, ning milles määratakse kindlaks vajaliku toetuse liik ja kokkulepitud eesmärgid. Toetus peaks hõlmama sobivalt järjestatud sotsiaalse kaasamise meetmeid või aktiivseid tööturupoliitika meetmeid, mis sõltuvad inimese konkreetsest olukorrast ja töövalmidusest, tagades samal ajal tasakaalu positiivsete stiimulite ja aktiveerimisnõuete vahel. Seda eesmärki võivad täita ka tööturule integreerimise lepingud, mis on sõlmitud vastavalt nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitusele, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule, (15) ja vajaduse korral võib neid vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(30)

Individualiseeritum toetus, mille eesmärk on tuvastada ja käsitleda piisavate vahenditeta isikute ja nende leibkondade keerukaid vajadusi, võib märkimisväärselt kaasa aidata nende edukale sotsiaalsele ja majanduslikule integratsioonile. Vajaduste hindamine on eelduseks kohandatud kaasamiskava koostamisel, mis hõlmab isikuid, kellel ei ole (individuaalselt või ühiselt) leibkonnas piisavalt vahendeid, ning milles määratakse kindlaks vajaliku toetuse liik ja kokkulepitud eesmärgid. Toetus peaks hõlmama sobivalt järjestatud sotsiaalse kaasamise meetmeid või aktiivseid tööturupoliitika meetmeid, mis sõltuvad inimese konkreetsest olukorrast ja töövalmidusest, tagades samal ajal tasakaalu positiivsete stiimulite ja aktiveerimisnõuete vahel. Seda eesmärki võivad täita ka tööturule integreerimise lepingud, mis on sõlmitud vastavalt nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitusele, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule, (15) ja vajaduse korral võib neid vastavalt kohandada.

| (31) | Tõhusatel juhtimismehhanismidel on oluline roll tugevate sotsiaalsete turvavõrkude loomisel. Hüvede ja teenuste osutamise haldamisel tuleks ära kasutada digipöörde pakutavaid vahendeid, vältides samal ajal digilõhest tulenevat tõrjutust. Tuleks teha jõupingutusi, et tagada olemasolevate kavade ja hüvitiste tihe koordineerimine ja ühtlustamine ning nende kooskõlastamine muude poliitikavaldkondadega. Erilist tähelepanu tuleb pöörata kõigi asjaomaste institutsioonide tegevussuutlikkuse suurendamisele. Andmevahetus ja tihedam koostöö eri valitsemistasandite ja teenuste vahel, sealhulgas ametlike kokkulepete või ühtsete kontaktpunktide kaudu, hõlbustab paremini integreeritud toetust. Poliitika mõju usaldusväärne järelevalve ja korrapärane hindamine, millesse on kaasatud kõik sidusrühmad, võib aidata kaasa suuremale tõhususele, teadlikule poliitikakujundamisele ja riiklike süsteemide suuremale läbipaistvusele. |
| --- | --- |

(31)

Tõhusatel juhtimismehhanismidel on oluline roll tugevate sotsiaalsete turvavõrkude loomisel. Hüvede ja teenuste osutamise haldamisel tuleks ära kasutada digipöörde pakutavaid vahendeid, vältides samal ajal digilõhest tulenevat tõrjutust. Tuleks teha jõupingutusi, et tagada olemasolevate kavade ja hüvitiste tihe koordineerimine ja ühtlustamine ning nende kooskõlastamine muude poliitikavaldkondadega. Erilist tähelepanu tuleb pöörata kõigi asjaomaste institutsioonide tegevussuutlikkuse suurendamisele. Andmevahetus ja tihedam koostöö eri valitsemistasandite ja teenuste vahel, sealhulgas ametlike kokkulepete või ühtsete kontaktpunktide kaudu, hõlbustab paremini integreeritud toetust. Poliitika mõju usaldusväärne järelevalve ja korrapärane hindamine, millesse on kaasatud kõik sidusrühmad, võib aidata kaasa suuremale tõhususele, teadlikule poliitikakujundamisele ja riiklike süsteemide suuremale läbipaistvusele.

| (32) | Kodanikuühiskonna organisatsioonid mängivad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel tihti olulist täiendavat rolli. Nende vastavasisuline tegevus võib ametiasutusi kaasamis- ja aktiveerimispoliitika kujundamisel ja rakendamisel toetada. Osutades kõige haavatavamatele nii materiaalset kui ka psühhosotsiaalset tuge ja juhendades töövõimelisi inimesi tööhõive juurde, annavad kodanikuühiskonna organisatsioonid oma panuse inimväärikuse taastamisse ja sotsiaalse kaasamise toetamisse. |
| --- | --- |

(32)

Kodanikuühiskonna organisatsioonid mängivad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel tihti olulist täiendavat rolli. Nende vastavasisuline tegevus võib ametiasutusi kaasamis- ja aktiveerimispoliitika kujundamisel ja rakendamisel toetada. Osutades kõige haavatavamatele nii materiaalset kui ka psühhosotsiaalset tuge ja juhendades töövõimelisi inimesi tööhõive juurde, annavad kodanikuühiskonna organisatsioonid oma panuse inimväärikuse taastamisse ja sotsiaalse kaasamise toetamisse.

| (33) | Vastastikune õppimine ja parimate tavade vahetamine liidu tasandil koos analüütilise tööga olemasoleva liidu miinimumsissetuleku võrdlusanalüüsi raamistiku edasiarendamiseks, sealhulgas asjakohaste näitajate kättesaadavuse ja võrreldavuse ning andmete korrektsuse parandamise kaudu, peaks toetama liikmesriike riiklike reformide kavandamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

(33)

Vastastikune õppimine ja parimate tavade vahetamine liidu tasandil koos analüütilise tööga olemasoleva liidu miinimumsissetuleku võrdlusanalüüsi raamistiku edasiarendamiseks, sealhulgas asjakohaste näitajate kättesaadavuse ja võrreldavuse ning andmete korrektsuse parandamise kaudu, peaks toetama liikmesriike riiklike reformide kavandamisel ja rakendamisel.

| (34) | Käesoleva soovituse rakendamise toetamiseks on olemas liidu vahendid. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (16) loodud Euroopa Sotsiaalfond+ raames peaks iga liikmesriik eraldama vähemalt 25 % Euroopa Sotsiaalfond+ vahenditest sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks. Euroopa Regionaalarengu Fond ja InvestEU võimaldavad ka toetada investeeringuid sotsiaalsesse tugitaristusse, nagu sotsiaaleluasemed ning alusharidus- ja lapsehoiuasutused, ning varustusse ja kvaliteetsetele teenustele juurdepääsu parandamisse. Tehnilise toe instrumendist ning taaste- ja vastupidavusrahastust juba toetatakse liikmesriike miinimumsissetuleku valdkonna struktuurireformide kavandamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva soovituse rakendamise toetamiseks on olemas liidu vahendid. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (16) loodud Euroopa Sotsiaalfond+ raames peaks iga liikmesriik eraldama vähemalt 25 % Euroopa Sotsiaalfond+ vahenditest sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks. Euroopa Regionaalarengu Fond ja InvestEU võimaldavad ka toetada investeeringuid sotsiaalsesse tugitaristusse, nagu sotsiaaleluasemed ning alusharidus- ja lapsehoiuasutused, ning varustusse ja kvaliteetsetele teenustele juurdepääsu parandamisse. Tehnilise toe instrumendist ning taaste- ja vastupidavusrahastust juba toetatakse liikmesriike miinimumsissetuleku valdkonna struktuurireformide kavandamisel ja rakendamisel.

| (35) | Riigi rahanduse üldine jätkusuutlikkus ja miinimumsissetuleku piisav rahastamine on nende vastupanuvõime, tõhususe ja tulemuslikkuse seisukohast väga olulised. Käesoleva soovituse rakendamine ei tohiks oluliselt mõjutada liikmesriikide sotsiaalkaitsesüsteemide finantstasakaalu. |
| --- | --- |

(35)

Riigi rahanduse üldine jätkusuutlikkus ja miinimumsissetuleku piisav rahastamine on nende vastupanuvõime, tõhususe ja tulemuslikkuse seisukohast väga olulised. Käesoleva soovituse rakendamine ei tohiks oluliselt mõjutada liikmesriikide sotsiaalkaitsesüsteemide finantstasakaalu.

| (36) | Jaotusliku mõju hinnang on kasulik vahend, et hinnata eelarvemeetmete ning muude reformide ja investeeringute mõju erinevatele sissetulekurühmadele, sealhulgas kõige ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele. Seega võib jaotusliku mõju hinnang aidata kaasa maksu- ja hüvitissüsteemide reformide tõhusamale ja tulemuslikumale kavandamisele, tagades, et kedagi ei jäeta kõrvale. Komisjoni 28. septembri 2022. aasta teatises „Liikmesriikide poliitikameetmete jaotusliku mõju parem hindamine“ (17) antakse liikmesriikidele suuniseid selle kohta, kuidas jaotusliku mõju hinnang kõige paremini oma poliitikakujundamise protsessidesse integreerida. |
| --- | --- |

(36)

Jaotusliku mõju hinnang on kasulik vahend, et hinnata eelarvemeetmete ning muude reformide ja investeeringute mõju erinevatele sissetulekurühmadele, sealhulgas kõige ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele. Seega võib jaotusliku mõju hinnang aidata kaasa maksu- ja hüvitissüsteemide reformide tõhusamale ja tulemuslikumale kavandamisele, tagades, et kedagi ei jäeta kõrvale. Komisjoni 28. septembri 2022. aasta teatises „Liikmesriikide poliitikameetmete jaotusliku mõju parem hindamine“ (17) antakse liikmesriikidele suuniseid selle kohta, kuidas jaotusliku mõju hinnang kõige paremini oma poliitikakujundamise protsessidesse integreerida.

| (37) | Käesoleva soovituse rakendamist ei saa kasutada kehtivate siseriiklike õigusaktides või soovituses 92/441/EMÜ ette nähtud kaitsetaseme alandamiseks. Liikmesriike kutsutakse üles kehtestama või säilitama käesolevas dokumendis soovitatud sätetest soodsamaid sätteid. |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva soovituse rakendamist ei saa kasutada kehtivate siseriiklike õigusaktides või soovituses 92/441/EMÜ ette nähtud kaitsetaseme alandamiseks. Liikmesriike kutsutakse üles kehtestama või säilitama käesolevas dokumendis soovitatud sätetest soodsamaid sätteid.

| (38) | Käesolev soovitus ei mõjuta liikmesriikide pädevust oma sotsiaalkaitsesüsteemide kindlaksmääramisel ja korraldamisel, |
| --- | --- |

(38)

Käesolev soovitus ei mõjuta liikmesriikide pädevust oma sotsiaalkaitsesüsteemide kindlaksmääramisel ja korraldamisel,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

EESMÄRK

| 1) | Selleks et tagada inimväärne elu kõigis eluetappides, on käesoleva soovituse eesmärk vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, edendades piisavate vahenditeta isikute piisavat sissetulekutoetust ja eriti miinimumsissetulekut, tegelikku juurdepääsu tugiteenustele ja esmatähtsatele teenustele ning toetades töövõimeliste inimeste integreerimist tööturule, kooskõlas aktiivset kaasamist käsitleva lähenemisviisiga. |
| --- | --- |

1)

MÕISTED

| 2) | Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „isikud, kellel puuduvad piisavad vahendid“ – isikud, kelle rahalised ja materiaalsed ressursid, mis on nende tervise ja heaolu seisukohast ning majandus- ja ühiskonnaelus osalemiseks hädavajalikud, on ebapiisavad, ebaregulaarsed või ebakindlad; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

„isikud, kellel puuduvad piisavad vahendid“ – isikud, kelle rahalised ja materiaalsed ressursid, mis on nende tervise ja heaolu seisukohast ning majandus- ja ühiskonnaelus osalemiseks hädavajalikud, on ebapiisavad, ebaregulaarsed või ebakindlad;

| b) | „sissetulekutoetus“ – leibkonna ja selle liikmetele antava igat liiki rahaliste hüvitiste, sealhulgas miinimumsissetuleku toetuste kogusumma; |
| --- | --- |

b)

„sissetulekutoetus“ – leibkonna ja selle liikmetele antava igat liiki rahaliste hüvitiste, sealhulgas miinimumsissetuleku toetuste kogusumma;

| c) | „miinimumsissetulek“ – sotsiaalkaitsesüsteemidega hõlmatud mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad rahalised hüvitised, mis toimivad turvavõrguna ja mida makstakse viimase abinõuna isikutele, kellel puuduvad piisavad vahendid; |
| --- | --- |

c)

„miinimumsissetulek“ – sotsiaalkaitsesüsteemidega hõlmatud mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad rahalised hüvitised, mis toimivad turvavõrguna ja mida makstakse viimase abinõuna isikutele, kellel puuduvad piisavad vahendid;

| d) | „katvus“ – õigus saada siseriiklikes õigusaktides määratletud miinimumsissetulekut; |
| --- | --- |

d)

„katvus“ – õigus saada siseriiklikes õigusaktides määratletud miinimumsissetulekut;

| e) | „taotlemine“ – nende isikute osakaal, kellel puuduvad piisavad vahendid ja kellel on õigus miinimumsissetulekut saada ja kes seda tegelikult taotlevad; |
| --- | --- |

e)

„taotlemine“ – nende isikute osakaal, kellel puuduvad piisavad vahendid ja kellel on õigus miinimumsissetulekut saada ja kes seda tegelikult taotlevad;

| f) | „tugiteenused“ – teenused, mis on suunatud nende isikute erivajadustele, kellel puuduvad piisavad vahendid, et tagada nende suutlikkus integreeruda ühiskonda ja vajaduse korral tööturule, sealhulgas sotsiaalse kaasamise teenused, näiteks sotsiaaltöö, nõustamine, juhendamine, mentorlus, psühholoogiline tugi, rehabilitatsioon ning muud üldised tugiteenused, sealhulgas alusharidus ja lapsehoid, tervishoid, pikaajaline hooldus, haridus ja koolitus ning eluase; |
| --- | --- |

f)

„tugiteenused“ – teenused, mis on suunatud nende isikute erivajadustele, kellel puuduvad piisavad vahendid, et tagada nende suutlikkus integreeruda ühiskonda ja vajaduse korral tööturule, sealhulgas sotsiaalse kaasamise teenused, näiteks sotsiaaltöö, nõustamine, juhendamine, mentorlus, psühholoogiline tugi, rehabilitatsioon ning muud üldised tugiteenused, sealhulgas alusharidus ja lapsehoid, tervishoid, pikaajaline hooldus, haridus ja koolitus ning eluase;

| g) | „esmatähtsad teenused“ – teenused, mis hõlmavad veevarustust, kanalisatsiooni, energia tarnimist, transporti, finantsteenuseid ja digitaalset sidet; |
| --- | --- |

g)

„esmatähtsad teenused“ – teenused, mis hõlmavad veevarustust, kanalisatsiooni, energia tarnimist, transporti, finantsteenuseid ja digitaalset sidet;

| h) | „tegelik juurdepääs teenustele“ – olukord, kus asjaomased teenused on kergesti kättesaadavad, taskukohased, juurdepääsetavad, kvaliteetsed, õigeaegsed ning kus potentsiaalsetel kasutajatel on võrdne juurdepääs teenustele, nad on teadlikud nende olemasolust ja nende kasutamise õigustest; |
| --- | --- |

h)

„tegelik juurdepääs teenustele“ – olukord, kus asjaomased teenused on kergesti kättesaadavad, taskukohased, juurdepääsetavad, kvaliteetsed, õigeaegsed ning kus potentsiaalsetel kasutajatel on võrdne juurdepääs teenustele, nad on teadlikud nende olemasolust ja nende kasutamise õigustest;

| i) | „kaasamiskava“ – leping või lepingute kogum, mis on sõlmitud isikutega, kellel puuduvad piisavad vahendid, ja mille eesmärk on edendada nende sotsiaalset kaasatust ja töövõimeliste inimeste puhul nende tööturule integreerimist. |
| --- | --- |

i)

„kaasamiskava“ – leping või lepingute kogum, mis on sõlmitud isikutega, kellel puuduvad piisavad vahendid, ja mille eesmärk on edendada nende sotsiaalset kaasatust ja töövõimeliste inimeste puhul nende tööturule integreerimist.

SISSETULEKUTOETUSE PIISAVUS

| 3) | Liikmesriikidel soovitatakse luua tugevad sotsiaalsed turvavõrgud, mis tagavad inimväärse elu kõigis eluetappides ja milles kombineeritakse piisav sissetulekutoetus – miinimumsissetuleku toetused ja muud kaasnevad rahalised hüvitised – ja mitterahalised hüvitised, võimaldades tegeliku juurdepääsu tugiteenustele ja esmatähtsatele teenustele, ning vajaduse korral kõnealuseid turvavõrke tugevdada. Mitterahaliste hüvitiste osutamine võib elementaarsete miinimumsissetuleku toetuste maksmist täiendada. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Piisava sissetulekutoetuse tagamiseks soovitatakse liikmesriikidel kehtestada miinimumsissetuleku tase liikmesriigi õigusega ette nähtud läbipaistva ja usaldusväärse metoodika abil, kaasates asjaomaseid sidusrühmi. Sellises metoodikas on soovitatav arvesse võtta kõiki sissetulekuallikaid, leibkondade erivajadusi ja ebasoodsat olukorda, madalapalgalise või miinimumpalga saaja sissetulekut, elatustaset ja ostujõu taset, hinnataset ja nendega seotud arenguid ning muid olulisi tegureid. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Tagades töövõimeliste inimeste jaoks tööturule (re)integreerumise ja tööturule jäämise stiimulid, oleks soovitatav suurendada piisavate vahenditeta inimeste sissetulekutoetust tasemele, mis on vähemalt võrdne ühega järgmistest:






  a) | riiklik suhtelise vaesuse piir või |
| --- | --- | --- |

5)

a)

riiklik suhtelise vaesuse piir või

| b) | vajalike kaupade ja teenuste, sealhulgas piisava toidu, eluaseme, tervishoiu ja esmatähtsate teenuste rahaline väärtus vastavalt riiklikele määratlustele või |
| --- | --- |

b)

vajalike kaupade ja teenuste, sealhulgas piisava toidu, eluaseme, tervishoiu ja esmatähtsate teenuste rahaline väärtus vastavalt riiklikele määratlustele või

| c) | muud tasemed, mis on võrreldavad punktides a või b osutatud tasemetega, mis vastavad siseriiklikule õigusele või tavale. |
| --- | --- |

c)

muud tasemed, mis on võrreldavad punktides a või b osutatud tasemetega, mis vastavad siseriiklikule õigusele või tavale.

| 6) | Liikmesriikidel soovitatakse saavutada punktis 5 sätestatud sissetulekutoetuse piisav tase järk-järgult hiljemalt 2030. aastaks, tagades samal ajal riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Liikmesriikidel soovitatakse miinimumsissetuleku tase korrapäraselt läbi vaadata ja vajaduse korral seda kohandada, et säilitada sissetulekutoetuse piisavus, võttes samal ajal arvesse mitterahalisi hüvitisi. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Naiste, noorte täiskasvanute ja puuetega inimeste soolise võrdõiguslikkuse, sissetulekukindluse ja majandusliku sõltumatuse edendamiseks soovitatakse liikmesriikidel tagada miinimumsissetuleku taotlemise võimalus igale leibkonna üksikliikmele. |
| --- | --- |

8)

MIINIMUMSISSETULEKU KATVUS

| 9) | Liikmesriikidel soovitatakse tagada, et kõik piisavate vahenditeta isikud, kaasa arvatud noored täiskasvanud, on kaetud seaduses sätestatud miinimumsissetulekuga, määratledes:






  a) | läbipaistvad ja mittediskrimineerivad toetuskõlblikkuskriteeriumid, millega tagatakse tegelik juurdepääs miinimumsissetulekule, olenemata alalise elukoha olemasolust, tagades samas, et seadusliku elamise kestuse nõue on proportsionaalne; |
| --- | --- | --- |

9)

a)

läbipaistvad ja mittediskrimineerivad toetuskõlblikkuskriteeriumid, millega tagatakse tegelik juurdepääs miinimumsissetulekule, olenemata alalise elukoha olemasolust, tagades samas, et seadusliku elamise kestuse nõue on proportsionaalne;

| b) | majandusliku olukorra künnised, mis kajastavad elatustaset liikmesriigis eri tüüpi ja suurusega leibkondade puhul ning milles võetakse proportsionaalselt arvesse leibkonna muud liiki sissetulekuid (ja varasid); |
| --- | --- |

b)

majandusliku olukorra künnised, mis kajastavad elatustaset liikmesriigis eri tüüpi ja suurusega leibkondade puhul ning milles võetakse proportsionaalselt arvesse leibkonna muud liiki sissetulekuid (ja varasid);

| c) | taotluse menetlemiseks vajalik aeg, tagades samas, et otsus tehakse ilma põhjendamatu viivituseta ja tavajuhul hiljemalt 30 päeva jooksul alates taotluse esitamisest; |
| --- | --- |

c)

taotluse menetlemiseks vajalik aeg, tagades samas, et otsus tehakse ilma põhjendamatu viivituseta ja tavajuhul hiljemalt 30 päeva jooksul alates taotluse esitamisest;

| d) | miinimumsissetulekule juurdepääsu järjepidevus seni, kuni piisavate vahenditeta isikud vastavad õigusaktides ette nähtud toetuskõlblikkuskriteeriumidele ja tingimustele, vaadates toetuskõlblikkuse korrapäraselt läbi, andes samal ajal töövõimelistele inimestele juurdepääsu konkreetsetele ja proportsionaalsetele aktiivse kaasamise meetmetele; |
| --- | --- |

d)

miinimumsissetulekule juurdepääsu järjepidevus seni, kuni piisavate vahenditeta isikud vastavad õigusaktides ette nähtud toetuskõlblikkuskriteeriumidele ja tingimustele, vaadates toetuskõlblikkuse korrapäraselt läbi, andes samal ajal töövõimelistele inimestele juurdepääsu konkreetsetele ja proportsionaalsetele aktiivse kaasamise meetmetele;

| e) | lihtsad, kiired, erapooletud ja tasuta kaebuste esitamise ja edasikaebamise menetlused, tagades samas, et piisavate vahenditeta isikuid teavitatakse ja neil on tõhus juurdepääs sellistele menetlustele; |
| --- | --- |

e)

lihtsad, kiired, erapooletud ja tasuta kaebuste esitamise ja edasikaebamise menetlused, tagades samas, et piisavate vahenditeta isikuid teavitatakse ja neil on tõhus juurdepääs sellistele menetlustele;

| f) | meetmed, millega tagatakse, et sotsiaalsed turvavõrgud on eri tüüpi kriisideks sobivad ning on võimelised selliste kriiside negatiivseid sotsiaal-majanduslikke tagajärgi leevendama. |
| --- | --- |

f)

meetmed, millega tagatakse, et sotsiaalsed turvavõrgud on eri tüüpi kriisideks sobivad ning on võimelised selliste kriiside negatiivseid sotsiaal-majanduslikke tagajärgi leevendama.

MIINIMUMSISSETULEKU TAOTLEMINE

| 10) | Liikmesriikidel soovitatakse ergutada või hõlbustada miinimumsissetuleku täiemahulist taotlemist järgmiste meetmete abil:






  a) | halduskoormuse vähendamine, sealhulgas taotlemismenetluste lihtsustamise ja seda vajavatele isikutele järkjärgulise juhendamise tagamise kaudu, pöörates samal ajal tähelepanu digitaalsete ja mittedigitaalsete vahendite kättesaadavusele; |
| --- | --- | --- |

10)

a)

halduskoormuse vähendamine, sealhulgas taotlemismenetluste lihtsustamise ja seda vajavatele isikutele järkjärgulise juhendamise tagamise kaudu, pöörates samal ajal tähelepanu digitaalsete ja mittedigitaalsete vahendite kättesaadavusele;

| b) | juurdepääsu tagamine kasutajasõbralikule, tasuta ja ajakohastatud teabele miinimumsissetulekuga seotud õiguste ja kohustuste kohta; |
| --- | --- |

b)

juurdepääsu tagamine kasutajasõbralikule, tasuta ja ajakohastatud teabele miinimumsissetulekuga seotud õiguste ja kohustuste kohta;

| c) | teadlikkuse tõstmise ja taotluste esitamise hõlbustamise eesmärgil suhtlemine inimestega, kellel puuduvad piisavad vahendid, ja eelkõige üksikvanemaga leibkondadega, sealhulgas asjaomaste sidusrühmade kaasamise kaudu riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

c)

teadlikkuse tõstmise ja taotluste esitamise hõlbustamise eesmärgil suhtlemine inimestega, kellel puuduvad piisavad vahendid, ja eelkõige üksikvanemaga leibkondadega, sealhulgas asjaomaste sidusrühmade kaasamise kaudu riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil;

| d) | meetmete võtmine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud häbimärgistamise ja kaudsete eelarvamuste vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

d)

meetmete võtmine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud häbimärgistamise ja kaudsete eelarvamuste vastu võitlemiseks;

| e) | meetmete võtmine hindamismetoodika parandamiseks või väljatöötamiseks ning miinimumsissetuleku mittetaotlemise ja vajaduse korral sellega seotud tööturu aktiveerimise meetmete korrapärane hindamine vastavalt kõnealusele metoodikale, et teha kindlaks takistused ja võtta kasutusele parandusmeetmed. |
| --- | --- |

e)

meetmete võtmine hindamismetoodika parandamiseks või väljatöötamiseks ning miinimumsissetuleku mittetaotlemise ja vajaduse korral sellega seotud tööturu aktiveerimise meetmete korrapärane hindamine vastavalt kõnealusele metoodikale, et teha kindlaks takistused ja võtta kasutusele parandusmeetmed.

JUURDEPÄÄS KAASAVATELE TÖÖTURGUDELE

| 11) | Selleks et edendada kõrget tööhõivemäära ja kaasavaid tööturge, soovitatakse liikmesriikidel asjakohasel juhul koostöös sotsiaalpartneritega tagada tööturu aktiveerimine, kõrvaldada tõkked, mis takistavad tööturule (taas)sisenemist ja tööturule jäämist, toetada töövõimelisi inimesi kvaliteetse tööhõive suunas liikumisel, tagada töötamise stiimulid, vähendada palgavaesust ja tööturu killustatust, stimuleerida ametlikku tööhõivet, võidelda deklareerimata töö vastu ja hõlbustada töövõimalusi, tehes järgmist:






  a) | tagades, et aktiveerimisnõuded pakuksid piisavaid stiimuleid tööturule (taas)sisenemiseks, olles samas järkjärgulised ja proportsionaalsed; erilist tähelepanu tuleks pöörata noortele täiskasvanutele, et suunata nad võimalikult lühikese aja jooksul tagasi haridusse, koolitusse või tööturule; |
| --- | --- | --- |

11)

a)

tagades, et aktiveerimisnõuded pakuksid piisavaid stiimuleid tööturule (taas)sisenemiseks, olles samas järkjärgulised ja proportsionaalsed; erilist tähelepanu tuleks pöörata noortele täiskasvanutele, et suunata nad võimalikult lühikese aja jooksul tagasi haridusse, koolitusse või tööturule;

| b) | parandades inimkapitali investeerimist kaasava haridus- ja koolituspoliitika kaudu, toetades oskuste täiendamist ja ümberõpet, eelkõige väheste või aegunud oskustega inimeste puhul, sealhulgas koostöös sotsiaalpartneritega; |
| --- | --- |

b)

parandades inimkapitali investeerimist kaasava haridus- ja koolituspoliitika kaudu, toetades oskuste täiendamist ja ümberõpet, eelkõige väheste või aegunud oskustega inimeste puhul, sealhulgas koostöös sotsiaalpartneritega;

| c) | nähes ette võimalus ühendada sissetulekutoetus töise tuluga, kaotada järk-järgult sissetulekutoetus või säilitada õigus sissetulekutoetusele lühiajalise või juhutöö ajal, katseajal ja praktika ajal; |
| --- | --- |

c)

nähes ette võimalus ühendada sissetulekutoetus töise tuluga, kaotada järk-järgult sissetulekutoetus või säilitada õigus sissetulekutoetusele lühiajalise või juhutöö ajal, katseajal ja praktika ajal;

| d) | vaadates korrapäraselt läbi maksu- ja hüvitissüsteemidest tulenevad stiimulid ja pärssivad tegurid; |
| --- | --- |

d)

vaadates korrapäraselt läbi maksu- ja hüvitissüsteemidest tulenevad stiimulid ja pärssivad tegurid;

| e) | toetades töövõimalusi sotsiaalmajanduse sektoris, sealhulgas praktilise töökogemuse pakkumise kaudu; |
| --- | --- |

e)

toetades töövõimalusi sotsiaalmajanduse sektoris, sealhulgas praktilise töökogemuse pakkumise kaudu;

| f) | hõlbustades tööleminekut, pakkudes tööandjatele ja töötajatele selliseid meetmeid nagu värbamisstiimulid, (ametikohtade) toetamine, juhendamine, nõustamine ning töökoha säilitamise ja edutamise toetamine. |
| --- | --- |

f)

hõlbustades tööleminekut, pakkudes tööandjatele ja töötajatele selliseid meetmeid nagu värbamisstiimulid, (ametikohtade) toetamine, juhendamine, nõustamine ning töökoha säilitamise ja edutamise toetamine.

JUURDEPÄÄS TUGI- JA ESMATÄHTSATELE TEENUSTELE

| 12) | Liikmesriikidel soovitatakse tagada:






  a) | tõhus ja võrdne juurdepääs tugiteenustele, sealhulgas kooskõlas kvaliteedipõhimõtetega, mis on määratletud Euroopa vabatahtlikus sotsiaalteenuste kvaliteediraamistikus; |
| --- | --- | --- |

12)

a)

tõhus ja võrdne juurdepääs tugiteenustele, sealhulgas kooskõlas kvaliteedipõhimõtetega, mis on määratletud Euroopa vabatahtlikus sotsiaalteenuste kvaliteediraamistikus;

| b) | jätkuv tõhus juurdepääs esmatähtsatele teenustele, sealhulgas energiale; |
| --- | --- |

b)

jätkuv tõhus juurdepääs esmatähtsatele teenustele, sealhulgas energiale;

| c) | selliste rahaliste ja mitterahaliste tõkete kõrvaldamine, mis takistavad tõhusat juurdepääsu tugi- ja esmatähtsatele teenustele. |
| --- | --- |

c)

selliste rahaliste ja mitterahaliste tõkete kõrvaldamine, mis takistavad tõhusat juurdepääsu tugi- ja esmatähtsatele teenustele.

INDIVIDUAALNE TOETUS

| 13) | Selleks et kõrvaldada mitmesugused tööhõive takistused inimestele, kellel puuduvad sotsiaalseks kaasatuseks piisavad vahendid, ja töövõimelistele inimestele, soovitatakse liikmesriikidel töötada välja individualiseeritud lähenemisviis ja koordineerida teenuste osutamist, tehes järgmist:






  a) | viies läbi mitmemõõtmelise vajaduste hindamise, uurides sotsiaalse kaasatuse ja tööhõive takistusi, tehes kindlaks nende takistuste kõrvaldamiseks vajalikud tugi- ja esmatähtsad teenused ning määrates kindlaks vajaliku toetuse, ning |
| --- | --- | --- |

13)

a)

viies läbi mitmemõõtmelise vajaduste hindamise, uurides sotsiaalse kaasatuse ja tööhõive takistusi, tehes kindlaks nende takistuste kõrvaldamiseks vajalikud tugi- ja esmatähtsad teenused ning määrates kindlaks vajaliku toetuse, ning

| b) | selle alusel hiljemalt kolm kuud pärast miinimumsissetuleku saamist, koostades kaasamiskava, milles






  i) | määratakse kindlaks ühised eesmärgid ja ajakavad; |
| --- | --- | --- |

b)

selle alusel hiljemalt kolm kuud pärast miinimumsissetuleku saamist, koostades kaasamiskava, milles

i)

määratakse kindlaks ühised eesmärgid ja ajakavad;

| ii) | visandatakse individuaalsetele vajadustele kohandatud toetuspakett, mis hõlmab aktiivseid tööturumeetmeid ja/või sotsiaalset kaasatust edendavaid meetmeid; |
| --- | --- |

ii)

visandatakse individuaalsetele vajadustele kohandatud toetuspakett, mis hõlmab aktiivseid tööturumeetmeid ja/või sotsiaalset kaasatust edendavaid meetmeid;

| iii) | määratakse juhtumihaldur või ühtne kontakt- ja teeninduspunkt, kes tagab pideva toe, korraldab õigeaegset suunamist asjaomastesse teenistustesse ja jälgib korrapäraselt kaasamiskava rakendamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

iii)

määratakse juhtumihaldur või ühtne kontakt- ja teeninduspunkt, kes tagab pideva toe, korraldab õigeaegset suunamist asjaomastesse teenistustesse ja jälgib korrapäraselt kaasamiskava rakendamisel tehtud edusamme;

| c) | pikaajaliste töötute puhul, kellel puuduvad piisavad vahendid, vaadates läbi olemasoleva tööturule integreerimise lepingu ja kohandades seda vajaduse korral vastavalt nõukogu soovitusele, mis käsitleb pikaajaliste töötute tööturule integreerimist, et täiendada seda punktis b osutatud kaasamiskava elementidega. |
| --- | --- |

c)

pikaajaliste töötute puhul, kellel puuduvad piisavad vahendid, vaadates läbi olemasoleva tööturule integreerimise lepingu ja kohandades seda vajaduse korral vastavalt nõukogu soovitusele, mis käsitleb pikaajaliste töötute tööturule integreerimist, et täiendada seda punktis b osutatud kaasamiskava elementidega.

JUHTIMINE, JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS

| 14) | Selleks et tõhusalt kavandada ja rakendada tugevaid sotsiaalseid turvavõrke riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil, soovitatakse liikmesriikidel:






  a) | vältida eri hüvitiste ja kavade puhul lünki, kattumist ja killustumist, et tagada sissetulekutoetuse, aktiveerimismeetmete ja tugiteenuste ühtne pakett; |
| --- | --- | --- |

14)

a)

vältida eri hüvitiste ja kavade puhul lünki, kattumist ja killustumist, et tagada sissetulekutoetuse, aktiveerimismeetmete ja tugiteenuste ühtne pakett;

| b) | tugevdada sissetulekutoetuse eest vastutavate asutuste, tööturuasutuste ja tugiteenuste osutajate tegevussuutlikkust ning tõhustada nende koostööd, sealhulgas andmete jagamise ja veelgi rohkem integreeritud teenusemudelite edendamise kaudu; |
| --- | --- |

b)

tugevdada sissetulekutoetuse eest vastutavate asutuste, tööturuasutuste ja tugiteenuste osutajate tegevussuutlikkust ning tõhustada nende koostööd, sealhulgas andmete jagamise ja veelgi rohkem integreeritud teenusemudelite edendamise kaudu;

| c) | võimestada asjaomaseid sidusrühmi, nagu piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalmajanduses osalejad, et nad saaksid tõhusalt osaleda miinimumsissetuleku kavade väljatöötamises, rakendamises, järelevalves ja hindamises; |
| --- | --- |

c)

võimestada asjaomaseid sidusrühmi, nagu piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalmajanduses osalejad, et nad saaksid tõhusalt osaleda miinimumsissetuleku kavade väljatöötamises, rakendamises, järelevalves ja hindamises;

| d) | tagada sotsiaalsete turvavõrkude piisav rahastamine viisil, mis on kooskõlas riigi rahanduse üldise jätkusuutlikkusega. |
| --- | --- |

d)

tagada sotsiaalsete turvavõrkude piisav rahastamine viisil, mis on kooskõlas riigi rahanduse üldise jätkusuutlikkusega.

| 15) | Selleks et anda poliitika kujundamiseks paremini teavet, soovitatakse liikmesriikidel:






  a) | pidevalt jälgida, kuidas rakendatakse sissetulekutoetuse poliitikat, eelkõige miinimumsissetuleku poliitikat ja sellega seotud tööturu aktiveerimise meetmeid, ja teenustele juurdepääsu poliitikat, sealhulgas parandades asjakohaste soo, vanuse ja võimaluse korral puude alusel liigitatud andmete kättesaadavust ja kvaliteeti kõigil valitsemistasanditel ning viies läbi korrapäraseid hindamisi, ning teha kohandusi, et saavutada käesoleva soovituse eesmärgid kõige tõhusamal viisil; |
| --- | --- | --- |

15)

a)

pidevalt jälgida, kuidas rakendatakse sissetulekutoetuse poliitikat, eelkõige miinimumsissetuleku poliitikat ja sellega seotud tööturu aktiveerimise meetmeid, ja teenustele juurdepääsu poliitikat, sealhulgas parandades asjakohaste soo, vanuse ja võimaluse korral puude alusel liigitatud andmete kättesaadavust ja kvaliteeti kõigil valitsemistasanditel ning viies läbi korrapäraseid hindamisi, ning teha kohandusi, et saavutada käesoleva soovituse eesmärgid kõige tõhusamal viisil;

| b) | töötada andmekaitse-eeskirju järgides välja mehhanismid, mis võimaldavad võtta järelmeetmeid nende isikute puhul, kellel puuduvad piisavad vahendid nende sotsiaalse kaasamise või töölemineku seisukohast, või kõnealuseid mehhanisme edendada; |
| --- | --- |

b)

töötada andmekaitse-eeskirju järgides välja mehhanismid, mis võimaldavad võtta järelmeetmeid nende isikute puhul, kellel puuduvad piisavad vahendid nende sotsiaalse kaasamise või töölemineku seisukohast, või kõnealuseid mehhanisme edendada;

| c) | teavitada komisjoni korrapäraste ajavahemike järel käesoleva soovituse rakendamiseks võetud või sel eesmärgil kavandatavate meetmete paketist, tuginedes asjakohasel juhul liikmesriigi olemasolevatele strateegiatele, kavadele või aruannetele, kaasa arvatud aruannetele, mis on esitatud selliste olemasolevate aruandlusmehhanismide alusel nagu avatud koordinatsiooni meetod, Euroopa poolaasta ning muud asjakohased liidu programmitöö ja aruandlusmehhanismid; esimene aruanne peaks hõlmama punktis a osutatud hindamiste tulemusi ja soovitusi. |
| --- | --- |

c)

teavitada komisjoni korrapäraste ajavahemike järel käesoleva soovituse rakendamiseks võetud või sel eesmärgil kavandatavate meetmete paketist, tuginedes asjakohasel juhul liikmesriigi olemasolevatele strateegiatele, kavadele või aruannetele, kaasa arvatud aruannetele, mis on esitatud selliste olemasolevate aruandlusmehhanismide alusel nagu avatud koordinatsiooni meetod, Euroopa poolaasta ning muud asjakohased liidu programmitöö ja aruandlusmehhanismid; esimene aruanne peaks hõlmama punktis a osutatud hindamiste tulemusi ja soovitusi.

| 16) | Nõukogu kiidab heaks komisjoni kavatsuse:






  a) | jätkata sotsiaalkaitsekomitees koos liikmesriikidega tehtavat tööd miinimumsissetuleku võrdlusraamistiku alal ning parandada asjakohaste näitajate ja andmete kättesaadavust ja võrreldavust; |
| --- | --- | --- |

16)

a)

jätkata sotsiaalkaitsekomitees koos liikmesriikidega tehtavat tööd miinimumsissetuleku võrdlusraamistiku alal ning parandada asjakohaste näitajate ja andmete kättesaadavust ja võrreldavust;

| b) | tugevdada vastastikust õppimist ning tulemuste ja heade tavade jagamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

b)

tugevdada vastastikust õppimist ning tulemuste ja heade tavade jagamist liikmesriikide vahel;

| c) | vaadata punkti 15 alapunktis c osutatud dokumentide põhjal ja sotsiaalkaitsekomitees korrapäraselt läbi edusammud, mida on tehtud käesoleva soovituse rakendamisel seoses juurdepääsuga kaasavatele tööturgudele, tehes tihedalt koostööd tööhõivekomitee ja avalike tööturuasutuste võrgustikuga, ning valmistada iga kolme aasta järel ette käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusamme käsitlev komisjoni ja sotsiaalkaitsekomitee ühisaruanne; |
| --- | --- |

c)

vaadata punkti 15 alapunktis c osutatud dokumentide põhjal ja sotsiaalkaitsekomitees korrapäraselt läbi edusammud, mida on tehtud käesoleva soovituse rakendamisel seoses juurdepääsuga kaasavatele tööturgudele, tehes tihedalt koostööd tööhõivekomitee ja avalike tööturuasutuste võrgustikuga, ning valmistada iga kolme aasta järel ette käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusamme käsitlev komisjoni ja sotsiaalkaitsekomitee ühisaruanne;

| d) | jälgida, muu hulgas koos sotsiaalkaitsekomiteega, Euroopa poolaasta raames käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

d)

jälgida, muu hulgas koos sotsiaalkaitsekomiteega, Euroopa poolaasta raames käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusamme;

| e) | teha kokkuvõte käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest, eelkõige seoses selle mõjuga vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele, tööhõive suurendamisele ja koolitusel osalemise parandamisele, ning esitada 2030. aastaks nõukogule aruanne. |
| --- | --- |

e)

teha kokkuvõte käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest, eelkõige seoses selle mõjuga vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele, tööhõive suurendamisele ja koolitusel osalemise parandamisele, ning esitada 2030. aastaks nõukogule aruanne.

| 17) | Soovitus 92/441/EMÜ asendatakse käesoleva soovitusega. |
| --- | --- |

17)

Brüssel, 30. jaanuar 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

P. KULLGREN

---

(1)  ELT C 326, 26.10.2012, lk 391.

1

(2)  Nõukogu 24. juuni 1992. aasta soovitus 92/441/EMÜ piisavate toimetulekuvahendite ja sotsiaalabi ühiste kriteeriumide kohta sotsiaalkaitsesüsteemides (EÜT L 245, 26.8.1992, lk 46).

2

(3)  Komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitus 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (ELT L 307, 18.11.2008. lk 11).

3

(4)  „Institutsioonide ühine teadaanne Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta“ (ELT C 428, 13.12.2017, lk 10).

4

(5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava“ (COM(2021) 102 final).

5

(6)  Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon miinimumsissetuleku poliitika kui vaesuse vastu võitlemise vahendi kohta (2016/2270(INI) (ELT C 346, 27.9.2018, lk 156).

6

(7)  Nõukogu 12. oktoobri 2020. aasta järeldused „Miinimumsissetuleku kaitse tugevdamine, et võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu COVID-19 pandeemia ajal ja pärast seda“.

7

(8)  Euroopa Komisjon, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, 2022. aasta ühine tööhõivearuanne, Euroopa Liidu väljaannete talitus, 2022.

8

2022. aasta ühine tööhõivearuanne

(9)  Nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele (ELT C 387, 15.11.2019, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (ELT L 223, 22.6.2021, lk 14).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).

11

(12)  Nõukogu 30. oktoobri 2020. aasta soovitus, mis käsitleb algatust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ ja millega asendatakse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (ELT C 372, 4.11.2020, lk 1).

12

(13)  Komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM/2021/101 final).

13

(14)  Euroopa vabatahtlik sotsiaalteenuste kvaliteediraamistik (SPC/2010/10 final).

14

(15)  Nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitus, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (ELT C 67, 20.2.2016, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

16

(17)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Liikmesriikide poliitikameetmete jaotusliku mõju parem hindamine (COM(2022) 494 final).

17

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 3.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/13

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10522 – HAPAG-LLOYD / EUROGATE / EUROGATE CONTAINER TERMINAL WILHELMSHAVEN)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 41/02)

29. aprillil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10522 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10522 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

| 3.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/14

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

2. detsember 2022,

seoses ettepanekuga võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse turukorrektsioonimehhanism kodanike ja majanduse kaitsmiseks ülemäära kõrgete hindade eest

(CON/2022/44)

(2023/C 41/03)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

25. novembril 2022 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse esitada arvamus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse turukorrektsioonimehhanism kodanike ja majanduse kaitsmiseks ülemäära kõrgete hindade eest (1) (edaspidi „kavandatav määrus“).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna kavandatav määrus sisaldab sätteid, mis mõjutavad EKP ja Euroopa Keskpankade Süsteemi kaasabi finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika sujuvale elluviimisele pädevate asutuste poolt vastavalt aluslepingu artikli 127 lõikele 5 ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artiklile 3.3. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

EKP võtab teadmiseks kavandatava määruse ja selle eesmärgi kehtestada ajutine turukorrektsioonimehhanism, ning tunnistab tõsiseid väljakutseid, mida ülemäära kõrged energiahinnad ELi kodanikele ja liidu majandusele põhjustavad.

Kavandatava määrusega kehtestatakse turukorrektsioonimehhanism maagaasitehingute jaoks järgmise kuu TTFi tuletisinstrumentide turul, mis käivitatakse juhul, kui on täidetud kaks tingimust (edaspidi „turukorrektsioonisündmus“). Kavandatava määrusega nähakse ette, et liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) vastutab nende tingimuste täitmise jälgimise eest ning turukorrektsioonisündmuse korral avaldab viivitamata teate Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „turukorrektsiooniteade“) ja teavitab turukorrektsioonisündmusest Euroopa Komisjoni, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet (ESMA) ja EKPd. Samuti nähakse kavandatava määrusega ette, et komisjon peatab turukorrektsioonimehhanismi, kui ilmnevad soovimatud turuhäired või nende esinemise selged ohud, mis mõjutavad negatiivselt varustuskindlust, ELi-siseseid tarnevooge või finantsstabiilsust (edaspidi „peatamisotsus“).

EKP tunnistab, et mehhanismid, mille eesmärk on vähendada gaasi hulgimüügiturgude äärmuslikku hinnataset ja volatiilsust, võivad põhimõtteliselt leevendada mitmeid riske finantsstabiilsusele, sealhulgas 2022. aastal kõrgete ja volatiilsete gaasihindade perioodidel ilmnenud riske. EKP leiab siiski, et kavandatava turukorrektsioonimehhanismi praegune ülesehitus võib teatavatel juhtudel ohustada euroala finantsstabiilsust. Mehhanismi praegune ülesehitus võib suurendada volatiilsust ja sellega seotud lisatagatise nõudeid, ohustada kesksete vastaspoolte suutlikkust juhtida finantsriske ning soodustada üleminekut kauplemiskohtadelt keskse vastaspooleta börsivälisele turule. Neid finantssüsteemi stabiilsusega seotud kaalutlusi tuleb nõukogu kavandatava määruse aruteludel arvesse võtta.

Konkreetsed märkused

1.   EKP roll

| 1.1 | Kavandatava määrusega nähakse ette mitu juhtu, kus EKP-l on kohustus või õigus osaleda arvamuste ja aruannete esitamisel, järelevalve teostamisel ja abi andmisel komisjonile tema ülesannete täitmisel kavandatava määruse alusel.

  Esiteks, seoses turukorrektsioonimehhanismi käivitamisega, kui ACERi seire tulemustest ilmneb konkreetseid märke selle kohta, et peatselt võib esineda turukorrektsioonisündmus, küsib komisjon EKP-lt, ESMA-lt ja vajaduse korral Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikult (ENTSOG) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1938 (2) alusel loodud gaasikoordineerimisrühmalt arvamust võimaliku turukorrektsioonisündmuse mõju kohta varustuskindlusele, ELi-sisestele tarnevoogudele ja finantsstabiilsusele, et komisjon saaks vajaduse korral kiiresti peatada turukorrektsioonimehhanismi käivitamise (3).

  Teiseks, turukorrektsioonisündmuse esinemise korral palub komisjon EKP-l põhjendamatu viivituseta koostada aruanne selle kohta, kas energiatuletisinstrumentide turgude stabiilsust ja nõuetekohast toimimist võib ohustada mõni soovimatu häire (4).

  Kolmandaks näeb kavandatav määrus turukorrektsioonimehhanismi peatamise osas ette, et ESMA, EKP, ACER, gaasikoordineerimisrühm ja ENTSOG jälgivad järjepidevalt pakkumispiiri mõju turgudele ja varustuskindlusele (5).

  Neljandaks peab komisjon peatamisotsuse vastuvõtmise kaalumisel võtma arvesse seda, kas jätkuvalt toimiv turukorrektsioonimehhanism mõjutab energiatuletisinstrumentide turgude stabiilsust ja nõuetekohast toimimist, tuginedes muu hulgas ESMA poolt turukorrektsioonimeetme käivitamise mõju kohta koostatud aruandele ja komisjoni poolt EKP-lt küsitud arvamusele. EKP arvamus esitatakse hiljemalt 48 tunni pärast või pakilistel juhtudel komisjoni nõudel samal päeval (6).

  Viiendaks peavad ACER, EKP, ESMA, gaasikoordineerimisrühm ja ENTSOG aitama komisjonil täita kavandatavas määruses sätestatud ülesandeid (7).

  Lõpetuseks peaks komisjon enne mehhanismi käivitamise tingimuste läbivaatamise ettepaneku nõukogule esitamist konsulteerima EKPga (8). |
| --- | --- |

1.1

Esiteks, seoses turukorrektsioonimehhanismi käivitamisega, kui ACERi seire tulemustest ilmneb konkreetseid märke selle kohta, et peatselt võib esineda turukorrektsioonisündmus, küsib komisjon EKP-lt, ESMA-lt ja vajaduse korral Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikult (ENTSOG) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1938 (2) alusel loodud gaasikoordineerimisrühmalt arvamust võimaliku turukorrektsioonisündmuse mõju kohta varustuskindlusele, ELi-sisestele tarnevoogudele ja finantsstabiilsusele, et komisjon saaks vajaduse korral kiiresti peatada turukorrektsioonimehhanismi käivitamise (3).

Teiseks, turukorrektsioonisündmuse esinemise korral palub komisjon EKP-l põhjendamatu viivituseta koostada aruanne selle kohta, kas energiatuletisinstrumentide turgude stabiilsust ja nõuetekohast toimimist võib ohustada mõni soovimatu häire (4).

Kolmandaks näeb kavandatav määrus turukorrektsioonimehhanismi peatamise osas ette, et ESMA, EKP, ACER, gaasikoordineerimisrühm ja ENTSOG jälgivad järjepidevalt pakkumispiiri mõju turgudele ja varustuskindlusele (5).

Neljandaks peab komisjon peatamisotsuse vastuvõtmise kaalumisel võtma arvesse seda, kas jätkuvalt toimiv turukorrektsioonimehhanism mõjutab energiatuletisinstrumentide turgude stabiilsust ja nõuetekohast toimimist, tuginedes muu hulgas ESMA poolt turukorrektsioonimeetme käivitamise mõju kohta koostatud aruandele ja komisjoni poolt EKP-lt küsitud arvamusele. EKP arvamus esitatakse hiljemalt 48 tunni pärast või pakilistel juhtudel komisjoni nõudel samal päeval (6).

Viiendaks peavad ACER, EKP, ESMA, gaasikoordineerimisrühm ja ENTSOG aitama komisjonil täita kavandatavas määruses sätestatud ülesandeid (7).

Lõpetuseks peaks komisjon enne mehhanismi käivitamise tingimuste läbivaatamise ettepaneku nõukogule esitamist konsulteerima EKPga (8).

| 1.2 | EKP tuletab meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 5 ja EKPSi põhikirja artikli 3.3 kohaselt peab EKPS aitama kaasa krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika sujuvale elluviimisele pädevate asutuste poolt. EKPSi põhikirja artikli 25.1 kohaselt võib EKP nõustada ja konsulteerida nõukogu, komisjoni ning liikmesriikide pädevaid ametiasutusi küsimustes, mis on seotud krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ja rahandussüsteemi stabiilsust käsitlevate liidu õigusaktide ulatuse ja rakendamisega. Sellega seonduvalt ning kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud vastastikuse lojaalse koostöö põhimõttega on EKP valmis talle aluslepingutega antud volituste piires toetama komisjoni tema ülesannete täitmisel, mis tulenevad kavandatavast määrusest. EKP on teadlik ka kavandatava määruse sisu olulisusest ja keerukusest ning võimalikust mõjust finantsturgudele. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EKP leiab siiski, et viiteid EKP rollile arvamuste ja aruannete esitamisel, järelevalve teostamisel ja komisjoni toetamisel tema ülesannete täitmisel kavandatava määruse alusel tuleks täpsustada, et kajastada EKP aluslepingutest tulenevaid ülesandeid ja sõltumatust ning liidu õigusest tulenevate tehniliste eksperditeadmiste ja kohustuste selget jaotust (9). Esiteks on selline täpsustus vajalik tagamaks, et kavandatava määrusega, mille õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 122 lõige 1, ei antaks EKP-le uusi ülesandeid. EKP-le saab uusi ülesandeid või kohustusi anda ainult aluslepingutes loetletud konkreetsetel ja piiratud juhtudel, näiteks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikele 6, ning asjaomastes sätetes ette nähtud piirides (10). Teiseks on täpsustus vajalik selleks, et kajastada liidu õiguses muudele asutustele ja organitele ette nähtud rolle, mis võivad olla kavandatava määruse reguleerimiseseme seisukohast asjakohasemad. Näiteks on ESMA ülesanne muu hulgas aidata kaasa finantsturgude terviklikkusele, läbipaistvusele, tõhususele ja nõuetekohasele toimimisele (11). Kolmandaks aitab kavandatava määrusega ette nähtava EKP rolli täpsustamine vältida EKP liigset formaalset kaasamist ja hõlbustada tõhusat koostööd lühikeste tähtaegade tingimustes. Lõpetuseks on selline täpsustus rohkem kooskõlas EKPSile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikega 5 ja EKPSi põhikirja artikliga 3.3 antud ülesandega aidata kaasa finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika sujuvale elluviimisele pädevate asutuste poolt.
  Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat määrust muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis. |
| --- | --- |

1.3

Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat määrust muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis.

Frankfurt Maini ääres, 2. detsember 2022

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  COM (2022) 668 final.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1938, 25. oktoober 2017, mis käsitleb gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 994/2010 (ELT L 280, 28.10.2017, lk 1).

2

(3)  Kavandatava määruse artikli 3 lõige 3.

3

(4)  Kavandatava määruse artikli 3 lõige 8.

4

(5)  Kavandatava määruse artikli 5 lõige 1.

5

(6)  Kavandatava määruse artikli 5 lõike 2 punkt d ja artikli 5 lõige 4.

6

(7)  Kavandatava määruse artikli 5 lõige 4.

7

(8)  Kavandatava määruse artikli 5 lõige 6.

8

(9)  Vt Euroopa Keskpanga arvamus CON/2018/20, 11. aprill 2018, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega luuakse Euroopa Valuutafond (ELT C 220, 25.6.2018, lk 2), punkt 1. Kõik EKP arvamused on avaldatud EUR-Lexis.

9

(10)  Vt Euroopa Keskpanga arvamus CON/2016/11, 11. märts 2016, seoses ettepanekutega, mis käsitlevad a) määrust, millega kehtestatakse ühised eeskirjad väärtpaberistamise kohta ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise Euroopa raamistik, ja b) määrust, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT C 219, 17.6.2016, lk 2), punkt 3.1; vt Euroopa Keskpanga arvamus CON/2017/39, 4. oktoober 2017, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), ja muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega (ELT C 385, 15.11.2017, lk 3), üldised märkused; vt Euroopa Keskpanga arvamus CON/2020/22, 23. september 2020, seoses ettepanekutega määruste kohta, millega muudetakse liidu väärtpaberistamise raamistikku COVID-19 pandeemiale reageerimiseks (ELT C 377, 9.11.2020, lk 1), punkt 2; ja soovitus EKP/2017/18, võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklit 22 (ELT C 212, 1.7.2017, lk 14).

10

(11)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84), artikli 1 lõike 5 punkt b.

11

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 3.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/17

---

Euro vahetuskurss (1)

2. veebruar 2023

(2023/C 41/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0988 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,12 |
| DKK | Taani kroon | 7,4393 |
| GBP | Inglise nael | 0,89289 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,3587 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9992 |
| ISK | Islandi kroon | 153,50 |
| NOK | Norra kroon | 10,9535 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,809 |
| HUF | Ungari forint | 387,20 |
| PLN | Poola zlott | 4,7015 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9025 |
| TRY | Türgi liir | 20,6766 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5407 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4602 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6183 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6855 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4352 |
| KRW | Korea vonn | 1 345,90 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,7046 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3878 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 360,69 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6655 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,170 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,030 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,4859 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,4050 |
| INR | India ruupia | 90,3015 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0988

JPY

Jaapani jeen

141,12

DKK

Taani kroon

7,4393

GBP

Inglise nael

0,89289

SEK

Rootsi kroon

11,3587

CHF

Šveitsi frank

0,9992

ISK

Islandi kroon

153,50

NOK

Norra kroon

10,9535

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,809

HUF

Ungari forint

387,20

PLN

Poola zlott

4,7015

RON

Rumeenia leu

4,9025

TRY

Türgi liir

20,6766

AUD

Austraalia dollar

1,5407

CAD

Kanada dollar

1,4602

HKD

Hongkongi dollar

8,6183

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6855

SGD

Singapuri dollar

1,4352

KRW

Korea vonn

1 345,90

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,7046

CNY

Hiina jüaan

7,3878

IDR

Indoneesia ruupia

16 360,69

MYR

Malaisia ringit

4,6655

PHP

Filipiini peeso

59,170

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,030

BRL

Brasiilia reaal

5,4859

MXN

Mehhiko peeso

20,4050

INR

India ruupia

90,3015

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 3.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/18

---

Eriaruanne 02/2023:

„Ühtekuuluvuspoliitika eeskirjade kohandamine COVID-19 pandeemiale reageerimiseks – vahendeid kasutati paindlikumalt, kuid ühtekuuluvuspoliitika kasutamise üle kriisidele reageerimise vahendina tuleb veel järele mõelda“

(2023/C 41/05)

Euroopa Kontrollikoda avaldas eriaruande 02/2023: „Ühtekuuluvuspoliitika eeskirjade kohandamine COVID-19 pandeemiale reageerimiseks – vahendeid kasutati paindlikumalt, kuid ühtekuuluvuspoliitika kasutamise üle kriisidele reageerimise vahendina tuleb veel järele mõelda“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=63210

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 3.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/19

---

Horvaatia energeetikasektorit reguleeriva asutuse teade avaliku teenindamise kohustusega gaasitarnija valimise avaliku pakkumismenetluse kohta, mis avaldatakse vastavalt gaasituru seaduse (ametlik väljaanne nr 18/18 ja nr 23/20) artiklitele 61 ja 62

(2023/C 41/06)

11. aprillil 2022 avaldati avalik pakkumismenetlus gaasitarnija valimiseks gaasijaotusvõrgu halduri IVAPLIN d.o.o. (Ulica Krešimira IV 10, Ivanić Grad) jaotuspiirkonnas.

Gaasijaotusvõrgu halduri IVAPLIN d.o.o. (Ulica Krešimira IV 10, Ivanić Grad) jaotuspiirkonnas avaliku teenindamise kohustuse raames gaasitarnija valimise avaliku pakkumismenetlusega seotud dokumendid on avaldatud Horvaatia energeetikasektorit reguleeriva ameti ametlikul veebisaidil (www.hera.hr).

---

| 3.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/20

---

Horvaatia energeetikasektorit reguleeriva asutuse teade avaliku teenindamise kohustusega gaasitarnija valimise avaliku pakkumismenetluse kohta, mis avaldatakse vastavalt gaasituru seaduse (ametlik väljaanne nr 18/18 ja nr 23/20) artiklitele 61 ja 62

(2023/C 41/07)

11. aprillil 2022 avaldati avaliku teenindamise kohustusega gaasitarnija valimise avalik pakkumismenetlus gaasijaotusvõrgu halduri Brod-plin d.o.o (Trg pobjede 5, Slavonski Brod) jaotuspiirkonnas jaotusvõrkude ehitamiseks ja hooldamiseks, gaasi jaotamiseks ja tarnimiseks ning soojusenergia tootmiseks, jaotamiseks ja tarnimiseks.

Gaasijaotusvõrgu halduri Brod-plin d.o.o (Trg pobjede 5, Slavonski Brod) avaliku teenindamise kohustuse raames gaasitarnija valimise avaliku pakkumismenetluse (jaotusvõrkude ehitamiseks ja hooldamiseks, gaasi jaotamiseks ja tarnimiseks ning soojusenergia tootmiseks, jaotamiseks ja tarnimiseks) saatedokumendid on avaldatud Horvaatia energeetikasektorit reguleeriva ameti ametlikul veebisaidil (www.hera.hr).

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/21

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10973 – Vodafone Group / Altice Luxembourg / Fibreco)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 41/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Vodafone Group Plc („Vodafone“, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

Vodafone Group Plc („Vodafone“, Ühendkuningriik),

| — | Altice Luxembourg S.A. („Altice“, Luksemburg), mis on Patrick Drahi valitseva mõju all. |
| --- | --- |

—

Altice Luxembourg S.A. („Altice“, Luksemburg), mis on Patrick Drahi valitseva mõju all.

Vodafone ja Altice loovad ühisettevõtte („FiberCo“, Saksamaa), mille üle nad omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses, ja hakkavad seda käitama.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Vodafone on grupi valdusettevõtja. Grupp tegeleb peamiselt mobiilsidevõrkude käitamisega ja mobiilsideteenuste, seahulgas mobiilkõne-, sõnumi- ja andmesideteenuste osutamisega kümnes Euroopa Liidu liikmesriigis, sealhulgas Saksamaal, |
| --- | --- |

—

Vodafone on grupi valdusettevõtja. Grupp tegeleb peamiselt mobiilsidevõrkude käitamisega ja mobiilsideteenuste, seahulgas mobiilkõne-, sõnumi- ja andmesideteenuste osutamisega kümnes Euroopa Liidu liikmesriigis, sealhulgas Saksamaal,

| — | Altice on hargmaine homogeenne grupp, mis on spetsialiseerunud telekommunikatsioonile, sisule, meediale, meelelahutusele ja reklaamile ning klientidele kiudoptilise võrgu ja mobiilse lairibaühenduse pakkumisele, |
| --- | --- |

—

Altice on hargmaine homogeenne grupp, mis on spetsialiseerunud telekommunikatsioonile, sisule, meediale, meelelahutusele ja reklaamile ning klientidele kiudoptilise võrgu ja mobiilse lairibaühenduse pakkumisele,

| — | FiberCo hakkab Saksamaal tegelema i) kiudoptiliste telekommunikatsioonivõrkude väljaehitamise ja käitamisega peamiselt samades geograafilises piirkondades (eelkõige linnades), kus praegu on Vodafone’i koaksiaalkaabelvõrk, ning ii) avatud ja mittediskrimineerival alusel hulgimüügitasandi juurdepääsu pakkumisega nende kiudoptiliste võrkude kaudu. |
| --- | --- |

—

FiberCo hakkab Saksamaal tegelema i) kiudoptiliste telekommunikatsioonivõrkude väljaehitamise ja käitamisega peamiselt samades geograafilises piirkondades (eelkõige linnades), kus praegu on Vodafone’i koaksiaalkaabelvõrk, ning ii) avatud ja mittediskrimineerival alusel hulgimüügitasandi juurdepääsu pakkumisega nende kiudoptiliste võrkude kaudu.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10973 – VODAFONE GROUP / ALTICE LUXEMBOURG / FIBRECO

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 3.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/23

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11009 – PON.BIKE / VWFS / GLINICKE / DML)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 41/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | PON Holdings B.V. („PON“, Madalmaad), |
| --- | --- |

—

PON Holdings B.V. („PON“, Madalmaad),

| — | Volkswagen Financial Services Aktiengesellschaft („VWFS“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Volkswagen Financial Services Aktiengesellschaft („VWFS“, Saksamaa),

| — | Glinicke Finanz Holding GmbH & Co. KG („Glinicke“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Glinicke Finanz Holding GmbH & Co. KG („Glinicke“, Saksamaa),

| — | Digital Mobility Leasing GmbH („DML“, Saksamaa). |
| --- | --- |

—

Digital Mobility Leasing GmbH („DML“, Saksamaa).

PON, VWFS ja Glinicke omandavad ettevõtja DML üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub väärtpaberite ostu teel.

2.

| — | PON: pikaajalised investeeringud mitmesugustesse liikuvusega seotud segmentidesse, alates sõiduautodest, veokitest ja jalgratastest kuni teeehitus- ja pinnasetöömasinate, generaatorite ja laevandussektori terviklahendusteni. |
| --- | --- |

—

PON: pikaajalised investeeringud mitmesugustesse liikuvusega seotud segmentidesse, alates sõiduautodest, veokitest ja jalgratastest kuni teeehitus- ja pinnasetöömasinate, generaatorite ja laevandussektori terviklahendusteni.

| — | VWFS: sõiduautode ja muude sõidukite, sealhulgas varuosade ja lisaseadmete arendamine, tootmine, turustamine ja müük. Volkswagen tegeleb ka sõidukite turustamisega. Lisaks pakub Volkswagen edasimüüjatele ja klientidele rahastamis-, liisimisteenuseid ning tegeleb ka otsepanganduse ja kindlustusega. |
| --- | --- |

—

VWFS: sõiduautode ja muude sõidukite, sealhulgas varuosade ja lisaseadmete arendamine, tootmine, turustamine ja müük. Volkswagen tegeleb ka sõidukite turustamisega. Lisaks pakub Volkswagen edasimüüjatele ja klientidele rahastamis-, liisimisteenuseid ning tegeleb ka otsepanganduse ja kindlustusega.

| — | Glinicke: mitme kaubamärgi mootorsõidukite edasimüük kõikjal Saksamaal, samuti lisateenused, nagu autorent, remonditeenused ja autopargi rent. |
| --- | --- |

—

Glinicke: mitme kaubamärgi mootorsõidukite edasimüük kõikjal Saksamaal, samuti lisateenused, nagu autorent, remonditeenused ja autopargi rent.

| — | DML: eelkõige elektrijalgrataste segmendi liisingulahendustega seotud tegevus peaaegu kõigi tööstusharude füüsilisest isikust ettevõtjatele, kaupmeestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. |
| --- | --- |

—

DML: eelkõige elektrijalgrataste segmendi liisingulahendustega seotud tegevus peaaegu kõigi tööstusharude füüsilisest isikust ettevõtjatele, kaupmeestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11009 – PON.BIKE / VWFS / GLINICKE / DML

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Competition DG

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 3.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/25

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11018 – COMPAGNIA SIDERURGICA ITALIANA / STEELAG DEUTSCHLAND)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 41/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Compagnia Siderurgica Italiana S.r.l. („CSI“, Itaalia), mis on Pittini perekonna valitseva mõju all, |
| --- | --- |

—

Compagnia Siderurgica Italiana S.r.l. („CSI“, Itaalia), mis on Pittini perekonna valitseva mõju all,

| — | STEELAG Deutschland GmbH („SDE“, Saksamaa), mis on Günther Alphei valitseva mõju all. |
| --- | --- |

—

STEELAG Deutschland GmbH („SDE“, Saksamaa), mis on Günther Alphei valitseva mõju all.

CSI omandab SDE üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | CSI tegeleb süsinikterasest toodete tootmisega (toorteras saadakse vanametallist) ning peamiselt ehitustööstusele (ja vähemal määral mehaanikatööstusele) mõeldud valmis- ja tuletistoodete turustamisega, |
| --- | --- |

—

CSI tegeleb süsinikterasest toodete tootmisega (toorteras saadakse vanametallist) ning peamiselt ehitustööstusele (ja vähemal määral mehaanikatööstusele) mõeldud valmis- ja tuletistoodete turustamisega,

| — | SDE tegeleb elekterkeevisvõrkude ja külmtõmmatud traaditoodete tootmisega. |
| --- | --- |

—

SDE tegeleb elekterkeevisvõrkude ja külmtõmmatud traaditoodete tootmisega.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11018 – COMPAGNIA SIDERURGICA ITALIANA / STEELAG DEUTSCHLAND

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 3.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/26

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11010 – INEOS / SINOPEC / ETHYLENE JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 41/11)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | INEOS AG („INEOS“, Šveits), |
| --- | --- |

—

INEOS AG („INEOS“, Šveits),

| — | China Petroleum and Chemical Corporation („Sinopec“, Hiina), riigile kuuluv ettevõte, |
| --- | --- |

—

China Petroleum and Chemical Corporation („Sinopec“, Hiina), riigile kuuluv ettevõte,

| — | INEOS Sinopec Tianjin Petrochemicals Limited („Ethylene JV“, Hiina), uus ühisettevõtja, mille üle on valitsev mõju ettevõtjatel INEOS ja Sinopec. |
| --- | --- |

—

INEOS Sinopec Tianjin Petrochemicals Limited („Ethylene JV“, Hiina), uus ühisettevõtja, mille üle on valitsev mõju ettevõtjatel INEOS ja Sinopec.

INEOS ja Sinopec omandavad ettevõtja Ethylene JV üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | INEOS on eraomandis olev konglomeraat, mis toodab mitmesuguseid kemikaale, sealhulgas naftakeemiat, erikemikaale ja naftatooteid; |
| --- | --- |

—

INEOS on eraomandis olev konglomeraat, mis toodab mitmesuguseid kemikaale, sealhulgas naftakeemiat, erikemikaale ja naftatooteid;

| — | Sinopec on nafta- ja naftakeemiakontsern, mille peakorter asub Pekingis. |
| --- | --- |

—

Sinopec on nafta- ja naftakeemiakontsern, mille peakorter asub Pekingis.

3.

Ettevõtja Ethylene JV majandustegevus on etüleeni ja sellega seotud derivaatide tehase arendamine, ehitus ja käitamine Hiina Rahvavabariigis.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11010 – INEOS / SINOPEC / ETHYLENE JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 3.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/28

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2023/C 41/12)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„NUECES DE NERPIO“

ELi nr: PDO-ES-02786 – 16.7.2021

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus

„Nueces de Nerpio“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   
  Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   
  Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kuivatatud kreeka pähklid, tervete pähklitena koos koorega, tervete tuumadena, poolikute tuumadena või kooritud haigusvabade viljade jahvatisena; saadud kohaliku, Nerpio jaoks pärismaise sordi, ja tootmispiirkonnas kohanenud teiste (kultiveeritud) sortide kreeka pähkli puudelt, mis kõik kuuluvad liiki Juglans regia L.

Heakskiidetud sordid

Peamine sort: kohalik sort, Nerpio pärismaine kreeka pähkel, on seemnete selekteerimise tulemus, millega Nerpio tootjad on tegelenud alates 16. sajandist. Tänu sellele on loodud kreeka pähkli puu pookimata ökotüüp, mis on Taibilla jõe orus suurepäraselt kohanenud. Saja-aastased pärismaised kreeka pähkli puude salud moodustavad Nerpio piirkonnas ainulaadse maastiku ja fütogeneetilise pärandi. Sellesse ökotüüpi kuulub vähemalt 80 % tootmispiirkonna kõigist selle liigi puudest.

Teisesed sordid (kultivarid):„Franquette“, „Chandler“, „Pedro“ ja „Fernor“ – sordid, mida kasvatatakse Nerpios alates 1990. aastatest, on kohalike tingimustega kohanenud. Need sordid tuleb pookida kohaliku sordi, Nerpio pärismaise kreeka pähkli puu pookimata tüvele. Tüvi annab teisestele sortidele suurema elujõu, sordid kohanevad lubjarikka mullaga ja on vastupidavad mullahaiguste ja juurestiku hapnikupuuduse suhtes. Need tegurid aitavad teisestel sortidel tootmispiirkonnas aklimatiseeruda.

Tuuma ehk seemne omadused

| — | Tuuma ehk seemet ümbritsev membraan on kergelt tumedam: beežikas-pronksjas-kastanpruun. See on seotud tanniinide suure kontsentratsiooniga ning seetõttu enam väljendunud antioksüdantsete ja organoleptiliste omadustega. |
| --- | --- |

—

Tuuma ehk seemet ümbritsev membraan on kergelt tumedam: beežikas-pronksjas-kastanpruun. See on seotud tanniinide suure kontsentratsiooniga ning seetõttu enam väljendunud antioksüdantsete ja organoleptiliste omadustega.

| — | Toode on märkimisväärse keemilise stabiilsusega ega rääsu kergesti (kaitstud päritolunimetusele kehtestatud tavapärastes ladustamistingimustes säilib üle aasta). |
| --- | --- |

—

Toode on märkimisväärse keemilise stabiilsusega ega rääsu kergesti (kaitstud päritolunimetusele kehtestatud tavapärastes ladustamistingimustes säilib üle aasta).

| — | Pisut mõrkjas maitse ja kootav tunne tuleneb suurest tanniinisisaldusest. |
| --- | --- |

—

Pisut mõrkjas maitse ja kootav tunne tuleneb suurest tanniinisisaldusest.

| — | Naturaalsete antioksüdantide sisaldus on suur põhiliselt gallushappest ja ellaghappest pärit tanniinide tõttu. Kui kasutada hindamismeetodina DPPH radikaali sidumise võimet, mida väljendab standardaine Trolox antioksüdantsuse ekvivalent (TEAC), on Nerpio kreeka pähklite antioksüdantsus ≥ 110 μmol Trolox/g (±10 %). See on palju suurem kui mis tahes teistel turustatavatel kreeka pähklitel. |
| --- | --- |

—

Naturaalsete antioksüdantide sisaldus on suur põhiliselt gallushappest ja ellaghappest pärit tanniinide tõttu. Kui kasutada hindamismeetodina DPPH radikaali sidumise võimet, mida väljendab standardaine Trolox antioksüdantsuse ekvivalent (TEAC), on Nerpio kreeka pähklite antioksüdantsus ≥ 110 μmol Trolox/g (±10 %). See on palju suurem kui mis tahes teistel turustatavatel kreeka pähklitel.

Toote liigid

Kreeka pähkleid turustatakse järgmisel kujul:

| — | terve pähklina koos koorega, |
| --- | --- |

—

terve pähklina koos koorega,

| — | terve tuumana ehk seemnena, |
| --- | --- |

—

terve tuumana ehk seemnena,

| — | pooliku tuumana, |
| --- | --- |

—

pooliku tuumana,

| — | jahvatatult ehk jahvatatud tuumadena. |
| --- | --- |

—

jahvatatult ehk jahvatatud tuumadena.

Terve pähklina koos koorega või terve tuumana turustatavad kreeka pähklid peavad vastama ekstra- ja I klassi miinimumkvaliteedi nõuetele, mis on määratletud rahvusvahelistes standardites koos koorega ja terve tuumana turustatavate kreeka pähklite kohta (vastavalt UNECE standard DDP-01 ja UNECE standard DDP-02).

Terve pähkli minimaalne suurus on 28 mm. Terve tuum peab olema suurem kui 8 mm võrgusilm.

Pakendamise ajal peab kõigis klassides ja vormides tervete pähklite niiskussisaldus olema alla 7 %. Tervete tuumade, poolikute tuumade ja jahvatatud kreeka pähklite maksimaalne niiskussisaldus on 5 %.

3.3.   
  Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   
  Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Puuviljade kasvatamine, saagikoristus, kuivatamine ja turustamiseks ettevalmistamine peab toimuma tootmispiirkonnas.

3.5.   
  Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Poolikute tuumadena turustatavate kreeka pähklite tuum peab olema vahemikus 3–8 mm. Enam kui 10 % kõrvalekalle kaalust ei ole lubatud. Jahvatatavate kreeka pähklite puhul on ainuke suuruse piirang, et tuum ei tohi olla alla 3 mm. Lubatud on maksimaalne kõrvalekalle kuni 10 % kaalust.

Terved koorega pähklid pakendatakse kuni 25 kg pakendisse. Terve tuumana, pooliku tuumana ja jahvatatult turustatavad kreeka pähklid pakendatakse kuni 15 kg pakendisse.

Ladustamine, klassifitseerimine ja pakendamine peab toimuma samas kohas, alati tootmispiirkonna piires. Ümberpakendamine ei ole lubatud. Pakendamine peab toimuma päritolukohas selleks, et tagada looduslikud keskkonnatingimused, milles kaitstud päritolunimetusega kreeka pähkleid „Nueces de Nerpio“ käideldakse ja säilitatakse. Ei tohi olla tuuletõmmet, niiskus ei tohi ületada 75 % ja temperatuur ei tohi olla üle 20 °C. Need tingimused on Nerpios tagatud ja on kreeka pähklitele iseloomuliku suure tanniinisisalduse säilimiseks ning rääsumisprotsessi aeglustamiseks olulised.

3.6.   
  Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetus „Nueces de Nerpio“ ja/või logo peavad olema nende pähklite puhul kasutataval märgisel ja kaubanduslikul pakendil väga selgelt näha.

Image 1

Pakendid, milles kreeka pähklid tarbimiseks välja saadetakse, peavad kandma nummerdatud märgiseid, mida ei saa taaskasutada.

Kreeka pähkleid tohib turustada üksnes tootmispiirkonna registreeritud käitlemis- ja pakendamisettevõtete kaubamärkidega.

Märgise vabatahtliku osana kasutatakse nimetust „De nogales centenarios“ [saja-aastastelt kreeka pähkli puudelt] nende kreeka pähklite puhul, mis on saadud üle saja-aastastelt puudelt. Peale selle lisatakse pähklite puhul, mis on pärit riiklikusse või ELi ametlikku keskkonnakaitse nimistusse kantud puudelt, märkele „De nogales singulares“ [ainulaadsetelt kreeka pähkli puudelt] pähklipuu nimetus..

Turustamisel kasutatakse erineval kujul pakutavate kreeka pähklite kirjeldust: terve pähkel, terve tuum, poolik tuum, jahvatatud.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud päritolunimetusega kreeka pähklite „Nueces de Nerpio“ traditsiooniline tootmis-, käitlemis- ja pakendamispiirkond hõlmab Taibilla jõe ja selle harujõgede valgala looduslikku geograafilist piirkonda, mis asub vähemalt 900 m kõrgusel ja hõlmab järgmisi territooriume.

Castilla-La Mancha autonoomne piirkond:

Nerpio omavalitsusüksuse kõik katastriüksused ja/või maatükid, mis asuvad kõrgusel üle 900 m.

Omavalitsusüksuste Yeste ja Letur kõik katastriüksused ja/või maatükid, mis asuvad kõrgusel üle 900 m ja kuuluvad Taibilla jõe valgalasse.

Murcia autonoomne piirkond:

omavalitsusüksuse Moratalla kõik katastriüksused ja/või maatükid, mis asuvad kõrgusel üle 900 m ja kuuluvad Taibilla jõe valgalasse.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Kaitstud päritolunimetusega toode „Nueces de Nerpio“ tugineb tooraine eri omadustele, mis on looduslike ja inimtegurite kaudu tihedalt seotud geograafilise päritoluga.

Geograafilise piirkonna eripära

Tootmispiirkond – Taibilla jõe org – on osa Sierra de Segura mäeaheliku lõunapiirkonnast, mis geoloogilises mõttes ristub Prebetica-Subbética piirkonnaga Kagu-Hispaanias. Ümbritsev ala on mägine, seda iseloomustavad lubja- ja dolokivirikkad mäeahelikud, mis kõik on ligikaudu 2000 m kõrgused. Kaitstud päritolunimetusega kreeka pähklite „Nueces de Nerpio“ tootmispiirkond asub ala keskel, väikestes mägedevahelistes orgudes kõrgusel üle 900 m. Segura jõe põhiharu Taibilla jõgi voolab piirkonnast läbi. Sellisel keskmise kõrgusega mägisel lubja- ja dolokivisel alal on tüüpiline põllumajanduslik metsakeskkond, kus Nerpio pärismaine kreeka pähkel on leidnud oma loodusliku ökoloogilise niši, olles seal täiuslikult kohanenud tänu Nerpio põllumeeste pidevale, alates 16. sajandist tehtud selektsioonile. Piirkonnal on oluline keskkondlik väärtus ja ta kuulub Natura 2000 võrgustikku.

Kliima on iseloomulik keskmise kõrgusega mägisele alale. Üldjoontes võib selle liigitada soojaks kontinentaalseks/vahemereliseks kliimaks (Köppeni kliimaklassifikatsiooni kohaselt Csb). Keskmine temperatuur on 10–15 oC (ajavahemikus 1981–2010). Eri aastaaegadel kõigub temperatuur olulisel määral, absoluutne maksimum on 45,7 oC ja absoluutne miinimum –15,7 oC; kevadel ja sügisel ulatub ööpäevane kõikumine kuni 22 oC-ni. Neid kõikumisi soodustavad temperatuuri inversioonid Taibilla orus, mille tulemuseks on erilised põllumajanduslikud tingimused. Pealegi on sademeid mõõdukalt, 400–600 mm, ida pool oluliselt vähem, mistõttu on Kagu-Hispaania kõrbestunud. Koguaurumine on suur, sõltuvalt kõrgusest 600–800 mm.

Keskmine õhuniiskus on väike, aasta keskmine on 65 %. Üldiselt on kreeka pähkli puud tuulte eest hästi kaitstud, kuna asuvad mägede vahelistes orgudes.

Kreeka pähkli puud kasvavad lubjakivi ja merglit ning dolomiiti sisaldavatel muldadel, mis on moodustunud kvaternaariajastu jõelistest setetest, ning Taibilla jõe alamvalgala terrassidel. Mulla tekstuur varieerub, ent sisaldab põhiliselt liivsavi või kerget ja keskmist liivsavi. Kaltsiumkarbonaadi väga suure sisalduse tõttu – kuni 50 % – on pH-tase väga kõrge, 8,0–8,5. Mullastiku ülemises 20 cm paksuses kihis on orgaanilise aine sisaldus väga suur, üle 2 % ja mõnel juhul koguni 4 %. Tegemist on Kreeka pähkli puude jaoks väga viljaka ja tasakaalus mullaga.

Taibilla jõe oru valgala vee kvaliteet on hea, Riverside’is asuva California ülikooli klassifikatsiooni järgi C2-S1 kuni C3-S1. Vesi on aluspõhjakivimi tüübist tulenevalt karbonaatne ja aluseline, pH on 7,9–8,4.

Nerpio ja Taibilla oru maastikku on kujundanud kreeka pähkli puude kasvatamine muistsetest aegadest peale. Iseloomulikud araabia päritolu terrassid 12.–13. sajandist võimaldavad niisutust sellistel järskudel nõlvadel. Maad katab tihe vanade kraavide võrgustik, milles voolab Taibilla jõe, selle lisajõgede ja üksikute allikate vesi. Terrassid on rajatud iidsete kivimüüride kõrvale, mis toestavad mäenõlvu ja vanu niisutuskanaleid (acequias). See traditsiooniline viljelusviis koos vanade kreeka pähkli puudega on Nerpio ja Taibilla oru maastiku ja põllumajandusliku pärandi põhielemendid, moodustades ökoloogilise keskkonna pärismaiste, vaid Hispaaniale omaste kreeka pähkli puude kasvatamiseks iidsete terrassidega kaetud maastikul.

Iseloomulikud omadused

Kaitstud päritolunimetusega kreeka pähkli „Nueces de Nerpio“ tuuma ehk seemet iseloomustab suur tanniinisisaldus, tulenevalt peamiselt gallus- ja ellaghappest, mis annab tootele selle eriomadused. Rääsumise suhtes on pähkel väga stabiilne, ta säilib üle aasta. Pähklid on pisut mõrkja maitsega ja tekitavad kootava tunde. Pähkli koor on veidi tumedamat värvi: beežikas-pronksjas-kastanpruun. Suur tanniinisisaldus tähendab suurt antioksüdantsust, mõõdetuna Troloxi ekvivalendi abil (TEAC ≥ 110 ±10 % μmol Trolox/g). Sevilla rasvade ja õlide uurimisinstituudi (Instituto de la Grasa de Sevilla (C.S.I.C.)) teadusartiklis näidatakse Nerpio kreeka pähklite suuremat antioksüdantsust võrrelduna teiste kaubanduslike sortidega: „Nutritional composition and antioxidant activity of different walnut varieties (Junglans regia L.) from Nerpio (Spain) in comparison to commercial varieties“, I. Viera-Alcaide, et al., Grasas y Aceites 70 (3) juuli-september 2019.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Nerpio kreeka pähklil on mõned ainulaadsed füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused. Seda peetakse Nerpiost pärit ökotüübiks, mille eriomadusi on väljaspool tootmispiirkonda raske saavutada.

Nerpio kreeka pähkleid eristavad tuuma tume koor, pikk säilivusaeg ja vastupidavus rääsumisele, kergelt mõrkjas maitse ja kootav tunne. Need omadused on seotud pähklite suure tanniinisisalduse ja antioksüdantsusega (TEAC ≥ 110 μmol Trolox/g), mis märgatavalt ületavad muude turustatavate sortide vastavaid omadusi. Nimetatud omadused on otseselt seotud looduslike ja inimteguritega: taimse materjali valik, erilised põllumajanduslikud ja kliimatingimused koos pähklite loodusliku kuivatamise ja ladustamisega.

1)   
  Kreeka pähkli pärismaiste puude sordivalik

kreeka pähkli puude selekteerimine Nerpios ulatub 16. sajandisse, mida tõendab ligi kuuesaja aasta vanune Nerpio kreeka pähkli puu „Plantón del Covacho“. Nerpio pärismaiseid sorte iseloomustab tumedam värvus ja tugevam maitse kui teistel turustatavatel kreeka pähklitel. Seda on otseselt mõjutanud Nerpio kreeka pähklite kasvatajad, kes on sajandite jooksul välja valinud pähklid, millel on tugevam maitse, mis on pisut mõrkjad ja kootavad ning tumedamad;

2)   
  kasvatamisega seotud erilised põllumajanduslikud ja kliimatingimused

Mullatingimused: Nerpio kohalikud sordid on suurepäraselt kohanenud Taibilla oru tugevasti lubjakiviste muldadega, mille pH on 8–8,5 ja milles on kaltsiumkarbonaati üle 50 %. Lubjakivi blokeerib fosfori omastamist mullast. Selle tulemusel on kreeka pähklitel selle mineraali puudus, mistõttu puude lehed ja viljad on violetsema tooniga, mida seostatakse antotsüaniini ja teiste fenoolsete ühendite, nagu flavonoolide, flavonoidide ja tanniini suurema sisaldusega.

Kliimatingimused: Nerpio vahemerelised kliimatingimused rohke päikesepaiste, kõrgete temperatuuride, väheste sademete ja kõrge koguaurumisega (kuni 800 mm) on Ibeeria poolsaare kaguosale tüüpilised. Sellistes tingimustes tekib kreeka pähkli puudes suve jooksul veepuudus, mis vallandab gallus- ja ellaghappest tanniinide sünteesimise. Selle tagajärjel tumeneb tuuma koore värvus. Märkimisväärsed ööpäevased temperatuurikõikumised Taibilla orus (üle 22 oC), mida soodustavad temperatuuri inversioonid selles orus, suurendavad tanniinide sisaldust pähklite küpsemise lõplikus etapis.

3)   
  Nerpio kreeka pähklite erilised looduslikud kuivatamis- ja ladustamistingimused

Sügise ja talve külm ja kuiv kliima kiirendab kreeka pähklite dehüdratatsiooni (kuivamist). Teised tegurid hõlmavad saagikoristust optimaalse küpsuse hetkel; traditsioonilisi looduslikke kuivateid; häid ladustamistingimusi mõõduka püsitemperatuuri (alla 20 oC) ja vähese niiskuse (alla 75 %) juures. Enne kreeka pähklite turuleviimist kindlustatakse nende tegurite abil parimad ladustamistingimused ja antioksüdantide (tanniinide) säilimine, mis aeglustab rääsumisprotsessi. Pesemist ja/või sundkuivatamist sisaldavad toimingud ei ole kooskõlas kaitstud päritolunimetusega kreeka pähklitega „Nueces de Nerpio“.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/DOP_Nueces_de_Nerpio_SolicitudRegistro%20.aspx

---

(1)  LT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 3.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 41/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 41/33

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2023/C 41/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muudatuse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Pesca e Nettarina di Romagna“

ELi nr: PGI-IT-1535-AM02 – 15.9.2020

KPN ( ) KGT (X)

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Consorzio di Tutela Pesca e Nettarina di Romagna I.G.P. (KGT „Pesca e nettarina di Romagna“ kaitse ühing) |
| --- |
| Via Béla Bartók 29/G |
| 44124 – Ferrara |

Consorzio di Tutela Pesca e Nettarina di Romagna I.G.P. (KGT „Pesca e nettarina di Romagna“ kaitse ühing)

Via Béla Bartók 29/G

44124 – Ferrara

Tel +39 0532 904511

Faks +39 0532 904521

Sertifitseeritud e-post: consorziopesca@registerpec.it

Ühendusel Consorzio di Tutela Pesca e Nettarina di Romagna I.G.P. on seadusekohane õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toiduainete- ja metsanduspoliitika ministeeriumi (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☒ | Muu (kontrollid; artiklite järjekord ja pealkirjad) |
| --- | --- |

☒

Muu (kontrollid; artiklite järjekord ja pealkirjad)

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

5.   Muudatus(Ed)

Toote kirjeldus

Tootespetsifikaadi artikli 2 lõikes 1 esitatud järgmine loetelu:

„Pesca di Romagna“

Kollase viljalihaga sordid: „Maycrest“, „Spring Lady“, „Sprinbelle“, „Springcrest“, „Suncrest“, „Royal Glory“, „Royal Gem“, „Dixired“, „Flavorcrest“, „Glohaven“, „Merril Gem Free 1“, „Redhaven“, „Royal Majestic“, „Royal Time“, „Rich Lady“, „Maria Marta“, „Summer Rich“, „Grenat“, „Elegant Lady“, „Fayette“, „Royal Summer“, „Royal Lee“, „Royal Pride“, „Romestar“, „Symphonie“, „Mercil“ (või „O’Henry“), „Zainori“ (või „Kaweat“).

Valge viljalihaga sordid: „IRIS Rosso“, „Maria Bianca“, „Tendresse“ (või „Joulie“), „Duchessa d’Este“, „Rossa di San Carlo“, „Zaidaso“ (või „Kewina“).

ja

„Nettarina di Romagna“

Kollase viljalihaga sordid: „Early Sungrand“, „Maygrand“, „Laura“, „Ambra“, „Maillara“ (või „Big Ben“), „Nectaprima“, „Noracila“, „Flavortop“, „Indipendence“, „Maria Emilia“, „Maria Laura“, „Spring Red“, „Weimberger“, „Big Top“ (või „Zaitabo“), „Guerriera“, „Alitop“, „Honey Blaze“, „Romagna Big“, „Fantasia“, „Maria Aurelia“, „Nectaross“, „Stark Red Gold“, „Venus“, „Sweet Red“, „Sweet Lady“, „Morsiani 90“, „Honey Royal“, „Honety Glo“, „Romagna Gold“.

Valge viljalihaga sordid: „Silver King“, „Caldesi 2000“, „Nectarmagie“, „Silver Giant“, „Maillarmagic“, „Necta Perle“, „Romagna 3000“, „Romagna Red“.

on muudetud järgmiselt:

Virsikud

Varased kollase viljalihaga sordid:

„Bordò“, „Coraline“ (või „Monco“), „Crimson Lady“, „Dixired“, „Flavorcrest“, „Maycrest“, „Merril Gem Free 1“, „Rich May“, „Royal Glory“, „Royal Majestic“, „Royal Time“, „Ruby Rich“, „Sagittaria“, „Spring Lady“, „Sprinbelle“, „Springcrest“, „Sugar Time“.

Vahepealsed ja hilised kollase viljalihaga sordid:

„Azurite“, „Corindon“, „Diamond Princess“, „Elegant Lady“, „Fayette“, „Glohaven“, „Grenat“, „Maria Marta“, „Mercil“ (või „O’Henry“), „Plusplus“, „Redhaven“, „Rich Lady“, „Rome Star“, „Royal Estate“, „Royal Jim“, „Royal Lee“, „Royal Pride“, „Royal Summer“, „Royal Sweet“, „Summer Rich“, „Suncrest“, „Sweet Dream“, „Sweet Henry“, „Symphonie“, „Vista Rich“, Zainori’ (või „Kaweah“), „Zee Lady“.

Varased valge viljalihaga sordid:

„Greta“, „Iris Rosso“, „Monsolle“, „Patty“.

Vahepealsed ja hilised valge viljalihaga sordid:

„Duchessa d’Este“, „Ivory Sun“, „Maria Bianca“, „Maura“, „Regalsnow“ (või „Maperla“), „Rosa del West“, „Rossa di San Carlo“, „Star Princess“, „Snow Lady“, „Tendresse“ (või „Joulie“), „Zaidaso“ (või „Kewina“).

Nektariinid

Varased kollase viljalihaga sordid:

„Alice“, „Ambra“, „Ara“, „Big Haven“, „Carene“, „Early Sungrand“, „Extreme Beauty“, „Gartairo“, „Garofa“, „Laura“, „Maillara“ (või „Big Bang“), „Maria Emilia“, „Maygrand“, „Nectaprima“, „Noracila“, „Rebus 028“, „Weimberger“.

Vahepealsed ja hilised kollase viljalihaga sordid:

„Alma“, „Alma 2“, „Alexa“, „Amiga“, „Alitop“, „August Red“, „Big Top“ (või „Zaitabo“), „Diamond Ray“, „Dorabelle“, „Doracile“, „Dulcis“, „Dulciva“, „Early Zee“, „Fairlane“, „Fantasia“, „Febe“, „Flavortop“, „Gea“, „Guerriera“, „Honey Blaze“, „Honey Glo“, „Honey Kist“, „Honey Royale“, „Indipendence“, „Lady Erika“, „Late Fair“, „Luciana“, „Maria Aurelia“, „Maria Carla“, „Maria Laura“, „Max“, „Max 7“, „Monrené“, „Morsiani 60“, „Morsiani 90“, „Nectareine“, „Nectaross“, „Orine“, „Orion“, „Pit Lane“, „Pit Stop“, „Red Fair“, „Romagna Big“, „Romagna Giant“, „Romagna Gold“, „Romagna Lady“, „Romagna Queen“, „Romagna Summer“, „September Bright“, „Spring Red“, „Stark Red Gold“, „Sweet Lady“, „Sweet Red“, „Venus“, „Western Red“.

Varased valge viljalihaga sordid:

„Caldesi 2000“, „Garcica“, „Romagna Red“, „Romagna Star“, „Silver King“, „Turquoise“.

Vahepealsed ja hilised valge viljalihaga sordid:

„Caldesi 2020“, „Maillarmagie“ (või „Magique“), „Majestic Pearl“, „Nectarmagie“, „Nectaperle“, „Romagna 3000“, „Romagna Bright“, „Romagna Sweet“, „Romagna Top“, „Silver Giant“, „Silver Star“, „Sandine“, „Tourmaline“, „Zephyr“.

Muudatus hõlmab kasutatavate sortide valiku ajakohastamist ja laiendamist. See on tingitud sordiuuenduse kõrgest tasemest ja kiirusest asjaomases sektoris ning vajadusest tagada kaitstud geograafilise tähisega toote kättesaadavus. Seega on lisatud uusi sorte, mis on väga sageli saadud varasematest või vanadest sortidest. Sordivaliku laiendamine võimaldab ka saagikoristusperioodi pikendada, mis tähendab, et toode on tarbijatele kättesaadavam ja see on praegusega võrreldes kauem saadaval.

Muudatus käsitleb kokkuvõtte punkti 4.2 ja koonddokumendi vastavat punkti 3.2.

Tootespetsifikaadi artiklile 2 on lisatud järgmine lõik:

Toote „Pesca e Nettarina di Romagna“ saamiseks on lubatud kasutada muid sordiuuringute tulemusena saadud virsikusorte, kui katse- ja dokumentaalsete tõenditega tõendatakse, et toote saamismeetod ja viljade kvaliteediomadused vastavad käesolevale tootespetsifikaadile. Nende sortide kasutamisest „Pesca e Nettarina di Romagna“ saamiseks tuleb eelnevalt teavitada põllumajandus-, toiduainete- ja metsanduspoliitika ministeeriumi, kes peab läbi viima hindamise ning võib sellel eesmärgil küsida kontrolliasutuse või muu asutuse tehnilist arvamust.

Muudatuse taotlemise eesmärk on rahuldada tootjate tulevasi vajadusi seoses teadusuuringutest tulenevate uute sortide kasutuselevõtuga ning tagada „Pesca e Nettarina di Romagna“ algsete omaduste jätkuv järgimine, võttes arvesse sellele viljapuuliigile iseloomulikku kiiret sordiarendust.

Muudatus käsitleb kokkuvõtte punkti 4.2 ja koonddokumendi vastavat punkti 3.2.

Tootespetsifikaadi artikli 6 lõikes 1 puuviljade omadusi käsitlev järgmine tekst:

Virsik „Pesca di Romagna“ peab vastama tarbimisse laskmisel järgmistele omadustele.

Kollase viljalihaga sordid

Suurus: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab ümbermõõt 21 cm;

suhkrusisaldus: vähemalt 11 °Bx;

viljakest, kuju ja keskmine kaal peavad vastama asjaomase sordi omadustele.

Valge viljalihaga sordid

Suurus: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab ümbermõõt 21 cm;

suhkrusisaldus: vähemalt 11 °Bx;

viljakest, kuju ja keskmine kaal peavad vastama asjaomase sordi omadustele.

ja

Nektariin „Nettarina di Romagna“ peab vastama tarbimisse laskmisel järgmistele omadustele.

| a) | Kollase viljalihaga sordid
  Viljakest: sile;
  suurus: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab ümbermõõt 21 cm;
  suhkrusisaldus: vähemalt 11 °Bx;
  maitse, kuju ja keskmine miinimumkaal peavad vastama asjaomase sordi omadustele. |
| --- | --- |

a)

Kollase viljalihaga sordid

Viljakest: sile;

suurus: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab ümbermõõt 21 cm;

suhkrusisaldus: vähemalt 11 °Bx;

maitse, kuju ja keskmine miinimumkaal peavad vastama asjaomase sordi omadustele.

| b) | Valge viljalihaga sordid
  Viljakest: sile;
  suurus: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab ümbermõõt 21 cm;
  suhkrusisaldus: vähemalt 11 °Bx;
  maitse, kuju ja keskmine miinimumkaal peavad vastama asjaomase sordi omadustele. |
| --- | --- |

b)

Valge viljalihaga sordid

Viljakest: sile;

suurus: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab ümbermõõt 21 cm;

suhkrusisaldus: vähemalt 11 °Bx;

maitse, kuju ja keskmine miinimumkaal peavad vastama asjaomase sordi omadustele.

on ühendatud järgmiselt ja viidud üle tootespetsifikaadi artiklisse 2:

Kvaliteediomadused

Kvaliteediomadused

Toode „Pesca e Nettarina di Romagna“ peab tarbimisse laskmisel vastama järgmistele omadustele.

Varased kollase viljalihaga ja valge viljalihaga sordid

| — | Miinimumsuurus A: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab miinimumkaal 135 g; |
| --- | --- |

—

Miinimumsuurus A: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab miinimumkaal 135 g;

| — | suhkrusisaldus: vähemalt 9,5 °Bx; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: vähemalt 9,5 °Bx;

| — | viljakest ja kuju peavad vastama asjaomase sordi omadustele. |
| --- | --- |

—

viljakest ja kuju peavad vastama asjaomase sordi omadustele.

Vahepealsed ja hilised kollase viljalihaga ja valge viljalihaga sordid

| — | Miinimumsuurus A: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab miinimumkaal 135 g; |
| --- | --- |

—

Miinimumsuurus A: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab miinimumkaal 135 g;

| — | suhkrusisaldus: vähemalt 11 °Bx; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: vähemalt 11 °Bx;

| — | viljakest ja kuju peavad vastama asjaomase sordi omadustele. |
| --- | --- |

—

viljakest ja kuju peavad vastama asjaomase sordi omadustele.

Teksti paremaks struktureerimiseks peeti asjakohaseks varaseid ning vahepealseid ja hiliseid sorte eristada. See mõjutab suhkrusisalduse näitajat, mis varem koristatavate varaste sortide puhul ei saavuta vahepealsete ja hiliste sortide taset. Miinimumsuuruse täpsemaks sätestamiseks on ette nähtud ka viljade miinimumkaaluga seotud näitaja, mis vastab tootespetsifikaadis juba esitatud muudele suurusnäitajatele, nagu on osutatud kehtivates turustamisstandardites. Kõik kvaliteediomadusi määravad näitajad on viidud tootespetsifikaadi artiklist 6 üle artiklisse 2 ja seega on kõik toote omadused loetletud samas artiklis.

Muudatus käsitleb kokkuvõtte punkti 4.2 ja koonddokumendi vastavat punkti 3.2.

Tootespetsifikaadi artiklile 2 on lisatud järgmine tekst:

„Vilju võib kasutada ka töötlemiseks. Lisaks on ainult töötlemise korral võimalik kasutada ka vilju, mis vastavad kõigile tootespetsifikaadi nõuetele, välja arvatud suuruse ja kujuga seotud nõuded. Lubatud on ka koore kerged pindmised kahjustused, tingimusel et need ei mõjuta vilja kvaliteeti ega säilivusaega. Selliseid vilju ei tohi lõpptarbijatele müüa.“

See muudatus võimaldab töödelda ka vilju, mis ei vasta üksnes suuruse või kuju poolest nõuetele, hoolimata sellest, et need on toodetud ja kasvatatud vastavalt kõikidele tootespetsifikaadi sätetele. Keelatud on aga töödelda vilju, mis ei ole terved ega vasta tootespetsifikaadile.

Muudatus käsitleb kokkuvõtte punkti 4.2 ja koonddokumendi vastavat punkti 3.2.

Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi artiklis 3 tootmispiirkonna kohta esitatud järgmine tekst:

Virsiku „Pesca di Romagna“ tootmispiirkond hõlmab Emilia Romagna maakonna virsikukasvatuseks sobiliku territooriumi, mis on määratletud järgmiselt:

| 1) | Ferrara provintsi järgmised kommuunid: Argenta, Cento, Codigoro, Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, S. Agostino, Tresigallo, Voghiera; |
| --- | --- |

1)

Ferrara provintsi järgmised kommuunid: Argenta, Cento, Codigoro, Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, S. Agostino, Tresigallo, Voghiera;

| 2) | Bologna provintsi järgmised kommuunid: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castelguelfo, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano; |
| --- | --- |

2)

Bologna provintsi järgmised kommuunid: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castelguelfo, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano;

| 3) | Forlì provintsi järgmised kommuunid: Bertinoro, Castrocaro Terme, Cesena, Cesena, Cesenaco Dovadola, Forlì, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliaria, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Sant’Arcangelo, Savignano sul Rubicone; |
| --- | --- |

3)

Forlì provintsi järgmised kommuunid: Bertinoro, Castrocaro Terme, Cesena, Cesena, Cesenaco Dovadola, Forlì, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliaria, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Sant’Arcangelo, Savignano sul Rubicone;

| 4) | Ravenna provintsi järgmised kommuunid: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisignella, Casola Valsenio, Castelbolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, S.Agata sul Santerno, Solarolo. |
| --- | --- |

4)

Ravenna provintsi järgmised kommuunid: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisignella, Casola Valsenio, Castelbolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, S.Agata sul Santerno, Solarolo.

ja

Nektariini „Nettarina di Romagna“ tootmispiirkond hõlmab Emilia Romagna maakonna virsikukasvatuseks sobiliku territooriumi, mis on määratletud järgmiselt:

| 1) | Ferrara provintsi järgmised kommuunid: Argenta, Cento, Codigoro, Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, S. Agostino, Tresigallo, Voghiera; |
| --- | --- |

1)

Ferrara provintsi järgmised kommuunid: Argenta, Cento, Codigoro, Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, S. Agostino, Tresigallo, Voghiera;

| 2) | Bologna provintsi järgmised kommuunid: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castelguelfo, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano; |
| --- | --- |

2)

Bologna provintsi järgmised kommuunid: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castelguelfo, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano;

| 3) | Forlì provintsi järgmised kommuunid: Bertinoro, Castrocaro Terme, Cesena, Cesena, Cesenaco Dovadola, Forlì, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliaria, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Sant’Arcangelo, Savignano sul Rubicone; |
| --- | --- |

3)

Forlì provintsi järgmised kommuunid: Bertinoro, Castrocaro Terme, Cesena, Cesena, Cesenaco Dovadola, Forlì, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliaria, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Sant’Arcangelo, Savignano sul Rubicone;

| 4) | Ravenna provintsi järgmised kommuunid: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisignella, Casola Valsenio, Castelbolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, S.Agata sul Santerno, Solarolo. |
| --- | --- |

4)

Ravenna provintsi järgmised kommuunid: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisignella, Casola Valsenio, Castelbolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, S.Agata sul Santerno, Solarolo.

on parandatud ja seda on täiendatud järgmiselt:

Artikkel 3

Tootmispiirkond

Toote „Pesca e Nettarina di Romagna“ tootmispiirkond hõlmab Emilia Romagna maakonna virsikukasvatuseks sobilikku territooriumi, mis on määratletud järgmiselt:

| 1) | Ferrara provintsi järgmised kommuunid: Argenta, Cento, Codigoro, Copparo, Ferrara Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, Terre del Reno – loc. S. Agostino, Tresignana – loc. Tresigallo, Voghiera; |
| --- | --- |

1)

Ferrara provintsi järgmised kommuunid: Argenta, Cento, Codigoro, Copparo, Ferrara Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, Terre del Reno – loc. S. Agostino, Tresignana – loc. Tresigallo, Voghiera;

| 2) | Bologna provintsi järgmised kommuunid: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castel Guelfo di Bologna, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano; |
| --- | --- |

2)

Bologna provintsi järgmised kommuunid: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castel Guelfo di Bologna, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano;

| 3) | Forlì-Cesena provintsi järgmised kommuunid: Bertinoro, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Cesena, Cesenatico, Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliana, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Savignano sul Rubicone; |
| --- | --- |

3)

Forlì-Cesena provintsi järgmised kommuunid: Bertinoro, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Cesena, Cesenatico, Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliana, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Savignano sul Rubicone;

| 4) | Ravenna provintsi järgmised kommuunid: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisighella, Casola Valsenio, Castel Bolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massa Lombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, Sant’Agata sul Santerno, Solarolo; |
| --- | --- |

4)

Ravenna provintsi järgmised kommuunid: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisighella, Casola Valsenio, Castel Bolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massa Lombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, Sant’Agata sul Santerno, Solarolo;

| 5) | Rimini provintsi järgmised kommuunid: Santarcangelo di Romagna. |
| --- | --- |

5)

Rimini provintsi järgmised kommuunid: Santarcangelo di Romagna.

Muudatused on vajalikud kirjavigade parandamiseks, mõnede kohanimede ajakohastamiseks ja uute kommuunide lisamiseks, nagu on kirjeldatud allpool.

Massa Fiscaglia, S. Agostino ja Tresigallo kommuuni nimed on asendatud nende uute nimedega: vastavalt Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Terre del Reno – loc. S. Agostino ja Tresignana – loc. Tresigallo.

Ajakohastused on vajalikud nende muutuste kajastamiseks, mis tehti pärast ühinemisi ajavahemikus 2014. aasta jaanuarist kuni 2019. aasta jaanuarini. Need ei muuda kogu päritolupiirkonda.

Nimi „Forlì provints“ on asendatud nimega „Forlì-Cesena provints“, kuna provintsi nime muudeti vastavalt 6. märtsi 1992. aasta seadusandlikule dekreedile nr 252.

Santarcangelo di Romagna kommuun, mis näidati varem Forlì provintsi all, on nüüd nimetatud Rimini provintsi all, mis loodi eespool nimetatud seadusandliku dekreediga nr 252/1992.

Castelguelfo, Castrocaro Terme, Modigliaria, Brisignella, Castelbolognese, Massalombarda ja S. Agata sul Santerno kommuuni nimed on asendatud õigete nimedega: vastavalt Castel Guelfo di Bologna, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Modigliana, Brisighella, Castel Bolognese, Massa Lombarda ja Sant’Agata sul Santerno.

Seega on tootespetsifikaadis mõned kirjavead parandatud, ilma et päritolupiirkonda oleks muudetud.

Päritolupiirkonnale on lisatud Ferrara ja Copparo kommuunid Ferrara provintsis.

Selle eesmärk on luua katkematu geograafiline tootmispiirkond. Ferrara ja Copparo kommuunid külgnevad ja piirnevad juba tootespetsifikaadiga hõlmatud kommuunidega, kuid eelkõige on neis pikaajaline ja suurepärane virsikute ja nektariinide kasvatamise traditsioon, mis on seal ajalooliselt kujunenud. Kuna need kommuunid asuvad juba hõlmatud alade kõrval, on need nii keskkonnatingimuste kui ka kasvatusviiside poolest samasugused.

Muudatus käsitleb kokkuvõtte punkti 4.3 ja koonddokumendi vastavat punkti 4.

Päritolutõend

Päritolutõend

Päritolutõendi koostamise korra ajakohastamine

Tootespetsifikaadi artiklis 5 virsikut „Pesca di Romagna“ ja nektariini „Nettarina di Romagna“ käsitlevad järgmised lõigud:

Emilia Romagna maakond vastutab artiklis 4 sätestatud tehniliste tingimuste täitmise kontrollimise eest. Virsiku „Pesca di Romagna“ tootmiseks sobivad virsikupuuaiad kantakse asjakohasesse loodavasse registrisse, mida ajakohastatakse ja avaldatakse kord aastas. Selle registri koopiat hoitakse kõikides tootmispiirkonnas asuvates kommuunides. Põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeerium määrab kindlaks registrisse kandmise, iga-aastaste toodangudeklaratsioonide esitamise ja nõutavate lubade väljastamise korra, et tagada igal aastal geograafilise tähise all turustamiseks heakskiidetava toodangu nõuetekohane ja asjakohane kontroll.

ja

Emilia Romagna maakond vastutab artiklis 4 sätestatud tehniliste tingimuste täitmise kontrollimise eest. Nektariini „Nettarina di Romagna“ tootmiseks sobivad virsikupuuaiad kantakse asjakohasesse loodavasse registrisse, mida ajakohastatakse ja avaldatakse kord aastas. Selle registri koopiat hoitakse kõikides tootmispiirkonnas asuvates kommuunides. Põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeerium määrab kindlaks registrisse kandmise, iga-aastaste toodangudeklaratsioonide esitamise ja nõutavate lubade väljastamise korra, et tagada igal aastal geograafilise tähise all turustamiseks heakskiidetava toodangu nõuetekohane ja asjakohane kontroll.

on välja jäetud ja asendatud tootespetsifikaadi artiklis 4 järgmise tekstiga:

„Artikkel 4.

Päritolutõend

Tootmisprotsessi iga etappi kontrollitakse ning kõik sissetulevad ja väljaminevad tooted dokumenteeritakse. Seega tagatakse toote jälgitavus, kandes artiklis 7 osutatud kontrollorgani hallatavatesse loeteludesse katastriüksused, millel toodet kasvatatakse, ning tootjate ja pakendajate andmed ja teavitades kontrolliasutust toodetud kogustest.

Kontrolliasutus kontrollib kõiki kõnealustesse loeteludesse kantud füüsilisi ja juriidilisi isikuid vastavalt tootespetsifikaadis ja asjaomases kontrollikavas toodud nõuetele.“

Muudatus on vajalik selleks, et viia tekst kooskõlla praeguste kontrollisüsteemidega, kuna kehtivas versioonis esitatud kirjelduses osutatakse meetoditele ja vahenditele, mis ei ole enam kasutusel. Seda on nii numeratsiooni (nüüd tootespetsifikaadi artikkel 4) kui ka sisu osas ajakohastatud määruse (EL) nr 1152/2012 alusel. Tootespetsifikaadile vastavuse kontrollide üle teeb tegelikult kontrolli ministeeriumi määratud kontrolliasutus, mitte piirkondlikud ametiasutused. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tootmismeetod

Tootmismeetod

Tootmismeetodiga seotud muudatused puudutavad nii virsikuid kui ka nektariine.

Viidatakse kehtiva tootespetsifikaadi artiklile 4, millest saab uue jaotusega artikkel 5.

Tootespetsifikaadi uus artikkel 5 „Toote saamismeetod“ on jagatud kahte ossa:

„Toote saamismeetod“

5.1 „Mulla- ja ilmastikutingimused“ ning 5.2 „Kasvatusviisid“.

„Mulla- ja ilmastikutingimused“

„Kasvatusviisid“

Nii kirjeldatakse artiklis tehnilisi etappe täpsemalt.

Tootespetsifikaadi artikli 4 järgmine lause:

„Kastmine, väetamine ja muu agronoomia ja kasvatusega seotud tegevus peab olema kooskõlas Emilia Romagna maakonna pädevate ametiasutuste sätestatud tehniliste nõuetega.“

on välja jäetud.

See on tegelikult eeltingimus, mida peavad järgima kõik põllumajandusettevõtjad. Õigusnormide areng ja teatavate nõuete kohustuslikkus toovad iseenesest kaasa vajaduse järgida teatavaid kriteeriume. Seega on selle nimetamine tootespetsifikaadis ebavajalik.

Kasvatusviiside kohta esitatud järgmine tekst:

„Istutustihedus peab vastama üldiselt kasutatavale tihedusele, kusjuures uute istandike puhul on võib istutustihedus olla kuni 2 000 taime hektari kohta. Lubatud standardsed painutusmeetodid on pärit juba Emiliano vaasi meetodi ja selle variantide rakendamise ajast. Tugivõrestiku puhul võib kasutada lehviku-, Y- ja võllimeetodit ning nende variante.“

on ümber sõnastatud järgmiselt:

„Istutustihedus peab vastama üldiselt kasutatavale tihedusele, kusjuures istutustihedus võib olla kuni 2 000 taime hektari kohta. Lubatud standardsed painutusmeetodid on pärit juba Emiliano vaasi ja jalaga vaasi meetodi ning nende variantide rakendamise ajast. Tugivõrestiku puhul võib kasutada lehviku-, Y- ja võllimeetodit ning nende variante.“

Konkreetne viide uutele istandikele on välja jäetud, kuna see on üleliigne. Täielikkuse huvides on sätestatud ka jalaga vaasi painutusmeetod, kuigi kõik painutusmeetodid on juba lubatud.

Tootespetsifikaadi artikli 4 järgmine lause:

„Puude hooldus peab sisaldama vähemalt ühte talvist tagasilõikust ja tagasilõikusi, kui puu on lehes, vastavalt taime vajadustele.“

on välja jäetud.

Tagasilõikust käsitlev lõik on välja jäetud, kuna see on eeltingimus. Kuna häid põllumajandustavasid kasutatakse väga mitmesuguses kontekstis, ei ole seda vaja täiendavalt täpsustada, lisades tarbetut lisateavet.

Saagikust käsitlev järgmine lause:

„Maksimaalne toodang on kõikide lubatud sortide puhul 35 000 kg hektari kohta.“

on asendatud järgmise uue tekstiga:

„Maksimaalne toodang on kõikide lubatud varaste sortide puhul 35 000 kg hektari kohta. Maksimaalne toodang on kõikide lubatud vahepealsete ja hiliste sortide puhul 50 000 kg hektari kohta.“

Maksimaalse toodangu puhul peeti asjakohaseks varaseid ning vahepealseid ja hiliseid sorte eristada. Varaste sortide puhul on toodang jäänud samaks – 35 000 kg hektari kohta.

Seepärast on lisatud vahepealsete ja hiliste sortide maksimaalne toodang – 50 000 kg hektari kohta. Tootespetsifikaadis juba sätestatud painutusmeetodeid (nt võllimeetod) kasutades on toodangut 50 000 kg hektari kohta lihtne saavutada. Need kogused ei mõjuta mingil viisil viljade kvaliteediaspekte; ülempiir on sätestatud just selle kaitsmiseks.

Tootespetsifikaadi artikli 4 järgmine lause:

„Võttes arvesse hooajalisi muutusi ja puude kasvutingimusi, kehtestab Emilia Romagna maakond iga aasta 15. maiks iga artiklis 2 osutatud sordi kohta soovitusliku keskmise toodangu eespool nimetatud ülempiiri ulatuses.“

on välja jäetud.

Seoses Emilia Romagna maakonna pädevusega määrata kindlaks soovituslik keskmine toodang tuleb märkida, et hoolimata võimalusest seda klauslit rakendada, ei ole maakond seda kunagi asjakohaseks ega vajalikuks pidanud. Seetõttu ei ole soovituslikku keskmist toodangut kunagi ametlikult eelnevalt kindlaks määratud. Eespool märgitut silmas pidades ja võttes arvesse, et kõnealust väärtust ei ole kunagi eelnevalt kindlaks määratud, on see klausel osutunud üleliigseks ning seetõttu peeti asjakohaseks see tootespetsifikaadist välja jätta.

Tootespetsifikaadi artiklis 4 virsikut „Pesca di Romagna“ ja nektariini „Nettarina di Romagna“ käsitlevad järgmised lõigud:

Selliste viljade säilitamiseks, mida võib tähistada kaitstud geograafilise tähisega „Pesca di Romagna“, tuleb kasutada jahutusmeetodit. Külmladude niiskuse ja temperatuuri väärtused peavad tagama konkreetsete kvaliteediomaduste säilimise.

ja

Selliste viljade säilitamiseks, mida võib tähistada kaitstud geograafilise tähisega „Nettarina di Romagna“, tuleb kasutada jahutusmeetodit. Külmladude niiskuse ja temperatuuri väärtused peavad tagama konkreetsete kvaliteediomaduste säilimise.

on ühendatud ja neid on kohandatud järgmiselt:

Selliste viljade säilitamiseks, mida võib tähistada kaitstud geograafilise tähisega „Pesca e Nettarina di Romagna“, tuleb kasutada jahutusmeetodit. Külmladude niiskuse ja temperatuuri väärtused peavad tagama konkreetsete kvaliteediomaduste säilimise.

Peale selle on see lause viidud üle tootespetsifikaadi artiklisse 8.

Muudatus puudutab kokkuvõtte punkti 4.5 ja eespool esitatud lause on lisatud koonddokumendi punkti 3.5.

Seos piirkonnaga

Seos piirkonnaga

Kokkuvõtte punktis 4.6 esitatud praegune lõik, mis käsitleb seost piirkonnaga, on järgmine:

Mullastiku ja kliima eripära ning tootmispiirkonna ettevõtjate oskusteave võimaldavad kasvatada selliseid virsikuid ja nektariine, millel on suurepärased keemilis-füüsikalised ja organoleptilised omadused ning mida turustatakse Emiglia Romagna tüüpiliste toodetena nii riigi kui Euroopa tasandil. Tootmispiirkonnas valitseb iseloomulik madalikukliima, mida mõjutab Aadria mere lähedus. Tootmispiirkonna keskmine temperatuur on maakonna kõrgeim ning peaaegu täielikult puuduvad kevadkülmad, mis võiksid vilju kahjustada. „Pesche e Nettarine di Romagna“ tootmist võimaldavad mitte üksnes optimaalsed mullastiku- ja kliimatingimused, vaid ka sotsiaalse ja tootmisvõrgustiku olemasolu, mille abil neid ressursse kasutatakse ning maa ja inimtöö vilju väärtustatakse. „Pesche e Nettarine di Romagna“ kasvatuspiirkonnas on väga levinud tootjaühendused, kes tänu oma korralduslikule suutlikkusele on rajanud piirkonnas tehnilisest seisukohast täiesti avangardistlikud tootekogumiskeskused. Piirkond on niivõrd pühendunud virsikute ja nektariinide tootmisele, et annab ligikaudu veerandi Itaalia asjaomase sektori kogutoodangust.

See lõik on lisatud tootespetsifikaadi artiklile 6 ja sõnastatud ümber järgmiselt:

Mullastiku ja kliima eripära ning tootmispiirkonna ettevõtjate oskusteave võimaldavad kasvatada selliseid virsikuid ja nektariine, millel on suurepärased keemilis-füüsikalised ja organoleptilised omadused ning mida turustatakse Emiglia Romagna tüüpiliste toodetena nii riigi kui Euroopa tasandil. Tootmispiirkonnas valitseb iseloomulik madalikukliima, mida mõjutab Aadria mere lähedus. Tootmispiirkonna keskmine temperatuur on maakonna kõrgeim ning peaaegu täielikult puuduvad kevadkülmad, mis võiksid vilju kahjustada. „Pesca e Nettarina di Romagna“ tootmise tähtsus ei ole seotud mitte ainult objektiivsete ja optimaalsete mulla- ja ilmastikutingimustega, vaid ka piirkonna sotsiaalse ja tootmisstruktuuriga, mis on võimeline neid ressursse kasutama ning muundama pinnase- ja tööjõuressursid viljadeks. „Pesche e Nettarine di Romagna“ kasvatuspiirkonnas on väga levinud tootjaühendused, kes tänu oma korralduslikule suutlikkusele on rajanud piirkonnas tipptasemel tehnoloogiat kasutavad tootekogumiskeskused. Samuti on tootjad tänu selliste tootjaorganisatsioonide olemasolule ja nende korralduslikule suutlikkusele juba aastaid rakendanud kogu piirkonnas vabatahtlikult integreeritud tootmismeetodeid. Need keskkonnasõbralikud ja tarbijate tervisega arvestavad tootmismeetodid on muutunud nüüd tavapäraseks, mis aitab suurendada puuviljade tootmise keskkonnasäästlikkust. Piirkond on niivõrd pühendunud virsikute ja nektariinide tootmisele, et annab ligikaudu veerandi Itaalia asjaomase sektori kogutoodangust.

Selle muudatuse eesmärk on selgitada üksikasjalikumalt, kuidas ettevõtjate kutseoskused mõjutavad lõpptoodet. Need on seega sõnastuse muudatused, mis ei mõjuta piirkonnaga olemasoleva seos sisu.

Muudatus käsitleb tootespetsifikaadi artiklit 6, kokkuvõtte punkti 4.6 ja koonddokumendi punkti 5.

Märgistamine

Märgistamine

Tootespetsifikaadi artikkel 8 on jagatud kolmeks osaks, mis käsitlevad säilitamist, pakendamist ja märgistamist, et selgitada erinevaid saagikoristusjärgseid etappe.

Säilitamine

Säilitamiskorda kirjeldav lõik, mis oli varem esitatud tootespetsifikaadi artiklis 4, on sellesse artiklisse üle viidud, muutes ainult nime:

| 8.1 | Säilitamine


  Selliste viljade säilitamiseks, mida võib tähistada kaitstud geograafilise tähisega „Pesca e Nettarina di Romagna“, tuleb kasutada jahutusmeetodit. Külmladude niiskuse ja temperatuuri väärtused peavad tagama konkreetsete kvaliteediomaduste säilimise. |
| --- | --- |

8.1

Selliste viljade säilitamiseks, mida võib tähistada kaitstud geograafilise tähisega „Pesca e Nettarina di Romagna“, tuleb kasutada jahutusmeetodit. Külmladude niiskuse ja temperatuuri väärtused peavad tagama konkreetsete kvaliteediomaduste säilimise.

Muudatus puudutab kokkuvõtte punkti 4.5 ja eespool esitatud lause on lisatud koonddokumendi punkti 3.5.

Pakendamine

Pakendamine

Pakendamismeetodid on ümber sõnastatud. Tootespetsifikaadi artikli 7 järgmine tekst:

„ELis heaks kiidetud pakendiliigid, mida võib vastavalt kehtivatele nõuetele kasutada, on järgmised:

ühekihilised kaubaalused* mõõtmetega 30 × 40, mis on valmistatud papist, puust või plastmaterjalist**;

ühekihilised kaubaalused* mõõtmetega 30 × 50, mis on valmistatud papist, puust või plastmaterjalist**;

ühekihilised kaubaalused* mõõtmetega 40 × 60, mis on valmistatud papist, puust või plastmaterjalist**;

ühekihilised kaubaalused* mõõtmetega 20 × 30;

kinnised pakendid ühe või mitme puuvilja jaoks (alused, korvid, karbid jne).

| * | Kaubaalused on pakendid, milles müügiühik ehk üksik puuvili ja/või selle pakend on nähtav.
  Kaubaalustel olevate KGT-ga toodete identifitseerimiseks tuleb iga puuvili märgistada logo kandva kleebisega, pakendis olevatest puuviljadest peab olema märgistatud vähemalt 80 %. |
| --- | --- |

*

Kaubaalustel olevate KGT-ga toodete identifitseerimiseks tuleb iga puuvili märgistada logo kandva kleebisega, pakendis olevatest puuviljadest peab olema märgistatud vähemalt 80 %.

| ** | Ühekordse kasutusega või taaskasutatavast plastmaterjalist tüübiga IFCO/STECO/CPR SYSTEM jne. |
| --- | --- |

**

Kõikidel loetletud juhtudel (v.a kaubaalused) peavad pakendid kindlasti olema kinni pitseeritud, nii et pakendi sisu ei saa pitserit avamata välja võtta.“

on muudetud järgmiselt:

| „8.2. | Pakendamine


  Lahtistes pakendites olevate KGT-ga toodete identifitseerimiseks tuleb iga puuvili märgistada kleebisega, pakendis olevatest puuviljadest peab olema märgistatud vähemalt 70 %.
  Kui viljad ei ole kleepmärgisega varustatud, peavad pakendid, näiteks kaubaalused või korvid, olema kindlasti kinni pitseeritud, nii et pakendi sisu ei saa pitserit avamata välja võtta.
  Samuti on lubatud müügikohas müüa lahtiselt toodet, mis on võetud kinnipitseeritud pakenditest või kleepmärgiga varustatud vilju sisaldavatest pakenditest, tingimusel et toode on paigutatud spetsiaalsetesse kastidesse või mahutitesse, millel on nähtavalt esitatud sama teave, mis on nõutav käesolevas tootespetsifikaadis osutatud pakendite puhul.“ |
| --- | --- |

„8.2.

Lahtistes pakendites olevate KGT-ga toodete identifitseerimiseks tuleb iga puuvili märgistada kleebisega, pakendis olevatest puuviljadest peab olema märgistatud vähemalt 70 %.

Kui viljad ei ole kleepmärgisega varustatud, peavad pakendid, näiteks kaubaalused või korvid, olema kindlasti kinni pitseeritud, nii et pakendi sisu ei saa pitserit avamata välja võtta.

Samuti on lubatud müügikohas müüa lahtiselt toodet, mis on võetud kinnipitseeritud pakenditest või kleepmärgiga varustatud vilju sisaldavatest pakenditest, tingimusel et toode on paigutatud spetsiaalsetesse kastidesse või mahutitesse, millel on nähtavalt esitatud sama teave, mis on nõutav käesolevas tootespetsifikaadis osutatud pakendite puhul.“

Muudatus vastab vajadusele lihtsustada pakendiliikide kirjeldust. Selleks et vastata pakendi suuruse ja liigi puhul turu ja tarbijate erinevatele vajadustele ning võttes arvesse, et mõned pakendiliigid esitati eelmises versioonis üksnes näitena, peeti asjakohaseks viidata kehtivate õigusaktidega lubatud pakendiliikidele. Lahtise pakendi puhul peab vähemalt 70 % pakendis olevatest viljadest olema varustatud kleepmärgisega, mis tagab tarbijale suurema selguse; vastasel juhul peab pakend olema kinni pitseeritud. Samuti on esitatud teave selle kohta, et on lubatud müüa müügikohas lahtiselt toodet, mis on võetud kinnipitseeritud pakenditest või kleepmärgiga varustatud vilju sisaldavatest pakenditest, tingimusel et toode on paigutatud spetsiaalsetesse kastidesse või mahutitesse, millel on nähtavalt esitatud sama teave, mis on nõutav käesolevas tootespetsifikaadis osutatud pakendite puhul. See muudatus võimaldab ettevõtjatel müüa toodet – kinnipitseeritud pakenditest või kaubaalustelt – tarbija soovitud koguses ning tagab ka, et tarbijat toote ostmise ajal endiselt nõuetekohaselt teavitatakse.

Muudatus käsitleb kokkuvõtte punkti 4.8 ja koonddokumendi punkti 3.5.

Turustusaeg

Turustusaeg

Virsikut „Pesca di Romagna“ käsitlev säte:

„Toode tuleb turule viia ajavahemikul alates iga aasta 10. juunist kuni 20. septembrini.“

ja nektariini „Nettarina di Romagna“ käsitlev säte:

„Toode tuleb turule viia ajavahemikul alates iga aasta 15. juunist kuni 30. septembrini.“

on asendatud järgmisega:

„Toode tuleb turule viia alates 10. juunist.“

Peeti asjakohaseks märkida üksnes turustusaja alguskuupäev, jättes selleks 10. juuni, ning jätta välja lõppkuupäev. Selles võetakse arvesse viimastel aastatel toimunud kliimamuutusi, mille tulemusena on turustusaeg pikenenud, ning uute, hilisemate sortide lisandumist.

See muudatus ei mõjuta kokkuvõtet ega koonddokumenti.

Märgistamine

Märgistamine

Märgistamine – sõnastus

Märgistamine – sõnastus

Märgistuse sõnastuses on muudetud mõningaid väiksemaid aspekte, mis käsitlevad vastavalt virsikut „Pesca di Romagna“ ja nektariini „Nettarina di Romagna“. Esialgseid juhiseid sisaldavad lõigud on järgmised:

Pakendile tuleb ühesuuruste tähtedega märkida sõnad „Pesca di Romagna“ ja vahetult selle järgi sõnad „Indicazione Geografica Protetta“ („kaitstud geograafiline tähis“) ning seejärel sordi nimi. Samal visuaalsel alal peab olema esitatud pakendaja nimi, ärinimi ja aadress ning toote algne netokaal. Sõnu „Indicazione Geografica Protetta“ („kaitstud geograafiline tähis“) võib korrata pakendil või märgistusel ka mujal, sealhulgas akronüümina „I.G.P.“ („KGT“).

ja

Pakendile tuleb ühesuuruste tähtedega märkida sõnad „Nettarina di Romagna“ ja vahetult selle järgi sõnad „Indicazione Geografica Protetta“ („kaitstud geograafiline tähis“) ning seejärel sordi nimi. Samal visuaalsel alal peab olema esitatud pakendaja nimi, ärinimi ja aadress ning toote algne netokaal. Sõnu „Indicazione Geografica Protetta“ („kaitstud geograafiline tähis“) võib korrata pakendil või märgistusel ka mujal, sealhulgas akronüümina „I.G.P.“ („KGT“).

ja neid on muudetud järgmiselt:

| 8.3. | Märgistamine


  Pakendile võib märkida sõnad „Pesca di Romagna“ või „Nettarina di Romagna“ ja vahetult selle järele sõnad „Indicazione Geografica Protetta“ („kaitstud geograafiline tähis“) või akronüüm I.G.P. („KGT“) ning sordi nimi. Samal visuaalsel alal peab olema esitatud pakendaja nimi, ärinimi ja aadress.
  Sõnu „Indicazione Geografica Protetta“ („kaitstud geograafiline tähis“) võib korrata pakendil või märgistusel ka mujal, sealhulgas akronüümina „I.G.P.“ („KGT“). |
| --- | --- |

8.3.

Pakendile võib märkida sõnad „Pesca di Romagna“ või „Nettarina di Romagna“ ja vahetult selle järele sõnad „Indicazione Geografica Protetta“ („kaitstud geograafiline tähis“) või akronüüm I.G.P. („KGT“) ning sordi nimi. Samal visuaalsel alal peab olema esitatud pakendaja nimi, ärinimi ja aadress.

Sõnu „Indicazione Geografica Protetta“ („kaitstud geograafiline tähis“) võib korrata pakendil või märgistusel ka mujal, sealhulgas akronüümina „I.G.P.“ („KGT“).

Need muudatused lihtsustavad veidi märgistamiseeskirju, jättes välja seadusega nõutavad elemendid, näiteks kaalu. Samuti võimaldavad need pakendajatel täpsustada lisaks kaitstud geograafilise tähise nimetusele ka puuviljade liiki.

Muudatus käsitleb kokkuvõtte punkti 4.8 ja koonddokumendi vastavat punkti 3.6.

Märgistamine – kaubamärgid

Märgistamine – kaubamärgid

Artikli 8 sellesse osasse on lisatud lõige, mis käsitleb võimalust kasutada kaubamärke:

Sõnu ja/või sümboleid, mis osutavad nimedele, ärinimedele, kollektiivkaubamärkidele või individuaalsetele kaubamärkidele, võib kasutada koos sõnadega „IGP Pesca e Nettarina di Romagna“ ja Euroopa sümboliga.

See täiendus on vajalik klientide ja tarbijate vajadustega, sealhulgas ärilist laadi vajadustega kohandamiseks.

Muudatus käsitleb koonddokumendi punkti 3.6.

Märgistamine – muud tingimused

Märgistamine – muud tingimused

Välja on jäetud järgmine lõigud:

Sellistel viljadel, mis on küll toodetud Emilia Romagna maakonnas, kuid mis ei vasta käesoleva tootespetsifikaadi artiklis 6 sätestatud suuruse ja suhkrusisalduse miinimumnõuetele, ei tohi olla kaitstud geograafilist tähist „Pesca di Romagna“ ega ühtegi muud geograafilist tähist.

Sellistel viljadel, mis on küll toodetud Emilia Romagna maakonnas, kuid mis ei vasta käesoleva tootespetsifikaadi artiklis 6 sätestatud suuruse ja suhkrusisalduse miinimumnõuetele, ei tohi olla kaitstud geograafilist tähist „Nettarina di Romagna“ ega ühtegi muud geograafilist tähist.

ja

Ekspordiks ette nähtud partiidel peab olema ka märge „Prodotto in Italia“(„Toodetud Itaalias“).

Nõuetele mittevastavate toodete puhul peeti asjakohaseks jätta nimetuse kasutamise keeld välja, kuna see on eelmistes artiklites juba selgelt märgitud. Märge „Prodotto in Italia“ on samuti seadusega nõutav ja seda ei peeta vajalikuks teksti alles jätta.

See muudatus ei mõjuta kokkuvõtet ega koonddokumenti.

Märgistamine – töötlemiseks ettenähtud toode

Märgistamine – töötlemiseks ettenähtud toode

Tootespetsifikaadi artiklile 8 on lisatud ka järgmine lõik:

Töötlemiseks ettenähtud vilju võib tarnida ka lahtiselt pakendites või mahutites, mis vastavad kehtivatele õigusaktidele ja millel on asjakohane märgis, et tagada sellise kaitstud geograafilise tähisega toote „Pesca e Nettarina di Romagna“ nõuetekohane identifitseerimine ja jälgitavus, mis on ette nähtud töötlemiseks.

Kuna eeskirjad on kehtestatud ka töötlemiseks ettenähtud viljade kohta, on vaja tootespetsifikaadile lisada asjakohased märgistusnõuded, et tagada nõuetekohane ja kohene identifitseerimine.

Muudatus käsitleb koonddokumendi vastavat punkti 3.6.

MUU

MUU

Kontrollid

Kontrollid

Tootespetsifikaadi artikli 5 järgmised laused:

Artikkel 5

Virsiku „Pesca di Romagna“ tootmiseks sobivad virsikupuuaiad kantakse asjakohasesse loodavasse registrisse, mida ajakohastatakse ja avaldatakse kord aastas.

Nektariini „Nettarina di Romagna“ tootmiseks sobivad virsikupuuaiad kantakse asjakohasesse loodavasse registrisse, mida ajakohastatakse ja avaldatakse kord aastas.

ja

„Emilia Romagna maakond vastutab artiklis 4 sätestatud tehniliste tingimuste täitmise kontrollimise eest.

Selle registri koopiat hoitakse kõikides tootmispiirkonnas asuvates kommuunides.

Põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeerium määrab kindlaks registrisse kandmise, iga-aastaste toodangudeklaratsioonide esitamise ja nõutavate lubade väljastamise korra, et tagada igal aastal geograafilise tähise all turustamiseks heakskiidetava toodangu nõuetekohane ja asjakohane kontroll.“

on välja jäetud, ümber sõnastatud ja asendatud tootespetsifikaadi artikliga 7 järgmiselt:

„Artikkel 7.

Kontrollid

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklitele 36 ja 37 kontrollib kontrolliasutus toote vastavust tootespetsifikaadi nõuetele.

Valitud kontrolliasutus on Check Fruit srl aadressil Via dei Mille, 24, 40121 Bologna, Itaalia (Tel +39 0516494836, Faks +39 0516494813, info@checkfruit.it).“

Tootespetsifikaadi artikkel 7 on tervikuna ümber sõnastatud kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 punktiga g.

Muudatus käsitleb kokkuvõtte punkti 4.7 ja ei puuduta koonddokumendi.

MUU

MUU

Artiklite järjekord ja pealkirjad

Artiklite järjekord ja pealkirjad

Tootespetsifikaadi artiklid ja sisu on järjestatud ja nummerdatud vastavalt (EL) nr 1151/2012 artiklile 7. Lugemise hõlbustamiseks on igale artiklile lisatud pealkiri.

Kavandatud muudatuste kohaselt on artiklid järgmised:

| — | Artikkel 1. Nimetus |
| --- | --- |

—

Artikkel 1. Nimetus

| — | Artikkel 2. Toote omadused |
| --- | --- |

—

Artikkel 2. Toote omadused

| — | Artikkel 3. Tootmispiirkond |
| --- | --- |

—

Artikkel 3. Tootmispiirkond

| — | Artikkel 4. Päritolutõend |
| --- | --- |

—

Artikkel 4. Päritolutõend

| — | Artikkel 5. Toote saamismeetod |
| --- | --- |

—

Artikkel 5. Toote saamismeetod

| — | Artikkel 6. Seos geograafilise piirkonnaga |
| --- | --- |

—

Artikkel 6. Seos geograafilise piirkonnaga

| — | Artikkel 7. Kontrollid |
| --- | --- |

—

Artikkel 7. Kontrollid

| — | Artikkel 8. Säilitamine, pakendamine ja märgistamine |
| --- | --- |

—

Artikkel 8. Säilitamine, pakendamine ja märgistamine

Tootespetsifikaadi nende osade konsolideerimine, mis on mõlema puuviljaliigi puhul ühesugused

Tootespetsifikaadi nende osade konsolideerimine, mis on mõlema puuviljaliigi puhul ühesugused

Kehtiv tootespetsifikaat koosneb kahest eraldi dokumendist, millest esimene käsitleb virsikut „Pesca di Romagna“ ja teine nektariini „Nettarina di Romagna“. Mõlemas dokumendis korratakse mitut aspekti ja nõuet, mis on mõlema puuviljaliigi puhul identsed. Tootespetsifikaadi loetavuse parandamiseks ja eeskirjade selgemaks muutmiseks on seda seetõttu lühendatud järgmiselt:

| — | ühendades artiklid 1, 3, 4, 5, 6, 7 ja 8; |
| --- | --- |

—

ühendades artiklid 1, 3, 4, 5, 6, 7 ja 8;

| — | säilitades artikli 2 alajaotuse tooteliikide kaupa, selgitades, et kohaldatakse erinevaid sortide loetelusid. |
| --- | --- |

—

säilitades artikli 2 alajaotuse tooteliikide kaupa, selgitades, et kohaldatakse erinevaid sortide loetelusid.

KOONDDOKUMENT

KGT „Pesca e Nettarina di Romagna“

KGT „Pesca e Nettarina di Romagna“

ELi nr: PGI-IT-1535-AM02 – 15.9.2020

ELi nr: PGI-IT-1535-AM02 – 15.9.2020

KPN ( ) KGT (X)

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

[KPN või KGT] nimetus(ed)

„Pesca e Nettarina di Romagna“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   
  Toote liik [XI lisa alusel]

Toote liik [XI lisa alusel]

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   
  Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetus „Pesca e Nettarina di Romagna“ hõlmab üksnes järgmiste virsikusortide vilju:

„Pesca e Nettarina di Romagna

Virsikud

Virsikud

Varased kollase viljalihaga sordid:

„Bordò“, „Coraline“ (või „Monco“), „Crimson Lady“, „Dixired“, „Flavorcrest“, „Maycrest“, „Merril Gem Free 1“, „Rich May“, „Royal Glory“, „Royal Majestic“, „Royal Time“, „Ruby Rich“, „Sagittaria“, „Spring Lady“, „Sprinbelle“, „Springcrest“, „Sugar Time“.

Vahepealsed ja hilised kollase viljalihaga sordid:

„Azurite“, „Corindon“, „Diamond Princess“, „Elegant Lady“, „Fayette“, „Glohaven“, „Grenat“, „Maria Marta“, „Mercil“ (või „O’Henry“), „Plusplus“, „Redhaven“, „Rich Lady“, „Rome Star“, „Royal Estate“, „Royal Jim“, „Royal Lee“, „Royal Pride“, „Royal Summer“, „Royal Sweet“, „Summer Rich“, „Suncrest“, „Sweet Dream“, „Sweet Henry“, „Symphonie“, „Vista Rich“, Zainori’ (või „Kaweah“), „Zee Lady“.

Varased valge viljalihaga sordid:

„Greta“, „Iris Rosso“, „Monsolle“, „Patty“.

Vahepealsed ja hilised valge viljalihaga sordid:

„Duchessa d’Este“, „Ivory Sun“, „Maria Bianca“, „Maura“, „Regalsnow“ (või „Maperla“), „Rosa del West“, „Rossa di San Carlo“, „Star Princess“, „Snow Lady“, „Tendresse“ (või „Joulie“), „Zaidaso“ (või „Kewina“).

Nektariinid

Nektariinid

Varased kollase viljalihaga sordid:

„Alice“, „Ambra“, „Ara“, „Big Haven“, „Carene“, „Early Sungrand“, „Extreme Beauty“, „Gartairo“, „Garofa“, „Laura“, „Maillara“ (või „Big Bang“), „Maria Emilia“, „Maygrand“, „Nectaprima“, „Noracila“, „Rebus 028“, „Weimberger“.

Vahepealsed ja hilised kollase viljalihaga sordid:

„Alma“, „Alma 2“, „Alexa“, „Amiga“, „Alitop“, „August Red“, „Big Top“ (või „Zaitabo“), „Diamond Ray“, „Dorabelle“, „Doracile“, „Dulcis“, „Dulciva“, „Early Zee“, „Fairlane“, „Fantasia“, „Febe“, „Flavortop“, „Gea“, „Guerriera“, „Honey Blaze“, „Honey Glo“, „Honey Kist“, „Honey Royale“, „Indipendence“, „Lady Erika“, „Late Fair“, „Luciana“, „Maria Aurelia“, „Maria Carla“, „Maria Laura“, „Max“, „Max 7“, „Monrené“, „Morsiani 60“, „Morsiani 90“, „Nectareine“, „Nectaross“, „Orine“, „Orion“, „Pit Lane“, „Pit Stop“, „Red Fair“, „Romagna Big“, „Romagna Giant“, „Romagna Gold“, „Romagna Lady“, „Romagna Queen“, „Romagna Summer“, „September Bright“, „Spring Red“, „Stark Red Gold“, „Sweet Lady“, „Sweet Red“, „Venus“, „Western Red“.

Varased valge viljalihaga sordid:

„Caldesi 2000“, „Garcica“, „Romagna Red“, „Romagna Star“, „Silver King“, „Turquoise“.

Vahepealsed ja hilised valge viljalihaga sordid:

„Caldesi 2020“, „Maillarmagie“ (või „Magique“), „Majestic Pearl“, „Nectarmagie“, „Nectaperle“, „Romagna 3000“, „Romagna Bright“, „Romagna Sweet“, „Romagna Top“, „Silver Giant“, „Silver Star“, „Sandine“, „Tourmaline“, „Zephyr“.

Toote „Pesca e Nettarina di Romagna“ saamiseks on lubatud kasutada muid sordiuuringute tulemusena saadud virsikusorte, kui katse- ja dokumentaalsete tõenditega tõendatakse, et toote saamismeetod ja viljade kvaliteediomadused vastavad käesolevale tootespetsifikaadile. Nende sortide kasutamisest „Pesca e Nettarina di Romagna“ saamiseks tuleb eelnevalt teavitada põllumajandus-, toiduainete- ja metsanduspoliitika ministeeriumi, kes peab läbi viima hindamise ning võib sellel eesmärgil küsida kontrolliasutuse või muu asutuse tehnilist arvamust.

Kvaliteediomadused

Kvaliteediomadused

Toode „Pesca e Nettarina di Romagna“ peab tarbimisse laskmisel vastama järgmistele omadustele.

Varased kollase viljalihaga ja valge viljalihaga sordid

| — | Miinimumsuurus A: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab miinimumkaal 135 g; |
| --- | --- |

—

Miinimumsuurus A: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab miinimumkaal 135 g;

| — | suhkrusisaldus: vähemalt 9,5 °Bx; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: vähemalt 9,5 °Bx;

| — | viljakest ja kuju peavad vastama asjaomase sordi omadustele. |
| --- | --- |

—

viljakest ja kuju peavad vastama asjaomase sordi omadustele.

Vahepealsed ja hilised kollase viljalihaga ja valge viljalihaga sordid

| — | Miinimumsuurus A: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab miinimumkaal 135 g; |
| --- | --- |

—

Miinimumsuurus A: läbimõõt vähemalt 67 mm, millele vastab miinimumkaal 135 g;

| — | suhkrusisaldus: vähemalt 11 °Bx; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: vähemalt 11 °Bx;

| — | viljakest ja kuju peavad vastama asjaomase sordi omadustele. |
| --- | --- |

—

viljakest ja kuju peavad vastama asjaomase sordi omadustele.

Vilju võib kasutada ka töötlemiseks.

Lisaks on ainult töötlemise korral võimalik kasutada ka vilju, mis vastavad kõigile tootespetsifikaadi nõuetele, välja arvatud suuruse ja kujuga seotud nõuded. Lubatud on ka koore kerged pindmised kahjustused, tingimusel et need ei mõjuta vilja kvaliteeti ega säilivusaega. Selliseid vilju ei tohi lõpptarbijatele müüa.

3.3.   
  Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4.   
  Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik kaitstud geograafilise tähisega toote „Pesca e Nettarina di Romagna“ tootmise etapid kuni toote koristamiseni peavad toimuma üksnes punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   
  Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Selliste viljade säilitamiseks, mida võib tähistada kaitstud geograafilise tähisega „Pesca e Nettarina di Romagna“, tuleb kasutada jahutusmeetodit. Külmladude niiskuse ja temperatuuri väärtused peavad tagama konkreetsete kvaliteediomaduste säilimise.

Lahtistes pakendites olevate KGT-ga toodete identifitseerimiseks tuleb iga puuvili märgistada kleebisega, pakendis olevatest puuviljadest peab olema märgistatud vähemalt 70 %.

Kui viljad ei ole kleepmärgisega varustatud, peavad pakendid, näiteks kaubaalused või korvid, olema kindlasti kinni pitseeritud, nii et pakendi sisu ei saa pitserit avamata välja võtta.

Samuti on lubatud müügikohas müüa lahtiselt toodet, mis on võetud kinnipitseeritud pakenditest või kleepmärgiga varustatud vilju sisaldavatest pakenditest, tingimusel et toode on paigutatud spetsiaalsetesse kastidesse või mahutitesse, millel on nähtavalt esitatud sama teave, mis on nõutav pakendite puhul.

3.6.   
  Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Pakendile võib märkida sõnad „Pesca di Romagna“ või „Nettarina di Romagna“ ja vahetult selle järele sõnad „Indicazione Geografica Protetta“ („kaitstud geograafiline tähis“) või akronüüm I.G.P. („KGT“) ning sordi nimi. Samal visuaalsel alal peab olema esitatud pakendaja nimi, ärinimi ja aadress.

Sõnu „Indicazione Geografica Protetta“ („kaitstud geograafiline tähis“) võib korrata pakendil või märgistusel ka mujal, sealhulgas akronüümina „I.G.P.“ („KGT“).

Sõnu ja/või sümboleid, mis osutavad nimedele, ärinimedele, kollektiivkaubamärkidele või individuaalsetele kaubamärkidele, võib kasutada koos sõnadega „IGP Pesca e Nettarina di Romagna“ ja Euroopa sümboliga.

Töötlemiseks ettenähtud vilju võib tarnida ka lahtiselt pakendites või mahutites, mis vastavad kehtivatele õigusaktidele ja millel on asjakohane märgis, et tagada sellise kaitstud geograafilise tähisega toote „Pesca e Nettarina di Romagna“ nõuetekohane identifitseerimine ja jälgitavus, mis on ette nähtud töötlemiseks.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Pesca e Nettarina di Romagna“ tootmispiirkond hõlmab Emilia Romagna maakonna virsikukasvatuseks sobilikku territooriumi, mis on määratletud järgmiselt:

| 1) | Ferrara provintsi järgmised kommuunid: Argenta, Cento, Codigoro, Copparo, Ferrara , Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, Terre del Reno – loc. S. Agostino, Tresignana – loc. Tresigallo, Voghiera; |
| --- | --- |

1)

Ferrara provintsi järgmised kommuunid: Argenta, Cento, Codigoro, Copparo, Ferrara , Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, Terre del Reno – loc. S. Agostino, Tresignana – loc. Tresigallo, Voghiera;

| 2) | Bologna provintsi järgmised kommuunid: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castel Guelfo di Bologna, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano; |
| --- | --- |

2)

Bologna provintsi järgmised kommuunid: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castel Guelfo di Bologna, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano;

| 3) | Forlì-Cesena provintsi järgmised kommuunid: Bertinoro, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Cesena, Cesenatico, Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliana, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Savignano sul Rubicone; |
| --- | --- |

3)

Forlì-Cesena provintsi järgmised kommuunid: Bertinoro, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Cesena, Cesenatico, Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliana, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Savignano sul Rubicone;

| 4) | Ravenna provintsi järgmised kommuunid: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisighella, Casola Valsenio, Castel Bolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massa Lombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, Sant’Agata sul Santerno, Solarolo; |
| --- | --- |

4)

Ravenna provintsi järgmised kommuunid: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisighella, Casola Valsenio, Castel Bolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massa Lombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, Sant’Agata sul Santerno, Solarolo;

| 5) | Rimini provintsi järgmised kommuunid: Santarcangelo di Romagna. |
| --- | --- |

5)

Rimini provintsi järgmised kommuunid: Santarcangelo di Romagna.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Mullastiku ja kliima eripära ning tootmispiirkonna ettevõtjate oskusteave võimaldavad kasvatada selliseid virsikuid ja nektariine, millel on suurepärased keemilis-füüsikalised ja organoleptilised omadused ning mida turustatakse Emiglia Romagna tüüpiliste toodetena nii riigi kui Euroopa tasandil. Tootmispiirkonnas valitseb iseloomulik madalikukliima, mida mõjutab Aadria mere lähedus. Tootmispiirkonna keskmine temperatuur on maakonna kõrgeim ning peaaegu täielikult puuduvad kevadkülmad, mis võiksid vilju kahjustada. „Pesca e Nettarina di Romagna“ tootmise tähtsus ei ole seotud mitte ainult objektiivsete ja optimaalsete mulla- ja ilmastikutingimustega, vaid ka piirkonna sotsiaalse ja tootmisstruktuuriga, mis on võimeline neid ressursse kasutama ning muundama pinnase- ja tööjõuressursid viljadeks. „Pesche e Nettarine di Romagna“ kasvatuspiirkonnas on väga levinud tootjaühendused, kes tänu oma korralduslikule suutlikkusele on rajanud piirkonnas tipptasemel tehnoloogiat kasutavad tootekogumiskeskused. Samuti on tootjad tänu selliste tootjaorganisatsioonide olemasolule ja nende korralduslikule suutlikkusele juba aastaid rakendanud kogu piirkonnas vabatahtlikult integreeritud tootmismeetodeid. Need keskkonnasõbralikud ja tarbijate tervisega arvestavad tootmismeetodid on muutunud nüüd tavapäraseks, mis aitab suurendada puuviljade tootmise keskkonnasäästlikkust. Piirkond on niivõrd pühendunud virsikute ja nektariinide tootmisele, et annab ligikaudu veerandi Itaalia asjaomase sektori kogutoodangust.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Tootespetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---