# Službeni list C 495/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 495 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.29. prosinca 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 495

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.29. prosinca 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 495/01 | Obavijest Komisije – Smjernice o raspodjeli troškova i koristi u prekograničnim projektima suradnje u području energije iz obnovljivih izvora | 1 |
| 2022/C 495/02 | Obavijest Komisije o smjernicama državama članicama za ažuriranje nacionalnih energetskih i klimatskih planova za razdoblje 2021.–2030 | 24 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 495/01

Obavijest Komisije – Smjernice o raspodjeli troškova i koristi u prekograničnim projektima suradnje u području energije iz obnovljivih izvora

1

2022/C 495/02

Obavijest Komisije o smjernicama državama članicama za ažuriranje nacionalnih energetskih i klimatskih planova za razdoblje 2021.–2030

24

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2022/C 495/03 | Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o promicanju međugeneracijske dimenzije u području mladih radi poticanja dijaloga i socijalne kohezije | 56 |
| | Europska komisija |
| 2022/C 495/04 | Tečajna lista eura – 28. prosinca 2022. | 66 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2022/C 495/03

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o promicanju međugeneracijske dimenzije u području mladih radi poticanja dijaloga i socijalne kohezije

56

Europska komisija

2022/C 495/04

Tečajna lista eura – 28. prosinca 2022.

66

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 29.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 495/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 495/1

---

OBAVIJEST KOMISIJE

Smjernice o raspodjeli troškova i koristi u prekograničnim projektima suradnje u području energije iz obnovljivih izvora

(2022/C 495/01)

SADRŽAJ

| 1. | Uvod | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Mogući oblici suradnje i opcije financiranja | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Analiza troškova i koristi kao osnova za raspodjelu troškova i koristi | 8 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Pristupi raspodjeli troškova i koristi | 9 |
| --- | --- | --- |

4.

| Načela raspodjele troškova i koristi | 10 |
| --- | --- |

| Praktična provedba raspodjele troškova i koristi | 12 |
| --- | --- |

| Primjeri suradnje | 15 |
| --- | --- |

| 5. | Sažetak preporuka za analizu troškova i koristi te raspodjelu troškova i koristi | 18 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Predložak međuvladina sporazuma | 20 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Prilog | 22 |
| --- | --- | --- |

7.

1.   UVOD

Cilj ovih smjernica je pružiti potporu državama članicama koje su voljne sudjelovati u projektima prekogranične suradnje u području proizvodnje energije iz obnovljivih izvora kako bi se pronašlo obostrano korisno rješenje za raspodjelu povezanih troškova i koristi. U njima se navode mogući oblici raspodjele troškova i koristi u projektima prekogranične suradnje u području energije iz obnovljivih izvora te se navode preporuke i najbolji primjeri iz prakse, pri čemu se državama članicama omogućuje fleksibilnost (1). Smjernice se mogu primjenjivati u kontekstu programskog dijela Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) za prekogranične projekte u području obnovljive energije te za projekte u području obnovljivih izvora energije za koje se općenito upotrebljavaju mehanizmi suradnje. Relevantne su za električnu energiju iz obnovljivih izvora te za projekte proizvodnje toplinske energije i plina iz obnovljivih izvora.

Pravni okvir

Revidiranom Direktivom (EU) 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora („Direktiva”) uspostavljen je pravni okvir za razvoj obnovljive energije u Europskoj uniji. Kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1. Direktive, države članice zajednički ispunjavaju obvezujući opći cilj Unije u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije u Uniji 2030. Taj se zajednički cilj ostvaruje putem nacionalnih doprinosa koje trebaju utvrditi sve države članice u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova (NECP-ovi). Direktivom se uvažava i prekogranična dimenzija uvođenja obnovljive energije, a države članice potiču da surađuju u tom pogledu koristeći se, među ostalim, dostupnim mehanizmima suradnje kao što su statistički prijenosi, zajednički projekti država članica, zajednički projekti država članica i trećih zemalja ili zajednički programi potpore (2).

U okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. CEF za energetiku upotpunjen je instrumentom za potporu primjeni prekograničnih projekata u području obnovljive energije. Koncept prekograničnih projekata u području obnovljive energije, kako je definirano u Uredbi o CEF-u (3), temelji se na mehanizmima suradnje uspostavljenima na temelju Direktive.

Motivi za suradnju

Prekogranična suradnja može olakšati ostvarenje cilja Unije i nacionalnih doprinosa na troškovno učinkovitiji način povećanjem portfelja projekata uz istodobno pružanje dodatne fleksibilnosti državama članicama u ostvarenju njihovih ciljeva. Nadalje, prekogranične regije imaju važnu ulogu „laboratorija europske integracije” (4). Budući da države članice imaju različite zemljopisne i prirodne resurse za iskorištavanje obnovljivih izvora energije, troškovi proizvodnje znatno se razlikuju od zemlje do zemlje. Država članica („država domaćin”) koja proizvodi višak energije iz obnovljivih izvora, tj. više nego što je potrebno za ispunjavanje vlastitog doprinosa, može odlučiti surađivati s drugom državom članicom („država suradnica”) koja je spremna sufinancirati taj pothvat. Obje države imat će koristi od takve suradnje. Država domaćin dobit će dodatna financijska sredstva i nenovčane koristi povezane s izgradnjom i radom novog postrojenja (npr. veća sigurnost opskrbe, otvaranje radnih mjesta, pozitivni učinci prelijevanja zbog povećanih inovacija), a država suradnica ostvarit će svoj cilj na troškovno učinkovitiji način nego na domaćem tržištu. Mehanizmi suradnje pridonose i razmjeni najbolje prakse, usklađivanju regulatornih okvira i pojednostavnjenju administrativnih postupaka u državama članicama.

Motivi za suradnju u području obnovljive energije razlikuju se od projekta do projekta. Najčešći razlozi za suradnju uključuju jeftinije ostvarenje ciljeva, povećanje upotrebe energije iz obnovljivih izvora, doprinos poboljšanju infrastrukture, poboljšanje energetske sigurnosti, poboljšanje prihvaćenosti određene tehnologije u javnosti, (zajedničko) testiranje inovativnih tehnologija ili infrastrukturnih rješenja te poticanje tržišne integracije obnovljivih izvora energije radi poboljšanja unutarnjeg energetskog tržišta EU-a.

Nadalje, tržišne vrijednosti za energiju iz obnovljivih izvora mogu se znatno razlikovati među državama članicama, ovisno, među ostalim, o različitim kombinacijama izvora energije, postojećim kapacitetima postrojenja te količini kapaciteta za međusobno povezivanje i kapaciteta unutarnje mreže za prijenos. Međusobnom suradnjom države članice s nižim tržišnim vrijednostima imaju pristup projektima s višim tržišnim vrijednostima od vlastitih, čime se smanjuju plaćanja potpore.

Suradnja se može odvijati između dviju ili više zemalja/regija ili prekograničnih područja (5), pri čemu se složenost i zahtjevi povezani s koordinacijom obično povećavaju s brojem uključenih dionika.

| Primjer prekogranične suradnje: uzajamno otvorene dražbe između Njemačke i Danske (6)

  Njemačka i Danska provele su 2016. dvije prekogranične dražbe za projekte fotonaponskih sustava otvorene za sudjelovanje projekata koji se nalaze u drugoj zemlji. Uzajamno otvorene dražbe temeljile su se na bilateralno dogovorenom sporazumu o suradnji. Otvorene dražbe temeljile su se na sustavu potpore za fotonaponsku energiju u predmetnoj zemlji. Nadalje, sporazum o suradnji uključivao je i dogovore u pogledu lokalnih ograničenja, razmjene podataka i doprinosa ciljevima povezanima s energijom iz obnovljivih izvora. Kad je riječ o raspodjeli troškova, zemlja koja prodaje na dražbi isplaćuje potpore svim dodijeljenim postrojenjima i dobiva cjelokupne statističke jedinice za obnovljive izvore energije. Nisu uključeni dodatni troškovi ili koristi.
  Prekogranične dražbe dovele su do toga da se svi uspješni projekti nalaze u Danskoj. Na njemačkoj otvorenoj dražbi cijene dodjele bile su znatno niže od prethodnih njemačkih nacionalnih dražbi. U Danskoj u istom razdoblju nisu provedene nikakve nacionalne dražbe. U danskoj dražbi nije sudjelovao nijedan njemački projekt. To je, među ostalim, posljedica niskog maksimalnog kapaciteta predviđenog za projekte u Njemačkoj (samo 2,4 MW od ukupne količine za prodaju na dražbi od 20 MW), nacionalne dražbe u Njemačkoj koja se održala tek nekoliko dana poslije transakcijskih troškova povezanih s razumijevanjem danskog sustava dražbi i fiksne premije koja se upotrebljava u Danskoj, što je operatore postrojenja izložilo dugoročnim rizicima povezanima s cijenama električne energije. Za projekte u Danskoj sudjelovanje na njemačkoj dražbi bilo je privlačno jer 2016. nisu održane nikakve nacionalne dražbe za fotonaponske sustave. Razlozi za konkurentnije ponude iz Danske nisu jasni, ali vjerojatno uključuju bolje resurse za fotonaponske sustave na lokacijama koje su sudjelovale u dražbama, mogućnost izgradnje fotonaponskih postrojenja na poljoprivrednim zemljištima (isključeno u Njemačkoj) te nedostatak drugih mogućnosti za domaću potporu, a time i agresivnijih ponuda.
  Te uzajamno otvorene dražbe pokazale su da se suradničkim pristupima država članica može postići veća učinkovitost u usporedbi s nacionalnim dražbama. Nadalje, izričito su ukazale na to da bi nacionalne programe potpore i rasporede dražbi trebalo uzeti u obzir pri određivanju vremena i izradi sporazuma o suradnji. Nadalje, zemlje trebaju uzeti u obzir i tržišne mehanizme i druge čimbenike koji utječu na troškove projekata kako bi se izbjegla iznenađenja povezana s raspodjelom dodjela između zemalja.

  Primjer prekogranične suradnje: zajednički sustav certifikata Švedske i Norveške

  U 2012. pokrenut je prekogranični program potpore za zelenu električnu energiju Švedske i Norveške radi poticanja rasta obnovljivih izvora energije u objema zemljama. To je zasad jedini zajednički program potpore ostvaren u okviru mehanizama suradnje predviđenih Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora. Početku provedbe programa prethodila je duga faza pregovora između tih dviju zemalja. Pokazalo se da je posebno teško postići dogovor o odgovarajućoj raspodjeli troškova i koristi. Politički dogovor o raspodjeli tereta u omjeru 50 : 50 otvorio je vrata konačnom dogovoru.
  Programu je išlo u prilog jednogodišnje iskustvo Švedske u upravljanju usporedivim domaćim tržištem certifikata. Instrument je utemeljen na tržištu – programom se nagrađuju postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u objema zemljama dodjeljivanjem zelenog certifikata za svaki MWh proizvedene električne energije iz obnovljivih izvora, kojim se zatim može trgovati na tržištu. Švedski i norveški dobavljači električne energije (i neki krajnji korisnici) obvezni su kupovati certifikate razmjerne udjelu njihove proizvodnje/potrošnje električne energije.
  S obzirom na uspjeh programa u ostvarivanju (i premašivanju) ciljanog povećanja obnovljivih izvora energije, uglavnom energije vjetra i hidroenergije, sustav je zatvoren za nove sudionike u siječnju 2022. Iako su glavne značajke programa u objema zemljama bile iste te su Švedska i Norveška radile na zajedničkom cilju proizvodnje izraženom u TWh, zadržale su i određenu fleksibilnost u pogledu parametara programa. Ne postoji ni zajedničko tijelo koje je zaduženo za provedbu i praćenje, ali svaka je zemlja imenovala domaće tijelo. To je pokazalo da može biti korisno uvažiti potrebu za fleksibilnošću u osmišljavanju zajedničkog programa. Osim toga, relativno sličan potencijal za obnovljive izvore energije i usporedive strukture troškova olakšali su dogovor o ključnim značajkama programa. To se odnosi i na pregovore o raspodjeli troškova i koristi, koji su obično zahtjevniji ako se troškovi i koristi znatno razlikuju među zemljama koje surađuju. |
| --- |

Primjer prekogranične suradnje: uzajamno otvorene dražbe između Njemačke i Danske (6)

Njemačka i Danska provele su 2016. dvije prekogranične dražbe za projekte fotonaponskih sustava otvorene za sudjelovanje projekata koji se nalaze u drugoj zemlji. Uzajamno otvorene dražbe temeljile su se na bilateralno dogovorenom sporazumu o suradnji. Otvorene dražbe temeljile su se na sustavu potpore za fotonaponsku energiju u predmetnoj zemlji. Nadalje, sporazum o suradnji uključivao je i dogovore u pogledu lokalnih ograničenja, razmjene podataka i doprinosa ciljevima povezanima s energijom iz obnovljivih izvora. Kad je riječ o raspodjeli troškova, zemlja koja prodaje na dražbi isplaćuje potpore svim dodijeljenim postrojenjima i dobiva cjelokupne statističke jedinice za obnovljive izvore energije. Nisu uključeni dodatni troškovi ili koristi.

Prekogranične dražbe dovele su do toga da se svi uspješni projekti nalaze u Danskoj. Na njemačkoj otvorenoj dražbi cijene dodjele bile su znatno niže od prethodnih njemačkih nacionalnih dražbi. U Danskoj u istom razdoblju nisu provedene nikakve nacionalne dražbe. U danskoj dražbi nije sudjelovao nijedan njemački projekt. To je, među ostalim, posljedica niskog maksimalnog kapaciteta predviđenog za projekte u Njemačkoj (samo 2,4 MW od ukupne količine za prodaju na dražbi od 20 MW), nacionalne dražbe u Njemačkoj koja se održala tek nekoliko dana poslije transakcijskih troškova povezanih s razumijevanjem danskog sustava dražbi i fiksne premije koja se upotrebljava u Danskoj, što je operatore postrojenja izložilo dugoročnim rizicima povezanima s cijenama električne energije. Za projekte u Danskoj sudjelovanje na njemačkoj dražbi bilo je privlačno jer 2016. nisu održane nikakve nacionalne dražbe za fotonaponske sustave. Razlozi za konkurentnije ponude iz Danske nisu jasni, ali vjerojatno uključuju bolje resurse za fotonaponske sustave na lokacijama koje su sudjelovale u dražbama, mogućnost izgradnje fotonaponskih postrojenja na poljoprivrednim zemljištima (isključeno u Njemačkoj) te nedostatak drugih mogućnosti za domaću potporu, a time i agresivnijih ponuda.

Te uzajamno otvorene dražbe pokazale su da se suradničkim pristupima država članica može postići veća učinkovitost u usporedbi s nacionalnim dražbama. Nadalje, izričito su ukazale na to da bi nacionalne programe potpore i rasporede dražbi trebalo uzeti u obzir pri određivanju vremena i izradi sporazuma o suradnji. Nadalje, zemlje trebaju uzeti u obzir i tržišne mehanizme i druge čimbenike koji utječu na troškove projekata kako bi se izbjegla iznenađenja povezana s raspodjelom dodjela između zemalja.

Primjer prekogranične suradnje: zajednički sustav certifikata Švedske i Norveške

U 2012. pokrenut je prekogranični program potpore za zelenu električnu energiju Švedske i Norveške radi poticanja rasta obnovljivih izvora energije u objema zemljama. To je zasad jedini zajednički program potpore ostvaren u okviru mehanizama suradnje predviđenih Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora. Početku provedbe programa prethodila je duga faza pregovora između tih dviju zemalja. Pokazalo se da je posebno teško postići dogovor o odgovarajućoj raspodjeli troškova i koristi. Politički dogovor o raspodjeli tereta u omjeru 50 : 50 otvorio je vrata konačnom dogovoru.

Programu je išlo u prilog jednogodišnje iskustvo Švedske u upravljanju usporedivim domaćim tržištem certifikata. Instrument je utemeljen na tržištu – programom se nagrađuju postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u objema zemljama dodjeljivanjem zelenog certifikata za svaki MWh proizvedene električne energije iz obnovljivih izvora, kojim se zatim može trgovati na tržištu. Švedski i norveški dobavljači električne energije (i neki krajnji korisnici) obvezni su kupovati certifikate razmjerne udjelu njihove proizvodnje/potrošnje električne energije.

S obzirom na uspjeh programa u ostvarivanju (i premašivanju) ciljanog povećanja obnovljivih izvora energije, uglavnom energije vjetra i hidroenergije, sustav je zatvoren za nove sudionike u siječnju 2022. Iako su glavne značajke programa u objema zemljama bile iste te su Švedska i Norveška radile na zajedničkom cilju proizvodnje izraženom u TWh, zadržale su i određenu fleksibilnost u pogledu parametara programa. Ne postoji ni zajedničko tijelo koje je zaduženo za provedbu i praćenje, ali svaka je zemlja imenovala domaće tijelo. To je pokazalo da može biti korisno uvažiti potrebu za fleksibilnošću u osmišljavanju zajedničkog programa. Osim toga, relativno sličan potencijal za obnovljive izvore energije i usporedive strukture troškova olakšali su dogovor o ključnim značajkama programa. To se odnosi i na pregovore o raspodjeli troškova i koristi, koji su obično zahtjevniji ako se troškovi i koristi znatno razlikuju među zemljama koje surađuju.

Prepreke suradnji

Unatoč utvrđenim i dobro istraženim koristima suradnje za zajedničko ostvarivanje ciljeva EU-a u području energije iz obnovljivih izvora, od 2009. zapravo je proveden mali broj projekata suradnje koji se koriste mehanizmima suradnje (7) te je primjena mehanizama suradnje i dalje niska. Dokazi (8) upućuju na to da i dalje postoje prepreke u primjeni mehanizama suradnje, koje mogu biti političke, tehničke, pravne i regulatorne te socioekonomske i ekološke prirode. Države članice i drugi dionici izvješćuju i o administrativnim preprekama povezanima s postupovnim koracima potrebnima za planiranje i provedbu projekta suradnje te o preprekama u pogledu kvantificiranja i raspodjele troškova i koristi. Međutim, rasprave među državama članicama o primjeni mehanizama suradnje posljednjih su se godina intenzivirale te se raspravlja o nekoliko potencijalnih projekata (9). Zbog povećanog pritiska povezanog s brzom dekarbonizacijom u skladu s europskim zelenim planom, paketom „Spremni za 55 %” i planom REPowerEU bit će potrebna češća primjena mehanizama suradnje.

Područje primjene

Cilj ovih smjernica je pružiti potporu državama članicama u planiranju, osmišljavanju i provedbi projekata prekogranične suradnje s pomoću mehanizama suradnje (10). Razjašnjavanjem opcija i mogućih oblika raspodjele troškova i koristi nastoji se lakše pre4vladati tu prepreku daljnjoj upotrebi mehanizama suradnje.

Prethodne smjernice o raspodjeli troškova i koristi ograničene su na metodologiju analize troškova i koristi koju je mreža ENTSO-E izradila za projekte razvoja mreže u skladu s Uredbom (EU) 2022/869 i nisu bile usmjerene na raspodjelu troškova i koristi proizvodnih kapaciteta. Stoga je cilj ovih smjernica pojasniti dostupne opcije i stupnjeve slobode u analizi i raspodjeli troškova i koristi primjenjivih na različite tehnologije u području energije iz obnovljivih izvora. Iako se njima općenito nastoji obuhvatiti suradnja u području obnovljivih izvora energije za sve tehnologije za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, uzimaju se u obzir aspekti specifični za (radijalne) projekte odobalnih vjetroelektrana jer takva suradnja ima sve značajniju ulogu, a suočava se s posebnim tehničkim i praktičnim poteškoćama u provedbi. O analizi troškova i koristi te aspektima raspodjele kod odobalnih hibridnih projekata opsežno će se raspravljati u predstojećim smjernicama iz 2024. o tome kako koordinirati raspodjelu troškova i koristi po morskom bazenu za odobalne projekte prijenosa energije u kombinaciji s razvojem projekata proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, kao i za raspodjelu troškova i koristi za pojedinačne hibridne projekte (11).

Ove su smjernice strukturirane na sljedeći način: prvo su opisani najvažniji oblici programa potpore za energiju iz obnovljivih izvora, uz usmjerenost na relevantne aspekte za raspodjelu troškova i koristi u projektima prekogranične suradnje. U sljedećem odjeljku opisani su opći pristupi i načela analize troškova i koristi kao središnjeg alata za procjenu ukupnih društvenih koristi projekata u području energije iz obnovljivih izvora i preduvjeta za raspodjelu troškova i koristi. U smjernicama se zatim pružaju informacije o tome kako pristupiti raspodjeli troškova i koristi među stranama koje surađuju, uz navođenje preporuka, primjera i najbolje prakse. Nacrt sporazuma o suradnji nalazi se u odjeljku 6.

2.   MOGUĆI OBLICI SURADNJE I OPCIJE FINANCIRANJA

Pri dogovaranju projekta suradnje države članice morat će uskladiti niz aspekata, uključujući glavne ciljeve i načela suradnje, mehanizme suradnje koji se mogu upotrijebiti za ostvarenje tih ciljeva te opseg i uvjete suradnje. Kad je riječ o uvjetima suradnje, države članice možda će morati odabrati program potpore i dogovoriti raspodjelu troškova i koristi koji nastanu kao rezultat projekta. Različiti mogući oblici mehanizama suradnje i programa potpore (ako je primjenjivo) mogu dovesti do različitih ishoda u smislu troškova i koristi.

Kako je prethodno navedeno, države članice možda će htjeti ostvariti različite ciljeve pri dogovaranju projekta suradnje. Međutim, u svakom će slučaju htjeti osigurati da suradnja bude uzajamno korisna i da se troškovi i koristi dijele na način koji odražava taj cilj. Opća je logika da će država članica suradnica pridonijeti troškovima potpore u zamjenu za statističke jedinice za obnovljive izvore energije. Podciljevi država članica mogu, primjerice, uključivati cilj smanjenja troškova integracije obnovljivih izvora energije premještanjem u zemlje s nižim troškovima integracije sustava. S druge strane, države članice domaćini uzet će u obzir i te troškove, kao i opseg u kojem se oni odražavaju u isplatama potpore, što znači da ih snose nositelji projekata u području energije iz obnovljivih izvora ili drugi dionici kao što su operatori prijenosnih sustava ili krajnji potrošači. Budući da troškovi integracije sustava mogu biti znatni, države članice domaćini mogu uključiti odgovarajuću naknadu.

Odabir mehanizma suradnje

Odabir mehanizma suradnje ovisi o konkretnim ciljevima koje države članice žele ostvariti. Općenito se može reći da su statistički prijenosi najprikladniji izbor ako je jedini cilj postizanje jeftinijeg kratkoročnog ostvarenja ciljeva ili brzo uklanjanje preostalog deficita u odnosu na cilj uz ograničene domaće napore jer oni imaju najniže transakcijske troškove i obično su manje složeni. S druge strane, statistički prijenos ne dovodi do uvođenja dodatnih kapaciteta za obnovljivu energiju, osim ako zemlja prodavatelj ne namijeni prihode za nove projekte u području energije iz obnovljivih izvora.

Zajednički projekti mogu se provoditi i ako su cilj razvoj ili testiranje (novih) tehnologija. Zajednički programi potpore najsloženiji su mehanizam suradnje i podrazumijevaju najveće transakcijske troškove. Međutim, zajedničkim programima potpore mogu se poboljšati troškovna učinkovitost i povećati dugoročna stabilnost tržišta i likvidnost. Što je veći opseg suradnje u projektima električne energije iz obnovljivih izvora koji će se s vremenom ostvariti, to je opravdaniji odabir složenog mehanizma.

Treba napomenuti i da se mehanizmi suradnje međusobno ne isključuju i da države članice mogu kombinirati više mehanizama u jednom sporazumu. Kad je riječ o raspodjeli troškova i koristi, preporučuje se da se troškovi i koristi strogo odvajaju po projektu i da ih se ne zbraja u kombinacijama projekata.

Odabir oblika potpore

Iako je tržišno utemeljeno uvođenje obnovljive energije u porastu, ono se i dalje uglavnom temelji na programima potpore, što vrijedi i za prekograničnu suradnju. U načelu, države članice mogu birati između korištenja programa potpore države članice domaćina, otvaranja programa potpore države članice doprinositeljice ili uspostave novog prilagođenog zajedničkog programa potpore. Za taj program treba definirati niz elemenata. Treba napomenuti i da program potpore ne podrazumijeva nužno stvarne isplate potpore jer one mogu postati suvišne u situaciji u kojoj postoje ponude po nultoj cijeni, tj. nositelji projekata koji su voljni pokrenuti projekt bez ikakvih subvencija.

Prednost je upotrebe programa potpore države domaćina osiguravanje nesmetanog uključivanja u nacionalni regulatorni kontekst. Naprotiv, odabir programa potpore države članice doprinositeljice dovest će do postojanja dvaju usporednih programa u državi članici u kojoj se nalazi postrojenje te može biti u suprotnosti s njezinim regulatornim kontekstom. S druge strane, uspostava novog zajedničkog programa potpore podrazumijeva veće transakcijske troškove, ali ima prednost u tome što je svrsishodnija i učinkovitija za veće planove suradnje. U tom slučaju treba utvrditi nacionalne ili regionalne institucije koje provode program. Države članice mogu i odabrati program države domaćina ili države doprinositeljice kao početnu točku, ali se dogovoriti o odstupanju elemenata za pojedinačne aspekte.

Pri definiranju programa potpore potrebno je uzeti u obzir sljedeće elemente, uz napomenu da će se točna struktura i posebnosti razlikovati od slučaja do slučaja.

Prethodno istraživanje, odabir lokacije, izdavanje dozvola i aktivnosti prije izgradnje

Općenito, moguće je razlikovati centralizirane (koje vodi država) i decentralizirane (koje vode nositelji projekata) pristupe prethodnom istraživanju, odabiru lokacije, izdavanju dozvola i aktivnostima prije izgradnje. Za centralizirani pristup karakteristično je da je državno tijelo ili tijelo u državnom vlasništvu zaduženo za te procese, pokreće ih te snosi njihove troškove i rizike (12). U decentraliziranom modelu nositelji projekata u unaprijed definiranoj zoni odabiru lokacije koje prethodno istražuju i za koje provode aktivnosti prije izgradnje. Ovisno o tome tko u početku snosi troškove prethodnog istraživanja, odabira lokacije i aktivnosti prije izgradnje, za to bi mogla biti potrebna naknada.

Sustav raspodjele troškova mreže

Države članice koje surađuju morat će odlučiti i o povezanosti između proizvođača energije iz obnovljivih izvora i operatora prijenosnih sustava kad je riječ o mrežnom sustavu. U „površinskom” pristupu raspodjeli troškova nositelji projekata u području energije iz obnovljivih izvora snose troškove priključenja do najbližeg prikladnog mjesta priključenja u već postojećoj mreži, obično podstanice, a operatori prijenosnih sustava snose troškove bilo kakvog potrebnog jačanja mreže. „Površinski” pristupi raspodjeli troškova najjeftinija su opcija za nositelje projekata (jer troškove jačanja mreže obično snose operatori prijenosnih/distribucijskih sustava) i omogućuju dobru transparentnost i dosljednost troškova. Međutim, projekti se mogu odgoditi zbog potrebnih pojačanja operatora prijenosnih/distribucijskih sustava prije nego što priključenje bude moguće.

U „dubinskom” pristupu raspodjeli troškova nositelji projekata u području energije iz obnovljivih izvora moraju snositi sve troškove priključenja te sve dodatne troškove jačanja zbog integracije novog postrojenja u sustav. Veliki nedostatak sustava „dubinske” raspodjele troškova leži u tome što početni troškovi priključenja mogu biti vrlo visoki, a troškovi jačanja mreže obično su neizvjesni te ih nositelji projekata teško mogu predvidjeti (13). Međutim, prema tom pristupu nositelji projekata često nisu obvezni plaćati naknade za upotrebu sustava za kontinuirano jačanje mreže.

Mogući su i hibridni oblici. Ovisno o njihovoj točnoj specifikaciji, hibridni modeli mogu imati nedostatke/prednosti obaju sustava.

Oblici financijske potpore

Glavne opcije za oblike financijske potpore jesu „operativna potpora” i „potpora za ulaganje” (unaprijed ili opetovano, npr. na godišnjoj razini). Najrelevantniji oblici operativne potpore su fiksne premije, jednosmjerne promjenjive premije i dvosmjerne promjenjive premije (ugovori za kompenzaciju razlike) (14).

U slučaju fiksnih premija ukupna potpora ne ovisi o cijenama električne energije. Osim toga, primjena fiksnih premija jednostavnija je, ali nepovoljna za nositelje projekata jer nosi potencijalno visoke rizike u pogledu prihoda na tržištu te pruža poticaje proizvodnji i u trenucima kad dodatna proizvodnja nije potrebna. Dugoročni rizik u pogledu prihoda na tržištu može se smanjiti promjenjivim premijama koje se, međutim, mogu negativno odraziti na izloženost ukupnih troškova potpore cijenama električne energije nižima od izvršne cijene koju plaćaju potrošači. U slučaju isplate potpore za ulaganje unaprijed ili godišnje, postrojenja su u načelu izložena visokim rizicima u pogledu prihoda na tržištu električne energije.

Potpore ili pomoći za ulaganje razlikuju se od operativne potpore jer se njima osigurava dio troškova ulaganja u projekt prije nego što on stvarno bude u funkciji i započne proizvodnja. Iako su potpore za ulaganja rijetke na razini država članica, očekuje se da će postati relevantnije u kontekstu mehanizama financiranja EU-a, kao što je nova linija financiranja za prekogranične projekte u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF).

Pri odlučivanju o obliku financijske potpore preporučuje se započeti raspravu počevši od postojećih modela programa potpore u uključenim državama članicama, pod uvjetom da barem jedna od strana koje surađuju ima uspostavljen domaći program za predmetnu tehnologiju. Ako u državama koje surađuju ne postoji takav program, iskustvo država članica koje imaju slične značajke i ciljeve moglo bi poslužiti kao primjer. Pri odlučivanju o elementima oblika, države koje surađuju trebale bi nastojati osigurati redovit rad i održavanje novog postrojenja, što više smanjiti potrebne troškove potpore za njegova životnog vijeka, ograničiti rizik od prekomjernih ili nedovoljnih naknada, općenito smanjiti financijske rizike i razmotriti posljedice programa potpore za potrošače.

U slučaju prekogranične suradnje države članice mogu primjenjivati promjenjive premije (jednosmjerne ili dvosmjerne), kao što su ugovori za kompenzaciju razlike. Ugovori za kompenzaciju razlike posebno osiguravaju stabilnost cijena i ujedno ograničavaju pretjerani neočekivani profit koji se može ostvariti u slučaju vrlo visokih tržišnih cijena. Treba napomenuti da, ako su uključena dva tržišta električne energije s dvjema različitim cijenama električne energije, to regulatornim tijelima otežava izračun isplata potpore i vjerojatno će povećati rizike za ulagače u obnovljive izvore energije. To povećava administrativne i transakcijske troškove te mogu biti potrebna plaćanja naknada koja se ne mogu lako procijeniti ex ante. Kako bi se ublažili ti rizici, države članice trebale bi se unaprijed dogovoriti o referentnom tržištu. Ako se takve prepreke prevladaju, zajedničkim programima potpore mogu se osigurati učinkovitiji i niži iznosi potpore za sve potrebne investicijske manjkove projekata u području obnovljivih izvora energije od nacionalnih programa potpore, čime bi se smanjili ukupni iznosi potpora koje financiraju porezni obveznici svake države članice.

Iako nisu u opsegu djelovanja država članica u pogledu provedbe projekata prekogranične suradnje u području obnovljivih izvora energije, važno je napomenuti da nositelji projekata u području obnovljivih izvora energije mogu imati pristup drugim izvorima konkurentnog financiranja, primjerice putem instrumenata Europske investicijske banke ili dogovaranjem ugovora o kupnji energije s otkupljivačima.

Oblik natječaja/dražbe

Općenito, kad je riječ o potpori obnovljivim izvorima energije u EU-u, važnost administrativno utvrđenih cijena ili kvota smanjuje se, a dražbe su u porastu. Kad je riječ o osmišljavanju natječaja/dražbi za dodjelu potpore za obnovljivu energiju, na raspolaganju su brojne mogućnosti. Najvažniji su elementi tehnologija dražbe, količina, vrijeme, veličina ponude, vrsta isplaćene potpore, pretkvalifikacijski kriteriji i kriteriji za odabir te upotrebljavaju li se natječaji s više stavki ili s jednom.

U slučaju suradnje dražbe mogu imati različite oblike, a prije svega mogu biti jednostrane, uzajamne i zajedničke. Odabrana vrsta dražbe utjecat će na mehanizam potpore, npr. na jednostranim dražbama primjenjivat će se program potpore države članice suradnice ili doprinositeljice, što odgovara jednostranom otvaranju programa potpore projektima iz države članice domaćina. Na uzajamnim dražbama obje zemlje otvaraju svoje programe potpore, dok na zajedničkim dražbama strane koje surađuju osmišljavaju program potpore po mjeri kako bi uskladile sve aspekte projekta suradnje. Kao opće pravilo država članica koja plaća troškove potpore trebala bi dobivati odgovarajuće statističke jedinice za obnovljive izvore energije. Države članice mogu postići i različite sporazume u pogledu vremenskog razdoblja za prijenos ciljanih postignuća te o tome hoće li se prijenos udjela državi članici doprinositeljici nastaviti nakon završetka razdoblja potpore do kraja tehničkog vijeka trajanja postrojenja. To će utjecati na posljedičnu raspodjelu troškova i koristi. Države članice mogu se, na primjer, dogovoriti da će postrojenje početi pridonositi ostvarenju cilja države domaćina nakon završetka razdoblja potpore kao naknada za pružanje lokacije i troškova integracije u sustav.

Financiranje suradnje

Osim odabira mehanizma suradnje i (prema potrebi) usklađivanja elemenata strukture programa potpore, države članice morat će se dogovoriti i o načinu financiranja suradnje i, potencijalno, o tome kako nadoknaditi troškove potpore (15). Glavne su mogućnosti financiranja javni izvori (nacionalni proračuni, mehanizmi financiranja i fondovi EU-a), pristojbe za potrošače ili hibridni oblici, tj. njihove kombinacije. Dok su javni izvori financiranja u osnovi preraspodjela sredstava prikupljenih od svih poreznih obveznika na potrošače energije, pristojbama se troškovi obnovljive energije preraspodjeljuju potrošačima električne energije povećanjem cijene energije. Države članice mogu odlučiti i financirati dio troškova iz jednog izvora, a za ostatak upotrijebiti drugi izvor. Smjernice o državnim potporama za klimu, zaštitu okoliša i energiju za 2022 (16). javnim tijelima daju okvir za učinkovitu potporu ciljevima europskog zelenog plana uz minimalno narušavanje tržišnog natjecanja.

3.   ANALIZA TROŠKOVA I KORISTI KAO OSNOVA ZA RASPODJELU TROŠKOVA I KORISTI

U kontekstu projekata suradnje, analizom troškova i koristi sustavno se utvrđuju i uspoređuju svi učinci određenog projekta suradnje – pozitivni ili negativni, namjerni ili nenamjerni, izravni ili neizravni. Analiza troškova i koristi u načelu obuhvaća učinak projekta u svim uključenim državama članicama.

Kako bi se utvrdilo stvara li predviđeni projekt suradnje neto društvene koristi, potrebno je utvrditi, kvantificirati i odvagnuti troškove i koristi. Ako koristi nadmašuju troškove za određenog razdoblja, diskontirano na sadašnji datum, projekt suradnje ima pozitivnu neto sadašnju vrijednost (NPV) i smatra se korisnim s društvenog, holističkog stajališta.

Nadalje, NPV projekta uspoređuje se s NPV-om alternativnog projekta u kojem se obnovljivi izvori energije upotrebljavaju bez suradnje (protučinjenični scenarij). Protučinjenični scenarij trebao bi prije svega biti realističan prikaz vjerojatnog dizajna alternativnog projekta nositelja projekta kojim bi on ostvario svoje ciljeve, u skladu s europskim i nacionalnim klimatskim i energetskim ciljevima, ako se suradnja ne bi ostvarila. Ako je NPV projekta suradnje veći od NPV-a protučinjeničnog scenarija, smatra se da bi projekt suradnje iz sustavne perspektive bilo korisno provesti te se mogu pokrenuti daljnji koraci.

Za odluku o nastavku projekta suradnje nužna je sveobuhvatna analiza troškova i koristi.

Kao polazište za provedbu analize troškova i koristi države članice koje surađuju mogu se osvrnuti na postojeće metodologije i prakse. Općenito, to uključuje Guide to Cost-Benefit Analysis of Investment Projects for Cohesion Policy 2014-2020 (Vodič za analizu troškova i koristi investicijskih projekata za kohezijsku politiku za razdoblje 2014.–2020.) (17) i druge pristupe, kao što je pristup ekonomske procjene projekata ulaganja koji se upotrebljava u Europskoj investicijskoj banci (18). Kad je riječ o kapacitetima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, u načelima analize troškova i koristi za prekogranične projekte obnovljivih izvora energije u okviru CEF-a navedene su relevantne smjernice u kojima se preporučuje sveobuhvatan, ali izvediv skup pokazatelja (19). Za projekte razvoja mreže i projekte ulaganja najvažniji je resurs metodologija za analizu troškova i koristi cjelokupnog energetskog sustava koja se upotrebljava za projekte ulaganja u mrežu u skladu s Uredbom (EU) 2022/869 (Uredba TEN-E) (20). Na temelju toga ENTSO-E provodi analizu troškova i koristi kao dio postupka desetogodišnjeg plana razvoja mreže. Za prekograničnu infrastrukturu za električnu energiju kao početna točka upotrebljava se utvrđena metodologija analize troškova i koristi koju je osmislio ENTSO-E i odobrila Europska komisija.

Pokazatelji analize troškova i koristi za proizvodne kapacitete

Kako bi transakcijski troškovi bili što niži, strane koje surađuju usmjeravaju analizu troškova i koristi na najznačajnije kategorije izravnih i neizravnih troškova i koristi koje proizlaze iz njihove potencijalne suradnje. Iako postoje određeni pokazatelji koji će vjerojatno biti uključeni u sve procjene troškova i koristi, npr. troškovi proizvodnje energije, države članice imaju određenu slobodu da se zajednički dogovore o kategorijama troškova i koristi koje žele razmotriti. Opće je pravilo da što je proces planiranja napredniji, to su analiza troškova i koristi te popis pokazatelja koji se razmatraju sveobuhvatniji. U načelu se preporučuje da strane koje surađuju započnu s jednostavnom i manje sveobuhvatnom analizom troškova i koristi, koja se zatim može postupno proširiti s više pokazatelja kako proces napreduje.

Općenito, pri prelasku s „jednostavne suradnje” na složenije oblike, npr. projekte u kojima se kombiniraju infrastruktura i proizvodni kapaciteti, i pristup procjeni troškova i koristi suradnje postat će sveobuhvatniji te će obuhvaćati dodatne i drukčije pokazatelje.

Troškovi potpore ne uključuju se u analizu troškova i koristi jer predstavljaju neto društveni prijenos, ali njihova se kvantifikacija svakako preporučuje već u fazi analize troškova i koristi (21).

Ograničenja analize troškova i koristi

Iako je analiza troškova i koristi neophodna za odlučivanje o tome hoće li se projekt suradnje provesti, treba napomenuti da ima neka znatna ograničenja koja strane koje surađuju moraju imati na umu. Kako je prethodno navedeno, pri provedbi analize troškova i koristi treba uspostaviti ravnotežu između ograničavanja složenosti i transakcijskih troškova na izvedivu razinu te nastojanja da se uključe svi relevantni čimbenici. To može biti zahtjevan pothvat, posebno ako je projekt još u ranoj fazi. Stoga je upotreba pretpostavki i vrijednosnih procjena neophodna.

Naposljetku, analiza troškova i koristi neće dati uvid u posljedice projekta za različite skupine dionika. Unatoč pozitivnom NPV-u moguće je, pa čak i vjerojatno, da neće svi uključeni akteri profitirati od projekta. To je posebno važno kad je riječ o sljedećem koraku, raspodjeli troškova i koristi.

4.   PRISTUPI RASPODJELI TROŠKOVA I KORISTI

Projekti prekogranične suradnje obično će proizvesti jedinstven niz asimetrično raspoređenih troškova i koristi. Primjenom pristupa analize troškova i koristi strane koje surađuju mogu utvrditi je li projekt koristan s društvenog stajališta i stoga, u načelu, vrijedi li s njim nastaviti. Međutim, procjene troškova i koristi ne pokazuju distribucijske učinke među uključenim zemljama, kao ni pojedinačnim dionicima.

Primjenom mehanizama suradnje ostvaruju se koristi, kao što je smanjenje troškova ostvarenja ciljeva. Međutim, te bi prednosti mogle biti neravnomjerno raspoređene među uključenim državama članicama. To u osnovi dovodi do problema raspodjele koristi, a izazov je pronaći rješenje problema raspodjele tako da sve uključene države članice mogu imati koristi od suradnje te da se pri raspodjeli uzimaju u obzir samo strane koje surađuju, pri čemu raspodjela treba odražavati doprinos svake strane. Budući da za tu raspodjelu ne postoji središnje tržište, strane koje surađuju moraju pregovarati o pristupu raspodjeli troškova ili utvrditi mehanizam raspodjele koristi u skladu s prethodno dogovorenim kriterijima, pravilima ili formulama.

Općenito, zemlje koje surađuju moraju odgovoriti na dva središnja pitanja. Prvo, kojim će financijskim mehanizmom i po kojoj cijeni država suradnica doprinijeti troškovima potpore projektu? Drugo, hoće li i kojim će mehanizmom država suradnica nadoknaditi državi domaćinu troškove nastale na domaćem tržištu? Oba ta pitanja imaju izravne posljedice na raspodjelu troškova i koristi koja iz toga proizlazi, pri čemu će obično jedna strana isplatiti naknadu drugoj.

S obzirom na navedeno temeljna logika naknade jednostavna je i upućuje na to da bi dionici koji snose troškove, ali nemaju (dovoljno) koristi od projekta suradnje, trebali primiti odgovarajuće naknade. Do danas je većina slučajeva raspodjele troškova ili naknade bila ograničena na mrežnu infrastrukturu za koju su dostupne preporuke i smjernice Agencije za suradnju energetskih regulatora (22), dok se raspodjela koristi i troškova proizvodnih kapaciteta temeljila na selektivnom i pragmatičnom pristupu kako bi se utvrdili glavni troškovi i koristi koje treba uzeti u obzir. Ključni elementi koji se razmatraju obično su troškovi potpore i statističke jedinice za obnovljive izvore energije na razini država članica. Naknada koja iz toga proizlazi zatim se dogovara za vrijeme pregovaračkog postupka glavnih uključenih strana i/ili njihovih predstavnika.

Načela raspodjele troškova i koristi

Raspodjela troškova i koristi trebala bi se temeljiti na pravednosti, tj. na tome da nijedna strana ne ostvaruje nerazmjernu korist/ne snosi nerazmjerne troškove zbog suradnje, što se može postići isplaćivanjem naknada svim stranama razmjerno njihovu doprinosu, praktičnosti, tj. smanjenju složenosti, a time i transakcijskih troškova na izvedivu razinu ograničavanjem strana te kategorija troškova i koristi na najvažnije, te odražavanju stvarnih troškova i koristi (i dogovaranju mogućih aranžmana koji od njih odstupaju u kasnijoj fazi).

Osim uzimanja u obzir triju navedenih načela, dionici bi u idealnom slučaju trebali pretpostaviti dugoročnu perspektivu i procijeniti ne samo kratkoročne, već i dugoročne ishode suradnje.

Obuhvaćeni dionici

Općenito, projekte suradnje pokretale bi države. Stoga će one u konačnici htjeti ostvariti općenitu neto korist od suradnje (uključujući sve komponente imovine). Za većinu projekata prekogranične suradnje može se pretpostaviti i da države članice ili treće zemlje snose najveće troškove i ostvaruju većinu koristi. One su stoga prirodne pregovaračke strane te će automatski predstavljati svoje dionike.

Iako bi projekt suradnje mogao utjecati na veći broj dionika, vjerojatno će imati velike učinke samo na nekoliko njih. Glavni dionici na koje utječu projekti suradnje su države članice/treće zemlje (koje predstavljaju svoje građane, tj. potrošače električne energije), nositelji projekata za proizvodne kapacitete, operatori prijenosnih sustava ili drugi nositelji infrastrukturnih projekata (npr. u slučaju hibridnih projekata, a ponekad i radijalnih odobalnih projekata) te nacionalna regulatorna tijela. Ujedno je preporučljivo da se u pripremu projekata suradnje proaktivno i rano uključi civilno društvo.

Međutim, kako bi se pojednostavnili pregovori i održali niski transakcijski troškovi, strane koje surađuju trebale bi broj stranaka uključenih u stvarne pregovore svesti na najmanju moguću mjeru, posebno za manje složena okruženja. Obično bi trebali sudjelovati predstavnici nacionalnih vlada. Drugi nacionalni dionici mogu biti izravno uključeni u pregovore ili paralelne postupke na nacionalnoj razini.

Drugi dionici mogu, primjerice, biti uključeni ako dosegnu određeni prag, npr. određeni postotak ukupnih neto troškova. U nekim slučajevima projekt suradnje može utjecati na dionike u trećim zemljama, pa će ih možda trebati uključiti u postupak.

Razmatranja o raspodjeli troškova potpore i statističkih jedinica za obnovljive izvore energije

Strane koje surađuju morat će se u konačnici dogovoriti o mehanizmu raspodjele kojim se dodjeljuje dobit od suradnje. Modeli raspodjele troškova i koristi uglavnom će se razlikovati ovisno o tome kako se postupa s troškovima potpore.

U većini slučajeva suradnje troškovi potpore podijelit će se između države suradnice ili države doprinositeljice i države domaćina, međutim, mogu postojati i slučajevi u kojima troškove potpore jednostrano snosi država doprinositeljica. Ako je država domaćin zainteresirana za zadržavanje dijela statističkih jedinica za obnovljive izvore energije kako bi ostvarila svoj cilj, država doprinositeljica i država domaćin mogu se dogovoriti da obje države pridonesu troškovima potpore. Kako bi se državi domaćinu nadoknadili troškovi nastali na lokalnoj razini, npr. troškovi integracije sustava, udjeli obnovljivih izvora energije koje ona prima morali bi biti veći od udjela troškova potpore kojima je doprinijela. S druge strane, mogu se uzeti u obzir i koristi na lokalnoj razini, kao što su koristi za sigurnost opskrbe.

Razmjerni pristup

Mjera u kojoj strana doprinositeljica doprinosi plaćanjima potpore u tom slučaju definira udio statističkih jedinica za obnovljive izvore energije koji se prenose. Prema tom razmjernom pristupu državi članici koja plaća polovinu troškova potpore bila bi prenesena i polovina ciljnih statističkih jedinica za obnovljive izvore energije. To se može prilagoditi ako postoje drugi pokazatelji troškova ili koristi koje strane koje surađuju smatraju važnima.

Pristup fiksne premije za prijenos

Kao druga mogućnost državama koje surađuju moglo bi biti jednostavnije dogovoriti cijenu prijenosa. To bi značilo da bi država članica domaćin dodala fiksnu premiju po prenesenoj statističkoj jedinici za energiju iz obnovljivih izvora, npr. EUR po kWh, kako bi nadoknadila svoje (neizravne) troškove. Premiju bi trebala snositi država članica suradnica ili izravno nositelj projekta, a mogla bi biti i specifična za određenu tehnologiju.

| Fizički i virtualni prijenos električne energije u projektima suradnje

  Projekti suradnje mogu se razlikovati i ovisno o tome zahtijevaju li fizički prijenos proizvedene električne energije. Fizički prijenos privlačnim bi mogle smatrati posebno zemlje koje bi željele povećati svoju dugoročnu energetsku sigurnost. Osim toga, to bi moglo povećati podršku javnosti projektu suradnje u državi suradnici i učiniti projekt „opipljivijim”. Međutim, fizički prijenos možda neće uvijek biti moguć jer donosi posebne tehničke poteškoće koje zahtijevaju dostatnu međusobnu povezanost i mrežnu infrastrukturu između zemalja koje surađuju. Zahtijevanje fizičkog prijenosa električne energije može postati složeno ako zemlje koje surađuju nisu susjedi jer će druge zemlje morati biti uključene u osmišljavanje i pregovore o suradnji. Stoga je mnogim zemljama lakše ne zahtijevati fizički prijenos električne energije. Još jedan argument protiv zahtijevanja fizičkog prijenosa je to da se europska tržišta električne energije sve više isprepliću zahvaljujući tržišnom povezivanju. Prema toj logici fizički prijenos mogao bi utjecati na načela unutarnjeg tržišta električne energije, tj. najučinkovitiju upotrebu prekograničnih kapaciteta. Kad je riječ o zajedničkim projektima s trećim zemljama, treba napomenuti da se člankom 11. Direktive o energiji iz obnovljivih izvora zahtijeva dovoljan kapacitet međupovezivanja kako bi se proizvedena električna energija mogla računati u udio obnovljive energije države članice (23). |
| --- |

Fizički i virtualni prijenos električne energije u projektima suradnje

Projekti suradnje mogu se razlikovati i ovisno o tome zahtijevaju li fizički prijenos proizvedene električne energije. Fizički prijenos privlačnim bi mogle smatrati posebno zemlje koje bi željele povećati svoju dugoročnu energetsku sigurnost. Osim toga, to bi moglo povećati podršku javnosti projektu suradnje u državi suradnici i učiniti projekt „opipljivijim”. Međutim, fizički prijenos možda neće uvijek biti moguć jer donosi posebne tehničke poteškoće koje zahtijevaju dostatnu međusobnu povezanost i mrežnu infrastrukturu između zemalja koje surađuju. Zahtijevanje fizičkog prijenosa električne energije može postati složeno ako zemlje koje surađuju nisu susjedi jer će druge zemlje morati biti uključene u osmišljavanje i pregovore o suradnji. Stoga je mnogim zemljama lakše ne zahtijevati fizički prijenos električne energije. Još jedan argument protiv zahtijevanja fizičkog prijenosa je to da se europska tržišta električne energije sve više isprepliću zahvaljujući tržišnom povezivanju. Prema toj logici fizički prijenos mogao bi utjecati na načela unutarnjeg tržišta električne energije, tj. najučinkovitiju upotrebu prekograničnih kapaciteta. Kad je riječ o zajedničkim projektima s trećim zemljama, treba napomenuti da se člankom 11. Direktive o energiji iz obnovljivih izvora zahtijeva dovoljan kapacitet međupovezivanja kako bi se proizvedena električna energija mogla računati u udio obnovljive energije države članice (23).

Granični uvjeti

Postoji niz čimbenika koji imaju velik utjecaj na raspodjelu troškova i koristi u projektima suradnje u području obnovljivih izvora energije, a koje treba uzeti u obzir. Moraju se odrediti svi granični uvjeti koji utječu na rad projekta i njegovo uključivanje u širi energetski sustav jer će oni utjecati na pokazatelje troškova i koristi.

Mehanizmi suradnje i plaćanja potpore: osim odabranog mehanizma suradnje jedan od ključnih aspekata mogući je trošak plaćanja potpore. Iako se troškovi potpore mogu zanemariti iz društvene perspektive jer predstavljaju samo prijenos s jedne strane na drugu (npr. s vlade na nositelja projekta), potrebno ih je uzeti u obzir kad se planira prijenos udjela obnovljivih izvora energije.

Odabir lokacije i sustav priključenja na mrežu: postupak odabira lokacije i sustava priključenja na mrežu također znatno utječu na početnu raspodjelu troškova i koristi te potrebu za plaćanjem naknada jer će povezane troškove snositi operatori prijenosnih sustava, što će se odraziti na mrežne tarife, ili će biti uključeni u ponudu na dražbi te će se financirati iz programa potpore i, kao posljedica toga, plaćat će ih obveznici plaćanja pristojbi. To utječe na to koja strana treba primiti naknadu.

Vrsta plaćanja potpore: ovisno o vrsti plaćanja potpore, tj. o tome je li riječ o fiksnoj ili promjenjivoj premiji, troškovi potpore za obnovljive izvore energije jasni su od samog početka ili će ovisiti o kretanju tržišnih cijena električne energije u državi domaćinu ili zemljama o kojima su se usuglasile strane koje surađuju. Plaćanja se mogu razlikovati i među pojedinačnim postrojenjima koja su dio zajedničkog projekta ako se dodjeljuju različite stope potpore. Te razlike treba uzeti u obzir pri dodjeljivanju vrijednosti za specifične statističke jedinice za obnovljive izvore energije.

Praktična provedba raspodjele troškova i koristi

Na slici 1. prikazan je pregled konkretnih koraka za provedbu raspodjele troškova i koristi za projekte suradnje usmjerene na proizvodne kapacitete. Detaljnije su objašnjeni u sljedećim odjeljcima.

Image 1

Slika 1.

Koraci raspodjele troškova i koristi za proizvodne kapacitete

Prvi korak: preispitivanje izvorne analize troškova i koristi

Temeljita društvena analiza troškova i koristi preduvjet je za raspodjelu troškova i koristi između država članica i drugih strana. Međutim, to možda neće biti dovoljno kao osnova za pregovore o njihovoj raspodjeli. Stoga će provedenu analizu troškova i koristi trebati preispitati i proširiti. Zemlje koje surađuju počinju od popisa troškova i koristi utvrđenih u analizi troškova i koristi te dodaju troškove potpore. Morat će razmotriti hoće li dodati dodatne pokazatelje troškova i koristi, a koji će utjecati na početnu raspodjelu troškova i koristi po ponovno razmatranom dioniku.

Kako bi se održala usklađenost s glavnim utvrđenim učincima, raspodjela troškova i koristi trebala bi se što više temeljiti na analizi troškova i koristi te bi se trebali zadržati glavni granični uvjeti. Zbog tehničkih ili regulatornih razloga i pojedinosti strukture projekta troškovi i koristi prvo će se dodijeliti jednoj ili drugoj strani. Ti neto troškovi i koristi po dioniku utvrđeni u analizi troškova i koristi poslužit će kao početna točka za sva daljnja razmatranja. Nakon razumijevanja početne raspodjele troškova i koristi sve uključene strane morat će dogovoriti koordinirani pristup njihovoj preraspodjeli, pri čemu će svaka zemlja koja surađuje moći preraspodijeliti nacionalne troškove u skladu s nacionalnim posebnostima.

U tablici u nastavku navedeni su pokazatelji troškova i koristi, obuhvaćene strane te kako bi ih se moglo prilagoditi ili uvesti u prelasku s analize troškova i koristi na raspodjelu troškova i koristi. Najjednostavniji je pristup početi od izvorne analize troškova i koristi te samo zamijeniti troškove proizvodnje troškovima potpore.

| Pokazatelj troškova i koristi | Obuhvaćena strana | Učinak |
| --- | --- | --- |
| Kapitalni rashodi i operativni troškovi (CAPEX/OPEX) proizvodnje | Nositelji projekata za proizvodne kapacitete | CAPEX/OPEX za proizvodnju u početku snosi nositelj projekta za proizvodne kapacitete i obično se refinancira putem tržišnih prihoda i/ili plaćanja u okviru programa potpore. |
| Tržišni prihodi | Nositelji projekata za proizvodne kapacitete | Ovisno o tržišnom mehanizmu, nositelj projekta ostvarit će prihode od tržišta električne energije. |
| Plaćanja potpore | Države/nositelji projekata za proizvodne kapacitete | Postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora obično imaju koristi od plaćanja potpore. U načelu se primjenjuje sustav financiranja države u kojoj se nalazi postrojenje. Moguća podjela plaćanja potpore među državama nije tržišno utemeljen učinak preraspodjele, nego temeljna odluka u okviru pristupa suradnje. |
| Ostvarenje ciljeva u području obnovljivih izvora energije | Države članice | U početku se ciljne vrijednosti u području obnovljivih izvora energije dodjeljuju državi članici u kojoj se nalazi postrojenje. Slično kao i za plaćanja potpore, dodjela ciljnih vrijednosti u području obnovljivih izvora energije u obliku statističkih jedinica za obnovljive izvore energije ovisi o pregovorima među državama članicama. |
| Učinci na cijenu električne energije (veleprodajna tržišna cijena) | Države | Projekti suradnje mogu utjecati na cijene električne energije u predmetnim zonama trgovanja. To pak utječe na cijene električne energije za potrošače. Iako nije vjerojatno da će se ti učinci nadoknađivati, mogu biti uključeni u politička razmatranja za projekt suradnje. |
| Emisije CO2 i druge emisije | Države | Promjene u razinama emisija CO2 i emisija koje ne sadržavaju CO2 zbog projekta suradnje. |
| Iskorištavanje potencijala obnovljivih izvora energije | Države | Država u kojoj se nalazi postrojenje obuhvaćeno suradnjom mogla bi imati manji potencijal za ostvarenje domaćeg cilja. |
| Odgoda ulaganja u dodatne proizvodne kapacitete za obnovljive izvore energije | Države | Odgoda drugih (domaćih) projekata zbog sudjelovanja u projektu suradnje. |
| Dodatni učinci | Države | Mogu postojati i drugi učinci, kao što su učinci na tržište rada, učinci na okoliš, učinci na inovacije itd. Ovisno o njihovoj prirodi te bi dodatne učinke moglo biti teško kvantificirati, ali mogli bi imati ulogu u političkim pregovorima. |
| Kapitalni rashodi i operativni troškovi (CAPEX/OPEX) infrastrukture | Operatori prijenosnih sustava | U većini slučajeva za pretfinanciranje infrastrukture, uključujući priključivanje na obali i jačanje kopnene infrastrukture, zaduženi su operatori prijenosnih sustava. CAPEX/OPEX za infrastrukturu uključuje troškove spojnog voda i potencijalne troškove priključenja na mrežu. Iako su prvotno dodijeljeni jednom operatoru prijenosnog sustava ili više njih, refinanciraju se naknadama za zagušenje i naknadama za upotrebu mreže u odgovarajućim zonama/zemljama trgovanja. |
| Naknade za zagušenje | Operator prijenosnog sustava | Ovisno o tržišnom mehanizmu može doći do zarade u obliku naknada za zagušenje. |
| Dodatno redispečiranje ili rezerve za redispečiranje | Operator prijenosnog sustava | Operatori prijenosnih sustava mogu povećati ili smanjiti redispečiranje kao rezultat projekta suradnje. Troškove redispečiranja nadoknađuje operator prijenosnog sustava putem mrežnih tarifa. |
| Dodatni učinci, kao što su učinci na fleksibilnost sustava ili odgoda ulaganja u infrastrukturu | Operator prijenosnog sustava | Pozitivni ili negativni učinci na fleksibilnost sustava ili učinci kao što je odgoda jačanja infrastrukture. |

Pokazatelj troškova i koristi

Obuhvaćena strana

Učinak

Kapitalni rashodi i operativni troškovi (CAPEX/OPEX) proizvodnje

Nositelji projekata za proizvodne kapacitete

CAPEX/OPEX za proizvodnju u početku snosi nositelj projekta za proizvodne kapacitete i obično se refinancira putem tržišnih prihoda i/ili plaćanja u okviru programa potpore.

Tržišni prihodi

Nositelji projekata za proizvodne kapacitete

Ovisno o tržišnom mehanizmu, nositelj projekta ostvarit će prihode od tržišta električne energije.

Plaćanja potpore

Države/nositelji projekata za proizvodne kapacitete

Postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora obično imaju koristi od plaćanja potpore. U načelu se primjenjuje sustav financiranja države u kojoj se nalazi postrojenje. Moguća podjela plaćanja potpore među državama nije tržišno utemeljen učinak preraspodjele, nego temeljna odluka u okviru pristupa suradnje.

Ostvarenje ciljeva u području obnovljivih izvora energije

Države članice

U početku se ciljne vrijednosti u području obnovljivih izvora energije dodjeljuju državi članici u kojoj se nalazi postrojenje. Slično kao i za plaćanja potpore, dodjela ciljnih vrijednosti u području obnovljivih izvora energije u obliku statističkih jedinica za obnovljive izvore energije ovisi o pregovorima među državama članicama.

Učinci na cijenu električne energije (veleprodajna tržišna cijena)

Države

Projekti suradnje mogu utjecati na cijene električne energije u predmetnim zonama trgovanja. To pak utječe na cijene električne energije za potrošače. Iako nije vjerojatno da će se ti učinci nadoknađivati, mogu biti uključeni u politička razmatranja za projekt suradnje.

Emisije CO2 i druge emisije

Države

Promjene u razinama emisija CO2 i emisija koje ne sadržavaju CO2 zbog projekta suradnje.

Iskorištavanje potencijala obnovljivih izvora energije

Države

Država u kojoj se nalazi postrojenje obuhvaćeno suradnjom mogla bi imati manji potencijal za ostvarenje domaćeg cilja.

Odgoda ulaganja u dodatne proizvodne kapacitete za obnovljive izvore energije

Države

Odgoda drugih (domaćih) projekata zbog sudjelovanja u projektu suradnje.

Dodatni učinci

Države

Mogu postojati i drugi učinci, kao što su učinci na tržište rada, učinci na okoliš, učinci na inovacije itd. Ovisno o njihovoj prirodi te bi dodatne učinke moglo biti teško kvantificirati, ali mogli bi imati ulogu u političkim pregovorima.

Kapitalni rashodi i operativni troškovi (CAPEX/OPEX) infrastrukture

Operatori prijenosnih sustava

U većini slučajeva za pretfinanciranje infrastrukture, uključujući priključivanje na obali i jačanje kopnene infrastrukture, zaduženi su operatori prijenosnih sustava. CAPEX/OPEX za infrastrukturu uključuje troškove spojnog voda i potencijalne troškove priključenja na mrežu. Iako su prvotno dodijeljeni jednom operatoru prijenosnog sustava ili više njih, refinanciraju se naknadama za zagušenje i naknadama za upotrebu mreže u odgovarajućim zonama/zemljama trgovanja.

Naknade za zagušenje

Operator prijenosnog sustava

Ovisno o tržišnom mehanizmu može doći do zarade u obliku naknada za zagušenje.

Dodatno redispečiranje ili rezerve za redispečiranje

Operator prijenosnog sustava

Operatori prijenosnih sustava mogu povećati ili smanjiti redispečiranje kao rezultat projekta suradnje. Troškove redispečiranja nadoknađuje operator prijenosnog sustava putem mrežnih tarifa.

Dodatni učinci, kao što su učinci na fleksibilnost sustava ili odgoda ulaganja u infrastrukturu

Operator prijenosnog sustava

Pozitivni ili negativni učinci na fleksibilnost sustava ili učinci kao što je odgoda jačanja infrastrukture.

Kako bi se pojednostavnili pregovori o raspodjeli troškova i koristi, pregovaračke strane trebale bi se nastojati držati izvedivog broja pokazatelja koje treba uzeti u obzir pri raspodjeli troškova i koristi. Najvažniji pokazatelji za zemlje koje surađuju su troškovi potpore te statističke jedinice za obnovljive izvore energije. Strane koje surađuju mogu uključiti dodatne učinke ili o njima raspravljati u pregovorima ako očekuju da će biti važni u smislu učinka ili političke težine.

Drugi korak: raspodjela troškova i koristi uključenim zemljama

U sljedećem koraku zemlje koje surađuju međusobno raspodjeljuju sve troškove i koristi, uključujući troškove potpore, u skladu s rezultatima analize troškova i koristi te ovisno uglavnom o tome gdje su postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora realizirana/smještena (pri čemu država domaćin snosi većinu neizravnih učinaka). Treba napomenuti da se može utjecati i na druge zemlje, koje nisu ni države domaćini ni države suradnice, npr. pitanja zagušenja mreže. U takvim slučajevima sporazum o raspodjeli troškova i koristi može se proširiti na te zemlje.

Na vrstu pravila raspodjele znatno utječe odabir programa potpore. Zemlje koje surađuju mogu se dogovoriti o uspostavi zajedničkog fonda/programa ili o proširenju nacionalnih programa potpore jedne od država koje surađuju za upravljanje tokovima plaćanja potpore za projekt suradnje te uvesti cijenu prijenosa kao naknadu. U slučaju zajedničkog programa potpore zemlje koje surađuju, naravno, osnivaju zajednički fond. S druge strane, statistički prijenosi i zajednički projekti podložniji su naknadama putem cijena prijenosa. Vlade će se u konačnici morati dogovoriti hoće li prvo dodijeliti sva nova postrojenja jednoj zemlji ili će ih „raspodijeliti” prema tome koja zemlja snosi troškove potpore. Dodatne poteškoće nastaju ako još nije donesena odluka o konačnoj lokaciji postrojenja, a u tom se slučaju konačna dodjela može izvršiti tek nakon provedbe natječaja. U svakom slučaju, preporučuje se da se vlade dogovore o općim uvjetima dodjele ex ante, a zatim provedu ex post prilagodbu.

Treći korak: raspodjela troškova na jedinice proizvedene energije

Na temelju analize troškova i koristi kojom je utvrđena očekivana ukupna proizvedena energija (u GWh) države koje surađuju nastavljaju s raspodjelom troškova na jedinice proizvedene energije. Prvo će morati zbrojiti sve troškove i koristi za svaku stranu koja surađuje, što će dovesti do ukupne neto koristi/neto troška po zemlji. Sljedeći je korak dodijeliti taj iznos očekivanoj proizvodnji električne energije iz postrojenja u svakoj zemlji kako bi se dobio „trošak” proizvedene energije iz obnovljivih izvora po jedinici. Države koje surađuju mogu pretpostaviti prosječne troškove po postrojenju.

Četvrti korak: dogovor o statističkim jedinicama za obnovljive izvore energije koji će se prenijeti na drugu zemlju i cijeni prijenosa (EUR/kWh)

U sljedećem koraku države članice trebale bi odrediti količinu električne energije koja će se prenijeti i cijenu po prenesenom kWh. Prijenos se može dogoditi fizički ili samo virtualno, putem statističkih jedinica za obnovljive izvore energije. Cijena prijenosa izračunat će se na temelju ukupne očekivane količine proizvedene električne energije. Izračun cijene prijenosa dobar je pokazatelj odgovarajućeg razmjera, ali države koje surađuju imaju prostora za pregovore zbog neto ušteda na troškovima zahvaljujući suradnji.

Države članice koje sudjeluju u statističkom prijenosu mogu se dogovoriti o upotrebi različitih vrsta ugovora, kao što su ex post promptni sporazumi, ex ante promptni sporazumi ili opcijski ugovori. Moguće su i kombinacije tih vrsta ugovora te bi one mogle poslužiti za ublažavanje rizika za obje strane. Treba se dogovoriti o jediničnoj cijeni, polazeći od domaćih referentnih cijena potpore za različite tehnologije u području energije iz obnovljivih izvora, te uzeti u obzir transakcijske troškove i potencijalne troškove jačanja mreže. Oduzimaju se neizravne koristi za državu domaćina.

Važno je uzeti u obzir i da će u ex ante analizi projekata prekogranične suradnje uvijek postojati određeni stupanj nesigurnosti koji se ne može otkloniti. Strane mogu rješavati problem nesigurnosti na različite načine, a mogu je ublažiti analizom osjetljivosti i provjerama pouzdanosti. U manje složenim slučajevima suradnje nositelji projekta mogu jednostavno prihvatiti nesigurnost i posljedične razlike u troškovima i koristima te politički pregovarati o ex ante doprinosu. Međutim, za složenije i sveobuhvatnije slučajeve suradnje preporučljivo je u sporazum o suradnji uključiti klauzulu o preispitivanju koju bilo koja strana može aktivirati kako bi se preispitala raspodjela troškova i koristi ako dođe do znatnih odstupanja. Na primjer, može se aktivirati ako odstupanja dosegnu dogovoreni prag. Treća je opcija definiranje pravila raspodjele za naknadu koja bi, na primjer, mogla ovisiti o stvarnim potrebnim troškovima potpore utvrđenima ex post.

Peti korak: institucionalizacija financijskih prijenosa

Naposljetku, strane koje surađuju morat će se dogovoriti o sredstvima financijskog prijenosa. Kad je riječ o „valuti”, naknada može imati oblik gotovinskih plaćanja ili prijenosa statističkih jedinica za obnovljive izvore energije. Iako su naknade među operatorima prijenosnih sustava obično gotovinska plaćanja, države se mogu odlučiti za naknadu u gotovini, statističkim prijenosima ili njihovu kombinaciju.

Iako je uspostava zajedničkog fonda za plaćanja potpore skupa, ona može biti korisna za podjelu rizikâ među državama sudionicama, čime bi se smanjio pojedinačni rizik svake od njih, te što može biti korisno za pojednostavnjenje postupaka, posebno ako su uključene više od dvije strane i u slučaju daljnjih projekata suradnje sa sličnim parametrima. Ako se uspostavlja zajednički fond, plaćanja tom fondu trebala bi biti razmjerna raspodjeli ciljnih iznosa za obnovljive izvore energije te raspodjeli troškova i koristi. U svakom slučaju, moglo bi biti korisno imenovati jedinstvene kontaktne točke za takve prijenose.

Primjeri suradnje

Prvi primjer: statistički prijenos

Zamislite dvije države članice (država članica A i država članica B) koje su suglasne s primjenom mehanizma statističkog prijenosa. Očekuje se da će država članica A (zemlja koja prodaje) imati višak energije iz obnovljivih izvora zbog njezina velikog potencijala u području hidroenergije i energije vjetra na kopnu, pa bi željela prodati očekivani višak. Njezini su glavni ciljevi na taj način doprinijeti pokrivanju troškova lokalne proizvodnje iz obnovljivih izvora energije i smanjiti opterećenje domaćih potrošača električne energije. Uspostavljena je nacionalna pravna osnova za upotrebu statističkih prijenosa – to bi bio prvi put da se stvarno upotrebljavaju. Država članica B (suradnica) nije na pravom putu da ostvari svoje nacionalne ciljeve koristeći se isključivo vlastitim resursima te je uključila upotrebu statističkih prijenosa u nacionalno zakonodavstvo i ključne strateške dokumente, predviđajući da će im morati pribjeći kako bi ostvarila svoje nacionalne ciljeve za obnovljive izvore energije.

Kako bi povećale sigurnost planiranja, obje države članice odlučuju se za ex ante utvrđivanje cijene prijenosa i utvrđivanje minimalne količine energije iz obnovljivih izvora kojom će se trgovati. Država članica A spremna je sklopiti taj sporazum jer je na dobrom putu da znatno premaši svoj domaći cilj za obnovljive izvore energije te je sigurna da će ostvariti višak obnovljivih izvora energije.

Kad je riječ o raspodjeli troškova i koristi, glavni troškovi koje treba uzeti u obzir su troškovi potpore. Iznos troškova potpore koji treba uzeti u obzir ovisi o tome upotrebljavaju li se prosječni ili granični troškovi i koje se referentne tehnologije upotrebljavaju.

Postoje i transakcijski troškovi koji proizlaze iz suradnje. Budući da se može očekivati da će oni biti relativno mali i jednako podijeljeni između države članice A i B, pri raspodjeli troškova i koristi moglo bi ih se zanemariti. Kad je riječ o neizravnim učincima, na državu domaćina mogao bi utjecati niz njih, kao što su uštede emisija stakleničkih plinova, troškovi integracije sustava i sigurnost opskrbe, ali sporno je mogu li se oni pripisati mehanizmu suradnje jer je država članica A već zabilježila višak obnovljivih izvora energije prije ulaska u pregovore o statističkom prijenosu s državom članicom B. Stoga su države članice A i B suglasne da će zanemariti te učinke pri raspodjeli troškova i koristi te će se usmjeriti samo na troškove potpore.

Države članice A i B prvo će se morati dogovoriti o najnižoj i najvišoj cijeni prijenosa. Kako bi se odredila najniža cijena za pregovore, država članica A trebala bi razmotriti nacionalnu razinu potpore za različite tehnologije. Ako postoji sporazum o podupiranju statističkog prijenosa tehnologijom, trebalo bi odabrati cijenu potpore za tu konkretnu tehnologiju. Ako takav sporazum ne postoji, moguće je izračunati prosječnu cijenu potpore za obnovljive izvore energije u državi članici A. Ta izračunana cijena služila bi kao najniža cijena. Kad je riječ o najvišoj cijeni, ona se određuje na temelju cijene za lokalnu upotrebu obnovljivih izvora energije u državi članici B. Na najvišu cijenu koju je država članica B spremna platiti u teoriji utječe i cijena prijenosa koju druge države članice nude za statističke prijenose. Nakon što se postigne dogovor o teoretskom cjenovnom koridoru, države članice koje surađuju trebale bi pregovarati o stvarnoj cijeni prijenosa koja će vjerojatno biti unutar koridora. Morat će pronaći kompromis koji će podrazumijevati dovoljno visoke prihode za državu članicu A i dovoljno nisku cijenu za državu članicu B, čime će obje strane ostvariti koristi.

Drugi primjer: zajednički projekt i statistički prijenos za radijalno povezanu odobalnu vjetroelektranu (bez fizičkog prekograničnog prijenosa električne energije)

Zamislite tri države članice (država članica A, država članica B i država članica C) koje se dogovore o zajedničkom projektu velikih razmjera uz primjenu odgovarajućeg mehanizma suradnje. Zajednički projekt odnosi se na odobalnu vjetroelektranu koja će se izgraditi i nalaziti u isključivom gospodarskom pojasu države članice A (dalje u tekstu: država domaćin) s državom članicom B (dalje u tekstu: država suradnica), koja pridonosi troškovima potpore. Nadalje, država suradnica i država članica C dogovore se o dodatnom statističkom prijenosu koji odgovara 10 % koristi od proizvedene električne energije iz obnovljivih izvora u okviru zajedničkog projekta po dogovorenoj cijeni. Država članica C zainteresirana je samo za kupnju unaprijed definirane količine statističkih jedinica za obnovljive izvore energije kako bi brže ispunila svoje domaće ciljeve za obnovljive izvore energije, ali nema drugih posebnih interesa u zajedničkom projektu.

Država suradnica pokretač je projekta i koordinira sudjelovanje drugih strana. Fizički uvoz električne energije nije potreban, nijedna funkcionalnost spojnog voda nije dio projekta, a vjetroelektrana će biti radijalno povezana s obalom države domaćina. Suradnjom u tom zajedničkom projektu država domaćin i država suradnica očekuju da će ostvariti svoje ciljeve u području obnovljivih izvora energije do 2030., kao i nakon toga, na troškovno učinkovitiji način, i pritom ostvariti dodatne gospodarske, ekološke i društvene koristi u smislu otvaranja radnih mjesta i poboljšanja sigurnosti opskrbe.

Budući da i država članica domaćin i država članica suradnica žele iz projekta dobiti statističke jedinice za obnovljive izvore energije koje bi se računale u njihove nacionalne ciljeve, obje su suglasne da će pridonositi plaćanjima potpore. Pretpostavljamo da neće uspostaviti zajednički program potpore, nego da se umjesto toga pristaju koristiti svojim domaćim programima već uspostavljenima za odobalne vjetroelektrane, što znači da će svaka država članica postupati kao da je odobalna vjetroelektrana dio njezina programa potpore za obnovljive izvore energije. Projekt se dodjeljuje na temelju zajedničkog natječaja. Dogovoreno je da će se primjenjivati referentna cijena države članice domaćina, tj. država članica suradnica prihvatit će referentnu cijenu države članice domaćina u svojem sustavu potpore kao osnovu za određivanje premija. Budući da je riječ o prvom takvom projektu, odobrava se iznimka u okviru nacionalnog programa potpore države suradnice, koja inače to ne bi dopustila.

Država članica domaćin i država suradnica potpisuju sporazum o suradnji za zajednički projekt. U političkom sporazumu na visokoj razini navodi se da se svakoj od njih dodjeljuje količina statističkih jedinica za obnovljive izvore energije iz projekta koja odgovara količini električne energije koju će poduprijeti ta zemlja. Budući da se odobalna vjetroelektrana nalazi u isključivom gospodarskom pojasu države domaćina, statističke jedinice za obnovljive izvore energije automatski će se dodijeliti njoj te će ih zatim trebati preraspodijeliti u skladu sa sporazumom.

Država domaćin i država suradnica provode analizu troškova i koristi u kojoj se utvrđuju najvažnije stavke troškova i koristi te njihovi učinci. U svojoj analizi troškova i koristi odlučuju se usredotočiti na troškove proizvodnje energije, troškove integracije sustava, emisije stakleničkih plinova, onečišćenje zraka i ostalo lokalno onečišćenje, sigurnost opskrbe i učinke inovacija. Kako bi se utvrdili njihovi učinci na raspodjelu troškova i koristi, uključuju i procjenjuju i troškove potpore te učinke na statističke jedinice za obnovljive izvore energije.

| | Država članica A


  (domaćin) | Država članica B


  (suradnica) | Država članica C
  (statistički prijenos) |
| --- | --- | --- | --- |
| Proizvedena energija iz obnovljivih izvora | 40  % | 60  % | nije primjenjivo |
| Statističke jedinice za obnovljive izvore energije | 40  % | 50  % | 10  % |
| Troškovi potpore | 40  % | 60  % | nije primjenjivo |
| Troškovi integracije sustava (24) | 100  % | nije primjenjivo | nije primjenjivo |
| Uštede emisija stakleničkih plinova | 40  % | 60  % | nije primjenjivo |
| Onečišćenje zraka i ostalo lokalno onečišćenje | 40  % | 60  % | nije primjenjivo |
| Sigurnost opskrbe | 40  % | 60  % | nije primjenjivo |

Država članica A

(domaćin)

Država članica B

(suradnica)

Država članica C

(statistički prijenos)

Proizvedena energija iz obnovljivih izvora

40  %

60  %

nije primjenjivo

Statističke jedinice za obnovljive izvore energije

40  %

50  %

10  %

Troškovi potpore

40  %

60  %

nije primjenjivo

Troškovi integracije sustava (24)

100  %

nije primjenjivo

nije primjenjivo

Uštede emisija stakleničkih plinova

40  %

60  %

nije primjenjivo

Onečišćenje zraka i ostalo lokalno onečišćenje

40  %

60  %

nije primjenjivo

Sigurnost opskrbe

40  %

60  %

nije primjenjivo

Dvije strane koje surađuju suglasne su da će se za raspodjelu troškova i koristi usredotočiti samo na troškove potpore, statističke jedinice za obnovljive izvore energije i troškove integracije sustava te da će odbaciti sve ostale elemente troškova i koristi.

U sljedećem koraku država domaćin i država suradnica zbrajaju sve troškove i koristi za svaku od njih, što dovodi do ukupne neto koristi/troška po državi članici. Budući da država domaćin snosi sve troškove integracije sustava, to dovodi do neto troška, pa ona zahtijeva da se troškovi integracije sustava uključe u cijenu prijenosa.

Općenito, pregovarački prostor za cijenu prijenosa određen je relativnim doprinosom država članica koje surađuju troškovima potpore. Ovisno o tome jesu li troškovi potpore viši u državi članici suradnici ili domaćinu u usporedbi s drugom, jedna od njih imat će koristi od suradnje u pogledu isplata potpore. Općenito, najniža cijena prijenosa utvrđuje se na temelju dodatnih troškova potpore nastalih u državi članici A ili B, a najviša cijena ukupna je ušteda troškova potpore.

Pretpostavimo da su troškovi potpore koji se odnose na određenu tehnologiju viši u državi članici suradnici nego u državi članici domaćinu. Suradnja stoga dovodi do ušteda troškova u državi članici suradnici, dok bi se troškovi potpore u državi članici domaćinu mogli povećati (u usporedbi sa slučajem kad nema suradnje). Međutim, suradnja dovodi do neto uštede troškova jer su ukupni troškovi potpore niži u slučaju suradnje nego da je nema. U ovom primjeru država članica domaćin snosi veće troškove potpore nego što bi ih snosila da nema suradnje, što bi rezultiralo financijskom naknadom u obliku prijenosa državi članici domaćinu. Razina cijene prijenosa odredit će se pregovorima, ali trebalo bi je utvrditi tako da bude dovoljno poticajna objema zemljama kako bi suradnju smatrale korisnom, tj. za državu članicu domaćina ona mora biti barem jednako visoka, u idealnom slučaju viša, kao i nastali dodatni troškovi potpore, a za državu članicu suradnicu mora biti niža od ukupnih ušteda troškova. Naravno, zemlje bi mogle imati i nefinancijske motive za suradnju koji bi mogli utjecati na njihovu spremnost da prihvate nižu/višu cijenu prijenosa.

Polazeći od ukupne očekivane količine proizvedene energije iz obnovljivih izvora i troškova obiju zemalja, izračunavaju cijenu prijenosa (EUR/kWh) kojom se uzima u obzir i jednaka raspodjela troškova integracije sustava.

Treći primjer: zajednički projekt za solarne fotonaponske instalacije i fizički prijenos električne energije

Zamislite dvije države članice (država članica A i država članica B) koje se dogovore o zajedničkom projektu velikih razmjera uz primjenu odgovarajućeg mehanizma suradnje. Zajednički projekt odnosi se na veliku solarnu elektranu na tlu koja se nalazi u državi članici A (dalje u tekstu: država domaćin) s državom članicom B (dalje u tekstu: država suradnica) koja plaća troškove potpore. Država domaćin ima mnoge lokacije dostupne za uvođenje solarnih fotonaponskih instalacija i velik solarni potencijal. Na dobrom je putu da premaši svoje nacionalne ciljeve za obnovljive izvore energije te je zainteresirana za suradnju s drugim državama članicama kako bi iskoristila svoj višak potencijala i ojačala svoje lokalno tržište rada. S druge strane, država članica B nije na pravom putu da ostvari svoj cilj i zainteresirana je za upotrebu mehanizama suradnje kako bi ostvarila svoj cilj za obnovljive izvore energije uz niže troškove. Na političkoj razini već je stvorila preduvjete za upotrebu mehanizama suradnje tako što je stranim projektima omogućila otvaranje domaćeg, tehnološki neutralnog programa potpore obnovljivim izvorima energije. Država članica A nije zainteresirana za zadržavanje statističkih jedinica za obnovljive izvore energije povezanih s projektom suradnje, što znači da će troškove potpore u potpunosti snositi država članica B, koja će postrojenje integrirati u svoj domaći program.

Država članica A zahtijeva fizički prijenos električne energije kako bi osigurala da projekt ne utječe na ravnotežu domaćeg tržišta. Za to je potrebno osigurati dostatan prekogranični prijenos i kapacitet spojnih vodova između država članica koje surađuju. Za analizu troškova i koristi projekata suradnje to je važno jer će potreba za fizičkim izvozom proizvedene električne energije vjerojatno dovesti do znatnih troškova.

Država domaćin i država suradnica potpisuju sporazum o suradnji za zajednički projekt i provode analizu troškova i koristi. U svojoj analizi troškova i koristi odlučuju se usredotočiti na troškove proizvodnje energije, troškove integracije sustava, emisije stakleničkih plinova, onečišćenje zraka i ostalo lokalno onečišćenje, sigurnost opskrbe i učinke inovacija. Kad je riječ o raspodjeli troškova i koristi, odlučuju se usredotočiti samo na najvažnije, tj. troškove potpore (koje isključivo snosi država članica B), troškove fizičkog prijenosa energije (koje će snositi država članica B), učinke na zapošljavanje (za državu članicu A) i troškove integracije sustava (i država članica A). Za državu članicu A glavna je korist koju želi ostvariti suradnjom poticanje lokalnog tržišta rada, a glavni je interes države članice B smanjiti plaćanja potpore potrebna za ostvarenje domaćih ciljeva za obnovljive izvore energije. Budući da su obje države članice sigurne da je moguće pronaći rješenje s kojim su obje zadovoljne jer se veliki troškovi i koristi međusobno prebijaju, suglasne su da će u obzir uzeti samo troškove potpore.

Zemlje će se morati dogovoriti i o referentnoj tržišnoj cijeni. Budući da je dogovoreno da će država članica B uključiti postrojenje u svoj domaći program potpore, mogla bi se upotrijebiti referentna tržišna cijena države članice B. Kad je riječ o troškovima prijenosa električne energije, to se pitanje najjednostavnije rješava tako da nositelji projekta uključe taj trošak u svoje ponude, što znači da će se troškovi potpore povećati u skladu s time.

Kako bi se utvrdila vjerojatna cijena prijenosa koju će država članica B plaćati državi članici A, prvo je potrebno izračunati uštede koje država članica B može ostvariti zahvaljujući projektu suradnje, tj. uštede u troškovima potpore. To podrazumijeva izračun troškova izravne potpore za solarnu fotonaponsku energiju (25) u državi članici A i u državi članici B. Razlika tih dvaju iznosa temelj je za pregovore o cijeni prijenosa.

5.   SAŽETAK PREPORUKA ZA ANALIZU TROŠKOVA I KORISTI TE RASPODJELU TROŠKOVA I KORISTI

Ukratko, države članice i treće zemlje raspolažu nizom opcija i stupnjeva slobode pri provedbi analize i raspodjele troškova i koristi kad sudjeluju u projektima suradnje u području energije iz obnovljivih izvora na obostranu korist.

Općenito, zemlje koje surađuju moraju odgovoriti na dva središnja pitanja. Prvo, kojim će financijskim mehanizmom i po kojoj cijeni država suradnica doprinijeti troškovima potpore projektu? Drugo, hoće li i kojim će mehanizmom država suradnica nadoknaditi državi domaćinu troškove nastale na domaćem tržištu? Kao opće pravilo država članica koja plaća troškove potpore trebala bi dobivati odgovarajuće statističke jedinice za obnovljive izvore energije.

U sljedećim odjeljcima ponavljaju se glavni koraci i preporuke za raspodjelu troškova i koristi na temelju analize troškova i koristi. Ovim se popisom i kriterijima ne dovode u pitanje kriteriji za analizu troškova i koristi u skladu s Uredbom o CEF-u relevantni za zahtjeve za dodjelu statusa prekograničnog projekta u području obnovljive energije.

Opći pristup i potrebni koraci za početnu analizu troškova i koristi

Preporučuje se da nositelji projekata pri provedbi analize troškova i koristi slijede ovaj popis koraka (koji nije konačan):

| — | utvrđivanje relevantnih dionika, |
| --- | --- |

—

utvrđivanje relevantnih dionika,

| — | određivanje strukture projekta prekogranične suradnje:






  — | strane i subjekti koji surađuju, |
| --- | --- | --- |

—

određivanje strukture projekta prekogranične suradnje:

—

strane i subjekti koji surađuju,

| — | druga relevantna tijela i dionici na koje mogu utjecati troškovi ili koristi, kao što su nositelji projekata, operatori prijenosnih sustava, operatori distribucijskih sustava itd., |
| --- | --- |

—

druga relevantna tijela i dionici na koje mogu utjecati troškovi ili koristi, kao što su nositelji projekata, operatori prijenosnih sustava, operatori distribucijskih sustava itd.,

| — | lokacija projekta, |
| --- | --- |

—

lokacija projekta,

| — | tehnologija koja će se upotrebljavati i dizajn, |
| --- | --- |

—

tehnologija koja će se upotrebljavati i dizajn,

| — | druga relevantna tehnička obilježja ili značajke, |
| --- | --- |

—

druga relevantna tehnička obilježja ili značajke,

| — | kapacitet/veličina projekta, |
| --- | --- |

—

kapacitet/veličina projekta,

| — | vremenski okvir, |
| --- | --- |

—

vremenski okvir,

| — | vrsta predviđenih rezultata i usluga, i |
| --- | --- |

—

vrsta predviđenih rezultata i usluga, i

| — | relevantni dodatni elementi, |
| --- | --- |

—

relevantni dodatni elementi,

| — | definiranje odgovarajućeg protučinjeničnog scenarija, uključujući njegovu strukturu (isti prethodno navedeni aspekti), |
| --- | --- |

—

definiranje odgovarajućeg protučinjeničnog scenarija, uključujući njegovu strukturu (isti prethodno navedeni aspekti),

| — | izrada popisa svih troškova i koristi koje treba uključiti, |
| --- | --- |

—

izrada popisa svih troškova i koristi koje treba uključiti,

| — | dogovor o pristupu izračunu i metodologijama za pokazatelje analize troškova i koristi, |
| --- | --- |

—

dogovor o pristupu izračunu i metodologijama za pokazatelje analize troškova i koristi,

| — | prikupljanje najnovijih podataka iz provjerenih nacionalnih, europskih i međunarodnih izvora, |
| --- | --- |

—

prikupljanje najnovijih podataka iz provjerenih nacionalnih, europskih i međunarodnih izvora,

| — | kvantificiranje i monetiziranje mjerljivih pokazatelja ako nije preskupo i verbalno opisivanje učinka nemonetiziranih pokazatelja, |
| --- | --- |

—

kvantificiranje i monetiziranje mjerljivih pokazatelja ako nije preskupo i verbalno opisivanje učinka nemonetiziranih pokazatelja,

| — | izračun delte NPV-a projekta prekogranične suradnje i njegova protučinjeničnog scenarija, |
| --- | --- |

—

izračun delte NPV-a projekta prekogranične suradnje i njegova protučinjeničnog scenarija,

| — | pisanje analize i popratnih objašnjenja, |
| --- | --- |

—

pisanje analize i popratnih objašnjenja,

| — | provjeravanje rezultata s relevantnim tijelima i drugim (neovisnim) stručnjacima, |
| --- | --- |

—

provjeravanje rezultata s relevantnim tijelima i drugim (neovisnim) stručnjacima,

| — | prema potrebi produbljivanje analize prilagođavanjem podataka i/ili metodologije. |
| --- | --- |

—

prema potrebi produbljivanje analize prilagođavanjem podataka i/ili metodologije.

Redoslijed koraka nije nužno uzastopan, a u nekim se slučajevima koraci mogu ponavljati. Države članice mogu razmotriti uspostavu jedinstvenih kontaktnih točaka za potporu nositeljima projekata u tim koracima, posebno u pogledu specifikacije strukture projekata prekogranične suradnje.

Oslanjanje na analizu troškova i koristi u najvećoj mogućoj mjeri

Temeljita društvena analiza troškova i koristi preduvjet je za raspodjelu troškova i koristi između država članica i drugih strana. Međutim, to možda neće biti dovoljno kao osnova za pregovore o njihovoj raspodjeli. Stoga će provedenu analizu troškova i koristi trebati preispitati i proširiti.

Strane koje surađuju trebale bi se u najvećoj mjeri oslanjati na analizu troškova i koristi kako bi se održala usklađenost s glavnim utvrđenim učincima. Definicija projekta, podaci koji se upotrebljavaju, osnovni scenarij i granični uvjeti ne smiju se mijenjati, a neto vrijednosti izračunane u analizi troškova i koristi trebale bi biti polazište za daljnje rasprave. Moraju se odrediti svi granični uvjeti koji utječu na rad projekta i njegovo uključivanje u širi energetski sustav jer će oni utjecati na pokazatelje troškova i koristi.

Dogovor o raspodjeli troškova i koristi u konačnici će biti rezultat pregovaračkog postupka između strana koje surađuju. Trebale bi imati fleksibilnost u pogledu dogovora o troškovima i koristima koje treba uključiti. U analizi troškova i koristi potrebno je uspostaviti ravnotežu između ograničavanja složenosti i transakcijskih troškova na izvedivu razinu te nastojanja da se uključe svi relevantni čimbenici.

Načela raspodjele troškova i koristi

Raspodjela troškova i koristi trebala bi se temeljiti na pravednosti, tj. na tome da nijedna strana ne ostvaruje nerazmjernu korist/ne snosi nerazmjerne troškove zbog suradnje, što se može postići isplaćivanjem naknada svim stranama razmjerno njihovu doprinosu, praktičnosti, tj. smanjenju složenosti, a time i transakcijskih troškova na izvedivu razinu ograničavanjem strana te kategorija troškova i koristi na najvažnije, te odražavanju stvarnih troškova i koristi (i dogovaranju mogućih aranžmana koji od njih odstupaju u kasnijoj fazi).

Smanjenje složenosti

Dosadašnje iskustvo s mehanizmima suradnje pokazalo je da složenost može biti zapreka i da kod vrlo složenih pregovora s više dionika postoji veća vjerojatnost da neće biti uspješni. Međutim, to se može ublažiti ako se zemlje koje surađuju prvo dogovore o osnovnim načelima i uvjetima suradnje, a tek nakon toga započnu pregovore o pojedinostima. Osim toga, mogu pomoći politički sporazumi na visokoj razini o raspodjeli troškova i koristi, kao što je bio slučaj sa Švedskom i Norveškom u pregovorima o zajedničkom programu potpore.

Suočavanje s nesigurnošću i njezino uključivanje u donošenje odluka

Budući da se informacije o troškovima, koristima i rizicima ne mogu znati sa sigurnošću, nesigurnost je prirodan dio procesa i potrebno ju je uzeti u obzir u skladu s time. Može se ublažiti analizom osjetljivosti i provjerama pouzdanosti.

Prihvaćenost u javnosti

Kad je riječ o prihvaćenosti u javnosti, preporučljivo je da se u svaki projekt suradnje javnost nastoji uključiti u ranoj fazi i proaktivno kako bi se izbjegli kasnije prepreke. Svi izravni i neizravni troškovi i koristi povezani sa suradnjom te opći pristup njihovoj raspodjeli među partnerima koji surađuju trebali bi se jasno opisati i priopćiti javnosti.

6.   PREDLOŽAK MEĐUVLADINA SPORAZUMA

Dio I. Cilj i definicije

Članak o cilju

| — | Države članice trebale bi istaknuti cilj međuvladina sporazuma. Kao primjer u kontekstu NSEC-a može se spomenuti omogućivanje izgradnje dodatnih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u Sjevernom moru. O cilju odlučuju države članice koje surađuju. |
| --- | --- |

—

Države članice trebale bi istaknuti cilj međuvladina sporazuma. Kao primjer u kontekstu NSEC-a može se spomenuti omogućivanje izgradnje dodatnih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u Sjevernom moru. O cilju odlučuju države članice koje surađuju.

Članak o definicijama

| — | Države članice trebale bi definirati najvažnije pojmove uključene u međuvladin sporazum. Time se osigurava njihovo jednako razumijevanje među uključenim stranama i poboljšava pravna stabilnost sporazuma. |
| --- | --- |

—

Države članice trebale bi definirati najvažnije pojmove uključene u međuvladin sporazum. Time se osigurava njihovo jednako razumijevanje među uključenim stranama i poboljšava pravna stabilnost sporazuma.

Dio II. Mehanizam suradnje

Članak o mehanizmu suradnje

| — | U ovom dijelu trebalo bi opisati pravno uključivanje suradnje u kontekst Direktive o energiji iz obnovljivih izvora, tj. je li odabran statistički prijenos, zajednički projekt (s drugom državom članicom EU-a ili trećom zemljom) ili zajednički program potpore. |
| --- | --- |

—

U ovom dijelu trebalo bi opisati pravno uključivanje suradnje u kontekst Direktive o energiji iz obnovljivih izvora, tj. je li odabran statistički prijenos, zajednički projekt (s drugom državom članicom EU-a ili trećom zemljom) ili zajednički program potpore.

Dio III. Specifikacije suradnje

Članak o opsegu suradnje

| — | Države članice trebale bi definirati opseg suradnje: 1. samo upotreba obnovljivih izvora energije, 2. dodavanje infrastrukture suradnji, 3. dodavanje inovacijskih aspekata suradnji (kao što su objekti za skladištenje, pretvorbu itd.). |
| --- | --- |

—

Države članice trebale bi definirati opseg suradnje: 1. samo upotreba obnovljivih izvora energije, 2. dodavanje infrastrukture suradnji, 3. dodavanje inovacijskih aspekata suradnji (kao što su objekti za skladištenje, pretvorbu itd.).

Članak o odabranom programu potpore

| — | Države članice trebale bi definirati program potpore koji se primjenjuje (država članica domaćin, država članica doprinositeljica ili novi program potpore). Ako se upotrebljava postojeći program, države članice trebale bi uključiti upućivanje na relevantnu pravnu osnovu. |
| --- | --- |

—

Države članice trebale bi definirati program potpore koji se primjenjuje (država članica domaćin, država članica doprinositeljica ili novi program potpore). Ako se upotrebljava postojeći program, države članice trebale bi uključiti upućivanje na relevantnu pravnu osnovu.

Članak o novom programu potpore (primjenjivo samo za zajedničke programe potpore)

| — | Države članice trebale bi definirati tehničke elemente programa potpore. Elementi koje treba uzeti u obzir:






  a. | suradnja na jednom projektu/više njih; |
| --- | --- | --- |

—

Države članice trebale bi definirati tehničke elemente programa potpore. Elementi koje treba uzeti u obzir:

a.

suradnja na jednom projektu/više njih;

| b. | najveći kapacitet/količina (instalirana količina MW ili MWh za prijenos); |
| --- | --- |

b.

najveći kapacitet/količina (instalirana količina MW ili MWh za prijenos);

| c. | prihvatljiva tehnologija (tehnologije); |
| --- | --- |

c.

prihvatljiva tehnologija (tehnologije);

| d. | lokacija ili postupak odabira lokacije i aktivnosti prije izgradnje; |
| --- | --- |

d.

lokacija ili postupak odabira lokacije i aktivnosti prije izgradnje;

| e. | sustav priključenja na mrežu; |
| --- | --- |

e.

sustav priključenja na mrežu;

| f. | oblik potpore; |
| --- | --- |

f.

oblik potpore;

| g. | oblik natječaja/dražbe; |
| --- | --- |

g.

oblik natječaja/dražbe;

| h. | sporazum o prijavi državne potpore. |
| --- | --- |

h.

sporazum o prijavi državne potpore.

Članak o relevantnom tržišnom mehanizmu

| — | Države članice trebale bi odrediti relevantan tržišni mehanizam (npr. određeno referentno tržište) za projekt suradnje te bilo kakve relevantne dodatne odredbe koje to može uključivati. |
| --- | --- |

—

Države članice trebale bi odrediti relevantan tržišni mehanizam (npr. određeno referentno tržište) za projekt suradnje te bilo kakve relevantne dodatne odredbe koje to može uključivati.

Članak o analizi troškova i koristi te prekograničnoj raspodjeli troškova

| — | Države članice trebale bi se dogovoriti o analizi troškova i koristi te prekograničnoj raspodjeli troškova.






  — | U slučaju jednostavne suradnje statističke jedinice za obnovljive izvore energije mogu se prenijeti prema dogovorenoj cijeni prijenosa. U tom slučaju suradnje, analiza troškova i koristi trebala bi biti što jednostavnija kako bi se smanjili transakcijski troškovi. |
| --- | --- | --- |

—

Države članice trebale bi se dogovoriti o analizi troškova i koristi te prekograničnoj raspodjeli troškova.

—

U slučaju jednostavne suradnje statističke jedinice za obnovljive izvore energije mogu se prenijeti prema dogovorenoj cijeni prijenosa. U tom slučaju suradnje, analiza troškova i koristi trebala bi biti što jednostavnija kako bi se smanjili transakcijski troškovi.

| — | Za složeniju suradnju (ili ako se traži pristup prekograničnom financiranju obnovljivih izvora energije iz Instrumenta za povezivanje Europe i/ili financiranju infrastrukture) možda će biti potrebna sveobuhvatnija analiza troškova i koristi. U međuvladinu sporazumu u ovom bi se odjeljku trebalo uputiti na dostupne izračune analize troškova i koristi te posljedični pristup prekograničnoj raspodjeli troškova.






  — | Utvrđivanje neto društvene koristi. |
| --- | --- | --- |

—

Za složeniju suradnju (ili ako se traži pristup prekograničnom financiranju obnovljivih izvora energije iz Instrumenta za povezivanje Europe i/ili financiranju infrastrukture) možda će biti potrebna sveobuhvatnija analiza troškova i koristi. U međuvladinu sporazumu u ovom bi se odjeljku trebalo uputiti na dostupne izračune analize troškova i koristi te posljedični pristup prekograničnoj raspodjeli troškova.

—

Utvrđivanje neto društvene koristi.

| — | Raspodjela ključnih troškova i koristi među stranama. |
| --- | --- |

—

Raspodjela ključnih troškova i koristi među stranama.

| — | Plaćanja naknada među državama članicama koja iz toga proizlaze (uključujući udio troškova potpore koje financira svaki partner u suradnji, posljedična raspodjela statističkih jedinica za obnovljive izvore energije za potrebe ciljnih doprinosa). |
| --- | --- |

—

Plaćanja naknada među državama članicama koja iz toga proizlaze (uključujući udio troškova potpore koje financira svaki partner u suradnji, posljedična raspodjela statističkih jedinica za obnovljive izvore energije za potrebe ciljnih doprinosa).

| — | Postupak plaćanja. |
| --- | --- |

—

Postupak plaćanja.

| — | Obavijest Europskoj komisiji u skladu s Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

—

Obavijest Europskoj komisiji u skladu s Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora.

Članak o obvezama strana

| — | Ovdje bi države članice koje surađuju trebale definirati odgovornosti u skladu s odabranim oblikom suradnje te postupke i sustav koji omogućuje nadzor, praćenje i izdavanje dokaza i provjere (uključujući prijenos podataka: sadržaj, oblik i vrijeme). |
| --- | --- |

—

Ovdje bi države članice koje surađuju trebale definirati odgovornosti u skladu s odabranim oblikom suradnje te postupke i sustav koji omogućuje nadzor, praćenje i izdavanje dokaza i provjere (uključujući prijenos podataka: sadržaj, oblik i vrijeme).

Članak o nadležnom tijelu (primjenjivo na zajedničke projekte ili zajedničke programe potpore)

| — | U ovom bi dijelu trebalo opisati nadležno tijelo (npr. agencija ili jedinstvena kontaktna točka) i njegove odgovornosti. Odgovornosti mogu uključivati identificiranje projekata, definiranje natječajnog postupka, odabir ponuditelja, nadzor nad provedbom dodijeljenih projekata, isplatu potpore i izvješćivanje država koje surađuju. |
| --- | --- |

—

U ovom bi dijelu trebalo opisati nadležno tijelo (npr. agencija ili jedinstvena kontaktna točka) i njegove odgovornosti. Odgovornosti mogu uključivati identificiranje projekata, definiranje natječajnog postupka, odabir ponuditelja, nadzor nad provedbom dodijeljenih projekata, isplatu potpore i izvješćivanje država koje surađuju.

Članak o obavješćivanju Europske komisije

| — | U skladu s Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora država članica koja prodaje/država članica domaćin trebala bi obavijestiti Europsku komisiju o sporazumu i točnom iznosu posljedičnog statističkog prijenosa. |
| --- | --- |

—

U skladu s Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora država članica koja prodaje/država članica domaćin trebala bi obavijestiti Europsku komisiju o sporazumu i točnom iznosu posljedičnog statističkog prijenosa.

7.   PRILOG

Dostupni mehanizmi suradnje i osnovna načela suradnje

U skladu s člancima 8., 9., 11. i 13. Direktive o energiji iz obnovljivih izvora postoje tri glavna mehanizma suradnje koje države članice mogu odlučiti koristiti.

Statistički prijenosi (članak 8.): u slučaju statističkih prijenosa najviše dvije države članice suglasne su surađivati i virtualno dodijeliti određenu količinu viška obnovljive energije proizvedene u jednoj državi članici drugoj državi. To se radi ex post putem dogovorene cijene prijenosa. Energija koju jedna država članica „kupi” računat će se u njezin nacionalni doprinos u skladu s Direktivom. Nije uključen prijenos ili isporuka fizičke energije. Statistički prijenosi obično nisu povezani s određenim projektima, iako države članice mogu odlučiti sklopiti takav sporazum ako to smatraju uzajamno korisnim. Osim toga, statistički prijenosi u načelu su tehnološki neutralni. Države članice koje sudjeluju u statističkom prijenosu moraju o tome obavijestiti Komisiju najkasnije 12 mjeseci nakon kraja godine u kojoj prijenos ima učinak. Transakcijski troškovi za statističke prijenose relativno su niski jer ih je uglavnom lako strukturirati i dogovoriti te omogućuju državama članicama da stupe u ograničenu suradnju, a da pritom ne moraju uvoditi nikakve promjene u svoje domaće programe potpore. Zbog njihova manjeg stupnja složenosti za statističke prijenose potrebno je manje smjernica, ali problem može biti prihvaćenost u javnosti zbog činjenice da se proizvedena energija iz obnovljivih izvora ne prenosi u zamjenu za plaćanja. Privatni akteri isključeni su iz sudjelovanja u statističkim prijenosima, tj. oni su rezervirani za javna tijela.

Zajednički projekti država članica (članak 9.): države članice mogu pokrenuti i zajedničke projekte kako bi surađivale na projektima u području obnovljive energije povezanima s proizvodnjom električne energije ili energije za grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora. Zajednički projekti nadilaze puke statističke prijenose, a suradnja je uvijek povezana s određenim novim projektom. Zajedničkim projektom može se, ali ne mora, predvidjeti fizički prijenos električne energije. Osim suradnje na jednom projektu, npr. veliki projekti odobalnih vjetroelektrana, mogući su i dogovori povezani s više projekata ako se struktura koja se odnosi na mala ili srednja postrojenja ponavlja. Međutim, te višeprojektne dogovore treba razlikovati od zajedničkih programa potpore zbog njihove ograničene prirode. Projekti se mogu odnositi na obnovu postojećih postrojenja ili na nova postrojenja. Koristi i troškove tih projekata dijele strane koje surađuju na temelju dogovorenih pravila. Države članice mogu se dogovoriti o provedbi projekta putem postojećeg programa potpore bilo koje strane koja surađuje ili uspostaviti program po vlastitoj mjeri.

Zajednički projekti mogu biti prikladni i za zajedničko ulaganje u nove tehnologije i stjecanje iskustva u tom području. Stupanj suradnje i razina transakcijskih troškova viši su u usporedbi sa statističkim prijenosima, ali obično niži nego u slučaju zajedničkih programa potpore jer je suradnja ograničena na dogovoreni broj projekata. Za razliku od statističkih prijenosa zajednički projekti mogu uključivati i privatne subjekte.

Zajednički projekti država članica i trećih zemalja (članak 11.): države članice mogu provoditi i zajedničke projekte s trećim zemljama, što bi moglo postati posebno važno u kontekstu suradnje sa zemljama Energetske zajednice ili Ujedinjenom Kraljevinom. Međutim, zajednički projekti s trećim zemljama ograničeni su na električnu energiju iz obnovljivih izvora (grijanje i hlađenje nisu obuhvaćeni) te potrebom da se uspostavi stvarna fizička veza s trećom zemljom. Kako bi se osigurao unos u sustav električne energije EU-a, potrebno je na vrijeme rezervirati odgovarajući kapacitet interkonekcijskih vodova. S izuzetkom potpore za ulaganje koja se odobrava postrojenju, za količinu proizvedene i izvezene električne energije ne smije se primati potpora iz programa potpore treće zemlje.

Zajednički programi potpore (članak 13.): zajednički programi potpore još su jedan mogući mehanizam suradnje na raspolaganju državama članicama. To znači djelomičnu ili potpunu koordinaciju i/ili spajanje nacionalnih programa potpore dviju ili više država članica. Budući da zajednički programi potpore mogu podrazumijevati znatne transakcijske troškove, obično pokrivaju više projekata. Međutim, mogu se upotrebljavati i za velike pojedinačne projekte s vrlo specifičnom strukturom. Zajednički programi potpore mogu se odnositi i samo na jedan segment nacionalnog tržišta energije iz obnovljivih izvora, na primjer na određenu tehnologiju ili zemljopisno područje, npr. pograničnu regiju. Osim ako je drukčije određeno, dogovoreni zajednički program potpore ne zamjenjuje postojeće nacionalne programe potpore, koji i dalje usporedno postoje. Zajednički programi potpore obično su zahtjevniji i složeniji od zajedničkih projekata i obično iziskuju izmjene nacionalnog zakonodavstva i/ili propisa.

Načela suradnje u području energije iz obnovljivih izvora

Općenito, suradnja država članica u području energije iz obnovljivih izvora uređena je sljedećim načelima.

Opcionalnost: dvije ili više država članica koje surađuju jedna s drugom ili s trećom zemljom čine to dobrovoljno. Nadalje, kad države članice odluče udružiti snage u području energije iz obnovljivih izvora, mogu osmisliti pojedinosti i uvjete takve suradnje.

Osiguravanje socioekonomskih koristi: projekti prekogranične suradnje moraju stvoriti vrijednost iz holističke, društvene perspektive. Općenito, socioekonomske koristi takvog projekta moraju nadmašiti njegove troškove u usporedbi s uvođenjem obnovljivih izvora energije bez suradnje.

Uspostava uzajamno korisne suradnje: uz neto društvene koristi koje donose, projekti prekogranične suradnje ostvarit će se samo ako osiguravaju uzajamnu korist za sve zemlje sudionice i ključne dionike u zemljama. Općenito, malo je vjerojatno da će svi dionici biti u boljem položaju s projektom nego bez njega, pa se zemlje trebaju dogovoriti o tome koji bi dionici trebali dobiti naknadu, a koji ne.

Sporazum o uvjetima suradnje: države članice koje namjeravaju surađivati moraju sklopiti sporazum o suradnji kojim se utvrđuju uvjeti.

Primjena lokalnih uvjeta: iako će zemlje koje surađuju nastojati uskladiti relevantna pravila i propise koliko god to bude potrebno, moguća su prirodna ograničenja. Takva će se ograničenja posebno primjenjivati na uvjete koji se odnose na lokaciju, kao što su dozvole i porezi. Stoga se primjenjuju pravila zemlje u kojoj je projekt fizički smješten, osim ako su se zemlje koje surađuju dogovorile i odredile da bude drukčije.

Osiguravanje opipljivog učinka: države članice mogu odlučiti strukturirati suradnju tako da ona ima opipljive učinke na njihove energetske sustave i tržišta. Države članice koje surađuju mogu, na primjer, zahtijevati fizički uvoz električne energije (koji je obvezan u zajedničkim projektima s trećim zemljama).

Raspodjela troškova i koristi: u skladu s Direktivom proizvedena energija iz obnovljivih izvora trebala bi se uračunati u statistike zemlje koja financira postrojenje. Ovisno o tehnologiji osim troškova potpore bit će relevantni i drugi troškovi i koristi. Troškovi priključivanja na mrežu i integracije sustava posebno su važni za projekte odobalnih vjetroelektrana, dok se važnost troškova potpore obično smanjuje kako se tehnologije razvijaju i s povećanjem stupnja integracije tržišta. Moguće su različite mogućnosti obračunavanja. Zemlje partnerice mogu slobodno utvrditi pojedinosti u sporazumu o suradnji.

---

(1)  Temelje se na ranijim „Smjernicama za upotrebu mehanizama suradnje u pogledu obnovljive energije”, SWD(2013) 440 final, dostupno na https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/com_2013_public_intervention_swd05_en.pdf.

(2)  Detaljniji opis mehanizama suradnje nalazi se u Prilogu. Samo je Sud Europske unije nadležan za vjerodostojno tumačenje prava Unije.

(3)  Uredba (EU) 2021/1153 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe (SL L 249, 14.7.2021., str. 38.).

(4)  COM(2021) 393: „Pogranične regije: Živući laboratoriji europske integracije”.

(5)  Pogranične regije su područja sa svake strane iste granice (definicija je dostupna na: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Border_region).

(6)  Opis ovog slučaja temelji se na izvješću Design options for cross-border auctions (Mogući oblici prekograničnih dražbi), koje je razrađeno u okviru projekta AURES II o dražbama za potporu za energiju iz obnovljivih izvora. Cjelovito izvješće dostupno je na http://aures2project.eu/wp-content/uploads/2019/06/AURES_II_D6_1_final.pdf.

(7)  Do danas je provedeno/dogovoreno 12 projekata suradnje (od toga deset statističkih prijenosa, jedan zajednički projekt i jedan zajednički program potpore). Iako to upućuje na to da bi se provedba mogla ubrzati, upotreba mehanizama suradnje i dalje je ispod očekivanja. Provedeni su i/ili dogovoreni sljedeći projekti: statistički prijenosi između Luksemburga i Litve, Luksemburga i Estonije, Malte i Estonije, Nizozemske i Danske, Irske i Danske, Irske i Estonije, Danske i Belgije, Finske i Belgije, Češke i Slovenije te Litve i Belgije, zajednički projekt Njemačke i Danske te zajednički program potpore Švedske i Norveške. Kad je riječ o nacionalnim akcijskim planovima za obnovljivu energiju država članica za 2020., očito je da su zbog novosti mehanizama i nedostatka provedenih projekata planovi za upotrebu mehanizama suradnje i dalje bili nejasni, oprezni ili čak nisu postojali. Nekoliko godina kasnije planovi država članica za upotrebu mehanizama suradnje već su bili konkretniji u njihovim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, osobito zahvaljujući savjetovanjima među državama članicama na bilateralnoj ili multilateralnoj osnovi, pojedinačno ili putem različitih skupina i foruma. Kad je riječ o tome, trebalo bi istaknuti rad regionalnih energetskih foruma, uključujući skupine na visokoj razini Energetska suradnja zemalja na Sjevernom moru (NSEC), Plan međusobnog povezivanja baltičkog energetskog tržišta (BEMIP), Skupina za energetsku povezanost središnje i jugoistočne Europe (CESEC) i Međupovezanost za jugozapadnu Europu (SWE), te Petostranog foruma. Forumi su uspjeli okupiti ključne dionike i olakšati dijalog. Međutim, još nema dovoljno konkretnih prijavljenih planova, što odražava uočene poteškoće u primjeni mehanizama suradnje.

(8)  Studije i projekti uključuju, među ostalim, projekt o mehanizmima suradnje među državama članicama EU-a i interakciji s programima potpore u okviru Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (2009/28/EZ) (https://res-cooperation.eu/), projekt CA-RES (https://www.ca-res.eu/) i projekt MUSTEC (https://mustec.eu/). Vidjeti i studiju Cooperation between EU countries under the RES directive (Suradnja među državama članicama EU-a u okviru Direktive o energiji iz obnovljivih izvora), 2014., dostupno na https://energy.ec.europa.eu/topics/renewable-energy/renewable-energy-directive-targets-and-rules/cooperation-mechanisms_en#documents.

(9)  Poznati primjeri uključuju Memorandum o razumijevanju o jednom ili više odobalnih energetskih središta između Danske i Nizozemske, Memorandum o razumijevanju između Latvije i Estonije o zajedničkom odobalnom projektu, pismo namjere za analizu zajedničkih i hibridnih odobalnih projekata između Danske i Njemačke te Memorandum o razumijevanju o istraživanju mogućnosti energetskih otoka između Danske i Belgije.

(10)  Za većinu projekata prekogranične suradnje može se pretpostaviti da države članice ili treće zemlje snose najveće troškove i ostvaruju većinu koristi. One su stoga prirodne pregovaračke strane te će automatski predstavljati svoje dionike.

(11)  Uzimajući u obzir sve veću usmjerenost na složene oblike suradnje u području energije iz obnovljivih izvora, primjerice u kontekstu hibridnih odobalnih vjetroelektrana, pružaju se „smjernice o tome kako koordinirati prekograničnu podjelu troškova i koristi za projekte prijenosa energije u kombinaciji s razvojem projekata proizvodnje energije”. Ove su smjernice povezane s člankom 15. stavkom 1. Uredbe TEN-E (Uredba (EU) 2022/869) te s Komunikacijom Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenom „Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost”, COM(2020) 741 final, dostupno na: https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/offshore_renewable_energy_strategy.pdf.

(12)  Elementi centraliziranog modela dio su Komisijina prijedloga od 18. svibnja 2022. o reviziji odredaba o izdavanju dozvola za projekte obnovljivih izvora energije iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (COM(2022) 222 final).

(13)  To je uglavnom posljedica mrežnih učinaka, ali nesigurnost se može odnositi i na regulatorne promjene.

(14)  U jednosmjernom sustavu premija, ako je tržišna cijena niža od cijene izvršenja dražbe, proizvođači primaju potporu kojom se pokriva razlika, a ako je tržišna cijena viša, mogu zadržati višak prihoda. Dvosmjerna premija funkcionira na sličan način, ali proizvođač mora vratiti višak prihoda. U okviru sustava fiksnih premija proizvođači primaju fiksni iznos viška prihoda povrh tržišne cijene.

(15)  O načinu nadoknade troškova potpore može odlučiti i svaka zemlja suradnica na nacionalnoj razini, osim u slučaju zajedničkih programa potpore.

(16)  2022/C 80/01.

(17)  Vidjeti https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/guides/2014/guide-to-cost-benefit-analysis-of-investment-projects-for-cohesion-policy-2014-2020.

(18)  The Economic Appraisal of Investment Projects at the EIB (Ekonomska procjena projekata ulaganja u EIB-u). Verzija iz ožujka 2013. – revizija u tijeku, dostupno na https://www.eib.org/attachments/thematic/economic_appraisal_of_investment_projects_en.pdf.

(19)  Metodologije za procjenu doprinosa prekograničnih projekata općim kriterijima i za izradu analize troškova i koristi navedene u dijelu IV. Priloga Uredbi (EU) 2021/1153 o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, dostupno na https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52021SC0429&qid=1564520971474.

(20)  Vidjeti https://tyndp.entsoe.eu/cba.

(21)  Ako je državna potpora potrebna za provedbu projekta u području obnovljivih izvora energije, analiza manjka financijskih sredstava provedena u skladu sa smjernicama o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju trebala bi biti u skladu s glavnim pretpostavkama analize troškova i koristi.

(22)  Kad je riječ o infrastrukturi, izvješće Fourth Monitoring Report on CBCA decisions (Četvrto izvješće o praćenju odluka povezanih s prekograničnom raspodjelom troškova) koje je objavio ACER pokazalo je da se u većini transeuropskih energetskih projekata koji uključuju prekograničnu infrastrukturu odabiru „tradicionalni” pristupi raspodjeli troškova. Većina projekata na kopnu temelji se na takozvanom „teritorijalnom načelu” prema kojem svaka zemlja snosi troškove povezane s provedbom projekta na vlastitom državnom području, neovisno o koristima koje projekt može donijeti zemljama, dok „raspodjela troškova u omjeru 50 : 50” prevladava za odobalne projekte. Taj se pristup možda neće pokazati djelotvornim u slučajevima kao što su nove odobalne isprepletene mreže, koje bi mogle utjecati na veći broj strana.

(23)  Vidjeti posebno uvjete iz članka 11. stavka 2. točaka (a) i (c) Direktive (EU) 2018/2001.

(24)  Snosi operator prijenosnog sustava.

(25)  Ako izravna usporedba nije moguća ili nije realistična, za izračun se može upotrijebiti alternativna tehnologija.

---

| 29.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 495/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 495/24

---

Obavijest Komisije o smjernicama državama članicama za ažuriranje nacionalnih energetskih i klimatskih planova za razdoblje 2021.–2030

(2022/C 495/02)

Cijene energije, koje su od druge polovine 2021. rekordno visoke i koje su se dodatno povećale uslijed neopravdane i nezakonite ruske vojne agresije na Ukrajinu, snažan su poticaj da se ubrza provedba europskog zelenog plana i ojača otpornost energetske unije bržim prelaskom na čistu energiju i ukidanjem svake ovisnosti o ruskim fosilnim gorivima. Isto tako, ekstremni vremenski uvjeti dodatno su opteretili opskrbu energijom, utjecali na prinose usjeva, unutarnju plovidbu i dobrobit građana te jasno upozorili na potrebu za prilagodbom učincima klimatskih promjena.

Taj nedavni razvoj događaja ukazuje na važnost integriranog planiranja energetske i klimatske politike. Snažna energetska unija i koordinirano djelovanje u području klime više su nego ikad preduvjet za solidarnost, blagostanje i održivost u Europskoj uniji. Kako bi se brzo povećala energetska sigurnost i ubrzao pravedan prelazak na klimatsku neutralnost, države članice i Europska unija trebaju se oslanjati na snagu sustava upravljanja uspostavljenog na europskoj razini.

Uredbom o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime (Uredba o upravljanju) (1)
  uspostavlja se fleksibilan, ali čvrst sustav upravljanja za transparentnu suradnju i međusobnu potporu država članica EU-a i Europske komisije. Na taj se način osigurava dosljedan pristup energetskoj i klimatskoj politici te koordinirano djelovanje u svim državama članicama.

Nacionalni energetski i klimatski planovi (dalje u tekstu nacionalni planovi ili nacionalni energetski i klimatski planovi) središnji su instrument za strateško planiranje u skladu s Uredbom o upravljanju. Nacionalni energetski i klimatski planovi omogućuju kratkoročnu, srednjoročnu i dugoročnu predvidljivost ulaganja, posebno u neizvjesnim vremenima, i ključni su za mobilizaciju velikih ulaganja potrebnih da bi se ostvarila zajednička ambicija ostvarenja klimatske neutralnosti te pravedna i poštena tranzicija i istodobno očuvala energetska sigurnost i cjenovna pristupačnost. Ti planovi pomažu državama članicama da zajedno ostvare energetske i klimatske ciljeve u okviru europskog zelenog plana, Europskog zakona o klimi (2) i paketa prijedloga „Spremni za 55 %” (3), uključujući veće ambicije u području energetske učinkovitosti i obnovljive energije te međunarodne obveze EU-a u okviru Pariškog sporazuma.

Nacionalni energetski i klimatski planovi imaju ključnu ulogu i u provedbi plana REPowerEU (4)
  s obzirom na sve veće izazove za stvaranje otpornije energetske unije. Otkad su cijene energije počele rasti sredinom 2021., EU je donio sveobuhvatan i prilagođen odgovor na hitne situacije radi suočavanja s energetskom krizom potaknutom najnovijim geopolitičkim zbivanjima koji će preobraziti energetsku uniju u razdoblju do 2030. i nakon njega. Nacionalni planovi moraju obuhvatiti ključna pitanja energetske sigurnosti i cjenovne pristupačnosti. To uključuje potrebu za brzom diversifikacijom opskrbe energijom, izradom dosljednog vremenskog rasporeda za skladištenje plina (5), uzimanjem u obzir hitnog smanjenja potražnje (6) i hitnom intervencijom kojom bi se riješilo pitanje visokih cijena energije i povećala solidarnost (7).

Države članice ažuriraju nacionalne planove za razdoblje 2021.–2030. do lipnja 2023. (nacrti planova) i lipnja 2024. (konačni planovi) (8). S obzirom na znatne promjene politika i geopolitičkih okolnosti u području energije i klime od pripreme početnih nacionalnih energetskih i klimatskih planova za razdoblje 2019.–2020. ažurirani planovi trebali bi se usmjeriti na potrebu za ambicioznijim djelovanjem u području klime, bržim prelaskom na čistu energiju i povećanom energetskom sigurnošću. Trebali bi omogućiti EU-u prelazak na otporniju i održiviju energetsku uniju, među ostalim brzim smanjenjem ovisnosti o ruskim fosilnim gorivima, a da pritom nitko ne bude zapostavljen.

U ovom se dokumentu državama članicama pružaju smjernice o postupku i opsegu izrade nacrta i konačnih ažuriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, ponajprije utvrđivanjem uspješne prakse i navođenjem implikacija nedavnih političkih i geopolitičkih kretanja, na temelju pravnog okvira uspostavljenog Uredbom o upravljanju, a posebno njezinim Prilogom I (9).

U pripremi ovih smjernica Komisija je u potpunosti surađivala s državama članicama na tehničkoj razini i savjetovala se s dionicima na posebnoj radionici za dionike održanoj 8. rujna 2022 (10)., vanjskim događanjima i kroz bilateralne kontakte. Ove bi smjernice trebalo smatrati elementom kontinuirane razmjene i suradnje tijekom cijelog postupka.

| Okvir 1.: Načela i uspješna praksa za ažuriranje nacionalnih energetskih i klimatskih planova:







  — | povećati ambicije za ubrzanje zelene tranzicije prema klimatskoj neutralnosti i jačanje otpornosti energetskog sustava u skladu s Europskim zakonom o klimi, paketom „Spremni za 55 %” i planom REPowerEU. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti obnovljivoj energiji, energetskoj učinkovitosti, energetskoj sigurnosti i smanjenju emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

Okvir 1.: Načela i uspješna praksa za ažuriranje nacionalnih energetskih i klimatskih planova:

—

povećati ambicije za ubrzanje zelene tranzicije prema klimatskoj neutralnosti i jačanje otpornosti energetskog sustava u skladu s Europskim zakonom o klimi, paketom „Spremni za 55 %” i planom REPowerEU. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti obnovljivoj energiji, energetskoj učinkovitosti, energetskoj sigurnosti i smanjenju emisija stakleničkih plinova;

| — | ojačati planiranje u okviru nacionalnih energetskih i klimatskih planova kako bi se zajamčila poštena i pravedna tranzicija, ublažili socijalni učinci i učinak na zapošljavanje, riješio problem nedostatka radne snage i vještina, smanjilo energetsko siromaštvo i osigurao cjenovno dostupan pristup osnovnim uslugama za sve; |
| --- | --- |

—

ojačati planiranje u okviru nacionalnih energetskih i klimatskih planova kako bi se zajamčila poštena i pravedna tranzicija, ublažili socijalni učinci i učinak na zapošljavanje, riješio problem nedostatka radne snage i vještina, smanjilo energetsko siromaštvo i osigurao cjenovno dostupan pristup osnovnim uslugama za sve;

| — | utvrditi nacionalne ciljeve, uključujući one povezane s financiranjem, u kojima su vidljivi konkretni pristupi ostvarenju do 2030. i 2050., u skladu s dugoročnim nacionalnim strategijama; |
| --- | --- |

—

utvrditi nacionalne ciljeve, uključujući one povezane s financiranjem, u kojima su vidljivi konkretni pristupi ostvarenju do 2030. i 2050., u skladu s dugoročnim nacionalnim strategijama;

| — | integrirati ciljeve prilagodbe i po potrebi ih uključiti u pet dimenzija ažuriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova; |
| --- | --- |

—

integrirati ciljeve prilagodbe i po potrebi ih uključiti u pet dimenzija ažuriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova;

| — | utvrditi ciljeve za smanjenje emisija metana i integrirati povećane ciljeve kao i mjere ublažavanja i prilagodbe u sektorima korištenja zemljišta, šumarstva i poljoprivrede, s obzirom na emisije CO2 i one koje ne sadržavaju CO2 te uklanjanje ugljika; |
| --- | --- |

—

utvrditi ciljeve za smanjenje emisija metana i integrirati povećane ciljeve kao i mjere ublažavanja i prilagodbe u sektorima korištenja zemljišta, šumarstva i poljoprivrede, s obzirom na emisije CO2 i one koje ne sadržavaju CO2 te uklanjanje ugljika;

| — | iskoristiti sinergije između energetske i digitalne agende za poticanje digitalizacije energetskog sustava; |
| --- | --- |

—

iskoristiti sinergije između energetske i digitalne agende za poticanje digitalizacije energetskog sustava;

| — | poboljšati dimenziju istraživanja, inovacija i konkurentnosti, osobito s pomoću posebnih ciljeva i integracijom diversifikacije proizvodnih kapaciteta i razvoja vještina kako bi se ubrzao prelazak na čistu energiju; |
| --- | --- |

—

poboljšati dimenziju istraživanja, inovacija i konkurentnosti, osobito s pomoću posebnih ciljeva i integracijom diversifikacije proizvodnih kapaciteta i razvoja vještina kako bi se ubrzao prelazak na čistu energiju;

| — | pokrenuti opsežno i uključivo savjetovanje s civilnim društvom, lokalnim tijelima, socijalnim partnerima i sektorskim dionicima u ranoj fazi procesa; |
| --- | --- |

—

pokrenuti opsežno i uključivo savjetovanje s civilnim društvom, lokalnim tijelima, socijalnim partnerima i sektorskim dionicima u ranoj fazi procesa;

| — | ojačati regionalnu suradnju kao sastavni dio nacionalnih planova, posebno u dimenziji energetske sigurnosti radi utvrđivanja dosljednih politika i temeljite solidarnosti; |
| --- | --- |

—

ojačati regionalnu suradnju kao sastavni dio nacionalnih planova, posebno u dimenziji energetske sigurnosti radi utvrđivanja dosljednih politika i temeljite solidarnosti;

| — | istražiti sinergije između ciljeva i doprinosa te politika i mjera za pet dimenzija energetske unije (11). |
| --- | --- |

—

istražiti sinergije između ciljeva i doprinosa te politika i mjera za pet dimenzija energetske unije (11).

| — | izvući pouke iz početnih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, procjene tih planova koju je provela Komisija i stanja njihove provedbe kako bi se utvrdili nedostaci i područja u kojima su potrebna poboljšanja radi povećanja ambicija i bolje provedbe; |
| --- | --- |

—

izvući pouke iz početnih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, procjene tih planova koju je provela Komisija i stanja njihove provedbe kako bi se utvrdili nedostaci i područja u kojima su potrebna poboljšanja radi povećanja ambicija i bolje provedbe;

| — | osigurati usklađenost s drugim instrumentima planiranja i uzeti u obzir relevantne politike, mjere i ulaganja u ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima (12); |
| --- | --- |

—

osigurati usklađenost s drugim instrumentima planiranja i uzeti u obzir relevantne politike, mjere i ulaganja u ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima (12);

| — | izraditi sveobuhvatnu, ažuriranu i detaljnu analitičku osnovu koja će uključivati učinke na gospodarstvo, zapošljavanje, društvo, istraživanje, inovacije, konkurentnost i okoliš te doprinos kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

—

izraditi sveobuhvatnu, ažuriranu i detaljnu analitičku osnovu koja će uključivati učinke na gospodarstvo, zapošljavanje, društvo, istraživanje, inovacije, konkurentnost i okoliš te doprinos kružnog gospodarstva;

| — | pružiti detaljan plan financiranja u kojem se uzima u obzir potreba za ulaganjima za svaku od pet dimenzija kroz troškovno učinkovito korištenje potpore iz javnog proračuna i mobilizaciju privatnih ulaganja, među ostalim financijskim instrumenatima i inovativnim programima financiranja. |
| --- | --- |

—

pružiti detaljan plan financiranja u kojem se uzima u obzir potreba za ulaganjima za svaku od pet dimenzija kroz troškovno učinkovito korištenje potpore iz javnog proračuna i mobilizaciju privatnih ulaganja, među ostalim financijskim instrumenatima i inovativnim programima financiranja.

| — | uzeti u obzir i osigurati usklađenost s preporukama po zemljama izdanima u okviru europskog semestra. |
| --- | --- |

—

uzeti u obzir i osigurati usklađenost s preporukama po zemljama izdanima u okviru europskog semestra.

1.   Uzimanje u obzir novog pravnog, socioekonomskog, političkog i geopolitičkog konteksta

U ovom se odjeljku razmatra kako znatne promjene zakonodavnog, socioekonomskog i geopolitičkog okvira za energetsku i klimatsku politiku do kojih je došlo od 2019. utječu na ažuriranja nacionalnih energetskih i klimatskih planova s obzirom na njihove ambicije i područje primjene. To je dopunjeno popisom referentnih dokumenata u tablici 1, u kojem su sažeti glavni ciljevi i doprinosi te politike i mjere koje su potrebne da bi se oni ostvarili i iznesene u zakonodavstvu, strategijama i prijedlozima. Države članice pozivaju se da te referentne dokumente uzmu u obzir u svojim nacrtima ažuriranih nacionalnih planova. Konačni ažurirani planovi trebali bi uzeti u obzir sve značajne novosti u zakonodavnom, socioekonomskom i geopolitičkom kontekstu koji se neprestano mijenja, kao i preporuke Komisije povezane s nacrtima ažuriranih planova (13).

1.1.   
  Povećanje ambicija za 2030. u pogledu klimatske neutralnosti

Europski zeleni plan snažno je potaknuo povećanje ambicija u području energije i klime, a da se pritom nikoga ne zapostavi. Donošenjem Europskog zakona o klimi ciljevi postizanja klimatske neutralnosti na razini EU-a do 2050. i smanjenja neto emisija stakleničkih plinova do 2030. za najmanje 55 % u odnosu na 1990. postali su pravna obveza. Znatno su stroži od onih na kojima su države članice temeljile svoje početne nacionalne energetske i klimatske planove (14).

Kako bi se ostvarila ambicija iz Europskog zakona o klimi, paketom „Spremni za 55 %” unapređuje se okvir za energiju i klimu do 2030. Njime će se automatski potaknuti države članice da ažuriraju ciljeve utvrđene u početnim energetskim i klimatskim planovima te politike i mjere za njihovo postizanje, posebno u dimenzijama dekarbonizacije (uključujući energiju iz obnovljivih izvora), energetske učinkovitosti i unutarnjeg energetskog tržišta.

Kako bi se proveli ambiciozniji ciljevi, donesene su i ključne europske energetske i klimatske strategije, posebno o integraciji energetskog sustava (15), vodiku (16), energiji iz obnovljivih izvora na moru (17), obnovljivoj solarnoj energiji (18), prilagodbi klimatskim promjenama (19), održivim ciklusima ugljika (20) i akcijskom planu EU-a za digitalizaciju energetskog sustava (21)
  .. Kako bi pomogla u postizanju klimatskih i energetskih ciljeva, Komisija je iznijela i druge relevantne strategije, i to o nultoj stopi onečišćenja (22), bioraznolikosti (23), šumama (24) te održivoj i pametnoj mobilnosti (25).

Početkom ove godine u planu REPowerEU predstavljene su posebne mjere za smanjenje energetske ovisnosti EU-a o ruskim fosilnim gorivima i ubrzavanje provedbe europskog zelenog plana novim aktivnostima, nadovezujući se pritom na paket „Spremni za 55 %”. Cilj je tog plana povoljnija, sigurnija i održivija energija kako bi se stvorio otporniji energetski sustav i istinska energetska unija. Komisija je u njemu pozvala suzakonodavce da povećaju ciljeve iz Direktive o energetskoj učinkovitosti i Direktive o energiji iz obnovljivih izvora. Provedbom plana REPowerEU ubrzat će se uvođenje alternativa prirodnom plinu i obnovljivih izvora, posebno održivog biometana, vodika iz obnovljivih izvora, solarne fotonaponske energije i energije vjetra na moru, te će se pokrenuti strukturne srednjoročne i dugoročne mjere za postizanje energetske učinkovitosti.

Nacrti ažuriranih nacionalnih planova trebali bi odražavati to povećanje ambicije. Države članice trebale bi u potpunosti uključiti nove i revidirane energetske i klimatske ciljeve iz prijedloga u paketu „Spremni za 55 %” i planu REPowerEU (26) iako zakonodavni postupak za njihovo donošenje još nije dovršen. Države članice već bi trebale razmotriti povećane nacionalne ciljeve predložene u Uredbi o raspodjeli tereta i Uredbi o korištenju zemljišta, prenamjeni zemljišta i šumarstvu, pri čemu su zakonodavci u tim dvama aktima podržali razinu ambicije koju je predložila Komisija. Države članice trebale bi razmotriti i nove ciljeve iz preinačene Direktive o energetskoj učinkovitosti i revidirane Direktive o energiji iz obnovljivih izvora.

Od izrade početnih nacionalnih energetskih i klimatskih planova države članice radile su i na vlastitim dugoročnim nacionalnim strategijama na temelju Uredbe o upravljanju. U skladu s Uredbom o upravljanju ažurirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti usklađeni s tim dugoročnim strategijama i s ciljem klimatske neutralnosti utvrđenim u Europskom zakonu o klimi.

Ažurirani planovi trebali bi uzeti u obzir i napredak postignut na međunarodnoj razini povezan s Pariškim sporazumom, posebno postupak za povećanje ambicija u području ublažavanja klimatskih promjena utvrđen u Klimatskom paktu iz Glasgowa (27). To uključuje nekoliko odluka o energetskom i klimatskom planiranju, među ostalim postupno smanjenje upotrebe energije iz ugljena, postupno ukidanje subvencija za fosilna goriva i razmatranje daljnjih mjera za smanjenje emisija koje ne sadržavaju CO2, uključujući metan, do 2030.

1.2.   
  Povećanje energetske sigurnosti i cjenovne pristupačnosti za otporniju energetsku uniju

Ažurirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebaju ojačati pripravnost i mjere kojima se nastoji postići zajednička energetska sigurnost u EU-u. Uslijed nove geopolitičke situacije došlo je do nezapamćenog porasta veleprodajnih i maloprodajnih cijena energije, pri čemu su promjene na godišnjoj razini dosegnule vrhunac od 360 % odnosno 55 % (kolovoz 2022.). Ta ekstremna volatilnost energetskog tržišta pogađa sve države članice i utječe na kupovnu moć kućanstava i konkurentnost gospodarstva. Zbog te se situacije povećava i pritisak na europsku energetsku sigurnost.

Ažurirani nacionalni planovi trebali bi uzeti u obzir mjere koje proizlaze iz plana REPowerEU i koje će dugoročno temeljito preobraziti energetski sustav.

Novom Uredbom o skladištenju plina (28) od država članica zahtijeva se da ojačaju planiranje svoje energetske sigurnosti. Ključno je diversificirati opskrbu energijom istraživanjem novih mogućnosti za uvoz energije, uključujući nuklearna goriva i zamjenska fosilna goriva. Države članice trebale bi uzeti u obzir pitanja sigurnosti opskrbe pri razmatranju kombinacije izvora energije u svojim ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

Države članice potiču se i da uzmu u obzir napredak i planiranje infrastrukturnih projekata koje smatraju važnima za postizanje ciljeva europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Zahvaljujući Uredbi TEN-E (29) i projektima od zajedničkog interesa naša energetska tržišta postala su sigurnija, integriranija i konkurentnija. Peti popis projekata od zajedničkog interesa (30) i ograničena dodatna infrastruktura utvrđena u Prilogu 3. planu REPowerEU pridonijet će uklanjanju preostalih uskih grla u mrežama i dodatnoj diversifikaciji putova i izvora opskrbe plinom, jačanju kopnenih elektroenergetskih mreža i ostvarivanju ambicioznih ciljeva u području energije iz obnovljivih izvora na moru u svim europskim morskim bazenima. Isto tako, infrastrukturni projekti ne bi smjeli dovesti do ovisnosti o fosilnim gorivima i nastajanja neiskoristive imovine koje onemogućavaju dugoročan prelazak na klimatski neutralno gospodarstvo.

Osim toga, države članice trebale bi iskoristiti puni potencijal neposrednog odgovora na energetsku krizu za konsolidaciju dimenzije energetske sigurnosti u nacionalnim planovima.

Ažurirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi uzeti u obzir Komunikaciju „Štednja plina za sigurnu zimu” (31)
  i Uredbu Vijeća o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (32)
  , u kojima su utvrđene mjere pripravnosti za moguće poremećaje u opskrbi plinom. Te kratkoročne mjere usmjerene su na jačanje zajedničke pripravnosti EU-a u duhu solidarnosti. Mjere donesene na temelju tog okvira povezane su s planom REPowerEU, a posebno s Komunikacijom o štednji energije u EU-u.

Komisija je predložila i hitne mjere za rješavanje problema porasta cijena energije. Vijeće je 6. listopada 2022. donijelo hitne mjere za rješavanje pitanja visokih cijena energije (33). Smanjenje potražnje za električnom energijom u vršnim satima u kombinaciji s odgovarajućom potporom za krajnje potrošače koja je rezultat ograničenja prihoda od inframarginalnih tehnologija i solidarnog doprinosa pridonijet će sigurnoj i cjenovno pristupačnijoj energiji u nadolazećim mjesecima. Komisija je 18. listopada 2022. predložila dodatne hitne mjere za smanjenje cijena energije i postizanje veće solidarnosti u pripravnosti (34).

Solidarnost i zajedničko djelovanje ključni su za nacionalne energetske i klimatske planove jer utječu na energetsku sigurnost svake države članice, cjenovnu pristupačnost energije i, u konačnici, kolektivnu otpornost EU-a.

U ažuriranim nacionalnim planovima trebalo bi navesti kako su hitne mjere za ograničavanje učinka visokih cijena energije i. uključene u srednjoročno planiranje do 2030. i ii. usklađene sa svih pet dimenzija energetske unije. Iako su usmjerene na pružanje pomoći krajnjim potrošačima, mjere bi trebale biti osmišljene tako da ne narušavaju dugoročne opće ciljeve europskog zelenog plana, uključujući ciljeve dekarbonizacije, nulte stope onečišćenja, bioraznolikosti, učinkovitosti resursa i energetske učinkovitosti. Moraju biti i fiskalno održive i ne smiju ugroziti sigurnost opskrbe ni jednake uvjete na unutarnjem energetskom tržištu.

Države članice trebale bi u svojim ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima opisati kako namjeravaju omogućiti potrošačima da ostvare korist od jeftinijih obnovljivih izvora energije i tehnologija s niskom razinom emisije ugljika. Kako bi se sektor električne energije u potpunosti dekarbonizirao, države članice trebale bi istražiti poticaje za ulaganja u fleksibilnost, (pametne) mreže, rješenja za digitalizaciju elektroenergetskih mreža i stalni kapacitet. Važno je i povećati likvidnost terminskih tržišta i bolje zaštititi potrošače od prekomjerne volatilnosti cijena, visokih cijena i prekomjernog rizika koji preuzimaju dobavljači. U nacionalnim energetskim i klimatskim planovima trebalo bi istražiti i kako poboljšati učinkovitost prekogranične trgovine i istodobno osigurati da države članice mogu slobodno međusobno trgovati svim oblicima električne energije. Komisija ubrzano radi na temeljitoj i sveobuhvatnoj reformi modela tržišta električne energije.

Države članice pozivaju se da na najbolji način iskoriste integrirani pristup nacionalnih planova i u potpunosti istraže sinergije u relevantnim dimenzijama planova. Na primjer, brzim napretkom u skladištenju, diversifikaciji opskrbe energijom i upravljanju potrošnjom povećat će se energetska sigurnost i ubrzati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, povećati energetska učinkovitost cjelokupnog energetskog sustava i poboljšati integracija unutarnjeg energetskog tržišta.

Prema potrebi se u potpunosti moraju mobilizirati regionalna suradnja i odgovarajući forum kako bi se razvili mehanizmi zajedničkog djelovanja i solidarnosti kojima će se omogućiti alternativna opskrba, spriječiti poremećaji i povećati pripravnost te otpornost.

Naposljetku, u skladu s planom REPowerEU ažurirani nacionalni planovi trebali bi uzeti u obzir vanjsko djelovanje EU-a u području energetike. (35) Države članice trebale bi upućivati na relevantne inicijative ili projekte koji su pokrenuti ili provedeni u skladu sa strategijom Global Gateway (36).

| Okvir 2.: Europski semestar kao odskočna daska


  Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da uzmu u obzir najnovije preporuke po zemljama izdane u kontekstu europskog semestra. (37) U izvješćima za pojedine zemlje u kontekstu europskog semestra za 2022.21 utvrđuju se ključni neriješeni ili novi makroekonomski izazovi koji nisu u dovoljnoj mjeri obuhvaćeni obvezama preuzetima u planovima za oporavak i otpornost.

  Preporuke po zemljama za 2022. usmjerene su na te strukturne izazove, među ostalim za provedbu plana REPowerEU, uz posvećivanje dužne pozornosti socijalnoj pravednosti prelaska na čistu energiju. (38) U području energetske i klimatske politike namijenjene su prije svega smanjenju ovisnosti o ruskim fosilnim gorivima i daljnjoj dekarbonizaciji gospodarstva. U njima se poziva na brže uvođenje energije iz obnovljivih izvora i potrebne infrastrukture, podupiranje potrebne prekvalifikacije i usavršavanja radne snage, rješavanje problema nedostatka radne snage i vještina, povećanje energetske učinkovitosti i povećanje kapaciteta međupovezanosti u cijelom EU-u. Za znatan broj država članica preporuke se odnose i na održivu mobilnost, dok se za nekoliko država članica preporuke odnose na okolišne aspekte kao što je kružno gospodarstvo.

  Pri ažuriranju svojih nacionalnih energetskih i klimatskih planova države članice u potpunosti uzimaju u obzir preporuke po zemljama za 2022. i 2023. izdane u kontekstu europskog semestra. Trebale bi uključiti i informacije o tome kako relevantne politike i mjere u svakoj dimenziji ažuriranih nacionalnih planova pridonose ispunjenju energetskih i klimatskih preporuka po zemljama. |
| --- |

Okvir 2.: Europski semestar kao odskočna daska

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da uzmu u obzir najnovije preporuke po zemljama izdane u kontekstu europskog semestra. (37) U izvješćima za pojedine zemlje u kontekstu europskog semestra za 2022.21 utvrđuju se ključni neriješeni ili novi makroekonomski izazovi koji nisu u dovoljnoj mjeri obuhvaćeni obvezama preuzetima u planovima za oporavak i otpornost.

Preporuke po zemljama za 2022. usmjerene su na te strukturne izazove, među ostalim za provedbu plana REPowerEU, uz posvećivanje dužne pozornosti socijalnoj pravednosti prelaska na čistu energiju. (38) U području energetske i klimatske politike namijenjene su prije svega smanjenju ovisnosti o ruskim fosilnim gorivima i daljnjoj dekarbonizaciji gospodarstva. U njima se poziva na brže uvođenje energije iz obnovljivih izvora i potrebne infrastrukture, podupiranje potrebne prekvalifikacije i usavršavanja radne snage, rješavanje problema nedostatka radne snage i vještina, povećanje energetske učinkovitosti i povećanje kapaciteta međupovezanosti u cijelom EU-u. Za znatan broj država članica preporuke se odnose i na održivu mobilnost, dok se za nekoliko država članica preporuke odnose na okolišne aspekte kao što je kružno gospodarstvo.

Pri ažuriranju svojih nacionalnih energetskih i klimatskih planova države članice u potpunosti uzimaju u obzir preporuke po zemljama za 2022. i 2023. izdane u kontekstu europskog semestra. Trebale bi uključiti i informacije o tome kako relevantne politike i mjere u svakoj dimenziji ažuriranih nacionalnih planova pridonose ispunjenju energetskih i klimatskih preporuka po zemljama.

1.3.   
  Osiguravanje poštene i pravedne tranzicije

1.3.1.   Ublažavanje socijalnih učinaka i učinaka na zapošljavanje te ostvarivanje pravedne i poštene energetske i klimatske tranzicije

Ažurirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi bolje uzimati u obzir socioekonomske učinke nego početni nacionalni planovi. Pravednost i solidarnost ključni su ciljevi i sastavni dio europskog zelenog plana, u kojem se prepoznaje da nijedna osoba i nijedno mjesto ne smiju biti zapostavljeni. Rješavanje socioekonomskih učinaka energetske i klimatske tranzicije od samog početka te zaštita kućanstava, izloženih industrija i radnika u cijelom procesu preduvjet su za rješavanje trenutačne energetske krize i otvaranje puta pravednoj tranziciji.

U Preporuci Vijeća o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti navode se paketi mjera za potporu pravednoj zelenoj tranziciji te se države članice pozivaju da je u potpunosti uzmu u obzir pri ažuriranju svojih nacionalnih energetskih i klimatskih planova (39). Države članice trebale bi u prvom redu razviti jasne strategije kojima se utvrđuju i mjere socijalne posljedice te posljedice za zapošljavanje i vještine (ili drugi distribucijski učinci) energetske i klimatske tranzicije te na odgovarajući način razmotriti kako učinkovito odgovoriti na te izazove. U ažuriranim nacionalnim planovima trebalo bi jasno dati prednost financiranju pravedne tranzicije, prekvalifikacija i usavršavanja te potpore prilagodbama tržišta rada.

U razvoju i provedbi politika i mjera trebalo bi slijediti pristup koji obuhvaća cijelo društvo i detaljan pristup usmjeren na najpogođenije regije, industrije i skupine stanovništva, posebno one koje su već u ranjivom položaju.

| Okvir 3.: Ključne politike i mjere pravedne tranzicije za ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove:







  — | promicanje poboljšanja energetske učinkovitosti, među ostalim u sektoru cjenovno pristupačnog socijalnog stanovanja; pružanje financijskih poticaja i savjeta pojedincima, vodeći računa o suprotstavljenim interesima vlasnika i najmoprimaca te promjenama u troškovima stanovanja; |
| --- | --- |

Okvir 3.: Ključne politike i mjere pravedne tranzicije za ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove:

—

promicanje poboljšanja energetske učinkovitosti, među ostalim u sektoru cjenovno pristupačnog socijalnog stanovanja; pružanje financijskih poticaja i savjeta pojedincima, vodeći računa o suprotstavljenim interesima vlasnika i najmoprimaca te promjenama u troškovima stanovanja;

| — | pružanje prilagođenih informacija i savjeta svim potrošačima, a posebno ugroženim kućanstvima, među ostalim korištenjem digitalnih alata, o tome kako smanjiti potražnju za energijom i račune za energiju; usmjeravanje mjera uštede energije prema aktivnostima potrošnje i proizvodnje u kojima je potražnja za energijom visoka; |
| --- | --- |

—

pružanje prilagođenih informacija i savjeta svim potrošačima, a posebno ugroženim kućanstvima, među ostalim korištenjem digitalnih alata, o tome kako smanjiti potražnju za energijom i račune za energiju; usmjeravanje mjera uštede energije prema aktivnostima potrošnje i proizvodnje u kojima je potražnja za energijom visoka;

| — | jačanje položaja potrošača energije olakšavanjem pristupa energiji iz obnovljivih izvora, pojednostavnjenjem postupaka izdavanja dozvola i daljnjim razvojem samoopskrbe putem zajednica građana i zajednica obnovljive energije, uz popratne kampanje, s posebnim naglaskom na ranjive skupine i potrošače koji žive u ruralnim i udaljenim područjima (npr. najudaljenije regije EU-a (40)); |
| --- | --- |

—

jačanje položaja potrošača energije olakšavanjem pristupa energiji iz obnovljivih izvora, pojednostavnjenjem postupaka izdavanja dozvola i daljnjim razvojem samoopskrbe putem zajednica građana i zajednica obnovljive energije, uz popratne kampanje, s posebnim naglaskom na ranjive skupine i potrošače koji žive u ruralnim i udaljenim područjima (npr. najudaljenije regije EU-a (40));

| — | sprečavanje problema povezanih s održivim prijevozom, uključujući cjenovnu pristupačnost za ugrožena kućanstva, mjerama izravne potpore i razvojem potrebne infrastrukture; |
| --- | --- |

—

sprečavanje problema povezanih s održivim prijevozom, uključujući cjenovnu pristupačnost za ugrožena kućanstva, mjerama izravne potpore i razvojem potrebne infrastrukture;

| — | podupiranje pristupa kvalitetnom zapošljavanju, posebno putem javnih službi za zapošljavanje, prilagođene pomoći pri traženju posla i drugih mjera aktivne politike tržišta rada (npr. tečajevi, poticaji za zapošljavanje i prijelaz s jednog radnog mjesta na drugo, ciljani i vremenski ograničeni programi zapošljavanja, programi potpore za naukovanje i kvalitetna pripravništva); |
| --- | --- |

—

podupiranje pristupa kvalitetnom zapošljavanju, posebno putem javnih službi za zapošljavanje, prilagođene pomoći pri traženju posla i drugih mjera aktivne politike tržišta rada (npr. tečajevi, poticaji za zapošljavanje i prijelaz s jednog radnog mjesta na drugo, ciljani i vremenski ograničeni programi zapošljavanja, programi potpore za naukovanje i kvalitetna pripravništva);

| — | promicanje otvaranja radnih mjesta i poduzetništva u zelenim djelatnostima, na primjer financijskim i nefinancijskim mjerama, osiguravanjem pristupačne potpore za nedovoljno zastupljene i ranjive skupine te promicanjem ekoloških kriterija dodjele za poduzetnike; |
| --- | --- |

—

promicanje otvaranja radnih mjesta i poduzetništva u zelenim djelatnostima, na primjer financijskim i nefinancijskim mjerama, osiguravanjem pristupačne potpore za nedovoljno zastupljene i ranjive skupine te promicanjem ekoloških kriterija dodjele za poduzetnike;

| — | stjecanje odgovarajućih vještina za pristup kvalitetnim radnim mjestima i rješavanje problema nedostatka radne snage za zelenu i digitalnu tranziciju promicanjem 1. uključivog obrazovanja i osposobljavanja u skladu s predviđanjima potreba za vještinama i u okviru partnerstava s dionicima, kao što je Pakt za vještine (41), 2. programa naukovanja, plaćenog pripravništva i programa praćenja rada i 3. osposobljavanja odraslih radi usavršavanja i prekvalifikacije, na primjer individualnim računima za učenje (42), opće priznatim tečajevima ili pristupanjem Paktu za vještine EU-a (43); |
| --- | --- |

—

stjecanje odgovarajućih vještina za pristup kvalitetnim radnim mjestima i rješavanje problema nedostatka radne snage za zelenu i digitalnu tranziciju promicanjem 1. uključivog obrazovanja i osposobljavanja u skladu s predviđanjima potreba za vještinama i u okviru partnerstava s dionicima, kao što je Pakt za vještine (41), 2. programa naukovanja, plaćenog pripravništva i programa praćenja rada i 3. osposobljavanja odraslih radi usavršavanja i prekvalifikacije, na primjer individualnim računima za učenje (42), opće priznatim tečajevima ili pristupanjem Paktu za vještine EU-a (43);

| — | osiguravanje uravnoteženog i jednakog pristupa obrazovanju i mogućnostima zapošljavanja na svim razinama i u svim sektorima, na primjer smanjenjem postojeće rodne neravnoteže koja je dosad obilježavala studije u području STEM-a i energetski sektor; |
| --- | --- |

—

osiguravanje uravnoteženog i jednakog pristupa obrazovanju i mogućnostima zapošljavanja na svim razinama i u svim sektorima, na primjer smanjenjem postojeće rodne neravnoteže koja je dosad obilježavala studije u području STEM-a i energetski sektor;

| — | osiguravanje pravednih sustava poreznih naknada i socijalne zaštite kako bi se pružila potpora najpogođenijim osobama i kućanstvima, posebno onima u ranjivom položaju, među ostalim 1. ciljanom i privremenom izravnom potporom dohotku kao dopunom mjerama ulaganja, 2. prebacivanjem poreznog opterećenja s dohotka od rada na zelene ciljeve i 3. razvojem inovativnih programa prelaska s jednog radnog mjesta na drugo kako bi se osigurao dohodak tijekom takvih promjena na tržištu rada. |
| --- | --- |

—

osiguravanje pravednih sustava poreznih naknada i socijalne zaštite kako bi se pružila potpora najpogođenijim osobama i kućanstvima, posebno onima u ranjivom položaju, među ostalim 1. ciljanom i privremenom izravnom potporom dohotku kao dopunom mjerama ulaganja, 2. prebacivanjem poreznog opterećenja s dohotka od rada na zelene ciljeve i 3. razvojem inovativnih programa prelaska s jednog radnog mjesta na drugo kako bi se osigurao dohodak tijekom takvih promjena na tržištu rada.

1.3.2.   Svladavanje gorućih problema energetskog siromaštva

Cjenovna pristupačnost prioritet je energetske unije i trebala bi se uzeti u obzir u ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. Sve države članice potiču se da utvrde jasan, konkretan, dostižan, mjerljiv i vremenski ograničen cilj za smanjenje energetskog siromaštva. Države članice procjenjuju broj kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom (44). Preporuka Komisije o energetskom siromaštvu (45) sadržava smjernice o prikladnim pokazateljima za njegovo mjerenje. Preporučuje se objasniti kako se ta definicija i pokazatelji upotrebljavaju i kako se prikupljaju podaci o energetskom siromaštvu, među ostalim na nacionalnoj i lokalnoj razini.

U ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima trebalo bi uzeti u obzir najnovije promjene u zakonodavstvu, posebno definiciju energetskog siromaštva predloženu u Direktivi o energetskoj učinkovitosti i predloženi Socijalni fond za klimatsku politiku te spomenutu Preporuku Vijeća o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti.

Ako država članica na temelju takve procjene utvrdi da postoji znatan broj kućanstava u energetskom siromaštvu, u ažurirani nacionalni plan mora uključiti nacionalni okvirni cilj smanjenja energetskog siromaštva, uključujući rok u kojem te ciljeve treba ostvariti (46). Međutim, s obzirom na trenutačni porast cijena energije, sve države članice potiču se da postave cilj smanjenja energetskog siromaštva. Ako se neki cilj ne smatra potrebnim, države članice trebale bi opravdati takvu odluku i odrediti minimalan broj kućanstava koji bi se u tom kontekstu smatrao „znatnim”. Osim toga, u nacionalnim planovima trebalo bi navesti politike i mjere za rješavanje problema energetskog siromaštva, uključujući mjere socijalne politike i druge relevantne nacionalne programe. Države članice trebale bi opisati kako je cilj utvrđen i trebale bi upotrijebiti najnovije dostupne podatke kako bi uzele u obzir trenutačni nagli porast cijena energije.

2.   Tematska pitanja

2.1.   
  Poticanje prelaska na čistu energiju

Uspostavljeni okvir upravljanja energijom pokazao se pozitivnim jer su ciljevi EU-a u području energetske učinkovitosti i energije iz obnovljivih izvora za 2020. premašeni. Brza i nužna zamjena ruskih fosilnih goriva zahtijevat će veliko ubrzanje prelaska na čistu energiju, pri čemu se prednost daje strukturnim mjerama za energetsku učinkovitost i razvoj snažnih poticaja za uvođenje energije iz obnovljivih izvora. Nadalje, uvođenje digitalnih energetskih rješenja imat će važnu ulogu u podupiranju transformacije energetskog sektora, a poticanje suradnje između energetskih i digitalnih aktera te stvaranje sinergija između energetske i digitalne agende ključno je za postizanje klimatskog cilja. Pri ažuriranju nacionalnih planova u tom smjeru treba u potpunosti iskoristiti potencijal mehanizma upravljanja.

2.1.1.   Ubrzavanje uvođenja energije iz obnovljivih izvora i vodika

Ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove trebalo bi uskladiti s povećanim ambicijama predloženima u revidiranoj Direktivi o energiji iz obnovljivih izvora pružanjem nacionalnog doprinosa obvezujućem općem cilju EU-a. Nacionalni planovi trebali bi uključivati i sektorske doprinose razmjerne tom općem cilju i postizanje podciljeva za prometni sektor, centralizirano grijanje i hlađenje te industriju i sektor zgrada. Ubrzano i masovno prihvaćanje obnovljivih izvora energije u cijelom EU-u potrebno je kako bi se dao odlučujući doprinos ambiciji EU-a da se postupno ukine upotreba fosilnih goriva iz Rusije i da se postigne cilj klimatske neutralnosti.

U skladu s planom REPowerEU posebnu pozornost trebalo bi posvetiti zamjeni prirodnog plina povećanjem proizvodnje održivog biometana (uglavnom iz organskog otpada te šumskih i poljoprivrednih ostataka) i ubrzavanjem procesa uvođenja vodika iz obnovljivih izvora u sektorima prometa i industrije koje je teško dekarbonizirati.

Ažurirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi uključivati uvođenje potrebne infrastrukture i poticaja u skladu s ciljem plana REPowerEU da se do 2030. proizvede 10 milijuna tona domaćeg vodika iz obnovljivih izvora i 35 milijardi m3 održivog biometana. Nadalje, trebalo bi opisati pristup zamjeni naftnih goriva u kopnenom prometu elektrifikacijom i vodikom iz obnovljivih izvora. U skladu s ciljem od 10 milijuna tona uvezenog vodika do 2030. ažurirani nacionalni planovi trebali bi uključivati i inicijative ili mjere koje su poduzete ili se planiraju, ili međunarodna partnerstva koja jesu ili će biti uspostavljena, s ciljem olakšavanja uvoza vodika iz obnovljivih izvora.

Države članice potiču se i da u svoje ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove uključe sastavnicu koja se odnosi na proizvodnju i upotrebu održivog bioplina i biometana, uz procjenu nacionalnih potencijala i utvrđivanje puta za postizanje tih ciljeva do 2030. i 2050 (47).

Potreban je sveobuhvatan okvir politika i mjera kojima se promiče uvođenje obnovljivih izvora energije u svim relevantnim sektorima gospodarstva. Brže uvođenje obnovljivih izvora energije posebno je važno za sektore u kojima je napredak dosad bio sporiji (kao što su promet, zgrade i industrija, posebno u industrijskim sektorima u kojima je teško smanjiti emisije). Naglasak bi trebao biti na promicanju uvođenja elektrifikacije, tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (uključujući vodik iz obnovljivih izvora u industrijskim sektorima), skladištenja energije i upravljanja potrošnjom, čime bi se povećala fleksibilnost energetskog sustava i olakšala integracija sustava za obnovljive izvore energije.

Poseban izazov za razvoj i uvođenje većine projekata u području energije iz obnovljivih izvora koji treba riješiti nacionalnim energetskim i klimatskim planovima odnosi se na izdavanje dozvola. U tom bi pogledu države članice trebale uskladiti nacionalne politike i mjere s prijedlogom izmjene Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (48) iz svibnja 2022., strategijom EU-a za solarnu energiju i povezanom Preporukom o ubrzavanju postupaka izdavanja dozvola za projekte u području energije iz obnovljivih izvora (49).

Pri ažuriranju svojih nacionalnih planova države članice trebale bi razviti i mjere za pojednostavnjenje sklapanja ugovora o kupnji električne energije i jamstava o podrijetlu. Politike bi trebale uzeti u obzir i uvođenje rješenja za obnovljivu energiju u zgrade, na temelju prijedloga preinake Direktive o energetskim svojstvima zgrada, posebno s obzirom na grijanje (npr. dizalice topline) i solarne sustave na krovovima, u skladu s ambicijom plana REPowerEU.

2.1.2.   Nadogradnja strukturnih mjera energetske učinkovitosti

Mjere energetske učinkovitosti često mogu biti najjeftiniji, najsigurniji i najčišći način smanjenja naše ovisnosti o uvozu fosilnih goriva iz Rusije i osiguravanja pravednog puta prema prelasku na čistu energiju. Nadalje, manjom potrošnjom energije podupiru se sigurnost opskrbe i skladištenje energije, pridonosi se smanjenju energetskog siromaštva i povećava konkurentnost u globalnom okruženju.

Ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove trebalo bi uskladiti s povećanim ambicijama predloženima u preinaci Direktive o energetskoj učinkovitosti pružanjem nacionalnog doprinosa obvezujućem općem cilju EU-a i udjelu potrošnje energije u sektorima krajnje potrošnje. Ažurirani nacionalni planovi trebali bi sadržavati i pojedinosti o izračunu i metodologiji obveze uštede energije te potrebne informacije o ukupnoj površini poda koju treba obnoviti ili ekvivalentnoj godišnjoj uštedi energije za javne zgrade.

Politike, mjere i programi energetske učinkovitosti u ažuriranim nacionalnim planovima trebali bi obuhvaćati sve sektore potražnje za energijom, uključujući zgrade (stambene i tercijarne), industriju i promet. Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” (50) trebalo bi primjenjivati kao temeljno načelo i objasniti njegovu primjenu. Osim toga, trebalo bi utvrditi metodologiju izračuna i temeljne podatke za izračun faktora primarne energije.

Kad je riječ o zgradama, ažurirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti usklađeni s ažuriranim i povećanim ambicijama i zahtjevima iz Prijedloga direktive o energetskim svojstvima zgrada i pojačanim naporima u energetskoj obnovi zgrada s ciljem udvostručenja stopa obnove (val obnove (51)). Ažurirani nacionalni energetski i klimatski planovi, u skladu s obvezama iz dugoročnih nacionalnih strategija obnove, trebali bi uključivati poduzete mjere za postupnu dekarbonizaciju fonda zgrada, uključujući mjere potpore u obliku financijske i tehničke pomoći, koje su povezane i s dostupnošću kvalificirane radne snage.

U skladu s planom REPowerEU i Komunikacijom „Štednja energije u EU-u” (52)
  države članice trebale bi uključiti informacije o svojim doprinosima i o tome kako provode plan REPowerEU uključivanjem mjera za promjenu ponašanja, komunikacijskih kampanja i fiskalnih mjera koje se provode ili planiraju kako bi se potaknula štednja energije.

2.1.3 Istraživanje punog potencijala usporedne zelene i digitalne tranzicije

Temeljita digitalna transformacija energetskog sustava EU-a također je jedan od ključnih elemenata za postizanje ciljeva plana REPowerEU i europskog zelenog plana. Energetska učinkovitost i učinkovitost resursa, dekarbonizacija, elektrifikacija, integracija sektora i decentralizacija energetskog sustava zahtijevaju mnogo rada u području digitalizacije.

Države članice pozivaju se da pronađu sinergije između nacionalnih aktivnosti i ciljeva u područjima energije i digitalizacije te da razmisle o tome kako ih dodatno iskoristiti s pomoću politika i mjera u skladu s planom „Digitalizacija energetskog sustava – akcijski plan EU-a” (53). Digitalizacija će biti ključna za veću uključenost potrošača i razvoj infrastrukture za električnu energiju prikladnu za budući energetski sustav. Ulaganjem u digitalizaciju elektroenergetske mreže omogućit će se i troškovno učinkovita transformacija energetskog sustava.

Na temelju iskustva iz svojih planova za oporavak i otpornost države članice potiču se i da nastoje ostvariti sinergije između nacionalnih energetskih i klimatskih planova i nacionalnih strateških planova za digitalno desetljeće podnesenih u okviru programa politike za digitalno desetljeće do 2030 (54). kako bi osigurale da digitalna infrastruktura i tehnologije pridonose održivom kružnom i klimatski neutralnom gospodarstvu i društvu u skladu s europskim zelenim planom. Države članice pozivaju se da razmisle o tome kako će iskoristiti proces i alate digitalnog desetljeća, a posebno višedržavne projekte, da ubrzaju zelenu tranziciju.

2.2.   
  Integracija nužne prilagodbe klimatskim promjenama

Ekstremni vremenskih uvjeti sve su učestaliji i ozbiljniji. Od izrade početnih nacionalnih energetskih i klimatskih planova na globalnoj se razini sve više prepoznaje važnost prilagodbe klimatskim promjenama (55). Komisija je 2021. objavila novu strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, u kojoj je naglašena važnost uključivanja otpornosti na klimatske promjene u nacionalne fiskalne okvire te prirodnih rješenja. U Europskom zakonu o klimi naglašava se važnost otpornosti sektorskih mjera na moguće negativne učinke klimatskih promjena (56).

Države članice pozvane su da u svojim ažuriranim nacionalnim planovima utvrde ciljeve prilagodbe kako bi se poduprlo postizanje nacionalnih ciljeva i doprinosa u okviru energetske unije (57)
  , u skladu sa Strategijom EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama. Rizici povezani s klimatskim promjenama moraju se uključiti u odluke o ulaganjima i planiranju uz povećanje kapaciteta država članica za prilagodbu, jačanje otpornosti i smanjenje osjetljivosti na klimatske promjene. Važno je napomenuti da mjere prilagodbe, ako su pravilno osmišljene, mogu donijeti i dodatne koristi za ublažavanje klimatskih promjena te poboljšati socijalnu i gospodarsku otpornost na pravedan način, uzimajući u obzir nejednake regionalne i društvene učinke klimatskih promjena i ekstremnih vremenskih uvjeta. Ulaganja namijenjena ublažavanju klimatskih promjena moraju biti otporna na njih.

Ciljeve prilagodbe trebalo bi kvantificirati kad je to moguće i jasno povezati s konkretnim ciljevima i politikama energetske unije koje podupiru. Upućivanja na nacionalnu strategiju ili plan prilagodbe klimatskim promjenama mogla bi se uključiti u relevantne odjeljke poglavlja o politikama i mjerama u ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. Na primjer, u ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima moglo bi se utvrditi kojim će se mjerama zaštititi potencijal korištenja zemljišta za sekvestraciju ugljika (dimenzija dekarbonizacije), kapacitet proizvodnje električne energije (dimenzija energetske sigurnosti) ili uštede energije u stambenim zgradama (dimenzija energetske učinkovitosti) u kontekstu problema povezanih s opskrbom i nestašicom vode, suša, poplava, šumskih požara ili toplinskih valova. Mogu se opisati planirana i provedena prirodna rješenja te njihovi stvarni ili očekivani učinci u prilagodbi klimatskim promjenama (npr. zaštita od dezertifikacije, urbanog toplinskog otoka, poplave itd.). Poseban naglasak trebalo bi staviti na vodu, osobito na otpornost energetskih sustava na strukturnu ili sezonsku nestašicu vode. Mogu se razmotriti i inovativni pristupi kao što su police osiguranja i fiskalne mjere za sprečavanje neosiguranih gospodarskih gubitaka od događaja povezanih s klimomkao i ulaganja usmjerena na očuvanje bioraznolikosti koja bi pridonijela prilagodbi klimatskim promjenama.

2.3.   
  Poboljšanje planiranja za sektore korištenja zemljišta, šumarstva i poljoprivrede

Sektori korištenja zemljišta, šumarstva i poljoprivrede imat će ključnu ulogu u postizanju ciljeva klimatske neutralnosti EU-a i prilagodbe klimatskim promjenama znatnim smanjenjem emisija stakleničkih plinova, boljim uklanjanjem ugljika i uslugama ekosustava radi poboljšanja otpornosti. Ponor ugljika u EU-u stalno se smanjuje. Čimbenici uključuju povećanje potražnje za drvom, zrelost šuma za sječu i češće nepogode u šumama. Isto tako stagnira napredak u smanjenju emisija u poljoprivrednom sektoru EU-a unatoč povećanoj potpori djelovanju u području klime. Ključni su izvori emisija stakleničkih plinova u poljoprivrednom sektoru emisije metana iz stočarskih aktivnosti, kako iz crijevne fermentacije tako i iz gospodarenja stajskim gnojivom, te emisije dušikova oksida zbog upotrebe kemijskih gnojiva i gospodarenja stajskim gnojivom.

Kako je navedeno u odjeljku 1.1, ažurirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi uzeti u obzir povećane ambicije predložene za reviziju Uredbe o korištenju zemljišta, prenamjeni zemljišta i šumarstvu utvrđivanjem pristupa ispunjenju nacionalnih ciljeva. U nacionalnim planovima trebalo bi navesti kako se politikama i mjerama te većim ambicijama namjerava povećati doprinos sektora korištenja zemljišta, šumarstva i poljoprivrede povećanim klimatskim ciljevima EU-a. Države članice trebale bi bolje integrirati mjere ublažavanja klimatskih promjena, prilagodbe njima i obnove prirode u svoje sektore korištenja zemljišta, šumarstva i poljoprivrede u kontekstu povezanih inicijativa za bioraznolikost i bioenergiju. U najnovijem prijedlogu akta o obnovi prirode (58) razmatraju se i aspekti upravljanja zemljištem relevantni za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima.

Politike i mjere trebale bi uzeti u obzir povećane ambicije prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja, uključujući emisije CO2 i one koje ne sadržavaju CO2 te uklanjanje ugljika s obzirom na energetsku učinkovitost, proizvodnju i upotrebu energije iz obnovljivih izvora te očuvanje, zaštitu i obnovu ekosustava.

| Okvir 4.: Sadržaj ažuriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova povezan s Uredbom o korištenju zemljišta, prenamjeni zemljišta i šumarstvu. Planiranje i kvantificiranje sljedećih aktivnosti:







  — | utvrđivanje potrebnih poboljšanja u sustavu prikupljanja i praćenja informacija radi donošenja djelotvornih političkih odluka, projektiranja i provedbe u sektorima korištenja zemljišta, šumarstva i poljoprivrede (npr. s pomoću satelitskih snimaka). Sustav bi trebao uključiti potrebu za djelotvornom provedbom s obzirom na ciljeve zaštite i obnove ekosustava; |
| --- | --- |

Okvir 4.: Sadržaj ažuriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova povezan s Uredbom o korištenju zemljišta, prenamjeni zemljišta i šumarstvu. Planiranje i kvantificiranje sljedećih aktivnosti:

—

utvrđivanje potrebnih poboljšanja u sustavu prikupljanja i praćenja informacija radi donošenja djelotvornih političkih odluka, projektiranja i provedbe u sektorima korištenja zemljišta, šumarstva i poljoprivrede (npr. s pomoću satelitskih snimaka). Sustav bi trebao uključiti potrebu za djelotvornom provedbom s obzirom na ciljeve zaštite i obnove ekosustava;

| — | smanjenje emisija stakleničkih plinova u poljoprivredi koje ne sadržavaju CO2, među ostalim iz crijevne fermentacije, gospodarenja stajskim gnojivom i umjetnim gnojivima; |
| --- | --- |

—

smanjenje emisija stakleničkih plinova u poljoprivredi koje ne sadržavaju CO2, među ostalim iz crijevne fermentacije, gospodarenja stajskim gnojivom i umjetnim gnojivima;

| — | povećanje neto uklanjanja u sektorima korištenja zemljišta, šumarstva i poljoprivrede, među ostalim sekvestracijom ugljika i materijalima za dugoročno skladištenje ugljika (kao što su građevni proizvodi na bazi drva), s naglaskom na integriranim pristupima kao što su prirodna rješenja, kako bi se pridonijelo ciljevima zaštite i obnove ekosustava te drugim okolišnim ciljevima (npr. bioraznolikost, nulta stopa onečišćenja, zaustavljanje iscrpljivanja prirodnih resursa); |
| --- | --- |

—

povećanje neto uklanjanja u sektorima korištenja zemljišta, šumarstva i poljoprivrede, među ostalim sekvestracijom ugljika i materijalima za dugoročno skladištenje ugljika (kao što su građevni proizvodi na bazi drva), s naglaskom na integriranim pristupima kao što su prirodna rješenja, kako bi se pridonijelo ciljevima zaštite i obnove ekosustava te drugim okolišnim ciljevima (npr. bioraznolikost, nulta stopa onečišćenja, zaustavljanje iscrpljivanja prirodnih resursa);

| — | promicanje i provedba mjera energetske učinkovitosti povezanih s biomasom, uključujući opskrbu izolacijskim materijalima na biološkoj osnovi. |
| --- | --- |

—

promicanje i provedba mjera energetske učinkovitosti povezanih s biomasom, uključujući opskrbu izolacijskim materijalima na biološkoj osnovi.

2.4.   
  Rješavanje problema emisija metana

Komisija potiče države članice da u svojim ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima utvrde sektorske ciljeve za smanjenje emisija metana te odgovarajuće politike i mjere, uzimajući u obzir ciljeve strategije EU-a za metan (59).

Smanjenje emisija metana izravno pridonosi usporavanju stope zagrijavanja. Nadalje, budući da je metan prethodnik ozona, njegovim smanjenjem smanjuje se i onečišćenje zraka. Potencijal globalnog zagrijavanja za metan 28 je puta veći od potencijala za CO2 u stogodišnjem razdoblju. Više od polovine antropogenih emisija metana u EU-u potječe iz poljoprivrede, a na stoku otpada 54 % ukupnih emisija metana u EU-u (više od 6 % ukupnih emisija stakleničkih plinova u EU-u) (60). Oko četvrtine emisija metana potječe iz krutog otpada i otpadnih voda, a gotovo petina iz energije.

Metan je obuhvaćen Uredbom o raspodjeli tereta (61)
  , kojom se državama članicama omogućuje fleksibilnost u odabiru odgovarajućih politika za ublažavanje emisija metana. Osim toga, EU ima nekoliko sektorskih politika koje pomažu u smanjenju emisija metana (62), kao što su zajednička poljoprivredna politika, Direktiva o odlagalištima otpada te predložene i planirane revizije Direktive o industrijskim emisijama, Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda i Direktive o energiji iz obnovljivih izvora te novi Prijedlog uredbe o smanjenju emisija metana u energetskom sektoru.

| Okvir 5.: Primjeri politika i mjera za smanjenje emisija metana:







  — | poljoprivreda – uvođenje poticaja za uzgoj kojima se poboljšavaju zdravlje i plodnost, upravljanje hranom za životinje i dodaci hrani za životinje kako bi se ublažio utjecaj metana iz crijevne fermentacije, uz istodobno izbjegavanje kompromisa s drugim ekološkim pitanjima, kao što su emisije amonijaka; promicanje tehnika skladištenja gnojiva (npr. hlađenje gnojovke, zakiseljavanje gnojovke, prekrivanje skladišta stajskog gnojiva i gnojovke, uvođenje graničnih vrijednosti emisija i zahtjeva za praćenje) i anaerobne razgradnje oporabom bioplina kako bi se smanjile emisije metana iz gospodarenja stajskim gnojivom, uz dodatnu korist smanjenja ovisnosti o uvozu prirodnog plina i sprečavanja emisija amonijaka; promicanje održivije prehranu s manje crvenog mesa i prerađenih mesnih proizvoda te s više biljnih izvora bjelančevina; |
| --- | --- |

Okvir 5.: Primjeri politika i mjera za smanjenje emisija metana:

—

poljoprivreda – uvođenje poticaja za uzgoj kojima se poboljšavaju zdravlje i plodnost, upravljanje hranom za životinje i dodaci hrani za životinje kako bi se ublažio utjecaj metana iz crijevne fermentacije, uz istodobno izbjegavanje kompromisa s drugim ekološkim pitanjima, kao što su emisije amonijaka; promicanje tehnika skladištenja gnojiva (npr. hlađenje gnojovke, zakiseljavanje gnojovke, prekrivanje skladišta stajskog gnojiva i gnojovke, uvođenje graničnih vrijednosti emisija i zahtjeva za praćenje) i anaerobne razgradnje oporabom bioplina kako bi se smanjile emisije metana iz gospodarenja stajskim gnojivom, uz dodatnu korist smanjenja ovisnosti o uvozu prirodnog plina i sprečavanja emisija amonijaka; promicanje održivije prehranu s manje crvenog mesa i prerađenih mesnih proizvoda te s više biljnih izvora bjelančevina;

| — | kruti otpad i otpadne vode – smanjenje odlaganja organskog otpada na odlagališta potpunom i brzom provedbom zakonodavstva o otpadu i odlagalištima; odvajanje izvora i anaerobna razgradnja oporabom bioplina kako bi se smanjile emisije metana iz krutog otpada; anaerobna razgradnja mulja oporabom bioplina kako bi se ublažile emisije metan iz otpadnih voda; |
| --- | --- |

—

kruti otpad i otpadne vode – smanjenje odlaganja organskog otpada na odlagališta potpunom i brzom provedbom zakonodavstva o otpadu i odlagalištima; odvajanje izvora i anaerobna razgradnja oporabom bioplina kako bi se smanjile emisije metana iz krutog otpada; anaerobna razgradnja mulja oporabom bioplina kako bi se ublažile emisije metan iz otpadnih voda;

| — | energija – u skladu s Prijedlogom uredbe o smanjenju emisija metana (63) potrebno je poboljšati mjerenje emisija metana, izvješćivanje o njima i njihovu provjeru u energetskom sektoru, a emisije treba ublažiti obveznim otkrivanjem i saniranjem istjecanja te zabranom ispuštanja i spaljivanja. |
| --- | --- |

—

energija – u skladu s Prijedlogom uredbe o smanjenju emisija metana (63) potrebno je poboljšati mjerenje emisija metana, izvješćivanje o njima i njihovu provjeru u energetskom sektoru, a emisije treba ublažiti obveznim otkrivanjem i saniranjem istjecanja te zabranom ispuštanja i spaljivanja.

2.5.   
  Integracija dugoročnog geološkog skladištenja CO2

Države članice potiču se da u svoje ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove uključe planirane aktivnosti koje bi njihovim industrijama omogućile trajno hvatanje i skladištenje inherentnih emisija iz proizvodnih procesa na lokacijama za geološko skladištenje u skladu s Direktivom 2009/31/EZ. Za postizanje cilja klimatske neutralnosti potrebno je da preostale emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz sektora u kojima je teško smanjiti emisije u cijelom EU-u budu uravnoteženi na razini EU-a najkasnije do 2050. te da EU nakon toga ostvari negativne emisije.

Nekoliko djelatnosti, uključujući energetski intenzivne industrije, kao što su industrije cementa, željeza, čelika, aluminija, papira i papirne mase te rafinerijska postrojenja i poljoprivreda imaju inherentne emisije iz proizvodnih procesa. Hvatanje i skladištenje ugljika ili hvatanje i upotreba ugljika mogu dati ključan doprinos rješavanju problema emisija tih sektora.

Nadalje, mogu pomoći u uklanjanju CO2 iz atmosfere uklanjanjem ugljika, kao što je bioenergija u kombinaciji s hvatanjem i skladištenjem ugljika (BECCS) i izravnim hvatanjem atmosferskog ugljika (DACCS). Uvođenju BECCS-a trebalo bi u ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima pristupiti uzimajući u obzir ograničenja i dostupnost održive biomase.

| Okvir 6.: Utvrđivanje ciljeva i doprinosa za hvatanje i skladištenje ugljika.


  Države članice potiču se da dostave sljedeće informacije:







  — | predviđeni ukupni godišnji iznos inherentnih emisija iz proizvodnih procesa koje će se morati smanjiti hvatanjem CO2; |
| --- | --- |

Okvir 6.: Utvrđivanje ciljeva i doprinosa za hvatanje i skladištenje ugljika.

Države članice potiču se da dostave sljedeće informacije:

—

predviđeni ukupni godišnji iznos inherentnih emisija iz proizvodnih procesa koje će se morati smanjiti hvatanjem CO2;

| — | godišnji biogeni i izravni CO2 iz zraka koji će biti dostupan za geološko skladištenje CO2; |
| --- | --- |

—

godišnji biogeni i izravni CO2 iz zraka koji će biti dostupan za geološko skladištenje CO2;

| — | kapacitet za geološko skladištenje CO2 koji se može operativno staviti na raspolaganje svake godine; |
| --- | --- |

—

kapacitet za geološko skladištenje CO2 koji se može operativno staviti na raspolaganje svake godine;

| — | godišnji kapacitet skladištenja CO2 koji može postati dostupan na kraju eksploatacije ležišta ugljikovodika; |
| --- | --- |

—

godišnji kapacitet skladištenja CO2 koji može postati dostupan na kraju eksploatacije ležišta ugljikovodika;

| — | planirana infrastruktura za prijevoz CO2; |
| --- | --- |

—

planirana infrastruktura za prijevoz CO2;

| — | javno financiranje dostupno za ulaganja u hvatanje, prijevoz i skladištenje CO2; |
| --- | --- |

—

javno financiranje dostupno za ulaganja u hvatanje, prijevoz i skladištenje CO2;

| — | sve druge mjere za potporu uvođenju dugoročnog geološkog skladištenja CO2. |
| --- | --- |

—

sve druge mjere za potporu uvođenju dugoročnog geološkog skladištenja CO2.

2.6.   
  Promicanje dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti

Na temelju procjene početnih nacionalnih energetskih i klimatskih planova iz 2020. (64)
  i uzimajući u obzir trenutačne geopolitičke okolnosti te nedavni razvoj politike, države članice pozivaju se da u svojim ažuriranim planovima ojačaju dimenziju istraživanja, inovacija i konkurentnosti.

Za uspješno pokretanje istraživanja i inovacija u području tehnologija čiste energije i tehnologija s niskom razinom emisija ugljika potreban je dovoljan broj stručnjaka i poduzetnika uz sinergijsko korištenje programa EU-a te nacionalnih i regionalnih programa. Jasni nacionalni ciljevi u području istraživanja i inovacija do 2030. (i prema potrebi do 2050.), pojačana suradnja država članica i stalno praćenje nacionalnih aktivnosti u području istraživanja i inovacija ključni su za jačanje konkurentnosti EU-a i postizanje ciljeva zelenog plana. Ti su elementi bitni i kako bi se potaklo prihvaćanje istraživanja i inovacija na tržištu, ojačala konkurentnost EU-a i u konačnici dovelo do ubrzanog uvođenja tehnologija za koje se očekuje da će utjecati na ciljeve zelenog plana. Strategije istraživanja i inovacija trebale bi uključivati i poticati netehnološke, transdisciplinarne aspekte koji su ključni za ubrzavanje ekološke i energetske tranzicije, poticanje promjena ponašanja i klimatski osviještenog načina života te promicanje institucijskih, upravljačkih i političkih inovacija kako bi se stvorili povoljni uvjeti za klimatski neutralnu transformaciju.

U ažuriranim nacionalnim planovima trebali bi biti opisani ciljevi i politike država članica za omogućavanje povećane proizvodnje komercijalno dostupnih tehnologija, opreme i komponenata s niskom razinom emisija ugljika (na primjer uzimanjem u obzir trenutačnog stanja i trendova ulaganja s dodanom vrijednosti) na njihovu području kao i njihovi ciljevi i politike za postizanje tog cilja diversifikacijom u trećim zemljama. U planu REPowerEU navodi se kako će za postizanje ciljeva biti potrebno diversificirati opskrbu opremom za obnovljivu energiju i kritičnim sirovinama, smanjiti ovisnost sektora, prevladati uska grla u lancu opskrbe i proširiti proizvodne kapacitete EU-a za tehnologiju čiste energije. Ažurirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi bolje odražavati potrebe povezane s proizvodnim kapacitetima i industrijskim lancima vrijednosti u ključnim niskougljičnim energetskim tehnologijama.

| Okvir 7.: Najbolja praksa za poboljšanje dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti:







  — | utvrditi i opisati potrebe za istraživanjima i inovacijama u području čiste energije kako bi se ostvarili energetski i klimatski ciljevi, uključujući učinke na okoliš i aspekte pravedne tranzicije (65) te procjenu socioekonomskih učinaka zelene tranzicije; |
| --- | --- |

Okvir 7.: Najbolja praksa za poboljšanje dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti:

—

utvrditi i opisati potrebe za istraživanjima i inovacijama u području čiste energije kako bi se ostvarili energetski i klimatski ciljevi, uključujući učinke na okoliš i aspekte pravedne tranzicije (65) te procjenu socioekonomskih učinaka zelene tranzicije;

| — | opisati nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja za istraživanja i inovacije iz kojih su vidljivi konkretni i kvantitativni pristupi postizanju ciljeva za 2030. i 2050. za određene ključne tehnologije čiste energije te hvatanje i skladištenje ugljika; |
| --- | --- |

—

opisati nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja za istraživanja i inovacije iz kojih su vidljivi konkretni i kvantitativni pristupi postizanju ciljeva za 2030. i 2050. za određene ključne tehnologije čiste energije te hvatanje i skladištenje ugljika;

| — | integrirati industrijske korake lanaca vrijednosti čiste energije, na primjer rješavanjem pitanja proizvodnih kapaciteta za tehnologije energije iz obnovljivih izvora, čime se podupire i konkurentnost europske industrije; |
| --- | --- |

—

integrirati industrijske korake lanaca vrijednosti čiste energije, na primjer rješavanjem pitanja proizvodnih kapaciteta za tehnologije energije iz obnovljivih izvora, čime se podupire i konkurentnost europske industrije;

| — | istražiti sinergije između relevantnih nacionalnih fondova i aktivnosti, sinergije s inovacijskim platformama i radnim skupinama za provedbu Strateškog plana za energetsku tehnologiju (SET) te, prema potrebi, četirima misijama u okviru europskog zelenog plana (66); |
| --- | --- |

—

istražiti sinergije između relevantnih nacionalnih fondova i aktivnosti, sinergije s inovacijskim platformama i radnim skupinama za provedbu Strateškog plana za energetsku tehnologiju (SET) te, prema potrebi, četirima misijama u okviru europskog zelenog plana (66);

| — | poboljšati suradnju zemalja u okviru plana SET, posebno, ali ne isključivo u okviru partnerstva za prelazak na čistu energiju u okviru programa Obzor Europa; |
| --- | --- |

—

poboljšati suradnju zemalja u okviru plana SET, posebno, ali ne isključivo u okviru partnerstva za prelazak na čistu energiju u okviru programa Obzor Europa;

| — | opisati kako poboljšati suradnju s globalnim partnerima na istraživanju i inovacijama u području čiste energije; |
| --- | --- |

—

opisati kako poboljšati suradnju s globalnim partnerima na istraživanju i inovacijama u području čiste energije;

| — | poboljšati potporu i pristup financiranju za poslovne inovacije, uključujući start-up poduzeća, rastuća poduzeća i MSP-ove; |
| --- | --- |

—

poboljšati potporu i pristup financiranju za poslovne inovacije, uključujući start-up poduzeća, rastuća poduzeća i MSP-ove;

| — | integrirati povećanje proizvodnje i diversificirane proizvodne kapacitete čiste energije i vrijednosnih lanaca tehnologije s niskim razinama emisija ugljika u nacionalne ciljeve te politike i mjere za konkurentnost; |
| --- | --- |

—

integrirati povećanje proizvodnje i diversificirane proizvodne kapacitete čiste energije i vrijednosnih lanaca tehnologije s niskim razinama emisija ugljika u nacionalne ciljeve te politike i mjere za konkurentnost;

| — | integrirati razvoj vještina potrebnih za prelazak na čistu energiju, povezujući ga, na primjer, s Paktom za vještine u području obnovljive energije; |
| --- | --- |

—

integrirati razvoj vještina potrebnih za prelazak na čistu energiju, povezujući ga, na primjer, s Paktom za vještine u području obnovljive energije;

| — | integrirati koncepte mogućnosti recikliranja i kružnosti i potrebu za smanjenjem ovisnosti te djelotvorne diversifikacije nabave uvezenih sirovina, komponenata potrebnih za proizvodnju tehnologija čiste energije; |
| --- | --- |

—

integrirati koncepte mogućnosti recikliranja i kružnosti i potrebu za smanjenjem ovisnosti te djelotvorne diversifikacije nabave uvezenih sirovina, komponenata potrebnih za proizvodnju tehnologija čiste energije;

| — | utvrditi i opisati kako poboljšati konkurentnost tehnologija čiste energije na globalnom tržištu, uključujući glavne pokretače i izazove na unutarnjem i globalnom tržištu. |
| --- | --- |

—

utvrditi i opisati kako poboljšati konkurentnost tehnologija čiste energije na globalnom tržištu, uključujući glavne pokretače i izazove na unutarnjem i globalnom tržištu.

2.7.   
  Integracija cilja klimatske neutralnosti

Od država članica zahtijeva se da u svoje ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove uključe elemente kojima se povećava koherentnost i usklađenost s ciljem klimatske neutralnosti EU-a, nadovezujući se na vlastite dugoročne nacionalne strategije. Kako bi se osigurala koherentnost i usklađenost s ciljem klimatske neutralnosti EU-a, Europskim zakonom o klimi izmijenjena je Uredba o upravljanju kako bi se u njezine relevantne odredbe uključio cilj klimatske neutralnosti (67). Države članice mogu poboljšati koherentnost i usklađenost u sljedećim elementima:

| — | u svojoj procjeni učinaka planiranih politika i mjera, analizom usklađenosti s ciljem klimatske neutralnosti EU-a iz članka 2. stavka 1. Zakona o klimi (članak 3. stavak 2. točka (f) Uredbe o upravljanju); |
| --- | --- |

—

u svojoj procjeni učinaka planiranih politika i mjera, analizom usklađenosti s ciljem klimatske neutralnosti EU-a iz članka 2. stavka 1. Zakona o klimi (članak 3. stavak 2. točka (f) Uredbe o upravljanju);

| — | u analitičkoj osnovi plana, opisivanjem načina na koji postojeće i planirane politike i mjere pridonose postizanju cilja klimatske neutralnosti EU-a, kako je utvrđen u članku 2. stavku 1. Zakona o klimi (članak 8. stavak 2. točka (e) Uredbe o upravljanju i Prilog 1. dio 1. odjeljak B točka 5.5. Uredbe o upravljanju); |
| --- | --- |

—

u analitičkoj osnovi plana, opisivanjem načina na koji postojeće i planirane politike i mjere pridonose postizanju cilja klimatske neutralnosti EU-a, kako je utvrđen u članku 2. stavku 1. Zakona o klimi (članak 8. stavak 2. točka (e) Uredbe o upravljanju i Prilog 1. dio 1. odjeljak B točka 5.5. Uredbe o upravljanju);

| — | pri utvrđivanju politika i mjera povezanih s emisijama i uklanjanjem stakleničkih plinova navođenjem izgleda za postizanje cilja klimatske neutralnosti EU-a (Prilog I. dio 1. odjeljak A točka 3.1.1.i. Uredbe o upravljanju). |
| --- | --- |

—

pri utvrđivanju politika i mjera povezanih s emisijama i uklanjanjem stakleničkih plinova navođenjem izgleda za postizanje cilja klimatske neutralnosti EU-a (Prilog I. dio 1. odjeljak A točka 3.1.1.i. Uredbe o upravljanju).

3.   Međusektorska pitanja na koja je potrebno obratiti pozornost pri ažuriranju nacionalnih energetskih i klimatskih planova

3.1.   
  Primjena iskustava stečenih iz početnih nacionalnih energetskih i klimatskih planova

Početni nacionalni energetski i klimatski planovi koje su dostavile države članice temelj su za povećanje ambicija i postizanje ciljeva europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Izrađeni su nakon iterativnog postupka utvrđenog u Uredbi o upravljanju na temelju opsežnih savjetovanja Komisije i država članica te savjetovanja s dionicima i civilnim društvom. Komisija je ocijenila prve nacrte planova pojedinačno i na razini EU-a (68) te je izdala preporuke državama članicama (69) za dovršetak planova. Konačni planovi dostavljeni su do 31. prosinca 2019., iako neki uz određeno kašnjenje, a Komisija ih je ocijenila pojedinačno i skupno (70).

3.1.1.   Poboljšanje nacionalnih energetskih i klimatskih planova do 2030.

Pristup na temelju načela „svih razina vlasti” središnji je dio izrade početnih planova i jedno od vodećih načela Uredbe o upravljanju. Doprinosi većoj dosljednosti u pet dimenzija energetske unije i stvaranju sinergija među različitim područjima politika.

Države članice pozivaju se da pri izradi ažuriranja svojih integriranih nacrta i konačnih nacionalnih planova stupe u kontakt sa svim relevantnim tijelima i dionicima. Ta bi relevantna tijela trebala surađivati u različitim portfeljima kako bi ažurirala nacionalne planove i postigla zajedničke ciljeve energetske unije, europskog zelenog plana, europskog semestra, Mehanizma za oporavak i otpornost, plana REPowerEU i drugih kretanja u energetskoj i klimatskoj politici EU-a. Takvim bi se postupkom trebalo osigurati da nadležna tijela preuzmu odgovornost za provedbu integriranih nacionalnih planova.

Države članice potiču se da svoj rad temelje na početnim nacionalnim planovima, u potpunosti uzimajući u obzir odgovarajuće procjene koje je provela Komisija.

3.1.2.   Sinergije s integriranim izvješćima o napretku

Države članice potiču se da se pri izradi svojih ažuriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova koriste prvim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim izvješćima o napretku. Izvješća se mogu upotrijebiti za: i. pomoć u opisivanju trenutačnog stanja, među ostalim o prilagodbi klimatskim promjenama; ii. procjenu preostalih nedostataka za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u prvim nacionalnim planovima i iii. donošenje zaključaka o primjerenosti politika, mjera i ulaganja koje nacionalna energetska i klimatska izvješća o napretku sadržavaju za svaku dimenziju i sektor, uključujući njihov učinak na kvalitetu zraka i emisije onečišćujućih tvari u zraku.

Države članice prvi će put Komisiji dostaviti nacionalna energetska i klimatska izvješća o napretku do 15. ožujka 2023. (71). Izvješćivanje i praćenje napretka dvije su glavne značajke Uredbe o upravljanju. Nacionalna energetska i klimatska izvješća o napretku pridonijet će procjeni napretka u provedbi početnih nacionalnih energetskih i klimatskih planova koja se temelji na dokazima te su stoga vrijedan način za utvrđivanje mogućih područja u kojima su potrebna poboljšanja. Format izvješćivanja o napretku i praćenje napretka razvijen je u svrhu analize provedbe energetskih i klimatskih politika u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, imajući na umu ograničavanje administrativnog opterećenja za države članice i Komisiju.

Informacije prikupljene za izvješćivanje o napretku mogu pridonijeti analitičkom dijelu ažuriranih nacionalnih planova kao i planiranim politikama i mjerama. Međutim, ako se upućuje na tržišta električne energije i plina, cijene energije i raščlambu trenutačnih elemenata cijena (u komponentama cijena energije, mreže, poreza/pristojbi), države članice trebale bi dostaviti ažuriranu analizu u odnosu na vrijeme podnošenja nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku.

3.2.   
  Rano i uključivo sudjelovanje javnosti u skladu s Aarhuškom konvencijom

Kao i u slučaju početnih planova, države članice moraju ažurirati nacionalne energetske i klimatske planove u dijalogu s lokalnim vlastima, organizacijama civilnog društva, socijalnim partnerima, sektorskom poslovnom zajednicom, ulagateljima i drugim dionicima. Člankom 10. Uredbe o upravljanju od država članica zahtijeva se da javnosti pruže pravodobne i učinkovite mogućnosti za sudjelovanje u izradi nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Države članice potpisnice su Aarhuške konvencije (72) i stoga su obvezne osigurati da javnost dobije pravodobne i učinkovite mogućnosti za sudjelovanje u izradi nacrta ažuriranih nacionalnih planova u transparentnom i pravednom okviru (73). Konkretno, javnosti se mora dati prihvatljiv rok za sudjelovanje u različitim fazama, a javno savjetovanje potrebno je provesti dok su sve mogućnosti još uvijek otvorene (74). Korektno savjetovanje podrazumijeva da bi javnost trebala imati pristup svim relevantnim dokumentima, izvješćima i pretpostavkama na početku razdoblja savjetovanja. Države članice pozivaju se da razmisle o primjerima najbolje prakse, kao što je organiziranje savjetovanja putem posebnih internetskih stranica za nacionalne energetske i klimatske planove koje sadržavaju sve informacije.

U skladu s člankom 11. Uredbe o upravljanju države članice moraju uspostaviti višerazinski dijalog o energiji i klimi. Moraju osigurati platformu za raspravu s dionicima o različitim scenarijima predviđenima za energetsku i klimatsku politiku te za postizanje cilja klimatske neutralnosti EU-a utvrđenog u Europskom zakonu o klimi (75). Države članice izvijestit će o napretku u uspostavi tog dijaloga u nacionalnim energetskim i klimatskim izvješćima o napretku. Kad je riječ o javnim savjetovanjima, države članice potiču se na jačanje višerazinskog dijaloga i suradnju s regionalnim i lokalnim pojedincima i skupinama koji mogu predložiti konkretne mjere. Trebale bi istražiti i sinergije s postojećim forumima, kao što je Sporazum gradonačelnika EU-a. Države članice trebale bi osigurati i potpuno i pravodobno savjetovanje i uključenost socijalnih partnera, u skladu s relevantnim nacionalnim pravilima i praksama. Socijalni dijalog i pristup na razini cijelog društva ključni su za razvoj i provedbu učinkovite energetske i klimatske politike u skladu s načelima europskog stupa socijalnih prava.

Države članice dužne su u ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove uključiti sažetak savjetovanja i stajališta ili privremenih stajališta javnosti. Države članice trebale bi objasniti na koji su način razmatrana stajališta javnosti prije podnošenja nacrta i konačnih nacionalnih planova. Od država članica očekuje se i da opišu kako je u postupku omogućeno transparentno i pravedno sudjelovanje javnosti.

3.3.   
  Jačanje regionalne suradnje radi usklađenijeg odgovora i promicanja solidarnosti

Države članice potiču se na jačanje regionalne suradnje u izradi ažuriranih nacionalnih planova. U mjeri u kojoj je to moguće preporučuje se koordinirati takvu suradnju putem uspostavljenog foruma za regionalnu suradnju. Potporu prema potrebi mogu pružiti i regionalne skupine osnovane u okviru platforme EU-a za energiju (76) i regionalne skupine za rizik povezane sa sigurnošću opskrbe plinom na tržištu EU-a. Iako je mehanizam upravljanja osmišljen za poticanje suradnje među državama članicama na prekograničnoj i regionalnoj razini (77), pri izradi početnih nacionalnih energetskih i klimatskih planova države članice nisu iskoristile puni potencijal regionalne suradnje.

Države članice potiče se i da dobrovoljno sudjeluju u zajedničkoj izradi dijelova svojih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, i na teritorijalnoj i na sektorskoj razini. To je prilika za smanjenje administrativnog opterećenja država članica i poboljšanje sadržaja nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je spremna olakšati tu suradnju ako je države članice zatraže tijekom izrade nacrta ažuriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Regionalna suradnja u području energetskih i klimatskih politika omogućuje istraživanje sinergija radi učinkovitog postizanja nacionalnih energetskih i klimatskih ciljeva, čime se osigurava veća usklađenost planova. Područja za koordinaciju mogu uključivati, na primjer, zajedničke projekte ili programe potpore za obnovljive izvore energije (npr. usklađeni rokovi i mjere za uspostavu zajedničkog programa) i usklađene pristupe razvoju obnovljive energije unutar regije ili suradnju u okviru plana SET.

Države članice pozivaju se da u svojim nacrtima ažuriranih nacionalnih planova sažmu rezultate regionalnih savjetovanja, uključujući primjedbe drugih država članica, te da objasne kako su uzele u obzir te primjedbe.

Države članice pozivaju se i da uključe regionalne partnere kako bi se omogućilo usklađeno planiranje i uklonili rizici povezani sa sigurnošću opskrbe. To je važno i kako bi se osiguralo uvođenje dostatne infrastrukture za električnu energiju i infrastrukture za prijenos energije (fizička dimenzija) te potaknula integracija tržišta. Nedavne promjene u području energetske politike ukazale su na potrebu za regionalnom suradnjom kako bi se povećala otpornost i pripravnost energetskog sustava i ubrzao prelazak na čistu energiju. Regionalna suradnja i europska solidarnost danas su, više nego ikad prije, najvažniji resurs EU-a za postizanje diversificirane opskrbe energijom, jačanje dimenzije energetske sigurnosti nacionalnih energetskih i klimatskih planova te u konačnici stvaranje otpornije energetske unije. Komisija objavljuje posebne smjernice o podjeli troškova i koristi u projektima suradnje u području energije iz obnovljivih izvora kako bi olakšala regionalnu suradnju.

Komisija poziva države članice da u nacrte ažuriranih nacionalnih planova uključe kratak pregled svojeg sudjelovanja u platformi EU-a za energiju kao i mogućih mjera koje proizlaze iz tog rada. Platforma EU-a za energiju uspostavljena je kako bi se koordinirao rad na diversifikaciji opskrbe plinom u EU-u bez ruskih izvora. To će djelomično uključivati stvaranje dobrovoljnog mehanizma za kupnju plina i vodika iz obnovljivih izvora za EU, uz optimalno iskorištavanje zajedničke političke i tržišne važnosti EU-a. Osim toga, osnovano je pet regionalnih skupina (jugoistočna Europa, srednjoistočna Europa, sjeverozapad, jugozapad i Baltik) radi izrade akcijskih planova za operacionalizaciju nastojanja platforme EU-a za energiju.

3.4.   
  Istraživanje punog potencijala sinergija i međusobne povezanosti s drugim instrumentima planiranja za zelenu i pravednu tranziciju

Ažurirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi uzeti u obzir nove instrumente financiranja planiranja koji su uspostavljeni od podnošenja prvih konačnih nacionalnih energetskih i klimatskih planova 2019. Pristup nekim sredstvima ovisi o odobrenju posebnih planova država članica. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi na dosljedan i integriran način odražavati sve relevantne politike i mjere kojima se pridonosi postizanju nacionalnih energetskih i klimatskih ciljeva i doprinosa, uključujući djelovanja i mogućnosti financiranja koje proizlaze iz drugih instrumenata financiranja i planiranja (78).

3.4.1.   Mehanizam za oporavak i otpornost

Važno je da države članice u ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u potpunosti uzmu u obzir ulaganja i reforme iz nacionalnih planova za oporavak i otpornost (79)
  u području energije i klime te da se na njih oslanjanju kako bi postigle svoje ažurirane ciljeve i obveze za 2030. U kvantitativnom smislu Mehanizam za oporavak i otpornost (RRF) najveći je novi izvor financiranja za energetsku i klimatsku politiku. Planovi za oporavak i otpornost nastavit će do kolovoza 2026 (80). u različitoj mjeri služiti kao poticaj za energetsku i klimatsku reformu kao i programe ulaganja država članica. Izrađeni su kako bi se pridonijelo postizanju ciljeva i doprinosa nacionalnih energetskih i klimatskih planova s obzirom na povećane ambicije za 2030. i 2050. U skladu s planom REPowerEU, države članice trebale bi se u svojim planovima za oporavak i otpornost osvrnuti na dodatne politike i mjere uključivanjem posebnog poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU.

Kako bi se osigurala transparentnost i dosljednost, Komisija poziva države članice da jasno opišu ulogu planova za oporavak i otpornost, uključujući poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU, u provedbi ažuriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. U tu bi svrhu ažurirani nacionalni planovi trebali sadržavati kvantitativne informacije o doprinosu mjera iz plana za oporavak i otpornost ažuriranim klimatskim i energetskim ciljevima, među ostalim u pogledu financiranja. Osim toga, države članice pozivaju se da u svoje ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove za svaku relevantnu politiku i mjeru uključe upućivanja na plan za oporavak i otpornost i poglavlje o planu REPowerEU. Države članice trebale bi navesti jesu li politika ili mjera u cijelosti ili djelomično dio plana za oporavak i otpornost i njegova poglavlja o planu REPowerEU te ulogu nacionalnog energetskog i klimatskog plana u nadopuni plana za oporavak i otpornost i poglavlja o planu REPowerEU.

Prema potrebi, trebale bi uključiti upućivanje na Provedbenu odluku Vijeća o odobrenju ocjene njihova plana za oporavak i otpornost. Države članice trebale bi razmotriti svako proširenje ulaganja i reformi kojima se može dodatno pridonijeti ostvarenju ciljeva i doprinosa njihovih ažuriranih nacionalnih planova za 2030.

Komisija potiče države članice i da iskoriste svoja iskustva iz izrade planova za oporavak i otpornost. Time se može dodatno poboljšati razina detaljnosti ulaganja i reformi u ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u smislu procjena troškova, financiranja iopisa opsega, uključujući posebne ključne faze i ciljeve. Potrebno je održati usklađenost tih dvaju instrumenata.

Iako to nije zahtjev iz postojeće Uredbe o upravljanju, Komisija potiče države članice da pri utvrđivanju politika i mjera za ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove primijene kriterije nenanošenja bitne štete. Potpuna usklađenost s kriterijima nenanošenja bitne štete ključna je značajka Mehanizma za oporavak i otpornost. Na taj se način osigurava da planovi pridonose zelenoj tranziciji i održivom oporavku, uz istodobno ograničavanje štete za bioraznolikost, vodne i morske resurse, poticanje kružnosti i sprečavanje onečišćenja te izbjegavanje ovisnosti o neodrživoj imovini i aktivnostima. Komisija je pružila tehničke smjernice o primjeni kriterija nenanošenja bitne štete u kontekstu planova za oporavak i otpornost (81).

3.4.2.   Fond za pravednu tranziciju

Mehanizam za pravednu tranziciju (82), posebno Fond za pravednu tranziciju, uspostavljen je kako bi se mobilizirala ulaganja u razdoblju od 2021. do 2027. Taj instrument za ulaganja pomoći će europskim regijama koje su najviše pogođene prelaskom na klimatsku neutralnost zbog visokog stupnja ovisnosti o vađenju fosilnih goriva, uključujući ugljen, treset i naftni škriljevac, te o industrijskim procesima s visokim emisijama ugljika. Fond za pravednu tranziciju, koji je dio kohezijske politike, primjenjuje i načelo nenanošenja bitne štete i isključuje ulaganja u fosilna goriva. Njime se uspostavlja snažan okvir upravljanja usmjeren na teritorijalne planove za pravednu tranziciju, koji su u fazi dovršavanja. Teritorijalni planovi za pravednu tranziciju strateški su dokumenti u kojima se objašnjava postupak pravedne tranzicije u svakoj državi članici i aktivnosti za ublažavanje očekivanih socioekonomskih posljedica na najpogođenijim područjima. Poslužit će kao okvir za mjere i ulaganja u regije koje ovise o ugljenu i/ili regije s industrijama s visokim emisijama stakleničkih plinova (kao što su kemijska industrija, industrija čelika i cementa) na koje tranzicija najviše negativno utječe.

Države članice u ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima odražavaju postupak tranzicije opisan u teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju. Države članice trebale bi objasniti sinergije između klimatskih i energetskih ciljeva za 2030. i prelaska s fosilnih goriva. Trebale bi opisati i kako će se postizanjem nacionalnih ciljeva ciljano ublažiti socioekonomski učinci na regionalnoj razini.

3.4.3.   Socijalni fond za klimatsku politiku

Komisija potiče države članice da u ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove u što većoj mjeri uključe temeljnu analizu potrebnu za izradu socijalnih klimatskih planova. Trebale bi objasniti kako planiraju upotrijebiti prihode iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku (SCF) za ostvarenje relevantnih ciljeva i doprinosa. Socijalni fond za klimatsku politiku (83) predložen je u okviru paketa „Spremni za 55 %” kako bi se ublažili socijalni učinci na ranjiva kućanstva, korisnike usluga prijevoza i mikropoduzeća koji mogu proizići iz uključivanja zgrada i cestovnog prometa u sustav trgovanja emisijama (ETS). Cilj je Socijalnog fonda za klimatsku politiku pružiti potporu ranjivim skupinama u smanjenju njihove ovisnosti o skupim fosilnim gorivima povećanjem učinkovitosti zgrada, dekarbonizacijom grijanja i hlađenja zgrada (uključujući integraciju energije iz obnovljivih izvora) i povećanjem pristupa održivom prijevozu. Osim toga, cilj mu je i pružiti potporu ranjivim skupinama putem nacionalnih mjera za ciljanu i privremenu izravnu potporu dohotku dok se provode mjere ulaganja.

Nakon završetka pregovora o paketu „Spremni za 55 %” uspostavit će se čvrsta veza između nacionalnih energetskih i klimatskih planova i Socijalnog fonda za klimatsku politiku jer se u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima opisuje okvir politike u kojem će Socijalni fond za klimatsku politiku djelovati. Planovi Socijalnog fonda za klimatsku politiku temeljit će se na planiranim reformama i obvezama koje su države članice preuzele u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. Bit će usmjereni na konkretne mjere i ulaganja koja se financiraju iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku, a osigurat će i dosljednost i razviti sinergije s nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, kao i drugim relevantnim programima i instrumentima EU-a.

3.4.4.   Zajednička poljoprivredna politika

Komisija potiče države članice da nastoje ostvariti sinergije između strateških planova u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i nacionalnih energetskih i klimatskih planova. U svojim nacionalnim strateškim planovima u okviru ZPP-a države članice osmislile su programe potpore koji uključuju ciljeve u području klime, energije, zdravlja i bioraznolikosti. Komisija je dala preporuke i opažanja o strateškom planu u okviru ZPP-a sve države članice. Nadalje, države članice utvrdile su ili isplanirale nacionalne mjere izvan strateških planova u okviru ZPP-a koje bi mogle pridonijeti tim ambicijama. Imajući na umu te ciljeve, države članice obvezne su ponovno procijeniti i prema potrebi prilagoditi svoje strateške planove u okviru ZPP-a čim na snagu stupe ambiciozniji ciljevi uvedeni Uredbom o korištenju zemljišta, prenamjeni zemljišta i šumarstvu i izmijenjenom Uredbom o raspodjeli tereta (još nije donesena) (84). Države članice trebale bi ažurirati nacionalne energetske i klimatske planove i strateške planove u okviru ZPP-a te istražiti njihove uzajamne sinergije kad god je to moguće.

Veza između tih dvaju postupaka može se dodatno poboljšati: i. intenzivnijim radom na procjeni učinaka poljoprivrednih politika i mjera za smanjenje emisija stakleničkih plinova; ii. povećanim uklanjanjem ugljika i iii. utvrđivanjem relevantnih obnovljivih izvora energije kao što je biometan. Komisija i Europska agencija za okoliš organiziraju izgradnju kapaciteta u okviru aktivnosti za poboljšanje izvješćivanja o klimatskim politikama i mjerama (85).

3.4.5.   Kohezijska politika

Države članice pozivaju se da u svojim ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima razmotre sinergije s postojećim dokumentima za planiranje izrađenima u okviru kohezijske politike EU-a za razdoblje 2021.–2027. Kohezijska politika EU-a (koja se provodi u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda plus i Fonda za pravednu tranziciju) pridonosi jačanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije (86).

U razdoblju 2021.–2027. kohezijska politika (mobilizacija ulaganja EU-a u iznosu od 392 milijarde EUR) usmjerena je na pet ciljeva politike (uključujući jedan koji se odnosi na zelenu i niskougljičnu tranziciju prema klimatski neutralnom gospodarstvu) i europski zeleni plan. Kako bi države članice iskoristile sredstva iz fondova kohezijske politike, moraju pripremati sporazume o partnerstvu, nakon čega slijede operativni programi. U tim se programima moraju uzeti u obzir nacionalni energetski i klimatski planovi te pokušati riješiti svi utvrđeni problemi. Od država članica traži se i da ispune uvjete koji omogućuju provedbu, uključujući one koji se odnose na potpuno izrađen nacionalni energetski i klimatski plan, energetsku učinkovitost, obnovu stambenih i nestambenih zgrada te energiju iz obnovljivih izvora.

3.5.   
  Snažna analitička osnova

Pouzdani ažurirani nacionalni planovi moraju odražavati stratešku viziju i temeljiti se na čvrstoj i pouzdanoj kvantitativnoj analizi trenutačnih i predviđenih stanja. Snažna analitička osnova omogućit će i da različiti dijelovi plana budu sveobuhvatni i usporedivi. Analitički odjeljak nacionalnog energetskog i klimatskog plana započinje trenutačnim stanjem, uključujući projekcije s postojećim politikama i mjerama (87),, koje su se znatno promijenile od početnih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Odjeljak ažuriranog plana o trenutačnom stanju mora za svaku od pet dimenzija energetske unije odražavati sve relevantne promjene na temelju najnovijih dostupnih informacija. Konkretno, trebalo bi uzeti u obzir socijalne i gospodarske posljedice pandemije bolesti COVID-19 kao i trenutačnu geopolitičku situaciju koja utječe na cijene energije te unutarnje energetsko tržište, energetsku sigurnost i trendove emisija u širem smislu.

Države članice potiču se da iskoriste najnovije alate i pristupe za izradu modela. Kako bi pristup bio usklađen, države članice trebale bi upotrebljavati ključne parametre za uvozne cijene nafte, plina i ugljena te cijene ugljika u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama jednake onima koji se upotrebljavaju za izvješćivanje u skladu s člankom 18. Uredbe o upravljanju. Države članice trebale bi jasno navoditi izvore na kojima se temelji njihova analiza kako bi korišteni podaci bili transparentni. Komisija poziva države članice da upotrebljavaju službene europske statističke podatke kad god je to moguće.

3.5.1.   Scenariji i vremenski okvir

U ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima opisuje se trenutačno stanje (88)
  uključivanjem projekcija sektorskih kretanja za stakleničke plinove i projekcija za druge dimenzije energetske unije s postojećim mjerama (tj. scenarij „WEM”, engl. with existing measures) najmanje do 2040., uključujući 2030 (89). Osim toga, ažurirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi uključivati projekcije s dodatnim planiranim politikama i mjerama (tj. scenarij „WAM”, engl. with additional measures) (90). Te će projekcije omogućiti procjenu učinka takvih planiranih politika i mjera te usporedbu njihova učinka s učinkom postojećih politika i mjera koje se provode najmanje do 2040 (91)., (92) Države članice moraju opisati i način na koji postojeće i planirane politike i mjere pridonose postizanju cilja klimatske neutralnosti EU-a iz članka 2. stavka 1. Europskog zakona o klimi (93)..

Europskim zakonom o klimi zahtjevi za projekcije antropogenih emisija stakleničkih plinova (94) mijenjaju se na niz od šest umjesto četiri buduće godine koje završavaju s 0 ili 5 i dolaze neposredno nakon izvještajne godine. Budući da će države članice do 15. ožujka 2023. pripremiti projekcije emisija stakleničkih plinova do 2050. za podnošenje u skladu s člankom 18. Uredbe o upravljanju, potiče ih se da u svojim ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima dostave projekcije do 2050. za scenarij s postojećim mjerama (WEM) i scenarij s dodatnim mjerama (WAM) kako bi se prikazali trendovi prema klimatskoj neutralnosti u EU-u.

Države članice moraju javnosti staviti na raspolaganje detaljne opise pretpostavki, parametara i metodologija koji se koriste za završne scenarije i projekcije, uzimajući u obzir statistička ograničenja, ograničenja licenciranja komercijalnih skupova podataka i usklađenost s pravilima o zaštiti podataka (95). Alati i podaci otvorenog pristupa trebali bi se upotrebljavati u što većoj mjeri za promicanje transparentnosti, provjere i usporedivosti rezultata.

3.5.2.   Procjena gospodarskih, socijalnih i okolišnih učinaka

U ažuriranim nacionalnim planovima države članice procjenjuju makroekonomski učinak planiranih politika i mjera ili skupina politika i mjera na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini. Ako je to moguće, procjenjuju se i njihovi učinci na zdravlje, okoliš, konkurentnost, zapošljavanje, vještine i društvo. To bi trebalo uključivati usporedbu s projekcijama koje se temelje na postojećim politikama i mjerama ili skupinama mjera (96) s posebnim naglaskom na procjeni distribucijskih učinaka (97) i energetskog siromaštva (98). Komisija redovito stavlja na raspolaganje rezultate istraživačkih projekata u tom području, uključujući izradu makromodela i mikromodela za procjenu učinaka na zapošljavanje, socijalnih i distribucijskih učinaka povezanih s prelaskom na čistu energiju ili geopolitičkih zbivanja (npr. scenariji cijena energije) (99). Ti elementi mogu poslužiti kao potpora pri ažuriranju nacionalnih planova.

Države članice potiču se da razmotre pitanja kao što su moguća uska grla na razini cjelokupnog gospodarstva ili sektora, posebno u pogledu opskrbe energijom, vode i sirovina te dostupnosti radne snage i vještina. Nadalje, trebalo bi opisati očekivane promjene u sektorskom sastavu gospodarstva država članica jer neke industrije neće opstati, neke će nastati i/ili rasti, a druge će se izmijeniti. U tom bi pogledu trebalo uključiti razmatranja o istraživanju, inovacijama i konkurentnosti sektora čiste energije. Trebalo bi u potpunosti procijeniti i pozitivan učinak energetske tranzicije.

Utjecaj na okoliš koji je uključen u ažurirane planove trebao bi odražavati nalaze iz nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku (100). U planovima bi trebalo uzeti u obzir i trenutačne i buduće interakcije između dekarbonizacije i smanjenja emisija onečišćujućih tvari (sprečavanje onečišćenja). Povezanost vode, energije i klime ima ključnu ulogu u postizanju ciljeva energetske unije. Ekstremni događaji kao što su suše i visoke temperature predstavljaju opterećenje za energetske sustave, što utječe na rad elektrana. Niske razine vode pogoršavaju europsku energetsku krizu, što utječe na proizvodnju hidroenergije, nuklearne energije i unutarnju plovidbu. Države članice pozivaju se da u ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima opišu učinak planiranih politika i mjera na gospodarenje vodama (uključujući suše, poplave i potražnju za vodom) i vodne ekosustave, a posebno na dimenziju energetske sigurnosti. Države članice potiču se da ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove izrade u skladu s relevantnim dokumentima za planiranje koji se odnose na gospodarenje vodama, kao što su planovi upravljanja riječnim slivovima, planovi upravljanja rizicima od poplave i planovi upravljanja sušama.

Komisija potiče države članice da ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove izrađuju paralelno s ažuriranjem svojih nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka (101). U usporedbi s početnim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u ažuriranjima ima još prostora za poboljšanje i jačanje procjene učinka planiranih politika i mjera na emisije onečišćujućih tvari u zraku. U okviru integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku države članice izvijestit će i o kvantifikaciji učinka politika i mjera (ili skupina politika i mjera) na kvalitetu zraka i na emisije onečišćujućih tvari u zraku. Međutim, procjena u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima omogućuje državama članicama da daju prednost onim mjerama kojima se maksimalno povećavaju ukupne koristi. Osim toga, politike i mjere trebale bi biti usklađene sa strategijom EU-a za bioraznolikost (102), akcijskim planom za kružno gospodarstvo (103), akcijskim planom za postizanje nulte stope onečišćenja (104) i europskim planom za borbu protiv raka (105).

Učinci na okoliš obuhvaćeni ažuriranim planovima trebali bi odražavati i učinke klimatskih i energetskih politika na bioraznolikost. Klimatske promjene i gubitak bioraznolikosti međusobno su povezani. Energetske i klimatske politike mogu dovesti do sinergija, ali i do kompromisa s bioraznolikošću (npr. obnova prirode ili prirodna rješenja za povećanje ponora u odnosu na krčenje ili propadanje šuma radi proizvodnje biomase za energiju). Ti bi se učinci trebali uzeti u obzir i kvantificirati u ažuriranim nacionalnim planovima.

3.5.3.   Integracija i izrada modela doprinosa kružnog gospodarstva klimatskoj tranziciji

Države članice potiču se da u svojem ažuriranom nacionalnom planu utvrde ključne politike i mjere kružnog gospodarstva koje utječu na emisije stakleničkih plinova, potrošnju energije i upotrebu kritičnih sirovina. Kružnim gospodarstvom smanjuju se otpad (uključujući organski otpad, izvor emisija metana) i upotreba primarnih resursa (uključujući energiju i kritične sirovine), čime se smanjuju i emisije stakleničkih plinova. Na taj se način stvaraju radna mjesta u blizini proizvoda koje treba održavati, obnavljati ili dijeliti (106). Nadalje, kružnost poboljšava dostupnost sirovina i smanjuje ovisnost europskog gospodarstva o uvozu. Kružnim gospodarstvom stvaraju se i nova radna mjesta i prilike za različite razine vještina, među ostalim za često nedovoljno zastupljene skupine na tržištu rada, kao što su žene, osobe s invaliditetom i ranjive skupine. U ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima trebalo bi strategije, akcijske planove i zakonodavstvo povezano s kružnim gospodarstvom dovesti u vezu s učincima na energiju i emisije stakleničkih plinova. U nacionalnim energetskim i klimatskim planovima trebala bi se također procijeniti stvarna i očekivana smanjenja emisija stakleničkih plinova ostvarena mjerama kružnog gospodarstva s pomoću dostupnih alata za izradu modela.

Države članice trebale bi izvješćivati o ključnim politikama i mjerama u području otpada i otpadnih voda čiji je cilj smanjenje emisija metana. Trebale bi uključiti kvantifikaciju stvarnog ili procijenjenog učinka takvih politika i mjera na emisije stakleničkih plinova. Države članice potiču se i da dostave informacije o modelima koji se upotrebljavaju za procjenu učinka.

3.6.   
  Financiranje energetske i klimatske tranzicije: usklađivanje potreba za ulaganjima s dostupnim javnim i privatnim financiranjem

Države članice potiču se da u svoje ažurirane nacionalne planove uključe sveobuhvatan i dosljedan pregled javnih i privatnih ulaganja potrebnih da postignu svoje energetske i klimatske ciljeve i doprinose. Pri podnošenju nacionalnih planova 2020. sve države članice utvrdile su potrebe za ulaganjima u energiju i uključile sektorske raščlambe. Međutim, nisu sve države članice navele potrebe za ulaganjima u svih pet dimenzija energetske unije ni pružile sveobuhvatan pregled potreba za ulaganjima u klimatsku tranziciju, uključujući mjere za prilagodbu klimatskim promjenama. Nadalje, metodologije i predlošci korišteni za prikaz raznih podataka često su bili nedosljedni. Razlike u pristupima i temeljitosti analize otežale su usporedbu procjena ulaganja u svim nacionalnim planovima. To je značilo nedovoljnu predvidljivost za ulagatelje i manju ukupnu pouzdanost nacionalnih planova.

Kako bi se osigurao dosljedan pregled potreba za ulaganjima i financiranja, države članice potiču se da konsolidiraju pregled na razini svake skupine politika i mjera.Za svaku od njih potrebno je navesti informacije o očekivanom ulaganju i njegovu financiranju iz javnih izvora (na nacionalnoj razini i na razini EU-a) i iz privatnih izvora. Predložak iz Priloga XIII. o napretku prema financiranju nacionalnog energetskog i klimatskog izvješća o napretku mogao bi se upotrijebiti kao struktura izvješćivanja.

3.6.1.   Procjena potreba za ulaganjima

Države članice u svojim ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima navode informacije o očekivanom opsegu ulaganja potrebnih za planirane politike i mjere (107)
  . Komisija poziva države članice da navedu izvore financiranja za provedbu planiranih ključnih politika i mjera ili skupina politika i mjera (vidjeti odjeljak 3.6.2 u nastavku). Za politike i mjere koje su već donesene i provedene države članice trebale bi pružiti pregled procijenjenih početnih ulaganja i prema potrebi stvarnih ulaganja koristeći se informacijama prikupljenima u okviru nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku ako su dostupne. Ako je moguće, taj bi pregled trebalo raščlaniti prema ključnim politikama i mjerama ili skupinama politika i mjera. Dobra analitička osnova pomaže u utvrđivanju potreba za ulaganjima. Takve se potrebe mogu procijeniti na različite načine primjenom komplementarnih pristupa „odozgo prema dolje” ili „odozdo prema gore”. Iako su pristupi odozgo prema dolje najprikladniji za usporedbu alternativnih scenarija politike, pristupi odozdo prema gore pomažu u praćenju potreba za pojedinačnim ulaganjima i reformama.

| Okvir 8.: Uspješna praksa za opis procijenjenih potreba za ulaganjima

  Kako bi se poboljšala transparentnost, države članice posebno se potiču da u svoje ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove uključe sljedeće elemente:






  — | opis metodologije upotrijebljene za izračun procjena; |
| --- | --- |

Okvir 8.: Uspješna praksa za opis procijenjenih potreba za ulaganjima

Kako bi se poboljšala transparentnost, države članice posebno se potiču da u svoje ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove uključe sljedeće elemente:

—

opis metodologije upotrijebljene za izračun procjena;

| — | opis osnovnog scenarija (tj. scenarija bez dodatnog ulaganja), |
| --- | --- |

—

opis osnovnog scenarija (tj. scenarija bez dodatnog ulaganja),

| — | jasnu naznaku o tome na što se brojevi odnose (npr. kumulativna u odnosu na godišnja dodatna ulaganja, nominalne vrijednosti u odnosu na diskontirane vrijednosti) i, po mogućnosti, uključene vrste ulaganja (npr. kapital, trajna dobra, operativni troškovi); |
| --- | --- |

—

jasnu naznaku o tome na što se brojevi odnose (npr. kumulativna u odnosu na godišnja dodatna ulaganja, nominalne vrijednosti u odnosu na diskontirane vrijednosti) i, po mogućnosti, uključene vrste ulaganja (npr. kapital, trajna dobra, operativni troškovi);

| — | raščlambu ulaganja prema jasno definiranim skupinama ključnih politika i mjera, po mogućnosti pet dimenzija energetske unije i/ili sektora u skladu s integriranim izvješćivanjem o napretku; |
| --- | --- |

—

raščlambu ulaganja prema jasno definiranim skupinama ključnih politika i mjera, po mogućnosti pet dimenzija energetske unije i/ili sektora u skladu s integriranim izvješćivanjem o napretku;

| — | informacije o opsegu ulaganja za koja se očekuje da će biti pokrenuta ili potrebna za ostvarenje svake politike i mjere te o izvoru financiranja (javnom (nacionalnom, na razini EU-a, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost) i privatnom, prema potrebi); |
| --- | --- |

—

informacije o opsegu ulaganja za koja se očekuje da će biti pokrenuta ili potrebna za ostvarenje svake politike i mjere te o izvoru financiranja (javnom (nacionalnom, na razini EU-a, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost) i privatnom, prema potrebi);

| — | referentnu godinu vrijednosti ulaganja i relativnu diskontnu stopu. |
| --- | --- |

—

referentnu godinu vrijednosti ulaganja i relativnu diskontnu stopu.

3.6.2.   Javno i privatno financiranje

Države članice potiču se da kvantitativno i kvalitativno opišu financiranje svake politike i mjere uključene u ažurirane nacionalne energetske i klimatske planove. To uključuje informacije o tome kako će se upotrebljavati instrumenti financiranja EU-a i nacionalni instrumenti financiranja (108). Na primjer, kako će se upotrebljavati programi u okviru proračuna EU-a, kao što je Mehanizam za oporavak i otpornost, prihodi ostvareni u okviru sustava trgovanja emisijama EU-a (uključujući Fond za modernizaciju, Inovacijski fond i nacionalne prihode od dražbi) kao i druga dostupna sredstva na nacionalnoj razini. Budući da se različiti instrumenti EU-a i nacionalni instrumenti mogu međusobno nadopunjavati, države članice potiču se da opišu kako su stvorile troškovno učinkovite sinergije i kombinirana rješenja za javnu financijsku potporu, kako izbjegavaju dvostruko financiranje i kako će javnim instrumentima dodatno mobilizirati privatna ulaganja.

Države članice pozivaju se da opišu ulogu koju razvojne banke imaju u financiranju ulaganja u energiju i klimu te u privlačenju privatnog kapitala. Na primjer, Europska investicijska banka postavila je niz ciljeva (unutar EU-a i u okviru svojeg globalnog poslovanja) kao „banka EU-a za klimu”: do 2025. 50 % njezinih aktivnosti odnosit će se na potporu djelovanju u području klime i okolišne održivosti, njezino cjelokupno financiranje od kraja 2020. usklađeno je s Pariškim sporazumom te je postavila opći cilj mobiliziranja najmanje 1 bilijuna EUR u projekte u području klime i okoliša u ovom desetljeću.

Ažurirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi sadržavati i pregled očekivanog iznosa financiranja planiranih politika i mjera iz privatnog sektora. Na primjer, kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, države članice trebale bi dostaviti detaljne informacije o očekivanom opsegu privatnih ulaganja i potrošačkom prihvaćanju proizvoda kreditiranja za energetsku učinkovitost (zeleni krediti, hipotekarni zajmovi za energetsku učinkovitost).

4.   Iterativni postupak s Komisijom i daljnji koraci

Komisija očekuje da sve države članice poštuju rokove utvrđene u članku 14. Uredbe o upravljanju. Države članice trebale bi dati prednost izradi nacrta konačnih ažuriranih planova s obzirom na veće ambicije i na to da do 2030. ne preostaje mnogo vremena.

Komisija u potpunosti podupire države članice u ažuriranju nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Konkretno, Komisija će nastaviti surađivati s državama članicama na tehničkoj razini kako bi osigurala daljnje temeljite razmjene mišljenja i pružila dodatne pojedinosti o posebnim aspektima ovih smjernica. Komisija će organizirati relevantne radne skupine i bilateralne razmjene te sudjelovati u sektorskim i regionalnim okružjima kako bi poduprla dobru suradnju tijekom cijelog postupka.

Osim redovitih razmjena Komisija primjenjuje nekoliko instrumenata, uključujući europski semestar i Instrument za tehničku potporu, kao i nekoliko mjera potpore i studija, kao što su ugovori o potpori za pripremu i procjenu ažuriranja nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Nakon što države članice dostave nacrte ažuriranih nacionalnih planova (109), Komisija će ih ocijeniti i eventualno izdati preporuke za pojedine države članice, kako je predviđeno u Uredbi o upravljanju.

Komisija će u okviru iterativnog postupka između država članica i Komisije ocijeniti nacionalne energetske i klimatske planove u odnosu na zahtjeve Uredbe o upravljanju te u potpunosti uzeti u obzir smjernice iz ovog dokumenta. Komisija će posebno povesti računa o tome jesu li ciljevi i doprinosi koje su utvrdile države članice dostatni za zajedničko ostvarenje energetske unije, uključujući one iz relevantnog zakonodavstva o kojem se trenutačno pregovara i procjene pojedinačnih planova.

Tablica 1.

Ključni ciljevi i doprinosi te politike i mjere iznesene u zakonodavstvu, strategijama i prijedlozima.

| Napomena: | ova tablica nije potpuna, već su u njoj sažeto prikazani ključni elementi koje je potrebno uzeti u obzir pri ažuriranju nacionalnih energetskih i klimatskih planova. |
| --- | --- |

Napomena:

| Inicijativa | Referentni dokument | Vrsta | Ciljevi | Politike i mjere |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Europski zeleni plan
  Europski zakon o klimi | COM(2019) 640 final
  Uredba (EU) 2021/1119 | komunikacija
  doneseno zakonodavstvo | — | klimatska neutralnost na razini EU-a do 2050. |

Inicijativa

Referentni dokument

Vrsta

Ciljevi

Politike i mjere

Europski zeleni plan

Europski zakon o klimi

COM(2019) 640 final

Uredba (EU) 2021/1119

komunikacija

doneseno zakonodavstvo

—

klimatska neutralnost na razini EU-a do 2050.

| — | povećati cilj EU-a u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. na najmanje 50 % i prema 55 % |
| --- | --- |

—

povećati cilj EU-a u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. na najmanje 50 % i prema 55 %

nije primjenjivo

Energija za klimatski neutralno gospodarstvo: strategija EU-a za integraciju energetskog sustava

COM(2020) 299 final

komunikacija

| — | nema dodatnih ciljeva |
| --- | --- |

—

nema dodatnih ciljeva

mjere za:

| — | korištenje integracije energetskog sustava kako bi se uravnotežila elektroenergetska mreža i osigurala integracija električne energije iz obnovljivih izvora |
| --- | --- |

—

korištenje integracije energetskog sustava kako bi se uravnotežila elektroenergetska mreža i osigurala integracija električne energije iz obnovljivih izvora

| — | povezivanje sektora grijanja i električne energije kako bi se osigurala veća integracija obnovljivih izvora energije |
| --- | --- |

—

povezivanje sektora grijanja i električne energije kako bi se osigurala veća integracija obnovljivih izvora energije

| — | povezivanje različitih sektora krajnje potrošnje i energetskog sektora kako bi se osigurala upotreba otpadne topline |
| --- | --- |

—

povezivanje različitih sektora krajnje potrošnje i energetskog sektora kako bi se osigurala upotreba otpadne topline

| — | osiguravanje pristupa podacima za korisnike električnih vozila |
| --- | --- |

—

osiguravanje pristupa podacima za korisnike električnih vozila

Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu

COM(2020) 301 final

komunikacija

| — | 6 GW elektrolizatora vodika iz obnovljivih izvora u EU-u do 2024. i 40 GW elektrolizatora vodika iz obnovljivih izvora do 2030. |
| --- | --- |

—

6 GW elektrolizatora vodika iz obnovljivih izvora u EU-u do 2024. i 40 GW elektrolizatora vodika iz obnovljivih izvora do 2030.

nije primjenjivo

Preporuka Komisije o energetskom siromaštvu

COM(2020) 9600

komunikacija

| — | nema dodatnih ciljeva |
| --- | --- |

—

nema dodatnih ciljeva

mjere za:

| — | smanjenje i/ili ublažavanje energetskog siromaštva energetskom učinkovitošću |
| --- | --- |

—

smanjenje i/ili ublažavanje energetskog siromaštva energetskom učinkovitošću

| — | zaštitu pristupa energiji za sve skupine potrošača, posebno najranjivije |
| --- | --- |

—

zaštitu pristupa energiji za sve skupine potrošača, posebno najranjivije

Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost

COM(2020) 741 final

komunikacija

| — | instalirani kapacitet od najmanje 60 GW energije vjetra na moru i najmanje 1 GW energije oceana do 2030. kako bi se do 2050. dosegnuo kapacitet od 300 GW i 40 GW |
| --- | --- |

—

instalirani kapacitet od najmanje 60 GW energije vjetra na moru i najmanje 1 GW energije oceana do 2030. kako bi se do 2050. dosegnuo kapacitet od 300 GW i 40 GW

| — | države članice trebale bi uključiti ciljeve razvoja energije iz obnovljivih izvora na moru u svoje nacionalne prostorne planove morskog područja |
| --- | --- |

—

države članice trebale bi uključiti ciljeve razvoja energije iz obnovljivih izvora na moru u svoje nacionalne prostorne planove morskog područja

nije primjenjivo

Stvaranje Europe otporne na klimatske promjene – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama

COM(2021) 82 final

komunikacija

| — | društvo otporno na klimatske promjene, potpuno prilagođeno neizbježnim učincima klimatskih promjena |
| --- | --- |

—

društvo otporno na klimatske promjene, potpuno prilagođeno neizbježnim učincima klimatskih promjena

| — | strategija sadržava 48 obveza javne politike |
| --- | --- |

—

strategija sadržava 48 obveza javne politike

| — | uvođenje prirodnih rješenja kako bi se smanjio rizik od klimatskih promjena, prijetnje zdravlju, povećala zaštita klime i očuvao pristup slatkoj vodi |
| --- | --- |

—

uvođenje prirodnih rješenja kako bi se smanjio rizik od klimatskih promjena, prijetnje zdravlju, povećala zaštita klime i očuvao pristup slatkoj vodi

| — | planovi upravljanja sušama, mjere za povećanje kapaciteta zadržavanja vode u tlu i sigurna ponovna upotreba vode |
| --- | --- |

—

planovi upravljanja sušama, mjere za povećanje kapaciteta zadržavanja vode u tlu i sigurna ponovna upotreba vode

Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti

COM(2021) 550 final

komunikacija

nije primjenjivo (ciljevi su u popratnim prijedlozima)

nije primjenjivo (mjere su u popratnim prijedlozima)

Preinaka Direktive o energetskoj učinkovitosti  (110)

COM(2021) 558 final

zakonodavni prijedlog

| — | cilj na razini EU-a od 9 % za energetsku učinkovitost u 2030. i revidirani doprinosi država članica tom cilju |
| --- | --- |

—

cilj na razini EU-a od 9 % za energetsku učinkovitost u 2030. i revidirani doprinosi država članica tom cilju

| — | obveza uštede energije – podcilj za uštedu energije kod osoba u energetskom siromaštvu i cjenovno pristupačnom socijalnom stanovanju |
| --- | --- |

—

obveza uštede energije – podcilj za uštedu energije kod osoba u energetskom siromaštvu i cjenovno pristupačnom socijalnom stanovanju

| — | cilj smanjenja ukupne konačne potrošnje energije svih javnih tijela |
| --- | --- |

—

cilj smanjenja ukupne konačne potrošnje energije svih javnih tijela

| — | zahtjev za obnovu svih javnih zgrada kako bi dosegnule razinu gotovo nulte stope emisija |
| --- | --- |

—

zahtjev za obnovu svih javnih zgrada kako bi dosegnule razinu gotovo nulte stope emisija

| — | mjere koje odražavaju načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu |
| --- | --- |

—

mjere koje odražavaju načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu

| — | mjere za uklanjanje prepreka energetski učinkovitoj javnoj nabavi |
| --- | --- |

—

mjere za uklanjanje prepreka energetski učinkovitoj javnoj nabavi

| — | popis javnih tijela koja moraju pridonijeti cilju smanjenja ukupne konačne potrošnje energije javnih tijela |
| --- | --- |

—

popis javnih tijela koja moraju pridonijeti cilju smanjenja ukupne konačne potrošnje energije javnih tijela

| — | mjere za ispunjavanje zahtjeva uštede energije |
| --- | --- |

—

mjere za ispunjavanje zahtjeva uštede energije

| — | mjere za sektore pretvorbe, distribucije i prijenosa energije, uključujući infrastrukturu za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje |
| --- | --- |

—

mjere za sektore pretvorbe, distribucije i prijenosa energije, uključujući infrastrukturu za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje

| — | mjere za promicanje energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom |
| --- | --- |

—

mjere za promicanje energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom

| — | sveobuhvatna procjena grijanja i hlađenja (primjenjivo za konačni nacionalni energetski i klimatski plan za 2024.) |
| --- | --- |

—

sveobuhvatna procjena grijanja i hlađenja (primjenjivo za konačni nacionalni energetski i klimatski plan za 2024.)

| — | mjere za promicanje i olakšavanje učinkovite upotrebe energije krajnjim kupcima i krajnjim korisnicima |
| --- | --- |

—

mjere za promicanje i olakšavanje učinkovite upotrebe energije krajnjim kupcima i krajnjim korisnicima

| — | mjere za poticanje javnih tijela da za obnovu velikih zgrada koriste ugovore o energetskom učinku |
| --- | --- |

—

mjere za poticanje javnih tijela da za obnovu velikih zgrada koriste ugovore o energetskom učinku

| — | mjere za promicanje energetskih usluga u javnom sektoru |
| --- | --- |

—

mjere za promicanje energetskih usluga u javnom sektoru

| — | programi certificiranja i/ili istovrijedni programi stjecanja kvalifikacija za zanimanja u području energetske učinkovitosti |
| --- | --- |

—

programi certificiranja i/ili istovrijedni programi stjecanja kvalifikacija za zanimanja u području energetske učinkovitosti

| — | financiranje programa i sustava energetske učinkovitosti |
| --- | --- |

—

financiranje programa i sustava energetske učinkovitosti

Revizija Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (glavni dokument) [1]

COM(2021) 557 final

zakonodavni prijedlog

| — | povećani cilj od 40 % za obnovljive izvore energije na razini EU-a do 2030. i revidirani doprinosi država članica tom cilju |
| --- | --- |

—

povećani cilj od 40 % za obnovljive izvore energije na razini EU-a do 2030. i revidirani doprinosi država članica tom cilju

| — | povećani cilj smanjenja intenziteta stakleničkih plinova u prometnom sektoru |
| --- | --- |

—

povećani cilj smanjenja intenziteta stakleničkih plinova u prometnom sektoru

| — | povećani podcilj za napredna biogoriva za 2025. i 2030. |
| --- | --- |

—

povećani podcilj za napredna biogoriva za 2025. i 2030.

| — | novi podciljevi za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla u prometu |
| --- | --- |

—

novi podciljevi za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla u prometu

| — | novo godišnje povećanje udjela obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje, uključujući obvezujući dio povećanja i stope dobrovoljnog dodatnog povećanja država članica |
| --- | --- |

—

novo godišnje povećanje udjela obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje, uključujući obvezujući dio povećanja i stope dobrovoljnog dodatnog povećanja država članica

| — | povećani okvirni cilj godišnjeg povećanja za centralizirano grijanje i hlađenje |
| --- | --- |

—

povećani okvirni cilj godišnjeg povećanja za centralizirano grijanje i hlađenje

| — | nove indikativne referentne vrijednosti za udio obnovljivih izvora energije u nacionalnom građevinskom sektoru 2030. |
| --- | --- |

—

nove indikativne referentne vrijednosti za udio obnovljivih izvora energije u nacionalnom građevinskom sektoru 2030.

| — | novi okvirni cilj godišnjeg povećanje udjela obnovljivih izvora energije u industriji za razdoblje 2021.–2030. |
| --- | --- |

—

novi okvirni cilj godišnjeg povećanje udjela obnovljivih izvora energije u industriji za razdoblje 2021.–2030.

| — | novi cilj za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla u industriji za 2030. i 2035. |
| --- | --- |

—

novi cilj za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla u industriji za 2030. i 2035.

| — | zajednički projekti za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (članak 9.) |
| --- | --- |

—

zajednički projekti za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (članak 9.)

| — | programi certificiranja za projektante i instalatere sustava iz obnovljivih izvora energije (članak 18.) |
| --- | --- |

—

programi certificiranja za projektante i instalatere sustava iz obnovljivih izvora energije (članak 18.)

| — | mjere za integraciju sustava (članci 20. i 20.a) |
| --- | --- |

—

mjere za integraciju sustava (članci 20. i 20.a)

| — | mjere za postizanje prosječnog godišnjeg povećanja udjela obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje u skladu s člankom 24. stavcima 1. i 2. i primijenjene mjere s popisa iz članka 23. stavka 4. |
| --- | --- |

—

mjere za postizanje prosječnog godišnjeg povećanja udjela obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje u skladu s člankom 24. stavcima 1. i 2. i primijenjene mjere s popisa iz članka 23. stavka 4.

| — | procjena nacionalnog potencijala energije iz obnovljivih izvora (članak 23. stavak 1.a) |
| --- | --- |

—

procjena nacionalnog potencijala energije iz obnovljivih izvora (članak 23. stavak 1.a)

| — | mjere za postizanje prosječnog godišnjeg povećanja udjela obnovljivih izvora energije za centralizirano grijanje i hlađenje |
| --- | --- |

—

mjere za postizanje prosječnog godišnjeg povećanja udjela obnovljivih izvora energije za centralizirano grijanje i hlađenje

| — | mjere za povećanje udjela obnovljivih izvora energije za hlađenje i centralizirano hlađenje |
| --- | --- |

—

mjere za povećanje udjela obnovljivih izvora energije za hlađenje i centralizirano hlađenje

| — | okvir kojim se omogućuje sektorska integracija energetskih mreža |
| --- | --- |

—

okvir kojim se omogućuje sektorska integracija energetskih mreža

| — | mehanizam jedinica u okviru obveze u prometnom sektoru (članak 25.) |
| --- | --- |

—

mehanizam jedinica u okviru obveze u prometnom sektoru (članak 25.)

| — | mjere povezane s kriterijima održivosti, među ostalim na zabranjenim područjima, za šumsku biomasu |
| --- | --- |

—

mjere povezane s kriterijima održivosti, među ostalim na zabranjenim područjima, za šumsku biomasu

| — | mjere kojima se osigurava kaskadno načelo za biomasu |
| --- | --- |

—

mjere kojima se osigurava kaskadno načelo za biomasu

Smanjenje emisija metana u energetskom sektoru

COM(2021) 805 final

zakonodavni prijedlog

nije primjenjivo

| — | planovi ublažavanja emisija metana i mjerenje metana iz napuštenih rudnika i neaktivnih bušotina |
| --- | --- |

—

planovi ublažavanja emisija metana i mjerenje metana iz napuštenih rudnika i neaktivnih bušotina

Mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama

COM(2021) 564 final

zakonodavni prijedlog

| — | rješavanje problema emisija stakleničkih plinova ugrađenih u određenu robu pri uvozu u carinsko područje EU-a kako bi se spriječio rizik od istjecanja ugljika |
| --- | --- |

—

rješavanje problema emisija stakleničkih plinova ugrađenih u određenu robu pri uvozu u carinsko područje EU-a kako bi se spriječio rizik od istjecanja ugljika

nije primjenjivo

Revizija Direktive o oporezivanju energije

COM(2021) 563 final

zakonodavni prijedlog

| — | osigurati da jasna pravila oporezivanja energenata i električne energije i dalje pridonose neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta, istodobno osiguravajući da oporezivanje bolje odražava njihov učinak na okoliš i zdravlje |
| --- | --- |

—

osigurati da jasna pravila oporezivanja energenata i električne energije i dalje pridonose neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta, istodobno osiguravajući da oporezivanje bolje odražava njihov učinak na okoliš i zdravlje

| — | osigurati da su mjere za oporezivanje energenata i električne energije u skladu s Direktivom |
| --- | --- |

—

osigurati da su mjere za oporezivanje energenata i električne energije u skladu s Direktivom

Osiguravanje jednakih uvjeta za održivi zračni prijevoz (RefuelEU Aviation)  (111)

COM(2021) 561 final

zakonodavni prijedlog

| — | održiva zrakoplovna goriva moraju činiti 2 % zrakoplovnog goriva u 2025., 5 % u 2030. i 63 % u 2050. |
| --- | --- |

—

održiva zrakoplovna goriva moraju činiti 2 % zrakoplovnog goriva u 2025., 5 % u 2030. i 63 % u 2050.

nije primjenjivo

Upotreba obnovljivih i niskougljičnih goriva u pomorskom prometu (FuelEU Maritime)  (111)

COM(2021) 562 final

zakonodavni prijedlog

| — | ograničenje intenziteta stakleničkih plinova energije koja se upotrebljava na brodu |
| --- | --- |

—

ograničenje intenziteta stakleničkih plinova energije koja se upotrebljava na brodu

| — | obveza opskrbe električnom energijom s kopna ili upotrebe tehnologije s nultom stopom emisija u lukama |
| --- | --- |

—

obveza opskrbe električnom energijom s kopna ili upotrebe tehnologije s nultom stopom emisija u lukama

nije primjenjivo

Uvođenje infrastrukture za alternativna goriva  (111)
   (112)

COM(2021) 559 final

zakonodavni prijedlog

| — | nacionalni ciljevi za uvođenje dostatne infrastrukture za alternativna goriva u Uniji za cestovna vozila, plovila i avione u mirovanju |
| --- | --- |

—

nacionalni ciljevi za uvođenje dostatne infrastrukture za alternativna goriva u Uniji za cestovna vozila, plovila i avione u mirovanju

nije primjenjivo

Sustav trgovanja emisijama (ETS) (glavni dokument) – uključujući pomorski, građevinski i prometni sektor

COM(2021) 551 final

zakonodavni prijedlog

| — | doprinos sektora obuhvaćenih EU sustavom trgovanja emisijama od –61 % u 2030. u odnosu na 2005. |
| --- | --- |

—

doprinos sektora obuhvaćenih EU sustavom trgovanja emisijama od –61 % u 2030. u odnosu na 2005.

| — | smanjenje emisija za 43 % u 2030. u odnosu na 2005. u građevinskom sektoru i sektoru cestovnog prometa |
| --- | --- |

—

smanjenje emisija za 43 % u 2030. u odnosu na 2005. u građevinskom sektoru i sektoru cestovnog prometa

| — | određivanje cijena ugljika i osiguravanje financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena iz prihoda od dražbi, Fonda za modernizaciju i Inovacijskog fonda, s rezervom za stabilnost tržišta kao alatom za osiguravanje stabilnosti tržišta ugljika |
| --- | --- |

—

određivanje cijena ugljika i osiguravanje financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena iz prihoda od dražbi, Fonda za modernizaciju i Inovacijskog fonda, s rezervom za stabilnost tržišta kao alatom za osiguravanje stabilnosti tržišta ugljika

Rezerva za stabilnost tržišta ETS-a

COM(2021) 571 final

zakonodavni prijedlog

| — | zadržavanje trenutačnih parametara rezerve za stabilnost tržišta nakon 2023. kako bi se osigurala predvidljivost tržišta: stopa unosa od 24 % i minimalna količina od 200 milijuna emisijskih jedinica koje se stavljaju u rezervu |
| --- | --- |

—

zadržavanje trenutačnih parametara rezerve za stabilnost tržišta nakon 2023. kako bi se osigurala predvidljivost tržišta: stopa unosa od 24 % i minimalna količina od 200 milijuna emisijskih jedinica koje se stavljaju u rezervu

nije primjenjivo

ETS za zrakoplovstvo

COM(2021) 552 final

zakonodavni prijedlog

| — | postupno ukidanje besplatnih emisijskih jedinica za zrakoplovstvo do 100 % u 2027. i konsolidiranje ukupne količine emisijskih jedinica za zrakoplovstvo na trenutačnim razinama primjenom linearnog faktora smanjenja ETS-a |
| --- | --- |

—

postupno ukidanje besplatnih emisijskih jedinica za zrakoplovstvo do 100 % u 2027. i konsolidiranje ukupne količine emisijskih jedinica za zrakoplovstvo na trenutačnim razinama primjenom linearnog faktora smanjenja ETS-a

nije primjenjivo

ETS u pogledu obavješćivanja u okviru CORSIA-e

COM(2021) 567 final

zakonodavni prijedlog

nije primjenjivo

nije primjenjivo

Socijalni fond za klimatsku politiku

COM(2021) 568 final

zakonodavni prijedlog

nije primjenjivo

| — | nacionalni socijalni plan za klimatsku politiku |
| --- | --- |

—

nacionalni socijalni plan za klimatsku politiku

| — | mjere za povećanje energetske učinkovitosti zgrada |
| --- | --- |

—

mjere za povećanje energetske učinkovitosti zgrada

| — | mjere za povećanje dekarbonizacije grijanja i hlađenja zgrada |
| --- | --- |

—

mjere za povećanje dekarbonizacije grijanja i hlađenja zgrada

| — | mjere kojima se omogućuje bolji pristup mobilnosti i prijevozu s nultom i niskom stopom emisija |
| --- | --- |

—

mjere kojima se omogućuje bolji pristup mobilnosti i prijevozu s nultom i niskom stopom emisija

Fond za pravednu tranziciju

Uredba (EU) 2021/1056

doneseno zakonodavstvo

nije primjenjivo

| — | aktivnosti koje se podupiru na temelju članka 8. |
| --- | --- |

—

aktivnosti koje se podupiru na temelju članka 8.

Revizija Uredbe o raspodjeli tereta

COM(2021) 555 final

zakonodavni prijedlog

| — | povećani cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova u EU-u do 2030. u sektorima s raspodjelom tereta na 40 % u odnosu na razine iz 2005. i podjela ciljeva EU-a na obvezujuća nacionalna dodijeljena sredstva |
| --- | --- |

—

povećani cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova u EU-u do 2030. u sektorima s raspodjelom tereta na 40 % u odnosu na razine iz 2005. i podjela ciljeva EU-a na obvezujuća nacionalna dodijeljena sredstva

nije primjenjivo

Revizija Uredbe o korištenju zemljišta, prenamjeni zemljišta i šumarstvu

COM(2021) 554 final

zakonodavni prijedlog

| — | povećani cilj EU-a u pogledu uklanjanja ugljika do 2030. u sektoru korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva na 310 milijuna tona i nacionalni obvezujući ciljevi za razdoblje 2026.–2030. |
| --- | --- |

—

povećani cilj EU-a u pogledu uklanjanja ugljika do 2030. u sektoru korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva na 310 milijuna tona i nacionalni obvezujući ciljevi za razdoblje 2026.–2030.

| — | težiti klimatskoj neutralnosti do 2035. u zemljišnom sektoru |
| --- | --- |

—

težiti klimatskoj neutralnosti do 2035. u zemljišnom sektoru

| — | integrirani planovi ublažavanja za zemljišni sektor |
| --- | --- |

—

integrirani planovi ublažavanja za zemljišni sektor

| — | povezanost s bioraznolikošću i obnovom prirode |
| --- | --- |

—

povezanost s bioraznolikošću i obnovom prirode

CO2 za automobile i kombije

COM(2021) 556 final

zakonodavni prijedlog

| — | osobni automobili: ciljna vrijednost za cijeli vozni park EU-a do 2030. jednaka je smanjenju od 37,5 % ciljne vrijednosti u 2021. Cilj za 2035. jest smanjenje od 100 %. |
| --- | --- |

—

osobni automobili: ciljna vrijednost za cijeli vozni park EU-a do 2030. jednaka je smanjenju od 37,5 % ciljne vrijednosti u 2021. Cilj za 2035. jest smanjenje od 100 %.

| — | gospodarska vozila: ciljna vrijednost za cijeli vozni park EU-a do 2030. jednaka je smanjenju od 31 % ciljne vrijednosti u 2021. Cilj za 2035. jest smanjenje od 100 %. |
| --- | --- |

—

gospodarska vozila: ciljna vrijednost za cijeli vozni park EU-a do 2030. jednaka je smanjenju od 31 % ciljne vrijednosti u 2021. Cilj za 2035. jest smanjenje od 100 %.

nije primjenjivo

Preinaka Direktive o energetskim svojstvima zgrada

COM(2021) 802 final

zakonodavni prijedlog

| — | ciljevi utvrđeni na nacionalnoj razini za osiguravanje visoko energetski učinkovitog i dekarboniziranog nacionalnog fonda zgrada i pretvaranje postojećih zgrada u zgrade s nultim emisijama do 2050. |
| --- | --- |

—

ciljevi utvrđeni na nacionalnoj razini za osiguravanje visoko energetski učinkovitog i dekarboniziranog nacionalnog fonda zgrada i pretvaranje postojećih zgrada u zgrade s nultim emisijama do 2050.

| — | novi minimalni standardi energetskih svojstava |
| --- | --- |

—

novi minimalni standardi energetskih svojstava

| — | ažuriranje definicije zgrade gotovo nulte energije za nove i postojeće zgrade |
| --- | --- |

—

ažuriranje definicije zgrade gotovo nulte energije za nove i postojeće zgrade

| — | nacionalni plan obnove zgrada |
| --- | --- |

—

nacionalni plan obnove zgrada

| — | mjere za potporu usklađenosti s minimalnim standardima energetskih svojstava (članak 9. stavak 3.) |
| --- | --- |

—

mjere za potporu usklađenosti s minimalnim standardima energetskih svojstava (članak 9. stavak 3.)

Vodik/plin

revizija uredbe

COM(2021) 804 final

zakonodavni prijedlog

nije primjenjivo

| — | preventivne i hitne mjere za sigurnost opskrbe plinom |
| --- | --- |

—

preventivne i hitne mjere za sigurnost opskrbe plinom

| — | mjere povezane s kibersigurnošću |
| --- | --- |

—

mjere povezane s kibersigurnošću

Vodik/plin

revizija direktive

COM(2021) 803 final

zakonodavni prijedlog

nije primjenjivo

| — | mjere kojima se omogućuje tržište vodika, posebno infrastruktura |
| --- | --- |

—

mjere kojima se omogućuje tržište vodika, posebno infrastruktura

| — | mjere u pogledu prava potrošača na vodik |
| --- | --- |

—

mjere u pogledu prava potrošača na vodik

Preporuka

o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti

2022/C 243/04

preporuka Vijeća

| — | osigurati da tranzicija EU-a prema klimatski neutralnom i okolišno održivom gospodarstvu do 2050. bude pravedna i da pritom nitko ne bude zapostavljen |
| --- | --- |

—

osigurati da tranzicija EU-a prema klimatski neutralnom i okolišno održivom gospodarstvu do 2050. bude pravedna i da pritom nitko ne bude zapostavljen

| — | sveobuhvatni i dosljedni paketi politika u pogledu:






  a) | aktivne potpore kvalitetnom zapošljavanju |
| --- | --- | --- |

—

sveobuhvatni i dosljedni paketi politika u pogledu:

a)

aktivne potpore kvalitetnom zapošljavanju

| b) | obrazovanja, osposobljavanja i cjeloživotnog učenja |
| --- | --- |

b)

obrazovanja, osposobljavanja i cjeloživotnog učenja

| c) | pravednog sustava poreznih olakšica i socijalne zaštite |
| --- | --- |

c)

pravednog sustava poreznih olakšica i socijalne zaštite

| d) | pristupa osnovnim uslugama/stanovanju |
| --- | --- |

d)

pristupa osnovnim uslugama/stanovanju

Sigurnost opskrbe i osiguravanje priuštivih cijena energije: opcije za neposredne mjere i priprema za sljedeću zimu

COM(2022) 138 final

komunikacija

nije primjenjivo

| — | financijske naknade na maloprodajnom i veleprodajnom tržištu, kao što su potpora dohotku, smanjeno oporezivanje, model grupiranja |
| --- | --- |

—

financijske naknade na maloprodajnom i veleprodajnom tržištu, kao što su potpora dohotku, smanjeno oporezivanje, model grupiranja

| — | fiksna cijena za proizvođače |
| --- | --- |

—

fiksna cijena za proizvođače

Obveze u pogledu razine skladištenja plina

Uredba (EU) 2022/1032

uredba

| — | najmanje 80 % napunjenosti skladišta plina do 1. studenoga 2022., uz povećanje na 90 % u narednim godinama |
| --- | --- |

—

najmanje 80 % napunjenosti skladišta plina do 1. studenoga 2022., uz povećanje na 90 % u narednim godinama

| — | nacionalni ciljevi za povećanje fleksibilnosti energetskih sustava, uključujući skladištenje energije |
| --- | --- |

—

nacionalni ciljevi za povećanje fleksibilnosti energetskih sustava, uključujući skladištenje energije

| — | mjere kojima se osigurava postizanje krivulja i ciljeva punjenja u narednim godinama te punjenje podzemnih skladišta |
| --- | --- |

—

mjere kojima se osigurava postizanje krivulja i ciljeva punjenja u narednim godinama te punjenje podzemnih skladišta

| — | uspostavljanje mjera za koordinaciju s državama članicama |
| --- | --- |

—

uspostavljanje mjera za koordinaciju s državama članicama

Plan REPowerEU

COM(2022) 230 final

komunikacija

| — | nacionalni ciljevi za postupno ukidanje ruskog plina |
| --- | --- |

—

nacionalni ciljevi za postupno ukidanje ruskog plina

| — | nacionalni ciljevi za diversifikaciju izvora energije i opskrbu iz trećih zemalja |
| --- | --- |

—

nacionalni ciljevi za diversifikaciju izvora energije i opskrbu iz trećih zemalja

| — | nacionalni ciljevi za nadomještanje ruskih fosilnih goriva iskorištavanjem domaćih izvora energije, posebno energije iz obnovljivih izvora i niskougljičnih plinova |
| --- | --- |

—

nacionalni ciljevi za nadomještanje ruskih fosilnih goriva iskorištavanjem domaćih izvora energije, posebno energije iz obnovljivih izvora i niskougljičnih plinova

| — | ciljevi za proizvodnju plinova iz obnovljivih izvora, posebno doprinosom povećanju proizvodnje metana na 35 milijardi m3 do 2030. |
| --- | --- |

—

ciljevi za proizvodnju plinova iz obnovljivih izvora, posebno doprinosom povećanju proizvodnje metana na 35 milijardi m3 do 2030.

| — | ciljevi za proizvodnju vodika |
| --- | --- |

—

ciljevi za proizvodnju vodika

| — | revidirani planovi prevencije i interventni planovi |
| --- | --- |

—

revidirani planovi prevencije i interventni planovi

| — | diversifikacija opskrbnih pravaca za plin i naftu |
| --- | --- |

—

diversifikacija opskrbnih pravaca za plin i naftu

| — | diversifikacija izvora grijanja |
| --- | --- |

—

diversifikacija izvora grijanja

| — | mehanizmi solidarnosti među državama članicama |
| --- | --- |

—

mehanizmi solidarnosti među državama članicama

| — | mjere za poticanje regionalne suradnje i odnosa s međunarodnim partnerima |
| --- | --- |

—

mjere za poticanje regionalne suradnje i odnosa s međunarodnim partnerima

| — | politike i mjere kojima se ostvaruju uvjeti za prelazak s fosilnih goriva na plinove iz obnovljivih izvora i niskougljične plinove, posebno održivi biometan i vodik iz obnovljivih izvora |
| --- | --- |

—

politike i mjere kojima se ostvaruju uvjeti za prelazak s fosilnih goriva na plinove iz obnovljivih izvora i niskougljične plinove, posebno održivi biometan i vodik iz obnovljivih izvora

Štednja energije u EU-u

COM(2022) 240 final

komunikacija

nije primjenjivo

| — | mjere za kratkoročno smanjenje potražnje |
| --- | --- |

—

mjere za kratkoročno smanjenje potražnje

| — | mjere za jačanje energetske učinkovitosti navedene u odjeljku 3.2. Komunikacije |
| --- | --- |

—

mjere za jačanje energetske učinkovitosti navedene u odjeljku 3.2. Komunikacije

| — | mjere za povećanje energetske učinkovitosti u prometu i poticanje prelaska na učinkovite inicijative za obnovljivu energiju |
| --- | --- |

—

mjere za povećanje energetske učinkovitosti u prometu i poticanje prelaska na učinkovite inicijative za obnovljivu energiju

| — | financijske mjere koje prate takva ulaganja |
| --- | --- |

—

financijske mjere koje prate takva ulaganja

Strategija EU-a za solarnu energiju

COM(2022) 221 final

komunikacija

| — | solarni fotonaponski kapacitet EU-a od gotovo 600 GW do 2030. |
| --- | --- |

—

solarni fotonaponski kapacitet EU-a od gotovo 600 GW do 2030.

| — | nacionalni ciljevi za uspostavu energetske zajednice utemeljene na obnovljivim izvorima energije u svakoj općini s više od 10 000 stanovnika |
| --- | --- |

—

nacionalni ciljevi za uspostavu energetske zajednice utemeljene na obnovljivim izvorima energije u svakoj općini s više od 10 000 stanovnika

| — | mjere kojima se omogućuje djelotvorna potrošnja vlastite energije u zgradama s više stanova (provedba Direktive o energiji iz obnovljivih izvora II) |
| --- | --- |

—

mjere kojima se omogućuje djelotvorna potrošnja vlastite energije u zgradama s više stanova (provedba Direktive o energiji iz obnovljivih izvora II)

| — | mjere kojima se energetski siromašnim kućanstvima i ranjivim potrošačima osigurava pristup solarnoj energiji |
| --- | --- |

—

mjere kojima se energetski siromašnim kućanstvima i ranjivim potrošačima osigurava pristup solarnoj energiji

| — | okvir za ulaganja i mjere za ubrzanje ulaganja u solarnu energiju u kombinaciji s obnovom, skladištenjem i dizalicama topline |
| --- | --- |

—

okvir za ulaganja i mjere za ubrzanje ulaganja u solarnu energiju u kombinaciji s obnovom, skladištenjem i dizalicama topline

| — | mjere za uklanjanje administrativnih prepreka za troškovno učinkovita proširenja već ugrađenih sustava |
| --- | --- |

—

mjere za uklanjanje administrativnih prepreka za troškovno učinkovita proširenja već ugrađenih sustava

| — | mjere za potporu fotonaponskim sustavima integriranima u zgrade za nove i obnovljene zgrade |
| --- | --- |

—

mjere za potporu fotonaponskim sustavima integriranima u zgrade za nove i obnovljene zgrade

| — | mjere za procjenu i uklanjanje neopravdanih prepreka za razvoj zajednica energije iz obnovljivih izvora i energetskih zajednica građana |
| --- | --- |

—

mjere za procjenu i uklanjanje neopravdanih prepreka za razvoj zajednica energije iz obnovljivih izvora i energetskih zajednica građana

| — | mjere za uklanjanje prepreka uvođenju inovativnih oblika solarne energije |
| --- | --- |

—

mjere za uklanjanje prepreka uvođenju inovativnih oblika solarne energije

Vanjsko djelovanje EU-a u području energetike u svijetu koji se mijenja

JOIN(2022) 23 final

komunikacija

nije primjenjivo

| — | smjere za pripremu EU-a za trgovinu vodikom iz obnovljivih izvora, pri čemu se prednost daje potrebama lokalnog stanovništva za vodom i energijom |
| --- | --- |

—

smjere za pripremu EU-a za trgovinu vodikom iz obnovljivih izvora, pri čemu se prednost daje potrebama lokalnog stanovništva za vodom i energijom

| — | mjere za olakšavanje dostupnosti i pristupa financiranju za ulaganja u energetsku učinkovitost i uštedu energije |
| --- | --- |

—

mjere za olakšavanje dostupnosti i pristupa financiranju za ulaganja u energetsku učinkovitost i uštedu energije

Izmjene direktiva o energiji iz obnovljivih izvora, o energetskim svojstvima zgrada i o energetskoj učinkovitosti

COM(2022) 222 final

zakonodavni prijedlog

| — | povećani cilj od 45 % za obnovljive izvore energije na razini EU-a do 2030. |
| --- | --- |

—

povećani cilj od 45 % za obnovljive izvore energije na razini EU-a do 2030.

| — | cilj na razini EU-a od 13 % za energetsku učinkovitost u 2030. i revidirani doprinosi država članica tom cilju |
| --- | --- |

—

cilj na razini EU-a od 13 % za energetsku učinkovitost u 2030. i revidirani doprinosi država članica tom cilju

| — | nacionalni ciljevi za određivanje „glavnih područja” |
| --- | --- |

—

nacionalni ciljevi za određivanje „glavnih područja”

| — | mapiranje područja potrebnih za postizanje nacionalnih doprinosa cilju EU-a za energiju iz obnovljivih izvora do 2030. |
| --- | --- |

—

mapiranje područja potrebnih za postizanje nacionalnih doprinosa cilju EU-a za energiju iz obnovljivih izvora do 2030.

| — | mjere za glavna područja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora |
| --- | --- |

—

mjere za glavna područja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora

| — | mjere za poštovanje rokova za izdavanje dozvola |
| --- | --- |

—

mjere za poštovanje rokova za izdavanje dozvola

| — | mjere za ograničavanje trajanja postupka izdavanja dozvola za krovne solarne sustave (revizija Direktive o energiji iz obnovljivih izvora) |
| --- | --- |

—

mjere za ograničavanje trajanja postupka izdavanja dozvola za krovne solarne sustave (revizija Direktive o energiji iz obnovljivih izvora)

| — | mjere kojima se osigurava da su sve nove zgrade „spremne za upotrebu solarne energije” i da solarna energija postane obvezna za kategorije zgrada (revizija Direktive o energetskim svojstvima zgrada) |
| --- | --- |

—

mjere kojima se osigurava da su sve nove zgrade „spremne za upotrebu solarne energije” i da solarna energija postane obvezna za kategorije zgrada (revizija Direktive o energetskim svojstvima zgrada)

Preporuka o postupcima izdavanja dozvola i ugovorima o kupnji energije

C(2022) 3219 final

Preporuka

| — | nacionalni ciljevi za usavršavanje i prekvalifikaciju osoblja kako bi se riješio problem nedostatka vještina osoblja koje radi na postupcima izdavanja dozvola i procjenama utjecaja na okoliš |
| --- | --- |

—

nacionalni ciljevi za usavršavanje i prekvalifikaciju osoblja kako bi se riješio problem nedostatka vještina osoblja koje radi na postupcima izdavanja dozvola i procjenama utjecaja na okoliš

| — | dugoročne putanje za planirano širenje energije iz obnovljivih izvora |
| --- | --- |

—

dugoročne putanje za planirano širenje energije iz obnovljivih izvora

mjere za:

| — | ubrzavanje i pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola |
| --- | --- |

—

ubrzavanje i pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola

| — | pojednostavnjenje postupaka za zajednice obnovljive energije |
| --- | --- |

—

pojednostavnjenje postupaka za zajednice obnovljive energije

| — | pojednostavnjenje postupka odobravanja i uspostava jedinstvene kontaktne točke |
| --- | --- |

—

pojednostavnjenje postupka odobravanja i uspostava jedinstvene kontaktne točke

| — | uvođenje digitaliziranih postupaka |
| --- | --- |

—

uvođenje digitaliziranih postupaka

| — | pojednostavnjenje postupaka povezanih s utjecajem na okoliš |
| --- | --- |

—

pojednostavnjenje postupaka povezanih s utjecajem na okoliš

| — | pojednostavnjenje obnove kapaciteta postojećih postrojenja za obnovljivu energije |
| --- | --- |

—

pojednostavnjenje obnove kapaciteta postojećih postrojenja za obnovljivu energije

| — | poticanje inovativnih projekata |
| --- | --- |

—

poticanje inovativnih projekata

| — | olakšavanje korporativnih ugovora o kupnji energije |
| --- | --- |

—

olakšavanje korporativnih ugovora o kupnji energije

Smjernice za postupak izdavanja dozvola i ugovore o kupnji električne energije

SWD(2022) 149

smjernice

| — | jednako kao i za Preporuku o izdavanju dozvola |
| --- | --- |

—

jednako kao i za Preporuku o izdavanju dozvola

| — | jednako kao i za Preporuku o izdavanju dozvola |
| --- | --- |

—

jednako kao i za Preporuku o izdavanju dozvola

Izmjena Mehanizma za oporavak i otpornost (poglavlja o planu REPowerEU)

COM(2022) 231 final

zakonodavni prijedlog

nije primjenjivo

| — | poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU koje će se uključiti u plan za oporavak i otpornost |
| --- | --- |

—

poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU koje će se uključiti u plan za oporavak i otpornost

Smjernice za planove za oporavak i otpornost u kontekstu plana REPowerEU

C(2022) 3300 final

obavijest Komisije

nije primjenjivo

| — | nove mjere kojima se pridonosi ciljevima plana REPowerEU (popis mogućih ulaganja i reformi naveden je u obavijesti) |
| --- | --- |

—

nove mjere kojima se pridonosi ciljevima plana REPowerEU (popis mogućih ulaganja i reformi naveden je u obavijesti)

Štednja plina za sigurnu zimu

COM(2022) 360 final

komunikacija

| — | nacionalni ciljevi za postizanje plana smanjenja potražnje za plinom za 15 % |
| --- | --- |

—

nacionalni ciljevi za postizanje plana smanjenja potražnje za plinom za 15 %

| — | mjere za smanjenje grijanja i hlađenja u zgradama |
| --- | --- |

—

mjere za smanjenje grijanja i hlađenja u zgradama

| — | mjere za uštedu plina u proizvodnji električne i toplinske energije |
| --- | --- |

—

mjere za uštedu plina u proizvodnji električne i toplinske energije

| — | mjere za poticanje zamjene goriva u industriji |
| --- | --- |

—

mjere za poticanje zamjene goriva u industriji

Koordinirane mjere za smanjenje potražnje za plinom

Uredba (EU) 2022/1369

uredba

| — | smanjenje nacionalne potrošnje plina od 1. kolovoza 2022. do 31. ožujka 2023. za najmanje 15 % u usporedbi s prosječnom potrošnjom plina od 1. kolovoza do 31. ožujka u pet uzastopnih godina |
| --- | --- |

—

smanjenje nacionalne potrošnje plina od 1. kolovoza 2022. do 31. ožujka 2023. za najmanje 15 % u usporedbi s prosječnom potrošnjom plina od 1. kolovoza do 31. ožujka u pet uzastopnih godina

nije primjenjivo

Hitna intervencija za rješavanje problema visokih cijena energije

COM(2022) 473 final

zakonodavni prijedlog

| — | smanjenje potrošnje električne energije za 10 % u usporedbi s referentnim razdobljem |
| --- | --- |

—

smanjenje potrošnje električne energije za 10 % u usporedbi s referentnim razdobljem

| — | smanjenje potrošnje električne energije u vršnim satima za 5 % |
| --- | --- |

—

smanjenje potrošnje električne energije u vršnim satima za 5 %

| — | mjere za ubrzanje primjene ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora, posebno među MSP-ovima |
| --- | --- |

—

mjere za ubrzanje primjene ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora, posebno među MSP-ovima

Akcijski plan EU-a za digitalizaciju energetskog sustava

COM(2022) 552 final

komunikacija

nije primjenjivo

mjere za:

| — | povećanje ulaganja u istraživanja i inovacije u području digitalnih energetskih rješenja, uključujući rastuća poduzeća |
| --- | --- |

—

povećanje ulaganja u istraživanja i inovacije u području digitalnih energetskih rješenja, uključujući rastuća poduzeća

| — | povećanje ulaganja u razvoj, uvođenje, testiranje i pokusno ispitivanje digitalnih energetskih rješenja te njihovo uvođenje na tržište |
| --- | --- |

—

povećanje ulaganja u razvoj, uvođenje, testiranje i pokusno ispitivanje digitalnih energetskih rješenja te njihovo uvođenje na tržište

| — | povećanje ulaganja u pametnu elektroenergetsku mrežu |
| --- | --- |

—

povećanje ulaganja u pametnu elektroenergetsku mrežu

| — | promicanje integracije energetskog sustava i planiranja digitalne infrastrukture, na primjer ponovnom upotrebom otpadne topline iz podatkovnih centara |
| --- | --- |

—

promicanje integracije energetskog sustava i planiranja digitalne infrastrukture, na primjer ponovnom upotrebom otpadne topline iz podatkovnih centara

| — | istraživanje svih mogućnosti javnih mreža (posebno temeljenih na 5G mreži) i pojaseva spektra za rješenja energetskih mreža koja zahtijevaju povezivost na razini Europe |
| --- | --- |

—

istraživanje svih mogućnosti javnih mreža (posebno temeljenih na 5G mreži) i pojaseva spektra za rješenja energetskih mreža koja zahtijevaju povezivost na razini Europe

| — | jačanje položaja potrošača, podizanje razine digitalnih vještina i pružanje pametnih energetskih usluga |
| --- | --- |

—

jačanje položaja potrošača, podizanje razine digitalnih vještina i pružanje pametnih energetskih usluga

| — | rješavanje pitanja ugljičnog otiska informacijskih i komunikacijskih tehnologija |
| --- | --- |

—

rješavanje pitanja ugljičnog otiska informacijskih i komunikacijskih tehnologija

| — | poticanje suradnje energetskih i digitalnih aktera te stvaranje sinergija između energetske i digitalne agende |
| --- | --- |

—

poticanje suradnje energetskih i digitalnih aktera te stvaranje sinergija između energetske i digitalne agende

---

(1)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime (Uredba o upravljanju) (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

(2)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti.” COM(2021) 550 final; paket o vodiku i dekarboniziranom plinu COM(2021) 803 i COM(2021) 804.

(4)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija, Plan REPowerEU, od 18. svibnja 2022., COM(2022) 230 final.

(5)  Nakon donošenja Uredbe (EU) 2022/1032 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. lipnja 2022. o izmjeni uredbi (EU) 2017/1938 i (EZ) br. 715/2009 u pogledu skladištenja plina (SL L 173, 30.6.2022., str. 17.).

(6)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Štednja plina za sigurnu zimu”, COM(2022) 360 final, i Uredba Vijeća (EU) 2022/1854 od 6. listopada 2022. o hitnoj intervenciji za rješavanje pitanja visokih cijena energije (SL L 261I, 7.10.2022., str. 1.).

(7)  Prijedlog uredbe Vijeća o jačanju solidarnosti koje se temelji na boljoj koordinaciji nabave plina, prekograničnim razmjenama plina i pouzdanim referentnim vrijednostima cijena, COM(2022) 549 final.

(8)  Vidjeti članak 14. i zahtjeve iz poglavlja 2. i Priloga I. Uredbi o upravljanju.

(9)  Za mjerodavno tumačenje prava Unije nadležan je isključivo Sud Europske unije.

(10)  Radionica za dionike o ažuriranju nacionalnih energetskih i klimatskih planova | Europska komisija (europa.eu).

(11)  Pet dimenzija energetske unije iz članka 1. stavka 2. Uredbe o upravljanju usko je povezano i međusobno se nadopunjuje: energetska sigurnost, unutarnje energetsko tržište, energetska učinkovitost, dekarbonizacija te istraživanje, inovacije i konkurentnost.

(12)  . Vidjeti odjeljak 3.4.

(13)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe o upravljanju Komisija će ocijeniti nacrt ažuriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova najkasnije šest mjeseci prije isteka roka za podnošenje konačnih planova.

(14)  Članak 2. stavak 11. Uredbe o upravljanju.

(15)  Energija za klimatski neutralno gospodarstvo: strategija EU-a za integraciju energetskog sustava, COM(2020) 299 final.

(16)  Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu, COM(2020) 301 final.

(17)  Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost, COM(2020) 741 final).

(18)  Strategija EU-a za solarnu energiju, COM(2022) 221.

(19)  Stvaranje Europe otporne na klimatske promjene – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, COM(2021) 82 final.

(20)  Održivi ciklusi ugljika, COM(2021) 800 final.

(21)  Digitalizacija energetskog sustava – akcijski plan EU-a, COM(2022) 552 final.

(22)  Put prema zdravom planetu za sve. Akcijski plan EU-a: Prema postizanju nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla, COM(2021) 400 final.

(23)  Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. Vraćanje prirode u naše živote, COM(2020) 380 final.

(24)  Nova strategija EU-a za šume do 2030., COM(2021) 572 final.

(25)  Strategija za održivu i pametnu mobilnost, COM(2020) 789 final.

(26)  Uredba (EU) 2022/1032.

(27)  Odluka 1/CMA.3.

(28)  Uredba (EU) 2022/1032.

(29)  Uredba (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2022. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2009, (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 i direktiva 2009/73/EZ i (EU) 2019/944 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013 (SL L 152, 3.6.2022., str. 45.).

(30)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/564 оd 19. studenoga 2021. o izmjeni Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s popisom projekata od zajedničkog interesa Unije (SL L 109, 8.4.2022., str. 14.).

(31)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Štednja plina za sigurnu zimu”, COM(2022) 360 final.

(32)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

(33)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1854 od 6. listopada 2022. o hitnoj intervenciji za rješavanje pitanja visokih cijena energije (SL L 261 I, 7.10.2022., str. 1.).

(34)  Prijedlog uredbe Vijeća o jačanju solidarnosti koje se temelji na boljoj koordinaciji nabave plina, prekograničnim razmjenama plina i pouzdanim referentnim vrijednostima cijena, COM(2022) 549 final.

(35)  Vanjsko djelovanje EU-a u području energetike u svijetu koji se mijenja, JOIN(2022) 23 final.

(36)  Global Gateway, JOIN(2021) 30 final.

(37)  Članak 14. stavak 5. Uredbe (EU) 2018/1999.

(38)  Vidjeti Prilog 8. izvješćima po zemljama u kontekstu europskog semestra za 2022.

(39)  Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2022. o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti (SL C 243, 27.6.2022., str. 35.).

(40)  Devet najudaljenijih regija EU-a nalazi se u zapadnom Atlantskom oceanu, Karipskom bazenu, amazonskoj šumi i Indijskom oceanu. U njima živi 4,8 milijuna građana. Najudaljenije su regije otoci, arhipelazi i jedno kopneno područje (Francuska Gijana) te nisu dio europske kontinentalne mreže. U skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (e) podtočkom iv. Uredbe o upravljanju države članice trebale bi pri određivanju ciljeva za energiju iz obnovljivih izvora uzeti u obzir zemljopisna, okolišna i prirodna ograničenja, uključujući ograničenja područja i regija koji nisu međupovezani.

(41)  https://pact-for-skills.ec.europa.eu/index_en.

(42)  Preporuka Vijeća o individualnim računima za učenje.

(43)  Vidjeti i izvješće Zajedničkog istraživačkog centra, Czako, V., „Skills for the clean energy transition” (Vještine za prelazak na čistu energiju), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2022., JRC129676.

(44)  Članak 3. stavak 3. točka (d) Uredbe o upravljanju.

(45)  Preporuka Komisije (EU) 2020/1563 оd 14. listopada 2020. o energetskom siromaštvu (SL L 357, 27.10.2020., str. 35.).

(46)  Članak 3. stavak 3. točka (d) Uredbe o upravljanju.

(47)  Implementing the REpowerEU Action Plan: Investment needs, hydrogen accelerator and achieving the bio-methane targets (Provedba akcijskog plana REPowerEU: Potrebe za ulaganjima, akcelerator vodika i postizanje ciljeva za biometan), SWD(2022) 230 final, str. 35.

(48)  Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti, COM(2022) 222 final.

(49)  Strategija EU-a za solarnu energiju COM(2022) 221 final, Smjernice za države članice o dobrim praksama radi ubrzavanja postupaka izdavanja dozvola za projekte u području energije iz obnovljivih izvora i o pojednostavnjenju sklapanja ugovora o kupnji energije, SWD(2022) 149 final.

(50)  Članak 2. stavak 18. Uredbe o upravljanju.

(51)  Komunikacija o valu obnove, COM(2020) 662 final.

(52)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Štednja energije u EU-u”, COM(2022) 240 final.

(53)  Digitalizacija energetskog sustava – akcijski plan EU-a, COM(2022) 552 final.

(54)  Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa politike do 2030. „Put u digitalno desetljeće”, COM(2021) 574 final.

(55)  Na primjer, na sastanku na vrhu UN-a o klimi, sastanku na vrhu o globalnoj prilagodbi i konferencijama stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime i Pariškog sporazuma.

(56)  U skladu s člankom 5. Europskog zakona o klimi države članice moraju osigurati da su politike prilagodbe klimatskim promjenama koherentne, da se uzajamno podupiru, da pružaju posrednu korist za sektorske politike i da pridonose boljoj usklađenoj integraciji prilagodbe klimatskim promjenama u sva područja politike.

(57)  Članak 4. točka (a) podtočka 1. podtočka iii. i Prilog I. Uredbi o upravljanju.

(58)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o obnovi prirode, COM(2022) 304 final.

(59)  Strategija EU-a za metan, COM(2020) 663 final.

(60)  Europska agencija za okoliš.

(61)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

(62)  Kao što su zajednička poljoprivredna politika, Direktiva o odlagalištima otpada te predložene i planirane revizije Direktive o industrijskim emisijama, Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda i Direktive o energiji iz obnovljivih izvora.

(63)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju emisija metana u energetskom sektoru i izmjeni Uredbe (EU) 2019/942, COM(2021) 805 final.

(64)  Procjena nacionalnih energetskih i klimatskih planova na razini EU-a – Poticanje zelene tranzicije i promicanje gospodarskog oporavka integriranim energetskim i klimatskim planiranjem.

(65)  Vidjeti Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2022. o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti (SL C 243, 27.6.2022., str. 35.).

(66)  Prilagodba klimatskim promjenama, Obnova naših oceana i voda, Klimatski neutralni i pametni gradovi, Plan za tlo za Europu.

(67)  Članak 13. Europskog zakona o klimi.

(68)  Komunikacija „Ujedinjeni u ostvarivanju energetske unije i klimatske politike: postavljanje temelja za uspješan prelazak na čistu energiju”, COM(2019) 285. Vidjeti i Economidou, M., Ringel, M., Valentova, M., Zancanella, P., Tsemekidi Tzeiranak, S., Zangheri, P., Paci, D., Ribeiro Serrenho, T., Palermo, V. i Bertoldi, P., National Energy and Climate Plans for 2021- 2030 under the EU Energy Union (Nacionalni energetski i klimatski planovi za razdoblje 2021.–2030. u okviru energetske unije EU-a), EUR 30487 EN, Ured za publikacije Europske unije, Luksemburg, 2020., ISBN 978-92-76-27013-3, DOI:10.2760/678371, JRC122862.

(69)  Nacionalni energetski i klimatski planovi | Europska komisija (europa.eu).

(70)  Procjena nacionalnih energetskih i klimatskih planova na razini EU-a – Poticanje zelene tranzicije i promicanje gospodarskog oporavka integriranim energetskim i klimatskim planiranjem, COM(2020) 564.

(71)  U skladu s člancima od 17. do 25. Uredbe o upravljanju.

(72)  Aarhus (europa.eu).

(73)  Članak 6. Aarhuške konvencije.

(74)  Članak 7. Aarhuške konvencije.

(75)  Cilj je projekta NECPlatform, koji se financira u okviru programa LIFE, pružiti potporu za šest država članica EU-a (Bugarska, Francuska, Hrvatska, Italija, Portugal i Rumunjska) u uspostavi i upravljanju stalnim višerazinskim platformama za dijalog o klimi i energiji (CED) kako bi im se pomoglo u usklađivanju s člankom 11. Uredbe o upravljanju poticanjem vertikalne i horizontalne integracije energetskih i klimatskih politika. Više informacija: Financiranje i ponude (europa.eu)

(76)  Platforma EU-a za energiju (europa.eu) .

(77)  Članak 12. Uredbe o upravljanju.

(78)  Za pregled alata i instrumenata EU-a za financiranje pravedne zelene tranzicije vidjeti Prilog 3. Radnom dokumentu službi Komisije priložen Komisijinu Prijedlogu preporuke Vijeća o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, SWD(2021) 452 final.

(79)  Uspostavljeni Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

(80)  Oko 40 % dodijeljenih sredstava iz planova za oporavak i otpornost odnosi se na mjere kojima se podupiru klimatski ciljevi, a nekoliko planova za oporavak i otpornost znatno premašuje prag od 37 % za financiranje borbe protiv klimatskih promjena utvrđen u Uredbi. Ukupni rashodi povezani s klimom u 26 planova donesenih do 5. listopada 2022. iznose 199,9 milijardi EUR. Osim toga, planovi uključuju 18,4 milijarde EUR dodatnih rashoda za zaštitu okoliša, pri čemu ukupni iznos rashoda označenih kao rashodi kojima se pridonosi klimatskim ili okolišnim ciljevima iznosi 218,2 milijarde EUR ili 44,1 % ukupnih dodijeljenih sredstava.

(81)  COM(2021) 1054 final.

(82)  Najavljen 14. siječnja 2020. u Komunikaciji o Planu ulaganja za europski zeleni plan.

(83)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Socijalnog fonda za klimatsku politiku, COM(2021) 568.

(84)  Članak 120. Uredbe o strateškom planu (EU) 2021/2115.

(85)  Internetski seminar o evaluaciji politika i mjera u području stakleničkih plinova u poljoprivredi, srpanj 2022., vidjeti https://www.eionet.europa.eu/etcs/etc-cm/products/webinars-and-workshops/2021-webinar-on-the-evaluation-of-agricultural-greenhouse-gas-policies-and-measures.

(86)  U razdoblju 2014.–2020. bila je glavni izvor financiranja EU-a za ulaganja u klimu i energiju, s uloženih gotovo 70 milijuna EUR. Kohezijska politika za potporu energetskoj uniji, europskim strukturnim i investicijskim fondovima (europa.eu).

(87)  Članak 8. Uredbe o upravljanju.

(88)  U skladu s odjeljkom B Priloga I. Uredbi o upravljanju.

(89)  Prilog I. odjeljak B točka 4.2.1. podtočka ii. Uredbe o upravljanju.

(90)  Prilog I. odjeljak B točka 5. Uredbe o upravljanju.

(91)  Najmanje 10 godina nakon razdoblja obuhvaćenog planom.

(92)  Prilog I. odjeljak B točka 5.1. podtočka i. Uredbe o upravljanju.

(93)  Članak 8. stavak 2. točka (e) Uredbe o upravljanju.

(94)  Nacionalni energetski i klimatski planovi | Europska komisija (europa.eu)

(95)  Članak 8. stavak 3. Uredbe o upravljanju.

(96)  Članak 8. stavak 2. točka (b) Uredbe o upravljanju.

(97)  Vidjeti Komunikaciju o procjeni distribucijskog učinka, COM(2022) 494 final.

(98)  Članak 3. stavak 3. točka (d) Uredbe o upravljanju.

(99)  Vidjeti, na primjer, projekte GD-AMEDI i AMEDI+, kojima zajednički upravljaju GU EMPL i GU JRC. Glavna ostvarenja obaju projekata bit će predstavljena i dostupna na internetskim stranicama zajedničkog projekta.

(100)  Članak 14. stavak 4. Uredbe o upravljanju.

(101)  To će ažuriranje za većinu država članica biti predviđeno za 2023., odnosno četiri godine nakon donošenja prvog nacionalnog programa kontrole onečišćenja zraka, u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive 2016/2284 o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari.

(102)  COM(2020) 380 final.

(103)  COM(2020) 98 final.

(104)  COM(2021) 400 final.

(105)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/non_communicable_diseases/docs/eu_cancer-plan_hr.pdf

(106)  Akcijski plan za kružno gospodarstvo, COM(2020) 98.

(107)  Prilog I. odjeljak 5.3. točka i. Uredbe o upravljanju.

(108)  Izvješće o stanju energetske unije za 2022., COM(2022) 547, sadržava popis dostupnih instrumenata financiranja EU-a.

(109)  Članak 31. Uredbe o upravljanju.

(110)  U dokumentu COM(2022) 222 final (vidjeti drugdje u tablici) predloženo je daljnje povećanje nekih ciljnih vrijednosti iz tog prijedloga.

(111)  Prijedlog s drukčijom pravnom osnovom od Uredbe o upravljanju. Države članice trebale bi osigurati usklađenost nacionalnog energetskog i klimatskog plana i ciljeva te politika i mjera za njihovo postizanje, kako je propisano ovim prijedlogom. Države članice potiču se da u nacionalni energetski i klimatski plan uključe politike i mjere povezane s ovim prijedlogom ako one imaju važne klimatske i energetske značajke.

(112)  Države članice trebale bi osigurati usklađenost nacionalnog energetskog i klimatskog plana i nacionalnog okvira politike iz tog prijedloga uredbe.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 29.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 495/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 495/56

---

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o promicanju međugeneracijske dimenzije u području mladih radi poticanja dijaloga i socijalne kohezije

(2022/C 495/03)

VIJEĆE I PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA, KOJI SU SE SASTALI U OKVIRU VIJEĆA,

PREPOZNAJUĆI DA:

| 1. | europskim ciljem za mlade br. 3 u strategiji EU-a za mlade, naslovljenom „Uključiva društva”, nastoji se „pružiti više prostora, mogućnosti, resursa i programa za poticanje dijaloga (1) i socijalne kohezije i boriti se protiv diskriminacije i segregacije”, dok je cilj europskog cilja za mlade br. 4 naslovljenog „Informacije i konstruktivan dijalog” osigurati da mladi sudjeluju u participativnom i konstruktivnom dijalogu; |
| --- | --- |

1.

europskim ciljem za mlade br. 3 u strategiji EU-a za mlade, naslovljenom „Uključiva društva”, nastoji se „pružiti više prostora, mogućnosti, resursa i programa za poticanje dijaloga (1) i socijalne kohezije i boriti se protiv diskriminacije i segregacije”, dok je cilj europskog cilja za mlade br. 4 naslovljenog „Informacije i konstruktivan dijalog” osigurati da mladi sudjeluju u participativnom i konstruktivnom dijalogu;

| 2. | polazeći od postojećih mogućnosti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, u okviru Europske godine mladih (2022.) prepoznaje se potreba da se mlade osnažuje, da im se oda priznanje, da ih se podupire i da se s njima surađuje kako bi se osiguralo da se njihovi interesi i potrebe na odgovarajući način uzmu u obzir u političkim djelovanjima u svim područjima politika (2). Međugeneracijska dimenzija politika za mlade ključna je pak za postizanje ciljeva Europske godine mladih i osiguravanje njezina nasljeđa na društveno kohezivan način; |
| --- | --- |

2.

polazeći od postojećih mogućnosti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, u okviru Europske godine mladih (2022.) prepoznaje se potreba da se mlade osnažuje, da im se oda priznanje, da ih se podupire i da se s njima surađuje kako bi se osiguralo da se njihovi interesi i potrebe na odgovarajući način uzmu u obzir u političkim djelovanjima u svim područjima politika (2). Međugeneracijska dimenzija politika za mlade ključna je pak za postizanje ciljeva Europske godine mladih i osiguravanje njezina nasljeđa na društveno kohezivan način;

| 3. | rad s mladima može, među ostalim, doprinijeti uključivanju mladih različitog podrijetla i životnih uvjeta, uključujući one s manje mogućnosti, u različite vrste međugeneracijskih projekata i aktivnosti te može poslužiti kao vrijedan instrument za promicanje međugeneracijskog dijaloga te međugeneracijske solidarnosti i pravičnosti, kao i za izgradnju pozitivnih odnosa među osobama različitih generacija; |
| --- | --- |

3.

rad s mladima može, među ostalim, doprinijeti uključivanju mladih različitog podrijetla i životnih uvjeta, uključujući one s manje mogućnosti, u različite vrste međugeneracijskih projekata i aktivnosti te može poslužiti kao vrijedan instrument za promicanje međugeneracijskog dijaloga te međugeneracijske solidarnosti i pravičnosti, kao i za izgradnju pozitivnih odnosa među osobama različitih generacija;

| 4. | vijeća mladih, organizacije mladih, strukture za rad s mladima, mreže mladih i neformalne skupine mladih mogu imati važnu ulogu u promicanju međugeneracijskog dijaloga, pravičnosti i solidarnosti. Mladi s pomoću svojeg stručnog (3) i praktičnog znanja stvaraju prostor za eksperimentiranje i mogu doprinijeti otkrivanju inovativnih rješenja i načina međugeneracijske suradnje; |
| --- | --- |

4.

vijeća mladih, organizacije mladih, strukture za rad s mladima, mreže mladih i neformalne skupine mladih mogu imati važnu ulogu u promicanju međugeneracijskog dijaloga, pravičnosti i solidarnosti. Mladi s pomoću svojeg stručnog (3) i praktičnog znanja stvaraju prostor za eksperimentiranje i mogu doprinijeti otkrivanju inovativnih rješenja i načina međugeneracijske suradnje;

| 5. | pandemija bolesti COVID-19 i ruski agresivni rat protiv Ukrajine, koji je 2022. uzrokovao dosad nezabilježen priljev ukrajinskih izbjeglica u Europu, ukazali su na to koliko su za društvo važni volonteri svih dobnih skupina u smislu promicanja društvene otpornosti u kriznim situacijama. Mladi koji su volontirali u državama članicama tijekom pandemije i priljeva izbjeglica dokazali su da imaju potencijal za promicanje međugeneracijske solidarnosti i stvaranje međugeneracijskih veza između mladih osoba i drugih dobnih skupina (4); |
| --- | --- |

5.

pandemija bolesti COVID-19 i ruski agresivni rat protiv Ukrajine, koji je 2022. uzrokovao dosad nezabilježen priljev ukrajinskih izbjeglica u Europu, ukazali su na to koliko su za društvo važni volonteri svih dobnih skupina u smislu promicanja društvene otpornosti u kriznim situacijama. Mladi koji su volontirali u državama članicama tijekom pandemije i priljeva izbjeglica dokazali su da imaju potencijal za promicanje međugeneracijske solidarnosti i stvaranje međugeneracijskih veza između mladih osoba i drugih dobnih skupina (4);

| 6. | međugeneracijsko volontiranje okuplja mlađe i starije osobe u svrsishodnim i uzajamno korisnim aktivnostima, programima i projektima kojima se promiču solidarnost, bolje razumijevanje i poštovanje među generacijama te doprinosi izgradnji povezanijih zajednica; |
| --- | --- |

6.

međugeneracijsko volontiranje okuplja mlađe i starije osobe u svrsishodnim i uzajamno korisnim aktivnostima, programima i projektima kojima se promiču solidarnost, bolje razumijevanje i poštovanje među generacijama te doprinosi izgradnji povezanijih zajednica;

| 7. | digitalni jaz ukazuje na dugogodišnju nejednakost u razvoju vještina i osiguravanju pristupa novim tehnologijama. U Zelenoj knjizi Komisije o starenju prepoznaje se da se „ulaganjem u digitalne vještine, razvoj zajednice i međugeneracijsku koheziju može [...] spriječiti pogoršanje mentalnog zdravlja i dobrobiti te smanjiti nejednakosti” (5). Razmjena digitalnih vještina i znanja područje je u kojem mladi mogu imati vodeću ulogu i doprinijeti stvaranju snažnijeg osjećaja međugeneracijske povezanosti s osobama starijima od njih (6); |
| --- | --- |

7.

digitalni jaz ukazuje na dugogodišnju nejednakost u razvoju vještina i osiguravanju pristupa novim tehnologijama. U Zelenoj knjizi Komisije o starenju prepoznaje se da se „ulaganjem u digitalne vještine, razvoj zajednice i međugeneracijsku koheziju može [...] spriječiti pogoršanje mentalnog zdravlja i dobrobiti te smanjiti nejednakosti” (5). Razmjena digitalnih vještina i znanja područje je u kojem mladi mogu imati vodeću ulogu i doprinijeti stvaranju snažnijeg osjećaja međugeneracijske povezanosti s osobama starijima od njih (6);

| 8. | programi i inicijative EU-a kao što su Erasmus+, Europske snage solidarnosti, dijalog EU-a s mladima, Europska godina mladih 2022., Konferencija o budućnosti Europe, Novi europski Bauhaus te europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF), uključujući inicijativu ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve) u okviru Europskog socijalnog fonda+ i Instrument Europske unije za oporavak (NextGenerationEU), mogli bi biti vrijedni instrumenti za promicanje međugeneracijskog dijaloga i poticanje međugeneracijske solidarnosti u području mladih na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Projekti koji se temelje na volontiranju i aktivnostima solidarnosti živi su dokaz predanosti mladih, među ostalim, aktivnom sudjelovanju u međugeneracijskom dijalogu i solidarnosti; |
| --- | --- |

8.

programi i inicijative EU-a kao što su Erasmus+, Europske snage solidarnosti, dijalog EU-a s mladima, Europska godina mladih 2022., Konferencija o budućnosti Europe, Novi europski Bauhaus te europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF), uključujući inicijativu ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve) u okviru Europskog socijalnog fonda+ i Instrument Europske unije za oporavak (NextGenerationEU), mogli bi biti vrijedni instrumenti za promicanje međugeneracijskog dijaloga i poticanje međugeneracijske solidarnosti u području mladih na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Projekti koji se temelje na volontiranju i aktivnostima solidarnosti živi su dokaz predanosti mladih, među ostalim, aktivnom sudjelovanju u međugeneracijskom dijalogu i solidarnosti;

| 9. | vrlo je važno promicati međugeneracijsku pravičnost putem politika povezanih s mladima (7) na svim razinama, posebno u ruralnim, udaljenim, perifernim, slabije razvijenim područjima i najudaljenijim regijama. Smanjenje udjela mlađih generacija u različitim državama članicama (8) i „odljev mozgova” ozbiljan su izazov za mnoge od tih zajednica, zbog čega je za osiguranje kohezije ključno veću pozornost posvetiti međugeneracijskoj pravičnosti, i to oblikovanjem potpornih politika povezanih s mladima (9); |
| --- | --- |

9.

vrlo je važno promicati međugeneracijsku pravičnost putem politika povezanih s mladima (7) na svim razinama, posebno u ruralnim, udaljenim, perifernim, slabije razvijenim područjima i najudaljenijim regijama. Smanjenje udjela mlađih generacija u različitim državama članicama (8) i „odljev mozgova” ozbiljan su izazov za mnoge od tih zajednica, zbog čega je za osiguranje kohezije ključno veću pozornost posvetiti međugeneracijskoj pravičnosti, i to oblikovanjem potpornih politika povezanih s mladima (9);

| 10. | pri poticanju međugeneracijske dimenzije u politikama povezanima s mladima i radu s mladima potrebno je osigurati rodnu ravnopravnost (10). Kako bi se to ostvarilo, napore moraju uložiti ne samo vlade, već i civilno društvo, među ostalim organizacije mladih, voditelji mladih, osobe koje rade s mladima, mediji i privatni sektor; |
| --- | --- |

10.

pri poticanju međugeneracijske dimenzije u politikama povezanima s mladima i radu s mladima potrebno je osigurati rodnu ravnopravnost (10). Kako bi se to ostvarilo, napore moraju uložiti ne samo vlade, već i civilno društvo, među ostalim organizacije mladih, voditelji mladih, osobe koje rade s mladima, mediji i privatni sektor;

| 11. | dijalog EU-a s mladima kao najveći mehanizam za uključivanje mladih u EU-u i sustav zajedničkog upravljanja Vijeća Europe osiguravaju prostor za konceptualizaciju međugeneracijskog dijaloga kao procesa u kojem osobe različitih dobnih skupina mogu zajednički promišljati i stvarati. Tijekom Konferencije EU-a za mlade u Pragu od 11. do 13. srpnja 2022. mladi su izrazili mišljenje da međugeneracijski dijalog ne bi trebao zamijeniti izravan dijalog mladih s oblikovateljima politika, već bi se trebao odvijati usporedno s njime. |
| --- | --- |

11.

dijalog EU-a s mladima kao najveći mehanizam za uključivanje mladih u EU-u i sustav zajedničkog upravljanja Vijeća Europe osiguravaju prostor za konceptualizaciju međugeneracijskog dijaloga kao procesa u kojem osobe različitih dobnih skupina mogu zajednički promišljati i stvarati. Tijekom Konferencije EU-a za mlade u Pragu od 11. do 13. srpnja 2022. mladi su izrazili mišljenje da međugeneracijski dijalog ne bi trebao zamijeniti izravan dijalog mladih s oblikovateljima politika, već bi se trebao odvijati usporedno s njime.

SMATRAJU DA:

| 12. | važno je promicati dijalog među mladima te između njih i starijih generacija. Objedinjavanje iskustva i kompetencija različitih generacija donosi znatne koristi i doprinosi izgradnji mirnih i povezanih društava koja se temelje na uzajamnom poštovanju, empatiji, solidarnosti i razumijevanju potreba svih dobnih skupina; |
| --- | --- |

12.

važno je promicati dijalog među mladima te između njih i starijih generacija. Objedinjavanje iskustva i kompetencija različitih generacija donosi znatne koristi i doprinosi izgradnji mirnih i povezanih društava koja se temelje na uzajamnom poštovanju, empatiji, solidarnosti i razumijevanju potreba svih dobnih skupina;

| 13. | sudjelovanje mladih u međugeneracijskom dijalogu i međugeneracijskim projektima solidarnosti, uključujući volonterske aktivnosti, omogućuje mladima stjecanje transverzalnih kompetencija i društvenih vještina koje se mogu primijeniti u drugim područjima njihova života. Aktivno sudjelovanje različitih generacija u međugeneracijskom dijalogu doprinosi razvoju međuljudskih vještina i uzajamnoj prilagodljivosti te izgradnji društvene otpornosti i dobrobiti putem društvenog angažmana, stvaranja društvenih veza i sprečavanja društvene izolacije; |
| --- | --- |

13.

sudjelovanje mladih u međugeneracijskom dijalogu i međugeneracijskim projektima solidarnosti, uključujući volonterske aktivnosti, omogućuje mladima stjecanje transverzalnih kompetencija i društvenih vještina koje se mogu primijeniti u drugim područjima njihova života. Aktivno sudjelovanje različitih generacija u međugeneracijskom dijalogu doprinosi razvoju međuljudskih vještina i uzajamnoj prilagodljivosti te izgradnji društvene otpornosti i dobrobiti putem društvenog angažmana, stvaranja društvenih veza i sprečavanja društvene izolacije;

| 14. | promicanje međugeneracijske pravičnosti holističkim pristupom razvoju politika povezanih s mladima usmjerenim na budućnost doprinosi socijalnoj koheziji. Oblikovatelji politika koje podupiru istraživači, osobe koje rade s mladima, organizacije mladih, drugi stručnjaci (11) i ostali relevantni dionici trebali bi pokazati snažnu političku predanost uklanjanju nejednakosti unutar različitih generacija i među njima te odgovaranju na međugeneracijske izazove. Trebali bi imati pristup postojećim nacionalnim ili europskim podacima i dokazima, razvrstanima prema dobi, kojima se prate nejednakosti među mladima različitog podrijetla i životnih uvjeta te među dobnim skupinama; |
| --- | --- |

14.

promicanje međugeneracijske pravičnosti holističkim pristupom razvoju politika povezanih s mladima usmjerenim na budućnost doprinosi socijalnoj koheziji. Oblikovatelji politika koje podupiru istraživači, osobe koje rade s mladima, organizacije mladih, drugi stručnjaci (11) i ostali relevantni dionici trebali bi pokazati snažnu političku predanost uklanjanju nejednakosti unutar različitih generacija i među njima te odgovaranju na međugeneracijske izazove. Trebali bi imati pristup postojećim nacionalnim ili europskim podacima i dokazima, razvrstanima prema dobi, kojima se prate nejednakosti među mladima različitog podrijetla i životnih uvjeta te među dobnim skupinama;

| 15. | oblikovatelji politika, organizacije mladih, uključujući lokalna vijeća mladih, mladi, osobe koje rade s mladima, voditelji mladih, istraživači, edukatori i drugi relevantni dionici trebali bi, prema potrebi, razmotriti dodatne mjere i inovativne pristupe kojima se mladi mogu povezati s drugim dobnim skupinama u postupcima donošenja odluka; |
| --- | --- |

15.

oblikovatelji politika, organizacije mladih, uključujući lokalna vijeća mladih, mladi, osobe koje rade s mladima, voditelji mladih, istraživači, edukatori i drugi relevantni dionici trebali bi, prema potrebi, razmotriti dodatne mjere i inovativne pristupe kojima se mladi mogu povezati s drugim dobnim skupinama u postupcima donošenja odluka;

| 16. | heterogenost generacija, u smislu različitih pojedinačnih i skupnih obilježja, uključujući mentalne i fizičke sposobnosti, socioekonomske uvjete i njihove identitete, mora se poštovati kako bi sve generacije imale jednake mogućnosti za potpuno i učinkovito sudjelovanje u međugeneracijskom dijalogu na svim razinama donošenja odluka koje utječu na njihov osobni, poslovni i društveni život; |
| --- | --- |

16.

heterogenost generacija, u smislu različitih pojedinačnih i skupnih obilježja, uključujući mentalne i fizičke sposobnosti, socioekonomske uvjete i njihove identitete, mora se poštovati kako bi sve generacije imale jednake mogućnosti za potpuno i učinkovito sudjelovanje u međugeneracijskom dijalogu na svim razinama donošenja odluka koje utječu na njihov osobni, poslovni i društveni život;

| 17. | važno je podupirati osobe koje rade s mladima, uz naknadu i volonterski, u promicanju i provedbi međugeneracijske dimenzije u njihovu radu. Trebalo bi, tamo gdje je to primjereno, prilagoditi obrazovanje i osposobljavanje osoba koje, uz naknadu i volonterski, rade s mladima o međugeneracijskoj dimenziji kako bi se promicala međugeneracijska solidarnost i pravičnost pri njihovu radu s mladima i volonterskim aktivnostima; |
| --- | --- |

17.

važno je podupirati osobe koje rade s mladima, uz naknadu i volonterski, u promicanju i provedbi međugeneracijske dimenzije u njihovu radu. Trebalo bi, tamo gdje je to primjereno, prilagoditi obrazovanje i osposobljavanje osoba koje, uz naknadu i volonterski, rade s mladima o međugeneracijskoj dimenziji kako bi se promicala međugeneracijska solidarnost i pravičnost pri njihovu radu s mladima i volonterskim aktivnostima;

| 18. | trebalo bi razmotriti mogućnost uključivanja istraživača u razvoj dugoročnih strukturnih mjera za promicanje međugeneracijske solidarnosti i pravde, primjerice tako da se izrade pokazatelji o međugeneracijskoj pravičnosti ili izdaju periodične istraživačke publikacije kojima se ispituje međugeneracijska pravičnost; |
| --- | --- |

18.

trebalo bi razmotriti mogućnost uključivanja istraživača u razvoj dugoročnih strukturnih mjera za promicanje međugeneracijske solidarnosti i pravde, primjerice tako da se izrade pokazatelji o međugeneracijskoj pravičnosti ili izdaju periodične istraživačke publikacije kojima se ispituje međugeneracijska pravičnost;

| 19. | inovativnim inicijativama za međugeneracijski dijalog o razvoju digitalnih vještina mlade Europljane može se potaknuti da olakšaju sudjelovanje svojih vršnjaka i starijih osoba u digitalnoj tranziciji. Takve inicijative, usmjerene na osnaživanje zajednica kako bi ojačale svoje vještine digitalne pismenosti, mogu smanjiti usamljenost članova zajednice, doprinijeti njihovoj dobrobiti i povećati njihovu socijalnu uključenost te tako pomoći u izgradnji povezanih zajednica; |
| --- | --- |

19.

inovativnim inicijativama za međugeneracijski dijalog o razvoju digitalnih vještina mlade Europljane može se potaknuti da olakšaju sudjelovanje svojih vršnjaka i starijih osoba u digitalnoj tranziciji. Takve inicijative, usmjerene na osnaživanje zajednica kako bi ojačale svoje vještine digitalne pismenosti, mogu smanjiti usamljenost članova zajednice, doprinijeti njihovoj dobrobiti i povećati njihovu socijalnu uključenost te tako pomoći u izgradnji povezanih zajednica;

| 20. | koncept održivog razvoja, kako je naveden u ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda, i potreba za jačanjem njegove socijalne dimenzije podrazumijevaju aktivno sudjelovanje građana svih dobnih skupina u izgradnji sigurnih, uključivih i povezanih zajednica. Društveno priznavanje različitih potreba i odgovornosti različitih dobnih skupina može se ojačati događanjima i volonterskim aktivnostima u kojima se okupljaju predstavnici različitih dobnih skupina kako bi se mlađim i starijim generacijama pružila prilika za interakciju i razmjenu mišljenja o temama povezanima s održivom Europom; |
| --- | --- |

20.

koncept održivog razvoja, kako je naveden u ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda, i potreba za jačanjem njegove socijalne dimenzije podrazumijevaju aktivno sudjelovanje građana svih dobnih skupina u izgradnji sigurnih, uključivih i povezanih zajednica. Društveno priznavanje različitih potreba i odgovornosti različitih dobnih skupina može se ojačati događanjima i volonterskim aktivnostima u kojima se okupljaju predstavnici različitih dobnih skupina kako bi se mlađim i starijim generacijama pružila prilika za interakciju i razmjenu mišljenja o temama povezanima s održivom Europom;

| 21. | razumijevanje generacijske raznolikosti ima važne posljedice u smislu izgradnje kapaciteta za razvoj zdravih međugeneracijskih odnosa i socijalne kohezije. Kako bi se promicao dijalog između mlađih i starijih generacija, i djeci bi trebalo pružiti priliku za sudjelovanje u međugeneracijskom dijalogu s ciljem stvaranja zajedničkog iskustva konstruktivnog dijaloga uz razvoj uzajamnog poštovanja i empatije od rane dobi. |
| --- | --- |

21.

razumijevanje generacijske raznolikosti ima važne posljedice u smislu izgradnje kapaciteta za razvoj zdravih međugeneracijskih odnosa i socijalne kohezije. Kako bi se promicao dijalog između mlađih i starijih generacija, i djeci bi trebalo pružiti priliku za sudjelovanje u međugeneracijskom dijalogu s ciljem stvaranja zajedničkog iskustva konstruktivnog dijaloga uz razvoj uzajamnog poštovanja i empatije od rane dobi.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE DA NA ODGOVARAJUĆIM RAZINAMA:

| 22. | podižu svijest o pitanjima međugeneracijske pravičnosti među oblikovateljima politika i osiguraju im dokaze, informacije, podatke i druge relevantne resurse potrebne za jačanje ravnopravnosti na temelju dobi u donošenju politika; |
| --- | --- |

22.

podižu svijest o pitanjima međugeneracijske pravičnosti među oblikovateljima politika i osiguraju im dokaze, informacije, podatke i druge relevantne resurse potrebne za jačanje ravnopravnosti na temelju dobi u donošenju politika;

| 23. | istraže mogućnosti da se u strategije i politike za mlade, prema potrebi, uključe ciljevi i mjere koji odražavaju međugeneracijsku dimenziju. Ti ciljevi i mjere trebali bi se oblikovati na temelju znanja, dokaza i dobre prakse te uz savjetovanje s različitim skupinama mladih, njihovim predstavničkim organizacijama i drugim relevantnim dionicima kako bi se postigli rezultati politike koji su prilagođeniji i uključiviji; |
| --- | --- |

23.

istraže mogućnosti da se u strategije i politike za mlade, prema potrebi, uključe ciljevi i mjere koji odražavaju međugeneracijsku dimenziju. Ti ciljevi i mjere trebali bi se oblikovati na temelju znanja, dokaza i dobre prakse te uz savjetovanje s različitim skupinama mladih, njihovim predstavničkim organizacijama i drugim relevantnim dionicima kako bi se postigli rezultati politike koji su prilagođeniji i uključiviji;

| 24. | promiču i olakšavaju, u bliskoj suradnji s organizacijama mladih, vijećima mladih te lokalnim, regionalnim i nacionalnim tijelima i zajednicama, savjetovanja s mladima i njihovo aktivno i smisleno sudjelovanje u razvoju, provedbi i vrednovanju međugeneracijske dimenzije svih politika povezanih s mladima; |
| --- | --- |

24.

promiču i olakšavaju, u bliskoj suradnji s organizacijama mladih, vijećima mladih te lokalnim, regionalnim i nacionalnim tijelima i zajednicama, savjetovanja s mladima i njihovo aktivno i smisleno sudjelovanje u razvoju, provedbi i vrednovanju međugeneracijske dimenzije svih politika povezanih s mladima;

| 25. | olakšaju stvaranje mogućnosti i pristupačnih prostora za mlade kako bi mogli sudjelovati u smislenom međugeneracijskom dijalogu u javnim postupcima donošenja odluka u svim područjima politika koja utječu na njihov život i njihovu dobrobit, provedbom ciljanih mjera kojima se posebno omogućuje sudjelovanje mladih s manje mogućnosti i nedovoljno zastupljenih skupina mladih; |
| --- | --- |

25.

olakšaju stvaranje mogućnosti i pristupačnih prostora za mlade kako bi mogli sudjelovati u smislenom međugeneracijskom dijalogu u javnim postupcima donošenja odluka u svim područjima politika koja utječu na njihov život i njihovu dobrobit, provedbom ciljanih mjera kojima se posebno omogućuje sudjelovanje mladih s manje mogućnosti i nedovoljno zastupljenih skupina mladih;

| 26. | razmotre načine za stvaranje prostora za povezivanje oblikovatelja politika, istraživača, osoba koje rade s mladima i mladih kako bi mogli razviti alate za međugeneracijski dijalog, kao što su skupovi alata za međugeneracijski dijalog, te olakšaju jednak pristup informacijama o tome kako se glas mladih može čuti u okviru mogućnosti za međugeneracijski dijalog; |
| --- | --- |

26.

razmotre načine za stvaranje prostora za povezivanje oblikovatelja politika, istraživača, osoba koje rade s mladima i mladih kako bi mogli razviti alate za međugeneracijski dijalog, kao što su skupovi alata za međugeneracijski dijalog, te olakšaju jednak pristup informacijama o tome kako se glas mladih može čuti u okviru mogućnosti za međugeneracijski dijalog;

| 27. | iskoriste mogućnosti dostupne u okviru programa Europske snage solidarnosti i Erasmus+ kako bi pružile potporu razvoju i provedbi strategija za izgradnju kapaciteta organizacija mladih i mladih osoba, koje doprinose razvoju volontiranja u zajednici uspostavom partnerstava koja odražavaju raznolikost cijele zajednice i potrebe različitih generacija; |
| --- | --- |

27.

iskoriste mogućnosti dostupne u okviru programa Europske snage solidarnosti i Erasmus+ kako bi pružile potporu razvoju i provedbi strategija za izgradnju kapaciteta organizacija mladih i mladih osoba, koje doprinose razvoju volontiranja u zajednici uspostavom partnerstava koja odražavaju raznolikost cijele zajednice i potrebe različitih generacija;

| 28. | razmotre mogućnosti kojima postojeći okviri koji se temelje na kompetencijama (12) za formalno i neformalno obrazovanje, učenje i osposobljavanje u području rada s mladima mogu doprinijeti tome da se u aktivnostima rada s mladima odražava međugeneracijska dimenzija. |
| --- | --- |

28.

razmotre mogućnosti kojima postojeći okviri koji se temelje na kompetencijama (12) za formalno i neformalno obrazovanje, učenje i osposobljavanje u području rada s mladima mogu doprinijeti tome da se u aktivnostima rada s mladima odražava međugeneracijska dimenzija.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE I EUROPSKU KOMISIJU DA U SVOJIM PODRUČJIMA NADLEŽNOSTI I NA ODGOVARAJUĆIM RAZINAMA, PRIDRŽAVAJUĆI SE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI:

| 29. | razmotre upotrebu postojećih smjernica, paketa instrumenata (13) i mehanizama kao što su paneli građana (14) da se podupre uključivanje dimenzije mladih u sektorske politike i time poboljša usklađenost politika kako bi se osigurale politike i usluge koje bolje odgovaraju potrebama mladih; |
| --- | --- |

29.

razmotre upotrebu postojećih smjernica, paketa instrumenata (13) i mehanizama kao što su paneli građana (14) da se podupre uključivanje dimenzije mladih u sektorske politike i time poboljša usklađenost politika kako bi se osigurale politike i usluge koje bolje odgovaraju potrebama mladih;

| 30. | nastave upotrebljavati postojeće mehanizme i platforme za sudjelovanje, kao što su simulacijske sjednice parlamenta mladih i dijalog o politikama s oblikovateljima politika na lokalnoj, nacionalnoj, regionalnoj i europskoj razini kako bi se na svim razinama promicao međugeneracijski dijalog između mladih i dionika s ovlastima za donošenje odluka; |
| --- | --- |

30.

nastave upotrebljavati postojeće mehanizme i platforme za sudjelovanje, kao što su simulacijske sjednice parlamenta mladih i dijalog o politikama s oblikovateljima politika na lokalnoj, nacionalnoj, regionalnoj i europskoj razini kako bi se na svim razinama promicao međugeneracijski dijalog između mladih i dionika s ovlastima za donošenje odluka;

| 31. | upotrebljavaju postojeće mreže i alate, uključujući mrežu Eurodesk i Europski portal za mlade, za promicanje pristupačnih informacija o različitim mogućnostima EU-a za razvoj i provedbu projekata i inicijativa kojima se podupiru međugeneracijski dijalog, međugeneracijska solidarnost i međugeneracijska pravičnost; |
| --- | --- |

31.

upotrebljavaju postojeće mreže i alate, uključujući mrežu Eurodesk i Europski portal za mlade, za promicanje pristupačnih informacija o različitim mogućnostima EU-a za razvoj i provedbu projekata i inicijativa kojima se podupiru međugeneracijski dijalog, međugeneracijska solidarnost i međugeneracijska pravičnost;

| 32. | u cilju povećanja društvene kohezije u lokalnim zajednicama omoguće lakšu razmjenu dobrih praksi koje obuhvaćaju zajedničko sudjelovanje mlađih i starijih građana u aktivnostima solidarnosti, kao i planiranje zajednice, kako je to razvijeno u programima kao što su Erasmus+ i Europske snage solidarnosti, te cjeloživotno učenje putem postojećih alata i platformi EU-a; |
| --- | --- |

32.

u cilju povećanja društvene kohezije u lokalnim zajednicama omoguće lakšu razmjenu dobrih praksi koje obuhvaćaju zajedničko sudjelovanje mlađih i starijih građana u aktivnostima solidarnosti, kao i planiranje zajednice, kako je to razvijeno u programima kao što su Erasmus+ i Europske snage solidarnosti, te cjeloživotno učenje putem postojećih alata i platformi EU-a;

| 33. | organiziraju aktivnosti uzajamnog učenja, kao što su seminari, aktivnosti suradničkog učenja ili drugi relevantni oblici suradnje među dionicima iz različitih područja politike, mladima i organizacijama mladih, o promicanju međugeneracijskog dijaloga, međugeneracijske solidarnosti i međugeneracijske pravičnosti; |
| --- | --- |

33.

organiziraju aktivnosti uzajamnog učenja, kao što su seminari, aktivnosti suradničkog učenja ili drugi relevantni oblici suradnje među dionicima iz različitih područja politike, mladima i organizacijama mladih, o promicanju međugeneracijskog dijaloga, međugeneracijske solidarnosti i međugeneracijske pravičnosti;

| 34. | podupiru i, ako je to moguće, razmotre kako bi se mogli uspostaviti prostori i inicijative za mlade u okviru postojećeg financijskog okvira i postojećih programa. Kako bi se ojačala društvena kohezija, omoguće mladima da osmisle aktivnosti kojima se promiče međugeneracijski dijalog i sudjeluju u njima; |
| --- | --- |

34.

podupiru i, ako je to moguće, razmotre kako bi se mogli uspostaviti prostori i inicijative za mlade u okviru postojećeg financijskog okvira i postojećih programa. Kako bi se ojačala društvena kohezija, omoguće mladima da osmisle aktivnosti kojima se promiče međugeneracijski dijalog i sudjeluju u njima;

POZIVA EUROPSKU KOMISIJU DA U SKLADU S NAČELOM SUPSIDIJARNOSTI:

| 35. | potiče sinergije između politike za mlade i drugih politika i programa relevantnih za mlade kako bi se ostvarili ciljevi strategije EU-a za mlade, među ostalim europski ciljevi za mlade br. 3 „Uključiva društva” i br. 4 „Informacije i konstruktivan dijalog”, pri čemu podciljevi potonjeg uključuju dijalog i društvenu koheziju, kao i sudjelovanje u dijalogu uz poštovanje i nenasilan govor; |
| --- | --- |

35.

potiče sinergije između politike za mlade i drugih politika i programa relevantnih za mlade kako bi se ostvarili ciljevi strategije EU-a za mlade, među ostalim europski ciljevi za mlade br. 3 „Uključiva društva” i br. 4 „Informacije i konstruktivan dijalog”, pri čemu podciljevi potonjeg uključuju dijalog i društvenu koheziju, kao i sudjelovanje u dijalogu uz poštovanje i nenasilan govor;

| 36. | naglasi ulogu koordinatora EU-a za mlade u podizanju svijesti o potrebi za razmatranjem pitanja međugeneracijske dimenzije u svim relevantnim područjima politika; |
| --- | --- |

36.

naglasi ulogu koordinatora EU-a za mlade u podizanju svijesti o potrebi za razmatranjem pitanja međugeneracijske dimenzije u svim relevantnim područjima politika;

| 37. | omogući lakšu razmjenu dobrih praksi među državama članicama u pogledu poticanja međugeneracijskog dijaloga i međugeneracijske solidarnosti upotrebom Europskog portala za mlade, mreže Youth Wiki te programa i inicijativa EU-a kao što su Erasmus+, Europske snage solidarnosti, Kreativna Europa i Novi europski Bauhaus. |
| --- | --- |

37.

omogući lakšu razmjenu dobrih praksi među državama članicama u pogledu poticanja međugeneracijskog dijaloga i međugeneracijske solidarnosti upotrebom Europskog portala za mlade, mreže Youth Wiki te programa i inicijativa EU-a kao što su Erasmus+, Europske snage solidarnosti, Kreativna Europa i Novi europski Bauhaus.

POZIVAJU SVE AKTERE UKLJUČENE U EUROPSKE AKTIVNOSTI SURADNJE U PODRUČJU MLADIH DA:

| 38. | promiču Europski dan međugeneracijske solidarnosti, koji se od 2009. obilježava 29. travnja svake godine i Uniji pruža dobru priliku da obnovi svoju predanost jačanju međugeneracijske solidarnosti i suradnje u cilju promicanja pravednog i održivog društva (15); |
| --- | --- |

38.

promiču Europski dan međugeneracijske solidarnosti, koji se od 2009. obilježava 29. travnja svake godine i Uniji pruža dobru priliku da obnovi svoju predanost jačanju međugeneracijske solidarnosti i suradnje u cilju promicanja pravednog i održivog društva (15);

| 39. | potiču međugeneracijski dijalog u cilju borbe protiv dobne diskriminacije i predrasuda tako da povežu različite dobne skupine i omoguće im da se bolje upoznaju, uče jedni od drugih i surađuju u svakodnevnom životu; |
| --- | --- |

39.

potiču međugeneracijski dijalog u cilju borbe protiv dobne diskriminacije i predrasuda tako da povežu različite dobne skupine i omoguće im da se bolje upoznaju, uče jedni od drugih i surađuju u svakodnevnom životu;

| 40. | ulože zajedničke napore u provedbu europskog cilja za mlade br. 4 angažiranjem različitih generacija putem zajedničkih aktivnosti usmjerenih na uključivanje lokalnih zajednica u borbu protiv ciljanih kampanja dezinformiranja i propagandnih kampanja. Prema potrebi, trebalo bi vrednovati programe medijske pismenosti usmjerene na izgradnju otpornosti društva s obzirom na ciljane kampanje dezinformiranja i pogrešnih informacija te razmotriti mogućnost da se ti programi prošire u okruženjima formalnog obrazovanja i neformalnog učenja. To je posebno važno u kontekstu kampanja dezinformiranja i pogrešnih informacija u kriznoj situaciji, primjerice u slučaju pandemije bolesti COVID-19 i ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine 2022. |
| --- | --- |

40.

ulože zajedničke napore u provedbu europskog cilja za mlade br. 4 angažiranjem različitih generacija putem zajedničkih aktivnosti usmjerenih na uključivanje lokalnih zajednica u borbu protiv ciljanih kampanja dezinformiranja i propagandnih kampanja. Prema potrebi, trebalo bi vrednovati programe medijske pismenosti usmjerene na izgradnju otpornosti društva s obzirom na ciljane kampanje dezinformiranja i pogrešnih informacija te razmotriti mogućnost da se ti programi prošire u okruženjima formalnog obrazovanja i neformalnog učenja. To je posebno važno u kontekstu kampanja dezinformiranja i pogrešnih informacija u kriznoj situaciji, primjerice u slučaju pandemije bolesti COVID-19 i ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine 2022.

---

(1)  Za potrebe ovih zaključaka Vijeća ‚dijalog’ znači ‚međugeneracijski dijalog’.

(2)  Odluka (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.), SL L 462, 28.12.2021., str. 1.

(3)  Stručno znanje mladih podrazumijeva uvid mladih u ono što prema njihovim iskustvima dobro funkcionira.

(4)  Odgovori država članica u redovito ažuriranim upitnicima o mjerama koje su države članice donijele u području obrazovanja i mladih tijekom pandemije bolesti COVID-19 u okviru hrvatskog, njemačkog, portugalskog i slovenskog predsjedanja.

(5)  Zelena knjiga Komisije o starenju: Poticanje međugeneracijske solidarnosti i odgovornosti, COM(2021) 50 final, SL C 50, 27.1.2021., str. 21.

(6)  Tematsko izvješće Euractiva Golden years: Opportunities for Europe’s ageing population (Zlatne godine: mogućnosti za europsko stanovništvo koje stari) od 22. lipnja 2022. s upućivanjem na izvješće društva Edwards Lifesciences od 21. lipnja 2022. Unifying Generations: Building the Pathway to Intergenerational Solidarity (Ujedinjavanje generacija: izgradnja puta prema međugeneracijskoj solidarnosti).

(7)  Politike povezane s mladima politike su koje utječu na živote mladih i čiji je sastavni dio poboljšanje životnih uvjeta i mogućnosti mladih te potpora jednakim mogućnostima sudjelovanja u gospodarskom, društvenom i političkom životu.

(8)  Sažetak politike UNECE-a o starenju br. 18, ožujak 2017.

(9)  Potporne politike povezane s mladima temelje se na procjeni potreba mladih i bave se različitim aspektima javnih politika koji nisu obuhvaćeni općenitijim dokumentima o politikama, kao što su dobrobit, mentalno zdravlje, stanovanje, pristup infrastrukturi ili uslugama itd.

(10)  Strategijom za rodnu ravnopravnost 2020.–2025 pruža se okvir za rad Europske komisije na rodnoj ravnopravnosti te se utvrđuju ciljevi politike i ključne mjere za razdoblje od 2020. do 2025. Komunikacija Komisije, COM (2020) 152 final.

(11)  Za potrebe ovih zaključaka Vijeća „drugi stručnjak” znači osoba koja se, ovisno o pojedinom nacionalnom kontekstu, obično smatra mentorom, edukatorom, pripadnikom akademske zajednice, instruktorom ili predavačem, koja pruža izobrazbu ili osposobljavanje za oblikovatelje politika, osobe koje rade s mladima i volontere koji rade u području mladih kako bi im se omogućilo da nauče vještine koje su im potrebne u njihovu poslu ili aktivnostima.

(12)  Vijeće Europe, Preporuka CM/Rec(2017)4 Odbora ministara državama članicama o radu s mladima.

(13)  OECD (2020.), Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for all Generations? (Upravljanje za mlade, povjerenje i međugeneracijsku pravdu: primjereno za sve generacije?), OECD Public Governance Reviews, OECD Publishing, Pariz, ili United Nations Youth Strategy, Youth 2030 Working with and for young people (Strategija Ujedinjenih naroda za mlade, Mladi 2030.: rad s mladima i za njih), metodologija pokazatelja za mlade.

(14)  COM(2022) 404 final: paneli građana omogućuju građanima da zajednički razmatraju teme koje su za njih relevantne. Primjerice, europski paneli građana i građanki bili su ključna značajka Konferencije o budućnosti Europe. Kao što je to bio slučaj na toj konferenciji, sudionike bi trebalo izabrati nasumično. Međutim, oni bi trebali odražavati različitosti i demografsku sliku Europe. Mladi bi trebali predstavljati trećinu sudionika. „Izvješće građana” uključit će se, prema potrebi, u procjenu učinka u kojoj su sažeti ishodi tih participativnih i deliberativnih procesa. U slučaju da su svi sudionici mladi, to će se nazivati „testom mladih”. Prvi iz te nove generacije panela građana organizirat će se u kontekstu govora o stanju Unije 2022.

(15)  Odluka br. 940/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2011. o Europskoj godini aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti (2012.), SL L 246/5, 23.9.2011.

---

PRILOG

a)   UPUĆIVANJA

Pri usvajanju ovih Zaključaka Vijeće i predstavnici vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, primili su na znanje sljedeće dokumente:

| — | Preporuku Vijeća od 5. travnja 2022. o mobilnosti mladih volontera u Europskoj uniji, SL C 157, 11.4.2022, str. 1., |
| --- | --- |

—

Preporuku Vijeća od 5. travnja 2022. o mobilnosti mladih volontera u Europskoj uniji, SL C 157, 11.4.2022, str. 1.,

| — | Zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o poticanju angažmana mladih kao nositelja promjena radi zaštite okoliša, SL C 159, 12.4.2022, str. 9., |
| --- | --- |

—

Zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o poticanju angažmana mladih kao nositelja promjena radi zaštite okoliša, SL C 159, 12.4.2022, str. 9.,

| — | Odluku Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.), SL L 462, 28.12.2021, str. 1., |
| --- | --- |

—

Odluku Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.), SL L 462, 28.12.2021, str. 1.,

| — | Zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o zaštiti i stvaranju građanskih prostora za mlade kojima se olakšava smisleno sudjelovanje mladih, SL C 501I, 13.12.2021, str. 19., |
| --- | --- |

—

Zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o zaštiti i stvaranju građanskih prostora za mlade kojima se olakšava smisleno sudjelovanje mladih, SL C 501I, 13.12.2021, str. 19.,

| — | Zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća o jačanju višerazinskog upravljanja pri promicanju sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka, SL C 241, 21.6.2021, str. 3., |
| --- | --- |

—

Zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća o jačanju višerazinskog upravljanja pri promicanju sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka, SL C 241, 21.6.2021, str. 3.,

| — | Zelenu knjigu Europske komisije o starenju: Poticanje međugeneracijske solidarnosti i odgovornosti, COM(2021) 50 final, |
| --- | --- |

—

Zelenu knjigu Europske komisije o starenju: Poticanje međugeneracijske solidarnosti i odgovornosti, COM(2021) 50 final,

| — | Zaključke Vijeća o uključivanju starenja u javne politike, 6976/21(2021.), |
| --- | --- |

—

Zaključke Vijeća o uključivanju starenja u javne politike, 6976/21(2021.),

| — | Zaključke Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi, SL C 415, 1.12.2020, str. 16., |
| --- | --- |

—

Zaključke Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi, SL C 415, 1.12.2020, str. 16.,

| — | Zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o temi „Pružanje većih mogućnosti za mlade u ruralnim i udaljenim područjima”, SL C 193, 9.6.2020, str. 3, |
| --- | --- |

—

Zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o temi „Pružanje većih mogućnosti za mlade u ruralnim i udaljenim područjima”, SL C 193, 9.6.2020, str. 3,

| — | Rezoluciju Vijeća i predstavnika država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o utvrđivanju smjernica o upravljanju dijalogom EU-a s mladima – Strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019.–2027., SL C 189, 5.6.2019, str. 1., |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Vijeća i predstavnika država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o utvrđivanju smjernica o upravljanju dijalogom EU-a s mladima – Strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019.–2027., SL C 189, 5.6.2019, str. 1.,

| — | Rezoluciju Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o okviru za europsku suradnju u području mladih: strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019.–2027., SL C 456, 18.12.2018, str. 1, |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o okviru za europsku suradnju u području mladih: strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019.–2027., SL C 456, 18.12.2018, str. 1,

| — | Odluku Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti (2012.), SL L 246, 23.9.2011, str. 5., |
| --- | --- |

—

Odluku Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti (2012.), SL L 246, 23.9.2011, str. 5.,

| — | Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Novi europski Bauhaus: atraktivan, održiv, zajedno, COM(2021) 573, |
| --- | --- |

—

Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Novi europski Bauhaus: atraktivan, održiv, zajedno, COM(2021) 573,

| — | Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija EU-a o pravima djeteta, COM/2021/142 final, |
| --- | --- |

—

Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija EU-a o pravima djeteta, COM/2021/142 final,

| — | sažeto izvješće o politikama Europskog vijeća za vanjske odnose iz rujna 2021. Europe’s invisible divides: How covid-19 is polarising European politics (Nevidljivi jaz u Europi: kako COVID-19 polarizira europsku politiku), |
| --- | --- |

—

sažeto izvješće o politikama Europskog vijeća za vanjske odnose iz rujna 2021. Europe’s invisible divides: How covid-19 is polarising European politics (Nevidljivi jaz u Europi: kako COVID-19 polarizira europsku politiku),

| — | Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025., (COM(2020) 152), |
| --- | --- |

—

Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025., (COM(2020) 152),

| — | Europska komisija, Studiju o međugeneracijskoj dimenziji sporta: završno izvješće Europskoj komisiji, Ured za publikacije, 2020., |
| --- | --- |

—

Europska komisija, Studiju o međugeneracijskoj dimenziji sporta: završno izvješće Europskoj komisiji, Ured za publikacije, 2020.,

| — | Europska komisija, Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

Europska komisija, Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava,

| — | Europska komisija, europski stup socijalnih prava u 20 načela, |
| --- | --- |

—

Europska komisija, europski stup socijalnih prava u 20 načela,

| — | OECD, Preporuku Vijeća o stvaranju boljih prilika za mlade, OECD/LEGAL/0474, 10. lipnja 2022.., |
| --- | --- |

—

OECD, Preporuku Vijeća o stvaranju boljih prilika za mlade, OECD/LEGAL/0474, 10. lipnja 2022..,

| — | izvješće OECD-a naslovljeno Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for all Generations? (Upravljanje za mlade, povjerenje i međugeneracijsku pravdu: primjereno za sve generacije?), 22. studenoga 2020.., |
| --- | --- |

—

izvješće OECD-a naslovljeno Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for all Generations? (Upravljanje za mlade, povjerenje i međugeneracijsku pravdu: primjereno za sve generacije?), 22. studenoga 2020..,

| — | izvješće OECD-a naslovljeno Youth and Covid-19: Response, Recovery and Resilience (Mladi i COVID-19: odgovor, oporavak i otpornost), 11. lipnja 2020.., |
| --- | --- |

—

izvješće OECD-a naslovljeno Youth and Covid-19: Response, Recovery and Resilience (Mladi i COVID-19: odgovor, oporavak i otpornost), 11. lipnja 2020..,

| — | Europska komisija, Radni dokument službi Komisije o smjernicama za bolju regulativu, SWD(2021)305 final, 3. studenoga 2021.., |
| --- | --- |

—

Europska komisija, Radni dokument službi Komisije o smjernicama za bolju regulativu, SWD(2021)305 final, 3. studenoga 2021..,

| — | strategiju Ujedinjenih naroda za mlade naslovljenu Youth 2030: Working with and for young people (Mladi 2030.: rad s mladima i za njih), |
| --- | --- |

—

strategiju Ujedinjenih naroda za mlade naslovljenu Youth 2030: Working with and for young people (Mladi 2030.: rad s mladima i za njih),

| — | Deležan Tomaž, Derailing modern democracies: the case of youth absence from an intergenerational perspective (Ugrožavanje modernih demokracija: odsutnost mladih iz međugeneracijske perspektive), Annales, 2018., |
| --- | --- |

—

Deležan Tomaž, Derailing modern democracies: the case of youth absence from an intergenerational perspective (Ugrožavanje modernih demokracija: odsutnost mladih iz međugeneracijske perspektive), Annales, 2018.,

| — | Deležan Tomaž, Intergenerational dialogue for democracy (Međugeneracijski dijalog za demokraciju). Međunarodni dokument za raspravu IDEA-e br. 1/2017, |
| --- | --- |

—

Deležan Tomaž, Intergenerational dialogue for democracy (Međugeneracijski dijalog za demokraciju). Međunarodni dokument za raspravu IDEA-e br. 1/2017,

| — | pismo udruženja Parents for Future in Europe (Roditelji za budućnost u Europi) upućeno institucijama EU-a, 12. lipnja 2020. |
| --- | --- |

—

pismo udruženja Parents for Future in Europe (Roditelji za budućnost u Europi) upućeno institucijama EU-a, 12. lipnja 2020.

b)   DEFINICIJE GLAVNIH POJMOVA ZA POTREBE OVIH ZAKLJUČAKA

„Promicanje međugeneracijske dimenzije u oblikovanju politika za mlade i radu s mladima” znači promicanje međugeneracijskog dijaloga, međugeneracijske solidarnosti i međugeneracijske pravde/pravičnosti u području mladih u okviru mandata strategije EU-a za mlade za razdoblje 2019.–2027. putem:

| — | inovativnih međusektorskih politika za mlade (na primjer utvrđivanje međugeneracijske dimenzije kao jednog od horizontalnih prioriteta, stupova ili strateških ili operativnih ciljeva u dokumentima o politikama za mlade) kojima se potiče dijalog u postupcima odlučivanja kako bi se mladima omogućilo ravnopravno sudjelovanje u odlukama koje utječu na njihove živote te na taj način promicala dobna raznolikost i dobna pravičnost u javnom životu na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini, |
| --- | --- |

—

inovativnih međusektorskih politika za mlade (na primjer utvrđivanje međugeneracijske dimenzije kao jednog od horizontalnih prioriteta, stupova ili strateških ili operativnih ciljeva u dokumentima o politikama za mlade) kojima se potiče dijalog u postupcima odlučivanja kako bi se mladima omogućilo ravnopravno sudjelovanje u odlukama koje utječu na njihove živote te na taj način promicala dobna raznolikost i dobna pravičnost u javnom životu na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini,

| — | obogaćivanja rada s mladima integriranjem međugeneracijske solidarnosti i međugeneracijskog dijaloga u aktivnosti rada s mladima i aktivnosti volontiranja. |
| --- | --- |

—

obogaćivanja rada s mladima integriranjem međugeneracijske solidarnosti i međugeneracijskog dijaloga u aktivnosti rada s mladima i aktivnosti volontiranja.

„Međugeneracijski dijalog” znači interaktivan i siguran prostor za sudjelovanje ili prilika u okviru koje se okupljaju mlađe i starije generacije radi stvaranja zajedničkog znanja i kolektivnog iskustva. Može se provoditi s pomoću različitih mehanizama (npr. ankete, sastanci, okrugli stolovi, paneli građana, forumi ili savjetodavna vijeća), a cilj mu je postići visoku razinu informiranog građanstva, zajedničko donošenje odluka i integraciju načela međugeneracijske pravičnosti i pravde u različite razine upravljanja.

„Međugeneracijska ravnopravnost” znači pružanje jednake razine mogućnosti i pomoći svim dobnim skupinama u društvu. Njome se osigurava da sve dobne skupine imaju jednaka prava i odgovornosti.

„Međugeneracijska pravičnost” znači prepoznavanje da različite dobne skupine imaju različite potrebe i da je nužno provesti određene prilagodbe u odnosu na neravnoteže. Riječ je o kontinuiranom procesu koji zahtijeva utvrđivanje i prevladavanje namjernih i nenamjernih prepreka koje proizlaze iz pristranosti ili sistemskih struktura. Pravičnost znači pružanje različitih razina potpore i pomoći ovisno o specifičnim potrebama ili sposobnostima različitih dobnih skupina. Njome se osigurava da se svim dobnim skupinama pružaju sredstva koja su im potrebna kako bi imale pristup jednakim prilikama.

„Međugeneracijska pravda” odnosi se na međugeneracijsku pravednost koja se temelji na ideji da „ostvarivanje boljitka sadašnje generacije ne bi trebalo umanjiti mogućnosti za dobar i dostojan život budućih generacija” (Ujedinjeni narodi, 2013 (1).). U kontekstu ovih Zaključaka Vijeća međugeneracijska pravda obuhvaća odnose među suvremenim generacijama, tj. između mlađih i starijih generacija.

„Međugeneracijska solidarnost” odnosi se na uzajamnu potporu i suradnju među različitim dobnim skupinama kako bi se postiglo društvo u kojem osobe svih dobi imaju ulogu u skladu sa svojim potrebama i sposobnostima te mogu imati jednake koristi od gospodarskog i društvenog napretka svoje zajednice.

c)   SAŽETAK ZAVRŠNOG IZVJEŠĆA O NACIONALNIM SAVJETOVANJIMA U OKVIRU DEVETOG CIKLUSA DIJALOGA EU-a S MLADIMA

Faza savjetovanja u okviru devetog ciklusa dijaloga EU-a s mladima (9. ciklus EUYD-a) trajala je od siječnja do kolovoza 2022. Ovaj sažetak rezultata 9. ciklusa EUYD-a obuhvaća aktivnosti savjetovanja koje su provele nacionalne radne skupine, doprinos međunarodnih nevladinih organizacija mladih koje sudjeluju u 9. ciklusu EUYD-a i ishode Konferencije za mlade održane u okviru 9. ciklusa EUYD-a u Pragu (Češka) (2). Uključeni su i rezultati prikupljanja dobre prakse u sredini programskog razdoblja (3).

Rezultati podteme 1.: „Informiranje i obrazovanje”

Prema mišljenju mladih koji su sudjelovali u savjetovanjima, izvori informacija i prilike za učenje o klimatskim promjenama trebali bi:

| — | biti prilagođeni mladima, pristupačni i dostupni u različitim formatima i jezicima, |
| --- | --- |

—

biti prilagođeni mladima, pristupačni i dostupni u različitim formatima i jezicima,

| — | pokazati važnost klimatskih promjena za živote različitih skupina mladih, |
| --- | --- |

—

pokazati važnost klimatskih promjena za živote različitih skupina mladih,

| — | biti sveobuhvatni, vjerodostojni i utemeljeni na znanosti, obuhvaćati niz tema iz područja okoliša i pokazati političke procese i kretanja povezane s održivošću, |
| --- | --- |

—

biti sveobuhvatni, vjerodostojni i utemeljeni na znanosti, obuhvaćati niz tema iz područja okoliša i pokazati političke procese i kretanja povezane s održivošću,

| — | isticati poveznice između klimatskih promjena i nejednakosti, čega mnogi mladi koji su sudjelovali u savjetovanjima nisu bili svjesni, |
| --- | --- |

—

isticati poveznice između klimatskih promjena i nejednakosti, čega mnogi mladi koji su sudjelovali u savjetovanjima nisu bili svjesni,

| — | nadilaziti puko dijeljenje informacija i nastojati motivirati i osnažiti mlade da djeluju u korist održivosti, među ostalim političkim djelovanjem i opredjeljivanjem za održiv način života, |
| --- | --- |

—

nadilaziti puko dijeljenje informacija i nastojati motivirati i osnažiti mlade da djeluju u korist održivosti, među ostalim političkim djelovanjem i opredjeljivanjem za održiv način života,

| — | izbjegavati „apokaliptične poruke” koje stvaraju osjećaj beznađa i utječu na mentalno zdravlje mladih. |
| --- | --- |

—

izbjegavati „apokaliptične poruke” koje stvaraju osjećaj beznađa i utječu na mentalno zdravlje mladih.

Kako bi se prilike za učenje o održivosti povećale, predloženo je da bi trebalo na bolji način iskoristiti škole i uključiti tu temu u kurikulume. Iako su se kao forum za te prilike najčešće predlagale škole, među korisnim okružjima za učenje navedeni su i civilno društvo, klubovi mladih, organizacije mladih, digitalni alati i vršnjački programi. Istaknuta je potreba za financiranjem rada s mladima i organizacija mladih kako bi se proširile prilike za učenje o održivosti.

Rezultati podteme 2.: „Djelovanje i osnaživanje”

Sudionici savjetovanja često su smatrali da oblikovatelji politika i političari ne poduzimaju dovoljno u vezi s pitanjima održivosti i okoliša te da mladi imaju vrlo ograničene mogućnosti da donositelje odluka pozovu na odgovornost u pogledu tih tema. Izrazili su osjećaje nepovjerenja i nezadovoljstva političarima. Mnogi mladi, ali ne svi, uspjeli su navesti niz mehanizama za sudjelovanje koji su im dostupni (npr. prosvjedi, predstavke, organizacije civilnog društva). Međutim, općenito su smatrali da nijedan od tih mehanizama ne može uspješno dovesti do promjena u području održivosti jer relevantni oblikovatelji politika ne poduzimaju potrebne mjere. Nijedna konkretna vrsta mehanizma nije općenito navedena kao učinkovitija. Mladi uključeni u formalne strukture (npr. vijeća mladih, savjetodavni odbori) izjavili su da te strukture imaju određeni učinak kada su uključene u oblikovanje politika. No mnogi mladi nisu bili svjesni tih struktura. Rečeno je da se mogućnosti za pozivanje donositelja odluka na odgovornost mogu poboljšati tako da se:

| — | oblikovatelji politika obvežu na opsežnije djelovanje na temelju ishodâ mehanizama za sudjelovanje, |
| --- | --- |

—

oblikovatelji politika obvežu na opsežnije djelovanje na temelju ishodâ mehanizama za sudjelovanje,

| — | poboljša dostupnost mehanizama za sudjelovanje, osigura da su ti mehanizmi usmjereni na probleme marginaliziranih skupina i probleme s kojima se suočava većina te tako da se marginaliziranim mladima omogući da preuzmu vodeće uloge, |
| --- | --- |

—

poboljša dostupnost mehanizama za sudjelovanje, osigura da su ti mehanizmi usmjereni na probleme marginaliziranih skupina i probleme s kojima se suočava većina te tako da se marginaliziranim mladima omogući da preuzmu vodeće uloge,

| — | poveća broj mogućnosti za sudjelovanje u području održivosti, posebno neformalnih i redovitih dijaloga s izabranim predstavnicima, |
| --- | --- |

—

poveća broj mogućnosti za sudjelovanje u području održivosti, posebno neformalnih i redovitih dijaloga s izabranim predstavnicima,

| — | vijeća mladih promiču i štite povećanjem sredstava namijenjenih njima, osnivanjem više lokalnih vijeća mladih i osiguravanjem zakonodavne potpore. |
| --- | --- |

—

vijeća mladih promiču i štite povećanjem sredstava namijenjenih njima, osnivanjem više lokalnih vijeća mladih i osiguravanjem zakonodavne potpore.

Rezultati podteme 3.: „Upravljanje”

Na konferencijama za mlade održanima u okviru 9. ciklusa EUYD-a u Francuskoj i Češkoj te na neformalnom ministarskom sastanku održanom 22. siječnja 2022. u Strasbourgu istaknute su zabrinutosti mladih zbog iskorištavanja mladih u promotivne svrhe (engl. youth washing). Mladi koji su sudjelovali u fazi savjetovanja bili su manje upoznati s tim pojmom, ali su ga često mogli prepoznati. Naveli su da iskorištavanje mladih u promotivne svrhe znači suradnja političara ili oblikovatelja politika s mladima koja u stvarnosti ne može dovesti do političkih promjena, iako se to očekuje. U savjetovanjima je navedeno da se iskorištavanje mladih u promotivne svrhe može smanjiti mehanizmima za sudjelovanje tako da se:

| — | povećaju transparentnost i vidljivost pružanjem jasnih informacija mladima o tome je li provedba njihovih zahtjeva izvediva i osiguravanjem toga da se obveze koje su oblikovatelji politika preuzeli javno zabilježe i promiču, |
| --- | --- |

—

povećaju transparentnost i vidljivost pružanjem jasnih informacija mladima o tome je li provedba njihovih zahtjeva izvediva i osiguravanjem toga da se obveze koje su oblikovatelji politika preuzeli javno zabilježe i promiču,

| — | mladima daju informacije o sljedećim koracima i povratne informacije o mjerama koje su oblikovatelji politika poduzeli nakon participativnih aktivnosti, pri čemu oblikovatelji politika javno izvješćuju o postignutim promjenama ili obrazlažu zašto promjene nisu postignute u zadanom roku te tako održavaju kontinuirani dijalog s mladima, |
| --- | --- |

—

mladima daju informacije o sljedećim koracima i povratne informacije o mjerama koje su oblikovatelji politika poduzeli nakon participativnih aktivnosti, pri čemu oblikovatelji politika javno izvješćuju o postignutim promjenama ili obrazlažu zašto promjene nisu postignute u zadanom roku te tako održavaju kontinuirani dijalog s mladima,

| — | razviju dosljednije i snažnije veze između mehanizama za sudjelovanje i sektora politika povezanih s održivošću. |
| --- | --- |

—

razviju dosljednije i snažnije veze između mehanizama za sudjelovanje i sektora politika povezanih s održivošću.

Rezultati podteme 4.: „Mobilnost i solidarnost”

Tijekom savjetovanja mladima iz različitih marginaliziranih sredina postavljeno je pitanje što bi im moglo omogućiti da iskoriste prilike za mobilnost na razini EU-a povezane s okolišem. Kao jedan od glavnih problema navedene su financijske prepreke ili percipirane financijske prepreke. To obuhvaća izravne troškove, nemogućnost prekida zaposlenja ili opasnost od gubitka socijalne pomoći. Važni su čimbenici i jezične prepreke i nedostatak dostupnih informacija o prilikama. Neki mladi smatraju da prilike za mobilnost u EU-u nisu namijenjene mladima iz njihove sredine. Ulogu igra i sklonost usmjeravanju na neposredne životne potrebe ili lokalna pitanja, umjesto na teme povezane s okolišem. Mladi koji su sudjelovali u savjetovanju naveli su da je potrebno:

| — | sniziti prag za pristup mogućnostima tako da se eliminiraju troškovi, omoguće kratkoročne prilike (dva do tri dana), pojednostave administrativni postupci i ostvare izravni kontakti putem škola ili lokalnih projekata, |
| --- | --- |

—

sniziti prag za pristup mogućnostima tako da se eliminiraju troškovi, omoguće kratkoročne prilike (dva do tri dana), pojednostave administrativni postupci i ostvare izravni kontakti putem škola ili lokalnih projekata,

| — | povećati financiranje i potporu organizacijama koje promiču projekte mobilnosti i solidarnosti, |
| --- | --- |

—

povećati financiranje i potporu organizacijama koje promiču projekte mobilnosti i solidarnosti,

| — | usredotočiti se na lokalne inicijative u području okoliša koje su povezane sa zajednicama marginaliziranih mladih i utječu na njih, |
| --- | --- |

—

usredotočiti se na lokalne inicijative u području okoliša koje su povezane sa zajednicama marginaliziranih mladih i utječu na njih,

| — | povećati promidžbu i informiranje javnosti, među ostalim pružanjem prilika za mobilnost povezanih sa školama, kao i suradnjom s organizacijama, stručnjacima i prethodnim sudionicima u koje mladi iz marginaliziranih sredina imaju povjerenja, |
| --- | --- |

—

povećati promidžbu i informiranje javnosti, među ostalim pružanjem prilika za mobilnost povezanih sa školama, kao i suradnjom s organizacijama, stručnjacima i prethodnim sudionicima u koje mladi iz marginaliziranih sredina imaju povjerenja,

| — | isticati osobne koristi koje se mogu steći sudjelovanjem, posebno u pogledu zapošljivosti i stručnih vještina, te učiniti prilike privlačnijima, |
| --- | --- |

—

isticati osobne koristi koje se mogu steći sudjelovanjem, posebno u pogledu zapošljivosti i stručnih vještina, te učiniti prilike privlačnijima,

| — | pružiti fleksibilnu, visokokvalitetnu i stručnu potporu kojom se može zadovoljiti niz različitih potreba u pogledu pristupačnosti, što uključuje davanje potrebnih resursa organizacijama koje rade s mladima iz marginaliziranih sredina kako bi se poduprle prilike za mobilnost u području okoliša. |
| --- | --- |

—

pružiti fleksibilnu, visokokvalitetnu i stručnu potporu kojom se može zadovoljiti niz različitih potreba u pogledu pristupačnosti, što uključuje davanje potrebnih resursa organizacijama koje rade s mladima iz marginaliziranih sredina kako bi se poduprle prilike za mobilnost u području okoliša.

Rezultati podteme 5.: „Pristup infrastrukturi”

Financijska ograničenja spomenuta su kao jedan od ključnih čimbenika koji sprečavaju mlade u opredjeljivanju za održiviji način života. Sudionici savjetovanja pozvali su na razvoj održive infrastrukture koja je mladima cjenovno pristupačna. Istaknut je i opći nedostatak infrastrukture u ruralnim područjima. Među potrebnim vrstama infrastrukture navedeno je sljedeće:

| — | cjenovno pristupačan i poboljšan javni prijevoz te sigurnija i raširenija infrastruktura za bicikliste, tako da to postanu održive alternative automobilima, |
| --- | --- |

—

cjenovno pristupačan i poboljšan javni prijevoz te sigurnija i raširenija infrastruktura za bicikliste, tako da to postanu održive alternative automobilima,

| — | financijski pristupačne mogućnosti stanovanja, s obzirom na to da su mladi izjavili kako su financijske prepreke važan čimbenik zbog kojeg im je pri odabiru stanovanja teško uzeti u obzir održivost, |
| --- | --- |

—

financijski pristupačne mogućnosti stanovanja, s obzirom na to da su mladi izjavili kako su financijske prepreke važan čimbenik zbog kojeg im je pri odabiru stanovanja teško uzeti u obzir održivost,

| — | više zelenih, otvorenih javnih površina i promicanje energije iz obnovljivih izvora, |
| --- | --- |

—

više zelenih, otvorenih javnih površina i promicanje energije iz obnovljivih izvora,

| — | cjenovno pristupačne održive opcije u pogledu hrane i potrošnje, uključujući recikliranje i ponovnu uporabu. Mnogi mladi smatrali su to važnim, no ne toliko prioritetnim u odnosu na ostale prijedloge. |
| --- | --- |

—

cjenovno pristupačne održive opcije u pogledu hrane i potrošnje, uključujući recikliranje i ponovnu uporabu. Mnogi mladi smatrali su to važnim, no ne toliko prioritetnim u odnosu na ostale prijedloge.

Na Konferenciji EU-a za mlade u Pragu utvrđena je uloga politike u području mladih i sektora mladih u podupiranju sudjelovanja mladih u područjima politike koja su izravnije povezana s infrastrukturom, kao što su promet, stanovanje, urbanističko planiranje, energetika i poljoprivreda.

Rezultati opće teme: međugeneracijski dijalog

Na Konferenciji EU-a za mlade u Pragu zaključeno je da održivost i uključenost nisu „pitanja mladih”, već pitanja koja utječu na cijelo društvo. Sudionici su stoga izjavili da je za dobro oblikovanje politika potreban međugeneracijski dijalog među svim generacijama. Tijekom savjetovanja u okviru 9. ciklusa EUYD-a nije se inzistiralo na međugeneracijskom dijalogu, no toj je temi izražen određeni stupanj potpore kada je predstavljena mladima koji su sudjelovali. Izjavili su da bi se međugeneracijskim dijalogom moglo:

| — | legitimizirati i uvažiti zabrinutost i napore mladih u vezi s pitanjima održivosti, |
| --- | --- |

—

legitimizirati i uvažiti zabrinutost i napore mladih u vezi s pitanjima održivosti,

| — | izgraditi uzajamnu solidarnost i potporu među generacijama, |
| --- | --- |

—

izgraditi uzajamnu solidarnost i potporu među generacijama,

| — | promicati međugeneracijsko učenje i omogućiti mladima da utječu na mišljenja starijih generacija o održivosti. |
| --- | --- |

—

promicati međugeneracijsko učenje i omogućiti mladima da utječu na mišljenja starijih generacija o održivosti.

Navedeno je da međugeneracijski dijalog ne bi trebao zamijeniti postojeće mehanizme sudjelovanja mladih ni izravni dijalog između mladih i oblikovatelja politika, već bi se trebao odvijati usporedno s tim aktivnostima.

---

(1)  Ujedinjeni narodi, Intergenerational solidarity and the needs of future generations (Međugeneracijska solidarnost i potrebe budućih generacija), izvješće glavnog tajnika, A/68/322, 2013.

(2)  Konferencija EU-a za mlade održana u okviru 9. ciklusa EUYD-a u Pragu (Češka). Završno izvješće s konferencije: razmatranja o održivosti i uključivanju, 25. srpnja 2022. Izvješće u sredini programskog razdoblja.

(3)  9. ciklusa EUYD-a. Dobra praksa i postupci savjetovanja, 30. lipnja 2022.

---

Europska komisija

| 29.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 495/66 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 495/66

---

Tečajna lista eura (1)

28. prosinca 2022.

(2022/C 495/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0640 |
| JPY | japanski jen | 142,21 |
| DKK | danska kruna | 7,4365 |
| GBP | funta sterlinga | 0,88058 |
| SEK | švedska kruna | 11,1038 |
| CHF | švicarski franak | 0,9863 |
| ISK | islandska kruna | 151,90 |
| NOK | norveška kruna | 10,4495 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,252 |
| HUF | mađarska forinta | 403,30 |
| PLN | poljski zlot | 4,7008 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9460 |
| TRY | turska lira | 19,9144 |
| AUD | australski dolar | 1,5660 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4361 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2931 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6772 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4323 |
| KRW | južnokorejski von | 1 348,59 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,2890 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,4224 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5365 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 765,93 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7055 |
| PHP | filipinski pezo | 59,613 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,953 |
| BRL | brazilski real | 5,6109 |
| MXN | meksički pezo | 20,6856 |
| INR | indijska rupija | 88,0943 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0640

JPY

japanski jen

142,21

DKK

danska kruna

7,4365

GBP

funta sterlinga

0,88058

SEK

švedska kruna

11,1038

CHF

švicarski franak

0,9863

ISK

islandska kruna

151,90

NOK

norveška kruna

10,4495

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,252

HUF

mađarska forinta

403,30

PLN

poljski zlot

4,7008

RON

rumunjski novi leu

4,9460

TRY

turska lira

19,9144

AUD

australski dolar

1,5660

CAD

kanadski dolar

1,4361

HKD

hongkonški dolar

8,2931

NZD

novozelandski dolar

1,6772

SGD

singapurski dolar

1,4323

KRW

južnokorejski von

1 348,59

ZAR

južnoafrički rand

18,2890

CNY

kineski renminbi-juan

7,4224

HRK

hrvatska kuna

7,5365

IDR

indonezijska rupija

16 765,93

MYR

malezijski ringit

4,7055

PHP

filipinski pezo

59,613

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,953

BRL

brazilski real

5,6109

MXN

meksički pezo

20,6856

INR

indijska rupija

88,0943

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---