# Uradni list C 486/21.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 486 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6521. december 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 486

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6521. december 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 572. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 21. 9. 2022–22. 9. 2022 |
| 2022/C 486/01 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – MSP, podjetja socialne ekonomije, obrtniki in svobodni poklici – Pripravljeni na 55 (mnenje na lastno pobudo) | 1 |
| 2022/C 486/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Prenosi podjetij kot spodbujevalci trajnostnega okrevanja in rasti v sektorju MSP (mnenje na lastno pobudo) | 9 |
| 2022/C 486/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Socialna taksonomija – izzivi in priložnosti (mnenje na lastno pobudo) | 15 |
| 2022/C 486/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sklad za prilagajanje podnebnim spremembam, financiran iz Kohezijskega sklada in NextGenerationEU (mnenje na lastno pobudo) | 23 |
| 2022/C 486/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kriptosredstva – izzivi in priložnosti (mnenje na lastno pobudo) | 30 |
| 2022/C 486/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strategija za zdravstveno osebje in oskrbo za prihodnost Evrope (mnenje na lastno pobudo) | 37 |
| 2022/C 486/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ocena učinka EU z vidika mladih (mnenje na lastno pobudo) | 46 |
| 2022/C 486/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Pomen tehnologij za odstranjevanje ogljika za razogljičenje evropske industrije (mnenje na lastno pobudo) | 53 |
| 2022/C 486/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Energetski in digitalni prehod na podeželju (mnenje na lastno pobudo) | 59 |
| 2022/C 486/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Javne naložbe v energetsko infrastrukturo kot del rešitve za podnebna vprašanja (mnenje na lastno pobudo) | 67 |
| 2022/C 486/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Soustvarjanje storitev splošnega pomena kot prispevek k bolj participativni demokraciji v EU (mnenje na lastno pobudo) | 76 |
| 2022/C 486/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Tematska partnerstva v okviru Ljubljanskega dogovora (raziskovalno poročilo) | 83 |
| 2022/C 486/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Boj proti energijski revščini in odpornost EU: izzivi z gospodarskega in socialnega vidika (raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva) | 88 |
| 2022/C 486/14 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Socialni dialog v okviru zelenega prehoda (raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva) | 95 |
| 2022/C 486/15 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vloga jedrske energije pri stabilnosti cen energije v EU (raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva Sveta EU) | 102 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

572. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 21. 9. 2022–22. 9. 2022

2022/C 486/01

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – MSP, podjetja socialne ekonomije, obrtniki in svobodni poklici – Pripravljeni na 55 (mnenje na lastno pobudo)

1

2022/C 486/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Prenosi podjetij kot spodbujevalci trajnostnega okrevanja in rasti v sektorju MSP (mnenje na lastno pobudo)

9

2022/C 486/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Socialna taksonomija – izzivi in priložnosti (mnenje na lastno pobudo)

15

2022/C 486/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sklad za prilagajanje podnebnim spremembam, financiran iz Kohezijskega sklada in NextGenerationEU (mnenje na lastno pobudo)

23

2022/C 486/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kriptosredstva – izzivi in priložnosti (mnenje na lastno pobudo)

30

2022/C 486/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strategija za zdravstveno osebje in oskrbo za prihodnost Evrope (mnenje na lastno pobudo)

37

2022/C 486/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ocena učinka EU z vidika mladih (mnenje na lastno pobudo)

46

2022/C 486/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Pomen tehnologij za odstranjevanje ogljika za razogljičenje evropske industrije (mnenje na lastno pobudo)

53

2022/C 486/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Energetski in digitalni prehod na podeželju (mnenje na lastno pobudo)

59

2022/C 486/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Javne naložbe v energetsko infrastrukturo kot del rešitve za podnebna vprašanja (mnenje na lastno pobudo)

67

2022/C 486/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Soustvarjanje storitev splošnega pomena kot prispevek k bolj participativni demokraciji v EU (mnenje na lastno pobudo)

76

2022/C 486/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Tematska partnerstva v okviru Ljubljanskega dogovora (raziskovalno poročilo)

83

2022/C 486/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Boj proti energijski revščini in odpornost EU: izzivi z gospodarskega in socialnega vidika (raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva)

88

2022/C 486/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Socialni dialog v okviru zelenega prehoda (raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva)

95

2022/C 486/15

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vloga jedrske energije pri stabilnosti cen energije v EU (raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva Sveta EU)

102

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 572. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 21. 9. 2022–22. 9. 2022 |
| 2022/C 486/16 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Evropski zdravstveni podatkovni prostor: izkoriščanje moči zdravstvenih podatkov za ljudi, paciente in inovacije (COM(2022) 196 final) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru (COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)) | 123 |
| 2022/C 486/17 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke ter spremembi uredb (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/1753 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa Sveta (EU) 2019/1754 (COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD)) | 129 |
| 2022/C 486/18 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za preprečevanje spolne zlorabe otrok in boj proti njej (COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)) – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Digitalno desetletje za otroke in mlade: nova evropska strategija za boljši internet za otroke (BIK+) (COM(2022) 212 final) | 133 |
| 2022/C 486/19 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2011/83/EU glede pogodb o finančnih storitvah, sklenjenih na daljavo, in razveljavitvi Direktive 2002/65/ES (COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD)) | 139 |
| 2022/C 486/20 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) 2021/1060 glede dodatne prožnosti za obravnavanje posledic vojaške agresije Ruske federacije FAST (prožna pomoč za ozemlja) – CARE (COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD)) | 144 |
| 2022/C 486/21 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Dostojno delo po vsem svetu (COM(2022) 66 final) | 149 |
| 2022/C 486/22 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2022) 241 final) | 161 |
| 2022/C 486/23 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih (COM(2022) 349 final) | 168 |
| 2022/C 486/24 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027 (COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)) – Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu: Pristop EU k upravljanju vesoljskega prometa – Prispevek EU za reševanje globalnega izziva (JOIN(2022) 4 final) | 172 |
| 2022/C 486/25 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Načrt REPowerEU in (COM(2022) 230 final) – predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/ES in Sklepa (EU) 2015/1814 (COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD)) | 185 |
| 2022/C 486/26 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Začasna razbremenitev od pravil o slotih na letališčih zaradi COVID-19 (COM(2022) 334 final) | 194 |
| 2022/C 486/27 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Geopolitični vpliv energetskega prehoda (JOIN(2022) 23 final) | 198 |

III   Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

572. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 21. 9. 2022–22. 9. 2022

2022/C 486/16

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Evropski zdravstveni podatkovni prostor: izkoriščanje moči zdravstvenih podatkov za ljudi, paciente in inovacije (COM(2022) 196 final) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru (COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD))

(COM(2022) 196 final)

(COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD))

123

2022/C 486/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke ter spremembi uredb (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/1753 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa Sveta (EU) 2019/1754 (COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD))

(COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD))

129

2022/C 486/18

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za preprečevanje spolne zlorabe otrok in boj proti njej (COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD)) – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Digitalno desetletje za otroke in mlade: nova evropska strategija za boljši internet za otroke (BIK+) (COM(2022) 212 final)

(COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD))

(COM(2022) 212 final)

133

2022/C 486/19

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2011/83/EU glede pogodb o finančnih storitvah, sklenjenih na daljavo, in razveljavitvi Direktive 2002/65/ES (COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD))

(COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD))

139

2022/C 486/20

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) 2021/1060 glede dodatne prožnosti za obravnavanje posledic vojaške agresije Ruske federacije FAST (prožna pomoč za ozemlja) – CARE (COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD))

(COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD))

144

2022/C 486/21

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Dostojno delo po vsem svetu (COM(2022) 66 final)

(COM(2022) 66 final)

149

2022/C 486/22

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2022) 241 final)

(COM(2022) 241 final)

161

2022/C 486/23

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih (COM(2022) 349 final)

(COM(2022) 349 final)

168

2022/C 486/24

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027 (COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD)) – Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu: Pristop EU k upravljanju vesoljskega prometa – Prispevek EU za reševanje globalnega izziva (JOIN(2022) 4 final)

(COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD))

172

2022/C 486/25

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Načrt REPowerEU in (COM(2022) 230 final) – predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/ES in Sklepa (EU) 2015/1814 (COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD))

in

(COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD))

185

2022/C 486/26

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Začasna razbremenitev od pravil o slotih na letališčih zaradi COVID-19 (COM(2022) 334 final)

(COM(2022) 334 final)

194

2022/C 486/27

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Geopolitični vpliv energetskega prehoda (JOIN(2022) 23 final)

(JOIN(2022) 23 final)

198

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

572. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 21. 9. 2022–22. 9. 2022

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/1

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – MSP, podjetja socialne ekonomije, obrtniki in svobodni poklici – Pripravljeni na 55

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 486/01)

| Poročevalka: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Rudolf KOLBE |

Poročevalka:

Milena ANGELOVA

Soporočevalec:

Rudolf KOLBE

| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 27. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 143/1/0 |

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

27. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

143/1/0

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Mikro, mala in srednja podjetja so – ne glede na to, ali gre za tradicionalne gospodarske družbe, družinska podjetja, samostojne podjetnike, podjetja socialne ekonomije, obrtnike ali svobodne poklice (v nadaljnjem besedilu: MMSP) – bistven del rešitve, s katero se bo doseglo konkurenčno, podnebno nevtralno, krožno in vključujoče gospodarstvo EU, če bodo ustvarjeni in prevladali pravi pogoji. Ta podjetja ustvarjajo pozitivne učinke z izboljševanjem svoje okoljske uspešnosti ter s ponujanjem strokovnega znanja in rešitev drugim podjetjem, državljanom in javnemu sektorju. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) sicer priznava in poudarja, da so MMSP raznolika in imajo različne potrebe, a poziva, naj se posebna pozornost nameni najmanjšim in najranljivejšim. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Številna MMSP ne poznajo dovolj dobro stalno spreminjajočih se zakonskih zahtev, določenih zaradi doseganja podnebne nevtralnosti, in ne vedo, kako se nanje odzvati. Poleg tega imajo težave pri prepoznavanju potencialnih poslovnih koristi in priložnosti, ki jih ponuja zeleni prehod. EESO zato poudarja, kako nujno je podpreti MMSP, da bodo čim bolj razumela in obvladovala zeleni prehod. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poziva k raznolikim in ciljno usmerjenim ukrepom obveščanja in ozaveščanja, ki bi jih usklajeno in v medsebojnem dopolnjevanju izvajale Komisija in države članice skupaj s poslovnimi organizacijami, zbornicami, socialnimi partnerji in drugimi ustreznimi deležniki. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poziva tudi k obsežnemu programu podpore za MMSP pri vseh težavah, s katerimi se srečujejo pri poslovanju in dejavnostih, vezanih na zmanjševanje okoljskega odtisa in izpolnjevanje obveznosti iz zakonodaje. Ker so med MMSP znatne razlike, potrebujemo močno prilagojene rešitve ter dobro usmerjene politike in ukrepe. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Takojšnja in ciljno usmerjena kratkoročna podpora za MMSP bi bistveno pospešila njihovo ekonomsko okrevanje po pandemiji ter jim pomagala obvladovati posledice ruske invazije na Ukrajino, kot so visoke cene energije ter nezmožnost dobave materialov in proizvodov. Zaradi izrednih okoliščin EESO meni, da bi bilo treba pri časovnih okvirih iz evropskega zelenega dogovora omogočiti ustrezno prožnost do konca krize in zagotoviti brezpogojno zavezanost ciljem. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Da bi se izboljšala učinkovitost rabe virov v MMSP, EESO predlaga, naj se v različnih regijah vzpostavijo vozlišča za krožno gospodarstvo. S tem bi se moralo okrepiti sodelovanje med podjetji iz različnih sektorjev ter olajšati razvoj novih praks in postopkov, vključno s predstavitvami novih tehnologij. Organizacije MMSP, zbornice, akademska skupnost, socialni partnerji in drugi ustrezni deležniki bi morali biti sestavni del tega procesa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da je pomembno predstavnike MMSP vključiti v pripravo sektorskih načrtov podnebnega ukrepanja na nacionalni ravni in v oblikovanje poti za prehod različnih poslovnih ekosistemov na ravni EU, s čimer bi se tudi izboljšalo znanje o izmenjavi primerov dobre prakse, pravilnem dodeljevanju sredstev in učinkovitem izvajanju. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poziva EU in države članice, naj pospešijo zelene naložbe MMSP z zagotovitvijo ugodnega, predvidljivega in spodbudnega regulativnega okolja, vključno z utečenimi postopki pridobivanja dovoljenj in izogibanjem obremenjujočim upravnim obveznostim, pa tudi omogočanjem hitrega, enostavnega, preprostega in sledljivega dostopa do financiranja, prilagojenega različnim potrebam vseh raznolikih skupin MMSP. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva k tesnemu sodelovanju med izvajalci izobraževanja in MMSP, da bi usposabljanje ustrezalo kompetencam, znanjem in spretnostim, potrebnim pri zelenem prehodu, tudi z izpopolnjevanjem in preusposabljanjem, tako delavcev kot podjetnikov. Poleg tega poziva k podpori inovacijskim dejavnostim MMSP, in sicer s ponujanjem spodbud za sodelovanje z drugimi podjetji, podjetniškimi organizacijami, zbornicami, univerzami in raziskovalnimi organizacijami ter z olajševanjem tovrstnega sodelovanja. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poziva, naj se spodbuja trgovina z zelenimi rešitvami, ki jih proizvajajo MMSP, tudi pri javnih naročilih, in sicer tako, da se MMSP omogočijo enaki konkurenčni pogoji na enotnem trgu ter da se jim olajša dostop do tujih trgov zelenih proizvodov, tehnologij in storitev. Podjetjem iz EU je treba zagotoviti konkurenčno poslovno okolje v razmerju do tretjih držav, in sicer z vsemi diplomatskimi sredstvi, med drugim v povezavi s podnebjem, viri in trgovinsko politiko, ter s pozornim spremljanjem dejanj Kitajske in drugih trgov v vzponu. |
| --- | --- |

1.10

2.   Zeleni prehod in MMSP

| 2.1 | MMSP prispevajo h gospodarstvu, ki ponuja veliko delovnih mest in je trajnostno. So vezivno tkivo družbe, saj gospodarske funkcije pogosto združujejo s socialnimi, tako pa krepijo temelje demokracije, enotnosti in vključevanja. So bistvena za gospodarsko in socialno okrevanje ter blaginjo, saj izhajajo z lokalne ravni ter so prisotna v prav vsakem kotičku EU, zlasti pa na oddaljenih in podeželskih območjih, kjer so precej pogosto edina, ki izvajajo gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Podnebne spremembe so gonilo trajnostnega energetskega prehoda, a najpomembneje je, da celotno gospodarstvo in družbo usmerjajo k podnebni nevtralnosti, krožnosti in splošni trajnostnosti. Povzročajo skrajne vremenske pojave in naravne nesreče ter so povezane z drugimi velikimi okoljskimi izzivi, kot so upadanje biotske raznovrstnosti, onesnaženje okolja in degradacija naravnih virov. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sveženj „Pripravljeni na 55“ je posebno osredotočen na blaženje podnebnih sprememb ter vsebuje več zakonodajnih aktov, ki na različne načine vplivajo na MMSP. Vključen je v izvajanje vodilne pobude EU – evropskega zelenega dogovora, katerega namen je doseči trajnostno rast v industriji, trgovini, storitvah, energetiki, prometu, stavbnem sektorju in prehranskih sistemih. V vseh teh sektorjih imajo MMSP bistveno vlogo. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | MMSP bodo ključna za izvajanje evropskega zelenega dogovora, če bodo na voljo pravi pogoji. Ta pozitivni učinek se po eni strani ustvarja z izboljšavami uspešnosti najrazličnejših MMSP, po drugi pa z njihovimi dejanji, saj ponujajo strokovno znanje in rešitve drugim podjetjem, državljanom in javnemu sektorju. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Zeleni prehod je tesno povezan z digitalno preobrazbo, MMSP pa morajo obvladovati oba dela tega dvojnega prehoda, kar je zaradi znatne potrebe po virih zelo zahteven dvojni izziv. Digitalizacija je orodje, ki lahko prinese učinkovitejše poslovanje, pripomore k širitvi na nove trge in internacionalizaciji ter ima znaten potencial za zmanjševanje emisij, odpadkov in rabe naravnih virov. Digitalne storitve in oprema pa imajo tudi okoljske posledice, ki jih je hkrati treba obvladovati. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | MMSP se poleg prizadevanj za zeleni in digitalni prehod spoprijemajo z gospodarskim okrevanjem po pandemiji ter posledicami ruske invazije na Ukrajino. Med težavami, ki v zadnjem času bistveno vplivajo na MMSP in njihovo poslovanje, so visoke cene energije ter nezmožnost dobave materialov in proizvodov. Konkurenčnost MMSP in tudi splošna konkurenčnost gospodarstva EU sta dodatno ogroženi zaradi nenadnih dejanj Kitajske in drugih trgov v vzponu, ki jim med drugim koristijo izogibanje sankcijam proti Rusiji ter nižje podnebne in okoljske zahteve. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Pri vprašanjih, povezanih z okoljem in podnebjem, ne gre le za okoljsko trajnostnost, temveč so v veliki meri tudi bistven del konkurenčnosti, dobičkonosnosti in splošne ekonomske uspešnosti podjetij. Da MMSP izpolnjujejo podnebne in okoljske zahteve ter pričakovanja, poleg njihovih lastnih vrednot in splošnega ravnanja po vesti zagotavljajo različni mehanizmi:






  — | neposredne zahteve iz regulativnega okvira za MMSP, npr. o emisijah, energiji, materialih in proizvodih, ali upravne obveznosti; |
| --- | --- | --- |

2.7

—

neposredne zahteve iz regulativnega okvira za MMSP, npr. o emisijah, energiji, materialih in proizvodih, ali upravne obveznosti;

| — | posredni učinki nekaterih zahtev, ki vplivajo na razpoložljivost in cene proizvodnih dejavnikov, kot so energija in materiali, ali drugih stroškov poslovanja, vključno z obdavčitvijo; |
| --- | --- |

—

posredni učinki nekaterih zahtev, ki vplivajo na razpoložljivost in cene proizvodnih dejavnikov, kot so energija in materiali, ali drugih stroškov poslovanja, vključno z obdavčitvijo;

| — | zahteve, ki izhajajo iz vrednostne verige, v obliki pričakovanj strank, vlagateljev in ponudnikov financiranja, na primer tistih glede trajnostnega financiranja in poročanja, ali pričakovanj drugih deležnikov. |
| --- | --- |

—

zahteve, ki izhajajo iz vrednostne verige, v obliki pričakovanj strank, vlagateljev in ponudnikov financiranja, na primer tistih glede trajnostnega financiranja in poročanja, ali pričakovanj drugih deležnikov.

| 2.8 | Številna MMSP se ne zavedajo povsem posledic posameznih podnebnih in okoljskih politik in zahtev za svoje poslovanje ter dobavne in vrednostne verige niti tega, kako že zgodaj prilagoditi ali spremeniti proizvode in storitve, da bi preprečila poznejše izgube ali celo izključitev s trga. Poleg tega se pri vsakodnevnem delovanju in razvoju poslovanja spoprijemajo z omejenimi človeškimi viri in finančnimi sredstvi, obstaja pa tudi tveganje, da njihova omejena velikost predpostavlja ali zahteva strokovno znanje na preveč področjih. Zelo veliko podjetij ima težave zaradi zapletenosti zakonodajnih aktov, ki se stalno spreminjajo, upravnih bremen, finančnih pravil in visokih stroškov, poleg tega nimajo posebnega okoljskega strokovnega znanja in ne znajo izbrati pravih ukrepov (1), ob tem pa imajo med drugim težave pri dostopanju do novih vrednostnih verig, financiranja, osebja in novih poslovnih modelov. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | To, da se podjetja ne zavedajo zahtev in ne vedo, kako se odzvati nanje, je torej pomemben izziv, prav tako pomembne pa so težave pri opredeljevanju potencialnih poslovnih prednosti in priložnosti, kot so manjši stroški energije in materialov, boljši dostop do financiranja, večje povpraševanje in novi trgi ter boljša podoba med deležniki. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | MMSP to, kar lahko ponudijo v zvezi s krožnim gospodarstvom, podnebjem, biotsko raznovrstnostjo, energijo iz obnovljivih virov in drugimi temami iz evropskega zelenega dogovora, že samo po sebi spodbuja k raziskavam in izkoriščanju novih poslovnih priložnosti na teh področjih ter naložbam vanje. Priložnosti imajo veliko, na primer pri prenovi stavb, načrtovanju in gradnji infrastrukture, industrijski proizvodnji in vzdrževanju opreme, opravljanju pravnih in računovodskih storitev ter razvoju digitalnih rešitev. Proces prehoda je v veliki meri odvisen od njihovih pametnih rešitev, te pa oblikujejo strokovnjaki, ki jih zaposlujejo, kar kaže, kako pomembna sta kakovostno in ustrezno izobraževanje, tudi poklicno izobraževanje in usposabljanje, ter stalno izpopolnjevanje. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Najranljivejša skupina MMSP, ki tudi najbolj potrebuje obveščanje, so tista podjetja, ki menijo, da je evropski zeleni dogovor zgolj še en zakonodajni akt, ki povečuje skupno upravno breme, pomeni pritisk za njihove sedanje poslovne modele ter omejuje dobičkonosnost pri nespremenjenem poslovanju. To kaže, da vse kategorije MMSP, in sicer tista ranljiva, ki zaostajajo, tista, ki sledijo, in tista, ki vodijo, potrebujejo podporo, ki bo imela različne oblike in bo namenjena posebej njim (2). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Poleg tega so v smislu zmogljivosti in pripravljenosti med MMSP številne razlike glede vrste in obsega podnebnih in okoljskih vprašanj, tega, kaj se od njih zahteva in pričakuje, in priložnosti, ki so jim na voljo. Razlike izhajajo iz različnih dejavnikov: intenzivnosti rabe naravnih virov v podjetju, njegove velikosti, njegovega položaja v dobavnih verigah in poslovnih ekosistemih, njegove lokacije, vrste strank, virov proizvodnih dejavnikov in geografskih trgov podjetja. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Zato potrebujemo močno prilagojene rešitve ter dobro usmerjene politike in ukrepe, pri katerih se bodo upoštevale razlike med na primer srednjimi proizvodnimi podjetji, podjetji v gostinskem in maloprodajnem sektorju, družinskimi in tradicionalnimi podjetji, inovativnimi zagonskimi podjetji, podjetji socialne ekonomije ter obrtniki in svobodnimi poklici. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Čeprav je med MMSP veliko razlik, se uspešno obvladovanje zelenega prehoda v vsakem podjetju začne z ustreznim zavedanjem in znanjem o aktualnih vprašanjih in trendih, na podlagi katerih je mogoče uvideti prednosti, slabosti, priložnosti in tveganja podjetja ter opredeliti, kakšen položaj želi imeti v zelenem prehodu. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Najkonkretnejša prizadevanja na ravni podjetja so povezana z načrtovanjem, organizacijo in spremljanjem celotnega poslovanja, vključno s proizvodnjo ter trgovino z blagom in storitvami, prevozom in logistiko ter nabavo energentov, surovin in drugih proizvodnih dejavnikov. Podnebni in okoljski vidiki so tudi sestavni del inovacijskih dejavnosti, razvoja znanj in spretnosti ter vključevanja vseh zaposlenih, pa tudi komuniciranja in sodelovanja z deležniki. |
| --- | --- |

2.15

3.   Politike in ukrepi za podporo MMSP v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“

| 3.1 | Da bodo MMSP pripravljena na 55-odstotno zmanjšanje emisij in bodo lahko uspešno izvedla zeleni prehod, jih je treba temeljito obveščati in jim omogočiti boljše razumevanje posledic novih in zapletenih zakonodajnih predlogov (3). Za to so potrebni raznoliki in ciljno usmerjeni ukrepi obveščanja in ozaveščanja, ki bi jih usklajeno in v medsebojnem dopolnjevanju izvajale Komisija in države članice, saj nosijo ključno odgovornost v zvezi s tem. Tudi podjetniške organizacije in zbornice imajo osrednjo vlogo pri obveščanju in podpiranju svojih članov, dopolnjujejo pa jih izvajalci izobraževanja in usposabljanja, uradi za regionalni razvoj, grozdi, socialni partnerji in ustrezne organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Po ruski invaziji na Ukrajino poteka odprto posvetovanje o politikah evropskega zelenega dogovora v smislu časovnega okvira zaradi novih izrednih okoliščin ter odvisnosti EU od ruskih in ukrajinskih energentov in živil. EESO priznava izredne okoliščine in odvisnost ter meni, da zelenih ciljev v nobenem primeru ne bi smeli opustiti, vendar bi bilo treba do konca krize omogočiti logično prožnost. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EESO poziva Komisijo, naj poleg ustrezne ocene učinka vseh zakonodajnih pobud pripravi celovit, jasen in nedvoumen vodnik po vseh obstoječih in prihodnjih zahtevah, povezanih s podnebjem, ter njihovih posledicah za MMSP, ki bi moral zajemati:






  — | neposredne zahteve ali omejitve, ki veljajo za MMSP na podlagi različnih zakonodajnih aktov, razčlenjene po različnih tipih in kategorijah podjetij (sektor, velikost itd.); |
| --- | --- | --- |

3.1.2

—

neposredne zahteve ali omejitve, ki veljajo za MMSP na podlagi različnih zakonodajnih aktov, razčlenjene po različnih tipih in kategorijah podjetij (sektor, velikost itd.);

| — | posredne učinke na MMSP, predvidene na podlagi tržnih mehanizmov, zaradi zahtev, namenjenih velikim podjetjem. |
| --- | --- |

—

posredne učinke na MMSP, predvidene na podlagi tržnih mehanizmov, zaradi zahtev, namenjenih velikim podjetjem.

| 3.1.3 | EESO poziva, naj se pripravijo tudi ustrezne smernice o zakonodaji o drugih pomembnih okoljskih vprašanjih. Tovrstni vodniki bi morali postati splošna praksa, ki bi se uporabila pri vsaki prihodnji pobudi, povezani z evropskim zelenim dogovorom. MMSP potrebujejo stabilen zakonodajni okvir, ki zagotavlja jasne perspektive in načrtovanje za njihove naložbe. Zato se je treba izogniti nenadnim spremembam, kot je nedavna sprememba ciljev glede obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti, predlaganih v načrtu REPowerEU, saj poslabšujejo že tako zelo kompleksno in negotovo okolje. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.2 | Glede na široko zastavljenost in poglobljenost evropskega zelenega dogovora je predvidena popolna preobrazba industrije. V skladu z načelom „najprej pomisli na male“ in zato, da MMSP ne bi preprosto prenehala poslovati, je potreben široko zastavljen program za podporo in razvoj zmogljivosti. Njegov namen bi bil podpirati MMSP pri vseh težavah, s katerimi se srečujejo pri poslovanju in dejavnostih, vezanih na zmanjševanje okoljskega odtisa in izpolnjevanje obveznosti iz zakonodaje. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | EESO na podlagi navedb Komisije in EP meni, da je veliko zanimanja za nadaljnji razvoj pobud, ki so že vzpostavljene za spodbujanje strategije za MSP, ter raziskovanje drugih možnosti za uspešno izpolnjevanje strategije. EESO poziva, naj se to zanimanje na vseh možnih področjih učinkovito prenese v politiko, ter poudarja nepogrešljivo vlogo držav članic, ki bodo delovale v sodelovanju z organizacijami MMSP, zbornicami, socialnimi partnerji in drugimi ustreznimi deležniki. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Mladi podjetniki so prihodnost, ko gre za nadaljnjo rast MMSP in delovna mesta. Zato je treba na primer v načrtih za okrevanje posebej opredeliti in obravnavati pozornost, ki jo namenjajo potrošnikom, ter njihovo privlačnost za mlade zaposlene skupaj z vse večjo skrbjo za zeleni prehod. Poleg tega je za to, da se izkoristi celotni potencial družbe ter poveča raznolikost v poslovnem okolju, treba odpraviti vse ovire za žensko podjetništvo. Spodbujati in promovirati je treba tudi podjetniški duh vseh ranljivih skupin, kot so invalidi, migranti in pripadniki manjšin. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Da se poveča sinergija med digitalizacijo in ekologizacijo MMSP, je treba pri oblikovanju politik in ukrepov oba trenda upoštevati skupaj. Ker niti pri zelenem niti pri digitalnem prehodu ne gre zgolj za tehnične in finančne zadeve, je treba obravnavati pomembna osebna in poslovna vprašanja, da bi velika večina MMSP sprejela dolgoročen dvojni prehod, primeren za prihodnost (4). |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EESO tudi poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo učinke izvajanja zelenega in digitalnega prehoda na dobavne in vrednostne verige ter s tem povezano regionalno gospodarsko in družbeno dogajanje, da bodo lahko zgodaj ukrepale proti morebitnim negativnim učinkom na MMSP in zaposlovanje. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.3 | V podporo razvoju vsakodnevnega poslovanja MMSP, kot so proizvodnja blaga in izvajanje storitev, proizvodnja in raba energije ter organizacija logistike, morajo biti na voljo ustrezne praktične svetovalne storitve in sodelovalne platforme. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | EESO poziva EU in države članice, naj okrepijo in spodbujajo vzpostavljanje storitev tehnološke in vodstvene podpore, ki so na voljo MMSP, pri čemer naj v celoti izkoristijo različne instrumente, zlasti pri izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter partnerskih sporazumov, da bi podjetjem pomagale izboljšati energijsko učinkovitost in učinkovito rabo materialov ter zmanjšati emisije in količino odpadkov, s tem pa čim bolj zmanjšati tako stroške kot okoljske vplive. EESO prav tako poziva, naj se okoljski vidiki vključijo v svetovalne storitve na digitalnem področju. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Da bi se izboljšala učinkovitost rabe virov v MMSP, EESO predlaga, naj se v različnih regijah vzpostavijo vozlišča za krožno gospodarstvo. S tem bi se moralo okrepiti sodelovanje med podjetji iz različnih sektorjev ter olajšati razvoj novih postopkov za recikliranje in ponovno uporabo odpadkov in stranskih proizvodov, vključno s predstavitvami novih tehnologij. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | EESO poziva, naj bodo MMSP in njihovi predstavniki vključeni v pripravo sektorskih načrtov podnebnega ukrepanja na nacionalni ravni in v oblikovanje poti za prehod različnih poslovnih ekosistemov na ravni EU, s čimer bi se tudi izboljšalo znanje o izmenjavi primerov dobre prakse, pravilnem dodeljevanju sredstev in učinkovitem izvajanju. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.4 | Da bi okrepili in podprli vlaganje v ekologizacijo MMSP, gospodarstva in družbe na splošno, je treba zagotoviti ugodno naložbeno okolje in pogoje, ki bodo MMSP omogočali ustrezen dostop do financiranja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | EESO poziva EU in države članice, naj pospešijo naložbe MMSP z:






  — | zagotovitvijo ugodnega in spodbudnega regulativnega okolja, vključno s kratkimi in poenostavljenimi postopki pridobivanja dovoljenj in izogibanjem obremenjujočim upravnim obveznostim; |
| --- | --- | --- |

3.4.1

—

zagotovitvijo ugodnega in spodbudnega regulativnega okolja, vključno s kratkimi in poenostavljenimi postopki pridobivanja dovoljenj in izogibanjem obremenjujočim upravnim obveznostim;

| — | omogočanjem hitrega, enostavnega, preprostega in sledljivega dostopa do financiranja, prilagojenega različnim potrebam MMSP glede na njihov tip, dejavnost, lokacijo, sektor itd., tudi s ciljno usmerjenimi instrumenti nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

—

omogočanjem hitrega, enostavnega, preprostega in sledljivega dostopa do financiranja, prilagojenega različnim potrebam MMSP glede na njihov tip, dejavnost, lokacijo, sektor itd., tudi s ciljno usmerjenimi instrumenti nepovratnih sredstev.

| 3.4.2 | EESO poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva posredne učinke meril trajnostnega financiranja na MMSP. Enako velja za solventnostne zahteve, ki se uporabljajo za banke, ter vse druge ukrepe gospodarske in fiskalne politike, ki posredno vplivajo na zmožnost MMSP, da vlagajo in poslujejo, s čimer ustvarjajo in ohranjajo delovna mesta. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EESO poziva, naj se pri dodeljevanju javnih sredstev za zelene naložbe upoštevajo pravila poštene konkurence. Poleg tega poudarja, da je treba finančne tokove spremljati z ustreznimi kazalniki. MMSP je treba omogočiti enak dostop do javnih naročil in naložb, npr. tistih v splošno infrastrukturo, pa tudi spodbujati vlaganje v ekologizacijo samih MMSP, npr. z uporabo javnega financiranja kot vzvoda za zasebne naložbe. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Komisija je po nedavnem dogajanju na trgih energije priznala, da so MMSP zaradi vse večjega tveganja energijske revščine ranljiva (5). EESO pozdravlja opredelitev ranljivih mikro podjetij in poziva k dodatnim prizadevanjem za to, da bi se jim zagotovila ustrezna podpora za spoprijemanje s tem bremenom. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.5 | EESO poziva EU in države članice, naj okrepijo trgovanje MMSP z zelenimi rešitvami, in sicer z oblikovanjem in zagotavljanjem ustreznih tržnih pogojev, ki:






  — | bodo MMSP omogočali enake konkurenčne pogoje na enotnem trgu v smislu trgovine s proizvodi, tehnologijami in storitvami, ki prispevajo k zelenemu prehodu; |
| --- | --- | --- |

3.5

—

bodo MMSP omogočali enake konkurenčne pogoje na enotnem trgu v smislu trgovine s proizvodi, tehnologijami in storitvami, ki prispevajo k zelenemu prehodu;

| — | bodo MMSP zagotavljali ustrezen dostop, da bodo lahko javnemu sektorju ponujala zelene rešitve na razpisih za, na primer, gradnjo, tehnologije in storitve. Za take storitve je treba uvesti obvezno uporabo postopkov, ki temeljijo na kakovosti, in zmanjšati zahteve glede zmogljivosti, ki MMSP ovirajo pri sodelovanju v postopkih javnega naročanja; |
| --- | --- |

—

bodo MMSP zagotavljali ustrezen dostop, da bodo lahko javnemu sektorju ponujala zelene rešitve na razpisih za, na primer, gradnjo, tehnologije in storitve. Za take storitve je treba uvesti obvezno uporabo postopkov, ki temeljijo na kakovosti, in zmanjšati zahteve glede zmogljivosti, ki MMSP ovirajo pri sodelovanju v postopkih javnega naročanja;

| — | bodo zelenim proizvodom, tehnologijam in storitvam MMSP omogočili enak dostop do tujih trgov na podlagi mnogostranskih in dvostranskih trgovinskih sporazumov. EESO prav tako spodbuja države članice, naj ustrezno upoštevajo potrebe MMSP pri svojih dejavnostih spodbujanja izvoza; |
| --- | --- |

—

bodo zelenim proizvodom, tehnologijam in storitvam MMSP omogočili enak dostop do tujih trgov na podlagi mnogostranskih in dvostranskih trgovinskih sporazumov. EESO prav tako spodbuja države članice, naj ustrezno upoštevajo potrebe MMSP pri svojih dejavnostih spodbujanja izvoza;

| — | bodo podjetjem iz EU zagotavljali konkurenčno poslovno okolje v razmerju do tretjih držav, in sicer z vsemi diplomatskimi sredstvi, med drugim v povezavi s podnebjem, viri in trgovinsko politiko. Pozorno bi bilo treba spremljati Kitajsko in druge trge v vzponu ter se hitro in usklajeno odzivati na njihova nenadna dejanja; |
| --- | --- |

—

bodo podjetjem iz EU zagotavljali konkurenčno poslovno okolje v razmerju do tretjih držav, in sicer z vsemi diplomatskimi sredstvi, med drugim v povezavi s podnebjem, viri in trgovinsko politiko. Pozorno bi bilo treba spremljati Kitajsko in druge trge v vzponu ter se hitro in usklajeno odzivati na njihova nenadna dejanja;

| — | bodo zagotavljali, da bodo standardi za spodbujanje zelenega prehoda pripravljeni tako, da bodo prijazni do MMSP, ter omogočali inovacije z uveljavljanjem enakovrednih alternativnih rešitev. |
| --- | --- |

—

bodo zagotavljali, da bodo standardi za spodbujanje zelenega prehoda pripravljeni tako, da bodo prijazni do MMSP, ter omogočali inovacije z uveljavljanjem enakovrednih alternativnih rešitev.

| 3.6 | Da bi okrepili vlogo MMSP pri razvoju novih zelenih rešitev za podjetja, potrošnike in družbo na splošno, EESO poziva k naslednjim ukrepom:






  — | različni programi in pobude za inovacije morajo tem podjetjem postati bolj razumljivi in dostopni, zagotoviti pa bi bilo treba tudi smernice glede raznolikih instrumentov financiranja, ki so na voljo za zelene inovacije, vključno z orodji Evropskega investicijskega sklada; |
| --- | --- | --- |

3.6

—

različni programi in pobude za inovacije morajo tem podjetjem postati bolj razumljivi in dostopni, zagotoviti pa bi bilo treba tudi smernice glede raznolikih instrumentov financiranja, ki so na voljo za zelene inovacije, vključno z orodji Evropskega investicijskega sklada;

| — | s financiranjem bi bilo treba spodbujati dostop MMSP do inovacijskih ekosistemov in partnerstev z vodilnimi velikimi podjetji. Poleg tega bi morale države članice olajšati sodelovanje med MMSP ter univerzami in raziskovalnimi organizacijami pri razvoju novih proizvodov, tehnologij in rešitev; |
| --- | --- |

—

s financiranjem bi bilo treba spodbujati dostop MMSP do inovacijskih ekosistemov in partnerstev z vodilnimi velikimi podjetji. Poleg tega bi morale države članice olajšati sodelovanje med MMSP ter univerzami in raziskovalnimi organizacijami pri razvoju novih proizvodov, tehnologij in rešitev;

| — | pospešiti bi bilo treba razvoj skupnih podatkovnih prostorov in MMSP omogočiti enostaven dostop do njih, da bi prispevala k razvoju novih zelenih in digitalnih rešitev, vključno s tistimi, temelječimi na umetni inteligenci. |
| --- | --- |

—

pospešiti bi bilo treba razvoj skupnih podatkovnih prostorov in MMSP omogočiti enostaven dostop do njih, da bi prispevala k razvoju novih zelenih in digitalnih rešitev, vključno s tistimi, temelječimi na umetni inteligenci.

| 3.7 | Da bi zagotovili ustrezna znanja in spretnosti, ki so potrebni za razvoj in vodenje podjetij v skladu z zelenim prehodom (6), EESO poziva, naj:






  — | se zagotovi, da bodo v učnih načrtih poklicnega in univerzitetnega izobraževanja ter pri stalnem strokovnem razvoju v celoti upoštevani kompetence, znanja in spretnosti, potrebni pri zelenem prehodu, s poudarkom na širšem procesu ekologizacije delovnih mest in medsebojni odvisnosti med sektorji; |
| --- | --- | --- |

3.7

—

se zagotovi, da bodo v učnih načrtih poklicnega in univerzitetnega izobraževanja ter pri stalnem strokovnem razvoju v celoti upoštevani kompetence, znanja in spretnosti, potrebni pri zelenem prehodu, s poudarkom na širšem procesu ekologizacije delovnih mest in medsebojni odvisnosti med sektorji;

| — | se spodbuja tesno sodelovanje med izvajalci izobraževanja in MMSP, da bi ponujeno usposabljanje, vključno z moduli in mikrotečaji za izpopolnjevanje, ustrezalo potrebam podjetij; |
| --- | --- |

—

se spodbuja tesno sodelovanje med izvajalci izobraževanja in MMSP, da bi ponujeno usposabljanje, vključno z moduli in mikrotečaji za izpopolnjevanje, ustrezalo potrebam podjetij;

| — | se socialni dialog izkoristi za to, da se na delovnih mestih opredelijo potrebe ter razvijejo znanja in spretnosti. Socialni dialog ter sodelovanje med delodajalci in zaposlenimi v MMSP imata glede na velikost in raznolikost MMSP ter posebnosti različnih nacionalnih sistemov različne oblike. |
| --- | --- |

—

se socialni dialog izkoristi za to, da se na delovnih mestih opredelijo potrebe ter razvijejo znanja in spretnosti. Socialni dialog ter sodelovanje med delodajalci in zaposlenimi v MMSP imata glede na velikost in raznolikost MMSP ter posebnosti različnih nacionalnih sistemov različne oblike.

| 3.8 | EESO poziva, naj se oblikujejo ustrezni kazalniki in praktična orodja, ki bodo prispevali k sistematičnemu spremljanju poslovanja in vplivov podjetij, povezanih z zelenih prehodom. Uporabiti bi jih bilo treba tudi za komuniciranje s širokim naborom deležnikov. EESO medtem poziva oblikovalce politik v EU, naj MMSP ne naložijo obremenjujočih obveznosti poročanja in naj tudi ocenijo posredne učinke zahtev glede poročanja, ki veljajo za velika podjetja, na MMSP. |
| --- | --- |

3.8

4.   Posebne ugotovitve o svobodnih poklicih, obrtnikih in podjetjih socialne ekonomije

| 4.1 | Da bi zagotovili pravičen ekološki prehod, v katerem ne bo nihče prezrt, je ključno, da se politike EU oblikujejo ob upoštevanju njihovega potencialnega učinka na obrtnike. Ti gospodarski akterji so vsekakor pomembni za lokalna gospodarstva, saj ponujajo nepogrešljive proizvode in storitve, prilagojene potrebam potrošnikov, tudi na geografskih območjih, ki so slabše povezana z mestnimi središči. Dialog z njihovimi predstavniki, kot so podjetniške organizacije in zbornice, omogoča modre odločitve o politiki, pri katerih se upoštevajo potencialni učinki na lokalni ravni. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Za odkritje optimiziranih inovativnih rešitev za podnebne spremembe in druge okoljske izzive je potrebno neodvisno strokovno znanje. Na več področjih gospodarstva in družbe to potrebo izpolnjujejo svobodni poklici, ki ponujajo tehnično, pravno, finančno in nefinančno strokovno znanje in svetovanje. EESO poziva k ukrepom na ravni EU, da bi države članice spodbudili k prizadevanjem za poklicne predpise, da bi se zagotovilo pravilno izvajanje zelenega in digitalnega prehoda, na primer pri zapletenih tehničnih pristopih, s tem pa spodbujale najbolj tržno usmerjene in inovativne rešitve. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Za večjo trajnostnost pri lokalnem in regionalnem prostorskem načrtovanju se lahko poskrbi z izboljšanjem svetovalnih storitev za občine. Poleg tega je treba nadalje razviti koncept strateške presoje vplivov na okolje, da bo bolj usmerjen v presojo trajnostnosti (ekološke, ekonomske in socialne). Pri postopkih javnega naročanja v EU bi bilo treba uporabljati podnebna in druga kvalitativna merila, s tem pa spodbujati inoviranje v MMSP ter olajšati njihov dostop do projektov, zlasti pri storitvah načrtovanja. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Pri prehodu na krožno gospodarstvo so potrebni nove tehnike, proizvodi in procesi. V gradbenem sektorju to na primer zahteva recikliranje odpadkov, nastalih pri prenovi in gradnji, ponovno uporabo elementov ter uvajanje novih gradbenih materialov, vključno s priznavanjem sekundarnih gradbenih materialov preverjene kakovosti, pa tudi tesno sodelovanje med proizvajalci, obrtniki, strokovnjaki in panogo recikliranja. Z vključevanjem obrtnikov je treba okrepiti tudi regionalne vrednostne verige in gradbene grozde. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Okoljski izzivi, s katerimi se spoprijemajo podjetja socialne ekonomije, so v bistvu enaki kot pri drugih podjetjih, kar zadeva vprašanja, s katerimi se ukvarjajo. Kljub temu je treba v skladu s številnimi mnenji EESO upoštevati posebne pogoje teh podjetij, in sicer s ciljno usmerjenimi ukrepi, temelječimi na nedavnem akcijskem načrtu EU za socialno gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.5

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Podatki iz ankete Flash Eurobarometer 498, SMEs, green markets and resource efficiency (MSP, zeleni trgi in gospodarnost z viri), str. 46, marec 2022.

1

SMEs, green markets and resource efficiency

(2)  Smit, S. J., SME focus – Long-term strategy for the European industrial future (Osredotočenost na MSP – dolgoročna strategija za evropsko industrijsko prihodnost), EP, Tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja, PE 648.776, april 2020.

2

SME focus – Long-term strategy for the European industrial future

(3)  Sveženj „Pripravljeni na 55“ vključuje širok nabor zakonodajnih pobud, pri katerih bo končna odločitev odvisna od pogajanj med institucijami. Dokler ta proces ne bo končan, se lahko MMSP ravnajo zgolj po delnih informacijah, glede prihodnosti pa nimajo gotovosti.

3

(4)  SME focus, tematski sektor EP, april 2020.

4

SME focus

(5)  COM(2021) 568 final, 14.7.2021, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52021PC0568.

5

(6)  Tudi v skladu z UL C 56, 16.2.2021, str. 1.

6

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/9

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Prenosi podjetij kot spodbujevalci trajnostnega okrevanja in rasti v sektorju MSP

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 486/02)

| Poročevalka: | Mira-Maria KONTKANEN |
| --- | --- |

Poročevalka:

Mira-Maria KONTKANEN

| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 8. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 143/0/0 |

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 32(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

8. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

143/0/0

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Prenosi podjetij so pomemben strateški proces, ki zagotavlja kontinuiteto poslovanja in ohranja delovna mesta. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) zato predlaga, naj ima spodbujanje prenosov podjetij pomembno vlogo v politikah EU in držav članic za okrevanje in rast. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Prenosi podjetij ščitijo družbeno tkivo podeželskih območij, na katerih so mikro, mala in srednja podjetja močno prisotna. Razvoj dobro delujočih ekosistemov in podpornih storitev za prenos podjetij je bistven za ohranjanje možnosti preživljanja ter gospodarstev podeželskih in monoindustrijskih območij. EESO meni, da bi to morali upoštevati tudi pri izvajanju dolgoročne vizije EU za podeželska območja in v akcijskem načrtu za podeželje. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Z uspešnimi prenosi podjetij se ohranjajo obstoječa in ustvarjajo nova delovna mesta ter prihodnje možnosti za zaposlene v smislu stalnosti zaposlitve in strokovnega razvoja. EESO spodbuja države članice, naj izmenjujejo dobre prakse o spodbujanju prenosov podjetij na zaposlene, na primer v obliki zadruge (1) ali drugih podjetij socialnega gospodarstva v lasti delavcev. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Praviloma velja, da prej ko se podjetniki pripravijo na prenos, bolj je ta uspešen. Države članice morajo okrepiti svoje dejavnosti ozaveščanja o prenosih podjetij ter opremiti poslovne in druge podporne organizacije za spodbujanje prenosov mikro, malih in srednjih podjetij ter pomoč pri njih. EESO tudi poziva države članice, naj uvedejo in nadalje razvijejo mehanizme zgodnjega opozarjanja (2) za mikro, mala in srednja podjetja, da bi podprli odpornost, sposobnost preživetja in na koncu prenosljivost podjetij. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Pridobitev obstoječega podjetja bi bilo treba med novimi podjetniki aktivno promovirati kot enako privlačno priložnost kot ustanovitev novega podjetja. Znanje o nakupu podjetja in nasledstvu bi moralo biti del podjetniškega izobraževanja v srednjem in visokem šolstvu. Zato EESO poziva, naj se oblikujejo spodbude za prenos malih podjetij na mlade podjetnike. Takšne spodbude bi lahko vključevale ozaveščanje, svetovalne storitve, mentorstvo in dostop do finančnih sredstev. Izboljšalo bi se lahko tudi razumevanje socialnega dialoga med mladimi podjetniki, da bi zagotovili uspešne prenose podjetij za vse deležnike. Prav tako bi bilo treba razviti nadaljnje spodbude za prenose podjetij za podjetnice, da bi se njihovo število povečalo, saj je trenutno prenizko. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Financiranje je še naprej ovira za uspešne prenose podjetij, pri čemer je pri večini prenosov podjetij potrebno zunanje financiranje. EESO močno spodbuja vsako državo članico, naj zagotovi, da bodo vzpostavljene finančne institucije, ki bodo podpirale prenose mikro, malih in srednjih podjetij, na primer z zagotavljanjem pomoči pri zavarovanju bančnih posojil. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO priporoča, da države članice ustanovijo nacionalne forume deležnikov na področju prenosov podjetij, v katerih bodo zastopani tako javni kot zasebni deležniki. Forumi za prenose podjetij omogočajo sistematičen in dolgoročen pristop k spodbujanju prenosov podjetij. Zagotavljajo tudi prostor za stalen dialog med nacionalnimi strokovnjaki in učinkovitejšo rabo virov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da bi bilo treba v vseh državah članicah EU razviti spletne platforme za prenose podjetij, ki bi morale biti dostopne tudi mikro in malim podjetjem. Razviti bi bilo treba medsebojne povezave in sinergije med različnimi spletnimi platformami v državah članicah, pri čemer bi lahko Evropska komisija olajšala povezavo med različnimi spletnimi trgi v EU. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Podatki o prenosih podjetij so pogosto razdrobljeni, nezadostni in zastareli ter jih med državami članicami EU ni mogoče primerjati. EESO zato priporoča, da Komisija in države članice še naprej izboljšujejo zbirko podatkov o prenosih podjetij. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Uvesti bi bilo treba reden pregled stanja prenosov podjetij v Evropi, na primer v obliki barometra za prenose podjetij za celotno EU, ki bi zagotovil tudi vhodne podatke za z dokazi podprto oblikovanje politik. Letno skupščino MSP EU bi bilo treba uporabiti za redno razpravo in forum za izmenjavo izkušenj o prenosih mikro, malih in srednjih podjetij. Razmisliti pa bi bilo treba tudi o različnih pobudah za ozaveščanje, kot je vzpostavitev nacionalnega in/ali evropskega tedna prenosov podjetij. |
| --- | --- |

1.10

2.   Uvod

| 2.1 | Povečanje števila uspešnih prenosov podjetij bi imelo takojšnje koristi za zaposlovanje, neprekinjeno poslovanje in evropsko gospodarstvo kot celoto. V skladu s predlogi Konference o prihodnosti Evrope (3) prenosi podjetij prispevajo k odpornejšim in bolj povezanim družbam. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Prenosi podjetij so vse bolj pomemben in naraven del strateškega razvoja, prenove in rasti mikro, malih in srednjih podjetij. Ker se prebivalstvo Evrope stara in se število podjetnikov, ki načrtujejo umik iz podjetij, povečuje, postajajo uspešni prenosi podjetij še pomembnejši za evropsko gospodarstvo mikro, malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V Evropi se vsako leto izvede približno 450 000 prenosov podjetij s skupno dvema milijonoma zaposlenih. Po ocenah vsako leto za približno 150 000 podjetij obstaja nevarnost, da ne bodo uspešno prenesena, kar ogroža približno 600 000 delovnih mest. Pri najmanjših podjetjih je nevarnost neuspelega prenosa največja (4). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Prenosi podjetij so lahko zapleten proces zaradi finančnih, vodstvenih, regulativnih, upravnih ali tržnih izzivov, kot je povezovanje prodajalcev s kupci. Hkrati se večina vseh prenosov podjetij izvede v mikropodjetjih, ki imajo omejena sredstva. Prenos je pogosto zahtevnejši za mala podjetja, v katerih ima dotedanji lastnik vodilno vlogo (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dobro delujoč ekosistem za prenos podjetij je bistven za uspešne prenose in pomaga razvijati dinamične trge za prenose podjetij. Ekosistemi za prenose podjetij obsegajo različne javne in zasebne deležnike: kupce, prodajalce, predhodnike, naslednike, poslovne svetovalce, kot so poslovni posredniki, računovodje, odvetniki in svetovalci, mediatorje, finančne institucije, organizacije za podporo podjetjem, oblikovalce politik in akademike. Pomemben del ekosistema so dejavnosti ozaveščanja, katerih cilj je povečati pripravljenost na prenose podjetij. Stanje na področju prenosov podjetij se še danes močno razlikuje med državami članicami in regijami znotraj njih, tako da obstaja potencial za medsebojno učenje in izboljšave ekosistemov za prenos podjetij v Evropi. A končna odgovornost za prenos podjetja je kljub temu vedno na podjetniku. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Z uspešno spremembo lastništva lahko podjetje postane odpornejše, bolj inovativno in konkurenčnejše. Kadar podjetja z novimi lastniki sprejmejo bolj zelene in digitalne poslovne modele, prenosi prispevajo tudi k zelenemu in digitalnemu prehodu sektorja mikro, malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Pandemija COVID-19 je pokazala tudi, da je treba okrepiti odpornost evropskih podjetij in zagotoviti boljše načrtovanje pripravljenosti. Podjetje in njegov poslovni model morata biti zdrava in odporna na zunanje šoke, da bi bil prenos uspešen. Finančna stabilnost in odpornost povečujeta možnosti za uspešen prenos. |
| --- | --- |

2.7

3.   Ozadje

| 3.1 | Prenosi podjetij so del evropske politike za podjetja že od zgodnjih devetdesetih let prejšnjega stoletja. Leta 1994 je Evropska komisija pripravila priporočilo (6) za izboljšanje okvirnih pogojev za prenose podjetij v državah članicah. V njem so predlagani ukrepi za države članice za izboljšanje položaja podjetij, ki se pripravljajo na prenos. Ukrepi vključujejo dejavnosti za povečanje ozaveščenosti in pripravljenosti, izboljšanje finančnega okolja za prenose podjetij, odpiranje pravnih poti za prestrukturiranje, zagotavljanje pravnih sredstev za kontinuiteto partnerstva v primeru smrti družbenika ali lastnika, zagotavljanje, da prenosov podjetij ne ovirajo davki na dediščino in na darila, in olajšanje prenosa podjetij na tretje osebe z ustreznimi davčnimi pravili. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Evropska komisija je potem leta 2006 pregledala priporočilo in objavila sporočilo (7)
  Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti za rast in delovna mesta: Prenos podjetij – nadaljevanje skozi nov začetek. Pregled je pokazal, da so za izvedbo priporočila iz leta 1994 potrebna dodatna prizadevanja. V sporočilu je bilo pozvano k izvajanju priporočila iz leta 1994, hkrati pa so bila podana dodatna priporočila za spodbujanje prenosov podjetij, kot so povečanje politične pozornosti, ki se namenja prenosom podjetij, zagotavljanje specializirane podpore in mentorstva, organizacija preglednih trgov za prenose ter vzpostavitev nacionalne, regionalne in lokalne podporne infrastrukture za spodbujanje prenosov. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Leta 2013 je Evropska komisija ocenila napredek pri izvajanju priporočil iz leta 2006. Splošen sklep je bil, da od sporočila iz leta 2006 pri izvajanju ukrepov za izboljšanje okvira za prenose podjetij ni bilo doseženega dovolj napredka. Pomanjkljivosti, navedene v oceni, so bile ugotovljene na področjih, kot je davčna ureditev za tretje osebe ali zaposlene ali pri zagotavljanju namenske podpore in finančnih pobud. V oceni je bilo tudi poudarjeno, da prenosom podjetij ni bilo namenjene dovolj pozornosti politike na ravni EU ali na ravni držav članic, v nasprotju s politiko za novoustanovljena podjetja. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Leta 2020 je Komisija objavila strategijo EU za MSP (8), s katero je ponovno potrdila svojo zavezanost, da si bo še naprej prizadevala za lažje prenose podjetij in podpirala države članice pri njihovih prizadevanjih za vzpostavitev prenosom prijaznega poslovnega okolja. Nedavno se je Komisija osredotočila na izboljšanje baze dokazov o prenosih podjetij in leta 2021 v zvezi s tem objavila poročilo (9). Ukrepe Komisije in dobre prakse, ki jih financira EU, je mogoče spremljati na spletni strani (10). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO je prav tako priznal, kako pomembni so prenosi mikro, malih in srednjih podjetij, ter pozval k hitrim ukrepom za njihovo lažjo izvedbo in poenostavitev z zmernimi stroški (11). V svojem mnenju o strategiji EU za MSP je pozval, naj se posebna pozornost nameni čezmejnim prenosom mikro, malih in srednjih podjetij, da bi se obravnavali visoki stroški, povezani s temi transakcijami, in precejšnje razlike med nacionalnimi ureditvami (12). V mnenju EESO (13), ki je sledilo mnenju o strategiji EU za MSP, je prikazan potencial uspešnih prenosov podjetij za bolj digitalno in trajnostno poslovanje v skladu s cilji EU glede dvojnega prehoda. |
| --- | --- |

3.5

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Zaradi evropske demografije in starajočih se podjetnikov postajajo prenosi podjetij za mikro, mala in srednja podjetja vse pomembnejša tema. Približno 90 % prenosov podjetij poteka v mikropodjetjih (14). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Povečanje števila uspešnih prenosov podjetij ima takojšnje koristi za evropsko gospodarstvo. V primerjavi z novoustanovljenimi podjetji uspešno prenesena podjetja dosegajo boljše rezultate v smislu preživetja, prometa, dobička, inovativnosti in zaposlovanja (15). Po podatkih Komisije obstoječa podjetja v povprečju ohranijo pet delovnih mest, medtem ko novoustanovljena podjetja v povprečju ustvarijo le dve delovni mesti (16). Spodbujanje prenosov podjetij je tako najboljši možen način za pospeševanje rasti podjetništva. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Prenosi podjetij ščitijo družbeno tkivo podeželskih območij, na katerih so mikro, mala in srednja podjetja močno prisotna. Ocenjuje se namreč, da je vsaj ena tretjina evropskih mikro, malih in srednjih podjetij na podeželju. Zagotavljajo ekonomsko in socialno kohezijo teh območij s storitvami, ki jih ponujajo državljanom, potrošnikom in lokalnim gospodarskim dejavnostim, ter z zaposlovanjem (17). Prenosi podjetij pomagajo preprečevati izgubo strokovnega znanja lokalnih obrtnikov. Lokalni obrtni in maloprodajni sektor pogosto pozitivno prispevata k raznoliki izbiri za potrošnike na trgu, saj ponujata alternativo trgovskim verigam. Potrošnikom uspešen prenos prinese neprekinjene in pogosto izboljšane storitve in izdelke. Razvoj dobro delujočih ekosistemov in podpornih storitev za prenos podjetij je bistven za ohranjanje možnosti preživljanja ter gospodarstev podeželskih in monoindustrijskih območij, ki so posebno pomembna zlasti za kmetijski in živilskopredelovalni sektor. Uspešni prenosi omogočajo tudi pospešitev dvojnega prehoda na podeželju s preoblikovanjem, ki se začne s spremembo lastništva. EESO meni, da bi moral biti razvoj ekosistemov in podpornih storitev za prenos podjetij del izvajanja dolgoročne vizije za podeželska območja EU in akcijskega načrta za podeželje. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Spodbujanje prenosov podjetij je koristno tudi za zaposlene, saj se ohranijo delovna mesta in zagotovi kontinuiteta poslovanja. Predvsem v mikro, malih in srednjih podjetij so zaposleni najdragocenejše premoženje, ki se prenese v novo lastništvo. Zato je pomembno zagotoviti dobro počutje zaposlenih v primeru prenosa podjetij. Pogosto novi lastniki pristopijo k prenosu z željo, da bi razvili in razširili poslovanje. To pomeni tudi boljše možnosti za zaposlene v smislu stalnosti zaposlitve in strokovnega razvoja. EESO spodbuja države članice, naj izmenjujejo dobre prakse v zvezi s prenosi, pri katerih lahko zaposleni nadaljujejo delo in razvijajo dejavnosti tako, da prevzamejo podjetje, na primer v obliki zadruge ali drugih oblikah podjetij v socialnem gospodarstvu, ki so v lasti delavcev (18) in so se pokazala kot odporna na krizne razmere. Spodbujanje socialnega dialoga in razširjanja informacij omogoča tudi delavske odkupe. To je v skladu z mnenjem EESO INT/925 (19), v katerem so delavski odkupi izpostavljeni kot dobra praksa za ponovni zagon podjetij v krizi, pa tudi za primere prenosa MSP, katerih ustanovitelji nimajo naslednikov. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pospeševanje prenosov podjetij mora imeti v politikah okrevanja in rasti EU in držav članic pomembno vlogo. EESO podpira dolgotrajna strateška prizadevanja Komisije in organizacij za spodbujanje prenosov podjetij, kot je Transeo (20), s katerimi se želi v Evropi ustvariti okolje, ki bo prijaznejše za prenose. Kljub temu so možne dodatne izboljšave. Raven namenjene pozornosti, trenutno splošno delovanje ekosistema za prenos podjetij in obseg ukrepov za spodbujanje prenosov podjetij se med državami članicami močno razlikujejo. V hitro razvijajočem se poslovnem okolju morajo podjetniki sprejeti priložnosti za rast, tako v podjetju kot s prevzemi. Upoštevati je treba vse vrste prenosov lastništva, vključno z družinskim nasledstvom, prevzemi in odkupi pri upravljanju, strateškimi prevzemi in odkupi podjetja s strani zaposlenih. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Da bi bil prehod Evrope na digitalno in zeleno gospodarstvo uspešen, je treba vključiti mikro, mala in srednja podjetja. Prenosi podjetij so naraven način za preoblikovanje poslovnega modela mikro, malih in srednjih podjetij v bolj zelen in digitalen model. Poleg tega podpirajo digitalni in zeleni prehod. Z uspešno spremembo lastništva lahko podjetja postanejo odpornejša, bolj inovativna in konkurenčnejša. Tudi z vidika virov je nakup obstoječega podjetja skupaj z njegovimi proizvodnimi sredstvi pogosto okolju prijaznejši kot nakup novega. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Zlasti kadar se podjetje prenaša s starejšega podjetnika na mlajšega, bo verjetno mladi podjetnik bolje opremljen za vključitev novih tehnologij, proizvodnih metod in trajnostnih poslovnih modelov v pridobljeno podjetje. Zato EESO poziva k razvoju dodatnih spodbud, kot so ozaveščanje, svetovalne storitve, mentorstvo in dostop do financiranja za prenos mikro, malih in srednjih podjetij na mlade podjetnike. Izboljšalo bi se lahko tudi razumevanje socialnega dialoga med mladimi podjetniki, na primer s pomočjo modulov o socialnem dialogu v okviru usposabljanja podjetnikov. Začetek podjetništva s pridobitvijo obstoječega podjetja bi bilo treba aktivno promovirati kot enako privlačno priložnost kot ustanovitev novega podjetja. Prav tako bi bilo treba razviti nadaljnje spodbude za prenose podjetij za podjetnice, da bi se njihovo število povečalo, saj je trenutno prenizko. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Pri veliki večini prenosov podjetij je potrebno zunanje financiranje. Zaradi vse večjih regulativnih zahtev v finančnem sektorju je treba izpostaviti dva ključna finančna instrumenta za spodbujanje prenosov podjetij. Prvič, jasno je, da so potrebna zavarovanja za financiranje prenosov podjetij. Vendar je delež neopredmetenih poslovnih sredstev vse večji, bančni sektor pa mora upoštevati vse strožja pravila. Vsaka država članica potrebuje upravljavca ali organizacijo, ki bo zagotavljala zavarovanje za bančna posojila. Drugič, z razvojem regulativnega okvira EU se povečuje povpraševanje po lastniškem financiranju. Veliko je kupcev, ki bi bili primerni za vodenje ciljnega podjetja, vendar nimajo dovolj lastniških sredstev. EESO močno spodbuja Komisijo, naj prevzame proaktivno vlogo pri spodbujanju razvoja obeh finančnih instrumentov v državah članicah. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Vse več družinskih mikro, malih in srednjih podjetij bo v prihodnosti prenesenih na tretje osebe. Da bi pritegnili te kupce, mora biti podjetje sposobno preživetja ter biti gospodarsko trdno in privlačno. Praviloma velja, da prej ko se podjetniki pripravijo na prenos, bolj je ta uspešen. Države članice morajo povečati svoje dejavnosti ozaveščanja o prenosih podjetij ter opremiti poslovne in druge podporne organizacije za spodbujanje prenosov mikro, malih in srednjih podjetij in pomoč pri njih. Podpora za zgodnje opozarjanje, ponujena podjetju v finančnih težavah, je lahko prav tako pomembna za pomoč podjetniku, da zagotovi preživetje podjetja in ga pripravi na prenos. Zato EESO poziva države članice, naj uvedejo in nadalje razvijejo podporne mehanizme zgodnjega opozarjanja za mikro, mala in srednja podjetja. |
| --- | --- |

4.9

Nedavna študija o spodbujanju prenosov podjetij v evropskih državah (21) predstavlja prakse spodbujanja prenosov podjetij v državah članicah, ki bi jih bilo mogoče ponoviti v drugih državah. EESO podpira priporočilo študije, naj države članice ustanovijo nacionalne forume deležnikov na področju prenosov podjetij, v katerih bodo zastopani tako javni kot zasebni deležniki. Deležniki morajo sodelovati na vseh ravneh, tj. regionalni, nacionalni in mednarodni. Forumi za prenose podjetij prek stalnega dialoga med nacionalnimi strokovnjaki zagotavljajo sistematičen in dolgoročen pristop k spodbujanju prenosov podjetij in učinkovitejšo rabo virov. Sčasoma bi se lahko vzpostavil čezmejni dialog, ki ga spodbuja Evropska komisija, med različnimi nacionalnimi forumi za izmenjavo dobrih praks pri spodbujanju prenosov podjetij v državah članicah.

| 4.10 | EESO priporoča, da države članice pri spodbujanju prenosov podjetij v celoti izkoristijo digitalne tehnologije. Spletne platforme za prenose podjetij, ki so v večini primerov v lasti in upravljanju zasebnih deležnikov, bi morale biti razvite v vseh državah članicah ter dostopne tudi mikro in malim podjetjem. Razviti je treba medsebojne povezave in sinergije med različnimi spletnimi platformami v državah članicah, pri čemer bi lahko Komisija olajšala dostop do različnih spletnih trgov v državah članicah. Poleg tega se povečuje število čezmejnih prenosov malih podjetij. Izboljšano sodelovanje med nacionalnimi spletnimi platformami bi bilo stroškovno učinkovit način, da bi malim podjetjem omogočili iskanje potencialnih ciljnih lastnikov v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Za uspešno oblikovanje evropske politike o prenosih podjetij je potrebno boljše zbiranje podatkov. Podatki o prenosih podjetij so še vedno razdrobljeni in neprimerljivi. EESO priporoča, da Komisija in države članice sprejmejo predlagane ukrepe za izboljšanje zbirke podatkov o prenosih podjetij. Ti ukrepi so bili opisani v nedavnem poročilu o izboljšanju baze dokazov o prenosih podjetij v Evropi (22). EESO tudi priporoča, da se razvije barometer za prenose podjetij za celotno EU, ki bi zagotavljal poročila vsake štiri leta in zagotovil vhodne podatke za z dokazi podprto oblikovanje politik na podlagi boljših podatkov. Prav tako bi bilo treba razmisliti o različnih pobudah za ozaveščanje, kot je vzpostavitev nacionalnega in/ali evropskega tedna prenosov podjetij. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESO predlaga, da Komisija poleg razvoja boljšega zbiranja podatkov redno pregleduje razmere v zvezi s prenosi podjetij v Evropi. Letno skupščino MSP EU bi bilo treba uporabiti za redno razpravo in forum za izmenjavo izkušenj o prenosih mikro, malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

4.12

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Francija ima na primer vzpostavljen okvir za organizacijo in olajšanje prenosa podjetja na zaposlene ter za krepitev gospodarske dejavnosti ozemelj z olajšanjem prenosa mikro, malih in srednjih podjetij.

1

(2)  Mehanizem zgodnjega opozarjanja je storitev svetovanja in podpore podjetjem v finančnih težavah, katere cilj je zgodnje posredovanje, da bi preprečili stečaje podjetij, sposobnih preživetja.

2

(3)  Konferenca o prihodnosti Evrope, poročilo o končnem izidu, maj 2022.

3

(4)  Evropska komisija, Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankrupcy (Dinamika podjetij: ustanavljanje podjetij, prenos podjetij in stečaj), 2011.

4

Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankrupcy

(5)  Sporočilo Evropske komisije z naslovom Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti za rast in delovna mesta: Prenos podjetij – nadaljevanje skozi nov začetek, 2006, COM(2006) 117 final, str. 4.

5

(6)  Priporočilo Komisije z dne 7. decembra 1994 o prenosu malih in srednjih podjetij (94/1069/ES).

6

(7)  Sporočilo Evropske komisije z naslovom Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti za rast in delovna mesta: Prenos podjetij – nadaljevanje skozi nov začetek, 2006, COM(2006) 117 final.

7

(8)  Sporočilo Evropske komisije, Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo, 2020, COM(2020) 103 final).

8

(9)  Evropska komisija, Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja, Improving the evidence base on transfer of business in Europe (Izboljšanje baze dokazov o prenosih podjetij v Evropi), končno poročilo, Urad za publikacije, 2021.

9

Improving the evidence base on transfer of business in Europe

(10)  ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/transfer-businesses_en.

10

(11)  UL C 197, 8.6.2018, str. 1.

11

(12)  UL C 429, 11.12.2020, str. 210.

12

(13)  UL C 194, 12.5.2022, str. 7.

13

(14)  Evropska komisija, Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja, Improving the evidence base on transfer of business in Europe (Izboljšanje baze dokazov o prenosih podjetij v Evropi), povzetek, Urad za publikacije, 2021.

14

Improving the evidence base on transfer of business in Europe

(15)  Tall, Varamäki & Viljamaa: Business Transfer Promotion in European Countries (Spodbujanje prenosov podjetij v evropskih državah), Seinäjoki, 2021, str. 8.

15

Business Transfer Promotion in European Countries

(16)  Komisija Evropskih skupnosti (2006), Prenos podjetij – Nadaljevanje skozi nov začetek, Bruselj, str. 3.

16

(17)  SMEunited, Position on long-term vision for the EU’s rural area (Stališče o dolgoročni viziji za evropsko podeželje), april 2022.

17

Position on long-term vision for the EU’s rural area

(18)  Na primer podjetja v lasti delavcev (sociedades laborales) v Španiji.

18

(19)  UL C 286, 16.7.2021, str. 13.

19

(20)  Transeo je mednarodno neprofitno združenje, ki združuje strokovnjake za prenose ter pridobitve malih in srednjih podjetij iz Evrope in širše.

20

(21)  Tall, Varamäki & Viljamaa: Business Transfer Promotion in European Countries (Spodbujanje prenosov podjetij v evropskih državah), Seinäjoki, 2021, str. 8.

21

Business Transfer Promotion in European Countries

(22)  Evropska komisija, Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja, Improving the evidence base on transfer of business in Europe (Izboljšanje baze dokazov o prenosih podjetij v Evropi), končno poročilo, Urad za publikacije, 2021.

22

Improving the evidence base on transfer of business in Europe

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/15

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Socialna taksonomija – izzivi in priložnosti

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 486/03)

| Poročevalka: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Poročevalka:

Judith VORBACH

| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 9. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 22. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 123/26/12 |

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

9. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

22. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

123/26/12

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) želi s tem mnenjem osvetliti pojem socialne taksonomije, da bi spodbudil razpravo. EESO poziva Komisijo, naj objavi težko pričakovano poročilo, v katerem bo opisala določbe, ki bi bile potrebne za razširitev področja uporabe taksonomije na „drug[e] trajnostn[e] cilj[e], kot so socialni cilji“, kot je zahtevano v uredbi o taksonomiji (1) (v nadaljevanju: uredba). EESO zagovarja operativno izvedljivo in dobro zasnovano socialno taksonomijo, da bi uresničili priložnosti in obenem obvladali izzive. Taksonomijo EU bi bilo treba uskladiti s celostnim pristopom, ki bo vključeval tako okoljsko kot socialno trajnostnost. Glede na izzive, ki jih predstavljajo zeleni prehod, gospodarske in socialne posledice pandemije, vojna v Ukrajini zaradi ruske agresije ter posledična geopolitična napetost, EESO ponovno poziva k uravnoteženi ekonomski politiki in večjemu poudarku na socialnih ciljih. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Minimalni zaščitni ukrepi v uredbi so dobrodošli in treba bi jih bilo v celoti izvajati. Vendar ne zadostujejo za zagotavljanje socialne trajnostnosti za delavce, potrošnike in skupnosti. Taksonomija EU bi pomagala pri izvedbi nujnih naložb na socialnem področju z usmerjanjem naložb vanj. Še večji pomen bo dobila, če bo del splošne politike, usmerjene k socialni pravičnosti in vključenosti. Pravičen prehod zahteva trajnostne socialne pogoje, socialna taksonomija pa bi lahko zagotovila dolgo pričakovane smernice. EESO poziva Komisijo, naj predloži oceno sredstev, potrebnih za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic. Na splošno bodo javne naložbe še naprej imele ključno vlogo na področju javnih storitev. Financiranje socialnega varstva z javnimi sredstvi in stabilni sistemi socialne varnosti so še naprej temeljnega pomena. Vendar bi skupno dogovorjena socialna taksonomija lahko zagotovila smernice za naložbe s pozitivnimi socialnimi posledicami. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO priporoča, da se raznovrstni pristop na več ravneh, ki ga predlaga platforma za trajnostno financiranje (2) (v nadaljevanju: platforma), upošteva v poročilu Komisije. Vključitev socialne taksonomije v zakonodajni okvir EU za trajnostno financiranje in upravljanje bi bila koristna, saj je treba opraviti še veliko dela. Pomembno dopolnilo socialni taksonomiji bi bila zlasti predlagana direktiva o poročanju podjetij o trajnostnosti, s katero bi lahko ocenjevali in presojali ukrepe. Dobro zasnovana socialna taksonomija bi prispevala tudi k odpravljanju morebitnega zavajanja glede družbene odgovornosti. EESO priporoča, da se začne z enostavnimi in jasnimi smernicami, s čimer bi zagotovili preproste in pregledne postopke, ki bi jih pozneje postopoma dopolnjevali. Končni cilj bi morala biti tesna povezanost socialne in okoljske taksonomije, kot prvi korak pa bi lahko bili koristni skupni minimalni zaščitni ukrepi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | V taksonomiji EU bi bilo treba navesti ukrepe in podjetja, ki znatno prispevajo k socialni trajnostnosti, in oblikovati zlati standard z višjo ravnjo ambicij, kot jo zagotavlja zakonodaja. EESO pozdravlja cilje, ki jih predlaga platforma, in sicer dostojno delo, primeren življenjski standard ter vključujoče in trajnostne skupnosti. Čeprav bi morala kot temelj služiti različna mednarodna načela in načela EU, EESO priporoča, da se upoštevajo zlasti evropski steber socialnih pravic in ustrezni cilji trajnostnega razvoja, kot je cilj 8 o dostojnem delu. Spoštovanje človekovih pravic in pravic delavcev mora biti v vsakem primeru pogoj za skladnost s taksonomijo. Upoštevanje kolektivnih pogodb in mehanizmov soodločanja v skladu z veljavno nacionalno in evropsko zakonodajo je bistvenega pomena in bi moralo biti del načela, da se ne škoduje bistveno (3). Za smernice s pozitivnimi socialnimi posledicami, ki temeljijo na dogovoru socialnih partnerjev, bi moralo veljati, da so skladne s taksonomijo. Upoštevati je treba, da se stopnja pokritosti s kolektivnimi pogajanji med državami članicami zelo razlikuje in da je v 22 državah članicah upadla, kar je problem, ki je bil obravnavan v direktivi o minimalnih plačah. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poziva zakonodajalce, naj v celoti vključijo socialne partnerje in organizacije civilne družbe v oblikovanje socialne taksonomije, ker čutijo njene učinke in morajo izpolnjevati obveznosti poročanja, pa tudi zato, da ohranijo občutek lastne odgovornosti. Pomisleke ima glede pretirane uporabe delegiranih aktov v zvezi s taksonomijo, ker se obravnava širok nabor političnih vprašanj. Cilj taksonomije je zagotoviti preglednost za vlagatelje, podjetja in potrošnike. V prihodnosti bi bilo treba ustrezno oceniti njeno morebitno uporabo v vladnih institucijah kot referenci za programe pomoči in financiranja ter o njej razpravljati. Vsaka širša uporaba mora biti predmet ustreznega postopka odločanja. Preprečiti je treba neupravičeno poseganje v nacionalno zakonodajo in avtonomijo socialnih partnerjev. Prav tako je treba odpraviti nevarnost zavajanja glede družbene odgovornosti. Zagotoviti bi bilo treba pritožbene mehanizme za sindikate, svete delavcev, potrošniške organizacije in druge predstavnike organizirane civilne družbe, pristojni nacionalni organi pa bi morali dobiti več odgovornosti za izvajanje svojih nadzornih nalog. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO želi poudariti dodatne koristi, povezane s socialno taksonomijo. Prvič, vedno večje povpraševanje po socialno usmerjenih naložbah bi bilo treba podpreti z zagotovitvijo zanesljive taksonomije, ki predstavlja skladen pristop k merjenju socialne trajnostnosti. Drugič, socialno škodljive dejavnosti bi lahko pomenile gospodarska tveganja, taksonomija pa bi jih lahko pomagala zmanjšati. Tretjič, preglednost je ključna za učinkovitost kapitalskih trgov in bi lahko prispevala tudi k socialnemu notranjemu trgu, kot je določeno v členu 3 PDEU. Spodbudila bi enake konkurenčne pogoje, preprečevala nelojalno konkurenco in povečala prepoznavnost podjetij in organizacij, ki prispevajo k socialni trajnostnosti. Četrtič, EU bi morala krepiti svoje prednosti ter si prizadevati postati vzor in prevzeti vodilni položaj pri okoljski in socialni trajnostnosti. Znova bi bilo treba začeti razpravo o bonitetni agenciji EU. EESO prav tako ponovno poziva k ustrezni ureditvi in nadzoru ponudnikov finančnih in nefinančnih podatkov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poudarja tudi izzive in možne rešitve. Prvič, pojavlja se zaskrbljenost zaradi omejevanja dostopa do trga. Vendar pa naložbe temeljijo tudi na drugih merilih, kot je pričakovani donos, ki bi lahko prevladala nad cilji glede trajnostnosti, in obstaja več primerov sinergije med interesi vlagateljev in drugih deležnikov. Vsekakor se neskladnost s taksonomijo ne sme šteti za škodljivo, kar mora Komisija jasno navesti. Okrepiti je treba poudarek na vplivu trajnostnih naložb na dejavnosti realnega gospodarstva. Drugič, opredelitev, kaj bi moralo biti vključeno v taksonomijo, bo polemična. Ravno to je razlog, zakaj bi postopek opredelitve moral biti predmet demokratične razprave in odločanja. Zato bi lahko oblikovali skupen in zanesljiv pojem trajnostnosti, na katerega bi se posamezni akterji lahko sklicevali in bi se tudi morali sklicevati. Uspešnost taksonomije je povezana z njeno verodostojnostjo, vključene dejavnosti pa morajo ustrezati splošno priznani opredelitvi trajnostnosti. Tretjič, socialna taksonomija bi lahko privedla do dodatnih zahtev glede poročanja. EESO poziva Komisijo, naj jih zmanjša in pri tem prepreči prekrivanje. Koristno bi lahko bilo tudi, če bi zakonsko pooblaščena agencija zagotavljala svetovanje in storitve, povezane s taksonomijo, zlasti za mala in srednja podjetja, zadruge in neprofitne poslovne modele. Poleg tega bi bilo treba finančne institucije spodbujati, da bi zagotovile ocene socialnih posledic naložb, kot to trenutno po vsem svetu počnejo banke, ki temeljijo na vrednotah. |
| --- | --- |

1.7

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Okvir za trajnostno financiranje EU bi moral pomagati usmeriti zasebne finančne tokove v trajnostne gospodarske dejavnosti. Akcijski načrt za financiranje trajnostne rasti iz leta 2018 sestavljajo taksonomija, sistem razkritij za podjetja in naložbena orodja, vključno z referenčnimi vrednostmi, standardi in oznakami, medtem ko je v novi strategiji za trajnostno financiranje iz leta 2021 poudarek na financiranju prehoda realnega sektorja na trajnostnost ter vključevanju, odpornosti, prispevku finančnega sektorja in globalnih ciljih. EU je v tem okviru obravnavala različne zakonodajne pobude, v katerih ima taksonomija EU ključno vlogo. EESO želi spomniti na svoja mnenja o tej temi (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Taksonomija EU bi morala zagotoviti preglednost za vlagatelje in podjetja ter jih podpirati pri prepoznavanju trajnostnih naložb. Uredba vsebuje klasifikacijski sistem, ki se osredotoča na šest okoljskih ciljev na področjih blažitve podnebnih sprememb, prilagajanja podnebnim spremembam, vode, biotske raznovrstnosti, preprečevanja onesnaževanja in krožnega gospodarstva. Okoljsko trajnostna naložba mora znatno prispevati k doseganju enega ali več teh ciljev, nobenemu od njih ne sme bistveno škodovati in mora biti skladna s pragovi uspešnosti (imenovanimi tehnična merila za pregled). Izpolnjevati mora tudi minimalne socialne in upravljavske zaščitne ukrepe (člen 18). Zato morajo podjetja izvajati postopke, da zagotovijo skladnost dejavnosti s smernicami OECD za večnacionalna podjetja, vodilnimi načeli ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, deklaracijo Mednarodne organizacije dela (MOD) o temeljnih načelih in pravicah pri delu ter Mednarodno listino človekovih pravic. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Člen 26 uredbe določa, da mora Komisija do konca leta 2021 objaviti poročilo, v katerem opiše določbe, ki bi bile potrebne za razširitev področja njene uporabe na „drug[e] trajnostn[e] cilj[e], kot so socialni cilji“. To razkriva namero o razširitvi področja uporabe, a še vedno ne zahteva izvajanja socialne taksonomije. Podskupina platforme, zadolžena za socialno taksonomijo, je imela v skladu z uredbo nalogo, da prouči razširitev taksonomije na socialne cilje. Njeno končno poročilo o socialni taksonomiji je bilo objavljeno februarja 2022 (5), kar je bilo pozneje, kot je bilo napovedano, in pričakuje se, da bo Komisija na podlagi tega pripravila svoje poročilo. Poleg tega je platforma pozvana, naj svetuje Komisiji glede uporabe člena 18, kar pomeni, naj poda smernice, kako bi podjetja lahko izpolnjevala minimalne zaščitne ukrepe, in glede morebitne potrebe po dopolnitvi zahtev iz člena. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Platforma predlaga strukturo za socialno taksonomijo znotraj sedanjega zakonodajnega okvira EU za trajnostno financiranje in upravljanje. V primeru izvajanja socialne taksonomije bi dodatne določbe zagotovile regulativno okolje, vključno s predlagano direktivo o poročanju podjetij o trajnostnosti, ki bo nadomestila direktivo o nefinančnem poročanju in uvedla obvezne standarde poročanja o trajnostnosti na ravni EU, uredbo o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, in direktivo o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti. Predlagana direktiva o poročanju podjetij o trajnostnosti zlasti zahteva, da podjetja obravnavajo tudi skupek informacij o socialnih temah in poročanje o dejavnikih upravljanja, od nje pa se pričakuje, da bo izboljšala razkritja v zvezi s socialnimi vprašanji. Bila bi torej pomembno dopolnilo socialne taksonomije, s katero se ta vprašanja lahko ocenjujejo in presojajo. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kljub nekaterim razlikam platforma predlaga, da se upoštevajo strukturni vidiki okoljske taksonomije. Predlaga tri glavne cilje, ki jih dopolnjujejo podcilji. Cilj dostojnega dela vključuje podcilje, kot so krepitev socialnega dialoga, spodbujanje kolektivnih pogajanj ter plače, ki omogočajo preživetje in zagotavljajo dostojno življenje. Cilj ustreznega življenjskega standarda vključuje zdrave in varne izdelke, kakovostno zdravstveno oskrbo in kakovostna stanovanja, cilj vključujočih in trajnostnih skupnosti pa bi moral tudi spodbujati enakopravnost in vključujočo rast ter podpirati trajnostne načine preživljanja. Predlagani minimalni zaščitni ukrepi se nanašajo na okoljske, vladne in socialne cilje, da se preprečijo neskladnosti, kot v primeru podjetja, ki izvaja trajnostne dejavnosti in je vpleteno v kršitve človekovih pravic. Poleg tega bi bilo treba obravnavati ustrezne deležnike, zlasti zaposlene v podjetju in vrednostni verigi, končne uporabnike ter prizadete skupnosti. Predlagana so tudi merila za načelo, da se ne škoduje bistveno, povezana s socialnim področjem, in seznam škodljivih dejavnosti. |
| --- | --- |

2.5

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO poziva h gospodarski politiki, ki bo skladna s cilji iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji in cilji trajnostnega razvoja. Treba se je uravnoteženo osredotočiti na ključne cilje politike, zlasti na okoljsko trajnostnost, trajnostno in vključujočo rast, polno zaposlenost in kakovostno delo, pravično porazdelitev, zdravje in kakovost življenja, enakost spolov, finančno stabilnost, stabilnost cen, uravnoteženo trgovino na podlagi poštene in konkurenčne strukture industrije in gospodarstva ter stabilne javne finance. EESO želi spomniti tudi na agendo za konkurenčno trajnostnost, ki postavlja svoje štiri razsežnosti – okoljsko trajnostnost, produktivnost, pravičnost in makroekonomsko stabilnost – v enakovreden položaj, da bi dosegli učinke krepitve ter uspešen zeleni in digitalni prehod (6). Glede na vojno v Ukrajini, ki jo je povzročila ruska agresija, EESO poudarja poziv k uravnoteženi gospodarski politiki, da bi ublažili njene gospodarske in socialne posledice, ter želi spomniti na izjavo v ustavi Mednarodne organizacije dela iz leta 1919, da je univerzalen in trajen mir mogoče doseči le na podlagi socialne pravičnosti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO osvetljuje pojem socialne taksonomije, da bi spodbudil razpravo in ozaveščal javnost. Zagovarja dobro zasnovano, operativno izvedljivo in konceptualno trdno socialno taksonomijo, da bi proučili velike priložnosti in hkrati premagali izzive (glej spodaj). Tako kot celotna gospodarska politika bi morala biti tudi koncept s financami povezane trajnostnosti in zlasti taksonomija EU usklajena s celostnim in večrazsežnostnim pristopom, pri katerem bi si morali prizadevati, da bi bili okoljska in socialna trajnostnost v enakovrednem položaju. Poleg tega je zeleni prehod lahko škodljiv v socialnem smislu. Zato je treba zaščititi in izboljšati standarde na socialnem področju ter se osredotočiti na to, da nihče ne bo zapostavljen. Pravičen prehod zahteva trajnostne socialne pogoje, socialna taksonomija pa bi lahko zagotovila smernice. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO meni, da je socialna taksonomija pomembno in nujno dopolnilo k socialni razsežnosti EU, ter poziva Komisijo, naj pravočasno objavi poročilo, kot je zahtevano v členu 26. Upoštevati bi bilo treba raznovrstni pristop na več ravneh, kot je predlagano v poročilu platforme. Vendar bi prizadevanja za popolnost in hkratno vključitev vseh vidikov socialne trajnostnosti lahko vodila do velikih zamud pri izvajanju socialne taksonomije in celo do tega, da bi projekt v celoti opustili. EESO zato priporoča, da se postopek začne pravočasno s preprostimi in jasnimi smernicami ter enostavnimi postopki za zagotovitev preglednosti ter se nato stalno in postopoma dopolnjuje. Cilj v zvezi z razmerjem med okoljsko in socialno taksonomijo bi moral biti prizadevanje za skladnost in tesno povezovanje obeh pristopov. Vseeno bi kot prvi korak lahko bili koristni skupni minimalni zaščitni ukrepi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO je zadovoljen, da je platforma objavila osnutek svojega poročila v zvezi s členom 18 uredbe, da bi lahko svetovali podjetjem, kako naj izvajajo zahteve iz člena, in morda omogočili njegovo spremembo. Zlasti je ključno, da se v okviru socialne trajnostnosti oceni, kakšni so dejanski rezultati podjetja glede človekovih pravic, odnosov med delodajalci in delojemalci ter dostojnega dela. Čeprav so minimalni zaščitni ukrepi okoljske taksonomije zelo dobrodošli in bi jih bilo treba v celoti izvajati, ne bi nikoli nadomestili socialne taksonomije. Še zdaleč ne zadostujejo za zagotavljanje socialne trajnostnosti za delavce, potrošnike in skupnosti (7). Poleg tega EESO priporoča sodelovanje z lokalnimi socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe in socialnimi podjetji, da bi spremljali in spodbujali pozitivne učinke gospodarskih dejavnosti na deležnike. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Socialna taksonomija bo dobila večji pomen, če bo del splošne politike, usmerjene k socialni trajnostnosti, ki jo bodo spremljala ustrezna pravila, na primer glede skrbnega pregleda človekovih pravic. Vendar pa nikoli ne bo nadomestila dobrih vladnih predpisov in socialne politike. Financiranje socialnega varstva z javnimi sredstvi in stabilnimi sistemi socialne varnosti ostaja temeljnega pomena. Taksonomija ne sme služiti kot instrument za izrivanje ali privatizacijo. Še naprej so na področju javnih storitev ključne javne naložbe, ki tudi pogosto spodbudijo dodatne zasebne naložbe. Kljub temu bi socialna taksonomija lahko zagotovila trajnostna merila na področju infrastrukture, zdravstva, izobraževanja in usposabljanja ter socialnih stanovanj za vse vlagatelje, da bi omogočili socialno trajnostne naložbe v realnem gospodarstvu in preprečili zavajanje glede družbene odgovornosti. V prihodnosti bi lahko taksonomijo uporabljale tudi vladne institucije kot referenco za programe pomoči in financiranja. To bo treba ustrezno oceniti in o tem razpravljati. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Socialna taksonomija bi zagotovila podrobno strukturo pozitivnih in negativnih socialnih posledic gospodarskih dejavnosti. Veliko obravnavanih točk je tesno povezanih z vprašanji, o katerih tradicionalno razpravljajo socialni partnerji in organizacije civilne družbe. EESO poziva, naj se organizirana civilna družba v celoti vključi v oblikovanje socialne taksonomije, zlasti (pod)ciljev, meril za načelo, da se ne škoduje bistveno, in zaščitnih načel. Delodajalci, zaposleni, potrošniki, drugi deležniki in skupnosti čutijo učinke tega, kako so cilji oblikovani, in/ali morajo izpolnjevati obveznosti poročanja. Odbor želi spomniti tudi na pokojninske sklade in jih navaja kot primer, ko imajo zaposleni koristi od naložb. Vključevanje deležnikov je ključno za to, da ohrani občutek odgovornosti. EESO pričakuje, da bi se socialna taksonomija lahko izvajala z revizijo uredbe, torej da bi se uporabil redni zakonodajni postopek. Pretirana uporaba delegiranih aktov v zvezi s trajnostnim financiranjem in zlasti pri izvajanju taksonomije je vprašljiva, ker se obravnava širok nabor političnih vprašanj, kar močno presega tehnične specifikacije. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO poudarja, kako pomembno je izboljšati kakovost informacij na področju socialno trajnostnih naložb in preprečiti dezinformacije o socialnih razmerah, da bi se izognili negativnim posledicam za vse deležnike. Dobro zasnovana socialna taksonomija bi z jasno navedbo dejavnosti in subjektov, ki bistveno prispevajo k socialni trajnostnosti, pomembno prispevala k reševanju teh težav. Taksonomija bi morala biti zlati standard in izražati višjo raven ambicij, kot jo zagotavlja zakonodaja, pri tem pa vzpostaviti pravo ravnovesje med preveliko splošnostjo in ozkostjo. Medtem ko okoljska merila bolj temeljijo na znanosti, bi se socialna taksonomija, kot jo predlaga platforma, bolj opirala na standarde in okvire, sprejete na svetovni ravni, ki morda niso preskriptivni, temveč delujejo kot smernice za spodbujanje socialnih trajnostnih dejavnosti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Spoštovanje človekovih pravic in pravic delavcev mora biti pogoj za skladnost s taksonomijo. Bistvenega pomena je tudi upoštevanje kolektivnih pogodb in mehanizmov soodločanja v skladu z veljavno nacionalno in evropsko zakonodajo, zato bi moralo biti del načela, da se ne škoduje bistveno. Smernice, ki zagotavljajo enostavne in pregledne postopke s pozitivnimi socialnimi posledicami ter temeljijo na dogovoru socialnih partnerjev, bi morale opredeljevati gospodarsko dejavnost, ki je skladna s taksonomijo. Pri tem je treba upoštevati, da se raven pokritosti s kolektivnimi pogajanji med državami članicami močno razlikuje, in sicer sega od le 7 % v Litvi do 98 % v Avstriji. Od leta 2000 se je pokritost s kolektivnimi pogajanji zmanjšala v 22 državah članicah, pri čemer se ocenjuje, da je s kolektivnimi pogodbami zdaj pokritih vsaj 3,3 milijona manj delavcev. Pomembno vlogo pri izvajanju socialne taksonomije imata nova direktiva o minimalnih plačah in razširitev uporabe kolektivnih pogodb (8). Poleg tega EESO priporoča, da se zagotavljajo jasni nasveti, kako izvajati minimalne zaščitne ukrepe v predlaganem pravnem aktu, pri čemer se bo morda mogoče opreti na poročilo platforme o členu 18 uredbe. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kot temelj socialne taksonomije lahko služijo različni standardi in načela na mednarodni ravni in ravni EU. EESO priporoča, da se v zvezi s (pod)cilji upoštevajo evropski steber socialnih pravic in z njim povezani akcijski načrt ter ustrezni cilji trajnostnega razvoja, zlasti cilj 8 (dostojno delo in gospodarska rast), cilj 1 (odprava revščine), cilj 2 (odprava lakote), cilj 3 (zdravje in dobro počutje), cilj 4 (izobraževanje in usposabljanje), cilj 5 (enakost spolov), cilj 10 (zmanjšanje neenakosti) in cilj 11 (trajnostna mesta in skupnosti). Pomemben vir bi lahko bili tudi okviri, o katerih bi se dogovorili socialni partnerji. Meni, da je zamisel v okviru platforme glede izvajanja minimalnih zaščitnih ukrepov, ki temeljijo na vodilnih načelih ZN in smernicah OECD, ključnega pomena. Poleg tega bi tudi Evropska socialna listina, Listina EU o temeljnih pravicah, Evropska konvencija o človekovih pravicah in predlagana direktiva o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti bile dragocene oporne točke za socialno taksonomijo. Nazadnje je treba dejavnosti, ki veljajo za izrazito škodljive, tj. dejavnosti, ki so v osnovi in v vseh okoliščinah v nasprotju s katerim koli ciljem glede trajnostnosti in ne dopuščajo možnosti, da bi jih naredili manj škodljive, izključiti. To velja tudi za orožje, obsojeno z mednarodnimi sporazumi, kot so kasetne bombe ali protipehotne mine. EESO priporoča tudi, da se razvije koncept, kako obravnavati agresivne in napadalne režime. |
| --- | --- |

3.9

4.   Priložnosti socialne taksonomije

| 4.1 | EESO močno priporoča, da se izkoristi potencial taksonomije za usmerjanje naložb v socialno trajnostne dejavnosti in subjekte ter ustvarjanje dostojnih delovnih mest. Več kot 20 % državljanom EU grozi revščina, pandemija je še povečala neenakosti, vojna v Ukrajini pa bo še povečala gospodarske in socialne napetosti. Ocenjuje se, da je treba na svetovni ravni nameniti med približno 3,3 in 4,5 bilijona USD letno, da bi dosegli cilje trajnostnega razvoja. Blago, pri čigar proizvodnji se kršijo človekove pravice v zvezi z delom, je povezano s tistim trgom EU, na katerega se uvaža. Poleg tega so v Evropski uniji nujne socialne naložbe, na primer v zmanjšanje revščine, vseživljenjsko učenje in zdravstvo (9). Najmanjša vrzel pri naložbah v socialno infrastrukturo je bila ocenjena na približno 1,5 bilijona EUR v obdobju 2018–2030 (10). EESO poziva Komisijo, naj pripravi posodobljeno oceno potreb po naložbah, da bi dosegli skladnost z evropskim stebrom socialnih pravic in uresničili krovne cilje EU za leto 2030. Za uveljavljanje socialne trajnostnosti so potrebna znatna javna in zasebna sredstva. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | S pomočjo socialne taksonomije bi lahko vlagatelji in podjetja ocenili socialne posledice svoje naložbe ali dejavnosti in to prostovoljno upoštevali kot bistveni cilj. EESO želi spomniti na vedno večje povpraševanje po socialno usmerjenih naložbah in pozdravlja odprtost vlagateljev socialno trajnostnemu financiranju. Nasprotno pa ni dovolj jasnosti in standardiziranosti, analiza okoljskih, socialnih in upravljavskih ocen ter z njo povezanih rezultatov pa razkriva bistvene razlike glede na izvajalca ocene, kar otežuje socialno trajnostne naložbe. Socialna taksonomija bi predstavljala skladen pristop k opredelitvi in spodbujanju socialne trajnostnosti ter merjenju napredka. Lahko bi okrepila odgovornost in zagotovila jasne smernice. Torej bi odločno podprla ambicije vlagateljev in bi lahko spodbudila dodatne udeležence na trgu, da naložbe usmerijo na to področje, hkrati pa bi pomagala preprečevati zavajanje glede družbene odgovornosti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Socialno škodljive dejavnosti lahko pomenijo tudi gospodarska tveganja. Če je podjetje povezano s kršenjem človekovih pravic, obstaja tveganje za bojkot, če pa podjetje ne izvaja skrbnega pregleda človekovih pravic, tvega, da bo izključeno iz javnih naročil. Lahko se tudi zaplete v drage pravdne postopke zaradi zlorab človekovih pravic ali pa pride do motenj v dobavnih verigah zaradi stavk. Na naložbe lahko vplivajo tudi gospodarska in politična tveganja zaradi vse večje vrzeli med bogatimi in revnimi. Ta tveganja se lahko zmanjšajo z naložbenimi odločitvami, ki med drugim temeljijo na socialni taksonomiji. EESO izpostavlja tudi prizadevanja Evropske centralne banke za okrepitev spremljanja in obvladovanja sistemskih tveganj, ki izhajajo iz zanemarjanja dejavnikov trajnostnosti. EESO opozarja, da okoljska tveganja pogosto spremljajo socialna, na primer ko ljudje izgubijo dom zaradi poplave. Na splošno bi bilo treba tveganja glede socialne trajnostnosti natančno obravnavati in jih vključiti v ukrep Evropske centralne banke v zvezi s tveganji glede trajnostnosti. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO nadalje poudarja, da je preglednost ključen element učinkovitosti trga. To se ne nanaša le na kapitalske trge. Socialna taksonomija bi lahko tudi služila kot orodje za podpiranje ravnovesja med gospodarskimi svoboščinami ter socialnimi pravicami in pravicami na trgu dela (11). S povečanjem preglednosti bi lahko prispevala k socialnemu notranjemu trgu, kot je določen v členu 3 PDEU, in spodbudila lojalno konkurenco. Poleg tega bi tudi spodbudila enake konkurenčne pogoje in povečala prepoznavnost podjetij, ki spoštujejo človekove pravice in pravice delavcev ter znatno prispevajo k socialni trajnostnosti, kar bi jim pomagalo pritegniti vlagatelje. Morebitno preobrazbeno vlogo taksonomije bi uveljavili z njenim širšim poznavanjem. V tem okviru želi EESO zopet spomniti na pozitivno vlogo, ki jo imajo lahko finančni instrumenti pri razvoju podjetij s socialnim učinkom (12). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Nazadnje, EU se je mednarodno uveljavila kot vodilna pri okoljsko trajnostnem financiranju in dejavno prispeva k tem svetovnim prizadevanjem. EESO pozdravlja ta prizadevanja, a opozarja Komisijo, da je treba izboljšati tudi socialno trajnostnost in spodbujati cilje trajnostnega razvoja. Poleg tega bi si v zvezi s socialno trajnostnostjo EU morala prizadevati, da bi bila vzor in prevzela vodilni položaj z odpiranjem te teme na mednarodnih forumih. Mednarodna arhitektura za trajnostno financiranje mora zlasti v času vojne in mednarodnih trenj upoštevati tudi socialno trajnostnost. |
| --- | --- |

4.5

5.   Izzivi in možne rešitve

| 5.1 | Namere finančnih vlagateljev za izvajanje socialno in okoljsko trajnostnih naložb so zelo dobrodošle in jih je treba podpirati. Vendar pa udeleženci na finančnem trgu na splošno svoje naložbene odločitve oblikujejo na podlagi pričakovanj glede donosa, tveganj, likvidnosti in datuma dospelosti. Ti motivi bi lahko bili v nasprotju z interesi drugih deležnikov, prav tako bi lahko nasprotovali okoljskim ali socialnim ciljem ali prevladali nad njimi. Kljub temu želi EESO spomniti tudi na številne možne sinergije med interesi vlagateljev in drugih deležnikov, na primer kadar izboljšave pri udeležbi delavcev povečajo produktivnost podjetij ali kadar gospodarska dejavnost prispeva k blaginji skupnosti. V nobenem primeru pa gospodarske dejavnosti ali subjekti, ki morda niso skladni s taksonomijo, ne smejo samodejno obveljati za škodljive. V tem okviru se pojavlja zaskrbljenost zaradi omejevanja dostopa do trga, zato EESO poziva Komisijo k pojasnilom in dobro uravnoteženemu pristopu. Okrepiti je treba poudarek na vplivu trajnostnih naložb na dejavnosti realnega gospodarstva. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Do nezdružljivosti lahko pride, ker se socialne zadeve urejajo na ravni držav članic in med socialnimi partnerji, medtem ko si organizirana civilna družba kot celota prizadeva biti vključena v socialne, okoljske in druge politične zadeve. Vendar EESO pozdravlja dejstvo, da platforma v poročilu upošteva tveganja kršitev drugih predpisov, in predvideva tudi, da bo Komisija s predlogom poskrbela za preprečevanje nasprotujočih si prekrivanj ter poseganja v nacionalne socialne sisteme, odnose med delodajalci in delojemalci ter predpise. Poleg tega bi se socialna taksonomija opirala na skupne mednarodne in evropske izjave ter načela – kot je evropski steber socialnih pravic – in bi tvorila temelj za prostovoljno odločanje, ne da bi pri tem določala posebno socialno politiko. Vendar mora biti vsaka širša uporaba taksonomije, kot je navedena zgoraj, predmet ustreznega postopka odločanja. Preprečiti je treba neupravičeno poseganje v nacionalno zakonodajo in avtonomijo socialnih partnerjev ter priznati razlike v modelih nacionalnih trgov dela in sistemih kolektivnih pogajanj. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Oblikovanje socialne taksonomije, torej strukturiranega pregleda socialno trajnostnih dejavnosti in sektorjev, je povezano tudi s političnimi vrednotami. Težko bo opredeliti, katera gospodarska dejavnost in/ali sektor šteje za skladnega s taksonomijo. Vendar je ravno to razlog, zakaj bi moralo biti oblikovanje taksonomije predmet politične razprave in demokratičnega odločanja (13). Le pod temi pogoji je mogoče razviti skupno zamisel o socialni trajnostnosti, na katero se posamezni akterji lahko in morajo zanašati ter se nanjo sklicevati. EESO poudarja, da je uspešnost taksonomije tudi na socialnem področju odvisna od njene splošne sprejetosti. Vključene dejavnosti in sektorji morajo ustrezati široko sprejeti opredelitvi trajnostnosti in temeljiti na splošno priznanih vrednotah, kot so človekovo dostojanstvo, enakost spolov, pravičnost, vključenost, nediskriminacija, solidarnost, cenovna dostopnost, blaginja in raznolikost. Ohranjanje verodostojnosti taksonomije je ključno, če ne želimo ogroziti tega projekta kot celote. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Drugi pomisleki so, da bi socialna taksonomija lahko vodila do preobremenjenosti podjetij zaradi dodatnih zahtev glede poročanja ter obveznosti zagotavljanja kompleksnih in zahtevnih informacij v povezavi z dragimi revizijskimi postopki. EESO poziva Komisijo, naj čim bolj zmanjša ta bremena in oblikuje preprosta merila, ki jih je enostavno izpolnjevati, in hkrati upošteva prekrivanje z drugimi zahtevami glede poročanja. Poleg tega pozdravlja pristop platforme k strukturiranju ciljev socialne taksonomije na podoben način kot pri predlagani strukturi direktive o poročanju podjetij glede trajnostnosti. Na splošno poziva k urejenemu in doslednemu sklopu pravil brez pretirane zapletenosti in podvajanja, ki bo deloval v praksi in tudi zagotavljal potrebno raven preglednosti. Koristno bi lahko bilo tudi, če bi specializirana zakonsko pooblaščena agencija zagotavljala svetovanje in storitve, povezane s taksonomijo, za podjetja in druge organizacije, ki želijo doseči skladnost s taksonomijo. To bi tudi podjetjem, ki imajo manj virov za poročanje, omogočilo dostop do taksonomije. Vendar pa lahko finančne institucije še vedno zagotovijo ocene socialnih posledic naložb, kot to trenutno po vsem svetu počnejo banke, ki temeljijo na vrednotah. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Čeprav je cilj taksonomije zagotoviti zanesljiv okvir za socialno trajnostne naložbe, ne moremo izključiti nevarnosti zelenega zavajanja ali zavajanja glede družbene odgovornosti. EESO se strinja s platformo, da zgolj preverjanje zavez in politik ne zagotavlja učinkovitega izvajanja in ne ščiti človekovih pravic ter ne podpira razvoja socialno trajnostnih dejavnosti. Zelo težko je nadzirati in uveljavljati skladnost podjetja z napovedanimi socialno trajnostnimi cilji ter ocenjevati njegovo delovanje vzdolž danes pogosto zelo zapletenih dobavnih verig. Na drugi strani platforma izpostavlja obetaven napredek na področju merljivih socialnih podatkov, na primer v okviru revidiranega pregleda socialnih kazalnikov in ciljev trajnostnega razvoja. Na splošno mora biti socialna taksonomija pregledna in zanesljiva ter treba jo je stalno posodabljati. EESO prav tako predlaga, da se v zvezi s tem upoštevajo na primer sveti delavcev in organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Predlaga tudi, da bi bilo treba znova začeti razpravo o bonitetni agenciji EU, ki bi se zdaj lahko osredotočila na trajnostnost, in s tem utrditi pionirsko vlogo EU na tem področju. Prav tako ponovno poziva k ustrezni ureditvi in nadzoru ponudnikov finančnih in nefinančnih podatkov. Zagotovljeni bi morali biti pritožbeni mehanizmi za sindikate, svete delavcev, potrošniške organizacije in druge predstavnike organizirane civilne družbe v primeru lažnih izjav o skladnosti s taksonomijo. EESO priznava, da so ukrepi in kazni, ki se uporabljajo pri kršitvah, v uredbi prepuščeni državam članicam. V vsakem primeru morajo pristojni nacionalni organi (14) dobiti več odgovornosti za izvajanje svojih nadzornih nalog, kar je treba dopolniti z obveznostjo poročanja njihovim parlamentom in civilni družbi. |
| --- | --- |

5.6

V Bruslju, 22. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

1

(2)  Platforma za trajnostno financiranje | Evropska komisija (europa.eu).

2

(3)  Angleško DNSH ali Do no significant harm.

3

DNSH

Do no significant harm

(4)  UL C 517, 22.12.2021, str. 72.

4

(5)  Končno poročilo o socialni taksonomiji (europa.eu).

5

(6)  UL C 275, 18.7.2022, str. 50.

6

(7)  UL C 152, 6.4.2022, str. 97.

7

(8)  Direktiva o ustreznih minimalnih plačah v EU, člen 4(2), začasni dogovor. Socialna taksonomija bi morala podpreti v tem členu določeni 80-odstotni prag za pokritost s kolektivnimi pogajanji, ki od držav članic zahteva, da sprejmejo ukrepe za zvišanje te stopnje.

8

(9)  Končno poročilo o socialni taksonomiji (europa.eu).

9

(10)  Evropska komisija, Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe (Povečanje naložb v socialno infrastrukturo v Evropi), dokument za razpravo 074/januar 2018.

10

(11)  UL C 275, 18.7.2022, str. 50.

11

(12)  UL C 194, 12.5.2022, str. 39.

12

(13)  Glej zgornje poglavje 3.

13

(14)  Glej uredbo o taksonomiji, člen 21.

14

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/23

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sklad za prilagajanje podnebnim spremembam, financiran iz Kohezijskega sklada in NextGenerationEU

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 486/04)

| Poročevalec: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Judith VORBACH |

Poročevalec:

Ioannis VARDAKASTANIS

Soporočevalka:

Judith VORBACH

| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 9. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 139/3/3 |

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

9. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

139/3/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropska unija sprejema pomembne ukrepe za boj proti podnebnim spremembam in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Podnebna, okoljska in energetska politika EU vključujejo dolgoročen načrt za preprečevanje najhujših posledic podnebne krize, s katero se sooča naš planet. Toda to morda še vedno ni dovolj. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kljub velikim prizadevanjem Unije se posledice podnebnih sprememb in pomanjkanje virov žal že občutijo, zato se moramo prilagoditi novi stvarnosti. EU si sicer pravilno prizadeva, da bi preprečila poslabšanje razmer, vendar vseeno nismo pripravljeni na nepredvidene podnebne in energetske krize ter naravne nesreče. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Od leta 2021 smo se soočili z dvema velikima katastrofama in izkazalo se je, da so mehanizmi EU za financiranje slabo pripravljeni za odziv nanje. Prva je opustošenje, ki so ga povsod po Evropi poleti leta 2021 povzročili poplave in požari v naravi, druga pa sedanja energetska kriza in potreba po energetski neodvisnosti EU, ki ju je v letu 2022 povzročila ruska invazija na Ukrajino. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Sedanji mehanizem EU za odzivanje na naravne nesreče je Solidarnostni sklad Evropske unije. Toda njegov letni proračun je veliko premajhen glede na stroške škode, ki so jo povzročile nedavne naravne nesreče, in ga je treba močno povečati. Sredstva EU za prehod na zeleno energijo so obsežnejša, vendar se pri njih ne upošteva, da mora EU zdaj nujno postati energetsko avtonomna in da je tveganje energetske revščine ogromno, kar je EESO opisal v mnenju Boj proti energijski revščini in odpornost EU: izzivi z gospodarskega in socialnega vidika (1). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da EU potrebuje nov mehanizem financiranja, ki bo lahko državam članicam v takšnih nujnih primerih, kot so opisani zgoraj, ponudil takojšnjo in obsežno pomoč, zato predlaga, da se vzpostavi nov sklad za prilagajanje podnebnim spremembam. Sredstva bi bilo treba preusmeriti iz sedanjih skladov EU, zlasti Kohezijskega sklada in mehanizma za okrevanje in odpornost, ter jih racionalizirano in povezano upravljati v okviru novega sklada. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Posodobitev okvira financiranja bi lahko vključevala tudi razširitev področja uporabe, okrepitev sedanjih programov in razmislek o instrumentu NextGenerationEU kot vzorcu za novo orodje financiranja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Glede na znatne potrebe po naložbah EESO poleg tega svetuje Komisiji, naj preuči možnost, da bi sklad za prilagajanje podnebnim spremembam okrepili s spodbujanjem zasebnih naložb in prispevkov. Zlasti v zvezi z naravnimi nesrečami bi si morale Komisija in države članice prizadevati, da bi predvsem na tveganih območjih omogočile večje in lažje zavarovalniško kritje kot način za neposredno financiranje krepitve odpornosti proti podnebnim spremembam, s čimer bi zmanjšale odvisnost od finančne podpore EU. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Sklad za prilagajanje podnebnim spremembam mora biti prožen, prilagodljiv in pripravljen za odzivanje na nove ter porajajoče se krize v prihodnjih letih in desetletjih. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Ključno je, da je sklad, ki bi bil bolj osredotočen na hitro in nujno odzivanje, skladen s splošno podnebno, okoljsko in energetsko politiko EU, s čimer se bo dolgoročno zmanjšala odvisnost od odzivanja na izredne razmere in se bosta zaščitila človeštvo ter narava. |
| --- | --- |

1.9

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO priznava, da je boj proti podnebni krizi skladen z zavezami EU iz evropskega zelenega dogovora, da bo izvajala Pariški sporazum in si prizadevala za doseganje ciljev trajnostnega razvoja. V ospredju podnebne politike EU bi moralo biti omejevanje vzrokov podnebnih sprememb, vendar EESO poudarja, da so poleg načrtov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov potrebni tudi stabilni in racionalizirani mehanizmi financiranja za obravnavo podnebne in energetske krize, s katero se prebivalci EU že soočajo. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO se zavzema za vzpostavitev novega sklada za prilagajanje podnebnim spremembam; ta predlog podpira več poslancev Evropskega parlamenta (2). Financirati bi ga bilo treba z razpoložljivimi sredstvi za kohezijo ter mehanizem za okrevanje in odpornost, ki bi bila združena v en sam sklad, kar bi omogočilo večjo učinkovitost, hitrejše odzivanje in centralizirano spremljanje področij, na katerih je financiranje najbolj potrebno. S tem bi povečali sposobnost EU, da podpre države članice pri hitrem odzivanju na podnebno, okoljsko in energetsko krizo. V sedanjem okviru bi se ta sklad uporabil za izpolnjevanje dveh trenutno najbolj očitnih potreb, in sicer okrevanja po vse pogostejših naravnih nesrečah ter nujnega prehoda na zeleno energijo in premika k energetski neodvisnosti Evrope. Obenem je treba ohraniti prožnost, da bi se lahko soočali s prihodnjimi krizami. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sredstva EU se že usmerjajo v energetski prehod in okrevanje po nesrečah, vendar različne težave zavirajo njihovo učinkovito uporabo. Solidarnostni sklad Evropske unije, ki je bil ustanovljen za pomoč skupnostim pri okrevanju po naravnih nesrečah, preprosto ni dovolj obsežen za odzivanje na sedanje velike podnebne katastrofe. Financiranje energetskega prehoda je ambicioznejše, vendar še vedno še zdaleč ni dovolj. Poleg tega poteka prek različnih skladov, zaradi česar lahko pride do neskladnosti in podvajanja, in mešajo se takojšnji ter dolgoročnejšimi cilji boja proti podnebnim spremembam. Ruska invazija na Ukrajino je pokazala, kako nujno je povečati energetsko avtonomijo EU, in postalo je očitno, kako zelo nas naša energetska odvisnost od sovražnih držav ovira pri tem, da bi se odločno odzvali na mednarodno dogajanje. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO zato poziva, naj se vzpostavi sklad za prilagajanje podnebnim spremembam, ki bo namenjen odzivanju na preteče okoljske, podnebne in energetske krize ter bo pomagal EU pri prilagajanju na novo resničnost, v kateri takšne krize žal postajajo vse pogostejše. Sklad za prilagajanje podnebnim spremembam bi se moral uporabljati kot finančna rezerva, pripravljena za takojšnjo uporabo v času nujnih naložbenih potreb. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Sklad bi moral biti prožen in stabilen, kar je nujno za hitre in ambiciozne naložbe v izpolnjevanje takojšnjih potreb EU, hkrati pa skladen z dolgoročno podnebno in energetsko politiko. V njem bi bilo treba združiti del kohezijskih sredstev, ki so trenutno namenjena podnebnim vprašanjem, sredstva iz Solidarnostnega sklada Evropske unije in del sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost, ki so namenjena za okoljske reforme. Z združitvijo teh virov v enem samem skladu z jasnim poudarkom na nujnih ukrepih bi se povečala učinkovitost odzivanja in olajšalo spremljanje najbolj perečih naložbenih potreb. Poleg tega bi bilo tako lažje nemudoma usmeriti denar tja, kjer je potreben. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Posodobitev okvira financiranja bi lahko vključevala tudi razširitev področja uporabe in okrepitev sedanjih programov. Glede na to, da je boj proti podnebnim spremembam ter njihovim katastrofalnim posledicam v skupnem interesu in nujen, EESO opozarja tudi, da bo v prihodnosti potrebna izboljšana metoda financiranja. Tudi če bi se – povsem upravičeno – uvedlo zlato pravilo za zelene naložbe, nekatere države članice morda še vedno ne bi bile sposobne zbrati ogromnih sredstev za nujne naložbe, ne da bi pri tem ogrozile svojo fiskalno vzdržnost. EESO zato priporoča razmislek o tem, da bi se kot vzorec za financiranje sklada za prilagajanje podnebnim spremembam uporabil instrument NextGenerationEU. Nepovratna sredstva in/ali posojila iz tega sklada bi morala biti na voljo pod pogojem, da država članica ali regija prejemnica vlaga v boj proti podnebnim spremembam ali njihovim posledicam, na primer z nadaljnjimi naložbami v obnovljive in razogljičene vire energije. Vsak takšen ukrep politike mora biti povezan z obvezno vključenostjo socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe, spoštovati pa je treba tudi načelo partnerstva iz kohezijske politike. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO opozarja, da samo sklad za prilagajanje podnebnim spremembam ne bo dovolj za obvladovanje posledic naravnih nesreč in kritje stroškov prilagajanja podnebnim spremembam za večjo odpornost. V zvezi s tem opozarja na „vrzel pri varstvu pred podnebnimi nesrečami“, tj. na delež nezavarovanih gospodarskih izgub, ki jih povzročijo nesreče, povezane s podnebjem. Zavarovalno kritje za naravne nesreče v Evropi je še vedno majhno, saj je bilo med letoma 1980 in 2017 zavarovanih le približno 35 % izgub zaradi naravnih nesreč (3). Zato je treba preučiti in spodbujati zavarovanje za primer naravne nesreče v državah članicah ter podpirati nacionalne zavarovalne sheme, ki uporabnike spodbujajo k naložbam v prilagajanje na podnebne spremembe. Tako se bo zmanjšal pritisk na sredstva EU in spodbudile proaktivne naložbe. Z dialogom med zainteresiranimi stranmi in inovatorji na področju zavarovalniških produktov se lahko razvijejo nove rešitve za prenos tveganja, pri čemer je treba dati prednost stabilnosti finančnih trgov in varstvu potrošnikov (4). S tem bi se izboljšala zmožnost sklada za prilagajanje podnebnim spremembam za obvladovanje izzivov, ki ga čakajo. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Sredstva EU so pomembna tudi kot začetni kapital za privabljanje zasebnih naložb, vključno z naložbami v prilagajanje za večjo odpornost na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

2.8

3.   Sklad za prilagajanje podnebnim spremembam kot orodje za okrevanje po nesrečah in pripravljenost nanje

| 3.1 | Nujnost boja proti podnebnim nesrečam je jasno opisana v medinstitucionalni študiji EU, kjer je navedeno, da planet ne bo prenesel več kot 1,5-stopinjskega zvišanja temperature. Če se bodo po letu 2030 temperature še naprej zviševale, se bo moralo več sto milijonov ljudi soočiti s še pogostejšimi sušami, poplavami, izjemno vročino in revščino; za najranljivejše skupine prebivalstva bi to verjetno pomenilo smrt (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Jasno postaja, da smo veliko preslabo pripravljeni na izzive, ki jih prinašajo podnebne spremembe. Države članice EU je leta 2021 zaradi naravnih nesreč doletelo opustošenje brez primere, od usodnih poplav v Nemčiji in Beneluksu do katastrofalnih požarov v naravi v Grčiji in Španiji. Glede na podnebno krizo in druge povzročitelje degradacije okolja je verjetno, da razdejanje in naravne nesreče ne bodo več izjeme, ampak pravilo. Bolj ko se učinkoviti ukrepi za boj proti podnebni krizi in degradaciji okolja odlagajo, zmanjšujejo ali preprečujejo, večja so tveganja. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V poplavah, ki so poleti leta 2021 prizadele zahodno Evropo, je umrlo najmanj 240 ljudi (6), številni pa so bili evakuirani in so izgubili svoj dom. V Grčiji je med vročinskim valom, ki je prizadel državo, izbruhnilo kar 500 požarov v naravi (7). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Poleg obsega opustošenja in števila smrti zaradi okoljskih nesreč v letu 2021 so bili brez primere tudi finančni stroški prizadetih skupnosti. V zahodni Evropi so poplave po ocenah povzročile škodo v vrednosti 38 milijard EUR (8), v Grčiji pa je moral predsednik vlade odobriti sveženj pomoči v višini 500 milijonov EUR za otok Evboja, ki so ga požari najbolj prizadeli (9). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Pred vse večjo grožnjo naravnih nesreč ni varen noben del sveta. Prav tako nobena država članica EU ni dovolj dobro pripravljena na premagovanje tako obsežnih izzivov – niti z vidika virov in materiala, ki so potrebni za obvladovanje suše, požarov v naravi in poplav, niti z vidika financiranja za pomoč prizadetim območjem pri okrevanju. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Naložbe iz sklada za prilagajanje podnebnim spremembam, namenjene za odzivanje na naravne nesreče, bi morale dopolnjevati tekočo porabo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za preprečevanje nesreč in pripravljenost nanje. Za odpornost proti posledicam podnebnih sprememb so potrebne izredno velike naložbe, med drugimi v gradnjo nasipov in stavb, odpornih na poplave, zaščito pred obalno erozijo, opremo za nadzor in obvladovanje požarov v naravi ter tehnologijo za shranjevanje sladke vode in varčevanje z njo na območjih, ki jih prizadene suša. Medtem ko bi se morali strukturni investicijski skladi uporabljati ex ante, da se zmanjša možna škoda, pa bi moral biti sklad za prilagajanje podnebnim spremembam na voljo za hitro odzivanje v primerih, ko s takšnimi preventivnimi ukrepi škode ni mogoče preprečiti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO poudarja, da je za soočanje z napovedanimi posledicami podnebne krize potreben veliko trdnejši podporni mehanizem od sedanjega. Skupni proračun Solidarnostnega sklada Evropske unije je omejen na 500 milijonov EUR letno (10). Od njegove ustanovitve leta 2002 je bila 28 evropskim državam izplačana podpora v vrednosti več kot 7 milijard EUR (11), kar je veliko, vendar še zdaleč ne bi zadoščalo niti za pokritje stroškov zaradi naravnih nesreč, ki so nastali v letu 2021. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Tveganje smrti v naravnih nesrečah je večje za nekatere skupine, ki se ne morejo zlahka umakniti s prizadetih območij, zlasti za starejše, invalide in otroke. Naložbe morajo biti ciljno usmerjene, da bodo imele službe za nujno pomoč material in dodatne reševalce za podporo vsem ljudem, ki potrebujejo posebno pozornost. Zaradi stroškov, povezanih z iskanjem druge namestitve, in omejenih možnosti osebne mobilnosti so evakuacije manj sposobni tudi ljudje z manj sredstvi, kar bi bilo treba prav tako obravnavati s skladom za prilagajanje podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

3.8

4.   Sklad za prilagajanje podnebnim spremembam kot pot do prehoda na zeleno energijo

| 4.1 | EESO meni, da k prilagajanju podnebnim spremembam spada tudi prilagajanje novi resničnosti trajnostne proizvodnje energije. EU se zaradi nedavnih dogodkov sooča z izredno velikimi in nujnimi izzivi, povezanimi z energetsko neodvisnostjo, ki med pripravo večletnega finančnega okvira, NextGenerationEU in okvira ekonomskega upravljanja niso bili predvideni. V zvezi z načrtom Komisije REPowerEU (12) in sklepi Evropskega sveta se EESO popolnoma strinja, da je energetska neodvisnost, vključno z razvojem obnovljivih virov energije, po ruski invaziji na Ukrajino pomembnejša kot kdaj koli prej. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO poudarja, da se je treba osredotočiti na pomen, ki ga imajo lahko zelene in razogljičene energetske tehnologije, izboljšanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje povpraševanja po energiji za večjo razpoložljivost in cenovno dostopnost energije v EU. S tem bomo preprečili dvigovanje cen, ki ovira gospodarsko rast, poglablja neenakosti, povzroča energetsko revščino, povečuje proizvodne stroške in slabša konkurenčnost EU. EESO pozdravlja zlasti hitrejše uvajanje inovativnih rešitev, ki temeljijo na vodiku, in stroškovno konkurenčne električne energije iz obnovljivih virov v industriji. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Nujno in ambiciozno vlaganje v premik k bolj zelenim oblikam energije, proizvedenim v EU, je postalo še pomembnejše. Proizvodnja zelene energije in energetska neodvisnost bi morali biti stalna dolgoročna cilja EU, v sedanjih razmerah pa EU nujno potrebuje oskrbo z energijo iz alternativnih virov po dostopnih cenah, ne da bi bili pri tem ogroženi njeni energetski cilji. Nujne naložbe za dobavo energije iz alternativnih virov državljanom po dostopnih cenah se lahko učinkoviteje in uspešneje izvedejo s skladom za prilagajanje podnebnim spremembam kot pa z že uvedenimi mehanizmi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Po mnenju EESO postaja vse jasneje, da je energetska odvisnost eden od vzrokov za šibkejši odziv EU na dejanja držav, kot je Rusija, kar se je očitno pokazalo pri odzivu EU na invazijo v Ukrajini. Sedanja prevelika odvisnost od ruskega plina močno zmanjšuje sposobnost EU in njenih držav članic, da bi hitro ukrepale, ne da bi pri tem svoje državljane izpostavile tveganju pomanjkanja goriva in energetske revščine. Načrti za dobavo zemeljskega plina iz ZDA na žalost niso trajnostna ali okoljsko odgovorna rešitev (13). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Sklad za prilagajanje podnebnim spremembam bi se moral uporabljati za financiranje nujno potrebne zelene in razogljičene energije, proizvedene v EU, z ambicioznimi javnimi naročili razpoložljivih tehnologij in naložbami v razvoj novih, da bi dosegli podnebno nevtralno gospodarstvo. EESO poudarja, da vojna v Ukrajini ne sme biti razlog, da bi EU zanemarila svoje okoljske in socialne cilje, saj so podlaga za dolgoročno gospodarsko moč. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Napredek pri zmanjševanju porabe energije se med državami članicami znatno razlikuje. Leta 2018 je le 11 od 27 držav članic zmanjšalo skupno domače povpraševanje po energiji pod ciljno vrednost, ki so ji jo zastavile za leto 2020. Na splošno je EU daleč od tega, da bi dosegla cilje za leto 2030, kar pomeni, da so potrebna dodatna prizadevanja. Na srečo se je delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije v EU stalno povečeval, v skladu s predlogom iz svežnja „Pripravljeni na 55“ pa naj bi do leta 2030 znašal 40 %. Tako kot so v EU precejšnje razlike pri deležu energije iz obnovljivih virov v porabi energije, so zaradi proračunskih omejitev in geografskih danosti različne tudi sposobnosti proizvajanja energije iz obnovljivih virov. V nekaterih državah je število nameščenih fotonapetostnih naprav na prebivalca precej majhno, čeprav so možnosti velike, druge države pa velik delež energije iz obnovljivih virov dosegajo zaradi ugodnih geografskih pogojev za hidroelektrarne. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Zaradi energetske krize in vse večje potrebe po energetski neodvisnosti EU so nujna večja prizadevanja za prehod na zeleno energijo, s čimer bodo povezane nove potrebe po financiranju. Za okrepitev predlogov v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“ z višjimi cilji in zgodnejšimi roki za energijo iz obnovljivih virov, na primer z uvajanjem sončne in vetrne energije ter izboljšanjem energijske učinkovitosti, bo potrebno zanesljivo financiranje. Komisija je napovedala, da namerava te finančne potrebe oceniti v okviru predlogov REPowerEU (14) na podlagi kartiranja potreb v državah članicah, pa tudi zahtev za čezmejne naložbe. EESO to pozdravlja, vendar hkrati opozarja, da sedanja finančna orodja na ravni EU in nacionalni ravni ne bodo zadoščala in da je treba ukrepati, da bo energija iz obnovljivih virov postala takojšnja rešitev. Izdatke za energijo iz obnovljivih virov v okviru sklada za prilagajanje podnebnim spremembam bi bilo treba povečati s privabljanjem zasebnih naložb, pri čemer bi bil sklad ponudnik začetnega kapitala. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Naložbe za izboljšanje energetske neodvisnosti EU bi bilo treba povečati v skladu s poudarkom na prehodu na zeleno energijo in energijo iz obnovljivih virov. Za uspeh bo EU poleg hitrejših naložb iz sklada za prilagajanje podnebnim spremembam potrebovala tudi znatne dolgoročne naložbe v raziskave in inovacije ter nove načine proizvodnje in porabe, da bi izboljšala svojo zmožnost dobave čiste in cenovno dostopne energije za vse. Načrt EU za raziskave in inovacije je že precej osredotočen na ta cilj in lahko prinese viden napredek, vendar mora ta poudarek na raziskavah spremljati zaveza držav članic, da bodo uvedle bolj zelene oblike proizvodnje energije, in njihova sposobnost odmika od tradicionalnih načinov proizvodnje energije, zlasti sposobnost tistih držav članic, ki so še vedno močno odvisne od premoga. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO sicer pozdravlja sedanje financiranje podnebne politike iz večletnega finančnega okvira in NextGenerationEU, vendar poudarja, da so se najbolj neposredne okoljske grožnje za prebivalce EU od uvedbe teh instrumentov spremenile, zato so potrebni novi pristopi. Komisijo poziva, naj poleg vzpostavitve novega sklada pregleda okvir financiranja ter opredeli vrzeli v financiranju in dodatne potrebe po njem glede na različne vidike podnebne politike. |
| --- | --- |

4.9

5.   Trdnost sedanje podnebne in energetske politike EU ter njeno dopolnjevanje s skladom za prilagajanje podnebnim spremembam

| 5.1 | Sklad za prilagajanje podnebnim spremembam bi bil odgovor na zelo specifično potrebno po financiranju EU, ki ni pokrita, in sicer bi zagotavljal zadostna sredstva za hitro odzivanje na podnebno, okoljsko in energetsko krizo. Vendar mora biti ta sklad skladen in usklajen s splošnimi politikami EU na teh področjih. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Podnebna kriza je sistemski in čezmejni problem, kar pomeni, da je treba spremeniti naš gospodarski sistem, vlade pa morajo nujno iskati sistemske rešitve, namesto da zgolj obravnavajo simptome težav. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Problem podnebnih sprememb zaostruje tudi dejstvo, da so posamezniki in skupine zelo različno udeleženi in prizadeti. Razlike se nanašajo na ogljični odtis, saj so med emisijami CO2 na prebivalca v državah in regijah EU zelo velika razhajanja. Različne so tudi posledice podnebnih sprememb ter zmožnost prilagajanja izzivom in njihovega obvladovanja, s tem pa tudi posledice ukrepov podnebne politike in prihodnje nujne obsežne strukturne spremembe. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Vplivi na podnebje se v EU močno razlikujejo v državah članicah in med njimi. Odvisni so od njihovih zemljepisnih značilnosti ter stanja in strukture njihovega gospodarstva. Tako na primer 7 % prebivalstva EU živi na območjih z velikim tveganjem poplav, več kot 9 % pa na območjih, za katere so značilna 120-dnevna obdobja brez dežja. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Za pravičen prehod so potrebni tudi trajnostni socialni pogoji v skladu s cilji trajnostnega razvoja in evropskim stebrom socialnih pravic. EESO poleg tega poziva k celostnemu pristopu k okoljski trajnosti in opozarja na uredbo o taksonomiji, ki določa šest okoljskih ciljev: blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov, prehod na krožno gospodarstvo, preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja ter varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Kohezijska politika je z odobrenim proračunom v višini več kot 330 milijard EUR v sedanjem programskem obdobju trenutno največje in najpomembnejše naložbeno orodje v Evropi, zato je ključnega pomena pri obvladovanju podnebne krize. Na razlike znotraj posameznih držav članic in med njimi, ki naj bi jih obravnavala kohezijska politika, zelo verjetno vplivajo tudi podnebne spremembe in njihove posledice. Velik poudarek na podnebju je tudi v načrtu za okrevanje in odpornost. Čeprav je zavezanost naložbam jasna, pa je potreben tudi jasen in strukturiran pregled nad tem, katera sredstva EU so namenjena boju proti podnebnim spremembam in kako se upravljajo. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESO poudarja tudi, da morajo lokalne in regionalne oblasti sprejeti jasno politično zavezo za doseganje podnebnih ciljev. Nujno je treba pospešiti dialog na več ravneh med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi o načrtovanju in izvajanju nacionalnih ukrepov za boj proti podnebnim spremembam na regionalni in lokalni ravni, neposrednem dostopu lokalnih oblasti do financiranja ter spremljanju napredka sprejetih ukrepov. Socialni partnerji in organizirana civilna družba morajo biti vključeni v ta proces, da se ohrani uravnotežen pristop, pri katerem se spoštujejo interesi vseh skupin. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EESO poudarja, da imajo lokalni, socialni in regionalni partnerji osrednjo vlogo pri obvladovanju posledic podnebnih sprememb. Na žalost pa podpora, ki jo mnogi od njih prejmejo za financiranje svojih dejavnosti, še zdaleč ne zadošča, da bi se lahko soočili z izzivi, ki so pred njimi. Med drugim je treba okrepiti Sklad za pravični prehod, da bi lahko ponudil boljšo podporo. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESO vztraja, da mora biti prehod na okoljsko trajnost vključujoč in skladen s cilji trajnostnega razvoja ter evropskim stebrom socialnih pravic. Med ključnimi merili mora biti ohranjanje in odpiranje kakovostnih zelenih delovnih mest, s čimer se razvijajo alternativne podnebno nevtralne gospodarske panoge za regionalno prebivalstvo, z njimi pa tudi ustrezno usposabljanje in vključujoči socialni ukrepi. Vse to mora odtehtati morebitne regresivne učinke ukrepov podnebne politike in strukturnih sprememb. Tako bi morali biti javno naročanje in ukrepi državne pomoči za podjetja povezani z ustvarjanjem kakovostnih delovnih mest ter spoštovanjem pravic delavcev, okoljskih standardov in davčnih obveznosti. Poleg tega je treba ranljive osebe zaščititi pred posledicami podnebnih sprememb in na vsak način preprečiti energetsko revščino. EESO na koncu opozarja na načelo iz taksonomije EU, da se ne škoduje bistveno, kar pomeni, da izvajanje različnih politik ne sme ogroziti nobenih okoljskih ciljev. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Ker je formalno in neformalno izobraževanje pomemben mehanizem za boj proti podnebni krizi, je ključno, da se vlaga v dostopno izobraževanje o podnebnih spremembah in aktivnem državljanstvu. Izobraževanje o trajnosti je učinkovito orodje, ki se ga lahko da mladim, s čimer se jim omogoči, da sodelujejo v razpravi o usmeritvi konkretnih ukrepov podnebne politike. Pomen izobraževanja in usposabljanja za boj proti podnebnim spremembam je vse bolj priznan. |
| --- | --- |

5.10

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/opinions/tackling-energy-poverty-and-eus-resilience-challenges-economic-and-social-perspective (glej stran 88 tega Uradnega lista).

1

(2)  Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund (Poslanci odbora EP za regionalni razvoj predlagajo vzpostavitev Sklada za prilagajanje podnebnim spremembam), Novice, Evropski parlament.

2

Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund

(3)  Economic losses from climate-related extremes in Europe (Gospodarske izgube zaradi s podnebjem povezanih ekstremov v Evropi) – Evropska agencija za okolje (europa.eu).

3

Economic losses from climate-related extremes in Europe

(4)  Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam, COM(2021) 82 final, poglavje 2.2.3, in Strategija za financiranje prehoda na trajnostno gospodarstvo, COM(2021) 390 final, poglavji II in III, ukrep 2 c), preglednica Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) o vrzeli v zavarovalnih kritjih za naravne katastrofe in dokument za razpravo.

4

(5)  ESPAS_Report.pdf, str. 8.

5

(6)  https://www.brusselstimes.com/belgium-all-news/199487/europes-summer-floods-amount-to-worlds-second-most-costly-natural-disaster-of-2021

6

(7)  https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/

7

(8)  Europe's summer floods amount to world's second-most costly natural disaster of 2021 (Poletne poplave v Evropi so druga najdražja naravna nesreča na svetu v letu 2021) (brusselstimes.com).

8

Europe's summer floods amount to world's second-most costly natural disaster of 2021

(9)  https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/

9

(10)  Solidarnostni sklad EU.

10

(11)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sl/funding/solidarity-fund/.

11

(12)  Načrt REPowerEU, COM(2022) 230 final.

12

REPowerEU

(13)  U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas (ZDA in EU sta med prizadevanji Evrope, da bi se odpovedala ruskemu plinu, sklenili dogovor o utekočinjenem zemeljskem plinu), Reuters.

13

U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas

(14)  COM(2022) 230 final.

14

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/30

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kriptosredstva – izzivi in priložnosti

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 486/05)

| Poročevalec: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Louise GRABO |

Poročevalec:

Philip VON BROCKDORFF

Soporočevalka:

Louise GRABO

| Sklep plenarne skupščine | 24. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 9. 9. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 22. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 148/0/3 |

Sklep plenarne skupščine

24. 3. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

9. 9. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

22. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

148/0/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO sicer priznava vse večjo tržno kapitalizacijo kriptosredstev, a odločno podpira predlog uredbe Evropske komisije o trgih kriptosredstev (MiCA), ki je namenjena ureditvi kriptosredstev v EU in na podlagi katere sta sozakonodajalca 30. junija 2022 dosegla začasen politični dogovor (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poziva tudi k trdnemu regulativnemu in operativnemu okviru za izboljšanje finančnega sledenja transakcij in izpolnjevanja davčnih obveznosti v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO močno priporoča, da oblasti spoštujejo načelo „enaka dejavnost, enako tveganje, enaka pravila“. To pomeni, da izhajajo iz veljavnih regulativnih okvirov, kadar podjetja transakcije opravljajo s kriptosredstvi in je treba kriti podobna tveganja kot pri tradicionalnih transakcijah. Po mnenju EESO je to nujno, da se izognemo neravnovesjem med analognimi storitvami in sredstvi, ki bi lahko zaradi tehničnih vidikov sodili v različne okvire. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Regulativni okvir za kriptosredstva mora biti usklajen med jurisdikcijami in ne le znotraj EU. Zaradi varstva potrošnikov bi bilo treba znotraj in zunaj EU določiti standarde, ki temeljijo na enakih konkurenčnih pogojih. EESO podpira uredbo o prenosu sredstev (2), čeprav gre ta pri nekaterih vidikih dlje kot pri tradicionalnih finančnih transakcijah. Hkrati pa EESO podpira inovacije v EU, pri čemer je pomembno, da se običajni proizvodi, ki temeljijo na tehnologiji veriženja blokov in niso finančne narave, v skladu z načelom „enaka dejavnost, enako tveganje, enaka pravila“ obravnavajo kot njihove fizične ustreznice in ne kot finančni instrumenti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO je glede na podnebne zaveze EU v okviru zelenega dogovora zaskrbljen zaradi okoljskih posledic kriptosredstev in s tem povezanih dejavnosti rudarjenja ter meni, da kljub nastajajoči tehnologiji razpršene evidence, kot je veriženje blokov, ki očitno lahko zagotavlja trajnostno infrastrukturo za nizkoogljično prihodnost, ni prepričljivega dokaza, da se bo to uresničilo. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da bi veriženje blokov kot glavna temeljna tehnologija za kriptosredstva lahko pripomoglo k zmanjšanju tveganj, ki trenutno prevladujejo na trgu. Potencialne koristi tehnologije veriženja blokov segajo od transakcij v realnem času, ki omogočajo zmanjšanje tveganja in boljše upravljanje kapitala, do izboljšane regulativne učinkovitosti, na primer z uporabo verige podatkovnih blokov za preverjanje identitete strank ali preprečevanje pranja denarja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO ugotavlja tudi, da nadaljnji tehnološki razvoj lahko pripomore k odpravi obstoječih omejitev pri izpolnjevanju davčnih obveznosti ter boljši preglednosti in kakovosti podatkov, poslanih davčnim organom za namene nadzora, ter s tem k preprečevanju davčnih goljufij in nezakonitih transakcij. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Nadaljnji tehnološki razvoj verige podatkovnih blokov bi lahko banke spodbudil k sodelovanju v sistemu teh verig, kar bi jim omogočilo izmenjavo informacij in izkušenj s širšo skupnostjo verig podatkovnih blokov prek platforme za financiranje trgovine, ki temelji na tej verigi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO tudi v celoti podpira vlogo ECB pri spremljanju dogajanja na področju kriptosredstev in njegovih morebitnih posledic za denarno politiko ter tveganj, ki bi jih kriptosredstva lahko predstavljala za nemoteno delovanje tržnih infrastruktur in plačil ter stabilnost finančnega sistema. |
| --- | --- |

1.9

2.   Ozadje

| 2.1 | Tržna kapitalizacija kriptosredstev se je leta 2021 več kot potrojila na 2,6 bilijona USD, vendar so kriptosredstva še vedno majhen delež skupnih sredstev svetovnega finančnega sistema (3). Po številu se kriptosredstva primerjajo z nekaterimi uveljavljenimi skupinami sredstev, čeprav so po pomenu daleč od državnih obveznic, borznih trgov in izvedenih finančnih instrumentov. Hitra rast kriptosredstev je v sistem privabila več novih akterjev, ponudba teh sredstev, med katerimi se nekatera imenujejo „virtualne valute“, digitalni „kovanci“ ali „žetoni“, pa je vse večja. Najpomembnejši kriptosredstvi doslej sta bitcoin in ether, ki skupaj predstavljata približno 60 % celotne tržne kapitalizacije kriptosredstev. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V preteklem letu je povpraševanje po skupini kriptosredstev, imenovanih stabilni kovanci (4), zaradi razvoja tehnologije, zlasti tehnologije veriženja blokov, izjemno naraslo. Obseg trgovanja s stabilnimi kovanci je presegel skoraj vsa druga kriptosredstva, predvsem zato, ker se intenzivno uporabljajo za poravnavo promptnih poslov in poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na borzah. Relativna stabilnost cene stabilnih kovancev tudi pripomore k zaščiti imetnikov kriptosredstev pred nestanovitnostjo, povezano s kriptosredstvi, ki niso stabilni kovanci. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Decentralizirane finance ali DeFI (5), ki temeljijo na tehnologiji veriženja podatkovnih blokov in zagotavljajo finančne storitve s stabilnimi kovanci in drugimi kriptosredstvi, so eden od glavnih razlogov za povečanje povpraševanja po kriptosredstvih, saj so uporabnikom omogočile trgovanje s kriptosredstvi brez posrednika. Prav tako se med transakcijo ne zahteva ocena kreditnega tveganja stranke. Zanimivo je, da pri takih transakcijah sodelujejo predvsem institucionalni akterji iz razvitih gospodarstev, kjer se običajno izvajajo transakcije s stabilnimi kovanci (6). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tehnologijo veriženja blokov ali tehnologijo razpršene evidence (DLT) je mogoče opisati kot veliko javno datoteko, ki se deli in hrani v ogromnem omrežju računalnikov ter vsebuje vse transakcije s kriptosredstvi. Ker se javno deli in je njena vsebina potrjena, je nemogoče, da bi kdo transakcijo razveljavil ali spremenil. Javna datoteka, ki nastane zaradi uporabe DLT, torej preprečuje goljufive transakcije. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Med vrhuncem krize zaradi COVID-19, tj. v času pretresov na trgu, je vrednost bitcoina sredi februarja 2020 dosegla najvišjo vrednost 10 367,53 USD in sredi marca istega leta padla na 4 994,70 USD. Vendar strma rast in padec vrednosti nista bila povezana s pandemijo in njenim učinkom na trg lastniških vrednostnih papirjev (7). Navidezno nepredvidljivo gibanje vrednosti bitcoina je posledica pojava, ki ga rudarji in strokovnjaki imenujejo „razpolovitev“. Razpolovitev bitcoina se zgodi vsake štiri leta oziroma enkrat na 210 000 blokov. Ob razpolovitvi leta 2012 je prišlo do enakih predvidljivih nihanj cen bitcoina. Ta vzorec se od leta 2012 ni veliko spremenil. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Glede na trenutno stanje kriptosredstva ne predstavljajo pomembnega tveganja za finančno stabilnost, kot je v svojem poročilu za leto 2018 potrdil Odbor za finančno stabilnost (FSB). Vendar je FSB sam izrazil zaskrbljenost glede tveganj, ki bi jih lahko povzročila povečana tržna kapitalizacija, zlasti tveganj v zvezi z zaupanjem vlagateljev, tveganj, ki izhajajo iz neposredne in posredne izpostavljenosti finančnih institucij, ter tveganj zaradi uporabe kriptosredstev za plačila in menjave. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Enako zaskrbljenost so izrazili evropski nadzorni organi (Evropski bančni organ – EBA, Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA in Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA), ki so potrošnike opozorili, da so številna kriptosredstva zelo tvegana in špekulativna ter niso primerna za večino malih vlagateljev ali kot plačilno sredstvo ali sredstvo za menjavo. Menijo, da so potrošniki pri nakupu kriptosredstev z visokim tveganjem izpostavljeni zelo realni možnosti, da izgubijo ves vloženi denar. Potrošnike tudi opozarjajo, naj bodo pozorni na tveganja zavajajočih oglasov, tudi prek družbenih medijev in vplivnežev. Potrošniki bi morali biti še posebej pazljivi, kadar se jim obljubljajo hitri ali visoki donosi. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Neposredne povezave med kriptosredstvi ter sistemsko pomembnimi finančnimi institucijami in osrednjimi finančnimi trgi se sicer hitro razvijajo, vendar so trenutno omejene. Kljub temu se je udeležba institucij na trgih kriptosredstev, tako v vlogi vlagateljev kot ponudnikov storitev, v zadnjem letu povečala, čeprav z nizke osnove. Če bi se sedanji trend rasti – glede razširjenosti in povezanosti kriptosredstev s finančnimi institucijami – nadaljeval, bi to lahko vplivalo na svetovni finančni sistem. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Zaradi vse večje razširjenosti in medsebojne povezanosti kriptosredstev je vse bolj potrebno in pomembno, da se izvajajo dosledne, primerljive in objektivne revizije kriptosredstev, da se preverita točnost in popolnost finančnih informacij, ki se sporočajo javnosti. Zato je Evropska komisija septembra 2020 predstavila zakonodajni predlog za uskladitev in uzakonitev ureditve kriptovalut med kriptosredstvi (8). Predlog vsebuje celovit okvir za regulacijo in nadzor izdajateljev in ponudnikov kriptosredstev ter ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, da bi zaščitili potrošnike ter celovitost in stabilnost finančnega sistema. Sozakonodajalca sta 30. junija 2022 dosegla začasen politični dogovor. Končno zakonodajno besedilo bo predvidoma objavljeno in začelo veljati v naslednjih mesecih. EESO je svoje stališče o tem predstavil v mnenju Kriptoimetja in tehnologija razpršene evidence (9). |
| --- | --- |

2.9

3.   Tveganja, ki jih predstavljajo kriptosredstva

| 3.1 | Hitro rast kriptosredstev so na splošno zaznamovali slaba operativna struktura, pomanjkljivo obvladovanje kibernetskih tveganj in šibki okviri upravljanja. Kombinacija teh treh elementov povečuje tveganja za stranke, saj je kibernetska varnost eden od pomislekov na področju kriptosredstev. Ukradena kriptosredstva se običajno znajdejo na nezakonitih trgih in se uporabljajo za financiranje nadaljnjih kriminalnih dejavnosti. Podobno storilci kaznivih dejanj pri napadih z izsiljevalskim programjem od žrtev pogosto zahtevajo, da plačajo odkupnino v kriptovalutah, kot je bitcoin (10). Uredba o digitalni operativni odpornosti v finančnem sektorju (DORA), o kateri sta se nedavno dogovorila sozakonodajalca in se zdaj pripravlja za objavo, predvideva enotne zahteve glede varnosti omrežij in informacijskih sistemov, da se podprejo poslovni procesi finančnih subjektov, vključno s ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kar je potrebno za doseganje visoke skupne ravni digitalne operativne odpornosti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Sistem kriptosredstev je izpostavljen tudi določeni stopnji tveganja koncentracije, saj pri trgovanju prevladuje dokaj majhno število akterjev (11). V študiji je bilo ugotovljeno, da ima manj kot 10 000 ljudi po vsem svetu skupaj 4,8 milijona bitcoinov (12), kar je skoraj tretjina od doslej 18,5 milijona bitcoinov, ustvarjenih z rudarjenjem, s tržno vrednostjo skoraj 600 milijard USD. Te razmere se niso veliko spremenile. V sistemu bitcoina še vedno prevladujejo veliki in koncentrirani akterji, bodisi veliki rudarji (13), imetniki bitcoina ali menjalci. Zaradi te koncentracije je bitcoin izpostavljen sistemskemu tveganju, kar pomeni tudi, da bo večina dobička od njegovega nadaljnjega širjenja verjetno nesorazmerno pripadla majhni skupini udeležencev (14). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | FSB v svojem zadnjem poročilu (15) navaja, da so bili tržni sistemi, kot je bančništvo, v veliki meri zaščiteni pred nestanovitnostjo kriptosredstev. Vendar pa opozarja na vse večji pomen digitalnih sredstev pri poslovanju finančnih institucij. Če bi pomemben stabilen kovanec (ki se v veliki meri uporablja za plačila) propadel, bi to lahko dodatno vplivalo na finančno stabilnost v času vse večje negotovosti zaradi vojne v Ukrajini z vztrajno visokimi cenami osnovnih proizvodov. Propad stabilnega kovanca bi lahko povzročil tudi pomanjkanje likvidnosti v širšem sistemu kriptosredstev, kar bi omejilo obseg trgovanja. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO v celoti podpira prizadevanja EU za povečanje nadzora nad kriptosredstvi, kar je že izrazil v enem od svojih prejšnjih mnenj (16). Vendar kljub izboljšavam sledenja kriptosredstvom še vedno ostaja tveganje, da se bodo zaradi dozdevne anonimnosti uporabljala za kriminalna dejanja. Kriptosredstva so bila v zadnjem času tudi najbolj priljubljena valuta kibernetskih napadalcev, ki z izsiljevalskim programjem vdrejo v sisteme in nato zahtevajo plačila v bitcoinih za to, da ne uničijo ali razkrijejo dragocenih podatkov podjetja. Poleg tega se je povečalo število poročil o transakcijah s kriptosredstvi, ki uporabljajo ponzijeve sheme. ECB tudi trdi, da se kriptovalute uporabljajo za izogibanje sankcijam proti ruskim oligarhom zaradi vojne v Ukrajini (17). Tveganje zlorabe kriptosredstev za izogibanje sankcijam proti Rusiji je pomembno opozorilo, da morajo ti trgi izpolnjevati zahtevane standarde, vključno z informacijami o vlagateljih ter zahtevami glede preprečevanja pranja denarja in glede razkritja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tudi zavajajoče informacije in pomanjkanje preglednosti vzbujajo veliko zaskrbljenost. Nekatera kriptosredstva se agresivno oglašujejo v javnosti z uporabo marketinškega gradiva in drugih informacij, ki so lahko nejasne, nepopolne, netočne ali namenoma zavajajoče, pri čemer se precenjujejo morebitni dobički, brez omembe s tem povezanih tveganj. Trženje pogosto poteka prek vplivnežev v družbenih medijih, ki ne razkrivajo, ali prejemajo finančno spodbudo za trženje določenih kriptosredstev, kot je bilo v zadnjem času mogoče opaziti v porastu umetnosti z nezamenljivimi žetoni (NFT art), povezanimi z različnimi znanimi osebnostmi in športniki. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Nadzorni organi EU menijo, da izjemna nihanja cen kriptosredstev pomenijo veliko tveganje za vlagatelje, čeprav bi se lahko podobna tveganja pojavila tudi zaradi nihanj na svetovnih borzah. Dejansko so številna kriptosredstva izpostavljena nenadnim in izjemnim nihanjem cen, zaradi česar so zelo špekulativna, cene pa so odvisne predvsem od povpraševanja vlagateljev. Ekstremna nihanja cen vzbujajo nove dvome o prihodnosti kriptovalut kot skupine sredstev. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Zaskrbljujoče je, da za kriptosredstva vlagatelji pogosto skorajda ne morejo uveljavljati odškodninskih zahtevkov ali drugih pravnih zahtevkov, npr. zaradi zavajajočih informacij, zlasti ker ta sredstva zaenkrat niso zajeta v obstoječo zaščito veljavnih predpisov EU o finančnih storitvah. Vlagatelji prav tako niso zaščiteni z bančnimi sistemi jamstva za vloge, saj ti veljajo le za valute, ne pa tudi za kriptosredstva, delnice ali obveznice. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Po mnenju EU bo z morebitnim začetkom veljavnosti uredbe MiCA odpravljena neusklajenost, ki trenutno prevladuje med državami članicami. Kar zadeva obdavčitev, se v državah članicah uporabljajo različni pristopi in mnoge zaračunavajo davek na kapitalske dobičke za dobičke iz kriptosredstev po stopnji od 0 do 50 %. EU je leta 2020 s sprejetjem svežnja o digitalnih financah, namenjenega ureditvi finančne tehnologije, priznala potencial digitalnih financ v smislu inovacij in konkurence, hkrati pa ublažila tveganja, ki izhajajo iz tega. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO poziva k učinkovitemu regulativnemu in operativnemu okviru za izboljšanje sledenja transakcij in izpolnjevanja davčnih obveznosti v zvezi s kriptosredstvi. EESO sicer priznava probleme, ki nastajajo zaradi neobstoječega centraliziranega nadzora nad kriptosredstvi, njihove psevdoanonimnosti, težav pri vrednotenju, hibridne značilnosti ter hitrega razvoja tehnologije, na kateri temeljijo, vendar meni, da je mogoče doseči izpolnjevanje davčnih obveznosti na podlagi simetričnega pristopa. V nedavni študiji (18) je bilo ugotovljeno, da so leta 2020 potencialni prihodki od davkov na kapitalski dobiček od bitcoinov v EU skupaj znašali 850 milijonov EUR, kar opozarja na znatne dobičke od davkov, ki jih je mogoče doseči v tem sektorju. To seveda predpostavlja, da bi morali biti prihodki iz kriptosredstev obdavčeni, podobno kot tradicionalni finančni instrumenti. Za to pa je potrebno ustrezno izvrševanje davčnih obveznosti na podlagi ustreznega poročanja in zagotavljanje dostopa davčnim upravam do podatkov. Dodatna korist izboljšanega sledenja v realnem času prodaje podjetij bi bilo izboljšanje procesa pobiranja DDV. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Poudariti je treba, da lahko nekatera kriptosredstva štejejo za finančne instrumente v okviru področja uporabe direktive o trgih finančnih instrumentov II (MiFID II) ali za elektronski denar v okviru direktive o elektronskem denarju ali kot denarna sredstva v skladu z revidirano direktivo o plačilnih storitvah. Težava je v tem, da so nekatere države članice zunaj okvira veljavnih predpisov EU na nacionalni ravni uvedle posebna pravila za kriptosredstva, kar povzroča regulativno razdrobljenost. To izkrivlja konkurenco na enotnem trgu, saj ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi otežuje širjenje dejavnosti prek meja, kar povzroča regulativno arbitražo. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO se sicer strinja, da je najboljši celovit pristop, da se zajamejo tako kriptosredstva, ki bi se lahko štela za obstoječe finančne instrumente, kot kriptosredstva, ki so zdaj zunaj regulativnega obsega, vendar močno priporoča, da oblasti spoštujejo načelo „enaka dejavnost, enako tveganje, enaka pravila“. To pomeni, da izhajajo iz veljavnih regulativnih okvirov, kadar podjetja transakcije opravljajo s kriptosredstvi in je treba kriti podobna tveganja kot pri tradicionalnih transakcijah. Po mnenju EESO je to nujno, da se izognemo neravnovesjem med analognimi storitvami in sredstvi, ki bi lahko zaradi tehničnih vidikov sodili v različne okvire. Poleg tega je treba z učinkovitim regulativnim odzivom zajeti vsako inovacijo v zvezi s kriptosredstvi, da se zmanjša tveganje. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Nenazadnje so glede na podnebne zaveze EU v okviru zelenega dogovora izjemno pomembne tudi okoljske posledice kriptosredstev in povezanih dejavnosti rudarjenja. Nizozemska centralna banka (2021) je v nedavni študiji navedla, da se ogljični odtis omrežja bitcoin povečuje, pri čemer je skupna poraba električne energije omrežja primerljiva s porabo električne energije na Nizozemskem in posledičnimi okoljskimi stroški v višini 4,2 milijarde EUR (19). Glede na navedeno bi bilo morda primerno primerjati porabo električne energije v svetovnem bančnem sektorju. EESO v zvezi s tem ugotavlja, da naj bi se nastajajoča tehnologija razpršene evidence, kot je veriženje blokov, uporabljala za zagotavljanje trajnostne infrastrukture za nizkoogljično prihodnost, vendar za to še ni oprijemljivih dokazov. Pozitivno je, da si razvijalci v celotnem energetskem sektorju prizadevajo za izkoriščanje tehnologije razpršene evidence, da bi pripomogli k decentralizaciji distribucije energije, nadzoru energetskih omrežij s pametnimi pogodbami in prilagajanju odjema porabi električne energije ter predvidevanju oskrbe. |
| --- | --- |

3.12

4.   Priložnosti, ki jih ponujajo kriptosredstva

| 4.1 | Glede na navedena tveganja ni jasno, ali bodo kriptovalute kdaj postale redno menjalno sredstvo. Vendar ni nerazumno predvideti, da bi se pomanjkljivosti, značilne za kriptosredstva, kot so zmogljivosti obdelave in zelo visoka poraba energije za njihovo rudarjenje, lahko odpravile s prihodnjim tehnološkim razvojem. Enako velja za tveganja, povezana s kriminalnimi dejavnostmi in pranjem denarja: obseg nezakonitih transakcij s kriptovalutami se je zmanjšal z 0,62 % leta 2020 na 0,15 % v letu 2021 (20), organi kazenskega pregona pa so vse uspešnejši pri sledenju in zaplembi nezakonitih kriptovalut. V zvezi s tem EESO poudarja, da Komisija od objave akcijskega načrta za finančno tehnologijo marca 2018 preučuje priložnosti in izzive, ki jih prinašajo kriptosredstva. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Čeprav je trden zakonodajni okvir za kriptosredstva, ki ga je Komisija predstavila v svojem predlogu (21), potreben, pa EESO meni, da bi lahko tehnologija veriženja blokov kot glavna tehnologija za kriptosredstva znatno prispevala k odpravljanju obstoječih tveganj. Potencialne koristi tehnologije veriženja blokov segajo od transakcij v realnem času, ki omogočajo zmanjšanje tveganja in boljše upravljanje kapitala, do izboljšane regulativne učinkovitosti, na primer z uporabo verige podatkovnih blokov za preverjanje identitete strank ali preprečevanje pranja denarja. Poleg tega tehnologija veriženja blokov prinaša tudi večjo kibernetsko varnost, saj bi bili za vdor v sistem, ki temelji na verigi podatkovnih blokov, potrebni ogromni viri v smislu omrežne in računalniške moči. Obstaja tudi ogromen potencial za povezovanje z drugimi nastajajočimi tehnologijami, kot sta umetna inteligenca in internet stvari, v podporo tehnologije za kriptosredstva. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kot že rečeno, je pomanjkanje preglednosti in informacij resen problem kriptosredstev, saj vodi v psevdoanonimnost in nezadostne davčne podatke. Nadaljnji tehnološki razvoj lahko pripomore k odpravi obstoječih omejitev ter boljši preglednosti in kakovosti podatkov, poslanih davčnim organom za namene skladnosti, ter s tem k preprečevanju davčnih goljufij in nezakonitih transakcij. Rešitev bi lahko bila tudi v sinergijah med tehnologijo veriženja blokov in umetno inteligenco, saj tehnologija veriženja blokov zagotavlja visokokakovostne podatke za aplikacije umetne inteligence, pregledne vzorce za primerjalne študije in celovitost avtomatizirane davčne odmere. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Nadaljnji tehnološki razvoj verige podatkovnih blokov bi lahko banke spodbudil k sodelovanju v sistemu teh verig, kar bi jim omogočilo izmenjavo informacij in izkušenj s širšo skupnostjo verig podatkovnih blokov prek platforme za trgovanje. Takšna infrastruktura bi lahko ponudila popolnoma povezano storitev trgovanja, poravnave in skrbništva digitalnih sredstev na podlagi verige podatkovnih blokov. Prav tako bi lahko nudila varno okolje za izdajanje digitalnih sredstev in trgovanje z njimi ter omogočila žetonizacijo obstoječih vrednostnih papirjev in nebančnih sredstev in s tem trgovanje s sredstvi, s katerimi prej to ni bilo možno. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Za to je seveda potreben trden regulativni okvir, ki mora biti usklajen med jurisdikcijami in ne le znotraj EU. Zaradi varstva potrošnikov bi bilo treba v EU in zunaj nje določiti standarde, ki temeljijo na načelih enakih konkurenčnih pogojev. V zvezi s tem EESO podpira uredbo o prenosu sredstev, čeprav gre ta pri nekaterih vidikih dlje kot pri tradicionalnih finančnih transakcijah. Hkrati pa EESO podpira inovacije v EU, pri čemer je pomembno, da se običajni proizvodi, ki temeljijo na tehnologiji veriženja blokov in niso finančne narave, v skladu z načelom „enaka dejavnost, enako tveganje, enaka pravila“ obravnavajo kot njihove fizične ustreznice in ne kot finančni instrumenti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Zadnja tema za razmislek je morebitna uvedba digitalnega eura. Treba je pojasniti, da digitalni euro ni kriptosredstvo, temveč druga oblika eura (22). Digitalni euro bi državljanom EU omogočil digitalna plačila v celotnem euroobmočju, podobno kot lahko uporabljajo gotovino za fizična plačila. Seveda obstajajo argumenti za uvedbo digitalnega eura in proti njej, vendar se zdi, da je to logičen korak, saj je vse več plačil digitalnih. Za to sta dva ključna razloga: digitalni euro bi lahko nekoliko ublažil prevlado ZDA na trgu stabilnih kovancev in pomembno je, da ECB še naprej spremlja dogajanje na področju kriptosredstev in njegovih morebitnih posledic za denarno politiko ter tveganj, ki bi jih kriptosredstva lahko predstavljala za nemoteno delovanje tržnih infrastruktur in plačil ter stabilnost finančnega sistema. |
| --- | --- |

4.6

V Bruslju, 22. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Besedilo bo predvidoma pripravljeno, ko ga bo proti koncu septembra 2022 potrdil COREPER, zato najverjetneje ne bo na voljo pred sprejetjem tega mnenja EESO.

1

(2)  Uredba je v osnovi rezultat priporočila Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) o uvedbi obveznosti, da ponudniki plačilnih storitev prenose sredstev opremijo z informacijami o plačniku in prejemniku. Uredba bo zajemala nove tehnologije, kakršne se uporabljajo pri prenosu kriptosredstev.

2

(3)  Assessment of risks to financial stability from crypto-assets (Ocena tveganj za finančno stabilnost zaradi kriptosredstev).

3

(4)  Liao in Caramichael, Stablecoins: Growth potential and impact on banking (Stabilni kovanci: potencial rasti in vpliv na bančništvo), International Finance Discussion Papers št. 1334, Washington: Svet guvernerjev centralnih bank ZDA (2022).

4

Stablecoins: Growth potential and impact on banking

(5)  DeFi v osnovi pomeni decentralizirano izvajanje finančnih storitev, torej brez posrednika. Ko posamezniki razvijejo aplikacije DeFi, so te uvedene v verigo podatkovnih blokov in postopoma zaživijo po svoje, saj upravljanje prevzame skupnost uporabnikov. Končna oblika aplikacije DeFi je decentralizirana samostojna organizacija (DAO), za razliko od tradicionalnih finančnih sistemov, ki so odvisni od centraliziranih posrednikov, ki nadzorujejo dostop do finančnih storitev. Samo zaradi uporabe tehnologije veriženja blokov še ne govorimo o DeFi. Da nekaj postane DeFi, ne sme biti posrednikov (to pa omogoča t. i. veriga podatkovnih blokov).

5

(6)  Chainalysis (2021).

6

(7)  Glej Sajeev, K.C., Afjal, M., Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models (Učinek širjenja kriptovalut na trg vrednostnih papirjev: študija nestanovitnosti bitcoina z uporabo diagonalnih modelov BEKK in DCC GARCH), SN Bus Econ 2, 57 (2022).

7

Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models

SN Bus Econ

(8)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgih kriptoimetij in spremembi Direktive (EU) 2019/1937, COM(2020) 593 final, 24.9.2020.

8

(9)  UL C 155, 30.4.2021, str. 31.

9

(10)  Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses (Kriptosredstva: ključni razvoj, regulativna vprašanja in odzivi).

10

Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses

(11)  Poudariti je treba, da gre za relativno stopnjo tveganja koncentracije, ki je omejena na sistem kriptosredstev. Ne vpliva na koncentracijo bogastva, kot je na primer opisana v Forbesovi lestvici milijarderjev.

11

(12)  Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (Analiza blokovne verige na trgu bitcoina), 18. april, 2022.

12

Blockchain Analysis of the Bitcoin Market

(13)  Kriptorudarjenje je proces ustvarjanja posameznih blokov, ki se dodajo v verigo blokov z reševanjem zapletenih matematičnih problemov. Namen rudarjenja je preverjanje transakcij s kriptovalutami in zagotavljanju dokazov o delu (proof fo work), s čimer se ta informacija doda v blok v verigi, ki deluje kot glavna knjiga za transakcije rudarjenja.

13

proof fo work

(14)  Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (Analiza blokovne verige na trgu bitcoina), 18. april, 2022.

14

Blockchain Analysis of the Bitcoin Market

(15)  Assessment of risks to financial stability from crypto-assets (Ocena tveganj za finančno stabilnost zaradi kriptosredstev).

15

(16)  Mnenje EESO Kriptoimetja in tehnologija razpršene evidence, UL C 155, 30.4.2021, str. 31.

16

Kriptoimetja in tehnologija razpršene evidence

(17)  Predsednica ECB Christine Lagarde pravi, da se kriptovalute uporabljajo za izogibanje sankcijam proti Rusiji.

17

(18)  Thiemann, A. (2021), Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective (Kriptovalute: empirični pogled z vidika davkov), Delovni dokumenti Skupnega raziskovalnega središča o davčni ureditvi in strukturnih reformah št. 12/2021, Evropska komisija, Skupno raziskovalno središče, Seville, JRC126109.

18

Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective

(19)  Trespalacios, J.P., in Dijk, J., The carbon footprint of bitcoin (Ogljični odtis bitcoina), De Nederlandsche Bank, DNB Analysis Series, 2021.

19

The carbon footprint of bitcoin

(20)  Poročilo Chainalysis za leto 2022 o kriminalnih dejanjih, povezanih s kriptovalutami.

20

(21)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgih kriptoimetij in spremembi Direktive (EU) 2019/1937, COM(2020) 593 final.

21

(22)  Glej mnenje na lastno pobudo v pripravi o digitalnem euru.

22

digitalnem euru

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/37

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strategija za zdravstveno osebje in oskrbo za prihodnost Evrope

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 486/06)

| Poročevalec: | Danko RELIĆ |
| --- | --- |
| Poročevalka: | Zoe TZOTZE-LANARA |

Poročevalec:

Danko RELIĆ

Poročevalka:

Zoe TZOTZE-LANARA

| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 6. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 194/4/3 |

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

6. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

194/4/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) odločno zagovarja načelo, da lahko trden in odporen zdravstveni sistem temelji samo na izobraženem, usposobljenem in motiviranem zdravstvenem osebju, ki tak sistem tudi razvija. Takšna delovna sila je ključna za uspešno zdravstveno politiko, posledično pa je tudi bistvena za doseganje zdravstvenega varstva, osredotočenega na človeka in dostopnega vsem, ter „pravice do zdravja“, kar je priporočila Konferenca o prihodnosti Evrope, da bi vsi Evropejci imeli enak in trajnosten dostop do cenovno dostopnega, preventivnega, kurativnega in kakovostnega zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja pobudo za ukrepanje na ravni EU, s katerim naj bi okrepili dolgotrajno oskrbo ter predšolsko vzgojo in varstvo, kot je predvideno v evropskem stebru socialnih pravic, kar bo prispevalo k visokokakovostnim, dostopnim, pravičnim in cenovno ugodnim storitvam oskrbe ter h krepitvi enakosti spolov in socialne pravičnosti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO se zavzema za preobrazbeni pristop, da bo oskrba osredotočena na ljudi, njihove pravice in potrebe, sodelovali pa bi tudi v vseh povezanih razpravah, posvetovanjih in odločitvah. Poziva Komisijo, naj ambiciozno določi strategijo za oskrbo, ki bo prispevala h koheziji in navzgor usmerjeni konvergenci med državami članicami in v njih na področju zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Z evropskim jamstvom za oskrbo bi lahko dosegli, da bi imeli vsi prebivalci EU vse življenje dostop do cenovno ugodnih in kakovostnih storitev zdravstvenega varstva in oskrbe, odpravljali pomanjkljivosti oskrbe in spodbujali dostojne delovne pogoje z možnostmi usposabljanja. Podpora in boljše priznavanje neformalnih oskrbovalcev ter politike za odpravljanje težav pri plačani in neplačani neformalni oskrbi so ključnega pomena za učinkovito rabo virov. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Ker so učinkovite, odgovorne in finančno dobro podprte javne storitve ključne za enak dostop do kakovostne oskrbe, EESO poziva Evropsko unijo, naj poskrbi za dopolnjevanje med vsemi ponudniki storitev oskrbe na podlagi solidarnosti, spodbuja naložbe v javne storitve in socialno gospodarstvo ter podpira akterje socialnega gospodarstva v sektorju oskrbe. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Pri načrtovanju potreb po osebju bi bilo treba upoštevati razvoj digitalnih tehnologij, saj se z inovacijami na teh področjih pojavljajo priložnosti za oblikovanje novih delovnih okolij in krajev za nudenje oskrbe ter potrebe po novih znanjih in spretnostih. Za odpravo digitalne vrzeli in digitalne revščine je ključno podpiranje digitalizacije storitev dolgotrajne oskrbe. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO predlaga posodobitev akcijskega načrta za zdravstveno in negovalno osebje v Evropski uniji (1). Razvoj integriranega načrtovanja in napovedovanja potreb po zdravstvenem osebju ter prilagoditev znanj in spretnosti delovne sile v zdravstvu in dolgotrajni oskrbi sta bistvena za izboljšanje dostopa do teh storitev in njihove kakovosti. S posodobljenim načrtom bi lahko izboljšali zbiranje podatkov, izkoristili potencial digitalizacije po vsej EU in razvili metode za boljše predvidevanje potreb po osebju ter znanjih in spretnostih. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja, da je treba v EU spoštovati pravico do mobilnosti. Čezmejna mobilnost daje načrtovanju potreb po osebju dodatno razsežnost. Koristen dolgoročni infrastrukturni element bi bila evropska služba za nadzor zdravstvenega osebja, ki bi državam članicam pomagala vzpostaviti in vzdrževati strukture načrtovanja ter usklajevati njegove čezmejne vidike. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Za oblikovanje preobrazbene strategije za oskrbo in odporne zdravstvene sisteme in sisteme oskrbe v EU je ključen socialni dialog, v katerem sodelujejo vlade, delodajalci in delojemalci ter organizacije, ki jih zastopajo. V snovanje vključujočega in odpornega okolja za oskrbo in zdravstvene storitve z večjo enakostjo spolov je treba vključiti tudi oskrbovalce in oskrbovance. |
| --- | --- |

1.9

2.   Splošne ugotovitve o oskrbi

| 2.1 | Dolgotrajna oskrba, ki je bistvena za socialno zaščito in dobro počutje državljanov EU, vključuje nabor storitev in pomoči za ljudi, ki se v daljšem obdobju soočajo z duševno in/ali telesno krhkostjo in/ali invalidnostjo, potrebujejo pomoč pri dejavnostih v vsakodnevnem življenju in/ali trajno bolniško nego, ki jim jo na domu ali v negovalnih domovih in socialno-varstvenih domovih nudijo poklicni ali nepoklicni plačani/neplačani ponudniki (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pandemija COVID-19 je bila resen preizkus za odpornost in ustreznost sistemov oskrbe po vsej EU, razkrila je strukturne težave, kot so nezadostno financiranje in pomanjkanje osebja v številnih državah, ki se lahko poslabšajo zaradi trenutnih gospodarskih/političnih izzivov, inflacije, negotovosti in energetske krize. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Evropski steber socialnih pravic določa pravico do oskrbe in pravico do dostopa do kakovostnih storitev formalne oskrbe na podlagi potreb za vse. Nova evropska strategija za oskrbo, ki jo je predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen napovedala v svojem govoru o stanju v Uniji leta 2021, vsebuje dve priporočili Sveta: o otroškem varstvu (revizija barcelonskih ciljev) in o dolgotrajni oskrbi. Evropski parlament je priporočil izboljšanje vseživljenjske oskrbe na podlagi potreb prejemnikov in izvajalcev oskrbe ter pozval Komisijo, naj podpre države članice pri razvoju kakovostnih storitev oskrbe (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO je sprejel več mnenj o zagotavljanju oskrbe v EU (4), v katerih je poudaril, da je treba vlagati v visokokakovostno, vzdržno in dostopno oskrbo za vse ter odpraviti vrzeli na področju otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe. Ugotovil je pomanjkljivosti glede oskrbe za vse, ki se kažejo v raznolikosti in razdrobljenosti ponudbe storitev, slabi regulaciji storitev, težavah pri usklajevanju ravni upravljanja ter socialnih in zdravstvenih služb, naraščajoči komercializaciji storitev ter potrebi po preventivnih politikah in ukrepih. Nasprotoval je stereotipom in drugim oblikam diskriminacije starejših ter se zavzel za oskrbo, osredotočeno na ljudi in podprto z digitalizacijo. V zvezi s tem EESO priporoča popolno digitalizacijo, da bi se za oskrbovalce zmanjšala odvečna papirologija in uporabljali najboljši dosežki pametne pravne ureditve. |
| --- | --- |

2.4

3.   Preobrazben pristop k oskrbi

| 3.1 | Za učinkovito evropsko strategijo za oskrbo so potrebna prizadevanja za preobrazben in ambiciozen pristop, ki postavlja v središče ljudi ter njihove temeljne pravice in potrebe, zagotavlja njihovo sodelovanje v posvetovanjih in odločitvah ter lahko prispeva h koheziji in navzgor usmerjeni konvergenci med državami članicami in znotraj njih. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ta preobrazba bi imela obliko evropskega jamstva za oskrbo, s katerim bi imeli vsi prebivalci EU vse življenje dostop do cenovno ugodnih in kakovostnih storitev oskrbe, države članice pa bi z njim dobile skladen okvir za kakovostne storitve in strategije za vseživljenjsko oskrbo, pa tudi za boljše delovne pogoje in usposabljanje za oskrbovalce ter podporo za neformalne oskrbovalce. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Obsežne naložbe v skrbstveno ekonomijo in infrastrukturo so nujne za preobrazben pristop, s katerim bi obravnavali trdovratne vrzeli v oskrbi in do leta 2035 potencialno ustvarili približno 300 milijonov delovnih mest, pri čemer bi se izboljšala tudi enakost spolov in dostop žensk do trgov dela (5). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | V državah članicah sicer obstajajo različni modeli, vendar so za zagotavljanje enakega dostopa do kakovostne oskrbe ter podpiranje neplačanih oskrbovalcev, zlasti žensk, še vedno ključne učinkovite, odgovorne in dobro financirane javne storitve. EESO poudarja, da je treba čim bolj povečati dopolnjevanje in sinergije med vsemi izvajalci oskrbe in zdravstvenega varstva tako v javnem kot zasebnem sektorju (profitnem in neprofitnem), da bi dosegli oskrbo za vse (6). Pri tem je treba upoštevati primere dobre prakse in pozitivne primere iz držav članic ter nacionalne posebnosti in razlike. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Trendi privatizacije in tržno usmerjene prakse, kot sta izbira tveganja in dajanje prednosti čim večjemu dobičku namesto oskrbi in zdravju, lahko povečajo neenakosti, ki vplivajo na najranljivejše osebe z neizpolnjenimi potrebami po oskrbi. Na podlagi solidarnosti, spoštovanja nacionalnih pristojnosti in subsidiarnosti so za dolgotrajno oskrbo in otroško varstvo na ravni EU in držav članic potrebni močni sistemi socialne zaščite in močne javne storitve, socialne naložbe in akterji socialnega gospodarstva, npr. vzajemne zavarovalnice, da bi z ustrezno usposobljenimi negovalci zagotovili optimalno oskrbo v skupnosti in na domu (7). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Za podporo naložbam v oskrbo se lahko uporabijo strukturni in investicijski skladi EU. Kar zadeva zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, bi morala Komisija svoja priporočila za posamezne države bolje ciljno usmeriti v okviru evropskega semestra in po potrebi pomagati državam članicam, da ustrezno financiranje prednostno določijo kot produktivno naložbo in ne kot gospodarsko breme. |
| --- | --- |

3.6

4.   Delovni pogoji, izzivi in zaposlitveni potencial

| 4.1 | V sektorju dolgotrajne oskrbe v EU je zaposlenih približno 6,3 milijona ljudi, neformalno dolgotrajno oskrbo sorodnikom ali prijateljem pa pogosto nudi 44 milijonov ljudi. Sektor je eden najhitreje rastočih na svetu. (8) Pričakuje se, da bo za pomožne zdravstvene delavce in oskrbovalce do leta 2030 ustvarjenih do 7 milijonov delovnih mest. (9) |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Sektor oskrbe se v vseh državah članicah v različnem obsegu sooča z velikimi izzivi, vključno s pomanjkanjem delavcev, neprivlačnimi in zahtevnimi delovnimi pogoji, starajočo se delovno silo ter nezadostnim financiranjem zaradi zmanjšanj socialnega in zdravstvenega proračuna v odziv na gospodarsko krizo leta 2008 (10). V skoraj vseh državah članicah EU dodatno zaposlovanje zaostaja za rastjo povpraševanja, saj oskrbovalci zaradi psihično in fizično napornih delovnih pogojev zapuščajo sektor. Ta trend se je še povečal zaradi pandemije COVID-19, ki je imela negativne posledice za zdravje in varnost oskrbovancev in oskrbovalcev. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Preobrazbeni pristop bi moral spodbujati enakost spolov, saj ženske predstavljajo več kot 80 % delovne sile v sektorju oskrbe, so glavne oskrbovalke in oskrbovanke v formalnih in neformalnih okoljih (11), njihovo starostno povprečje pa je tudi višje od povprečne starosti delovne sile v EU. Ženske prevzamejo veliko večino oskrbe v družini, zato bi dostopne in cenovno ugodne storitve predšolske vzgoje in varstva ter dolgotrajne oskrbe večjemu številu žensk omogočile vstop na trg dela. Pravica do vsaj petih delovnih dni oskrbovalskega dopusta na leto, uvedena z direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, bo zagotovila določeno podporo neformalnim oskrbovalcem, ki poskušajo uravnotežiti delovne obveznosti in obveznosti glede oskrbe. Brez ustrezno plačanega dopusta pa te pravice, ki jo daje direktiva, ni mogoče v celoti izkoristiti, zaradi česar se utegnejo neenakosti med spoloma še povečati. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kljub težkim delovnim pogojem, posebnim zahtevam glede znanj in spretnosti/kompetenc in kvalifikacij ter velikim tveganjem za varnost in zdravje pri delu so v številnih državah članicah EU plače v sektorju pod povprečjem (12). V več državah članicah so ravni sindikalnega združevanja, pokritost s kolektivnimi pogajanji in zadovoljstvo pri delu ter razmerje med številom delavcev in uporabnikov nizki. Med pandemijo se je med drugim pokazala pomanjkljiva oskrba z osebno varovalno opremo. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Temelj dolgotrajne oskrbe v Evropi je neplačana neformalna oskrba, imenovana tudi družinska oskrba. Vendar sta v številnih državah oskrba na domu in oskrba v okviru skupnosti še vedno slabo razviti, dostop do njiju pa otežen (13). Glede na učinek, ki ga ima neformalna oskrba na ključne življenjske izide, EESO odločno priporoča, naj se oblikujejo politike, ki bodo spodbujale formalizacijo neformalne oskrbe, podpirale neformalne oskrbovalce in prispevale k učinkoviti rabi virov. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO izraža zaskrbljenost zaradi močno razširjenega prekarnega dela v oskrbi med neprijavljenimi oskrbovalci na domu, ki živijo z oskrbovancem. Ti oskrbovalci so po večini ženske in večinoma prihajajo iz migrantskih skupin ali kategorij mobilnih državljanov. Za obravnavo tega sivega območja, na katerem se je stanje še poslabšalo zaradi slabega dostopa do formalne oskrbe in ekonomske nuje, je potreben skladen pristop politike z ustreznim poudarkom na certifikaciji znanj in spretnosti, regularizaciji in/ali postopkih za izdajo dovoljenj za prebivanje. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Povpraševanje po dolgotrajni oskrbi se povečuje in sektor bo imel koristi od višjih in bolj spodbudnih plač, učinkovitega kolektivnega zastopanja in kolektivnih pogajanj ter več usposabljanja. Za izboljšanje delovnih pogojev bi se lahko uporabile možnosti javnega financiranja (na primer z zahtevami pri javnem naročanju), kar bi prispevalo k odpravljanju pomanjkanja delavcev in zagotavljanju kakovostne dolgotrajne oskrbe. Profesionalizacija, opredelitev kakovosti in standardov za ocenjevanje/meritev kakovosti ter usklajevanje standardov med državami članicami so bistveni za prenovitev tega sektorja (14). |
| --- | --- |

4.7

5.   Druge ugotovitve

| 5.1 | Pandemija je razkrila razdrobljenost in razpršenost, zlasti glede odgovornosti za nudenje in financiranje oskrbe v številnih državah članicah. Pokazala se je potreba po boljši povezanosti zdravstva in nacionalnih sistemov oskrbe (15), ki so najprimernejši z vidika dostopnosti za vse in učinkovitosti. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Eden od velikih izzivov, ki se pojavlja in zahteva usklajene ukrepe v novi strategiji za oskrbo, je preprečevanje in obravnavanje težav z duševnim zdravjem, ki so skupna posledica pandemije in vse pogostejših težav z duševnim zdravjem (npr. demenco), povezanih s staranjem prebivalstva. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Kot so pokazale nedavne izkušnje s preprečevanjem in nadzorom COVID-19 v domovih in ustanovah za dolgotrajno oskrbo (16), so učinkovito ocenjevanje ter učinkovit in racionaliziran zunanji nadzor in inšpekcijski pregled v javnih in zasebnih domovih in ustanovah za oskrbo ključni, da se preprečijo zlorabe ter zagotovita varnost in kakovost, zlasti za najranljivejše skupine prebivalstva, starejše in otroke, pri čemer je treba izkoristiti obstoječe primere dobre prakse v državah članicah. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Za uspešno strategijo za oskrbo na ravni držav članic sta bistvena vzpostavitev standardiziranega vseevropskega zbiranja podatkov in oblikovanje kazalnikov na področju dolgotrajne oskrbe, vključno z obveznostmi glede poročanja in rednimi pregledi, ki morajo potekati po učinkovitih in racionaliziranih postopkih. Zlasti za ustrezno varstvo otrok so potrebni kvantitativni in kvalitativni cilji, da se lahko meri napredek ter dosegajo rezultati, ki izpolnjujejo in presegajo barcelonske cilje. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Za odpravo digitalne vrzeli je ključno podpiranje digitalizacije storitev dolgotrajne oskrbe. Posebno pozornost je treba nameniti dostopnosti, podpornim sistemom, izboljšanju digitalne pismenosti in digitalizaciji, da se bodo izboljšali kakovost delovnih mest, izpopolnjevanje ter nove metode diagnosticiranja, spremljanja in zdravljenja. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESO obsoja vojne zločine Ruske federacije v Ukrajini zoper oskrbovalce in zdravstvene delavce, paciente, otroke, bolnišnice in druge objekte. Ta agresija poleg smrti in poškodb prinaša tudi hude posledice za ukrajinski zdravstveni sistem in sistem oskrbe, zato poziva k ciljno usmerjenim ukrepom za pomoč in podporo, pri čemer je treba upoštevati, da se ukrajinska kriza širi povsod in da vpliva na številne vidike družbe in gospodarstva. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Za oblikovanje preobrazbene strategije za oskrbo in odporne zdravstvene sisteme v EU je ključen socialni dialog, v katerem sodelujejo vlade, delodajalci in delavci ter organizacije, ki jih zastopajo. V snovanje bolj vključujočega in odpornega okolja za oskrbo in zdravstvene storitve z večjo enakostjo spolov morajo biti vključeni oskrbovalci in oskrbovanci, pa tudi civilna družba in drugi deležniki, kot so predstavniki cerkve in dobrodelnih organizacij. |
| --- | --- |

5.7

6.   Splošne ugotovitve o zdravstvenem osebju

| 6.1 | Dobro zdravstvo je temelj stabilne, varne in uspešne družbe, za njegovo organizacijo pa je odgovorna vlada. V številnih državah je običajna praksa, da se zanašajo na poceni in hitro zaposlovanje zdravstvenih delavcev iz drugih evropskih držav. Nezaslišano je, da se v zvezi s tem ne ukrepa, ampak se to preprosto priznava kot dejstvo. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESO odločno zagovarja načelo, da lahko trden in odporen zdravstveni sistem temelji samo na izobraženem, usposobljenem in motiviranem zdravstvenem osebju, ki tak sistem tudi razvija. Takšna delovna sila je ključna za uspešno zdravstveno politiko, posledično pa je tudi bistvena za doseganje zdravstvenega varstva za vse in pravice do zdravja. Uvedba te „pravice do zdravja“ je vključena celo v priporočila Konference o prihodnosti Evrope, da bi vsi Evropejci imeli enak dostop do cenovno dostopnega, preventivnega, kurativnega in kakovostnega zdravstvenega varstva za vse. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Z evropsko zdravstveno unijo bi se morali izboljšati zaščita pred grožnjami za zdravje ljudi, njihovo preprečevanje ter pripravljenost in odzivanje nanje na ravni EU. V tem okviru je uspeh vseh ključnih pobud v okviru evropske zdravstvene unije močno odvisen od kakovostnega zdravstvenega osebja. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EESO je v številnih mnenjih (17) obravnaval vprašanje zdravstvenega osebja v najrazličnejših drugih okvirih in dejavnostih. Zdravstveni delavci so zlasti med pandemijo v prvih bojnih vrstah in so v najtežjih časih pokazali izjemno solidarnost. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESO podpira ukrepe, ki bi jih bilo treba sprejeti, da bi delovna mesta v zdravstvenem sektorju postala privlačnejša za mlade, kar je eden od najpomembnejših osnovnih pogojev, da bo v zdravstvenih sistemih dovolj človeških virov za izpolnjevanje zdravstvenih potreb, promocijo zdravja in preprečevanje bolezni. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Podatki o številkah, migracijah, znanjih in spretnostih ter drugih posebnostih, povezanih z zdravstvenim osebjem, bi morali biti standardizirani, države članice pa bi si jih morale redno izmenjavati. Številni dogodki (pandemija COVID-19, potresi, poplave, ruska invazija v Ukrajino itd.) kažejo, kako pomemben je hiter odziv, zlasti v kriznih razmerah. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Zaposlovanje na področju zdravstvenih in socialnih storitev se je v državah članicah OECD med letoma 2000 in 2017 povečalo za 48 % (18). S staranjem in spreminjanjem prebivalstva bo raslo in se spreminjalo tudi povpraševanje po zdravstvenih storitvah. Ocenjuje se, da se bo svetovno povpraševanje po zdravstvenih delavcih do leta 2030 skoraj podvojilo (19). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Že pred pandemijo COVID-19 je bila zmožnost zagotavljanja osnovnih zdravstvenih storitev v številnih državah omejena zaradi stalnega pomanjkanja zdravstvenega osebja, po napovedih pa naj bi do leta 2030 po svetu primanjkovalo 18 milijonov zdravstvenih delavcev (20). |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Pomembno je, da se jasno opredelijo načela morebitnega prenosa ali kombiniranja znanj in spretnosti ter nalog (prenos nalog/kombiniranje znanj in spretnosti). Institucije za usposabljanje zdravstvenega osebja je treba uskladiti, da se bodo s pravočasnimi popravki stopenj vpisa in učnih načrtov ustrezno odzvale na potrebe nacionalnih zdravstvenih sistemov. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Razvoj človeških virov v zdravstvu in socialni oskrbi bi moral slediti načelom usklajevanja, medsektorskega sodelovanja in povezovanja oskrbe s skupnim ciljem, da se vzpostavi neprekinjena oskrba državljanov po modelu 24/7/365. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti razpoložljivosti zdravljenja v lokalnih skupnostih, zlasti na redko poseljenih območjih, oddaljenih ali odročnih podeželskih območjih in otokih, kjer je treba dejavneje uporabljati sodobne rešitve na področju prevoza in telemedicine. |
| --- | --- |

6.11

7.   Načrtovanje potreb po zdravstvenem osebju

| 7.1 | EESO meni, da je treba potrebe po zdravstvenem osebju načrtovati s ciljem, da bi vzpostavili pogoje za strokovno prakso, s katero se bosta izboljšali kakovost oskrbe in varnost pacientov. Obenem je treba na vseh ravneh zagotoviti zmogljivosti za kakovostno usposabljanje. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Upravljanje zdravstvenega osebja mora veljati za strateško pomembno dejavnost na ravni celotne državne uprave in s ključno vlogo vlade države članice, izvajati pa ga je treba večsektorsko ob upoštevanju različnih perspektiv in prednostnih nalog. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Pri upravljanju zdravstvenega osebja je treba obravnavati vse faze življenjskega cikla zdravstvenih delavcev, od privabljanja prihodnjih študentov do zaposlovanja upokojencev. Postopek izbiranja kandidatov za usposabljanje, zaposlitev in napredovanje bi moral biti pregleden in pravičen ter brez vsakršne diskriminacije. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Pri načrtovanju potreb po zdravstvenem osebju je treba upoštevati in jasno zastopati potrebe državljanov in zdravstvenih delavcev. S postopki načrtovanja in upravljanja je treba vzpostaviti metode, ki omogočajo opredelitev vseh potreb zdravstvenih delavcev, od delovnih pogojev, stvarnih pravic, priložnosti za napredovanje ter ustreznega časa in virov za učenje in raziskave do vzdržnega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Načrtovanje potreb po zdravstvenem osebju mora odražati načrtovanje strukture, pa tudi ukrepov in postopkov za doseganje zastavljenih ciljev – da bi opredelili, kaj je treba doseči in na kakšen način. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | EESO predlaga posodobitev akcijskega načrta za zdravstveno in negovalno osebje v Evropski uniji (21). Razvoj integriranega načrtovanja in napovedovanja potreb po zdravstvenem osebju ter prilagoditev znanj in spretnosti delovne sile v zdravstvu in dolgotrajni oskrbi sta bistvena za izboljšanje dostopa do teh storitev in njihove kakovosti. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | V postopku načrtovanja potreb po zdravstvenem osebju morajo imeti aktivno vlogo socialni partnerji in vse zainteresirane organizacije civilne družbe. Opredeliti je treba odnose med različnimi strokovnimi skupinami, posebnimi potrebami prebivalcev in sistemom za posamezne kompetence. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Da bi ohranili pravice in uvedli ustrezne spodbude za zdravstvene delavce, je treba opredeliti neprivlačna geografska območja in območja dejavnosti, kjer je premalo človeških virov. EESO predlaga, naj Evropska komisija izda priporočila o minimalnih razmerjih virov na enoto populacije za osnovno splošno zdravstveno varstvo in izredne razmere ob upoštevanju geografske porazdelitve in starostnega profila (22). |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Pomembno je, da se kot podlaga za ta priporočila izboljšajo mednarodni postopki zbiranja podatkov in s tem uskladijo kategorije podatkov, kadar je to mogoče, da bi ugotovili razlike in preprečili napačno razlaganje podatkov. Da se lahko podatki umestijo v kontekst, je treba upoštevati nacionalna odstopanja od usklajenih kategorij v Evropi (23). |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | Vprašanje finančnih virov bo obravnavano različno, odvisno od ekonomskih okoliščin v posamezni državi članici. Dejstva kažejo, da bi morale države članice pri sistemskem načrtovanju na splošno in zlasti načrtovanju potreb po zdravstvenem osebju upoštevati tako širše okolje kot relativno sposobnost vlade, da vpliva nanj (24). |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Pri načrtovanju potreb po osebju bi bilo treba upoštevati razvoj digitalnih tehnologij, saj se z inovacijami na teh področjih pojavljajo priložnosti za oblikovanje novih delovnih okolij in prizorišč za zagotavljanje oskrbe ter potrebe po novih znanjih in spretnostih. |
| --- | --- |

7.11

8.   Delovni pogoji

| 8.1 | Delovni pogoji so pomemben dejavnik, ki vpliva na odločitve zdravstvenih delavcev o tem, ali bodo stopili na poklicno pot v zdravstvu, ostali na njej ali jo zapustili, ter kaže, kako pomembne so skladne politike na področjih, kot so izobraževanje, zaposlovanje, družinsko življenje, finance in migracije. Velik del razprave o načrtovanju potreb po zdravstvenem osebju je osredotočen na plačilo zdravstvenih delavcev, ki je eden od ključnih dejavnikov pri zaposlovanju in zadrževanju delavcev, vendar k zdravemu delovnemu okolju, v katerem je medicina privlačna in vzdržna poklicna možnost, prispevajo tudi dostop do izobraževanja in usposabljanja, vključno s poklicnim razvojem in sposobnostjo ohranjanja znanj in spretnosti, praktični pogoji, kot je razpoložljivost oskrbe, uradne delovne ure, varno število osebja, ustrezne priložnosti za poklicni razvoj ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (25). |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Evropske in mednarodne zdravniške organizacije ugotavljajo, da se zdravniki, ki delajo v bolnišnicah, splošnih in zasebnih ambulantah, pri vsakodnevnem delu, ki ni povezano s konflikti, vse pogosteje srečujejo z nasiljem, včasih tudi ekstremnim (26). EESO poziva Evropsko komisijo in vse deležnike, naj pokažejo politično zavezanost in se zavedajo, da je zdravstvene delavce pri opravljanju njihovega dela nujno treba zaščititi. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Zdravstveni delavci zaradi izpostavljenosti pri delu tvegajo okužbe z nalezljivimi boleznimi. Prenos bolezni med njimi vodi do izostajanja od dela, obolevnosti in v nekaterih primerih smrti, zato se število osebja sčasoma zmanjšuje, kar vpliva na kakovost oskrbe pacientov in varnost. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Zdravstveni delavci lahko trpijo tudi zaradi psihološkega stresa in morda duševnih motenj, ki vplivajo na njihovo delo in zasebno življenje. V zadnjih letih je vedno več poročil o zdravstvenih delavcih, ki so zaradi izgorelosti, depresije ali drugih težav z duševnim zdravjem skrajšali strokovno delo ali se predčasno upokojili (27). EESO poziva, naj se z naložbami v javne storitve za duševno zdravje vsem zdravstvenim delavcem zagotovi poln in brezplačen dostop do njih. |
| --- | --- |

8.4

9.   Mobilnost

| 9.1 | EESO poudarja, da je treba pravico do mobilnosti spoštovati v EU in zunaj nje. V korist posameznih delavcev in poklica kot celote bi bilo treba olajšati čezmejno mobilnost, saj ponuja priložnost za prenos znanja in vzajemno učenje, kar je koristno za oskrbo pacientov, pa tudi za ves zdravstveni sistem. V primeru migracij zaradi ekonomske nuje ali neugodnih delovnih pogojev je nujno odkriti in obravnavati temeljne vzroke za to dinamiko in si prizadevati za izboljšanje položaja zdravstvenega osebja (28). |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Čezmejna mobilnost daje načrtovanju potreb po osebju dodatno razsežnost. Koristen dolgoročni infrastrukturni element bi bila evropska služba za nadzor zdravstvenega osebja, ki bi državam članicam pomagala vzpostaviti in vzdrževati strukture načrtovanja ter usklajevati čezmejne vidike načrtovanja. Povezati bi jo bilo treba s procesi EU, zlasti evropskim semestrom in načrtom za pandemije, predvidenim v prihodnji uredbi EU o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje (29). |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Države članice morajo izvajati politike etičnega zaposlovanja v skladu z globalnim kodeksom ravnanja SZO v zvezi z mednarodnim zaposlovanjem zdravstvenega osebja (30). Zaposlovanje zdravstvenih delavcev iz tujine se ne bi smelo uporabljati kot preprosto sredstvo za ublažitev pomanjkanja domačega zdravstvenega osebja. V primeru asimetričnih tokov mobilnosti bi si bilo treba prizadevati za izravnalne mehanizme, ki bi prispevali k izmenjavam, koristnim za obe strani. |
| --- | --- |

9.3

10.   Druge ugotovitve

| 10.1 | Za upravljanje zdravstvenih delavcev na vseh ravneh je ključno učinkovito vodenje – kompleksen in zelo cenjen del zdravstvenega izobraževanja, ki je vse pogosteje priznan kot bistven za doseganje visokih standardov izobraževanja, raziskav in klinične prakse. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Zato bi morala biti kakovostno in ustrezno vodstveno izobraževanje in razvoj v učnem načrtu vseh zdravstvenih poklicev (31). |
| --- | --- |

10.2

V Bruslju, 22. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Evropska komisija je leta 2012 objavila svoj akcijski načrt za zdravstveno osebje v EU.

1

(2)  Evropska komisija, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: Report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Ustrezna socialna zaščita za potrebe po dolgotrajni oskrbi v starajoči se družbi: skupno poročilo Odbora za socialno zaščito in Evropske komisije), Urad za publikacije EU, 2014, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, str. 14.

2

Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: Report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission

(3)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0464_SL.html.

3

(4)  UL C 129, 11.4.2018, str. 44, UL C 487, 28.12.2016, str. 7, UL C 204, 9.8.2008, str. 103, brošura ter mnenje EESO o gospodarskih, tehnoloških in socialnih spremembah naprednih zdravstvenih storitev za starejše (UL C 240, 16.7.2019, str. 10), mnenje EESO o novem modelu oskrbe starejših – izkušnje iz pandemije COVID-19 (UL C 194, 12.5.2022, str. 19).

4

(5)  Addati, L., Cattaneo, U., in E. Pozzan, poročilo z naslovom Care at Work: Investing in Care Leave and Services for a More Gender Equal World of Work (Oskrba na delovnem mestu: naložbe v dopust za oskrbo in storitve oskrbe za večjo enakost spolov v svetu dela), MOD, Ženeva, 2022, https://www.ilo.org/global/topics/care-economy/WCMS_838653/lang--en/index.htm.

5

Care at Work: Investing in Care Leave and Services for a More Gender Equal World of Work

(6)  https://www.who.int/publications/i/item/WHO-HIS-SDS-2018.53.

6

(7)  Mnenje EESO o učinkih socialnih naložb na zaposlovanje in javne finance (UL C 226, 16.7.2014, str. 21).

7

(8)  Eurofound, Long-term care workforce: Employment and working conditions (Delovna sila v sektorju dolgotrajne oskrbe: zaposlovanje in delovni pogoji), Urad za publikacije EU, Luxembourg. 2020, https://www.eurofound.europa.eu/nb/publications/customised-report/2020/long-term-care-workforce-employment-and-working-conditions.

8

Long-term care workforce: Employment and working conditions

(9)  Barslund, Mikkel in drugi, študija Policies for long-term carers (Politike za dolgotrajne oskrbovalce), Evropski parlament, Bruselj, 2021, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/695476/IPOL_STU(2021)695476_EN.pdf.

9

Policies for long-term carers

(10)  https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/186932/12-Summary-Economic-crisis,-health-systems-and-health-in-Europe.pdf.

10

(11)  Evropska komisija, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, Long-term care report: trends, challenges and opportunities in an ageing society (Poročilo o dolgotrajni oskrbi: trendi, izzivi in priložnosti v starajoči se družbi), zvezek I, poglavje 3, Urad za publikacije EU, 2021, str. 12 in 28, https://data.europa.eu/doi/10.2767/677726.

11

Long-term care report: trends, challenges and opportunities in an ageing society

(12)  Glej opombo 11, strani 68 do 70.

12

(13)  Zigante, V., Informal care in Europe: Exploring formalisation, availability and quality (Neformalna oskrba v Evropi: pregled formalizacije, dostopnosti in kakovosti), Evropska komisija, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, Urad za publikacije EU, 2018, https://data.europa.eu/doi/10.2767/78836.

13

Informal care in Europe: Exploring formalisation, availability and quality

Spasova, S., in drugi, Challenges in long-term care in Europe: A study of national policies (Izzivi pri dolgotrajni oskrbi v Evropi: študija nacionalnih politik), Evropska mreža za socialno politiko, Evropska komisija, Bruselj, 2018, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=sl&pubId=8128&furtherPubs=yes.

Challenges in long-term care in Europe: A study of national policies

(14)  Glej opombo 11, poglavje 3.

14

(15)  Evropska komisija, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: Report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Ustrezna socialna zaščita za potrebe po dolgotrajni oskrbi v starajoči se družbi: skupno poročilo Odbora za socialno zaščito in Evropske komisije), Urad za publikacije EU, 2014, str. 36, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, in Vseevropska komisija za zdravje in trajnostni razvoj, Drawing light from the pandemic: a new strategy for health and sustainable development. A review of the evidence (Črpanje upanja iz pandemije: nova strategija za zdravje in trajnostni razvoj. Pregled dokazov), 2021, https://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0015/511701/Pan-European-Commission-health-sustainable-development-eng.pdf.

15

Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: Report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission

(16)  Danis, K., Fonteneau, L., in drugi, High impact of COVID-19 in long-term care facilities: suggestion for monitoring in the EU/EEA (Velik učinek COVID-19 v domovih in ustanovah za dolgotrajno oskrbo: predlog za spremljanje v EU/EGP), Euro Surveillance: European Communicable Disease Bulletin, 25(22), 2020, https://doi.org/10.2807/1560-7917.ES.2020.25.22.2000956.

16

High impact of COVID-19 in long-term care facilities: suggestion for monitoring in the EU/EEA

(17)  UL C 286, 16.7.2021, str. 109; UL C 429, 11.12.2020, str. 251; UL C 242, 23.7.2015, str. 48; UL C 143, 22.5.2012; UL C 18, 19.1.2011, str. 74; UL C 77, 31.3.2009, str. 96.

17

(18)  https://one.oecd.org/document/ECO/WKP(2021)43/en/pdf

18

(19)  Liu, J. X., Goryakin, Y., Maeda, A., Bruckner, T., in Scheffler, R., Global health workforce labor market projections for 2030 (Svetovne napovedi za trge dela za zdravstveno osebje za leto 2030), Human Resources for Health 2017; 15:11 (https://human-resources-health.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12960-017-0187-2).

19

Global health workforce labor market projections for 2030

(20)  https://www.who.int/health-topics/health-workforce#tab=tab_1

20

(21)  Evropska komisija je leta 2012 objavila svoj akcijski načrt za zdravstveno osebje v EU.

21

(22)  Politika CPME o zdravstvenem osebju (https://www.cpme.eu/policies-and-projects/professional-practice-and-patients-rights/health-systems-and-health-workforce).

22

(23)  Glej opombo 2.

23

(24)  Russo, G., Pavignani, E., Guerreiro, C. S., in Neves, C., Can we halt health workforce deterioration in failed states? Insights from Guinea Bissau on the nature, persistence and evolution of its HRH crisis (Ali lahko ustavimo slabšanje stanja pri zdravstvenem osebju v propadlih državah? Ugotovitve iz Gvineje Bissau o naravi, vztrajnosti in razvoju krize na področju zdravstvenega osebja), Human Resources for Health, 2017, 15(1):12.

24

Can we halt health workforce deterioration in failed states? Insights from Guinea Bissau on the nature, persistence and evolution of its HRH crisis

(25)  Glej opombo 2.

25

(26)  https://www.cpme.eu/api/documents/adopted/2020/3/EMOs.Joint_.Statement.on_.Violence.FINAL_.12.03.2020.pdf

26

(27)  Dyrbye, L. N., Shanafelt, T. D., Sinsky, C. A., Cipriano, P. F., Bhatt, J., Ommaya, A., West, C. P., in Meyers, D., Burnout among health care professionals: A call to explore and address this underrecognised threat to safe, high-quality care (Izgorelost med zdravstvenimi delavci: poziv k preučevanju in obravnavi te premalo priznane grožnje za varno, kakovostno oskrbo), NAM Perspectives, dokument za razpravo, Nacionalna akademija za medicino, Washington, D. C., 2017.

27

Burnout among health care professionals: A call to explore and address this underrecognised threat to safe, high-quality care

NAM Perspectives,

(28)  Evropska komisija, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: Report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Ustrezna socialna zaščita za potrebe po dolgotrajni oskrbi v starajoči se družbi: skupno poročilo Odbora za socialno zaščito in Evropske komisije), Urad za publikacije EU, 2014, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, str. 14.

28

(29)  Evropska komisija, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society: Report jointly prepared by the Social Protection Committee and the European Commission (Ustrezna socialna zaščita za potrebe po dolgotrajni oskrbi v starajoči se družbi: skupno poročilo Odbora za socialno zaščito in Evropske komisije), Urad za publikacije EU, 2014, https://data.europa.eu/doi/10.2767/32352, str. 14.

29

(30)  https://www.who.int/publications/m/item/migration-code

30

(31)  Van Diggele, C., Burgess, A., Roberts, C., in Mellis, C., Leadership in healthcare education (Vodenje v zdravstvenem izobraževanju), BMC Medical Education, 20 (Priloga 2), 456, 2020, https://doi.org/10.1186/s12909-020-02288-x.

31

Leadership in healthcare education

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/46

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ocena učinka EU z vidika mladih

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 486/07)

| Poročevalka: | Katrīna LEITĀNE |
| --- | --- |

Poročevalka:

Katrīna LEITĀNE

| Sklep plenarne skupščine | 24. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 6. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 158/0/5 |

Sklep plenarne skupščine

24. 2. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

6. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

158/0/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Politična participacija je osnova vsake delujoče demokracije. Za mlade Evropejce je glavna prednost EU spoštovanje demokracije, človekovih pravic in pravne države (1). Ključno je zagotoviti, da imajo mladi besedo pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo prihodnost, saj imajo lahko na mlade in prihodnje generacije velik vpliv tudi posredni učinki. Na življenja mladih lahko močno vplivajo tudi politike, ki niso neposredno usmerjene vanje ali se ne prištevajo k tradicionalnemu področju mladinske politike. Pomembno je ponuditi učinkovite mehanizme, ki dopolnjujejo obstoječe participativne mehanizme ter so usklajeni z demokratičnimi načeli in prilagojeni potrebam mladih. S tem se lahko prispeva k boljšemu in učinkovitejšemu oblikovanju politik. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da je izobraževanje med najučinkovitejšimi načini nagovarjanja in obveščanja mladih o možnih oblikah participacije in vrednotah evropskega projekta. Z obstoječimi programi za podpiranje formalnega in neformalnega izobraževanja, kot sta Erasmus+ in evropska solidarnostna enota, se je uspešno izboljšalo mnenje mladih glede demokratične participacije ter vrednot in načel Evropske unije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja, da je mlade nujno treba vključiti v oblikovanje politik, in sicer z resnično participacijo na način, ki jim najbolj ustreza, čemur morajo slediti spremljanje, vrednotenje in ocena učinka, da bi se njihova mnenja zagotovo upoštevala pri sprejemanju političnih odločitev. Vključenost v celotni postopek oblikovanja politik med mladimi in drugimi vzbuja zaupanje, saj omogoča, da so prepoznani kot pomembni in bistveni v tem procesu. Ti postopki bi morali vključevati vidno in pregledno sporočanje izidov v zvezi z vključenostjo mladih, saj je to ključen element za vzpostavitev zaupanja med mladimi in oblikovalci politik (2). Zelo pomembna sta tudi socialno vključevanje in nagovarjanje skupin z različnimi potrebami. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO se strinja, da imajo lahko organizacije civilne družbe bistveno vlogo pri vključevanju mladih v reševanje družbenih izzivov in s tem pri njihovi participaciji pri oblikovanju politik in demokratičnem procesu. Take organizacije lahko delujejo kot mostovi in podporne mreže, ki mladim pomagajo sodelovati s formalnimi javnimi organi in jim omogočajo, da postanejo aktivni državljani. EESO podpira delovanje teh organizacij in mladih državljanov ter poziva, naj se sprejmejo ukrepi, ki jim bodo to omogočali. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO spodbuja institucije in države članice EU, naj izvajajo ukrepe in mehanizme, s katerimi bodo zagotovile, da se bo vidik mladih upošteval na vseh področjih politike, hkrati pa naredile prostor za mlade, da bodo lahko prispevali skladne in strokovne informacije o izzivih, s katerimi se soočajo. Te strukture bi morale vključevati tudi pregledne in prepoznavne mehanizme za spremljanje in nadzor ter dopolnjevati obstoječe instrumente za participacijo mladih, ne da bi se financiranje zato zmanjšalo. Zagotoviti bi bilo treba ustrezne vire za resnično participacijo mladih pri oblikovanju politik. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Participacija mladih v procesih oblikovanja politik in odločanja lahko prispeva k boljšemu pravnemu urejanju in politikam, in sicer z evidentiranjem in razumevanjem sedanjih in prihodnjih trendov, ki vplivajo na življenje mladih in prihodnjih generacij. To lahko tudi olajša delo avtorjev predlogov, saj lahko prejmejo kvalitativne prispevke za dopolnitev sekundarnih podatkov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO želi poudariti, da ocena učinka EU z vidika mladih temelji na ključnih ciljih strategije EU za mlade (3) in evropskega leta mladih, ki oba poudarjata pomembnost vključevanja mladinskih vprašanj v oblikovanje politik, za kar je potreben medsektorski pristop. To je tudi eden od ukrepov, navedenih v poročilu o končnem izidu (4) Konference o prihodnosti Evrope, ki so ga potrdili vsi udeleženci s pravico do glasovanja v okviru plenarnega zasedanja Konference in državljani. Za dolgotrajen učinek in zapuščino, ki se bo ohranila tudi po evropskem letu mladih, je treba mlade opolnomočiti, da se bodo postavili na čelo sprememb in ustvarili boljšo prihodnost. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO je seznanjen, da je Evropska komisija v sporočilu o izidih Konference o prihodnosti Evrope omenila oceno učinka EU z vidika mladih (5), vendar poudarja, da njen predlog ni v skladu s cilji in sredstvi prvotnega predloga, ne obsega vsebinskega sodelovanja z mladinskimi organizacijami in strokovnjaki ter vključevanja mladinskih vprašanj v vse politike in ne upošteva dolgoročnega učinka politik na prihodnje generacije. Meni, da bi morala biti ocena učinka EU z vidika mladih kot ločeno orodje vključena v zbirko orodij za boljše pravno urejanje, saj si prihodnje generacije in mladi zaslužijo posebno pozornost. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva, naj institucije okrepijo sodelovanje pri usklajevanju uspešnih obstoječih pobud, kot so mladinski dialog EU, „Vaša Evropa, vaš glas!“ in Evropska prireditev za mlade, in naj bodo te pobude povezane s prihodnjimi, kot je ocena učinka EU z vidika mladih, v skladu s strategijo EU za mlade. Poleg tega navaja seznam predlogov za participacijo mladih pri njegovih dejavnostih, v katere namerava uvesti koncept ocene učinka EU z vidika mladih. |
| --- | --- |

1.9

2.   Splošne ugotovitve

2.1   
  Vloga mladih pri ustvarjanju evropskega projekta

| 2.1.1 | Mladi so gonilna sila evropskega projekta, njihova ustvarjalnost, energija in navdušenje pa so podlaga za njegovo vzdržnost. Leto 2022 je bilo določeno za evropsko leto mladih. Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen je poudarila, da „Evropa potrebuje vse svoje mlade“ in da „mora imeti [naša Unija] dušo in vizijo, ki jih nagovarjata“ (6). |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Projekta EU v trenutnem demokratičnem okolju ni mogoče učinkovito in ustrezno uresničiti, ne da bi priznali, kako pomemben je diskurz o politični participaciji mladih (7) v okviru demokratičnih tradicij in geopolitičnih razmer. Podpredsednik za spodbujanje evropskega načina življenja Margaritis Schinas je izjavil: „Evropsko leto mladih bi moralo spremeniti paradigmo glede vključevanja mladih v oblikovanje politik in odločanje.“ To se utemeljuje s tem, da je treba mladim omogočiti dostop do resnične participacije in jih opolnomočiti (8) zanjo. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Po podatkih iz javnomnenjskih raziskav Eurobarometer (9) Evropski uniji zaupa manj kot polovica Evropejcev (47 %), v pozitivni luči pa jo vidi le 44 %. Prihodnost evropskega projekta je močno odvisna od tega, kako trdna je povezanost mladih z vrednotami Evrope in v kolikšni meri so pripravljeni sprejeti evropsko identiteto. Aktivno sodelovanje mladih v političnih postopkih in postopkih odločanja je ključno, saj je njihova prihodnost odvisna od današnjih odločitev, zato bi bilo treba uvesti participativne instrumente, da bi se mnenja mladih zagotovo upoštevala. Na vseh ravneh je treba okrepiti sodelovanje v civilnem in demokratičnem življenju, da bi zagotovili blaginjo Evrope v prihodnosti, ter priznati, da na vzorce politične participacije mladih v EU vpliva (10) demokratična zrelost. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Pobuda EU za sklic Konference o prihodnosti Evrope je delovala kot spodbuda za podpiranje participativnega dialoga z državljani v Uniji. Za napredek je treba izboljšati učinkovitost obstoječih mehanizmov za participacijo mladih in vzpostaviti nove. V skladu s predlogom v končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope bi to lahko vključevalo oceno učinka zakonodaje z vidika mladih (11), ki bi obsegala oceno učinka in mehanizem za posvetovanje s predstavniki mladih (12). |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Ocena učinka z vidika mladih na oblikovanje politik deluje kot metoda za strateško predvidevanje. Strateško predvidevanje je pomemben koncept, ki ga Evropska komisija namerava uporabiti v postopku oblikovanja politik. Ker temelji na načelih, kot so obzorno preiskovanje, analiziranje megatrendov, načrtovanje scenarijev in oblikovanje vizije, je neizogibno, da se v tem okviru upošteva vidik mladih in prihodnjih generacij. V postopku predvidevanja se sicer upošteva, da prihodnost ni vnaprej določena, zbirajo pa se informacije o možnih scenarijih, da bi se pripravili na nastajajoče izzive. Medgeneracijski dialog lahko vključuje dragocena orodja, ki zagotavljajo, da se ti trendi in scenariji za prihodnost upoštevajo v osnutkih politik. Z izvajanjem analiz, pri katerih se upošteva vidik mladih in prihodnjih generacij, je mogoče in bi bilo treba prispevati k boljšim in bolj prilagojenim politikam, s katerimi se bodo lahko obravnavali izzivi prihodnjih generacij. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Za oblikovanje boljših politik, pripravljenih na prihodnje izzive, je treba v njih priznati in zaščititi pravice mladih in prihodnjih generacij ter preprečiti vsakršen negativni učinek na posamezne generacijske ali socialne skupine. Te skupine so bile doslej pogosto prezrte ali so se štele za del drugih skupin, kar ne ustreza dejanskemu stanju, zato izzivi v politikah niso ustrezno obravnavani, kar prispeva k upadanju zaupanja v formalne institucije in neudejstvovanju v njih. |
| --- | --- |

2.1.6

2.2   
  Potreba po resnični participaciji mladih

| 2.2.1 | Resnična vključenost pomeni delitev pristojnosti – sposobnost odločanja s sodelovanjem drugih deležnikov pod preglednimi pogoji, s katerimi so seznanjeni vsi zadevni akterji. Z dobro zasnovanimi postopki prevzemanja odgovornosti se vzpostavi zaupanje vseh deležnikov v postopke politične participacije. Vse deležnike bi bilo treba obvestiti o izrecnih odgovornostih posameznih akterjev. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Zaupanje mladih v javne institucije vse od svetovne finančne krize s konca prvega desetletja enaindvajsetega stoletja (13) tiči na mrtvi točki, nespremenjeno pa je tudi njihovo dojemanje lastnega političnega vpliva in zastopanosti pri odločanju. Participacija mladih v demokratičnem življenju lahko poteka v različnih oblikah, vendar glasovanje na lokalnih, nacionalnih in evropskih volitvah velja za najučinkovitejši način, da nosilci odločitev upoštevajo njihovo mnenje (39 %) (14). Delež mladih, ki zaupajo tej vrsti demokratične participacije, pa je še vedno zelo majhen. Mladi, za katere je verjetno, da se v politiko ne bodo spuščali, imajo takšno stališče zaradi pomanjkanja vsebinskega sodelovanja in zaupanja ter zaradi občutka, da nima smisla sodelovati, če se njihov prispevek ne upošteva. Med glavnimi ovirami za udejstvovanje mladih je prepričanje, da nosilci odločitev „ne poslušajo ljudi, kot sem jaz“ (15). Spodbujanje zaupanja in krepitev dialoga med mladimi in javnimi institucijami je zato ključno, da se zagotovita pripravljenost in odpornost družb za soočanje s prihodnjimi pretresi (16). |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Večina (70 %) (17) mladih meni, da imajo pri pomembnih odločitvah, zakonih in politikah, ki vplivajo na EU kot celoto, le malo ali nič besede. 24,8 % (18) mladih misli, da sploh nimajo vpliva na teme javnih in političnih razprav, 40,8 % pa navaja, da nanje nimajo večjega vpliva. Poleg tega dve tretjini anketirancev menita, da bi lahko mladi bolj vplivali na javno politiko, če bi se politiki bolj zavedali njihovih težav, več kot 50 % pa jih misli, da bi k takemu vplivu mladih prispevala tudi večja vloga mladinskih organizacij v politiki. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Mladi so spremenili načine participacije in zdaj dajejo prednost oblikam političnega sodelovanja, ki niso institucionalizirane in zlasti ne obsegajo volitev (19). Vedno več raziskav kaže, da je to povezano z vse manjšim zaupanjem v javne organe in nezadovoljstvom z delovanjem predstavniške demokracije. Nekonvencionalna politična participacija mladih je vse bolj spremenljiva, individualizirana in personalizirana s poudarkom na vključevanju v posamezna vprašanja ali teme, pa tudi na neposrednem aktivizmu in protestiranju, na kar vplivajo odločitve posameznika o njegovem življenjskem slogu (20). Na splošno so mladi politično zelo motivirani. Strokovnjaki za politično participacijo so se pri obravnavi vprašanja participacije mladih osredotočili na to, ali mladi želijo sodelovati ter kje in kako želijo izraziti svoja politična stališča (21). Mladi si danes za vplivanje na politike in politično delovanje prizadevajo na najrazličnejše načine, zato je očitno, da je treba v okviru demokratičnih institucij upoštevati nekonvencionalno naravo politične participacije, participativno odločanje, okrepljeno obveščanje in mehanizme za preglednost. Oblikovanje politik v javnih organih bi bilo treba ustrezno prilagoditi in zasnovati tako, da bi pri sprejemanju političnih odločitev nagovarjali in vključevali vse skupine mladih. Participativni mehanizmi bi morali biti vključujoči in predstavljeni tako, da bodo dosegli različne javnosti in skupine, ki jih je težko doseči. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Organizacije, ki jih vodijo mladi, so razvile strokovno in drugo znanje o najrazličnejših temah, povezanih s težavami, s katerimi se soočajo mladi, zato bo njihova vključenost v postopek oblikovanja politik privedla do skladnejših in bolj prilagojenih pravil in predpisov. Na to kaže tudi dejstvo, da se tem organizacijam pridružuje vse več mladih (22). |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Ključno je vsebinsko sodelovanje z mladimi. Participacijo mladih je treba izboljšati, pri čemer je treba obravnavati zlasti njihovo slabo demokratično zastopanost in neupoštevanje vidika mladih zunaj tradicionalnega področja mladinske politike. Mladi želijo biti vključeni v oblikovanje politik, ki vplivajo na njihovo življenje. Neenakost med generacijami v starajočih se družbah je mogoče odpraviti z medgeneracijsko pravičnostjo (23). |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Obstoječa orodja za analizo učinka na mlade, kot je orodje št. 31 v zbirki orodij za boljše pravno urejanje, ne zagotavljajo vključevanja mladinskih vprašanj ter vključenosti mladinskih organizacij in mladih z ustreznim strokovnim znanjem, ki lahko prispevajo sistematičen pregled vprašanj z vidika mladih. Poleg tega se po podatkih iz razpoložljivih publikacij taka orodja uporabljajo redkeje, kot bi bilo potrebno glede na pomembnost in težo predlogov. |
| --- | --- |

2.2.7

3.   Posebne ugotovitve

3.1   
  Ocena učinka EU z vidika mladih

| 3.1.1 | Predlog temelji na treh stebrih, in sicer posvetovanju, ocenjevanju učinka in ukrepih za blaženje (24), ter ponuja okvir za izboljšanje uspešnosti in učinkovitosti politike na podlagi okrepljene participacije mladih in vključevanja mladinskih vprašanj v oblikovanje politik, obenem pa upošteva tudi ranljive skupine mladih, kot so mladi invalidi, mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (25), mladi, ki živijo na oddaljenih območjih, itd. Ocena učinka EU z vidika mladih z različnimi elementi ponuja skladno strukturo za oblikovanje kakovostnih in boljših politik, ki obravnavajo vprašanja, s katerimi se bodo morda soočale prihodnje generacije. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | V okviru ocene učinka EU z vidika mladih je treba najprej ugotoviti, ali so prihajajoči osnutki predlogov politik relevantni za mlade in prihodnje generacije ter ali imajo učinek nanje. Na ta način je mogoče ugotoviti, ali je treba za te bodoče politike izvesti celotno oceno učinka z vidika mladih. Ocenjevalci s kontrolnim seznamom preverijo, ali je osnutek predloga resnično relevanten za mlade in ali ima posredni ali neposredni učinek na mlade in prihodnje generacije. Če ugotovijo, da je tako, se ocena učinka z vidika mladih nadaljuje s fazami posvetovanja, ocene učinka in ukrepov za blaženje. Kazalniki seznama bi temeljili na potrebah in zamislih mladih, da bi se predlogi, ki so relevantni zanje, obravnavali z njihovega vidika. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | V naslednji fazi se morajo ustrezni ocenjevalci vsebinsko posvetovati z deležniki, povezanimi z mladimi, da bi ti prispevali sistematično strokovno znanje za podrobno analizo. Na podlagi tega sodelovanja si bodo ocenjevalci prizadevali opredeliti pomisleke mladih v zvezi z morebitnimi učinki osnutka politike, vključenega v oceno. To sodelovanje mora biti pregledno in mora zagotavljati dovolj prostora za prispevke najrazličnejših predstavnikov mladih, organizacij, ki jih vodijo mladi, in mladih z ustreznim strokovnim znanjem, da se zagotovi sistematičen pristop k vprašanjem, obravnavanim v osnutkih predlogov politik. Sodelujoče mladinske organizacije, predstavniki mladih in mladi z ustreznim strokovnim znanjem lahko za oceno učinka prispevajo zelo raznoliko in edinstveno ozadje. Ocenjevalci lahko z vsebinskim sodelovanjem dobijo celovit pregled na podlagi obsežnega strokovnega in drugega znanja, ki so ga pridobili ti mladi. Analiza učinka je s temi prispevki lahko dovolj podrobna, da se z njo prepoznajo izzivi in vidiki, kjer bi politike morda povzročile motnje. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Na podlagi razpoložljivih podatkov, ki se zbirajo skozi celotni proces, in rezultatov posvetovanj lahko ocenjevalci ob upoštevanju tem s kontrolnega seznama pripravijo osnutek analize učinka, pa tudi analizo predvidevanj za prihodnje generacije. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Če ocenjevalec ugotovi, da je učinek negativen, bi moral predlagati ukrepe za blaženje, osredotočene predvsem na skupine, ki živijo v negotovih razmerah, in prikrajšane mlade. Koristno je, če ocenjevalci v posvetovanje vključijo vprašanja o morebitnih ukrepih za blaženje, ki bi bili lahko vključeni v analizo. Priporočljivo je, da se v prihodnjih letih opravi ocena za spremljanje učinka politik in blaženja negativnih učinkov z ukrepi. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Ocena učinka EU z vidika mladih ne bi smela nadomestiti vsebinskega sodelovanja z mladimi na splošno, ampak bi morala dopolnjevati obstoječe participativne mehanizme. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Predlog je bil pripravljen kot rezultat niza razprav z največjimi mladinskimi mrežami v Evropi, posebej pa je bil omenjen tudi v več priporočilih mladinskega dialoga EU, odkar je bil ta (in strukturni dialog, ki je bil njegov predhodnik) vzpostavljen. Mladi so izrazili veliko željo po preglednem postopku oblikovanja politik, ki bi jim omogočil, da prispevajo k pripravi osnutka in spremljajo rezultate. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Predlog se zgleduje tudi po preizkusu za mala in srednja podjetja, ki je primer ustreznega orodja za oceno učinka na ravni EU, temelji pa na treh stebrih, in sicer posvetovanju, analizi učinka in ukrepih za blaženje (26). Tako kot preizkus za mala in srednja podjetja bi bilo treba tudi oceno učinka EU z vidika mladih vključiti v zbirko orodij za boljše pravno urejanje kot ločeno orodje, da bi v skladu s sporočilom predsednice Evropske komisije poudarili vlogo mladih v prihodnosti Evrope. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Predlog temelji na primerih orodij za oceno učinka na mlade, ki jih že ima več držav članic, med njimi Avstrija, Nemčija in Francija ter regija Flamska v Belgiji, pa tudi tretjih držav, med njimi Nova Zelandija in Kanada. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | Predlagana ocena učinka ponuja rešitev, s katero bi zagotovili, da se bodo pri učinku politik upoštevali potrebe in pričakovanja mladih, področje uporabe pa se bo razširilo s tradicionalnega področja mladinske politike. Z vidika mladih se analizirajo le redki predlogi Evropske komisije, čeprav številni posredno in neposredno vplivajo na kakovost njihovega življenja. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | EESO predlaga, naj se ocena učinka EU z vidika mladih vključi v javno razpoložljive ocene učinka v okviru boljšega pravnega urejanja in objavi na evropskem mladinskem portalu, vendar bi bilo treba dodatno preučiti, kateri način je najučinkovitejši. Kljub temu poziva Generalni direktorat za komuniciranje, naj oceno aktivno podpira, da bi zagotovil njeno prepoznavnost, generalni sekretariat pa bi moral spodbujati njeno sprejetje v različnih generalnih direktoratih. Oceno učinka EU z vidika mladih bi lahko objavile tudi institucije, ki se odločijo, da jo bodo izvajale, vključno z objavo na spletnem mestu EESO. Ko bosta objavljeni ocena učinka in končna različica predloga, si bodo mladinski deležniki, ki so bili vključeni v posvetovanje, lahko ogledali, kako se je upošteval njihov prispevek. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | Ocena učinka EU z vidika mladih se predlaga kot struktura, ki se lahko v sodelovanju z institucijami Evropske unije izvaja na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.1.12

| 3.1.13 | Ocena učinka EU z vidika mladih bi lahko omogočila izboljšanje politik, vendar mora tudi temeljiti na resničnih participativnih mehanizmih, saj je z izkoriščanjem znanja skupnosti mogoče zagotoviti učinkovitost in uvesti izboljšave. |
| --- | --- |

3.1.13

3.2   
  Participacija mladih v EESO

| 3.2.1 | EESO se zaveda, kako pomembno je sodelovanje mladih za oblikovanje prihodnosti Evrope (27), zato je uvedel več uspešnih pobud, kot so „Vaša Evropa, vaš glas!“, okrogle mize za mlade o podnebju in trajnostnosti ter evropski podnebni vrh mladih, ki ga organizira skupaj z Evropskim parlamentom. EESO je kot nadaljnji ukrep po svojem mnenju NAT/788 (28) v svojo uradno delegacijo na zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja leta 2021 (COP26) prvič vključil delegata mladih, v okviru evropskega leta mladih pa bodo z nagrado EESO za civilno družbo v letu 2022 nagrajene učinkovite, inovativne in ustvarjalne pobude, namenjene ustvarjanju lepše prihodnosti za mlade Evropejce in skupaj z njimi. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESO si bo prizadeval, da bi glas mladih in mladinskih organizacij podprl z bolj strukturiranimi, smiselnimi in ciljno usmerjenimi participativnimi mehanizmi za mlade, zato da bi okrepil notranje sodelovanje mladih in mladinskih organizacij pri svojem delu. V ta namen bi moral sprejeti naslednje ukrepe:






  — | moral bi uvesti pregledne in presečne usklajevalne mehanizme za vključevanje vidikov mladih v svoje delo in zakonodajo, |
| --- | --- | --- |

3.2.2

—

moral bi uvesti pregledne in presečne usklajevalne mehanizme za vključevanje vidikov mladih v svoje delo in zakonodajo,

| — | v pripravo ključnih mnenj bi lahko vključil mlade z ustreznim strokovnim znanjem, |
| --- | --- |

—

v pripravo ključnih mnenj bi lahko vključil mlade z ustreznim strokovnim znanjem,

| — | v okviru evropskega leta mladih bi bili mladi lahko skupna tema za jesenski krog mnenj na lastno pobudo, |
| --- | --- |

—

v okviru evropskega leta mladih bi bili mladi lahko skupna tema za jesenski krog mnenj na lastno pobudo,

| — | lahko bi vodil tematske razprave z evropskimi mladinskimi organizacijami in lokalnimi organizacijami, da bi učinkoviteje povezali nacionalni in evropski vidik, |
| --- | --- |

—

lahko bi vodil tematske razprave z evropskimi mladinskimi organizacijami in lokalnimi organizacijami, da bi učinkoviteje povezali nacionalni in evropski vidik,

| — | vsako leto bi lahko za svoje študije (29) izbral teme, povezane z mladimi, |
| --- | --- |

—

vsako leto bi lahko za svoje študije (29) izbral teme, povezane z mladimi,

| — | pri vseh mnenjih, ki jih pripravi, bi moral upoštevati tudi medgeneracijski vidik (kot upošteva vidik spola), |
| --- | --- |

—

pri vseh mnenjih, ki jih pripravi, bi moral upoštevati tudi medgeneracijski vidik (kot upošteva vidik spola),

| — | lahko bi vzpostavil živahne odnose z drugimi institucijami EU, da bi evidentirali participativne mehanizme za mlade ter okrepili dejavnosti za nagovarjanje mladih in mladinskih organizacij na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, |
| --- | --- |

—

lahko bi vzpostavil živahne odnose z drugimi institucijami EU, da bi evidentirali participativne mehanizme za mlade ter okrepili dejavnosti za nagovarjanje mladih in mladinskih organizacij na nacionalni, regionalni in lokalni ravni,

| — | lahko bi sprejel resolucijo o sodelovanju mladih v EESO, katere osnutek je pripravila koordinacijska skupina za evropsko leto mladih, |
| --- | --- |

—

lahko bi sprejel resolucijo o sodelovanju mladih v EESO, katere osnutek je pripravila koordinacijska skupina za evropsko leto mladih,

| — | na svoje spletno mesto bi lahko dodal zavihek o sodelovanju mladih, kjer bi opozarjal na pretekle, sedanje in prihodnje dejavnosti, povezane z mladimi, vključno z mnenji, javnimi predstavitvami, dogodki itd., |
| --- | --- |

—

na svoje spletno mesto bi lahko dodal zavihek o sodelovanju mladih, kjer bi opozarjal na pretekle, sedanje in prihodnje dejavnosti, povezane z mladimi, vključno z mnenji, javnimi predstavitvami, dogodki itd.,

| — | v svojem okviru bi lahko vzpostavil stalno strukturo, da bi se delo na področju sodelovanja mladih v EESO in z drugimi institucijami nadaljevalo tudi po letu 2022. |
| --- | --- |

—

v svojem okviru bi lahko vzpostavil stalno strukturo, da bi se delo na področju sodelovanja mladih v EESO in z drugimi institucijami nadaljevalo tudi po letu 2022.

| 3.2.3 | EESO bo še naprej preučeval in obravnaval možnosti za uporabo koncepta ocene učinka EU z vidika mladih pri svojem delu, da bi oblikoval usklajen pristop k vključevanju mladih v svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj se odzove na to mnenje na lastno pobudo in predlog ocene učinka EU z vidika mladih ter skupaj z njim razmisli o možnostih za izvedbo. |
| --- | --- |

3.2.4

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Teoretična raziskava European Youth in 2021 (Evropski mladi v letu 2021).

1

(2)  Influencing and understanding political participation patterns of young people (Razumevanje vzorcev politične participacije mladih in vplivanje nanje), Evropski parlament, 2021.

2

(3)  Resolucija Sveta Evropske unije o strategiji Evropske unije za mlade 2019–2027.

3

(4)  Konferenca o prihodnosti Evrope, poročilo o končnem izidu, maj 2022.

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0404&qid=1660827033223

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/speech_21_4701

6

(7)  Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective (Razumevanje vzorcev politične participacije mladih in vplivanje nanje: evropski vidik), študija, 2021.

7

Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective

(8)  Barta, O., Boldt, G., Lavizzari, A., Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications (Resnična politična participacija mladih v Evropi: koncepti, vzorci in posledice za politiko), raziskovalna študija, 2021.

8

Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications

(9)  Eurobarometer 96 – zima 2021–2022.

9

(10)  Kitanova, M., Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis (Politična participacija mladih v EU: dokazi iz čeznacionalne analize), Journal of Youth Studies, vol. 23, št. 7, 2020 (prispevek prejet leta 2018).

10

(11)  https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

11

(12)  Poročilo o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope.

12

(13)  Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations? – Highlights (Upravljanje za mlade, zaupanje in medgeneracijsko pravičnost – Je primerno za vse generacije? – Poudarki).

13

(14)  Raziskava Flash Eurobarometer o mladih in demokraciji, opravljena med 22. februarjem in 4. marcem 2022.

14

(15)  Evropski parlament, European Parliament youth survey Report (Poročilo Evropskega parlamenta o anketi med mladimi), september 2021.

15

(16)  Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations? – Highlights (Upravljanje za mlade, zaupanje in medgeneracijsko pravičnost – Je primerno za vse generacije? – Poudarki).

16

(17)  Evropski parlament, European Parliament youth survey Report (Poročilo Evropskega parlamenta o anketi med mladimi), september 2021.

17

(18)  Trio predsedstev Nemčije, Portugalske in Slovenije, Youth Survey Report (Poročilo o anketi med mladimi), januar 2022.

18

(19)  Trio predsedstev Nemčije, Portugalske in Slovenije, Youth Survey Report (Poročilo o anketi med mladimi), januar 2022.

19

(20)  Trio predsedstev Nemčije, Portugalske in Slovenije, Youth Survey Report (Poročilo o anketi med mladimi), januar 2022.

20

(21)  Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective (Razumevanje vzorcev politične participacije mladih in vplivanje nanje: evropski vidik), študija, 2021.

21

Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective

(22)  Raziskava Eurobarometer o evropskem letu mladih: mladi Evropejci se vse bolj udejstvujejo, Evropska komisija, 2022.

22

(23)  Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations? – Highlights (Upravljanje za mlade, zaupanje in medgeneracijsko pravičnost – Je primerno za vse generacije? – Poudarki).

23

(24)  https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf in https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

24

(25)  UL C 152, 6.4.2022, str. 27.

25

(26)  Better Regulation Toolbox – SME Test (Zbirka orodij za boljše pravno urejanje – preizkus za mala in srednja podjetja).

26

(27)  Evropsko leto mladih (SOC/706), UL C 152, 6.4.2022, str. 122, in Nova strategija EU za mlade (SOC/589), UL C 62, 15.2.2019, str. 142.

27

Evropsko leto mladih

Nova strategija EU za mlade

(28)  UL C 429, 11.12. 2020, str. 44.

28

(29)  EESO izvaja študijo o strukturiranem sodelovanju mladih: evidentiranje primerov dobre prakse na lokalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni, da bi razvili ustrezne mehanizme, ki so potrebni, da bi se zagotovo upošteval glas mladih.

29

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/53

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Pomen tehnologij za odstranjevanje ogljika za razogljičenje evropske industrije

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 486/08)

| Poročevalec: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Monika SITÁROVÁ |

Poročevalec:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Soporočevalka:

Monika SITÁROVÁ

| Sklep plenarne skupščine | 18. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI) |
| Datum sprejetja na seji komisije | 24. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 229/0/7 |

Sklep plenarne skupščine

18. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI)

Datum sprejetja na seji komisije

24. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

229/0/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) znova izraža trdno podporo zavezam iz zelenega dogovora ter krepitvi strateške avtonomije pri oskrbi z energijo in vodilnega položaja v industriji. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Posledic sedanje vojne v Ukrajini za razpoložljivost energije in surovin ni mogoče zanemariti in jih je treba spremljati v okviru evropskega semestra. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Zeleni prehod v predelovalni industriji lahko uspe le, če bo na voljo dovolj ustrezne mešanice energije iz obnovljivih virov za elektrifikacijo in proizvodnjo zelenega vodika. Tehnologije za odvzem ogljika ter zajemanje, shranjevanje in uporaba ogljika bodo industriji pomagali, da postane podnebno nevtralna. Za dosego ciljev zelenega dogovora je treba po vsej Evropi uvajati energijo iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Za razogljičenje bo treba (v naslednjih 30-ih letih) korenito preobraziti industrijske dejavnosti. Čeprav mnoge nizkoogljične tehnologije že obstajajo, je njihova raven tehnološke pripravljenosti (1) nizka. Za nadgradnjo in obsežno uvajanje teh prelomnih tehnologij bodo potrebni ambiciozni tehnološki časovni načrti, EU pa mora spodbujati inovacije s sredstvi iz skladov za podnebje in inovacije. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Razvoj tehnologij ter izobraževanje in preusposabljanje delovne sile so zato bistvenega pomena za zeleni prehod v predelovalni industriji. Zeleni in pravični prehod v industriji, ozaveščanje o njem in njegovo sprejemanje bi bilo treba podpreti s socialnim dialogom na evropski ravni, ravni držav članic in regionalni ravni. Da bo ta prehod uspešen in nihče ne bo prezrt, bodo ključni krepitev zmogljivosti ter projekti za opredelitev glavnih znanj in spretnosti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Večja uporaba alternativnih surovin, zlasti trajnostne biomase, lahko prispeva k trajnemu odstranjevanju ogljika iz ozračja. V ta namen je treba spodbujati trajnostno gospodarjenje s produktivnimi (kmetijskimi in gozdarskimi) zemljišči ter uporabo biomase v proizvodih z dolgo življenjsko dobo, ki še povečujejo koristi odvzema ogljika. Poleg tega bi bilo koristno zmanjšati odvisnost EU od uvoženih surovin in virov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva k ohranitvi konkurenčnosti evropske industrije: EU ima pionirsko vlogo pri zmanjševanju emisij CO2, vendar morajo njenim podnebnim ambicijam slediti tudi drugi akterji. Ker je podnebna kriza globalna, mora diplomacija Evropske unije pospešiti svoja prizadevanja, da bi tretje države resnično prepričala, naj storijo več za boj proti njej. Ne glede na to, kako ambiciozni bodo politični cilji EU, bo ta vse bolj pionir pri razogljičenju industrije – zaradi politične podpore tem prizadevanjem ter praktičnega znanja podjetij in njihovih delavcev o industrijskih zmogljivostih, potrebnih tehnologijah in o tem, kako predvideti spremembe, kar omogoča sprejemanje ustreznih praktičnih ukrepov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Z ohranitvijo trdne industrijske baze v EU bomo evropski družbi zagotovili blaginjo, kakovostna delovna mesta in zavezanost boju proti podnebnim spremembam. Da bi evropska industrija ohranila svoj konkurenčni položaj, mora na podlagi ustreznega regulativnega okvira vlagati v raziskave, razvoj in inovacije, obrate ter opremo v Evropi. |
| --- | --- |

1.8

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Evropska podnebna pravila določajo ambiciozen cilj glede zmanjšanja emisij za leto 2030, hkrati pa so potrdila cilj, da je treba do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost. Za uresničitev teh ciljev Evropske unije je treba analizirati vse dejavnosti, ki povzročajo emisije toplogrednih plinov, in opredeliti poti do ničelnih emisij do približno leta 2050. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Predelovalna industrija ustvari 20 % (2) emisij v Evropi. Ogljično intenzivni sektorji v Evropi so industrija železa in jekla, cementa, kemijska in petrokemična industrija, industrija celuloze in papirja, gnojil, stekla, keramike, rafinerije nafte in industrija neželeznih kovin (predvsem aluminija). Emisije toplogrednih plinov teh industrijskih sektorjev vključujejo ogljikov dioksid (CO2) iz porabe energije, neenergetske rabe fosilnih goriv in virov nefosilnih goriv ter pline, ki niso CO2. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zeleni prehod predelovalne industrije je bistvenega pomena za izvajanje evropskih podnebnih pravil. Povezan bo s tehnološkimi spremembami in posledično spremembami delovnih metod, znanj in spretnosti ter kompetenc v industriji. Potrebni pa bodo tudi ukrepi na strani ponudbe za spodbujanje uporabe nizkoogljičnih proizvodov in novih poslovnih modelov (industrijska simbioza, krožnost, prilagajanje odjema). |
| --- | --- |

2.3

3.   Predelovalna industrija na poti k podnebni nevtralnosti

| 3.1 | To mnenje na lastno pobudo se osredotoča na industrijske sektorje v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), zato ne obravnava energetskih podjetij, prometa in stavb. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Poleg razogljičenja mora vsak industrijski sektor nujno izboljšati tudi svojo energijsko učinkovitost. To sicer ne bo dovolj za razogljičenje evropske industrije, kljub temu pa lahko močno zmanjša emisije iz porabe energije. Nujno bo s fosilnih goriv preiti na tehnologije brez emisij toplogrednih plinov, večinoma na obnovljive vire energije. Za ta energetski prehod s fosilnih goriv na tehnologije brez emisij so odgovorni javne službe in organi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V zvezi z izzivom razogljičenja bi lahko industrijske sektorje razvrstili na naslednji način:






  — | sektorji, v katerih je treba korenito spremeniti proizvodni proces: jeklo (integrirana proizvodnja), gnojila in kemijska industrija; |
| --- | --- | --- |

3.3

—

sektorji, v katerih je treba korenito spremeniti proizvodni proces: jeklo (integrirana proizvodnja), gnojila in kemijska industrija;

| — | sektorji, v katerih je treba spremeniti nosilca energije v proizvodnem procesu: jeklo (elektroobločna peč), steklo, keramika, papir itd.; |
| --- | --- |

—

sektorji, v katerih je treba spremeniti nosilca energije v proizvodnem procesu: jeklo (elektroobločna peč), steklo, keramika, papir itd.;

| — | sektorji, v katerih je težko zmanjšati emisije, kot je sektor cementa, ki mora zajeti in shraniti (ali uporabiti) CO2, ki se sprošča med proizvodnim procesom, da bi postal podnebno nevtralen; |
| --- | --- |

—

sektorji, v katerih je težko zmanjšati emisije, kot je sektor cementa, ki mora zajeti in shraniti (ali uporabiti) CO2, ki se sprošča med proizvodnim procesom, da bi postal podnebno nevtralen;

| — | sektorji, ki lahko tehnologije zajemanja in uporabe ogljika izkoristijo za razvoj proizvodov z visoko dodano vrednostjo, kot so rafinerije nafte ter kemijska in petrokemična industrija. |
| --- | --- |

—

sektorji, ki lahko tehnologije zajemanja in uporabe ogljika izkoristijo za razvoj proizvodov z visoko dodano vrednostjo, kot so rafinerije nafte ter kemijska in petrokemična industrija.

| 3.4 | Visoko učinkovita industrijska soproizvodnja (3) bo zagotovo prispevala k večji energijski učinkovitosti, vendar ne more razogljičiti industrije. Druga možnost za splošno povečanje energijske učinkovitosti bi bila uporaba toplote z nizko entalpijo iz industrijskih virov za daljinsko ogrevanje, ki bi se lahko upoštevala pri prehodu na popolno razogljičenje. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tehnologije za odvzem ogljika iz ozračja odstranijo že izpuščen CO2 in tako ustvarjajo „negativne“ emisije. Tehnologije, povezane z zajemanjem in shranjevanjem ogljika, kot sta bioenergija z zajemanjem in shranjevanjem ogljika (Bioenergy with carbon capture and storage, BECCS) ter neposredno zajemanje in shranjevanje ogljika iz zraka (Direct Air Carbon Capture and Sequestration, DACCS), so pomemben del tehnologij za ustvarjanje negativnih emisij. Vendar so te tehnologije kljub svojemu potencialu za blažitev podnebnih sprememb trenutno šele v predstavitveni fazi. Druge tehnologije za odvzem ogljika vključujejo dejavnosti, ki povečujejo naravne ponore CO2, kot sta pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, in se v tem mnenju ne obravnavajo. |
| --- | --- |

3.5

Izziv za prihodnje tehnologije za odvzem ogljika v predelovalni industriji je najti ravnovesje med zajemanjem in shranjevanjem ogljika kot eno od možnosti za blažitev podnebnih sprememb ter drugimi tehnologijami za zmanjševanje in odstranjevanje ogljika. Zmanjševanje in odvzem emisij toplogrednih plinov morata biti v skladu s Pariškim sporazumom in evropskimi podnebnimi pravili. Z zajemanjem in shranjevanjem ogljika lahko EU z ustreznim tempom napreduje pri odvzemu toplogrednih plinov, toda dolgoročno preprečevanje shranjevanja ogljika mora ostati cilj.

| 3.6 | Zdi se, da je vodik, proizveden z uporabo energije iz obnovljivih virov (zeleni vodik), medsektorska rešitev za procese razogljičenja. Na Švedskem na primer se izvaja projekt za odpravo emisij toplogrednih plinov iz proizvodnje jekla z uporabo obnovljivega vodika. Na Finskem poteka projekt, v okviru katerega bodo predstavljeni načini za proizvodnjo modrega in pozneje zelenega vodika ter zajemanje CO2 in njegovo trajno shranjevanje v Baltskem morju. |
| --- | --- |

3.6

4.   Predelovalna industrija na poti k razogljičenju

| 4.1 | Med vsemi evropskimi industrijskimi sektorji se osredotočamo na tiste, ki imajo velik potencial za izboljšanje in učinek na zmanjšanje emisij CO2 v Evropi, v predelovalni industriji pa na tiste, ki morajo za razogljičenje premagati več izzivov. V tem mnenju so tako v ospredju jeklarska, cementna, kemijska in petrokemična industrija, rafinerije nafte, industrija celuloze in papirja, industrija gnojil ter steklarska in keramična industrija. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pred opisom tehnologij, ki bi lahko prispevale k zmanjšanju in odvzemu emisij ogljikovega dioksida, je treba razmisliti o zamenjavi virov energije, pridobljenih iz fosilnih goriv, z drugimi viri, ki ne povzročajo emisij, in drugimi obnovljivimi viri. Ti viri so lahko vetrna, fotovoltaična, termosolarna, vodna in geotermalna energija ter biomasa in biogoriva. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Nekateri industrijski sektorji bi morali v svoje procese vključiti obstoječe ali nove tehnologije, da bi dosegli ničelne emisije toplogrednih plinov in napredovali v smeri podnebno nevtralne družbe. Potreben bo en sam ali pa več korakov, kar je odvisno od posameznega sektorja in njegovih trenutnih emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ta prvi korak bi se lahko zdel „zgolj“ sprememba v delu postopka, ki se nanaša na proizvodnjo/dobavo energije. V številnih drugih primerih bodo morda potrebne nadaljnje raziskave in razvoj, na primer za prilagoditev sedanjih gorilnikov na zemeljski plin vodiku ali za uporabo toplotnih črpalk. Poleg tega bi bilo treba obravnavati tudi pomisleke glede medsebojnega vpliva vodika in materialov ali proizvodov. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Jeklarska industrija:
  Izziv za tradicionalno jeklarsko industrijo (integrirana proizvodnja, ki zahteva zmanjšanje železove rude) je že privedel do uvedbe več novih tehnoloških pristopov; ti se zdaj osredotočajo na nadomestitev plavžev z elektroobločnimi pečmi, ki se polnijo z neposredno reduciranim železom, proizvedenim z uporabo zelenega vodika. Druge že raziskane alternative temeljijo na tehnologijah zajemanja in shranjevanja ogljika, vendar z njimi ni mogoče doseči cilja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. Pri elektrolizi železove rude bi lahko nastalo do 87 % manj emisij CO2 kot pri sedanji integrirani proizvodnji (če je oskrba z električno energijo v celoti dekarbonizirana). Cilj zmanjšanja z vodikovo plazmo so bile ničelne emisije CO2. Dejansko bi lahko proizvodnja jekla z vodikom ustvarila do 95 % manj CO2 kot sedanja integrirana proizvodnja (če se uporablja popolnoma razogljičena električna energija), vendar bi to zaradi izgube energije med proizvodnjo vodika povečalo porabo energije v industriji.
  Jeklo, proizvedeno v elektroobločnih pečeh, povzroča le 14 % emisij toplogrednih plinov iz integrirane proizvodnje, glavni izziv pa je, da se zemeljski plin, ki se uporablja v pečeh za vroče valjanje, zamenja z zelenim vodikom ali indukcijsko električno energijo.
  Z zajemanjem in uporabo ogljika (z uporabo odpadnih plinov iz plavžev) se lahko emisije zmanjšajo za do 65 %, če se postopek uporablja v celoti (zmanjšanje CO2 je odvisno tudi od celotnega življenjskega cikla nastalih kemičnih izdelkov). Nekaj postopkov je v naprednejši fazi razvoja – predstavitveni objekt Steelanol (trenutno v gradnji – raven tehnološke pripravljenosti 9) uporablja odpadni plin za proizvodnjo bioetanola, projekt Carbon2Chem (raven tehnološke pripravljenosti 7–8) pa je namenjen uporabi odpadnega plina kot surovine za kemikalije. |
| --- | --- |

4.5

Izziv za tradicionalno jeklarsko industrijo (integrirana proizvodnja, ki zahteva zmanjšanje železove rude) je že privedel do uvedbe več novih tehnoloških pristopov; ti se zdaj osredotočajo na nadomestitev plavžev z elektroobločnimi pečmi, ki se polnijo z neposredno reduciranim železom, proizvedenim z uporabo zelenega vodika. Druge že raziskane alternative temeljijo na tehnologijah zajemanja in shranjevanja ogljika, vendar z njimi ni mogoče doseči cilja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. Pri elektrolizi železove rude bi lahko nastalo do 87 % manj emisij CO2 kot pri sedanji integrirani proizvodnji (če je oskrba z električno energijo v celoti dekarbonizirana). Cilj zmanjšanja z vodikovo plazmo so bile ničelne emisije CO2. Dejansko bi lahko proizvodnja jekla z vodikom ustvarila do 95 % manj CO2 kot sedanja integrirana proizvodnja (če se uporablja popolnoma razogljičena električna energija), vendar bi to zaradi izgube energije med proizvodnjo vodika povečalo porabo energije v industriji.

Jeklo, proizvedeno v elektroobločnih pečeh, povzroča le 14 % emisij toplogrednih plinov iz integrirane proizvodnje, glavni izziv pa je, da se zemeljski plin, ki se uporablja v pečeh za vroče valjanje, zamenja z zelenim vodikom ali indukcijsko električno energijo.

Z zajemanjem in uporabo ogljika (z uporabo odpadnih plinov iz plavžev) se lahko emisije zmanjšajo za do 65 %, če se postopek uporablja v celoti (zmanjšanje CO2 je odvisno tudi od celotnega življenjskega cikla nastalih kemičnih izdelkov). Nekaj postopkov je v naprednejši fazi razvoja – predstavitveni objekt Steelanol (trenutno v gradnji – raven tehnološke pripravljenosti 9) uporablja odpadni plin za proizvodnjo bioetanola, projekt Carbon2Chem (raven tehnološke pripravljenosti 7–8) pa je namenjen uporabi odpadnega plina kot surovine za kemikalije.

| 4.6 | Proizvodnja cementa:
  Samo 37 % emisij v cementni industriji izvira iz goriv, preostalih 63 % emisij pa je posledica kemične reakcije surovine (emisije iz proizvodnih procesov). Uporaba goriv iz obnovljivih virov (biomase ali vodika) bo zato zmanjšala emisije za največ 35 %. Trenutno se preskušajo tehnologije, ki bi lahko v prihodnje omogočile zajemanje in upravljanje ali shranjevanje CO2 (metoda z amini in kalcijeva zanka). Še ena možnost za zmanjšanje emisij je razvoj tako imenovanega nizkoklinkerskega cementa, katerega trenutna raven tehnološke pripravljenosti je 5–7. Ta cement povzroča do 30 % manj emisij kot čisti portlandski cement. |
| --- | --- |

4.6

Samo 37 % emisij v cementni industriji izvira iz goriv, preostalih 63 % emisij pa je posledica kemične reakcije surovine (emisije iz proizvodnih procesov). Uporaba goriv iz obnovljivih virov (biomase ali vodika) bo zato zmanjšala emisije za največ 35 %. Trenutno se preskušajo tehnologije, ki bi lahko v prihodnje omogočile zajemanje in upravljanje ali shranjevanje CO2 (metoda z amini in kalcijeva zanka). Še ena možnost za zmanjšanje emisij je razvoj tako imenovanega nizkoklinkerskega cementa, katerega trenutna raven tehnološke pripravljenosti je 5–7. Ta cement povzroča do 30 % manj emisij kot čisti portlandski cement.

| 4.7 | Kemijska industrija:
  V kemijski industriji je cilj elektrifikacije proizvodnih procesov, kot je elektrifikacija peči za parni kreking, zmanjšati emisije CO2 na peč za 90 %. Kemijski sektor pomembno prispeva k obnovitvi trajnostnih ogljičnih ciklov. Kemični proizvodi so orjaški zbiralnik ogljika, ki lahko veže ogljik za obdobje 10–40 let. Količina ogljika, vsebovanega v kemičnih proizvodih, je danes primerljiva s skupnimi emisijami, ki v kemijski industriji nastanejo pri proizvodnji teh izdelkov. Čeprav večina tega ogljika konča v ozračju, ko se proizvodi ob koncu uporabe sežgejo, je uvedba ambiciozne strategije za krožno gospodarstvo predpogoj za trajnostne in na podnebne spremembe odporne ogljične cikle z ohranjanjem ogljika „v zanki“. Kemijski sektor lahko prispeva k zmanjšanju emisij v drugih sektorjih z absorbiranjem ogljika in njegovim shranjevanjem v proizvodih. |
| --- | --- |

4.7

V kemijski industriji je cilj elektrifikacije proizvodnih procesov, kot je elektrifikacija peči za parni kreking, zmanjšati emisije CO2 na peč za 90 %. Kemijski sektor pomembno prispeva k obnovitvi trajnostnih ogljičnih ciklov. Kemični proizvodi so orjaški zbiralnik ogljika, ki lahko veže ogljik za obdobje 10–40 let. Količina ogljika, vsebovanega v kemičnih proizvodih, je danes primerljiva s skupnimi emisijami, ki v kemijski industriji nastanejo pri proizvodnji teh izdelkov. Čeprav večina tega ogljika konča v ozračju, ko se proizvodi ob koncu uporabe sežgejo, je uvedba ambiciozne strategije za krožno gospodarstvo predpogoj za trajnostne in na podnebne spremembe odporne ogljične cikle z ohranjanjem ogljika „v zanki“. Kemijski sektor lahko prispeva k zmanjšanju emisij v drugih sektorjih z absorbiranjem ogljika in njegovim shranjevanjem v proizvodih.

| 4.8 | Industrija celuloze in papirja:
  V industriji celuloze in papirja naj bi procesne izboljšave, vključno s prehodom na industrijo 4.0, skupaj z naložbami v najsodobnejše proizvodne tehnologije do leta 2050 privedle do zmanjšanja CO2 za 7 milijonov ton. Ta industrija lahko z izkoriščanjem zmogljivosti za soproizvodnjo toplote in električne energije v svojih obratih sodeluje na energetskem trgu z uporabo presežkov nestalnih obnovljivih virov energije. Tako dosežen prispevek k razogljičenju bi lahko znašal celo 2 milijona ton. Nadaljnje pretvorba industrijskih naprav za uporabo virov energije z nizkimi ali ničelnimi emisijami ogljika naj bi omogočila zmanjšanje emisij za 8 milijonov ton CO2. Poleg nekaterih prebojnih konceptov, opredeljenih v projektu Two Team (4), kot je tehnologija globokih evtektičnih topil, ki se trenutno razvija, bi lahko z drugimi inovativnimi in prelomnimi rešitvami k zmanjšanju emisij prispevali še približno 5 milijonov ton CO2. |
| --- | --- |

4.8

V industriji celuloze in papirja naj bi procesne izboljšave, vključno s prehodom na industrijo 4.0, skupaj z naložbami v najsodobnejše proizvodne tehnologije do leta 2050 privedle do zmanjšanja CO2 za 7 milijonov ton. Ta industrija lahko z izkoriščanjem zmogljivosti za soproizvodnjo toplote in električne energije v svojih obratih sodeluje na energetskem trgu z uporabo presežkov nestalnih obnovljivih virov energije. Tako dosežen prispevek k razogljičenju bi lahko znašal celo 2 milijona ton. Nadaljnje pretvorba industrijskih naprav za uporabo virov energije z nizkimi ali ničelnimi emisijami ogljika naj bi omogočila zmanjšanje emisij za 8 milijonov ton CO2. Poleg nekaterih prebojnih konceptov, opredeljenih v projektu Two Team (4), kot je tehnologija globokih evtektičnih topil, ki se trenutno razvija, bi lahko z drugimi inovativnimi in prelomnimi rešitvami k zmanjšanju emisij prispevali še približno 5 milijonov ton CO2.

| 4.9 | Rafinerije nafte:
  Rafinerije nafte lahko prispevajo k energetskemu in podnebnemu prehodu gospodarstva EU na dva načina: i) z bistvenim zmanjšanjem ogljikovega odtisa svojega proizvodnega procesa in ii) s postopno zamenjavo goriv in drugih proizvodov fosilnega izvora z gorivi in drugimi proizvodi, ki temeljijo na biogenem ali recikliranem ogljiku. Postopno nadomeščanje energije iz fosilnih virov z bioenergijo bo skupaj s tehnologijami za zajemanje, uporabo in shranjevanje ogljika privedlo celo do negativnih emisij toplogrednih plinov. Neto emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo med uporabo goriv in drugih rafinerijskih proizvodov, je mogoče korenito zmanjšati s postopno zamenjavo surovin, tj. zamenjavo surove nafte s trajnostno biomaso in recikliranim CO2. Tako pridobljena goriva bodo ob izgorevanju v ozračje izpustila nič ali zelo malo neto CO2, kar bo prispevalo k razogljičenju prometa, zlasti pri tistih načinih prevoza, ki jih je težje elektrificirati. Na teh področjih potekajo naložbe in novi projekti. Tri od približno 80 večjih rafinerij v EU so bile na primer spremenjene v biorafinerije in so surovo nafto v celoti nadomestile s trajnostno biomaso (5). Za to strategijo podnebnega prehoda so potrebna manjša finančna sredstva kot za druge rešitve, saj je mogoče rafinerije same in logistični sistem za distribucijo proizvodov v veliki meri prilagoditi in ponovno uporabiti. |
| --- | --- |

4.9

Rafinerije nafte lahko prispevajo k energetskemu in podnebnemu prehodu gospodarstva EU na dva načina: i) z bistvenim zmanjšanjem ogljikovega odtisa svojega proizvodnega procesa in ii) s postopno zamenjavo goriv in drugih proizvodov fosilnega izvora z gorivi in drugimi proizvodi, ki temeljijo na biogenem ali recikliranem ogljiku. Postopno nadomeščanje energije iz fosilnih virov z bioenergijo bo skupaj s tehnologijami za zajemanje, uporabo in shranjevanje ogljika privedlo celo do negativnih emisij toplogrednih plinov. Neto emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo med uporabo goriv in drugih rafinerijskih proizvodov, je mogoče korenito zmanjšati s postopno zamenjavo surovin, tj. zamenjavo surove nafte s trajnostno biomaso in recikliranim CO2. Tako pridobljena goriva bodo ob izgorevanju v ozračje izpustila nič ali zelo malo neto CO2, kar bo prispevalo k razogljičenju prometa, zlasti pri tistih načinih prevoza, ki jih je težje elektrificirati. Na teh področjih potekajo naložbe in novi projekti. Tri od približno 80 večjih rafinerij v EU so bile na primer spremenjene v biorafinerije in so surovo nafto v celoti nadomestile s trajnostno biomaso (5). Za to strategijo podnebnega prehoda so potrebna manjša finančna sredstva kot za druge rešitve, saj je mogoče rafinerije same in logistični sistem za distribucijo proizvodov v veliki meri prilagoditi in ponovno uporabiti.

| 4.10 | Industrija gnojil:
  Industrija gnojil zdaj preučuje možnost nadomestitve zemeljskega plina kot surovine z zelenim vodikom. Po vsej EU se razvija več pilotnih projektov (6). Ko bo zeleni vodik na voljo in bodo njegovi stroški pokriti, bo industrija napredovala v smeri popolnega razogljičenja. |
| --- | --- |

4.10

Industrija gnojil zdaj preučuje možnost nadomestitve zemeljskega plina kot surovine z zelenim vodikom. Po vsej EU se razvija več pilotnih projektov (6). Ko bo zeleni vodik na voljo in bodo njegovi stroški pokriti, bo industrija napredovala v smeri popolnega razogljičenja.

| 4.11 | Če povzamemo: predelovalna industrija ima potencial za razogljičenje z energijsko učinkovitostjo, optimizacijo postopkov in prehodom na energijo iz obnovljivih virov. Za dosego cilja ogljične nevtralnosti do leta 2050 bodo potrebne naložbe v raziskave, razvoj in inovacije. Tehnologije za zajemanje, uporabo in shranjevanje ogljika so pomembne tudi za predelovalne sektorje, npr. za cementno industrijo in sektorje, kjer je vir energije biomasa. |
| --- | --- |

4.11

5.   Znanja in spretnosti ter kompetence v predelovalni industriji v prihodnosti

| 5.1 | Novi industrijski procesi bodo nedvomno zahtevali nove delovne metode. Industrijski sektorji in delavci bodo morali prilagoditi svoje metode dela in se pri tem osredotočiti na zmanjševanje emisij CO2 od prvih faz proizvodnih procesov naprej. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Zeleni prehod predelovalne industrije bo na številne načine spremenil proizvodnjo, saj se bodo v celoti uvedle nove proizvodne tehnologije in izkoristila digitalizacija. Za pravičen prehod, pri katerem nihče ne bo zapostavljen, bodo potrebni nova znanja in spretnosti, izpopolnjevanje ter preusposabljanje. Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju državljanov in delavcev, MSP, socialnih podjetij in regionalnih strokovnjakov v EU, da tam, kjer živijo, proaktivno sodelujejo pri neizogibnih spremembah. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EU mora zagotoviti, da znanje o novih tehnologijah in načinih njihovega izvajanja v sedanjih sektorjih doseže delavce v industriji. Javne oblasti in podjetja si morajo v okviru socialnega dialoga prizadevati tudi za mobilizacijo znanja in spretnosti, ki so že na voljo, da bi uresničili cilje glede razogljičenja. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Za številne sektorje bo ključna splošna uporaba zelenega vodika v industriji. Poleg tega bo uvajanje tehnologij za odvzem ogljika vplivalo na znanja in spretnosti ter kompetence v predelovalni industriji in v veliki meri tudi v dobavni verigi. |
| --- | --- |

5.4

6.   Ukrepi in okvirni pogoji EU

| 6.1 | Pravni okvir EU in nacionalni predpisi morajo prispevati k razogljičenju industrije. Upoštevati bi bilo treba, da bodo med državami članicami in regijami v Evropi velik razlike glede možnosti oziroma virov, ki jih bo treba vložiti v prehod. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Sklad za pravični prehod, namenjen podpori regijam, ki so močno odvisne od ogljično intenzivne industrije, je pozitiven prvi korak. Vendar je njegovo področje uporabe preozko, saj je omejeno na regije, ki so močno odvisne od premoga, lignita, šote, naftnega skrilavca in ogljično intenzivne industrije. EESO tako kot Evropski parlament predlaga, naj se proračun za Sklad za pravični prehod močno poveča, da se podprejo še drugi sektorji, ki jih bo prizadelo razogljičenje industrije. Dodatna proračunska sredstva bi bilo treba nameniti prehodom z enega delovnega mesta na drugo, odpiranju alternativnih, kakovostnih delovnih mest v istih regijah in ustreznemu usposabljanju, preusposabljanju ter izpopolnjevanju delavcev. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Za zeleni prehod v industriji bo potreben dostop do velikih količin ogljično nevtralne energije in surovin po plačljivih, stabilnih in konkurenčnih cenah. Evropa bo potrebovala znatne naložbe, tudi v energetsko infrastrukturo, da bo zadostila potrebam industrije po velikih količinah energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Regulativni okvir EU mora usmerjati njeno gospodarstvo, da bo do leta 2050 doseglo cilj neto podnebne nevtralnosti, in sicer z ustvarjanjem pogojev za sprostitev ogromnih finančnih, tehnoloških in intelektualnih virov za naložbe v nizkoogljične tehnologije, vključno s tehnologijami za odvzem ogljika, ki jih je treba hitro uvesti. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Potrebne so redne spodbude za pospeševanje zajemanja ogljika v predelovalni industriji, tako na evropski ravni – s sredstvi iz sklada za inovacije – kot v vseh državah članicah; pri tem je treba paziti, da ne bi razpadel enotni trg, ki je eden od temeljev EU. Nujne bodo dodatne pobude EU za privabljanje in mobilizacijo zasebnih naložb. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Na evropski ravni je treba oblikovati strateška zavezništva, da bi pospešili razvoj te industrije in EU omogočili, da prevzame vodilno vlogo na tem področju. V ta namen bi lahko prilagodili sedanja pravila o državni pomoči. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Posebno pozornost je treba nameniti dejavnostim na področju raziskav in razvoja, z dialogom o tem na evropski ravni; prednostni način za usmerjanje teh dejavnosti mora biti sklad za inovacije. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | S politikami javnega naročanja bi bilo treba spodbujati trge za zelene proizvode, na katerih proizvajalci zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov v primerjavi z „rjavimi“ proizvodi. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Ugotovljena zamuda pri obravnavanju podnebnih izzivov in časovni pritisk pomenita, da morajo poročanje in priporočila za vse države članice v okviru evropskega semestra vključevati nekatere ključne kazalnike uspešnosti, ki bodo pomagali doseči potrebno razogljičenje industrije. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | V poročilu o strateškem predvidevanju bi bilo treba redno pregledovati napredek, najobetavnejše scenarije/možnosti in šibke točke v poskusih, da bi uresničili podnebne cilje. To je še toliko pomembnejše, ker lahko zagotovi smernice za nujne in zelo tvegane naložbe, pa tudi za razumno združevanje virov, tako vertikalno kot horizontalno. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Vrsta signalov opozarja na neenake konkurenčne pogoje in nevarnost selitve ogljika v tretje države, kar ovira prehod na brezogljično gospodarstvo. To znova kaže na pomen uvedbe preverjanja konkurenčnosti kot orodja za filtriranje in usmerjanje tveganj. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Izmerjena so jasna razhajanja v koncentraciji emisij po državah članicah, emisijah na prebivalca, gospodarskih sektorjih in regijah. Zaradi časovnega pritiska je treba dati prednost doseganju čim hitrejših in čim boljših rezultatov, ki bodo omogočili postopno razogljičenje. Zato bi se bilo treba močno osredotočiti na metalurgijo, mineralne materiale, kemikalije in industrijo goriv iz obnovljivih virov.
  Inovacije v zgodnji fazi ter želja po njihovi uporabi in prodaji se razlikujejo glede na velikost podjetij, pri čemer imajo zelo velike skupine prednost pri prvem, mala in srednja podjetja pa pri drugem. Zato bi bilo treba z ustvarjanjem ugodnega poslovnega okolja spodbujati in olajšati tako medsektorski kot vertikalni prenos znanja. |
| --- | --- |

6.12

Inovacije v zgodnji fazi ter želja po njihovi uporabi in prodaji se razlikujejo glede na velikost podjetij, pri čemer imajo zelo velike skupine prednost pri prvem, mala in srednja podjetja pa pri drugem. Zato bi bilo treba z ustvarjanjem ugodnega poslovnega okolja spodbujati in olajšati tako medsektorski kot vertikalni prenos znanja.

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Ravni tehnološke pripravljenosti so različne točke na lestvici, ki se uporablja za merjenje napredka ali zrelosti tehnologije.

1

(2)  Evropska agencija za okolje.

2

(3)  Soproizvodnja toplote in električne energije.

3

(4)  https://www.cepi.org/two-team-project-report/

4

(5)  Rafineriji v Geli in Benetkah (eni.com) ter rafinerija La Mède (TotalEnergies.com).

5

(6)  Podjetje Fertiberia je v Puertollanu v Španiji odprlo tovarno gnojil z „ničelnim učinkom“.

6

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/59

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Energetski in digitalni prehod na podeželju

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 486/09)

| Poročevalec: | John COMER |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Luís MIRA |

Poročevalec:

John COMER

Soporočevalec:

Luís MIRA

| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 30. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 173/1/2 |

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

30. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

173/1/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da skupna strategija za energetski in digitalni prehod na podeželju ni deležna takšne pozornosti in podpore, kot bi ju pričakovali. Poziva k hitri uresničitvi dolgoročne vizije Komisije za podeželska območja EU in k mobilizaciji deležnikov v okviru pakta EU za podeželje. Posebno pozornost je treba nameniti najbolj ranljivim podeželskim območjem, da nihče ne bo zapostavljen. Bistveno se je osredotočiti na energetsko revščino in območja revščine na podeželju. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO je prepričan, da bo uspešnost Evrope v prihodnosti v veliki meri odvisna od tega, ali bomo podeželje obravnavali uravnoteženo z mestnimi območji. Podeželske skupnosti ne bi smele biti prikrajšane, ko gre za digitalizacijo in možnosti rabe energije, npr. uporabo osebnih avtomobilov, ki je potrebna zaradi slabega javnega prevoza. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vlogo lokalnih skupnosti je treba izkoristiti, da se pravičen energetski prehod doseže v povezavi z razvojem skupnosti, in sicer z vzpostavitvijo in širitvijo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetskih skupnosti državljanov, v katere se prostovoljno povezujejo državljani, lokalni organi ter mala in srednja podjetja za spodbujanje družbenih in gospodarskih koristi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poziva k okrepitvi naslednjih politik in instrumentov:






  — | Politika na področju energije iz obnovljivih virov: trenutno politiko o energiji iz obnovljivih virov vodi predvsem potreba po povečanju zmogljivosti, ne pa povečanje sinergij za blaginjo podeželskih skupnosti. Bistveno je čim bolj povečati zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, enako bistveno pa je tudi količinsko opredeliti in reševati vsa vprašanja razvoja podeželja. |
| --- | --- | --- |

1.4

—

Politika na področju energije iz obnovljivih virov: trenutno politiko o energiji iz obnovljivih virov vodi predvsem potreba po povečanju zmogljivosti, ne pa povečanje sinergij za blaginjo podeželskih skupnosti. Bistveno je čim bolj povečati zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, enako bistveno pa je tudi količinsko opredeliti in reševati vsa vprašanja razvoja podeželja.

| — | Politika javnih razpisov: trenutna politika javnih razpisov za obrate pridobivanja energije iz obnovljivih virov ne koristi podeželskim skupnostim, saj se osredotoča predvsem na zmanjševanje stroškov in ne na socialno-ekonomske potrebe prebivalcev podeželja. Vsi obrati za pridobivanje energije iz obnovljivih virov bi morali biti vzpostavljeni stroškovno čim bolj učinkovito in pomembno prispevati k socialno-ekonomskim potrebam podeželskih skupnosti in tamkajšnjih prebivalcev. |
| --- | --- |

—

Politika javnih razpisov: trenutna politika javnih razpisov za obrate pridobivanja energije iz obnovljivih virov ne koristi podeželskim skupnostim, saj se osredotoča predvsem na zmanjševanje stroškov in ne na socialno-ekonomske potrebe prebivalcev podeželja. Vsi obrati za pridobivanje energije iz obnovljivih virov bi morali biti vzpostavljeni stroškovno čim bolj učinkovito in pomembno prispevati k socialno-ekonomskim potrebam podeželskih skupnosti in tamkajšnjih prebivalcev.

| — | Shranjevanje električne energije: sektor za shranjevanje električne energije se mora razviti. Eden ključnih izzivov bo sezonska zanesljivost oskrbe z električno energijo. Baterijsko shranjevanje in pametna elektrifikacija skupaj s prilagajanjem odjema bosta pri tem v pomoč. Shranjevanje obnovljivega vodika bo potrebno kot rezerva. |
| --- | --- |

—

Shranjevanje električne energije: sektor za shranjevanje električne energije se mora razviti. Eden ključnih izzivov bo sezonska zanesljivost oskrbe z električno energijo. Baterijsko shranjevanje in pametna elektrifikacija skupaj s prilagajanjem odjema bosta pri tem v pomoč. Shranjevanje obnovljivega vodika bo potrebno kot rezerva.

| — | Posebno financiranje z namensko dodelitvijo sredstev v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost, s čimer se zagotovi, da se denar dejansko porabi na podeželju. |
| --- | --- |

—

Posebno financiranje z namensko dodelitvijo sredstev v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost, s čimer se zagotovi, da se denar dejansko porabi na podeželju.

| 1.5 | EESO poziva Komisijo, naj predlaga akt o digitalnem podeželju (Digital Rural Act), ki bi bil tretji element digitalne strategije EU, skupaj z aktom o digitalnih trgih in aktom o digitalnih storitvah. Digitalizacija bo prinesla nove priložnosti (zlasti za mlade), kar bi lahko spremenilo demografske trende ter ljudem omogočilo delo od doma in iz podeželskih delovnih središč. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poudarja, da bo mogoče v načrtih EU ali nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost v celoti izkoristiti prispevek podeželskih območij samo, če se visokohitrostno internetno povezljivost zagotovi na celotnem ozemlju, vključno z redko poseljenimi območji. Vlade poziva, naj ustvarijo pogoje, da bodo zasebni izvajalci lahko opravljali to storitev, ali pa opravljanje storitve zagotovijo same z državnim podjetjem. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da morajo vladni organi in ponudniki storitev razviti uporabniku prijazne aplikacije, ki bodo posebej prilagojene dejanskemu načinu življenja in dejavnostim na podeželju. Uporaba teh tehnologij bo na primer zmanjšala ogljični odtis kmetijstva (precizno kmetijstvo) in pomagala izboljšati dostopnost oddaljenih območij (droni). Če zasebni sektor ne zagotovi teh rešitev, mora ukrepati javni sektor. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja, da je treba podeželskim uporabnikom različnih starosti omogočiti ustrezno usposabljanje in izpopolnjevanje za uporabo te nove digitalne tehnologije. Vključevanje na območjih z omejenimi možnostmi mora prav tako omogočiti dostop do potrebnih naprav, bodisi s skupno uporabo bodisi z državno subvencijo za njihov nakup. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO ugotavlja, da je za podporo energetskemu prehodu nujna uvedba digitalnih tehnologij na podeželju. Energetski sistem na podeželju mora biti decentraliziran, kar pomeni, da je močno potrebna večja in boljša medsebojna povezanost, to pa že samo po sebi zahteva uporabo digitalnih tehnologij za usklajevanje ponudbe in povpraševanja ter zagotovitev učinkovitih energetskih tokov. Digitalne aplikacije na podeželju bodo morale biti energijsko zelo učinkovite zaradi nižje stopnje uporabe in manjše gostote prebivalstva. Na podeželju bo nujna povezljivost IT z majhno porabo energije. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poudarja, da na podeželju živi 30 % prebivalcev EU, zato je pravičen energetski prehod na podeželju ključni element pravičnega prehoda na podnebno nevtralno, trajnostno in uspešno Evropsko unijo v skladu s teritorialno agendo 2030. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Komisija je predlagala, da se 20 % sredstev instrumenta NextGenerationEU nameni digitalnim naložbam. EESO priporoča, naj vse države članice vsaj 10 % teh sredstev namenijo digitalnim naložbam na podeželju, in sicer brez pretirane birokracije. |
| --- | --- |

1.11

2.   Energetski prehod na podeželju

Uvod

| 2.1 | V skladu s splošnim znanstvenim soglasjem je vpliv človeštva na globalne podnebne spremembe najverjetneje posledica sproščanja ogljikovega dioksida zaradi izgorevanja fosilnih goriv. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Klimatolog Michael Mann v svoji knjigi The New Climate War (Nova podnebna vojna) meni, da je naš planet zdaj že dosegel nevarno segretost in da še vedno ne sprejemamo potrebnih ukrepov, da bi preprečili največjo svetovno krizo, s katero smo se kdaj koli soočili. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ponekod so nevarne podnebne spremembe zaradi naraščanja morij že nastopile. V Benetkah in Miamiju se v zvezi s tem soočajo z velikimi izzivi. Na območju Amazonije je prišlo do množičnega izsekavanja gozdov in suše, ki so jo povzročile podnebne spremembe. Zelo zaskrbljujoče je dejstvo, da se arktični ledeni pokrov tali hitreje, kot smo pričakovali. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Potrebno je ukrepanje vseh deležnikov na svetovni ravni, da bi takoj sprejeli ukrepe za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter tako zmanjšali emisije toplogrednih plinov. Takojšnja prednostna naloga mora biti hitro zmanjšanje uporabe fosilnih goriv. |
| --- | --- |

2.4

Podeželska območja

| 2.5 | Na podeželju živi 130 milijonov ljudi oziroma 30 % prebivalcev EU. Podeželska območja so raznolika in nanje močno vpliva njihova lega. Na številnih območjih, zlasti v južni Evropi, bodo podnebne spremembe postopoma povečale pomanjkanje vode, stopnjevale poplave ter povečale intenzivnost in pogostost požarov v naravi. V severni Evropi lahko povečana količina padavin in neviht povzroči in bo povzročila znatno škodo na infrastrukturi z velikimi finančnimi posledicami. Višje temperature bodo okrepile vodni ciklus in povečale pogostost hudih neviht. Te okoliščine kažejo na potrebo po kar najhitrejšem energetskem in digitalnem prehodu na podeželju. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Zamisel o energetskem prehodu na podeželju ni deležna takšne pozornosti, kot bi pričakovali. To je presenetljivo, saj so viri, potrebni za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, tesno vezani na podeželje. Večino infrastrukture za obnovljive vire energije, kot so vetrne turbine, sončne elektrarne in bioplinarne, najdemo na podeželju. Tudi prenosna omrežja so del podeželske pokrajine. Številni prebivalci podeželja menijo, da so jim ti objekti vsiljeni in da večjo korist prinašajo mestnim območjem. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Podeželje ima glede na svojo lego različne in raznolike potrebe. Podeželska območja se lahko delijo na naslednji način:






  — | podeželska območja znotraj območij dnevnih voženj na delo v mesto (v radiju 60 km) in katerih razvoj je povezan z mestom; |
| --- | --- | --- |

2.7

—

podeželska območja znotraj območij dnevnih voženj na delo v mesto (v radiju 60 km) in katerih razvoj je povezan z mestom;

| — | podeželske regije, ki niso del urbanega trga dela, vendar je zanje značilen pretok blaga in okoljskih storitev ter drugih gospodarskih dejavnosti v regijo in iz nje; |
| --- | --- |

—

podeželske regije, ki niso del urbanega trga dela, vendar je zanje značilen pretok blaga in okoljskih storitev ter drugih gospodarskih dejavnosti v regijo in iz nje;

| — | oddaljene podeželske regije, kjer je lokalno gospodarstvo v veliki meri odvisno od izvoza v okviru primarnih dejavnosti, na primer kmetijskih proizvodov, iz regije. Predvsem imajo ta območja pogosto razpršeno poselitev in slabe javne storitve. |
| --- | --- |

—

oddaljene podeželske regije, kjer je lokalno gospodarstvo v veliki meri odvisno od izvoza v okviru primarnih dejavnosti, na primer kmetijskih proizvodov, iz regije. Predvsem imajo ta območja pogosto razpršeno poselitev in slabe javne storitve.

| 2.8 | Različna podeželska območja se pri izvajanju energetskega prehoda soočajo s številnimi in različnimi izzivi, kar kaže na pomembnost pravičnega prehoda za dosego želenega cilja. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Številna podeželska območja so fizično izolirana, gospodarsko slabo diverzificirana in imajo nizko gostoto prebivalstva. Nizki dohodki in staranje prebivalstva v mnogih primerih povečujejo ranljivost podeželskih skupnosti. Pri izvajanju energetskega prehoda je to, da ljudje živijo sami na odročnih podeželskih območjih in imajo malo socialnih stikov, velika težava. Energetska revščina je na teh območjih velik problem. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Uvedba pametnih števcev je bistveni del energetskega prehoda na podeželju. Zdi se, da je bilo uvajanje pametnih števcev na podeželju do zdaj precej počasno. Zagotoviti moramo tudi, da lahko gospodinjstva z nizkimi dohodki in ljudje z omejenim računalniškim znanjem kar najbolje uporabljajo pametne števce kot del pravičnega energetskega prehoda, pri katerem nihče ne bo zapostavljen. V okviru mehanizma za okrevanje in odpornost se za izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti ter izobraževanje namenja 25 milijard EUR. Države članice morajo ustrezen delež teh sredstev nameniti usposabljanju na področju digitalnih znanj in spretnosti ter digitalne pismenosti za podeželsko prebivalstvo. Dejstvo, da nekateri deli Evrope nimajo interneta, je nesprejemljivo in ga je treba čim prej odpraviti. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESO je v svojem mnenju Za celostno strategijo za trajnostni razvoj podeželja in mest (1) poudaril, da morajo biti politike na področju kmetijstva, prehrane in podeželja skladne s podnebno politiko in politiko biotske raznovrstnosti. Večfunkcijski vidik kmetijstva je prav tako pomemben kot spodbujanje nekmetijskih dejavnosti, na primer ustanavljanje podjetij v sektorju čistih energetskih storitev z namenom ustvarjanja delovnih mest. Raziskati je treba potencial e-trgovine. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Sporočilo Dolgoročna vizija za podeželska območja EU (2) vključuje pakt za podeželje, katerega cilj je med drugim spodbujati teritorialno kohezijo in ustvarjati nove priložnosti za privabljanje inovativnih podjetij. Izvajanje te vizije bi močno olajšalo pravičen energetski prehod na podeželju. EESO je ta pristop pozdravil v svojem mnenju Dolgoročna vizija za podeželska območja EU (3). |
| --- | --- |

2.12

Prevoz

| 2.13 | Zagotavljanje prevoza na podeželju je ključno vprašanje zaradi slabega javnega prevoza, redke poseljenosti ter oddaljenosti od trgovin in storitev. Poleg tega podeželani, ki delajo v mestnih središčih, pogosto premagujejo dolge razdalje do svojih delovnih mest. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Z lokalnim in nacionalnim načrtovanjem je treba omogočiti večmodalni prometni sistem za prehod na energijo iz obnovljivih virov. Tak sistem mora ponujati izbiro in nadomestne možnosti za prevoz ljudi in blaga. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Prevozu blaga na podeželju je treba pri energetskem prehodu nameniti posebno pozornost. Dostava kmetijskih potrebščin in prevzem kmetijskih pridelkov morata biti na primer pomemben del načrtovanja energetskega prehoda. Cilj, ki ga je treba doseči, so težka tovorna vozila na električni pogon in težka tovorna vozila na vodikov pogon. Kratkoročno bi lahko trajnostna biogoriva in hibridna vozila pripomogla k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Velik porast spletnih nakupov, zlasti na podeželskih območjih, kaže na pomen zmanjšanja emisij toplogrednih plinov iz dostavnih vozil. Uporaba dostavnih vozil na električni pogon bi bila v ta namen primerna takoj, ko bo vzpostavljena ustrezna infrastruktura za polnjenje. Prav tako morajo kurirska podjetja financirati nakup dostavnih vozil na električni pogon. Takojšnja prednostna naloga je začeti zmanjševati emisije na vseh področjih. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Prednostno je treba zagotoviti boljši javni prevoz na podeželskih območjih, kar pomeni zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in socialno vključenost ter omogoča priložnosti za razvoj podeželja. Javni prevoz na podeželju je treba v okviru energetskega prehoda obravnavati kot javno dobro, zato je potrebno javno financiranje za spodbujanje in pospeševanje trajnostnega javnega prevoza. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Osebni avtomobili veljajo za nepogrešljivo prevozno sredstvo na podeželju, saj brez njih življenje na podeželju ne bi bilo izvedljivo. Prednostna naloga morata biti podpora in spodbujanje prebivalcev podeželja, da bodo zmanjšali uporabo osebnih avtomobilov, kadar je to mogoče, in čim prej prešli na vozila z nizkimi emisijami. Finančna pomoč za spodbujanje nakupa električnih vozil mora biti ključni cilj energetskega prehoda na podeželju. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Baterijsko shranjevanje je učinkovito sredstvo za izravnavo krivulje neto odjema električne energije iz obnovljivih virov. K temu lahko prispeva tudi razširjena uporaba električnih vozil. Če je električnim vozilom omogočeno pošiljanje električne energije nazaj v omrežje, lahko električni vozni park deluje kot baterijska shramba, ki dopolnjuje druge oblike baterijskega shranjevanja. Vračanje električne energije iz električnih vozil v omrežje mora biti za potrošnike finančno privlačno, kot je navedeno v mnenju EESO o uredbi o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (4). |
| --- | --- |

2.19

Turizem

| 2.20 | Podeželska območja so pogosto odvisna od turizma kot pomembnega vira prihodkov. Zato morajo imeti ustrezno infrastrukturo za alternativna goriva, da bi spodbudili turistično industrijo in hkrati zmanjšali emisije toplogrednih plinov. Podjetja za izposojo avtomobilov je treba spodbujati k prehodu na vozila z nizkimi emisijami in po možnosti na električna vozila. Energetski prehod na podeželskih območjih zahteva ukrepe za spodbujanje večjih prihodkov od turizma. |
| --- | --- |

2.20

Električna energija iz obnovljivih virov

| 2.21 | Električna energija iz obnovljivih virov, kot so veter, sonce in bioplin, je pomemben element podeželske pokrajine. Pri usklajevanju zakonodaje med državami članicami je treba spodbujati in varovati interese proizvajalcev-odjemalcev ter pospeševati naložbe v infrastrukturo za energijo iz obnovljivih virov. V vseh državah članicah je treba omogočiti možnost prodaje proizvedene energije nacionalnemu omrežju. Obstajati morajo ustrezne kompenzacijske sheme za energijo iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo proizvajalci-odjemalci, in porabljeno energijo, da se zagotovi energetska neodvisnost podeželja. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Nedavne dražbe za centralizirano nabavo električne energije iz obnovljivih virov so postale vse bolj razširjene in so v številnih primerih omogočile znižanje stroškov gradnje vetrnih in sončnih elektrarn. Na splošno je razvoj električne energije na podeželju povezan predvsem z razogljičenjem energetskega sektorja, sinergij s cilji razvoja podeželja pa ni. Prebivalci podeželja pogosto nasprotujejo takšnemu razvoju, saj v njem vidijo le malo koristi za lokalno skupnost. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Zadruge in druge lokalne organizacije je treba vključiti v dogovarjanje o lokacijah objektov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, tako v celinskih kot v obalnih regijah. Lokalne skupnosti morajo imeti lastniški delež v teh objektih in imeti korist od njih na lokalni ravni. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Pri teh velikih projektih je razvoj energije iz obnovljivih virov povezan predvsem z razogljičenjem energetskega sektorja, razvoj podeželja pa je le malo upoštevan. Majhne vetrne elektrarne, majhne sončne elektrarne in gnilišča, ki jih upravljajo zadruge in lokalni prebivalci, je mogoče bolj usmeriti v razvoj podeželja ter v socialno in gospodarsko vključevanje podeželskih skupnosti. Pri teh dveh sistemih je treba doseči ravnovesje. Skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetske skupnosti državljanov so način za doseganje pravičnega energetskega prehoda v povezavi z razvojem skupnosti. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Študija primera na švedskem podeželju (Ejdemo in Söderholm, 2015) je pokazala, da so bile brez programov spodbud za skupnosti zaposlitvene možnosti v okviru razvoja podeželja zelo skromne. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Energetska skupnost državljanov je pravna oseba, v kateri se državljani, mala in srednja podjetja ter lokalni organi združujejo kot končni uporabniki, da bi sodelovali pri proizvodnji energije iz obnovljivih virov. Tak primer je občina Feldheim (majhna vas jugozahodno od Berlina), ki je postala energetsko samozadostna. Na svojih dvoriščih so postavili vetrne turbine in vzpostavili neodvisno omrežje. Prebivalci plačujejo minimalne cene električne energije. Vzpostavitev bioplinarne je vasi omogočila vzpostavitev omrežja daljinskega ogrevanja. To je odličen primer delujoče skupnosti na področju obnovljivih virov energije. Dokazuje tudi, da je pristop od spodaj navzgor ključnega pomena za prihodnost podeželskih območij (5). |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | Prilagajanje odjema preusmeri porabo električne energije v časovna obdobja, ko sistem lahko zadosti odjemu. Krivuljo neto odjema električne energije v obdobjih največjega odjema moramo izravnati, da bi se izognili izpadom, ko se proizvede več zelene električne energije. Uporaba baterijskega shranjevanja, vodnega shranjevanja in pametne elektrifikacije bo zagotovila prožnost pri izravnavi krivulje neto odjema. |
| --- | --- |

2.27

| 2.28 | Evropska komisarka za energijo Kadri Simson je v govoru irskim poslancem v Dublinu dejala, da je vojna v Ukrajini Bruselj prisilila k sprejetju večjih in hitrejših ukrepov za odpravo uvoza goriva iz Rusije. Navedla je, da si bo EU v skladu s predlogi, o katerih se je sicer treba še dogovoriti, prizadevala, da bi do leta 2030 45 % svoje porabe energije pokrila z energijo iz obnovljivih virov. Gre za povečanje sedanjega cilja 32 % in več kot podvojitev 22-odstotnega deleža iz leta 2020. EESO podpira ta novi cilj, vendar opozarja, da ga bo mogoče doseči le s hitro pospešitvijo novih in večjih naložb v energetski prehod na podeželju. |
| --- | --- |

2.28

| 2.29 | Veter ne piha vedno, zato bo potrebna varnostna rezerva. Obnovljivi vodik lahko zagotovi rezervno energijo za pokrivanje spremenljivih potreb po odjemu električne energije in se lahko shranjuje, dokler ni potreben. |
| --- | --- |

2.29

Kmetijstvo

| 2.30 | Kmetijska dejavnost je osrednjega pomena za razvoj in blaginjo večine podeželskih območij. Ta sektor podeželskega gospodarstva se pri energetskem prehodu sooča z velikimi izzivi. |
| --- | --- |

2.30

| 2.31 | Za zmanjšanje ogljičnega odtisa kmetijskih strojev še ni bilo opravljenega veliko dela. |
| --- | --- |

2.31

| 2.32 | Zdi se, da je v bližnji prihodnosti uporaba trajnostnih biogoriv najboljša možnost za zmanjšanje emisij, saj bi lahko uporabili obstoječe stroje, če bi jih ustrezno prilagodili. |
| --- | --- |

2.32

| 2.33 | Proizvodnja trajnostnih biogoriv ni poceni in je lahko več kot dvakrat dražja od dizelskega goriva. Cene se lahko v prihodnje nekoliko znižajo. |
| --- | --- |

2.33

| 2.34 | V prihodnosti, ko bodo kmetijski stroji na električni pogon bolj dostopni, bo mogoče znatno zmanjšati emisije. |
| --- | --- |

2.34

| 2.35 | Kmetijstvo večinoma ustvarja malo dobička, zato bi bilo kapitalske stroške prehoda na stroje na električni pogon zelo težko financirati. Reševanje problema financiranja zamenjave strojev s stroji na električni ali vodikov pogon bo pomembno vprašanje pri energetskem prehodu na podeželju. |
| --- | --- |

2.35

| 2.36 | Uporaba sončnih panelov na kmetijskih poslopjih bi kmetom omogočila uporabo zelene električne energije. Ker je kmetijstvo velik porabnik električne energije, bi to pomenilo pomembno pridobitev pri energetskem prehodu. Morebitne presežke bi lahko prodajali nazaj v omrežje. |
| --- | --- |

2.36

| 2.37 | Precizno kmetijstvo je s podatki podprt pristop k upravljanju kmetij, ki lahko izboljša proizvodnjo in donose ter zmanjša ogljični odtis kmetijstva. To je mogoče zaradi napredka na področju digitalne tehnologije z daljinskim zaznavanjem, GPS in satelitskimi krmilnimi sistemi za traktorje. Vse to bo pomembno pri energetskem prehodu v kmetijstvu skupaj z zahtevo po naložbah, usposabljanju in prekvalificiranju. |
| --- | --- |

2.37

| 2.38 | Kmetje lahko presežno električno energijo prodajajo v omrežje, saj imajo proizvajalci mleka in govedorejci na svojih kmetijskih poslopjih veliko strešnih površin. Nekateri kmetje lahko postanejo partnerji pri ustanavljanju obratov na biomaso in prodaji plina v plinovodno omrežje. Uporaba gozdnih ostankov v obratih na biomaso je pomembna za lažje gospodarjenje z gozdovi na območjih, kjer so taki materiali na voljo. |
| --- | --- |

2.38

| 2.39 | Zaradi posledic vojne v Ukrajini se je treba znova posvetiti prehranski varnosti v EU. Zemljišča je treba prednostno uporabljati za pridelavo hrane in ne sme biti konkurence v obliki nameščanja sončnih panelov v industrijskem obsegu in proizvodnje biomase za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, ampak bi to moralo biti komplementarno. |
| --- | --- |

2.39

Biometan

| 2.40 | Biometan je bioplin, iz katerega so odstranjeni ogljikov dioksid, vodikov sulfid in voda; nato ga je mogoče vnesti neposredno v plinsko omrežje ali uporabiti v vozilih na plinski pogon. |
| --- | --- |

2.40

| 2.41 | Gnilišča je treba postaviti tja, kje so v bližini zadostne količine gnojevke. Uporabljajo se lahko tudi presežki travne in koruzne silaže, če to ni v nasprotju s proizvodnjo hrane in krme. |
| --- | --- |

2.41

| 2.42 | Potrebne so nadaljnje raziskave za izboljšanje učinkovitosti gnilišč in za zmanjšanje stroškov, povezanih s postopkom. |
| --- | --- |

2.42

| 2.43 | Uporabo gnilišč je treba spodbujati in financirati kot del energetskega prehoda na podeželju. |
| --- | --- |

2.43

| 2.44 | Energija iz biomase se lahko uporablja za proizvodnjo toplote ali električne energije. Biomasa bo imela ključno vlogo pri proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

2.44

Podeželske hiše

| 2.45 | Številna podeželska gospodinjstva imajo možnost za namestitev tehnologije za mikroproizvodnjo električne energije, kot so sončni paneli in majhne vetrne turbine, presežke energije pa lahko prodajajo nazaj v omrežje. |
| --- | --- |

2.45

| 2.46 | Gospodinjstva z nizkimi dohodki potrebujejo finančno pomoč, da lahko namestijo mikroproizvodne naprave. To bi pomenilo pomemben energetski prehod v podeželskih gospodinjstvih. |
| --- | --- |

2.46

| 2.47 | Podeželske hiše so na splošno slabše izolirane in manj energetsko učinkovite kot mestne. Številne podeželske hiše so samostojne hiše na vremensko izpostavljenih lokacijah. |
| --- | --- |

2.47

| 2.48 | V okviru energetskega prehoda je potreben obsežen naložbeni program za posodobitev podeželskih stanovanj z namenom izboljšanja izolacije in energijske učinkovitosti. Takšna naložba bo pomenila velik korak naprej pri zmanjševanju porabe energije in razogljičenju ogrevanja podeželskih stanovanj. Potrebna bo shema nepovratnih sredstev, saj so kapitalski stroški obsežnega programa posodobitev zelo visoki. Gospodinjstva z nizkimi dohodki in tista, ki se soočajo z energetsko revščino, bodo za tak prehod potrebovala posebno pomoč. |
| --- | --- |

2.48

3.   Digitalni prehod na podeželju

| 3.1 | Evropska komisija je leta 2021 predstavila svojo vizijo digitalne preobrazbe Evrope do leta 2030. Predvsem je poudarila potrebo po zakonodajnih predlogih, in sicer aktu o digitalnih trgih in aktu o digitalnih storitvah, s katerima bi zagotovili varnejši digitalni prostor, kjer so zaščitene temeljne pravice uporabnikov, ter vzpostavili enake konkurenčne pogoje za evropska podjetja v digitalnem svetu. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Če želimo z minimalnim vplivom na okolje in na način, ki spodbuja ogljično nevtralnost, nahraniti vedno številčnejše svetovno prebivalstvo, je na podeželju potrebna digitalna in tehnološka infrastruktura, ki bo omogočila učinkovito in natančno uporabo virov v kmetijstvu. Kljub temu, da 30 % evropskega prebivalstva živi na podeželju in da ta območja predstavljajo 80 % ozemlja vseh 27 držav članic, so pri digitalizaciji na podeželskih območjih prisotne večje težave, ki bodo ogrozile evropske digitalne ambicije, če ne bodo odpravljene. Evropski zakonodajni okvir za akt o digitalnem podeželju (Digital Rural Act) naj bi te težave odpravil s spodbujanjem:






  — | zagotovljene enake pokritosti vseh evropskih regij s širokopasovnim omrežjem: trenutno je pokritost v velikih mestnih središčih dobra, na podeželju pa slaba; da bi dosegli cilje digitalizacije, je treba to težavo nujno rešiti, tako da se prepad med regijami ne bo še povečal, |
| --- | --- | --- |

3.2

—

zagotovljene enake pokritosti vseh evropskih regij s širokopasovnim omrežjem: trenutno je pokritost v velikih mestnih središčih dobra, na podeželju pa slaba; da bi dosegli cilje digitalizacije, je treba to težavo nujno rešiti, tako da se prepad med regijami ne bo še povečal,

| — | infrastrukture: zagotavljanje zasebnih naložb v razvoj infrastrukture na zadnjem kilometru ob upoštevanju nefinančnih prednosti, kot so socialno-ekonomski zunanji učinki, |
| --- | --- |

—

infrastrukture: zagotavljanje zasebnih naložb v razvoj infrastrukture na zadnjem kilometru ob upoštevanju nefinančnih prednosti, kot so socialno-ekonomski zunanji učinki,

| — | krepitve zmogljivosti: izboljšanje digitalne pismenosti ljudi, ki živijo na podeželju, |
| --- | --- |

—

krepitve zmogljivosti: izboljšanje digitalne pismenosti ljudi, ki živijo na podeželju,

| — | primernosti: spodbujanje razvoja aplikacij, ki ustrezajo potrebam kmetijske in podeželske skupnosti, kjer se digitalne storitve, namenjene mestnemu okolju, ne uporabljajo pogosto. |
| --- | --- |

—

primernosti: spodbujanje razvoja aplikacij, ki ustrezajo potrebam kmetijske in podeželske skupnosti, kjer se digitalne storitve, namenjene mestnemu okolju, ne uporabljajo pogosto.

| 3.3 | Akt o digitalnem podeželju (Digital Rural Act) bo kot zakonodajni mehanizem Evropske komisije, tako kot akt o digitalnih trgih in akt o digitalnih storitvah, skupek pravil, obveznosti in odgovornosti, katerih cilj je zagotoviti evropskim podeželskim območjem dostop do vrste pobud, orodij in oblik dostopa, saj so ta območja zaradi nizke gostote prebivalstva ekonomsko neugodna za zasebne naložbe. Tako bo akt o digitalnem podeželju zagotovil digitalizacijo na podeželju, kjer je potreba po njej obratno sorazmerna s finančnim donosom. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Nazadnje bo akt o digitalnem podeželju (Digital Rural Act) v največji meri utrl pot evropskemu zelenemu dogovoru, strategiji „od vil do vilic“ in ogljični nevtralnosti Evrope do leta 2050, saj bo prehod na pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem mogoč le, če bosta tehnologija in digitalizacija na voljo in dostopni kmetijskemu in podeželskemu svetu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kot je poudarjeno v mnenju EESO Nadgrajevanje vključujoče, varne in zaupanja vredne digitalizacije za vse (6), pomena digitalizacije ne smemo podcenjevati, saj lahko spodbudi „večjo mobilnost na trgu dela, poveča produktivnost in prožnost na delovnem mestu ter omogoči združljivost poklicnega in zasebnega življenja v primeru dela na daljavo“. Za to je potreben celovit sklop digitalnih znanj in spretnosti ne glede na to, ali delavci živijo v mestih ali na podeželju. Vendar na oddaljenih lokacijah obstajajo dodatne večplastne ovire. Zato se EESO zavzema za namenski program za digitalna znanja in spretnosti, s katerim bi podprli evropske državljane, ki živijo na podeželju. Ta pristop, ki bi moral biti v središču akta o digitalnem podeželju (Digital Rural Act), bi moral hkrati prispevati k premostitvi digitalnega razkoraka in k izkoriščanju prednosti digitalne preobrazbe družbe. |
| --- | --- |

3.5

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mnenje EESO Za celostno strategijo za trajnostni razvoj podeželja in mest (UL C 105, 4.3.2022, str. 49).

1

Za celostno strategijo za trajnostni razvoj podeželja in mest

(2)  COM(2021) 345 final.

2

(3)  Mnenje EESO Dolgoročna vizija za podeželska območja EU (UL C 290, 29.7.2022, str. 137).

3

Dolgoročna vizija za podeželska območja EU

(4)  Mnenje EESO o uredbi o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL C 152, 6.4.2022, str. 138).

4

uredbi o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva

(5)  ERP WORKSHOP REPORT, Workshop 21 (Poročilo o delavnici Evropskega podeželskega parlamenta, delavnica 21).

5

(6)  Mnenje EESO Nadgrajevanje vključujoče, varne in zaupanja vredne digitalizacije za vse, UL C 374, 16.9.2021, str. 11.

6

Nadgrajevanje vključujoče, varne in zaupanja vredne digitalizacije za vse

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/67

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Javne naložbe v energetsko infrastrukturo kot del rešitve za podnebna vprašanja

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 486/10)

| Poročevalec: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Lutz RIBBE |

Poročevalec:

Thomas KATTNIG

Soporočevalec:

Lutz RIBBE

| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 7. 9. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 22. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 162/7/8 |

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

7. 9. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

22. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

162/7/8

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Posledice podnebne krize so močno prizadele Evropo in svet. Čeprav so se v zadnjih letih povečale možnosti za učinkovito prilagajanje podnebnim spremembam, strokovnjaki opozarjajo na nezadostno mobilizacijo finančnih sredstev, premajhno zavzetost državljanov in zasebnega sektorja ter nedejavnost političnega vodstva. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Da bi zadostili vse večjemu povpraševanju po električni energiji in dosegli podnebne cilje, je treba podvojiti naložbe v elektroenergetsko omrežje, da bodo znašale 55 milijard EUR na leto, sredstva za izgradnjo čistih proizvodnih zmogljivosti pa povečati na 75 milijard EUR na leto (1). Zaradi tega so javne naložbe v pametne sisteme, sisteme obnovljivih virov energije in infrastrukturo za shranjevanje energije zelo pomembne za zanesljivost oskrbe, boj proti energetski revščini, dostopne cene in ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO podpira predloge Komisije za pospešitev in poenostavitev postopkov za izdajo dovoljenj za projekte v zvezi z energijo iz obnovljivih virov ter opredelitev tako imenovanih namenskih območij zanje. Ti imajo velik potencial za pospešitev energetskega prehoda. Še toliko bolj pomembno je, da se čim bolj konkretno opredeli, katere poenostavitve veljajo za t. i. namenska območja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | V evropski energetski zakonodaji blažitev podnebnih sprememb ni priznana kot cilj regulacije omrežij. Zato nacionalni regulativni organi težko spodbujajo preoblikovanje, širitev in posodobitev distribucijskih omrežij električne energije v skladu z zahtevami glede podnebne nevtralnosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO je v zvezi s prihodnjo organizacijo energetskih sistemov in infrastrukture večkrat poudaril pomen aktivne udeležbe vseh odjemalcev – gospodinjstev, podjetij in energetskih skupnosti – pri razvoju pametnih energetskih sistemov ter uvajanja spodbud, da bi lahko civilna družba sodelovala pri energetskem prehodu, pa tudi za to, da bi prispevali k sofinanciranju. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Stopnja javnih naložb EU v tehnologije čiste energije, potrebne za razogljičenje, je najnižja v primerjavi z drugimi večjimi gospodarstvi, kar spodkopava konkurenčnost EU. Naložbe elektroenergetskih podjetij se zmanjšujejo vse od začetka liberalizacije, kar je povzročilo nastanek ozkih grl v oskrbi in zavira nadaljnje širjenje obnovljivih virov energije. EESO zato podpira predlog Komisije, da se načrti za okrevanje, mehanizem za okrevanje in odpornost ter dodatna sredstva iz Kohezijskega sklada za regionalni razvoj in sredstva za skupno kmetijsko politiko uporabijo za izvajanje načrta REPowerEU. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Zasnovo in regulacijo trga je treba prilagoditi novim razmeram, v katerih bodo prevladovali obnovljivi viri energije (vključno z bolj decentralizirano proizvodnjo in večjo porabo na kraju samem), ter ustvariti potrebne pogoje za različne akterje in zagotoviti ustrezno varstvo potrošnikov. EESO pozdravlja namero Komisije, da bo preučila možnosti za optimizacijo zasnove trga z električno energijo, in se odločno zavzema za pripravo ocen trga, ki bodo zajemale analizo ravnanja vseh potencialnih akterjev na energetskem trgu in zasnove energetskega trga. V vsakem primeru poudarja, da je pomembno pred vsakim predlogom pripraviti celovito oceno učinka. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO ponovno priporoča uporabo zlatega pravila za javne naložbe, da se zaščitijo produktivnost ter socialni in ekološki temelji blaginje prihodnjih generacij. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Mešano financiranje, ki vključuje zasebne vlagatelje, je možno le pod pogojem, da se zagotovi preglednost dodelitve in da javni organi nimajo neupravičenih dodatnih stroškov v primerjavi z javnim financiranjem. V zvezi z upravičenimi dodatnimi stroški je potrebna popolna preglednost. Zato je še pomembneje, da se pri takšnih modelih mešanega financiranja jasno opredelijo pravice in obveznosti, pojasnijo vprašanja odgovornosti ter zagotovi učinkovit in hiter sistem za reševanje sporov, da bi se izognili dolgoročnim dodatnim stroškom in neugodnim vprašanjem glede odgovornosti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poudarja, da pri pravičnem prehodu ne gre le za financiranje tega prehoda, ampak tudi za ustvarjanje dostojnega dela, kakovostnih delovnih mest in socialne varnosti ter ohranjanje konkurenčnosti evropskih podjetij. Za to so potrebni posebni ukrepi na vseh ravneh, zlasti na regionalni ravni. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO je prepričan, da je treba posebno pozornost nameniti opredelitvi, da je razvoj omrežja v prevladujočem javnem interesu, vključitvi blažitve podnebnih sprememb kot regulativnega cilja ter na splošno boljši usklajenosti pri načrtovanju obnovljivih virov energije in elektroenergetskega omrežja. Nujno potrebne so konkretne zahteve v skladu z evropsko zakonodajo. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Razvoj v zadnjem desetletju, izzivi, ki spremljajo razširitev omrežja, skokovita rast cen energije, grožnja kibernetskih napadov in nenazadnje vojna v Ukrajini jasno kažejo, da gre v bistvu za vprašanje, kdo bo v prihodnosti nadzoroval osrednjo infrastrukturo, kot je energetsko omrežje. V ospredju je torej javni interes. Zato bi bilo potrebno javno lastništvo, ki bi bilo zavezano skupnemu dobremu in bi odpravljalo obstoječe neenakosti. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Vprašanje prednosti in slabosti javnega in zasebnega lastništva in/ali zasebnega financiranja energetske infrastrukture za dobro delujoč energetski trg je nedvomno pomembno in bi ga bilo treba preučiti v oceni možnosti za optimizacijo zasnove energetskega trga, ki jo načrtuje Komisija. Rezultati tovrstne analize so lahko dragoceno orodje pri odločanju za države članice, ki so pristojne za odločanje o javnem ali zasebnem lastništvu energetske infrastrukture. EESO meni, da električna energija ni le ključna strateška dobrina za celotno gospodarstvo EU, temveč tudi javna dobrina. Zato poziva Evropsko komisijo, naj podrobno analizira učinek in posledice celotnega procesa privatizacije in liberalizacije evropskega energetskega sektorja za njegovo stabilnost, zanesljivost oskrbe in delovanje trga z električno energijo ter na podlagi rezultatov preoblikuje celotni energetski sektor, pri čemer se omogoči krepitev vloge nacionalnega in javnega sektorja. |
| --- | --- |

1.13

2.   Ozadje

| 2.1 | Kot kažejo najnovejša poročila Medvladnega odbora za podnebne spremembe (IPCC), so posledice podnebne krize že prizadele milijarde ljudi po vsem svetu, pa tudi ekosisteme, čeprav dvig temperature še ni dosegel ravni 1,5 stopinje, določene v Parizu. V zvezi s tem je zelo problematično, da imajo sistemi in skupine, ki jih bodo najbolj prizadeli vročina, suša, poplave, bolezni, pomanjkanje vode in hrane, pogosto najmanj sredstev za spopadanje s temi izzivi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V zadnjih letih so se povečale možnosti, ki so na voljo za učinkovito prilagajanje podnebnim spremembam. Vendar izvedeni in načrtovani ukrepi v številnih delih Evrope niso zadovoljivi. Strokovnjaki opozarjajo na nezadostno mobilizacijo sredstev, premajhno zavzetost državljanov in zasebnega sektorja ter nedejavnost političnega vodstva. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zaradi vojne v Ukrajini Evropa zdaj hitro zagotavlja velike količine denarja za vojaške namene, kar vzbuja bojazen, da bodo zaradi tovrstne vezanosti finančnih sredstev nastale zamude pri blažitvi podnebnih sprememb. EESO zato pozdravlja ukrepe in instrumente, ki jih je Komisija napovedala v načrtu REPowerEU (2) za zmanjšanje odvisnost EU od fosilnih goriv, zlasti iz Rusije, s sprejetjem ukrepov za varčevanje z energijo, pospešitvijo prehoda na energijo iz obnovljivih virov, spodbujanjem diverzifikacije dobaviteljev in združevanjem moči za vzpostavitev odpornejšega energetskega sistema in resnične energetske unije. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Da bi dosegli podnebne cilje, je treba zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov več kot podvojiti. Tudi danes v velikih državah, kot je Nemčija, stroški neuporabljene ali neprenosljive zelene električne energije, ki jo je treba omejiti, znašajo več sto milijonov eurov na leto. Ta gospodarska izguba se bo še pomnožila, če ne bomo hitro razširili elektroenergetskih omrežij in skladiščnih zmogljivosti ter obenem izboljšali možnosti za lokalno uporabo električne energije. Pri načrtovanju in regulaciji omrežij je pomembno, da je razvoj energetskih omrežij usklajen s ciljem podnebne nevtralnosti. Pri tem imajo ključno vlogo distribucijska omrežja, saj je nanje priključena večina obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Da bi izpolnili te zahteve, je treba naložbe v elektroenergetsko omrežje podvojiti na 55 milijard EUR letno, sredstva za izgradnjo čistih proizvodnih zmogljivosti pa povečati na 75 milijard EUR na leto (3). EESO v zvezi s tem poudarja dodano vrednost predlogov Komisije za hitre postopke izdajanja dovoljenj za projekte na področju obnovljivih virov energije ter opredelitev tako imenovanih namenskih območij za takšne projekte. EESO podpira predloge za pospešitev in poenostavitev postopkov za izdajo dovoljenj za energijo iz obnovljivih virov. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti distribucijskim omrežjem, saj se energija iz obnovljivih virov praviloma dovaja vanje. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Zaradi tega so javne naložbe v pametne sisteme in sisteme obnovljivih virov energije zelo pomembne za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe, boj proti energetski revščini, dostopne cene in ustvarjanje delovnih mest. Ekološka preobrazba v skladu z evropskim zelenim dogovorom bo nedvomno močno vplivala na razmere na področju zaposlovanja v ogljično intenzivnih energetskih sektorjih. Hkrati se s smiselno razširitvijo javnih naložb v podnebno nevtralne energetske sisteme ustvarjajo številne nove zaposlitvene priložnosti. Zato je treba s preoblikovanjem proračunskega okvira zagotoviti ustrezen proračunski manevrski prostor, kot je EESO oktobra 2021 predlagal v mnenju na lastno pobudo z naslovom Ponovni razmislek o proračunskem okviru EU za trajnostno okrevanje in pravičen prehod. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Evropska energetska zakonodaja blažitve podnebnih sprememb doslej ni priznavala za cilj regulacije omrežij. Zato nacionalni regulativni organi težko spodbujajo preoblikovanje, širitev in posodobitev distribucijskih omrežij električne energije v skladu z zahtevami glede podnebne nevtralnosti. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO je v zvezi s prihodnjo organizacijo energetskih sistemov in infrastrukture večkrat poudaril pomen aktivne udeležbe vseh odjemalcev – gospodinjstev, podjetij in energetskih skupnosti – pri razvoju pametnih energetskih sistemov. Žal so bile v zvezi s tem dane le obljube, konkretnih pobud pa ni bilo. EESO poziva, naj se končno uvedejo spodbude za dejavno vlogo proizvajalcev-odjemalcev in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ali energetskih skupnosti državljanov, da bi lahko civilna družba sodelovala pri energetskem prehodu in bi se potrošnikom omogočila dejavna udeležba na trgu. S tem se lahko ublaži tudi problem vse večjih stroškov, povezanih z obvladovanjem prezasedenosti omrežja ob vključevanju obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESO se strinja, da bi bilo treba evropska pravila o vseevropskih energetskih omrežjih (TEN-E) bolje prilagoditi ciljem zelenega dogovora, zlasti v zvezi z razogljičenjem energetskega sistema, prehodom na podnebno nevtralnost, razvojem obnovljivih virov energije, energijsko učinkovitostjo in preprečevanjem tveganja energijske revščine. Ker imajo energetska omrežja pomembno vlogo pri doseganju ravnovesja, odpornosti in razvoja energetskega sistema, EESO poziva k jasnejši umestitvi uredbe v dinamiko povezovanja energetskega sistema, da bi se spodbujale vse oblike brezogljične energije, in k preprečevanju vseh oblik razdruževanja. Glede na to je treba pozdraviti pobudo Sveta in Evropskega parlamenta, da se poleg obnovljivih virov energije tudi distribucijska omrežja opredelijo kot prevladujoč javni interes. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Povišanje cen zdaj bremeni evropske državljane in podjetja. EESO z obžalovanjem ugotavlja, da politični voditelji v preteklosti njegovega poziva (4) k zmanjšanju strateške odvisnosti od nezanesljivih tretjih strani niso preoblikovali v ukrepe, ampak se je ta odvisnost celo povečala. Rusija je največja izvoznica nafte, zemeljskega plina in premoga v EU, številne jedrske elektrarne pa so odvisne od ruskih gorivnih palic in tehnologij. Sedanja kriza cen energije bi evropske državljane in podjetja prizadela precej manj, če bi Evropa že zmanjšala uvoz fosilnih goriv, kot je bilo obljubljeno. EESO zato pozdravlja prizadevanja, predstavljena v načrtu REPowerEU za hitro zmanjšanje te odvisnosti, zlasti od Rusije. EESO podpira prizadevanja institucij EU in držav članic za učinkovito reševanje problema cen v skladu s sporočilom iz oktobra 2021, sporočilom o trgu električne energije COM(2022) 236 final in orodji, ki jih ponuja začasni okvir za državno pomoč. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Glede na sedanje razmere EESO ponovno opozarja, da ni toliko pomembno diverzificirati odvisnost, temveč predvsem doseči strateško energijsko neodvisnost in avtonomijo. Obnovljivi viri energije in vodik bodo gonilna sila v procesu razogljičenja, njihova proizvodnja pa bi morala v čim večjem obsegu potekati v EU. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | V nekaterih regijah je kot kratkoročno in srednjeročno nadomestilo za ruski zemeljski plin poleg obsežnih ukrepov za varčevanje z energijo trenutno primeren utekočinjeni zemeljski plin. Dolgoročno je zeleni vodik rešitev, ki je združljiva s podnebnimi cilji, če bo na voljo v zadostnih količinah in po razumni ceni. Dokler Evropa ne more sama proizvesti celotne količine plinov, ki jih potrebuje – kar očitno velja za utekočinjeni zemeljski plin, medtem ko je pri vodiku neodvisnost od uvoza še možna –, se bo treba iz ruske katastrofe naučiti pomembno lekcijo. EESO opozarja, da mora Evropa pri virih, ki nadomeščajo ruski plin, ravnati zelo previdno ter upoštevati njihov vpliv na okolje in novo odvisnost od tretjih držav, ki ne delijo naših evropskih vrednot, kot so demokracija, spoštovanje človekovih pravic in pravna država. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Stopnja javnih naložb EU v tehnologije čiste energije, potrebne za razogljičenje, je najnižja v primerjavi z drugimi večjimi gospodarstvi, kar spodkopava našo konkurenčnost na svetovni ravni. Poleg tega Evropsko računsko sodišče opozarja, da s strategijo REPepowerEU ne bo mogoče mobilizirati dovolj sredstev. EESO zato podpira predlog Komisije, da se za izvajanje načrta REPowerEU uporabijo načrti za okrevanje, mehanizem za okrevanje in odpornost ter dodatna sredstva iz Kohezijskega sklada za regionalni razvoj in sredstva za skupno kmetijsko politiko. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Nekatere države članice EU posledice vojne v Ukrajini razumejo kot končno spodbudo za večjo energetsko neodvisnost in podnebno nevtralnost, enako pa je tudi na ravni EU. EESO to pozdravlja, vendar je na voljo več možnosti, med drugim povečanje uporabe utekočinjenega plina in vrnitev k izkoriščanju premoga, kar bi lahko povzročilo nazadovanje pri energetskem prehodu. EESO je kritičen do tega, vendar se zaveda, da so kratkoročno številne možnosti za proizvodnjo energije nujen ukrep, ki prispeva k energetski varnosti. Poleg vetrne in sončne energije je torej treba izkoristiti široko paleto nizkoogljičnih virov energije, ki z ekonomskega in okoljskega vidika sodijo v energetski sistem. EESO poleg tega poziva k večjim prizadevanjem za ekološko preoblikovanje energetskega sistema. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Evropska zveza sindikatov javnih uslužbencev (EPSU) je objavila poročilo (5), v katerem je potrdila, da je liberalizacija energetskega sistema dala le malo rešitev za napredujočo podnebno krizo. Zelo razširjeno uporabo izvedljivih alternativ energetskim virom, ki sproščajo ogljik, so omogočile predvsem znatne javne subvencije in ne svobodna konkurenca na trgu. Poročilo kaže, da brez spremembe sedanjega modela energetskega sistema v Evropi ni mogoče izpolniti zavez iz Pariškega sporazuma. |
| --- | --- |

2.15

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Zaradi hitrih podnebnih sprememb in sedanje energetske krize so kratkoročno potrebne naložbe v infrastrukturo, da se doseže podnebna nevtralnost do leta 2050 in zagotovi oskrba z energijo. Hkrati je podražitev energije razkrila pomanjkljivosti trga energije. Pomembno si je zastaviti temeljna vprašanja o energetski prihodnosti, v kateri bosta zagotovljeni pravica do energije ter okolju prijazna, cenovno dostopna in zanesljiva oskrba z njo. EESO izrecno poudarja nujnost javnih naložb za doseganje energetske neodvisnosti od uvoza ruskega plina in podpira ukrepe, ki jih je v zvezi s tem predlagala Komisija v načrtu REPowerEU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pri tem je treba upoštevati zasnovo trga in njegovo regulacijo, ustvarjanje potrebnih pogojev za posamezne akterje in krepitev ustreznega varstva potrošnikov. EESO pozdravlja namero Komisije, da bo preučila možnosti za optimizacijo zasnove trga z električno energijo, in je seznanjen z njeno analizo trga električne energije in plina, predlaganimi ukrepi za obravnavanje visokih cen energije, predlogi za izboljšanje energetskih omrežij in skladiščnih zmogljivosti ter ponovnimi obljubami o izboljšanju dostopa do trga za male akterje (proizvajalce-odjemalce) in zagotavljanju zanesljivosti oskrbe. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Zasnovo in ureditev trga je treba prilagoditi novim razmeram, v katerih bodo prevladovali obnovljivi viri energije, tj. decentralizirana proizvodnja in večja poraba na kraju samem. Vendar je treba za to ustvariti potrebne pogoje za različne akterje in zagotoviti ustrezno varstvo potrošnikov. Potrebne so ocene trga, ki bodo zajemale analizo ravnanja vseh potencialnih akterjev na energetskem trgu in zasnove energetskega trga. EESO v vsakem primeru poudarja, da je pomembno pred vsakim predlogom pripraviti celovito oceno učinka. EESO poudarja, da je treba nujno ukrepati proti visokim cenam električne energije, vključno z združevanjem cen električne energije in plina, ki negativno vplivajo na gospodarstvo držav članic. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Dolgo je bilo zanemarjeno vprašanje, v kakšnem obsegu in s kakšno zasnovo trga je mogoče s tržnimi sredstvi doseči zanesljivost oskrbe. Energetski sistem, ki temelji na (pretežno na lastnem trgu proizvedeni) energiji iz obnovljivih virov, načeloma zagotavlja visoko raven zanesljivosti oskrbe. Toda to ni samoumevno – potrebno je pravo regulativno okolje. Pametna omrežja so še posebno pomembna, saj pošiljajo jasne signale milijonom proizvajalcev in potrošnikov, da bi lahko ravnali na sistemu prijazen način in tako prispevali k zanesljivosti oskrbe. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Na področju financiranja infrastrukturnih projektov se je v preteklosti večkrat pokazalo, da so največja ovira za javni sektor stroga proračunska pravila. Zato bi bilo treba projekte v zvezi z evropskim zelenim dogovorom, energetsko neodvisnostjo in digitalnim sektorjem izključiti iz vseh predpisov, ki preprečujejo take javne naložbe. Zaradi tega EESO v skladu s svojim mnenjem o ponovnem razmisleku o proračunskem okviru EU (6) priporoča uporabo zlatega pravila za javne naložbe, da se zaščitijo produktivnost ter socialni in ekološki temelji blaginje prihodnjih generacij. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Mešano financiranje, ki vključuje zasebne vlagatelje, je možno le pod pogojem, da se zagotovi preglednost dodelitve in da javni organi nimajo neupravičenih dodatnih stroškov v primerjavi z javnim financiranjem. V zvezi z upravičenimi dodatnimi stroški je potrebna popolna preglednost. V poročilu Evropske investicijske banke je ugotovljeno, da so bile na primer pogodbe javno-zasebnih partnerstev v cestnem prometu v Evropi v povprečju za 24 % dražje od primerljivih projektov z običajnim financiranjem (7). Zato je še pomembneje, da se pri takšnih modelih mešanega financiranja jasno opredelijo pravice in obveznosti, pojasnijo vprašanja odgovornosti ter zagotovi učinkovit in hiter sistem za reševanje sporov, da bi se izognili dolgoročnim dodatnim stroškom in neugodnim vprašanjem glede odgovornosti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komisija pravilno opozarja, da javne naložbe lahko mobilizirajo in morajo mobilizirati zasebna sredstva, vendar REPowerEU ne zajema refinanciranja ustreznih sredstev javne porabe. Odprava subvencij za fosilne vire bi bil eden od možnih pristopov za organizacijo tega. Druga možnost bi bila obdavčitev nepričakovanih dobičkov, ki izvirajo iz velike krize na področju nafte in plina ter se izražajo v ogromnih dodatnih dobičkih zlasti velikih naftnih družb. EESO je zaskrbljen, ker lahko izredno visoki dobički energetskih podjetij na eni strani in večja energetska revščina zaradi eksplozije cen energije na drugi strani nevarno destabilizirajo družbo. EESO predlaga, da se ti dobički zmanjšajo z davki in se v obliki finančnega nadomestila prenesejo na odjemalce energije, npr. finančno šibkejša gospodinjstva ali energetsko intenzivna podjetja, ter se porabijo za razširitev proizvajanja energije iz obnovljivih virov in potrebne omrežne infrastrukture, zlasti ker se to v nekaterih državah članicah že obravnava ali izvaja. EESO meni, da bi morala biti takšna obdavčitev zelo skrbno opredeljena, da se energetskih podjetij ne bi odvrnilo od naložb v nizkoogljične rešitve. Komisijo poziva, naj brez nadaljnjega odlašanja predlaga ustrezne ukrepe. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Smisel in namen infrastrukture je predvsem to, da deluje, ne da prenaša električno energijo od točke A do točke B in tako zagotavlja stalne donose. Razvoj v zadnjem desetletju, izzivi, ki spremljajo razširitev omrežja, skokovita rast cen energije, grožnja kibernetskih napadov in nenazadnje vojna v Ukrajini jasno kažejo, da gre v bistvu za vprašanje, kdo bo v prihodnosti nadzoroval osrednjo infrastrukturo, kot je energetsko omrežje. V ospredju je torej javni interes. Zato bi bilo potrebno javno lastništvo, ki bi bilo zavezano skupnemu dobremu in bi odpravljalo obstoječe neenakosti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO poudarja, da pri pravičnem prehodu ne gre le za financiranje tega prehoda, ampak tudi za ustvarjanje dostojnega dela, kakovostnih delovnih mest in socialne varnosti ter ohranjanje konkurenčnosti evropskih podjetij. Za to so potrebni posebni ukrepi na vseh ravneh, zlasti na regionalni ravni. Drugi ključni dejavniki pravičnega prehoda so aktivna in organizacijska vloga javnega sektorja ter zagotavljanje demokratične udeležbe socialnih partnerjev na vseh ravneh. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Energetsko omrežje je del kritične infrastrukture. Izpad ali poslabšanje te infrastrukture lahko povzroči usodna ozka grla pri oskrbi in ogrozi javno varnost. Kritična infrastruktura, kot so prevoz in promet, zdravstvene storitve, finance in varnost, če jih naštejemo le nekaj, so v Evropi zaradi vala liberalizacije in privatizacije v zadnjih desetletjih v vse večjem obsegu v lasti zasebnih akterjev. To je problematično, ker so sektorji medsebojno povezani in ranljivost enega sektorja zmanjšuje ali preprečuje zmogljivost druge kritične infrastrukture (kaskadni učinek). Po eni strani je to soodvisnost težko oceniti, po drugi strani pa je njihovo delovanje pomembno za javno dobro. Posebno v primeru motenj na trgu ali nesreč je ključno, da imajo javni organi za koordinacijo pravico razpolagati s to infrastrukturo, da lahko zagotovijo prostorsko usklajeno odpornost. Ta tveganja so še posebej velika pri električni energiji, brez katere je delovanje napredne civilizacije 21. stoletja praktično nepredstavljivo, obsežni izpadi pa bi ohromili družbo kot celoto. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Glede na to, da stavbe v Evropi porabijo približno 40 % energije, je pametna kombinacija novih tehnologij, učinkovite prenove in spodbujanja novih modelov udeležbe državljanov ključnega pomena za energetski prehod in večjo energijsko učinkovitost v stanovanjskem sektorju. Direktiva o notranjem trgu električne energije spodbuja sodelovanje odjemalcev pri proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov in je bistvena podlaga za sprejemanje decentralizirane proizvodnje energije. V tem okviru je usklajevanje pomembno za celotni evropski prostor, da bi v energetski prehod vključili čim večje število gospodinjstev v Evropi. Koncepti, kot sta souporaba energije in energija iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo državljani, na splošno odpirajo smiselne možnosti za uporabo energetskih omrežij za prostorsko omejeno in k povpraševanju usmerjeno oskrbo, ki razbremenjuje omrežje. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO ponavlja svoje stališče, da je cilj z najnižjimi možnimi socialno-ekonomskimi stroški čim bolj zmanjšati emisije. Priporoča, naj se povežejo instrumenti, ki so združljivi z dobro reguliranim trgom, in regulativni ukrepi, kadar je to potrebno, vključno s finančnimi instrumenti ob podpori večletnega finančnega okvira in instrumenta NextGenerationEU, da bi se tako prispevalo k učinkovitejšemu energetskemu okolju. Vendar mora biti tudi jasno, da je treba, če na podlagi natančne analize obstajajo utemeljeni znaki za obstoječe ali neizogibno nedelovanje trga, zagotoviti pomoč javnega sektorja, npr. z naložbami ali posegi na trgu. |
| --- | --- |

3.12

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Naložbe v energetsko infrastrukturo so namenjene hitremu, učinkovitemu in stroškovno učinkovitemu povečanju zanesljivosti oskrbe z energijo iz obnovljivih virov, ki je v interesu potrošnikov in gospodarstva. Pri tem je zelo pomembno vprašanje: kdo bo imel v prihodnosti pravico razpolagati z osrednjo infrastrukturo, kot sta energetska infrastruktura in infrastruktura za shranjevanje energije. Naložbe elektroenergetskih podjetij se zmanjšujejo vse od začetka liberalizacije. To zmanjšanje naložb v omrežje in proizvodnjo električne energije je povzročilo ozka grla v oskrbi in zavira nadaljnje širjenje obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Z ekonomskega vidika se postavlja vprašanje, zakaj energetsko omrežje, ki je za vlagatelje privlačno kot zanesljiva naložba, ne bi bilo privlačno tudi za državo. Letne dividende zasebnih podjetij bi se lahko v lasti organov javnega sektorja ponovno vložile v interesu skupnega dobrega in razbremenile javne proračune. Nenazadnje je to smiselno tudi zato, ker se je že pri nekaterih primerih delne privatizacije v preteklosti pokazalo, da bi bila že samo iz finančnih razlogov javno lastništvo pametnejša odločitev. Številne države članice že uporabljajo javne ali delno javne strukture. Hkrati pa se kaže trend, da lastništvo ponovno prevzemajo lokalni organi. Vprašanje prednosti in slabosti javnega in zasebnega lastništva in/ali zasebnega financiranja energetske infrastrukture za dobro delujoč energetski trg je nedvomno pomembno in bi ga bilo treba preučiti v oceni možnosti za optimizacijo zasnove energetskega trga, ki jo načrtuje Komisija. Rezultati tovrstne analize so lahko dragoceno orodje pri odločanju za države članice, ki so pristojne za odločanje o javnem ali zasebnem lastništvu energetske infrastrukture. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Glede na navedeno postajata lokalna in regionalna oskrba z energijo ter ponovno prepuščanje lastništva podjetij za oskrbo lokalnim organom vse pomembnejša, zlasti v zvezi s strategijami decentralizacije. V tem okviru imajo javne naložbe ključno vlogo pri decentralizirani proizvodnji energije na lokalni ravni. Preučiti bi bilo treba druge možnosti financiranja, kot je neposredno financiranje iz skladov. Strehe na javnih stavbah so še posebej primerne za oskrbo celotnih četrti s cenovno ugodno sončno energijo. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | V nekaterih državah članicah se zagotavljajo finančne spodbude za pospešitev širjenja fotovoltaike. Avstrija, Belgija, Litva, Luksemburg in Španija so v dopisu Komisiji pozvale, naj se upravne stavbe, supermarketi, ravne strehe in industrijski objekti pod določenimi pogoji obvezno opremijo s fotovoltaičnimi sistemi. Fotovoltaični sistemi bi morali po njihovem mnenju biti standard tudi pri novih in prenovljenih hišah. Komisijo pozivajo, naj iz proračuna EU zagotovi več sredstev za uvajanje fotovoltaike. EESO pozdravlja to zamisel in poziva Komisijo, naj analizira, katere naložbe, ureditve in spremljajoči ukrepi, kot so raziskave in razvoj, so potrebni za pospešitev širjenja fotovoltaike in proizvodnje sončne energije v EU. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Energija kot družbeno dobro: EESO v zvezi s tem opozarja na uresničevanje skupnih vrednot Unije na področju storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 14 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), kot so opredeljene v Protokolu št. 26 o storitvah splošnega pomena, priloženem Pogodbi o EU in PDEU. S tem bi lahko zagotovili večjo učinkovitost in cenovno dostopnost ter preprečili nedelovanje trga. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Sedanja energetska kriza dokazuje, da ima energija kot družbeno pomembna dobrina poseben pomen. Poleg ohranjanja kakovostnih delovnih mest in zaposlovanja postaja pomembna tudi povezava med socialnimi in okoljskimi vidiki. Javna lastnina lahko zagotovi demokratični nadzor, javne naložbe, zanesljivost oskrbe in pravično porazdelitev stroškov preoblikovanja energetske industrije v smeri obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Da bi preprečili neprimerne in slabe naložbe, je treba odpraviti obstoječe nejasnosti in nasprotja glede bistvenih struktur novega energetskega sistema, arhitekture trga ter tržnih vlog in pravil, zlasti pa nemudoma odpraviti socialne učinke na zaposlene in odjemalce. Pri tem ima osrednjo vlogo pravična porazdelitev naložbenih bremen, enako pa velja za pravično porazdelitev morebitnih dobičkov. Kako zadovoljiti naložbene potrebe in zagotoviti donosnost je eno od pomembnih vprašanj, ki jih je treba obravnavati, da bi dolgoročno zagotovili optimalno delovanje energetskega trga. EESO je seznanjen z ugotovitvami študije ACER in sporočilom o trgih z električno energijo in plinom v zvezi s tem ter pozdravlja namero Komisije, da oceni trg električne energije. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Pomemben vidik energetskega prehoda bo usklajevanje in organizacija med uvozniki, regionalnimi upravljavci omrežij, skupnostmi državljanov za energijo iz obnovljivih virov, samooskrbovalci in energetskimi skupnostmi, ki svojo električno energijo porabljajo lokalno, in podjetji za shranjevanje ter dobavitelji. |
| --- | --- |

4.8

V Bruslju, 22. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  V skladu z ugotovitvami sektorskega združenja za električno energijo Eurelectric.

1

(2)  Načrt REPowerEU, COM(2022) 230 final.

2

(3)  V skladu z ugotovitvami sektorskega združenja za električno energijo Eurelectric.

3

(4)  Mnenje EESO o cenah energije (UL C 275, 18.7.2022, str. 80).

4

(5)  A Decarbonised, Affordable and Democratic Energy System for Europe (Razogljičen, cenovno dostopen in demokratičen energetski sistem za Evropo):

5

https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Going%20Public_EPSU-PSIRU%20Report%202019%20-%20EN.pdf.

(6)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o ponovnem razmisleku o proračunskem okviru EU za trajnostno okrevanje in pravičen prehod (UL C 105, 4.3.2022, str. 11).

6

(7)  EIB 2006. Ex ante construction costs in the European road sector: a comparison of public-private partnerships and traditional public procurement (Predhodni stroški gradnje v evropskem cestnem sektorju: primerjava javno-zasebnih partnerstev in tradicionalnih javnih naročil), Gospodarsko in finančno poročilo 2006/01, Blanc-Brude, F., Goldsmith, H., in Välilä, T, https://www.eib.org/attachments/efs/efr_2006_v01_en.pdf.

7

Ex ante construction costs in the European road sector: a comparison of public-private partnerships and traditional public procurement

---

PRILOGA

Naslednji amandma, ki je bil med razpravo zavrnjen, je prejel vsaj četrtino glasov:

Točka 2.9

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO se strinja, da bi bilo treba evropska pravila o vseevropskih energetskih omrežjih (TEN-E) bolje prilagoditi ciljem zelenega dogovora, zlasti v zvezi z razogljičenjem energetskega sistema, prehodom na podnebno nevtralnost, razvojem obnovljivih virov energije, energijsko učinkovitostjo in preprečevanjem tveganja energijske revščine. Ker imajo energetska omrežja pomembno vlogo pri doseganju ravnovesja, odpornosti in razvoja energetskega sistema, EESO poziva k jasnejši umestitvi uredbe v dinamiko povezovanja energetskega sistema, da bi se spodbujale vse oblike brezogljične energije, in k preprečevanju vseh oblik razdruževanja. Glede na to je treba pozdraviti pobudo Sveta in Evropskega parlamenta, da se poleg obnovljivih virov energije tudi distribucijska omrežja opredelijo za prevladujoč javni interes. | EESO se strinja, da bi bilo treba evropska pravila o vseevropskih energetskih omrežjih (TEN-E) bolje prilagoditi ciljem zelenega dogovora, zlasti v zvezi z razogljičenjem energetskega sistema, prehodom na podnebno nevtralnost, razvojem obnovljivih virov energije, energijsko učinkovitostjo in preprečevanjem tveganja energijske revščine. Ker imajo energetska omrežja pomembno vlogo pri doseganju ravnovesja, odpornosti in razvoja energetskega sistema, EESO poziva k jasnejši umestitvi uredbe v dinamiko povezovanja energetskega sistema, da bi se spodbujale vse oblike brezogljične energije
  , tudi jedrska
  , in k preprečevanju vseh oblik razdruževanja. Glede na to je treba pozdraviti pobudo Sveta in Evropskega parlamenta, da se poleg obnovljivih virov energije tudi distribucijska omrežja opredelijo za prevladujoč javni interes. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO se strinja, da bi bilo treba evropska pravila o vseevropskih energetskih omrežjih (TEN-E) bolje prilagoditi ciljem zelenega dogovora, zlasti v zvezi z razogljičenjem energetskega sistema, prehodom na podnebno nevtralnost, razvojem obnovljivih virov energije, energijsko učinkovitostjo in preprečevanjem tveganja energijske revščine. Ker imajo energetska omrežja pomembno vlogo pri doseganju ravnovesja, odpornosti in razvoja energetskega sistema, EESO poziva k jasnejši umestitvi uredbe v dinamiko povezovanja energetskega sistema, da bi se spodbujale vse oblike brezogljične energije, in k preprečevanju vseh oblik razdruževanja. Glede na to je treba pozdraviti pobudo Sveta in Evropskega parlamenta, da se poleg obnovljivih virov energije tudi distribucijska omrežja opredelijo za prevladujoč javni interes.

EESO se strinja, da bi bilo treba evropska pravila o vseevropskih energetskih omrežjih (TEN-E) bolje prilagoditi ciljem zelenega dogovora, zlasti v zvezi z razogljičenjem energetskega sistema, prehodom na podnebno nevtralnost, razvojem obnovljivih virov energije, energijsko učinkovitostjo in preprečevanjem tveganja energijske revščine. Ker imajo energetska omrežja pomembno vlogo pri doseganju ravnovesja, odpornosti in razvoja energetskega sistema, EESO poziva k jasnejši umestitvi uredbe v dinamiko povezovanja energetskega sistema, da bi se spodbujale vse oblike brezogljične energije
  , tudi jedrska
  , in k preprečevanju vseh oblik razdruževanja. Glede na to je treba pozdraviti pobudo Sveta in Evropskega parlamenta, da se poleg obnovljivih virov energije tudi distribucijska omrežja opredelijo za prevladujoč javni interes.

Obrazložitev

Proizvodnja jedrske energije ima in bo imela še naprej pomembno vlogo med različnimi tehnologijami z nizkimi emisijami, kot je v nedavnih govorih poudarila predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen.

Rezultat glasovanja

| Za: | 44 |
| --- | --- |
| Proti: | 109 |
| Vzdržani: | 14 |

Za:

44

Proti:

109

Vzdržani:

14

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/76

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Soustvarjanje storitev splošnega pomena kot prispevek k bolj participativni demokraciji v EU

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 486/11)

| Poročevalec: | Krzysztof Stanisław BALON |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Thomas KATTNIG |

Poročevalec:

Krzysztof Stanisław BALON

Soporočevalec:

Thomas KATTNIG

| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 7. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 226/0/2 |

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

7. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

226/0/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Storitve splošnega pomena, ki jih soustvarjajo organizacije civilne družbe in neposredno državljani, so eno najučinkovitejših orodij za spodbujanje participativne demokracije in s tem krepitev evropskega povezovanja. Zato Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) v tem mnenju predlaga konkretne ukrepe za izboljšanje okvirnih pogojev v Evropski uniji na tem področju, da bi še okrepili varstvo pravic državljanov in povečali koristi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Odločilna vloga civilne družbe in njena sposobnost, da takoj in spontano, vendar tudi uspešno, poveže oziroma uporabi modele in procese soustvarjanja, zlasti pri socialnih in izobraževalnih storitvah splošnega pomena, na področjih, na katerih že obstajajo izkušnje z resničnim soustvarjanjem, se pokažeta zlasti v kriznih razmerah, kot sta v zadnjem času ruska agresija proti Ukrajini in posledično beg milijonov ljudi, večinoma žensk in otrok. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Zgodovinsko gledano so socialne in druge storitve splošnega pomena od nekdaj zagotavljali akterji civilne družbe, ko javne oblasti še niso videle potrebe po njih ali ker za komercialna podjetja niso bile dobičkonosne. Večinoma se je država vključila pozneje kot izvajalec ali naročnik, regulator in tudi porok za kakovost storitev. V tem kontekstu je treba v zvezi s storitvami splošnega pomena v odnosu med državami članicami in Evropsko unijo spoštovati tudi načelo subsidiarnosti, kot ga določa člen 5(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU). To bi moralo biti vodilno načelo v odnosih med vsemi ravnmi javne uprave v državah članicah, ko gre za storitve splošnega pomena, pa tudi v odnosih med javnimi organi in organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Čeprav so za izvajanje storitev splošnega pomena še naprej pravno in politično odgovorni izvoljeni predstavniki pristojnih predstavniških teles, kar državljani redno ocenjujejo na volitvah, pa ustrezno opravljanje storitev splošnega pomena nadzirajo javni organi. EESO podpira ciljno uresničevanje pristopa soustvarjanja: storitve splošnega pomena bi morali skupaj oblikovati uporabniki, skupnosti in organizacije civilne družbe, da bi po eni strani ustrezale dejanskim potrebam in po drugi omogočale demokratično udeležbo. To zlasti velja v primerih, ko uslužbenci sodelujejo s prostovoljnimi strukturami oziroma s strukturami za samopomoč. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Države članice so zato pozvane, naj oblikujejo in/ali izboljšajo orodja, ki omogočajo udeležbo državljanov in organizacij civilne družbe v celotnem procesu zagotavljanja storitev splošnega pomena. Sem sodijo tudi ustrezni okvirni pogoji za nepridobitne dejavnosti socialnega gospodarstva, kot jih je EESO opredelil v mnenju o krepitvi nepridobitnih socialnih podjetij kot temeljnega stebra socialno pravične Evrope (1), sprejetem 18. septembra 2020, in izvajanje člena 77 Direktive 2014/24/EU o javnem naročanju (2) tako, da so naročila za nekatere zdravstvene, socialne, kulturne in izobraževalne storitve, kot so naštete v tem členu, pridržana za nepridobitne organizacije. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO opozarja, da je kakovostno opravljanje storitev splošnega pomena v interesu državljanov in gospodarstva odvisno od zadostnih virov, ki jih je treba zagotoviti, tj. financiranja in kadra. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Čeprav so za okvirne pogoje opravljanja in s tem tudi soustvarjanja storitev splošnega pomena pristojne predvsem države članice, regije in občine, je hkrati izredno nujno, da se prve spodbudi k razvoju zasnov soustvarjanja, in sicer s pripravo nabora orodij, ki bo olajšal uporabo takšnih modelov. Tovrstne pobude bi morale vse pristojne akterje v državah članicah spodbuditi, da bi podpirali storitve splošnega pomena, ki jih soustvarjajo in izvajajo organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO predlaga, naj Komisija kot podlago za nadaljnje delo objavi delovni dokument o tej temi, da bi se ustvaril nekakšen nabor orodij, ki bi nacionalne, regionalne in lokalne oblasti spodbujal in usmerjal k povečani uporabi modelov soustvarjanja. Takšen dokument bi moral med drugim vsebovati razmislek o soustvarjanju v povezavi s členom 14 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Protokolom št. 26 k PEU in PDEU. Upoštevati bi bilo treba pomen evropskega stebra socialnih pravic, poseben pomen nepridobitnega socialnega gospodarstva pri soustvarjanju ter v ta namen potrebne okvirne pogoje. Poleg tega bi moral dokument vključevati predloge za evropsko in nacionalno podporo inovativnih projektov soustvarjanja ob upoštevanju raziskovalnih komponent ter zbirko primerov dobre prakse. Na podlagi opisanega nabora orodij bi po širšem posvetovanju na ravni EU lahko pripravili zeleno in nato še belo knjigo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO bo ustanovil forum za izmenjavo zamisli in dobre prakse na tem področju, pri katerem bodo sodelovale organizacije civilne družbe, socialni partnerji, univerze in raziskovalni projekti, da bi ohranjal in razvijal razpravo na evropski ravni. |
| --- | --- |

1.9

2.   Ozadje

| 2.1 | Nadaljnji razvoj participativne demokracije v Evropski uniji je eden najpomembnejših izzivov za krepitev evropskega povezovanja v boju proti populizmu in nacionalizmu. Storitve splošnega pomena, ki jih soustvarjajo organizacije civilne družbe in neposredno državljani, pa so eno najučinkovitejših orodij za spodbujanje participativne demokracije. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO si v sodelovanju z različnimi akterji civilne družbe ter akterji s področja znanosti in raziskav že leta prizadeva za posodobitev in nadaljnji razvoj storitev splošnega pomena. Znotraj Odbora je za to pristojna zlasti stalna skupina za storitve splošnega pomena. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Leta 2019 je EESO začel sodelovati s konzorcijem projekta Soustvarjanje inovacij storitev v Evropi (Co-creation of Service Innovation in Europe, CoSIE) (3), ki ga sestavljajo univerze, občine in organizacije civilne družbe iz devetih držav članic (Estonije, Finske, Grčije, Madžarske, Italije, Nizozemske, Poljske, Španije in Švedske) ter Združenega kraljestva. Stalna skupina za storitve splošnega pomena je inovativne izkušnje in sklepe projekta CoSIE obravnavala na dveh seminarjih: Soustvarjanje storitev splošnega pomena: vloga organizacij civilne družbe, 15. aprila 2021 v Bruslju, in Državljani v službi državljanov: soustvarjanje in storitve splošnega pomena, ki jih izvajajo organizacije civilne družbe, 1. in 2. decembra 2021 v Lublinu (Poljska) v sodelovanju z mestom Lublin ter z udeležbo partnerjev iz Ukrajine. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Soustvarjanje je neločljivo povezano z obsežnejšimi razpravami o reformni javne uprave. Pri „novem upravljanju javnega sektorja“(New Public Management, NPM) je bil poudarek na povečanju učinkovitosti, prevzemu modelov upravljanja iz zasebnega sektorja in razvoju takšnega odnosa med ponudnikom/stranko na področju javnih storitev, ki izhaja iz potreb, zahtev in odločitev uporabnikov teh storitev. Ta model je prevladoval v 90. letih 20. stoletja in prvem desetletju 21. stoletja, vendar je bil deležen kritike, saj ni bil tako učinkovit in uspešen, kot je bilo pričakovano, in je imel le omejen inovacijski potencial (4). V ospredju trendov po „novem upravljanju javnega sektorja“(„paradigmettes“ (5)) na področju inovacij v javni upravi pa ni več pasiven posamezen potrošnik, ki izpolnjuje lastne interese, temveč aktiven državljan, ki sodeluje pri proizvodnji. Poleg tega poudarek ni več na razpršitvi, temveč na boljšem povezovanju in usklajevanju med mrežami skupin uporabnikov in zainteresiranih strani. Soustvarjanje se v modelih po dobi „novega upravljanja javnega sektorja“ (6) obravnava kot ključna zasnova. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Rezultati dosedanjega dela EESO na tem področju kažejo, da storitve splošnega pomena, ki jih soustvarjajo in izvajajo državljani oziroma njihove organizacije, krepijo participativno demokracijo in razvijajo socialno gospodarstvo v EU, poleg drugih ključnih pomenov, ki jih imajo kot nepogrešljiv dejavnik, ki omogoča vse druge dejavnosti v družbi. |
| --- | --- |

2.5

3.   Storitve splošnega pomena

| 3.1 | Med evropskim povezovanjem, za katero je značilna napetost med enotnostjo in raznolikostjo, se je razvila nova zasnova storitev, ki jih urejajo posebna pravila in norme. Cilj je, da bi imeli vsi državljani in akterji dostop do bistvenih storitev, tj. storitev splošnega pomena, ki so zdaj in bodo tudi v prihodnje osnova za dostojno življenje ter nujno potrebne za udeležbo v družbenem življenju. Te storitve se lahko izvajajo v različnih okoljih, bodisi na konkurenčnih trgih kot gospodarske storitve splošnega pomena bodisi kot negospodarske storitve splošnega pomena, ki so izključene iz teh trgov. Komisija pri tem razlikuje (7) med storitvami splošnega gospodarskega pomena, negospodarskimi storitvami in socialnimi storitvami splošnega pomena (gospodarske in negospodarske narave). Za storitve splošnega gospodarskega pomena (8) oziroma gospodarske narave se uporablja člen 106 PDEU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Zasnova se je postopno krepila in dobivala jasnejšo podobo. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Storitve splošnega pomena so sestavni del skupnih evropskih vrednot in spodbujajo socialno ter teritorialno kohezijo v EU. (9) Zato EESO v zvezi s storitvami splošnega gospodarskega pomena opozarja na skupne vrednote EU v smislu člena 14 PDEU, kot so opredeljene v Protokolu št. 26 o storitvah splošnega pomena, ki je priložen PEU in PDEU. Nadaljnje oblikovanje tam določenih načel lahko privede do večje učinkovitosti in odpravi pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Te skupne vrednote zajemajo tri razsežnosti: diskrecijsko pravico nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri izpolnjevanju potreb uporabnikov; spoštovanje raznolikosti in razlik v potrebah, željah in demokratičnih odločitvah uporabnikov ter različnih geografskih, socialnih in kulturnih okoliščin; visoko raven kakovosti, varnosti in cenovne dostopnosti, enako obravnavo ter spodbujanje splošnega dostopa in pravic uporabnikov (10). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Te storitve so bistveni element gospodarskih in socialnih sistemov držav članic EU ter na splošno nujen sestavni del evropskega družbenega modela. Državljani in podjetja v Evropi upravičeno pričakujejo, da bo na voljo obsežen nabor zanesljivih, stabilnih in učinkovitih storitev splošnega (gospodarskega) pomena visoke kakovosti in po dostopnih cenah. Te storitve omogočajo, da se zadovoljijo kolektivne potrebe in interesi – naloge za skupno dobro. EESO izrecno opozarja, da je kakovostno opravljanje teh za državljane in gospodarstvo bistvenih storitev odvisno od zadostnih virov, ki jih je treba zagotoviti, tj. financiranja in kadra. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Dostop do storitev splošnega gospodarskega pomena je temeljna pravica (11) in je vključen v evropski steber socialnih pravic (12). Medtem ko načelo 20 evropskega stebra izrecno omenja „osnovne“ storitve splošnega pomena, so v drugih načelih opredeljena pomembna področja storitev splošnega pomena, kot so izobraževanje, stanovanja in pomoč za brezdomce, dolgotrajna oskrba, vključevanje invalidov in zdravstveno varstvo, če jih omenimo le nekaj. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Negospodarske storitve splošnega pomena so izvzete iz pravil o notranjem trgu in konkurenci; zanje veljajo le splošna načela EU (preglednost, nediskriminacija, enaka obravnava, sorazmernost) (13). |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Unija in države članice skrbijo za to, „da takšne službe delujejo na podlagi načel in pogojev, zlasti ekonomskih in finančnih, ki jim omogočajo izpolnjevanje njihovih nalog“ (14). |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Storitve splošnega gospodarskega pomena urejajo določbe Pogodb, zlasti pravila o konkurenci, kolikor uporaba takšnih pravil podjetij pravno ali dejansko ne ovira pri izvajanju njihovih konkretnih nalog (15). |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.3 | Cilj storitev splošnega pomena je zadovoljiti potrebe vseh državljanov in akterjev ob upoštevanju njihovega časovnega in prostorskega razvoja. Po svoji naravi so dinamične. Nanašajo se lahko na področja, kot so varnost, zdravje in socialne storitve, vključno z vključevanjem invalidov, dolgotrajno oskrbo in socialnimi stanovanji (16), izobraževanje ter osnovne storitve, ki so izrecno navedena v načelu št. 20 evropskega stebra socialnih pravic (17). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Načelo subsidiarnosti v odnosu med državami članicami in Evropsko unijo na področju storitev splošnega pomena ureja člen 5(3) PEU. EU določi splošni okvir načel, usmerjenih v izpolnjevanje potreb vseh državljanov ter gospodarskih in družbenih akterjev. Za opredelitev in opravljanje storitev splošnega pomena pa so pristojne države članice ter regionalne in lokalne oblasti. Načelo subsidiarnosti bi moralo biti na področju storitev splošnega pomena vodilno v odnosu med vsemi ravnmi javne uprave v državah članicah ter v odnosu med javnimi organi in organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Storitve splošnega pomena so izpostavljene številnim napetostim med zagotavljanjem temeljnih pravic, lokalnimi cilji ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, cilji trajnostnega razvoja, varstva okolja in boja proti podnebnim spremembam ter uresničevanjem socialnega tržnega gospodarstva in notranjega trga ter upoštevanjem pravil konkurence. Tukaj je treba na pragmatičen način in v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi za vsak posamezen primer poiskati evolucijsko ravnovesje, ki izpolnjuje potrebe posameznih državljanov in skupnosti. |
| --- | --- |

3.5

4.   Soustvarjanje storitev splošnega pomena

| 4.1 | Socialne in druge storitve splošnega pomena so že od nekdaj zagotavljali akterji civilne družbe, ker javne oblasti še niso videle potrebe po njih ali ker za komercialna podjetja niso bile dobičkonosne. Večinoma se je država pozneje vključila kot izvajalec, regulator in tudi kot porok za kakovost storitev. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Teritorialne skupnosti te storitve opravljajo same ali pa jih naročijo. Čeprav so izvoljeni predstavniki oblasti politično odgovorni, kar državljani redno ocenjujejo na volitvah, pa ustrezno opravljanje storitev splošnega pomena nadzirajo javni organi. Možna sta dva različna pristopa, namreč od zgoraj navzdol, kar pomeni pobude nacionalnih, regionalnih ali lokalnih oblasti, ali od spodaj navzgor, kar pomeni soustvarjanje z udeležbo državljanov in/ali organizacij civilne družbe; slednje obravnava to mnenje. EESO podpira široko uresničevanje pristopa soustvarjanja: storitve splošnega pomena bi bilo treba oblikovati v sodelovanju z uporabniki, skupnostmi in organizacijami civilne družbe, da se pokrijejo potrebe ljudi in hkrati omogoči demokratična udeležba. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Na katerih področjih in v kolikšnem obsegu se soustvarja, pa je odvisno od okoliščin. Vse storitve, skupnosti in ponudniki storitev – zlasti na kritičnih infrastrukturnih področjih, kot sta oskrba z energijo in vodo – niso primerni za popolnoma nov pristop k storitvam in za delitev odgovornosti, toda koristen je vsak korak v smeri krepitve soodločanja in spodbujanja učinkovitih rešitev, ki temeljijo na sodelovanju. Za čim večjo vključenost uporabnikov bi bila lahko priporočljiva „lestvica soustvarjanja“(ladder of co-creation) (18), ki predvideva različno obsežno sistematično vključevanje relevantnih javnih in zasebnih akterjev. Na najnižji ravni bi bilo manjše vključevanje, ko javne službe na primer želijo državljane usposobiti za uspešno življenje in jih spodbujajo, da sodelujejo pri oblikovanju ponudbe javnih storitev. Na najvišji ravni lestvice bi bilo spodbujanje inovacij, ki temeljijo na sodelovanju ter skupnem določanju ciljev in problemov, s skupnim oblikovanjem in preskušanjem novih in še neuporabljenih rešitev ter usklajenim izvajanjem, oprtim na javne in zasebne rešitve. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Soustvarjanje zajema sprejetje načinov dela, ki temeljijo na prednostih oziroma adutih. S takšnim pristopom se mobilizirajo (materialna in nematerialna) sredstva, zmogljivosti in želje uporabnikov storitev, namesto da se zgolj beležijo in izpolnjujejo njihove potrebe. Ta pristop temelji na predpostavki, da imajo vsi državljani dragocene, pogosto nepriznane sposobnosti (kultura, čas, praktične in teoretične izkušnje, praktično znanje, mreže, znanje in spretnosti, zamisli), s katerimi lahko prispevajo k razvoju in zagotavljanju storitev. Nabor orodij za soustvarjanje zajema številne metode, od anket o zadovoljstvu (na primer pri elektronskem trgovanju) in raziskav do različnih načinov izražanja mnenja z digitalnimi orodji, fokusnimi skupinami in okroglimi mizami ter participativnih metod (npr. socialni hekatoni, tehnologije odprtega prostora, živi laboratoriji, svetovne kavarne, načrti storitev, oblikovalski način razmišljanja, uporabnikove poti (user journeys) in različna spletna participativna orodja). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Vendar soustvarjanje ni tehnična rešitev in ga ni mogoče doseči na samo en način. Gre za pristop, ki se uporablja v različnih fazah oblikovanja in opravljanja storitev. Nabor orodij v svoji radikalnejši obliki zajema tudi načine soustvarjanja, ki spodbujajo spremembo razmerja moči in včasih prenos odgovornosti za storitve na ljudi ter skupnosti. Sem sodi formalno vključevanje ljudi, ki imajo praktične izkušnje s sporazumi o upravljanju in vzajemnimi sporazumi, zadrugami in organizacijami skupnosti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Pogoj za uspešen proces soustvarjanja je, da se k sodelovanju povabijo vse možne skupine uporabnikov, ki lahko tako zastopajo svoje interese. Udeležba, ki daje prednost državljanom, ki imajo več sredstev in so bolj pripravljeni sodelovati, bi lahko privedla do nedemokratičnih procesov. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Še en nujen pogoj za soustvarjanje je zaupanje med udeleženci v procesu, tega pa je med ponudniki storitev in zainteresiranimi stranmi mogoče zgraditi le, če je cilj soustvarjanja storitve pregleden in če je jasno, v kolikšni meri so soustvarjalci seznanjeni z njenim področjem uporabe in dosegom (19). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Soustvarjanje mora vedno potekati v okviru nacionalnega, regionalnega in lokalnega načrtovanja potreb. Vedno je treba upoštevati nasprotja med različnimi potrebami. Ko se te opredelijo, se lahko na javnih posvetovanjih preučijo predlogi za njihovo prednostno razvrstitev in ustvari podlaga za odločitve, ki jih sprejmejo pristojni organi za posredovanje in odločanje, da bi zagotovili visoko kakovost, varno opravljanje in dostopnost, enako obravnavo ter spoštovanje pravic uporabnikov. Končni cilj storitev splošnega pomena mora biti dejanska korist za celotno družbo. Postopek soustvarjanja nikakor ne sme nehote privesti do poslabšanja kakovosti storitev, neupravičenega povišanja cen ali omejitve dostopa do storitev. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Soustvarjanje je dinamična interakcija med ponudniki in uporabniki storitev ter drugimi zainteresiranimi stranmi, ki lahko zajema različne faze: |
| --- | --- |

4.9

| 4.9.1 | skupna iniciacija: že od samega začetka skupno določanje ciljev in namena posameznih storitev; |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | vključevanje zainteresiranih strani: vključevanje novih akterjev (uporabnikov, strank, ponudnikov storitev) ter ohranjanje njihovega sodelovanja v celotnem procesu; |
| --- | --- |

4.9.2

| 4.9.3 | sooblikovanje: skupno oblikovanje storitev; |
| --- | --- |

4.9.3

| 4.9.4 | soizvajanje: skupno izvajanje storitev; |
| --- | --- |

4.9.4

| 4.9.5 | skupno vodenje: skupno organiziranje in vodenje storitev; |
| --- | --- |

4.9.5

| 4.9.6 | soupravljanje: skupno oblikovanje politik; |
| --- | --- |

4.9.6

| 4.9.7 | soocenjevanje: skupno ocenjevanje učinkovitosti in uspešnosti storitev ter sprejetih odločitev na podlagi sklopa meril. |
| --- | --- |

4.9.7

| 4.10 | V zvezi s tem je treba omeniti, da v praksi že obstajajo inovativni modeli, pri katerih opravljanje javnih storitev brez dejavnega sodelovanja uporabnikov sploh ni mogoče (20). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Bistveno je, da se storitve splošnega pomena razvijajo v sodelovanju z uporabniki, skupnostmi in organizacijami civilne družbe, da bi ti ustvarili in povečali dodano vrednost javnih storitev, tj. večjo blaginjo oziroma skupno razumevanje javnega dobrega, kar lahko služi kot podlaga za razvoj politik, strategij in storitev. V procesu soustvarjanja storitev njihovi uporabniki s strokovnjaki sodelujejo pri oblikovanju, ustvarjanju in zagotavljanju teh storitev (21). Zato se v tem procesu vloge inovatorja, ponudnika storitev ter njihovega uporabnika prekrivajo. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Dodana vrednost soustvarjanja je vedno v dejavnem sodelovanju med javnimi organi, ki so pravno ali politično odgovorni za opravljanje storitev splošnega pomena, izvajalci storitev in uporabniki, ki jih je treba vključiti v demokratičen postopek soustvarjanja. Tako soustvarjanje poveča demokratično legitimnost političnih odločitev. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Ta dodana vrednost na poseben način prispeva h krepitvi demokratične udeležbe, ko izvajalci storitev prihajajo iz kroga organizacij civilne družbe oziroma nepridobitnega socialnega gospodarstva, kjer profesionalni ponudniki storitev sodelujejo s prostovoljnimi strukturami oziroma s strukturami za samopomoč, ali ko lahko organizacije civilne družbe, ki zastopajo interese uporabnikov, resnično vplivajo na javne oziroma zasebne izvajalce storitev. Poleg tega ima soustvarjanje tudi moralno razsežnost, saj krepi skupnost, kohezijo in zaupanje med akterji (22). |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | To je vidno tudi v kriznih razmerah. Aktualni primer so storitve (zlasti na socialnem in izobraževalnem področju), ki jih za vojne begunce iz Ukrajine in z njihovo udeležbo zagotavljajo organizacije civilne družbe. Tukaj se je izkazalo, da je odločilnega pomena sposobnost civilne družbe, da takoj in spontano, vendar hkrati uspešno, uporabi modele in procese soustvarjanja, ter da je to mogoče na območjih, ki že imajo izkušnje z uspešnimi procesi soustvarjanja. |
| --- | --- |

4.14

5.   Politične pobude na ravni EU

| 5.1 | Čeprav so za okvirne pogoje opravljanja in s tem tudi soustvarjanja storitev splošnega pomena pristojne predvsem države, regije in občine, je treba nacionalne, regionalne in lokalne oblasti spodbujati k ustrezni podpori ponudbe kakovostnih storitev splošnega pomena. V ta namen je treba države članice nujno spodbuditi k razvoju zasnov soustvarjanja, in sicer s pripravo nabora orodij, ki bo olajšal uporabo teh modelov. Tovrstne pobude bi morale vse pristojne akterje v državah članicah spodbuditi, da bi podpirali storitve splošnega pomena, ki jih soustvarjajo in izvajajo organizacije civilne družbe, tudi zato, ker pristop soustvarjanja bistveno prispeva k prilagajanju spreminjajočim se potrebam, posodobitvi ter usmeritvi v prihodnost. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Zato EESO Evropsko komisijo poziva k horizontalnemu pristopu, ki upošteva njena različna področja pristojnosti in vse zainteresirane strani, da bi pripravila orodja, v katera so vključeni različni načini soustvarjanja, uresničeni pilotni projekti in pridobljene ugotovitve. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Konkretno EESO predlaga, naj Komisija kot podlago za nadaljnje delo objavi delovni dokument o tej temi, da bi se ustvaril nekakšen nabor orodij, ki bi nacionalne, regionalne in lokalne oblasti spodbujal in usmerjal k večji uporabi modelov soustvarjanja. Takšen dokument bi moral med drugim vsebovati razmislek o soustvarjanju v povezavi s členom 14 PDEU in Protokolom št. 26 k PEU in PDEU. Upoštevati bi bilo treba evropski steber socialnih pravic, poseben pomen nepridobitnega socialnega gospodarstva pri soustvarjanju ter v ta namen potrebne okvirne pogoje, kot so opredeljeni v mnenju EESO o krepitvi nepridobitnih socialnih podjetij kot temeljnega stebra socialno pravične Evrope (23), sprejetem 18. septembra 2020. Ta dokument bi moral poleg tega vsebovati sklic na člen 77 Direktive 2014/24/EU o javnem naročanju (24), ki ga je treba uporabljati tako, da so naročila za zdravstvene, socialne, kulturne in izobraževalne storitve, kot so naštete v tem členu, pridržana za nepridobitne organizacije. Vključevati bi moral tudi predloge za evropsko in nacionalno podporo inovativnim projektom soustvarjanja, ki upoštevajo raziskovalne komponente, ter zbirko primerov dobre prakse. Na podlagi opisanega nabora orodij bi po širšem posvetovanju na ravni EU lahko pripravili zeleno in nato še belo knjigo. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESO bi ustanovil forum za izmenjavo zamisli in dobre prakse na tem področju, pri katerem bodo sodelovale organizacije civilne družbe, univerze in raziskovalni projekti, da bi ohranjal in razvijal razpravo na evropski ravni. |
| --- | --- |

5.4

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 429, 11.12.2020, str. 131.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=SL

2

(3)  https://cosie.turkuamk.fi

3

(4)  W. Drechsler (2009): Towards a Neo-Weberian European Union? Lizbonska strategija in javna uprava, Halduskultuur – Administrative Culture (Halduskultuur – Upravna kultura) 2009, 10(1), 6–21.

4

Towards a Neo-Weberian European Union?

(5)  Ç. D. Çolak (2019): Why the new public management is obsolete: an analysis in the context of the post-new public management trends (Zakaj je novo javno upravljanje zastarelo: analiza trendov po obdobju novega upravljanja javnega sektorja), Croatian and Comparative Public 2019, 19(4), 517–536, https://doi.org/10.31297/hkju.19.4.1.

5

Why the new public management is obsolete: an analysis in the context of the post-new public management trends

(6)  J. Torfing, E. Sørensen in A. Røiseland (2019): Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward (Preoblikovanje javnega sektorja v prizorišče za soustvarjanje: ovire, gonilna sila, koristi in poti naprej), Administration & Society (Uprava in družba) 2019, 51(5), 795–825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

6

Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward

(7)  https://ec.europa.eu/info/topics/single-market/services-general-interest_sl

7

(8)  Določeno že v Rimski pogodbi, trenutno v členu 106 PDEU.

8

(9)  PDEU – Splošne določbe, člen 14.

9

(10)  Protokol št. 26, priložen PEU in PDEU.

10

(11)  Člen 36 Listine temeljnih pravic.

11

(12)  Točka 20 stebra.

12

(13)  Protokol št. 26, priložen PEU in PDEU.

13

(14)  Člen 14 PDEU.

14

(15)  Člen 106 PDEU.

15

(16)  Glede na vse večjo nepremičninsko krizo v številnih državah članicah so cenovno dostopna stanovanja kot osnovna storitev vse pomembnejša.

16

(17)  Voda, higiena, energija, prevoz, finančne storitve in digitalne komunikacije.

17

(18)  J. Torfing, E. Sørensen in A. Røiseland (2019): Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward (Preoblikovanje javnega sektorja v prizorišče za soustvarjanje: ovire, gonilna sila, koristi in poti naprej), Administration & Society (Uprava in družba) 2019, 51(5), 795–825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

18

Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward

(19)  https://cosie.turkuamk.fi/arkisto/index.html

19

(20)  Na primer v Franciji: Services Publics Partagés (deljene javne storitve), https://service-public-partage.fr/.

20

Services Publics Partagés

(21)  Social Care Institute of Excellence (2015): Co-production in social care: what it is and how to do it? (Soproizvodnja v socialnem varstvu: kaj je to in kako jo izvajati?), SCIE Guide 51.

21

Co-production in social care: what it is and how to do it?

(22)  C. Fox in drugi (2021): A New Agenda for Co-Creating Public Services (Nov načrt za soustvarjanje javnih storitev), Turku University of Applied Sciences, https://julkaisut.turkuamk.fi/isbn9789522167842.pdf.

22

A New Agenda for Co-Creating Public Services

(23)  UL C 429, 11.12.2020, str. 131.

23

(24)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=SL

24

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/83

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Tematska partnerstva v okviru Ljubljanskega dogovora

(raziskovalno poročilo)

(2022/C 486/12)

| Poročevalec: | David SVENTEK |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Florian MARIN |

Poročevalec:

David SVENTEK

Soporočevalec:

Florian MARIN

| Zaprosilo | češko predsedstvo Sveta, 26. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 9. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 190/1/4 |

Zaprosilo

češko predsedstvo Sveta, 26. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

9. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

190/1/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) odločno podpira izjave iz Ljubljanskega dogovora v zvezi z urbano agendo EU, pri čemer zlasti pozdravlja močan poudarek na partnerstvu ter pristop k trajnostnemu razvoju mest, ki poteka na več ravneh in z vključevanjem več deležnikov. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tematska partnerstva bi morala prinašati konkretne in trajnostne ukrepe ter rezultate, ki trajajo dlje kot partnerstva sama. Nenehno bi si bilo treba prizadevati za prenos rezultatov v druge države članice, regije, mesta ali sektorje. Spremljati bi bilo treba, kako so te priložnosti teritorialno porazdeljene in geografsko uravnotežene, da bi jih lahko izkoristile tudi ranljive regije in mesta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Povezavo med urbano agendo EU in kohezijsko politiko bi lahko okrepili. Čeprav sta to ločeni politiki in pobudi z različnimi cilji, ki so vključeni v različne okvire, bi med njima morale biti sinergije. Potrebna so medsebojno povezana orodja in instrumenti za bolj usklajeno podporo mestom v okviru kohezijske politike ter medsektorsko in medinstitucionalno sodelovanje in povezovanje na strateški in operativni ravni. V prihodnosti bi morali tematskim partnerstvom dati večjo legitimnost. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Predvidljivi in finančno podprti mehanizmi izvajanja, ki evropske strateške cilje pretvarjajo v konkretne ukrepe, ter ustrezno financiranje na lokalni ravni so ključni za majhne in srednje velike mestne oblasti ter za njihovo stalno sodelovanje v procesih urbane agende EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da morajo biti merila, ki se uporabljajo za izbiro partnerjev v tematskih partnerstvih, bolj natančna, odprta in vključujoča. Socialnim partnerjem in organizacijam civilne družbe ne bi smeli odvzeti možnosti, da skupaj z mestnimi oblastmi sodelujejo v izbirnem postopku. Upoštevati je treba predhodno oceno v zvezi z ozelenitvijo mest in trajnostnim turizmom. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Delovne pogoje, predvidljivost poklicne poti ter dostop do visokokakovostnih delovnih mest, priložnosti in ustreznih plač bi morali obravnavati celostno, da bi upoštevali vse vrste dialogov in posvetovanj z deležniki, kot so socialni in državljanski dialog ter posvetovanja z državljani. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO predlaga, da se upoštevajo pristop od spodaj navzgor, tematski sklopi, tematske mreže ter mreže za razvoj prilagojenih in lokalnih rešitev, poleg tega pa je treba zlasti malim in srednje velikim mestom dati možnost, da uporabljajo že vzpostavljene tematske mreže in mreže mest. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vloga EESO pri upravljanju urbane agende EU in Ljubljanskega dogovora bi se lahko okrepila. Vključiti bi ga bilo treba v skupino za urbani razvoj in tehnično pripravljalno skupino urbane agende, sodelovati pa bi moral tudi na srečanju generalnih direktorjev za urbani razvoj. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Dodatne teme, ki bi jih lahko obravnavala tematska partnerstva s posebnim poudarkom na mladih, bi lahko bile participativna demokracija, ekonomija blaginje v mestih ter povezave med mesti in podeželjem. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO ponovno predlaga ustanovitev posebnega sekretariata za izboljšanje uspešnosti in učinkovitosti tematskih partnerstev, da bi bila povezana z mestnimi politikami na lokalni ravni in bi jim bila na voljo tehnična pomoč. Poleg tega bi tako olajšali njihovo oblikovanje in spodbudili izmenjavo dobre prakse na različnih področjih. To bi bilo treba izvesti v tesnem sodelovanju z Evropskim odborom regij. |
| --- | --- |

1.10

2.   Ozadje

| 2.1 | Ministri EU, pristojni za razvoj mest, so 26. novembra 2021 sprejeli Ljubljanski dogovor in večletni delovni program, s katerim se začenja nova faza urbane agende EU. Dogovor prinaša konkretne ukrepe za njeno obnovo, skupni cilj pa je izboljšati učinek in učinkovitost. Večletni delovni program dopolnjuje politično izjavo in določa operativne parametre, metode dela in ukrepe za izvajanje naslednje faze tega upravljanja na več ravneh in večdeležniške pobude. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Še vedno velja 14 prednostnih tem (1) urbane agende EU: vključevanje migrantov in beguncev, kakovost zraka, revščina v mestih, stanovanja, krožno gospodarstvo, delovna mesta in veščine v lokalnem gospodarstvu, prilagajanje podnebnim spremembam (vključno z rešitvami zelene infrastrukture), energetski prehod, trajnostna raba prostora in na naravi temelječe rešitve, mobilnost v mestih, digitalni prehod, inovativna in odgovorna javna naročila, kultura in kulturna dediščina ter varnost na javnih prostorih. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Z Ljubljanskim dogovorom se na seznam prednostnih tem dodajajo naslednje štiri teme: mesta enakosti, hrana, ozelenitev mest in trajnostni turizem. Te teme so bile dodane na podlagi procesov soustvarjanja in so povezane z novo Leipziško listino, politikami EU, drugimi nastajajočimi trendi v razvoju mest in s potrebami mest. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Prihodnje češko predsedstvo Sveta Evropske unije je EESO zaprosilo, naj preuči, kako bi lahko spremembe v novem Ljubljanskem dogovoru vplivale na oblikovanje novih tematskih partnerstev. Med češkim predsedovanjem EU bosta dodatno obdelani dve od štirih tem, dogovorjenih v Ljubljani, in sicer ozelenitev mest ter trajnostni turizem. |
| --- | --- |

2.4

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO odločno podpira izjave iz Ljubljanskega dogovora v zvezi z urbano agendo EU, pri čemer zlasti pozdravlja močan poudarek na partnerstvu in pristop k razvoju mest, ki poteka na več ravneh z vključevanjem več deležnikov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Hkrati podpira nadaljevanje in nadaljnji razvoj urbane agende EU ob polnem spoštovanju načela sorazmernosti. Tudi načelo dodatnosti bi bilo treba skrbno upoštevati na lokalni ravni. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO pozdravlja, da se v Ljubljanskem dogovoru priznavata njegov pomen in vloga pri urbani agendi EU. Kot je navedeno v večletnem delovnem programu agende, je EESO zmožen in pripravljen zagotoviti informacije in podporo v zvezi s teritorialnim razvojem, partnerstvi, gospodarskimi in socialnimi vidiki razvoja mest ter razširjanjem mestnih politik EU. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Izzivi, povezani z raznolikostjo, kompleksnostjo in trajnostjo politik razvoja mest, zahtevajo pristop na več ravneh z vključevanjem več deležnikov, ki daje prednost partnerstvom. V Ljubljanskem dogovoru se priznava, kako pomembna so partnerstva za izboljšanje znanja. Tematska partnerstva bi morala prinašati konkretne in trajnostne ukrepe ter rezultate, ki trajajo dlje kot partnerstva sama. Nenehno bi si bilo treba prizadevati za prenos rezultatov v druge regije, mesta ali sektorje. Spremljati bi bilo treba, kako so te priložnosti teritorialno porazdeljene. Mesta bi bilo treba motivirati in spodbuditi, da izkoristijo evropske razvojne priložnosti in so dejavna na ravni EU. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V raznolikosti mest in njihovih razvojnih politik se je težko znajti, politike razvoja mest EU pa za to vprašanje trenutno ne ponujajo splošne rešitve. Potreben je prilagojen pristop, ki prepoznava pomen partnerstva, civilne družbe in socialnih partnerjev. Rešitve za prihodnost razvojnih strategij bi morale vključevati različne vidike, strokovno znanje in izkušnje ter discipline. EESO v mnenju Revizija teritorialne agende EU, Leipziške listine in agende EU za mesta (2) priporoča uporabo podpornih instrumentov, prilagojenih posameznim vrstam območij, ob upoštevanju subsidiarnosti, da bi ublažili simptome prikrajšanosti, zaostalosti in izolacije v ogroženih regijah. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Pri financiranju trajnostnega razvoja vseh vrst mest bi bilo treba med njimi zagotoviti lojalno konkurenco, kar pomeni enak dostop do sredstev za majhna in srednje velika mesta. Tej situaciji bi bilo treba prilagoditi tudi načelo o konkurenci in ga vedno upoštevati. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Nov element, vključen v Ljubljanski dogovor, je predhodna ocena tem. Namen teh ocen je razvoj pragmatičnega, učinkovitega in k rezultatom usmerjenega pristopa, da bi imeli prihodnji konkretni rezultati urbane agende večji učinek. Ocene bodo omogočile tudi prilagoditev meril za izbiro partnerjev. EESO priporoča, naj si deležniki na področju mestne politike in prihodnja tematska partnerstva vedno prizadevajo za izmenjavo dobre prakse, vključno z modeli partnerstev in sodelovanj. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Za izvajanje akcijskih načrtov tematskih partnerstev bi bilo treba uvesti instrumente za prilagajanje, financirane s sredstvi EU in javnimi sredstvi. Prav tako bi bilo treba za učinkovito izvajanje tematskih partnerstev uvesti prilagojeno podporo (finančne instrumente, nepovratna sredstva in sklade), zlasti za pomoč majhnim in srednje velikim mestom ter organizacijam. Dostop do te podpore bi moral biti tudi pravičen, da majhne organizacije in mesta ne bi bili prezrti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Instrumenti, kot so celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, so bili zelo uspešni in z njimi bi bilo treba nadaljevati ter jih okrepiti s stabilnimi in predvidljivimi mehanizmi izvajanja. EESO meni, da je mogoč tudi celostni pristop (3), ki omogoča povezovanje javnih in zasebnih finančnih virov za povečanje zmogljivosti in delitev tveganja tako na področju teritorialnega razvoja kot razvoja mest, vendar le ob demokratičnem nadzoru, preglednem upravljanju in odgovornosti. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Pri obravnavanju izzivov trajnostnega razvoja mest bi bilo treba vedno razmišljati tudi o inovacijah. Priporočljivo je, da se dostop do inovacij ter izmenjava in razvijanje zamisli zanje prečno vključijo v kohezijsko politiko za obdobje 2021–2027 in partnerske sporazume na ravni držav članic. Preizkušanja novih ustreznih in inovativnih rešitev ne bi smeli zanemariti, zlasti na področjih, kot so tehnologije 4.0, industrija 5.0 ali tehnologije Web3, pa tudi socialne inovacije. Evropska pobuda za mesta je pomembna za krepitev zmogljivosti in podpiranje inovativnih ukrepov. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V razvojnih politikah bi morali stalno posvečati skrb marginaliziranim regijam in mestom ter njihovemu ranljivemu prebivalstvu, da bi izboljšali kakovost življenja vseh državljanov. Tudi zmanjševanje revščine bi morala biti ena glavnih prednostnih nalog. Dostop do kakovostnega vključujočega izobraževanja, socialnih storitev, zdravstvenega varstva in drugih javnih storitev je ključen za pravično okrevanje mest po pandemiji. Pri razvoju in izvajanju tematskih partnerstev bi bilo treba posebno pozornost nameniti ranljivim skupinam prebivalcev mest, med drugimi zlasti starejšim, invalidom, manjšinam, priseljencem in beguncem ter socialno, ekonomsko in kulturno prikrajšanim ljudem. Za njihovo vključevanje bi bilo treba krepiti zmogljivosti med procesom. EESO izrecno priporoča, naj bo zmanjševanje novih socialnih, ekonomskih, okoljskih in teritorialnih neenakosti prednostna naloga, za kar je potrebno pravično in raznoliko vključevanje različnih deležnikov. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | V Ljubljanskem dogovoru so opredeljene potrebe po organizacijski in strokovni podpori ter nekatere potrebe po podpori za majhna mesta. Ker urbana agenda EU ostaja neformalna in prostovoljna pobuda, bi morali tudi člani prispevati k podpori partnerstev in izvajanju ukrepov. EESO meni, da bi bilo treba pri tehnični podpori, zahtevani v okviru partnerstev, upoštevati, ali so njihovi končni rezultati trajni. Poleg tega bi bilo treba stalno slediti okrepljenemu, celostnemu in participativnemu pristopu skupaj z zbiranjem in uporabo podatkov za naložbe, temelječe na dokazih. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Kljub temu so predvidljivi in finančno podprti mehanizmi izvajanja, ki evropske strategije pretvarjajo v konkretne ukrepe, ter ustrezno financiranje na lokalni ravni ključni za majhne in srednje velike mestne oblasti ter za njihovo stalno sodelovanje v procesih urbane agende EU. To načelo bi bilo treba skrbno upoštevati tudi pri izvajanju tematskih partnerstev. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Kohezijska politika ponuja raznovrstna orodja in instrumente za trajnostni razvoj mest v programskem obdobju 2021–2027. Namen novega cilja politike št. 5 – Evropa, ki je bliže državljanom – je razviti posebna orodja za izvajanje lokalnih razvojnih strategij v mestih in krajih. Minimalni delež sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, namenjen mestom v vsaki državi članici za prednostne naloge in projekte, ki so jih mesta izbrala na podlagi teh strategij, je bil zvišan s 5 % na 8 %. Poleg tega je bila oblikovana evropska pobuda za mesta, da bi mestom ponudili skladnejšo podporo. EESO priporoča, naj se na lokalni ravni stalno seznanja s priložnostmi za tematska partnerstva, ki vključujejo vse ustrezne deležnike, tudi EESO. Delež sredstev, namenjenih vprašanjem mest, bi bil lahko v prihodnje večji. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Ker so tveganja vse bolj nestanovitna in raznolika, morajo tematska partnerstva prispevati h krepitvi odpornosti in odzivnosti na asimetrične šoke, kot so COVID-19 in druge podobne situacije. Obsojanja vredna vojna v Ukrajini vpliva na razvoj mest v sosednjih državah. Tematska partnerstva bi morala biti prilagojena za obravnavanje kratkoročnih kriz, spremljati pa bi jih morali dolgoročni strateški pristopi. |
| --- | --- |

3.15

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO meni, da morajo biti merila, ki se uporabljajo za izbiro partnerjev v tematskih partnerstvih, bolj natančna. Socialnim partnerjem in organizacijam civilne družbe, vključno s tistimi, ki zastopajo ranljive skupine, kot so med drugimi starejši, invalidi, manjšine, priseljenci in begunci ter socialno, ekonomsko in kulturno prikrajšani ljudje, ne bi smeli odvzeti možnosti, da skupaj z mestnimi oblastmi sodelujejo v izbirnem postopku. Te organizacije bi bilo treba spodbujati in pozivati, naj se vključijo v partnerstva v okviru urbane agende EU. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO je v Dogovoru iz Amsterdama pozvan, naj v okviru svojih pristojnosti prispeva k nadaljnjemu razvoju urbane agende EU, in je eden od deležnikov tega dogovora. Njegova veljavnost je bila ponovno potrjena v izvedbenem dokumentu nove Leipziške listine in Ljubljanskem dogovoru. EESO bi moral imeti v urbani agendi EU in Ljubljanskem dogovoru večjo vlogo. Je pomemben evropski deležnik, pristojen za gospodarske in socialne spremenljivke razvojnih politik, in ima možnosti, strokovno znanje ter legitimnost, da prispeva k trem stebrom Ljubljanskega dogovora: boljšemu financiranju, boljšemu pravnemu urejanju in boljšemu znanju. Njegovo vlogo bi bilo treba formalno priznati in upoštevati v glavnih organih upravljanja Ljubljanskega dogovora; vključen bi moral biti v skupino za urbani razvoj in tehnično pripravljalno skupino urbane agende ter sodelovati na srečanju generalnih direktorjev za urbani razvoj. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da bi prihodnja tematska partnerstva morala zajemati teme, kot so participativna demokracija, ekonomija blaginje v mestih ter povezave med mesti in podeželjem (4), ki so skladne z zasnovo teritorialnega razvoja, uporabljeno v evropskem strateškem okviru. EESO priporoča, naj se ohrani jasna povezava med postopkom izbire partnerjev in tem ter cilji trajnostnega razvoja na eni strani in prispevki partnerjev pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja na drugi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Tematska partnerstva bi bila lahko v prihodnosti združena v tematske sklope, tematske mreže in mreže za razvoj prilagojenih in lokalnih rešitev za mesta. Pri tem bi bilo treba vedno razmišljati o izboljšanju dostopa do mrež, zlasti za majhna in srednje velika mesta. Mesta bi morala biti v okviru tematskih partnerstev v središču pristopa od spodaj navzgor, da bi zagotovili sinergijo med lokalnimi razmerami in ustanovljenimi tematskimi partnerstvi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Postopek posvetovanja, ki ga uporabljajo tematska partnerstva, bi moral vključevati vse oblike dialoga in posvetovanj, kot so socialni dialog, dialog z državljani in civilni dialog, ter vse vrste deležnikov civilne družbe, kot so socialni partnerji, nevladne organizacije in državljani. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO predlaga, naj se skupaj s Komisijo in drugimi ustreznimi deležniki ustanovi sekretariat za tematska partnerstva, da bi jih podprli ter zagotovili povezavo z mestnimi politikami na lokalni ravni in tehnično pomoč. Poleg tega bi tako olajšali njihovo oblikovanje in spodbudili izmenjavo dobre prakse o različnih temah. Za učinkovito upravljanje in uspešna tematska partnerstva bi bilo treba nameniti dovolj sredstev, zlasti za izvajanje akcijskih načrtov. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO priporoča, da se okrepi povezava med urbano agendo EU in kohezijsko politiko. Čeprav sta to ločeni politiki in pobudi z različnimi cilji, ki so vključeni v različne okvire, bi med njima morale biti sinergije, zlasti v okviru platforme (5) za izmenjavo znanja in dejavnosti kapitalizacije, ki bodo razvite v okviru evropske pobude za mesta. Sedanji ukrepi za izvajanje tematskih partnerstev bi bili lahko navedeni v operativnih programih, različnih razpisih za zbiranje predlogov ali merilih za ocenjevanje projektov. Rezultati dela v okviru tematskih partnerstev bi se morali upoštevati pri načrtovanju novih operativnih programov kohezijske politike. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Mestne politike, ki se izvajajo lokalno, in politike EU, zlasti kohezijska, morajo biti bolj skladne in povezane. Potrebna so medsebojno povezana orodja in instrumenti za bolj usklajeno podporo mestom v okviru kohezijske politike ter medsektorsko in medinstitucionalno sodelovanje in povezovanje na strateški in operativni ravni. Regionalno konkurenčnost je treba poleg tega dopolniti s povezljivostjo med mestnimi in podeželskimi območji ter z močno socialno kohezijo v okviru kohezijske politike za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Delovni pogoji, predvidljivost poklicne poti ter dostop do visokokakovostnih delovnih mest, priložnosti in ustreznih plač so pomembne spremenljivke za pravične in poštene procese razvoja mest, ki bi jih bilo treba pri ozelenitvi mest, trajnostni verigi preskrbe s hrano, krožnem gospodarstvu in trajnostnem turizmu obravnavati celostno. Vlaganje v ljudi bi moralo biti še naprej ena glavnih prednostnih nalog razvojnih strategij. Pravičen dostop, enake možnosti in možnost uveljavljanja temeljnih pravic so ključni za uspeh tematskih partnerstev. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Zaradi koncentracije virov in potreb na mestnih območjih bi bilo treba v okviru evropskega semestra bolj individualno obravnavati učinkovitost politik mestnega razvoja, tako da ne bi bil nihče prezrt in nobeno območje zapostavljeno. Stalno bi se morali truditi za skladnost z drugimi evropskimi instrumenti, kot je evropski steber socialnih pravic. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Vedno več je povpraševanja po zelo kompleksnih razvojnih strategijah in projektih. EESO predlaga, da lokalne in regionalne oblasti za tovrstne naložbe okrepijo zmogljivosti za državljansko udeležbo, strateško predvidevanje in pripravo na različne scenarije, strateško načrtovanje ter izvajanje javnih naložb. To je ključno za uspešen trajnostni razvoj evropskih mest in za njihovo preusmeritev v ljudi. Pri tem bi bilo treba upoštevati združevanje podatkov iz različnih partnerstev in dostop do njih z uporabo odprtih podatkovnih platform, pa tudi digitalno pravosodje in digitalno demokracijo. |
| --- | --- |

4.11

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/regional_policy/policy/themes/urban-development/agenda_en

1

(2)  UL C 429, 11.12.2020, str. 145.

2

(3)  Glej mnenje EESO Revizija teritorialne agende EU, Leipziške listine in agende EU za mesta (UL C 429, 11.12.2020, str. 145).

3

Revizija teritorialne agende EU, Leipziške listine in agende EU za mesta

(4)  Mnenje EESO na lastno pobudo Za celostno strategijo za trajnostni razvoj podeželja in mest (UL C 105, 4.3.2022, str. 49).

4

Za celostno strategijo za trajnostni razvoj podeželja in mest

(5)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/strategy/strategy-2020-2024/our-digital-future/european-research-area/knowledge-exchange-platform_sl

5

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/88

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Boj proti energijski revščini in odpornost EU: izzivi z gospodarskega in socialnega vidika

(raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva)

(2022/C 486/13)

| Poročevalec: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Poročevalec:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Zaprosilo | dopis češkega predsedstva Sveta, 26. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  raziskovalno mnenje |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 22. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 137/2/5 |

Zaprosilo

dopis češkega predsedstva Sveta, 26. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

raziskovalno mnenje

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

22. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

137/2/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Zagotavljanje enakega dostopa do energije in zanesljive oskrbe z energijo po dostopni ceni mora biti za Evropsko unijo in njene države članice absolutno prednostna naloga. Zaradi velikega povišanja cen energije se z energijsko revščino sooča vedno več državljanov in potrošnikov v EU. Položaj tistih, ki jih je energijska revščina v preteklosti že prizadela, se je poslabšal, potrošnikom, ki prej niso imeli težav s plačevanjem računov za energijo, pa zdaj preti revščina. Na to stanje vplivajo sedanje geopolitične napetosti, vključno z vojno v Ukrajini in odvisnostjo držav članic od uvoza energije. Sprejeti je treba nujne ukrepe za preprečevanje energijske revščine, s katero se soočajo državljani in potrošniki v EU, ter boj proti njej. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO priznava, da se v pobudah EU, vključno z zakonodajo in politikami, zlasti v svežnju „Pripravljeni na 55“ ter pri izvajanju evropskega zelenega dogovora in vala prenove, energijski revščini pripisuje pomembna vloga. Ti ukrepi so bistveni za dolgoročni boj proti energijski revščini in zagotavljanje trajnostnosti, vendar se bo odpornost EU merila le glede na to, kako bodo EU in države članice obravnavale ključne socialne, okoljske in ekonomske izzive, s katerimi se soočajo njihovi državljani in podjetja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poziva, naj se za boj proti sedanji krizi zaradi energijske revščine oblikuje široka in ambiciozna politična koalicija, ki bo energijsko revščino analizirala in obravnavala celostno, da bi jo do leta 2030 čim bolj zmanjšali, dolgoročno pa izkoreninili. V koalicijo bi morali biti vključeni Evropska komisija in njeno Evropsko svetovalno vozlišče za energetsko revščino, Evropski parlament, Svet, države članice, Evropski odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Konvencija županov in organizacije civilne družbe, vključno s predstavniki podjetij, potrošniškimi organizacijami in organizacijami, ki predstavljajo populacije z največjim tveganjem energijske revščine. Ukrepe koalicije bi bilo treba nadalje razviti v strategiji EU za boj proti energijski revščini, Komisija pa bi morala države članice spodbujati, naj pripravijo nacionalne načrte ali politike za izkoreninjenje energijske revščine, v katere bodo vključeni in v njih usklajeni vsi instrumenti politike in financiranja na ravni EU in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ker je vprašanje pomembno, EESO poziva EU, naj spodbuja skupen pristop k energijski revščini, ki bo omogočil konkretno in skupno razumevanje energijske revščine ter zbiranje statističnih podatkov ob upoštevanju posebnosti držav članic in razlik med njimi. Takšen pristop je potreben tudi za spremljanje razmer in učinka ukrepov, sprejetih v Uniji. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO ugotavlja, da je Komisija že začela dajati predloge za takojšnje in dolgoročne ukrepe za varstvo potrošnikov in boj proti energijski revščini, na primer s priporočilom o energijski revščini, naborom orodij za obravnavo cen energije, sporočilom REPowerEU in predlogom za priporočilo Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost. Ukrepi držav članic so lahko odvisni od nacionalnih in lokalnih posebnosti, vendar je za odpornost EU bistveno, da države članice v izrednih razmerah sprejmejo različne ukrepe (kot so neposredna finančna podpora in socialne politike, pa tudi spodbude in podpora za zmanjšanje porabe energije), da bi ublažile negativne posledice naraščajočih cen za najranljivejše potrošnike in podjetja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poudarja, kako pomembno je vlagati v pravično in učinkovito energijo, da bi energijsko revščino dolgoročno ublažili. V skladu s tem je treba zagotoviti, da se bodo razpoložljiva sredstva vlagala v obnovljive vire energije in energijsko učinkovitost ter obsežno prenovo stavb, pri čemer je treba podpirati skupine z najnižjimi dohodki, tako da bodo imeli ranljivi ljudje zagotovo denar za naložbe v energijsko učinkovitost in da se bodo najmanj učinkovite stavbe obravnavale prednostno. Komisija bi morala tesno sodelovati z državami članicami, da bi ugotovila, ali razpoložljiva proračunska sredstva zadoščajo za izpolnitev potreb in zahtev, ter ocenila možnosti, ki so na voljo za nadaljnje podpiranje držav članic. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Ker je energijska revščina zakoreninjena v splošni revščini, je prav tako bistveno, da se Komisija in države članice še naprej osredotočajo na zmanjšanje revščine na splošno. Ta kriza nas opominja, da je treba stalno izboljševati dostop do zaposlovanja, socialnega vključevanja in dostojnih življenjskih standardov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti prebivalcem podeželskih in oddaljenih območij, ter podpirati gospodarsko rast držav članic. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EU in države članice morajo v Evropi zagotoviti naložbam prijazno okolje za brezogljično in nizkoogljično energijo. Poleg tega bosta imela pri zelenem prehodu, valu prenove in energijski učinkovitosti pomembno vlogo preusposabljanje in izpopolnjevanje. Drugi koristni ukrepi bi lahko vključevali široko dostopne in cenovno ugodne izobraževanje, nasvete in svetovanje na lokalni ravni (na primer s točkami „vse na enem mestu“) v zvezi z energijo. |
| --- | --- |

1.8

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Energijska revščina evropskim državljanom in podjetjem povzroča vedno več težav in skrbi. Leta 2020 je 8 % prebivalcev EU navedlo, da svojega doma ne morejo dovolj ogreti (1). Danes je to število verjetno večje, saj so se cene energije od sredine leta 2021 močno povišale. Letna energijska inflacija v EU je marca 2022 dosegla 40,2 %, pri čemer je najvišja letna stopnja spremembe cen energije znašala 99,6 %, najnižja pa 0 % (2). Na cene energije vplivajo tudi geopolitične napetosti, vključno z vojno v Ukrajini in odvisnostjo držav članic EU od uvoza energije (3). Zaradi kombinacije višjih cen energije, prevoza in hrane se krepi pritisk na vse potrošnike, zlasti pa gospodinjstva z nizkimi dohodki, med katerimi je stopnja energijske revščine višja. Energijska revščina zato ostaja velik izziv z znatnim socialnim učinkom, EU in države članice pa morajo ranljive državljane nujno rešiti pred njo. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Energijsko revščino povzročajo različni dejavniki, vključno z nizkimi dohodki, neučinkovitimi stavbami in napravami ter pomanjkanjem informacij o spodbudah za zmanjšanje porabe energije in slabim dostopom do njih. Na državljane in podjetja vplivajo tudi visoke cene energije, saj se zaradi njih povišajo računi za komunalne storitve, mikro-, mala in srednja podjetja pa se znajdejo v zelo negotovem okolju (4), kjer jim preti stečaj, kar utegne voditi do izgube delovnih mest, to pa prispeva k revščini. Na ranljiva mikropodjetja bistveno vpliva tudi cenovni učinek vključitve stavb v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, ta podjetja pa hkrati nimajo sredstev za prenovo stavbe, ki jo zasedajo. Povišanje cen energije ima verižni učinek, saj se posledično povišajo stroški najrazličnejšega blaga in storitev. Evropa se sooča s tveganjem stagflacije, manjše gospodarske rasti in visoke inflacije, kar so dejavniki, ki dodatno prispevajo k revščini (5). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zaradi energijske revščine so najbolj prizadeti Evropejci z nizkimi dohodki, kot so najrevnejši delavci, upokojenci z nizkimi dohodki, študenti, mladi odrasli, družine s številnimi otroki ter starši samohranilci, pa tudi prikrajšane populacije, v katerih je bila stopnja revščine že prej visoka, kot so invalidi, starejši, migranti in romske manjšine. Za ženske je tveganje energijske revščine in njenih posledic večje, ker povprečno prejemajo nižjo plačo in so bolj odvisne od domačega ogrevanja in hlajenja, saj zaradi dolžnosti oskrbe več časa preživijo doma. Poleg tega energijska revščina povprečno bolj prizadene ljudi v vzhodnih in južnih državah članicah (6). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Zagotavljanje enakega dostopa do čiste in cenovno dostopne energije za vse državljane EU je pomembna zaveza za EU in njene države članice. V evropskem stebru socialnih pravic je energija vključena med bistvene storitve, do katerih ima vsakdo pravico dostopa (načelo 20). Dostop do cenovno sprejemljivih, zanesljivih, trajnostnih in sodobnih virov energije je tudi eden od ciljev, določenih v agendi za trajnostni razvoj do leta 2030 (cilj trajnostnega razvoja 7). Primerno ogrevanje, hlajenje, osvetlitev in energija za naprave so bistvene storitve, na katerih temeljita dostojen življenjski in zdravstveni standard. Dostop do energetskih storitev je bistven tudi za socialno vključenost. Boj proti energijski revščini ima številne koristi, ki lahko skupaj neposredno povečajo gospodarsko rast in blaginjo v EU. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU je energijsko revščino v zadnjem desetletju obravnavala v različnih pravnih in političnih dokumentih, kot so tretji energetski sveženj (2009–2014), strategija za energetsko unijo iz leta 2015 in zakonodajni sveženj Čista energija za vse Evropejce iz leta 2019, ki je bil zasnovan, da bi omogočil pravičen energetski prehod. Energijska revščina je tudi pomemben del novejših pobud, kot je evropski zeleni dogovor, vključno z valom prenove in svežnjem „Pripravljeni na 55“. Energijska revščina je upoštevana v več predlogih tega svežnja, vključno s predlogom o novem Socialnem skladu za podnebje, ki bi moral ublažiti negativni socialni učinek predvidene cene ogljika za promet in stavbe, ter predlogom prenovljene direktive o energijski učinkovitosti, v kateri je predlagana opredelitev energijske revščine (7). Sveženj vključuje tudi predlog za priporočilo Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost, v katerem so določene posebne smernice za države članice o tem, kako naj obravnavajo ustrezne zaposlitvene in socialne vidike zelenega prehoda, kar je zdaj še posebej pomembno, saj je treba prehod pospešiti zaradi povišanja cen energije in geopolitičnega okvira. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Leta 2020 je sprejela priporočilo o energijski revščini, ki vključuje smernice glede ustreznih kazalnikov energijske revščine in opredelitve pojma „znatno število gospodinjstev z energetsko revščino“, prispeva pa tudi k izmenjavi primerov dobre prakse med državami članicami in opredeljuje razpoložljivo podporo na ravni EU z mešanico virov financiranja, ki nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem omogoča, da uporabijo vse finančne zmogljivosti, vključno z nepovratnimi sredstvi in subvencionirano prenovo, da so začetne naložbe nižje. Druge pomembne pobude vključujejo podporo, ki jo lokalnim projektom zagotavlja Evropsko svetovalno vozlišče za energetsko revščino (to je prvo leto, ko ponuja tehnično podporo), nabor orodij za obravnavo cen energije, ki državam članicam ponuja primerna orodja za podpiranje državljanov in podjetij pri soočanju z visokimi cenami energije, podporo za ranljiva gospodinjstva in podjetja v okviru REPowerEU (8) ter nedavno vzpostavljeno usklajevalno skupino za energijsko revščino in ranljive odjemalce (9). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Vendar EESO ugotavlja, da brez hitrega izvajanja, trdnih zavez in konkretnih ukrepov držav članic, vključno s skupnim pristopom k razumevanju in odpravljanju energijske revščine na ravni EU, na podlagi katerega bi lahko nastala skupna opredelitev, pri čemer je državam članicam prepuščeno, da najdejo vsaka svoje rešitve po meri, doslej predložene pobude Komisije ne bodo zadoščale za obravnavo krize, s katero se sooča vedno več potrošnikov. |
| --- | --- |

2.7

3.   Boj proti energijski revščini s celostnega vidika: poziv k oblikovanju politične koalicije in strategije za boj proti energijski revščini

| 3.1 | Energijska revščina je posledica socialnih, okoljskih, gospodarskih in geopolitičnih dejavnikov, zato jo je treba obravnavati celostno, vključno z globalno analizo težave in sodelovanjem različnih deležnikov, od potrošnikov, organizacij civilne družbe in podjetij do evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti. EESO poziva, naj se v ta namen oblikuje široka in ambiciozna politična koalicija, v katero naj bodo vključeni Evropska komisija in njeno Evropsko svetovalno vozlišče za energetsko revščino, Evropski parlament, Svet, države članice, Evropski odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Konvencija županov in organizacije civilne družbe, vključno s predstavniki podjetij, potrošniškimi organizacijami in organizacijami, ki predstavljajo populacije z največjim tveganjem energijske revščine. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Države članice bi morale biti stalno v stiku s potrošniki ter lokalnimi in občinskimi oblastmi, ki obravnavajo to vprašanje. Manjša in večja mesta ter regije lahko v zgodnji fazi pogosto najlaže ugotovijo, katerim gospodinjstvom preti energijska revščina, in jo zato tudi najučinkoviteje rešujejo. Pri dejavnostih za zmanjšanje energijske revščine, vključno s prispevanjem k valu prenove, so lahko pomembni akterji tudi lokalna in nacionalna podjetja skupaj z nacionalnimi in lokalnimi oblastmi (vključno z občinami in občinskimi službami) (10). Za ranljive potrošnike je na splošno manj verjetno, da bodo lahko hitro prilagodili svoje vzorce porabe, zato bi jih bilo treba vključiti in se posvetovati z njimi na vseh ravneh. Bistveno je, da se v zasnovo in izvajanje ukrepov vključijo njihove izkušnje in vedenjski odnosi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pri omogočanju dialoga med državljani, podjetji, delavci, potrošniki in nosilci odločitev imajo ključno vlogo organizacije civilne družbe. Zaradi njihovega strokovnega znanja in mrež na lokalni ravni jih je treba vključiti v oblikovanje ukrepov za obravnavo energijske revščine, tudi v zvezi z zasnovo, izvajanjem in spremljanjem strategij za izkoreninjenje energijske revščine. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO priporoča, naj koalicija na pobudo Komisije pripravi strategijo EU za boj proti energijski revščini. Strategija bi morala temeljiti na priznanju pravice do energije, z njo pa bi bilo treba določiti ambiciozne, vendar uresničljive cilje za doseganje ciljev v okviru akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic in si prizadevati za dolgoročno izkoreninjenje energijske revščine. Strategija bi morala vključevati energijske in neenergijske ukrepe za obravnavo temeljnih vzrokov energijske revščine ter ublažitev razmer za energijsko revne in ranljive potrošnike. Z njo je treba zagotoviti tudi, da se bosta podnebni in energetski prehod načrtovala in izvedla pravično, pošteno in vključujoče, ne da bi bil pri tem kdo zapostavljen. Strategija bi lahko vključevala letno srečanje (za spremljanje napredka in ozaveščanje o skupnih ukrepih) ter zahteve za redne strukturirane dialoge in ozaveščanje z državami članicami in vsemi ustreznimi deležniki, z njo pa bi lahko tudi ustvarili dodatne spodbude za naložbe v energetski prehod. Pri njenem izvajanju in spremljanju bi imelo lahko okrepljeno vlogo Evropsko svetovalno vozlišče za energetsko revščino. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Obenem morajo Evropska komisija, Svet, Parlament in države članice na nacionalni ravni še naprej zagotavljati, da se energijska revščina ustrezno obravnava z obstoječo in novo zakonodajo ter političnimi pobudami. To bi bilo treba narediti na primer med izvajanjem evropskega zelenega dogovora in vala prenove, tako da se pregleda napredek pri izpolnjevanju nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter dolgoročnih strategij prenove stavb in se poroča o njem, pa tudi z večjim poudarkom na energijski revščini v procesu evropskega semestra. Pomembne priložnosti za nadaljnjo obravnavo energijske revščine so tudi zakonodajne pobude in pregledi, kot so prihajajoči pregledi direktive o energetski učinkovitosti stavb, direktive o energiji iz obnovljivih virov in direktive o energetski učinkovitosti, pa tudi predlog za Socialni sklad za podnebje. Poleg tega mora Evropska unija zagotoviti, da se v vseh novih pobudah za cenovno dostopno, zanesljivo in trajnostno energijo posebna pozornost še naprej namenja učinkom na najranljivejše potrošnike, da bi ublažili učinek visokih cen energije. To vključuje pobude za nizkoogljično gospodarstvo in odpravo evropske odvisnosti od ruskih fosilnih goriv, kot je sporočilo REPowerEU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Komisija bi morala države članice spodbujati, naj pripravijo nacionalne načrte ali politike za izkoreninjenje energijske revščine, v katere bodo vključeni in v njih usklajeni vsi instrumenti politike in financiranja na ravni EU in nacionalni ravni. EESO poziva države članice, ki v svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih niso sprejele zadostnih zavez glede ukrepanja proti energijski revščini, naj okrepijo svoja prizadevanja z jasnimi okviri spremljanja in ocenjevanja. Ključno je točno in izboljšano poročanje, saj je o tem, kako bi bilo treba energijsko revščino količinsko opredeliti in spremljati, na razpolago malo kakovostnih dokazov. |
| --- | --- |

3.6

4.   Boj proti energijski revščini s sprejetjem takojšnjih in dolgoročnih ukrepov za merjenje tega pojava in varstvo potrošnikov

| 4.1 | EESO poziva EU, naj spodbuja skupen pristop k razumevanju in odpravljanju energijske revščine, na podlagi katerega bi lahko nastala skupna opredelitev. Dejstvo je, da lahko vsaka država članica sama odloča o merilih za opredelitev energijske revščine, zaradi neenotnega pristopa pa Komisija morda ne more ustrezno oceniti stanja, države članice pa težave ne morejo enako razumeti in se usklajeno odzvati nanjo. Opredelitev v predlogu prenovljene direktive o energijski učinkovitosti in kazalniki, ki jih je že pripravila evropska opazovalnica za energijsko revščino (11), so primerni za začetek. Glede na nujnost težave EESO meni, da morajo Komisija in države članice spodbujati skupen pristop, ki bo omogočal konkretno in skupno razumevanje energijske revščine ter zbiranje statističnih podatkov (12). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komisija je v naboru orodij za obravnavo cen energije predlagala več takojšnjih ukrepov, s katerimi bi lahko države članice zmanjšale stroške energije za potrošnike, kot so cenovne kapice, davčne olajšave in subvencije za potrošnike in podjetja, ob upoštevanju položaja in potreb ranljivih ljudi, kot so invalidi, starši samohranilci in družine s številnimi otroki, pa tudi socialne ukrepe, kot so posebni socialni prejemki in začasni odlogi plačila računov za energijo. Države članice so do februarja 2022 sprejele številne ukrepe, priporočene v naboru orodij. Tako je na primer 18 držav članic namenilo sredstva ranljivim skupinam, 11 držav članic pa je zmanjšalo davek na energijo (13). Zaradi različnih razmer v posameznih državah članicah (in regijah) ter sprejetih ukrepov število državljanov EU, ki so izpostavljeni tveganju energijske revščine, v Uniji ni povsod enako. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO poziva države članice, naj še naprej sprejemajo takojšnje ukrepe, kadar je to potrebno za zaščito potrošnikov, ki jih je energijska revščina že prizadela ali se soočajo s tveganjem zanjo, ob tem pa upoštevajo nacionalne, regionalne in lokalne potrebe in posebnosti. Univerzalne rešitve ni, saj se cene energije v EU močno razlikujejo, med drugim zato, ker države članice danes zelo različno posegajo v trge (npr. z davki in dajatvami, oprostitvami ali bremeni, ki pogosto vplivajo le na nekatere potrošnike) (14), vendar morajo države članice zagotoviti, da najranljivejši ne bodo ostali brez podpore. Uvesti bi bilo treba neposredno finančno podporo in socialne politike za blažitev negativnih posledic zviševanja cen za najranljivejše skupine. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Neposredna pomoč tistim v stiski mora biti ciljno usmerjena in ne splošna. Odražati mora socialno razsežnost in ne sme ovirati zelenega prehoda. Razmislili bi lahko o časovno omejenih nepovratnih sredstvih (npr. za prvih 300 kWh električne energije na osebo in gospodinjstvo) do opredeljenega praga dohodka. Odobriti bi bilo treba tudi neposredno pomoč pod opredeljeno zgornjo mejo prihodkov pod pogojem, da v danih okoliščinah ni na voljo druge cenovno dostopne rešitve (15). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Poleg tega bi morale države članice povečati spodbude za potrošnike za zmanjšanje porabe energije ter pametno in trajnostno prenovo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da bi zagotovili energijsko učinkovitost in znižali svoje račune za energijo. Takšne ukrepe bi morala spodbujati Komisija. Ukrepi bi morali šteti za dodatne, saj ne morejo nadomestiti finančne in socialne podpore, ki morata delovati kot takojšnja varnostna mreža, kadar na potrošnike hipno in resno vpliva nestabilnost cen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Drugi koristni ukrepi bi lahko vključevali široko dostopne, cenovno ugodne in s subvencijami podprte izobraževanje, nasvete in svetovanje na lokalni ravni (na primer s točkami „vse na enem mestu“) v zvezi z energijo. V tem procesu so lahko potrošnikom, vključno z lastniki in najemniki stavb, v podporo tudi ukrepi, kot so načrti za prenovo stavbe (16), energetski potni listi in pametni števci. Nasveti v zvezi z energijo morajo biti prilagojeni potrebam potrošnikov, saj so odzivi zelo individualni. V postopek oblikovanja ukrepov in obveščanja potrošnikov bi morale biti vključene zlasti potrošniške organizacije ter lokalne in regionalne oblasti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Ker je energijska revščina zakoreninjena tudi v splošni revščini, je bistveno, da si Komisija in države članice še naprej prizadevajo za zmanjšanje revščine na splošno. Pozornost je treba nameniti prebivalcem, ki se že soočajo z energijsko revščino, in tistim, ki jim preti revščina, ker ne morejo plačevati višjih cen energije. Ta kriza nas opominja, da je treba stalno izboljševati dostop do zaposlovanja, socialnega vključevanja in dostojnih življenjskih standardov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti prebivalcem podeželskih in oddaljenih območij, ter podpirati gospodarsko rast držav članic na splošno. Za boljšo infrastrukturo v splošnem interesu, bistvene storitve in promet je treba spremeniti stališče. Podpirati bi bilo treba zaposlovanje ter mala in srednja podjetja, zlasti na območjih z omejenimi možnostmi in na podeželju. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Postopki medsebojnega strokovnega pregleda v državah članicah in izmenjava primerov dobre prakse lahko vodijo do uspešnih projektov v socialnem in energetskem sektorju, ki se lahko razširijo po Uniji. To vključuje projekte na področjih energijske učinkovitosti, energetske pismenosti in čiste energije (da se ljudem zagotovijo obnovljivi viri), pa tudi socialne ukrepe, s katerimi bi lahko znižali račune za energijo in stopnjo revščine na splošno. |
| --- | --- |

4.8

5.   Boj proti energijski revščini z naložbami v pravično in učinkovito energijo

| 5.1 | EESO poudarja, kako pomembno je vlagati v pravično in učinkovito energijo, da bi energijsko revščino dolgoročno ublažili. Nujno so potrebne naložbe v razvoj čiste energije iz obnovljivih virov in obsežno prenovo stavb v Uniji, in sicer zaradi dolgotrajnega strukturno premajhnega vlaganja na tem področju ter s tem povezanih podnebnih, okoljskih, gospodarskih in socialnih posledic. Naložbe bodo na gospodarstvo tudi dodatno pozitivno vplivale zaradi ustvarjanja novih delovnih mest in inovacij, kar bo državljanom EU prineslo kratko-, srednje- in dolgoročne koristi. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESO pozdravlja predlog za vzpostavitev Socialnega sklada za podnebje, namenjenega obravnavi socialnih in distribucijskih izzivov zelenega prehoda Unije (ki je ključen za boj proti podnebnim spremembam) ter spodbujanju ukrepov, potrebnih za ublažitev socialnih posledic trgovanja z emisijami za sektorja stavb in cestnega prevoza, vendar ugotavlja, da samo sklad morda ne bo zadoščal za zadovoljitev vseh potreb, povezanih z energijsko učinkovitostjo in prehodom, ampak bi ga lahko okrepili z ustreznimi posegi v okviru nacionalnih partnerskih sporazumov ter načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Energijsko revščino je mogoče zmanjšati s spodbujanjem naložb in usmerjanjem financiranja v energijo iz obnovljivih virov. Komisija bi morala tesno sodelovati z državami članicami, da bi ugotovila, ali razpoložljiva proračunska sredstva zadoščajo za izpolnitev potreb in zahtev, ter ocenila možnosti, ki so na voljo za nadaljnjo podporo državam članicam, npr. predlog za nov Sklad za prilagajanje podnebnim spremembam, ki so ga podprli EESO in več poslancev Evropskega parlamenta (17) in s katerim bi se lahko okrepila sposobnost EU za podpiranje držav članic pri hitrem odzivanju na podnebne, okoljske in energijske izredne razmere). Upoštevati bi morala gospodarsko okrevanje in potrebo po zaščiti trajnostnega razvoja javnih financ v državah članicah in EU. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Za boj proti energijski revščini v obdobju po pandemiji COVID-19 bi bilo treba še naprej uporabljati tudi novi večletni finančni okvir in instrument za okrevanje NextGenerationEU. EESO ugotavlja, da mora EU zaradi ruske invazije na Ukrajino še bolj nujno zagotoviti hiter prehod na čisto energijo, da bi postala neodvisna od uvoženih fosilnih goriv, povečala odpornost energetskega sistema ter zagotovila dostop do pravične in učinkovite energije za vse svoje državljane, obenem pa dosegla svoje podnebne cilje. EESO opozarja, da vojna v Ukrajini in trenutne geopolitične razmere ne smejo biti razlog za to, da bi EU zanemarila doseganje svojih socialnih in okoljskih ciljev, ki so podlaga za doseganje gospodarske moči na dolgi rok. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EU in države članice morajo zagotoviti, da se z razpoložljivimi sredstvi podpirajo obsežne naložbe v obnovljive vire energije in energijsko učinkovitost, prenovo stavb, subvencije za izolacijo stanovanj ter cenovno dostopna in energijsko učinkovita socialna stanovanja, pa tudi projekte skupnostnih stanovanj. Jasno je, da bo potrebnih veliko zasebnih naložb, za to pa je potrebno spodbudno regulativno in naložbeno okolje. Države članice bi morale v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi prednostno obravnavati temeljito prenovo, ki bi omogočila več kot 60-odstotni prihranek energije (18), in podpreti razvoj kvalificirane delovne sile. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Kohezijski sklad in mehanizem za pravični prehod bi lahko vključevala sredstva za regije in skupnosti, ki jih bo prehod na čisto energijo najbolj prizadel. Komisija bi morala še naprej financirati projekte v zvezi z energijsko revščino v okviru programa Obzorje Evropa in podprograma LIFE za prehod na čisto energijo. Tako bi se lahko na primer sredstva za raziskave iz programa Obzorje Evropa uporabila za razvoj cenovno dostopnih naprav in tehnologije, ki se bodo lahko uporabljali za zmanjšanje porabe energije v gospodinjstvih. Komisija in države članice bi morale prek skladov EU spodbujati podjetja in zasebne družbe, naj razvijajo inovacije in primerne tehnologije za energijsko učinkovitost. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESO tudi poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo z izvajanjem strategije vala prenove podpirale skupine z najnižjimi dohodki, tako da bodo imeli ranljivi ljudje zagotovo denar za naložbe v energijsko učinkovitost, pri čemer je treba prednost dati najmanj učinkovitim stavbam in s tem obravnavati stanovanjsko izključenost. Za prenovo stavb in decentralizirano proizvodnjo energije iz obnovljivih virov bi bilo treba zagotoviti znatno povečanje financiranja EU, zlasti za akterje na lokalni ravni. Prednostni prejemniki bi morali biti ranljiva gospodinjstva, ki se že soočajo z revščino ali jim preti energijska revščina. V ta namen je treba s Socialnim skladom za podnebje zagotoviti dovolj sredstev, da se bo izravnala razširitev sistema EU za trgovanje z emisijami. Poleg tega bi morale države članice povečati naložbe v obnovljive vire energije in energijsko učinkovitost. Na primer, obnovljivi viri energije, kot sta veter in sonce, imajo skoraj ničelne spremenljive stroške, kar bi lahko vodilo do nižjih veleprodajnih tržnih cen (19). |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Pri zelenem prehodu, valu prenove in energijski učinkovitosti bosta imela pomembno vlogo preusposabljanje in izpopolnjevanje. Za oblikovanje konkretnih strategij za spremljanje in predvidevanje potreb po usposabljanju, izpopolnjevanju in preusposabljanju delavcev v prizadetih sektorjih EESO opozarja na rezultate projektov socialnih partnerjev na tem področju (20). |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Pri spodbujanju podjetništva in naložb, ki so med drugim potrebni za spodbujanje razvoja zelenih spretnosti za pospešitev zelenega prehoda in zmanjšanje energijske revščine, ima ključno vlogo tudi zasebni sektor. Javno-zasebna partnerstva ter financiranje za raziskave in razvoj bi bilo treba znatno povečati, malim in srednjim podjetjem pa zagotoviti večjo tehnično podporo, da bi dosegla okoljske standarde, na primer pri energetskih pregledih. Države članice bi si morale izmenjevati primere dobre prakse, da bi spodbujale njihovo širjenje. |
| --- | --- |

5.9

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211105-1

1

(2)  Vir: nabor podatkov prc_hicp_manr.

2

Vir

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Energy_production_and_imports

3

(4)  REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (8. marec 2022).

4

REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo

(5)  Komisija je priznala negativni učinek visokih cen energije na gospodarstvo, vključno s konkurenčnostjo podjetij. Evropska centralna banka je ocenila (pred rusko invazijo), da se bo zaradi cenovnih šokov na področju energije rast BDP leta 2022 zmanjšala za približno 0,5 odstotne točke. Glej REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (8. marec 2022).

5

(6)  Statistika EU o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC) za leto 2020, za katero se kot spremenljivke uporabljajo samoocena posameznikov o sposobnosti ustreznega ogrevanja doma, obstoj slabih stanovanjskih razmer in zaostala plačila računov za energijo. Pokazalo se je, da se energijska revščina pojavlja povsod v EU, vendar je zlasti pogosta v vzhodno- in južnoevropskih državah.

6

(7)  V členu 2(49) predloga prenovljene direktive o energijski učinkovitosti je energijska revščina opredeljena kot „pomanjkanje osnovnih energetskih storitev, ki so podlaga za dostojen življenjski standard in zdravje, v gospodinjstvu, vključno z ustreznim ogrevanjem, hlajenjem, razsvetljavo in energijo za pogon gospodinjskih aparatov, glede na ustrezne nacionalne okoliščine, obstoječo socialno politiko in druge politike“.

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/ip_22_1511

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:32022D0589

9

(10)  COM(2020) 662 final.

10

(11)  https://energy-poverty.ec.europa.eu/energy-poverty-observatory/indicators_sl

11

(12)  Na primer, predlagana opredelitev energijske revščine med pogajanji v Evropskem parlamentu o predlogu za Socialni sklad za podnebje je bila „gospodinjstva iz najnižjih dohodkovnih decilov, katerih stroški energije dvakrat presegajo mediano razmerja med stroški energije in razpoložljivim dohodkom po odbitku stanovanjskih stroškov“.

12

(13)  Giovanni Sgaravatti, Simone Tagliapietra in Georg Zachmann. National fiscal policy responses to the energy crisis, Bruegel, 8. februar 2022.

13

National fiscal policy responses to the energy crisis

(14)  Mnenje EESO o cenah energije (UL C 275, 18.7.2022, str. 80).

14

cenah energije

(15)  Mnenje EESO o cenah energije (UL C 275, 18.7.2022, str. 80).

15

cenah energije

(16)  https://www.bpie.eu/publication/renovation-passports/

16

(17)  Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund (Poslanci odbora EP za regionalni razvoj predlagajo vzpostavitev Sklada za prilagajanje podnebnim spremembam) | Novice | Evropski parlament (europa.eu).

17

Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund

(18)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:32019H0786&from=SL

18

(19)  Po ocenah je porast električne energije iz obnovljivih virov v sicer enakih razmerah povzročil 24-odstotno znižanje promptnih cen električne energije v Nemčiji v obdobju 2008–2015 in 35-odstotno znižanje na Švedskem v obdobju 2010–2015 (Hirth, 2018).

19

(20)  Mnenje EESO o cenah energije (UL C 275, 18.7.2022, str. 80).

20

cenah energije

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/95

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Socialni dialog v okviru zelenega prehoda

(raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva)

(2022/C 486/14)

| Poročevalka: | Lucie STUDNIČNÁ |
| --- | --- |

Poročevalka:

Lucie STUDNIČNÁ

| Zaprosilo | češko predsedstvo Sveta, 26. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 5. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 162/1/7 |

Zaprosilo

češko predsedstvo Sveta, 26. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

5. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

162/1/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Reševanje podnebne krize je postalo glavna prednostna naloga politike. Čas je za korenito prenovo gospodarskega modela, ki se je uveljavil po industrijski revoluciji. Za njegovo izredno obsežno preobrazbo v digitalizirano, podnebno nevtralno krožno gospodarstvo so potrebna znatna prizadevanja za prilagoditev. Ruska agresija na Ukrajino je le še povečala nujnost tega prehoda ter povzročila zelo velike stroške in breme za družbo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Socialni dialog kot sestavni del evropskega socialnega modela in vir evropske konkurenčnosti mora biti pomemben na vseh ravneh – evropski, nacionalni in regionalni ter na ravni sektorjev in delovnih mest. Države članice bi morale priznavati vrednost socialnega dialoga ter dejstvo, da prinaša dodano vrednost in je pomemben del postopka odločanja. EESO poudarja, da ga je treba okrepiti in aktivno spodbujati. To tudi pomeni, da morajo imeti socialni partnerji ustrezne kompetence in dostop do strokovne podpore. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | V celotnem okviru politike za podnebne ukrepe sta zato potrebna močna vključenost sindikatov in združenj delodajalcev s trdnim socialnim dialogom in upoštevanje potreb civilne družbe. Države članice se morajo bolj potruditi, da bi vključile delavce in pridobile njihovo podporo na poti do bolj trajnostne družbe. To ne velja le za države članice, ampak tudi za institucije EU. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Sindikati imajo ključno vlogo pri pripravljanju in zastopanju delavcev v procesu socialno-ekološke preobrazbe, zato je potreben aktiven in skladen socialni dialog, da bodo pri podnebnih ukrepih upoštevane potrebe delavcev, da bo prehod pravičen in da resnično nihče ne bo prezrt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Socialni dialog morata spremljati stalen in trden civilni dialog, zlasti z organizirano civilno družbo, ter sodelovanje z deležniki. Za pravičen prehod na gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami je treba ustvariti pravičnejše družbe, izkoreniniti revščino in odpravljati težave pri prilagajanju, ki so pri zelenem prehodu neizogibne. Organizacije civilne družbe zastopajo milijone ljudi v ranljivem položaju in ljudi, ki so sistematično izključeni, zato imajo pomemben glas in jih je treba vključiti v odločitve v zvezi s prehodom. Tesno sodelovanje z Odborom regij na tem področju bi dodalo regionalno razsežnost. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Izredno pomembno je, da se prednostno obravnavata socialna pravičnost in izvajanje evropskega stebra socialnih pravic. Poleg tega mora EU tudi spodbujati in aktivno podpirati kolektivna pogajanja, da bi delavci lahko oblikovali trajnostno delovno okolje ter zelena, konkurenčna in dostojna delovna mesta. EU tako postaja ne le pravičnejša in enakopravnejša, temveč tudi konkurenčnejša in odpornejša. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Ključno je, da se pri vseh delovnih mestih, ki se odpirajo s prehodom, spoštuje Deklaracija MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu, vključno s pravico do dostojne zaposlitve ter pravico do združevanja in kolektivnega pogajanja ter prepoveduje diskriminacijo, prisilno delo in delo otrok ter nasilje in nadlegovanje na delovnem mestu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO predlaga, naj se socialni dialog na ravni držav članic sistematično evidentira, ter poudarja, da so potrebne nadaljnje primerjalne študije za preučitev njegove vloge v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, npr. nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | V okviru splošnih prizadevanj za okrepitev socialne razsežnosti evropskega zelenega dogovora je treba strukture socialnega dialoga aktivno podpirati in utrditi s spodbudami in financiranjem, in sicer s posebnim poudarkom na državah članicah in sektorjih, v katerih so te institucije šibke. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO v skladu z nezavezujočim priporočilom Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost poudarja, da bi bilo treba za države članice pripraviti smernice za obravnavo socialnih in zaposlitvenih učinkov prehoda. Treba je razmisliti o predlogih, kakršen je predlog o spodbujanju držav članic, naj vzpostavijo komisije za pravični prehod, ki ga je EESO podal v mnenju „Pripravljeni na 55“: uresničevanje podnebnega cilja EU za leto 2030 na poti do podnebne nevtralnosti (1). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO poudarja, da sta v postopku prestrukturiranja pomembna pravočasno obveščanje in posvetovanje. V skladu z direktivo o posvetovanju z delavci in njihovi udeležbi je treba na vseh ravneh uprave EU ter nacionalne in lokalne uprave okrepiti pravice delavcev glede obveščenosti, posvetovanja in udeležbe (2). Odločitve se ne bi smele sprejemati brez posvetovanja, vnaprejšnje informiranje pa bi moralo postati obvezno. |
| --- | --- |

1.11

2.   Splošne ugotovitve

Ozadje

| 2.1 | Češko predsedstvo EU je za to raziskovalno mnenje zaprosilo v okviru ocene socialne razsežnosti evropskega zelenega dogovora, zlasti vloge socialnega dialoga. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Reševanje podnebne krize je postalo glavna prednostna naloga politike. Čas je za korenito spremembo celotnega sistema proizvodnje in potrošnje. Koristi te preobrazbe v digitalizirano, podnebno nevtralno krožno gospodarstvo so sicer nesporne, a so povezane z znatnimi prizadevanji za prilagoditev ter zelo velikimi stroški za družbo. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Postopek korenitega prestrukturiranja, ki ga morajo v nekaj desetletjih izvesti naša gospodarstva, da bi dosegla neto ničelne emisije, je postopek na podlagi politike, ki bo različno vplival na ljudi z različnimi socialno-ekonomskimi lastnostmi, pa tudi na podjetja, zlasti mala in srednja. Oblikovalci politik imajo za to znatno odgovornost. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Zaradi podnebnih sprememb brez dvoma nastajajo nove neenakosti. Če se bodo ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blaženje uporabljali brez politik pravičnega prehoda, to lahko povzroči delitev na zmagovalce in poražence. Ob upoštevanju tega dejstva je napoved evropskega zelenega dogovora leta 2019 vključevala zavezo, da nihče ne bo prezrt. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Sedanji prehod sta dodatno otežila izredna dogodka, in sicer kriza zaradi COVID-19 in temeljita sprememba geopolitičnega položaja Evrope zaradi ruskega napada na Ukrajino. Zaradi obeh so se kratkoročno povečala bremena za družbo, obenem pa bosta morda prispevala tudi k hitrejši preobrazbi. |
| --- | --- |

2.5

Socialni dialog

| 2.6 | V zadnjih nekaj desetletjih so se zaradi velikih sprememb proizvodnih sredstev pogosto pojavile težave pri prilagajanju ali prehodu, zlasti tam, kjer so te spremembe prinesle manj varna in nizko plačana delovna mesta, zaradi česar številni ljudje, kot so ženske in pripadniki ranljivih skupnosti, nimajo dostopa do dostojnega dela. Zato je treba obravnavati vrsto problemov, povezanih s prehodom, ter vprašanja kot so delo prek pogodb, prekarne oblike dela, privatizacija in prestrukturiranje, da bi ustvarili pravično gospodarstvo brez revščine. Ta problematika je obravnavana tudi v priporočilu Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost, ki ga je 16. junija 2022 sprejel Svet za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Spodbujanje socialnega dialoga je določeno v Pogodbi o delovanju EU. V pobudi za nov začetek za socialni dialog iz leta 2016 je bila priznana njegova pomembnost za okrevanje in konkurenčnost, EESO je v več mnenjih (3) in resoluciji (4) nedavno poudaril, da je socialni dialog pomemben za preobrazbe, povezane s tem. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Socialni dialog tudi dokazano pozitivno prispeva k uspešnemu prestrukturiranju, saj so podjetja z dobro delujočim socialnim dialogom uspešnejša, konkurenčnejša in odpornejša ter izplačujejo višje plače. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESO poudarja, da ima socialni dialog na evropski, nacionalni in regionalni ravni ter na ravni sektorjev in delovnih mest ključne, a različne funkcije pri upravljanju in omogočanju zelene preobrazbe, strukture in institucije na teh ravneh pa imajo zelo različne prednosti. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Socialni dialog morata spremljati stalen in trden civilni dialog, zlasti z organizirano civilno družbo, ter sodelovanje z deležniki. Za pravičen prehod na gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami je treba ustvariti pravičnejše družbe, izkoreniniti revščino in odpravljati težave pri prilagajanju, ki so pri zelenem prehodu neizogibne. Organizacije civilne družbe zastopajo milijone ljudi v ranljivem položaju in ljudi, ki so sistematično izključeni, zato imajo pomemben glas in jih je treba vključiti v odločitve v zvezi s prehodom. Tesno sodelovanje z Odborom regij na tem področju bi dodalo regionalno razsežnost. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Institucije in akterji socialnega dialoga imajo v državah članicah različne zmogljivosti in vpliv, delno zaradi raznolikih socialnih modelov in modelov odnosov med delodajalci in delojemalci v državah članicah, v nekaterih primerih pa so k njihovi oslabitvi aktivno prispevali politike decentralizacije in priporočila po finančni krizi in krizi euroobmočja. EESO poudarja, da je dobro delujoč socialni dialog pomemben element evropskega socialnega tržnega gospodarstva, ter pozdravlja, da je Evropska komisija to nedavno priznala v priporočilih Svetu. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | V okviru splošnih prizadevanj za okrepitev socialne razsežnosti evropskega zelenega dogovora je treba strukture socialnega dialoga aktivno podpirati in okrepiti, zlasti v državah članicah in sektorjih, v katerih so te institucije šibke. |
| --- | --- |

2.12

Pravični prehod

| 2.13 | Pravični prehod pomeni, da bi bilo treba obravnavo zaposlitvenih in distribucijskih učinkov prehoda na gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami šteti za sestavni del okvira podnebne politike (npr. svežnja „Pripravljeni na 55“), ne le za dopolnilni popravni ukrep. Ta vprašanja vključujejo številne razsežnosti, kot so distribucijski učinki politik za razogljičenje, izgubljanje delovnih mest in prehodi med zaposlitvami, varstvo osnovnih socialnih pravic ter vključenost državljanov in organizirane civilne družbe v odločanje. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Sklad za pravični prehod in predlagani Socialni sklad za podnebje v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“ sta dva od glavnih ukrepov, ki jih je EU doslej napovedala za blaženje posledic prehoda za najbolj prizadete regije, ranljive posameznike in podjetja. EESO pozdravlja, da je Komisija predlagala tudi priporočilo Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost, ki državam članicam daje smernice za obravnavo socialnih in zaposlitvenih učinkov prehoda. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Lakmusov papir za ugotavljanje, ali je prehod resnično pravičen, bodo učinkovitost reševanja problemov podjetij, zaposlenih in državljanov pri prilagajanju, pri čemer je treba na primer spodbujati prestrukturiranje poslovnih dejavnosti, izpopolnjevanje in preusposabljanje zaposlenih ter preprečevanje energetske revščine in revščine na področju mobilnosti, da se zagotovi, da nihče ne bo zapostavljen; pokazatelj pravičnosti prehoda pa bo še posebej, v kakšni meri bodo posamezniki, katerih delovna mesta bodo izginila, se poslabšala ali bodo drugače ogrožena, prejeli podporo, zagotovitev za koristno, izpolnjujočo in varno prihodnost s kakovostno zaposlitvijo ter pomoč pri osebnem razvoju, da bodo lahko prevzeli to vlogo. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Razsežnosti tega izziva ne gre podcenjevati. Razviti bo treba dobro premišljene, povezane srednje- in dolgoročne gospodarske in socialne cilje, da se zagotovi produktivnost in vključenost ob ustreznem upoštevanju posebnosti posameznih držav članic ter vključevanju socialnih partnerjev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni na vseh stopnjah oblikovanja politik, med drugim prek socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj, kjer je to ustrezno. ki vključujejo namerno, zavestno preusmeritev sredstev na nacionalni in centralni ravni k prizadetim območjem in regijam. Poleg spodbujanja novih naložb z nepovratnimi sredstvi, posojili in strokovnim znanjem ter pomoči pri delovanju mikro, malih in srednjih podjetij, je zagonskim podjetjem mogoče pomagati s kapitalsko udeležbo, lahko pa bi se ustanavljala tudi nova javna podjetja. Poleg uporabe javnih sredstev bo treba optimizirati prožnost pravil o državni pomoči in jih v nekaterih primerih celo začasno ukiniti. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Bistveno je, da je to obsežno prestrukturiranje, ki vključuje preobrazbo več deset milijonov delovnih mest v Evropi, uravnoteženo, vodeno ter usmerjeno v prihodnost, za kar je ključen dobro delujoč socialni dialog. Sklad za pravični prehod, namenjen podpiranju delavcev pri prehodu na nova delovna mesta, bi bilo treba z ukrepi za posamezne sektorje razširiti z vidika tako virov kot področja uporabe. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Vse tri razsežnosti trajnostnega razvoja – gospodarska, socialna in okoljska – so med sabo močno povezane in jih je treba obravnavati s celovitim in skladnim okvirom politike. Smernice Mednarodne organizacije dela za pravičen prehod iz leta 2015 vsebujejo nabor praktičnih orodij, ki jih lahko vlade in socialni partnerji uporabijo pri upravljanju procesa preobrazbe. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | V teh smernicah MOD iz leta 2015 je navedeno, da je bistveno trdno družbeno soglasje o cilju in poteh do trajnostnosti. Socialni dialog mora biti sestavni del institucionalnega okvira za oblikovanje in izvajanje politik na vseh ravneh. Potrebna so ustrezna, informirana in neprekinjena posvetovanja z vsemi deležniki. |
| --- | --- |

2.19

Socialni dialog v okviru zelenega prehoda

| 2.20 | Socialni dialog ne sme postati zgolj formalnost, temveč mora biti pomemben na vseh ravneh – evropski, nacionalni in regionalni ter na ravni sektorjev in delovnih mest. To tudi pomeni, da morajo imeti socialni partnerji ustrezne kompetence in dostop do strokovne podpore. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | EESO se zaveda, da so institucije socialnega dialoga v EU zaradi različnih modelov in tradicij nacionalnih in industrijskih odnosov v državah članicah zelo različne. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | EESO predlaga, naj se delovanje socialnega dialoga na ravni držav članic sistematično evidentira in spremlja (5), ter poudarja, da so potrebne nadaljnje primerjalne študije za preučitev njegove vloge v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, npr. nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | EESO meni, da so obstoječe pobude za obravnavo socialnih izzivov zelene preobrazbe še vedno razdrobljene. Mehanizem za pravični prehod je omejen in namenjen majhnemu delu postopka prehoda. Predlagani Socialni sklad za podnebje bo imel omejeno področje uporabe in namen ter bo predvsem uravnovešal regresivne distribucijske učinke drugega sistema za trgovanje z emisijami (glej zlasti mnenje EESO o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje (6)). EESO sicer pozdravlja priporočilo Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost, a tudi opozarja, da to nezavezujoče priporočilo ne predvideva celovite platforme za politiko, ki jo EU potrebuje za obravnavo učinkov prehoda na prizadete delavce, regije in ranljive posameznike. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | EESO poudarja, da EU potrebuje močan okvir za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za obvladovanje prehoda. Takšen močan okvir EU za pravični prehod bi moral med drugim obravnavati predvidevanje in upravljanje sprememb v zeleni preobrazbi prek pomembnega sodelovanja delavcev in podjetij ter vključevanja državljanov. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | EESO poudarja, da sta pri prestrukturiranju pomembna pravočasno obveščanje in posvetovanje. Odločitve se ne bi smele sprejemati brez posvetovanja, vnaprejšnje obveščanje pa bi moralo postati obvezno. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | EESO poziva, naj se spodbujata socialni dialog in sodelovanje deležnikov na vseh ravneh ter naj bodo nova zelena delovna mesta dobra ter v skladu z agendo MOD za dostojno delo in evropskim stebrom socialnih pravic. V skladu z duhom priporočila Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost in upoštevajoč mnenje EESO o Socialnem skladu za podnebje bi moral ustrezen socialni sklad za podnebje obravnavati širši razpon distribucijskih učinkov podnebnih politik s ciljno usmerjenimi ukrepi za preprečevanje energetske in prometne revščine, s katerimi bi podpiral in omogočal cenovno dosegljivost in dostopnost nizkoogljičnih tehnologij za gospodinjstva z nižjimi prihodki. |
| --- | --- |

2.26

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | EESO meni, da je bistveno priznati, da se podnebne, okoljske in socialne politike medsebojno dopolnjujejo. Socialna razsežnost bi morala biti sestavni del celovitega okvira podnebne politike od zasnove do izvajanja, kar vključuje celotni evropski zeleni dogovor in vse konkretne politike izvajanja iz svežnja „Pripravljeni na 55“. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO tudi priznava, da bo imel ta postopek prestrukturiranja obsežne posledice za delovna mesta, odnose med delodajalci in delojemalci ter porazdelitev dohodka. Na družbo in gospodarstvo bo vplival na vseh ravneh, od nadnacionalne ravni do ravni delovnih mest, socialni dialog pa bi moral imeti ključno vlogo pri njegovem upravljanju, usmerjenem v prihodnost. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO pozdravlja trdni in ambiciozni okvir podnebne politike, ki ga je Evropska komisija vzpostavila z evropskim zelenim dogovorom in ga podprla z ustreznimi zakonodajnimi ukrepi, vendar tudi poudarja, da je kljub pozitivnim izjavam njegova socialna razsežnost še vedno premalo razvita. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Socialna razsežnost evropskega zelenega dogovora ostaja predvsem v rokah držav članic EU in nacionalnih socialnih partnerjev, saj ti najlažje razumejo razmere ter predlagajo ukrepe na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Vendar imajo socialni in z zaposlitvijo povezani izzivi zelenega prehoda številne razsežnosti, kot so izgubljanje delovnih mest in prehodi med zaposlitvami, preusposabljanje in izpopolnjevanje delavcev ter distribucijski učinki politik za razogljičenje, pa tudi varstvo socialnih pravic in državljanska udeležba. Zato sta potrebna usklajeno delovanje in ukrepanje na ravni EU, ki bosta pospremila in podprla nacionalno pobudo. Če socialne neenakosti ne bodo pravilno obravnavane na ustrezni ravni, se bodo z ukrepi za blaženje podnebnih sprememb verjetno še povečale in poslabšale. |
| --- | --- |

3.4

Uresničevanje pravičnega prehoda – zahteve glede upravljanja/regulativne zahteve za okrepitev socialnega dialoga

| 3.5 | Bistveni elementi načrta za pravični prehod so prehodi trga dela, socialni načrti ter poti do trajnostnih in dostojnih novih delovnih mest z dolgoročno zavezanostjo regionalnemu razvoju in razvoju skupnosti. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Spodbujati bi bilo treba vzpostavljanje programov usposabljanja, ki bodo prilagojeni potrebam posameznikov in trga dela, izvajali pa jih bodo namenski centri za prehod med zaposlitvami. Za to sta potrebna angažiranje in proaktiven socialni dialog na ravni skupnosti in regionalni ravni v sodelovanju z vsemi deležniki. Sindikati in delodajalci bi morali skupaj podpirati programe za poklicni prehod. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | V nasprotju z daljnosežnim in usklajenim sklopom okoljskih ukrepov trdega prava so socialni elementi svežnja „Pripravljeni na 55“ razdrobljeni, predlagano priporočilo Sveta pa ni pravno zavezujoče. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Te elemente je treba okrepiti, socialni dialog pa bi moral postati obvezen del ključnih nacionalnih politik, oblikovanih za doseganje ciljev podnebne politike do leta 2050, vključno z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti, nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost ter načrti za pravični prehod. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Za doseganje rezultatov socialnega dialoga sta pomembna medsebojno zaupanje in skupna želja po rezultatih, ki vsem vpletenim stranem prinašajo dodano vrednost. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | V nekaterih državah članicah EU je tovrstni socialni dialog že vzpostavljen, v drugih pa ne. V tistih, ki ga nimajo, bi ga bilo treba aktivno spodbujati, npr. z obvezno pravočasno izmenjavo nekaterih informacij ter ponujanjem socialnega dialoga kot sredstva za reševanje različnih upravnih in delovnopravnih vprašanj, lažji dostop do financiranja, lažje odločanje glede načrtovanja, pridobivanje gradbenih dovoljenj itd. Take ugodnosti bi morale biti povezane z obveznim doseganjem rezultatov, da se preprečijo zlorabe. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO se zaveda, da bo v nekaterih državah članicah za to potrebna sprememba kulture, kar bo morda trajalo nekaj časa, vendar je prepričan, da bosta vloženi čas in trud bogato poplačana. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Socialna razsežnost evropskega zelenega dogovora mora biti povezana z evropskim stebrom socialnih pravic in upoštevana v postopku evropskega semestra. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Komisija je februarja 2021 objavila poročilo (7) o krepitvi socialnega dialoga, katerega ugotovitve so bile vključene v akcijski načrt za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, ki je bil objavljen marca 2021. V akcijskem načrtu se je zavezala, da bo leta 2022 predstavila pobudo za podpiranje socialnega dialoga na ravni EU in na nacionalni ravni. EESO je prepričan, da bo Komisija s temi priporočili močno prispevala k doseganju tega cilja. |
| --- | --- |

3.13

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 275, 18.7.2022, str. 101.

1

(2)  UL L 80, 23.3.2002, str. 29.

2

(3)  Mnenje EESO: Industrijski prehod na zeleno in digitalno evropsko gospodarstvo: regulativne zahteve ter vloga socialnih partnerjev in civilne družbe (UL C 56, 16.2.2021, str. 10); mnenje EESO: Ne zelenemu dogovoru brez socialnega dogovora (UL C 341, 24.8.2021, str. 23); mnenje EESO: Socialni dialog kot pomemben steber ekonomske vzdržnosti in odpornosti gospodarstev ob upoštevanju vpliva živahne javne razprave v državah članicah (UL C 10, 11.1.2021, str. 14).

3

(4)  Resolucija o predlogih EESO za obnovo in okrevanje po krizi zaradi COVID-19: „EU mora temeljiti na načelu, da jo je treba obravnavati kot skupnost s skupno usodo“, pripravljena na podlagi dela pododbora za okrevanje in obnovo po COVID-19 (UL C 311, 18.9.2020, str. 1).

4

(5)  Resolucija EESO (UL C 155, 30.4.2021, str. 1), in mnenje EESO (UL C 220, 9.6.2021, str. 38).

5

(6)  UL C 152, 6.4.2022, str. 158.

6

(7)  Report on strengthening EU social dialogue (Poročilo o krepitvi socialnega dialoga EU), avtorica: Andrea Nahles.

7

---

PRILOGA

Naslednji amandma, ki je bil med razpravo zavrnjen, je prejel vsaj četrtino glasov:

Točka 2.25

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO poudarja, da sta v postopku prestrukturiranja pomembna pravočasno obveščanje in posvetovanje. Odločitve se ne bi smele sprejemati brez posvetovanja, vnaprejšnje obveščanje pa bi moralo postati
  obvezno
  . | EESO poudarja, da sta v postopku prestrukturiranja pomembna pravočasno obveščanje in posvetovanje. Odločitve se ne bi smele sprejemati brez posvetovanja, vnaprejšnje obveščanje pa bi moralo postati
  sedanja praksa v skladu z omenjenim priporočilom Sveta
  . |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO poudarja, da sta v postopku prestrukturiranja pomembna pravočasno obveščanje in posvetovanje. Odločitve se ne bi smele sprejemati brez posvetovanja, vnaprejšnje obveščanje pa bi moralo postati
  obvezno
  .

EESO poudarja, da sta v postopku prestrukturiranja pomembna pravočasno obveščanje in posvetovanje. Odločitve se ne bi smele sprejemati brez posvetovanja, vnaprejšnje obveščanje pa bi moralo postati
  sedanja praksa v skladu z omenjenim priporočilom Sveta
  .

Rezultat glasovanja

| (za/proti/vzdržani) | 55/95/0 |
| --- | --- |

(za/proti/vzdržani)

55/95/0

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/102 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/102

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vloga jedrske energije pri stabilnosti cen energije v EU

(raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva Sveta EU)

(2022/C 486/15)

| Poročevalka: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Poročevalka:

Alena MASTANTUONO

| Zaprosilo | češko predsedstvo Sveta Evropske unije, dopis z dne 26. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  raziskovalno mnenje |
| Sklep plenarne skupščine | 21. 9. 2022 |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 7. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 143/73/42 (poimensko glasovanje – glej Prilogo II) |

Zaprosilo

češko predsedstvo Sveta Evropske unije, dopis z dne 26. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

raziskovalno mnenje

Sklep plenarne skupščine

21. 9. 2022

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

7. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

143/73/42 (poimensko glasovanje – glej Prilogo II)

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Stabilnost in dostopnost cen energije sta bistveni za ohranitev kupne moči gospodinjstev ter konkurenčnosti in odpornosti evropske industrije. Po desetletju relativne stabilnosti uvoznih cen energije in razmeroma nizkem letnem zviševanju cen domačih proizvajalcev energije za 0,9 % med letoma 2010 in 2019 se cene energije v Evropi od druge polovice leta 2021 strmo dvigajo. Nestanovitnost cen energije in negotovost oskrbe z energijo sta se še povečali zaradi vojne v Ukrajini. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tako se Evropa danes spopada z dvojnim izzivom – na eni strani se mora boriti proti podnebnim spremembam, na drugi strani pa zagotoviti stabilno oskrbo z energijo po dostopni ceni. Kot navaja Komisija v svojem načrtu REPowerEU, je izziv hitro zmanjšati našo odvisnost od ruskih fosilnih goriv s pospešitvijo čistega prehoda in združitvijo moči za doseganje odpornejšega energetskega sistema in prave energetske unije. Rešitev ima tri časovne razsežnosti. Kratkoročno je bistveno rešiti zlasti vprašanje oskrbe z energijo, saj lahko morebitno pomanjkanje še poveča rast cen. Na trenutne razmere na trgu vplivajo sedanji in pričakovani dejavniki na strani ponudbe. Zato je treba uporabiti vse razpoložljive vire energije v EU, kot je navedeno v načrtu REPowerEU. Gre za krizni scenarij, katerega glavni namen je zagotoviti zanesljivo oskrbo z energijo. Srednjeročno je treba omogočiti večje spoštovanje trajnostnosti in uravnoteženosti energetskih virov, dolgoročno pa se je treba osredotočiti na uresničevanje zelenih ciljev pod pogojem, da se zmanjšajo geopolitična varnostna tveganja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vojna je povzročila dodatne stroške za varnost in zaščito, ki lahko bistveno prispevajo k dvigu cen energije. Kratkoročno bodo jedrske elektrarne v državah članicah EU, ki so se odločile za vključitev jedrske energije v svojo mešanico virov energije in kjer je to tehnično izvedljivo, prispevale k stabilnosti oskrbe z energijo, kar močno vpliva na stabilnost cen. Brez sedanjih jedrskih zmogljivosti bi bil šok za energetski sistem, ki ga je povzročila ruska invazija na Ukrajino, zagotovo večji. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Jedrska energija kot vir električne energije z nizkimi emisijami je na voljo po potrebi za dopolnjevanje obnovljivih virov energije, kot sta vetrna in sončna energija, ki imajo vodilno vlogo pri prehodu na elektroenergetske sisteme z neto ničelnimi emisijami. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) opozarja, da lahko jedrska energija kot stabilna energija za osnovno obremenitev trenutno prispeva k stabilni oskrbi. Mejni stroški jedrske energije so stabilni in veliko nižji od stroškov elektrarn na plin in premog. Jedrske elektrarne med obratovanjem ne oddajajo velikih količin CO2, zato njihovi mejni stroški podobno kot pri obnovljivih virih energije ne vključujejo stroškov, povezanih z njim, in nanje ne vpliva nestanovitnost cen ogljika, kot se je pokazalo leta 2021, ko se je cena ogljika zvišala za več kot 200 %. Nestanovitnost v sistemu EU ETS močno vpliva na ceno plina in premoga na trgu EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Z regulativnega vidika se cene električne energije na veleprodajnem trgu EU določajo na podlagi vrstnega reda gospodarnosti, po katerem zadnja elektrarna določa ceno. V večini primerov običajnega tržnega ravnanja se cena na promptnem trgu določi na podlagi plina ali premoga. To pomeni, da jedrska energija ne vpliva na cene energije na promptnem trgu, razen kadar mešanica virov energije vključuje velik delež nizkoemisijskih virov. Vendar je promptni trg le del prodaje na trgu. Energetska podjetja pogosto prodajajo fizično dobavo električne energije na podlagi dvostranskih pogodb. V tem primeru različni modeli financiranja in dvostranske pogodbe, ki se uporabljajo v državah članicah EU, ki imajo v svoji mešanici virov energije jedrsko energijo, pomagajo stabilizirati ceno energije za odjemalce. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Sedanja energetska kriza je vplivala na delovanje trga električne energije EU z izkrivljanjem njegovih osnovnih pravil zaradi številnih ukrepov za ublažitev visokih cen energije ali znatno zmanjšanje povpraševanja. To stanje kaže na pomembno povezavo med zmanjšano ponudbo in povečanim povpraševanjem, kar zvišuje cene energije. Z zanesljivejšo oskrbo iz stabilnih nizkoogljičnih virov energije bodo cene energije manj nestanovitne, zaradi medsebojne povezanosti nacionalnih energetskih trgov pa se lahko koristi porazdelijo po vsej EU. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da bi bilo v teh posebnih razmerah smiselno podaljšati obratovanje sedanjega fonda jedrskih elektrarn, s čimer bi hkrati prispevali k prehodu na ogljično nevtralno gospodarstvo. S tem bi lahko izpolnili sedanja pričakovanja glede oskrbe z energijo in zmanjšali porabo plina v elektroenergetskem sektorju ter tako zmanjšali tveganje pomanjkanja plina. Poleg tega bi lahko ublažili hudo nestanovitnost cen, ki jo povzročajo negospodarski dejavniki, in zadovoljili sedanje povpraševanje po oskrbi z energijo. EESO priporoča državam članicam, naj poiščejo rešitve za skladiščne zmogljivosti in okrepijo prenosne povezave, da bi se dolgoročno učinkovito odzivale na izpade pri obnovljivih virih energije in kratkoročno pri plinu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO predlaga češkemu predsedstvu, naj v okviru Evropskega foruma za jedrsko energijo (ENEF) razpravlja o stabilnosti cen v jedrskem sektorju in vlogi jedrske energije pri stabiliziranju oskrbe z vidika manjše odvisnosti EU od ruskega plina. EESO želi v tej razpravi tesno sodelovati. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO predlaga okrepitev dvostranskega sodelovanja z mednarodnimi partnerji v jedrskem sektorju, da bi izmenjali ugotovitve v zvezi z inovacijami in napredkom pri novih tehnologijah. Češkemu predsedstvu Sveta EU priporoča, naj organizira konferenco o malih modularnih reaktorjih, ki bi lahko potekala kot forum na visoki ravni med EU in ZDA na to temo, in preuči te obetavne raziskave. |
| --- | --- |

1.9

2.   Ozadje in obrazložitev

| 2.1 | Pravna podlaga za energetsko politiko v EU je člen 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Posebne določbe so zapisane v drugih členih, kot so člen 122 PDEU (zanesljiva oskrba), členi od 170 do 172 PDEU (energetska omrežja), člen 114 PDEU (notranji trg z energijo) in členi od 216 do 218 PDEU (zunanja energetska politika). Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba Euratom) je pravna podlaga za večino ukrepov EU na področju jedrske energije. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pogodba o delovanju Evropske unije tudi varuje pravico držav članic, da določijo pogoje za izkoriščanje svojih energetskih virov, izbiro med različnimi viri energije in splošno strukturo njihove oskrbe z energijo (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V skladu z načrtom EU, da bi leta 2050 postala prva podnebno nevtralna celina, je potreben energetski prehod na vire energije z ničelnimi in nizkimi emisijami. Deleža obnovljivih virov energije v mešanici virov energije ni mogoče povečati brez rezerve, sestavljene iz trenutno stabilnih virov energije, ki so nam na voljo, kot sta fosilna in jedrska energija, poleg tega pa je treba vlagati v elektrarne na nefosilne pline, da bi rešili težavo nihanj energije iz obnovljivih virov. Prav tako obstaja velika potreba po skladiščnih zmogljivostih, da bi tako preprečili izpade električne energije in zadostili naraščajoči porabi energije, ki je posledica elektrifikacije. Med trenutnimi stabilnimi viri energije je jedrska energija edini vir z nizkimi emisijami, s katero bi lahko zmanjšali odvisnost od ruskega plina. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Jedrska energija z zmogljivostjo 413 gigavatov, ki jo proizvajajo v 32 državah, prispeva k razogljičenju in zmanjšuje odvisnost od uvoženih fosilnih goriv, saj preprečuje svetovne emisije v višini 1,5 gigatone in svetovno povpraševanje po plinu vsako leto zmanjša za 180 milijard kubičnih metrov (2). Jedrska energija kot vir električne energije z nizkimi emisijami je na voljo po potrebi za dopolnjevanje nestanovitnih obnovljivih virov energije, kot sta vetrna in sončna energija, ki imajo vodilno vlogo pri prehodu na elektroenergetske sisteme z neto ničelnimi emisijami. Po navedbah Mednarodne agencije za energijo bi manj jedrske energije otežilo neto ničelne ambicije, ki bi bile tudi dražje, svetovne zmogljivosti za proizvodnjo jedrske energije pa naj bi se do leta 2050 podvojile. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/1214 (3) priznala, da lahko jedrska energija prispeva k razogljičenju gospodarstva Unije in da šteje za nizkoogljično dejavnost. V končnem poročilu skupine tehničnih strokovnjakov za financiranje trajnostne rasti iz marca 2020 (4) je navedeno, da jedrska energija v fazi proizvodnje energije skoraj ne povzroča emisij toplogrednih plinov da obstajajo številni in nedvomni dokazi o možnem bistvenem prispevku jedrske energije k ciljem blažitve podnebnih sprememb številčni in jasni. Taksonomija določa dodatne in strožje zahteve glede odstranjevanja odpadkov, financiranja in načrtovanja razgradnje. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Stabilnost in dostopnost cen energije sta bistveni za ohranitev kupne moči gospodinjstev ter konkurenčnosti in odpornosti evropske industrijske strukture. Po relativni stabilnosti uvoznih cen energije v zadnjem desetletju (razen znižanja leta 2020 za 31 %) in razmeroma nizkem letnem zviševanju cen domačih proizvajalcev energije za 0,9 % med letoma 2010 in 2019 (leta 2020 so se cene proizvajalcev energije znižale za skoraj 10 %) so se od jeseni 2021 cene energije v Evropi močno povečale (5). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Evropska unija se prvič v svoji zgodovini spopada z več resnimi tveganji, povezanimi z oskrbo z energijo, energetsko varnostjo in strmo naraščajočimi cenami energije. To je med drugim posledica dejstva, da so nekatere države članice ravnale neprevidno ali so podlegle zunanjemu pritisku in prehitro zmanjšale vse rezervne vire, k tveganjem pa je nedvomno prispevalo tudi tuje vmešavanje. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Burno in nestanovitno gibanje cen energije je bilo zaznati še pred vojno, in sicer od jeseni 2021, povzročile pa so ga številne motnje v dobavi in svetovno povečanje povpraševanja po plinu. Razlog za nenavadno visoke cene energije od lanske jeseni je močno povečanje svetovnega povpraševanja po plinu zaradi številnih ključnih dejavnikov: vse močnejše okrevanje gospodarstva, omejitev dobave v EU, pomanjkanje naložb in slabe vremenske razmere, zaradi katerih se je zmanjšala proizvodnja energije iz obnovljivih virov. V nekaterih primerih so špekulacije privedle do praznjenja skladišč plina (6). Sedanje nihanje v cenah energije je večinoma odvisno od posledic ruske agresije proti Ukrajini, negotovosti glede morebitnega zaostrovanja v drugih državah in prizadevanja za čim hitrejše zmanjšanje energetske odvisnosti EU od Rusije. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Vojna je povzročila dodatne stroške za varnost in zaščito, ki lahko bistveno prispevajo k dvigu cen energije. V naslednjem obdobju diverzifikacije energetske oskrbe v EU, ki je povezana z velikimi naložbami v novo infrastrukturo (na primer terminali za UZP, cevovodi za vodik) in preureditvijo omrežja za dobavo energije, bi se lahko cene še dodatno zvišale. Razmere še poslabšuje tudi znaten upad proizvodnje jedrske energije, ki naj bi se leta 2022 zmanjšala za 12 % (več kot 100 TWh). Po poročilu Mednarodne agencije za energijo o trgu električne energije iz julija 2022 je to zmanjšanje posledica začasne manjše razpoložljivosti elektrarn v Franciji, opustitve 4 GW jedrske energije v Nemčiji in posledic ruske invazije za ukrajinske jedrske elektrarne. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Glede na sedanje razmere je najpomembnejša prednostna naloga uporaba virov energije, ki so že na voljo na celotnem ozemlju EU ter jih je mogoče takoj uporabiti brez ovir in v okviru že vzpostavljene infrastrukture, vsaj dokler ne bo napredka pri temeljnem energetskem prehodu EU. Hkrati se dobava energentov iz Rusije močno zmanjšuje in obstaja tveganje, da bo dobavljenih tudi manj gorivnih palic za jedrske elektrarne; stabilna oskrba z energijo vsem Evropejcem zato postaja izziv tudi z vidika uresničevanja podnebnih ciljev. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Jedrska energija do neke mere omogoča prilagajanje proizvodnje električne energije glede na količino proizvedene energije iz obnovljivih virov. Jedrske elektrarne so manj prilagodljive kot plin, vendar v sistem vnašajo stabilnost, saj močno prispevajo k pokrivanju osnovne obremenitve, sedanja ureditev v nekaterih državah članicah EU pa omogoča prožne ureditve za obratovanje jedrskih elektrarn. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Že vzpostavljeni jedrski viri lahko takoj zadovoljijo večje potrebe po električni energiji in imajo nizke obratovalne stroške. Res je, da so skupni izravnani stroški energije v primeru jedrskih virov razmeroma visoki, predvsem zaradi velikih stroškov naložb, ki so potrebni zaradi strogih varnostnih ukrepov, vendar so pri plinu izravnani stroški energije še višji (7). Hkrati zaradi vojne v Ukrajini ni gotovo, da bomo še naprej dobivali ruski plin ali gorivne palice, dokler ne bomo našli alternativnih virov oskrbe. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Jedrska energija je dobavljiva nizkoogljična tehnologija z najnižjimi pričakovanimi stroški do leta 2025. Podoben prispevek s primerljivimi stroški lahko zagotovijo samo veliki vodni zbiralniki, ki pa so še vedno močno odvisni od naravnih značilnosti posameznih držav. V primerjavi s proizvodnjo na osnovi fosilnih goriv se pričakuje, da bodo jedrske elektrarne cenovno ugodnejše od elektrarn na premog. Medtem ko so plinske turbine s kombiniranim prožnim procesom v nekaterih regijah konkurenčne, so njihovi izravnani stroški energije močno odvisni od cen zemeljskega plina in emisij ogljika v posameznih regijah. Električna energija, ki jo dolgoročno proizvajajo jedrske elektrarne s podaljšanjem njihove življenjske dobe, je zelo konkurenčna in ostaja najcenejša možnost ne le za nizkoogljično proizvodnjo v primerjavi z gradnjo novih elektrarn, temveč tudi za proizvodnjo električne energije na splošno (8). |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Podobno kot pri obnovljivih virih so obratovalni stroški pri jedrski energiji nizki. Variabilni stroški so skoraj neodvisni od svetovnega trga energetskih proizvodov. Jedrske elektrarne zato na trgu električne energije oddajajo ponudbe po stabilni ceni. Največji vpliv na stroške proizvodnje električne energije imajo na splošno cene goriv in cene ogljika. Ti variabilni stroški ali mejni stroški se med tehnologijami zelo razlikujejo. Mejni stroški jedrskih elektrarn so odvisni od cene jedrskega goriva, ki je precej nižja od cene plina ali premoga. Ker je proizvodnja jedrske energije velika, se lahko cena goriva razporedi na velik obseg proizvodnje, tj. veliko količino MWh. Ker jedrske elektrarne ne oddajajo CO2, njihovi mejni stroški, tako kot pri obnovljivih virih energije, ne vključujejo stroškov, povezanih s pravicami do emisij CO2. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Z regulativnega vidika se cene električne energije na veleprodajnem trgu EU določajo na podlagi vrstnega reda gospodarnosti, po katerem zadnja elektrarna določi ceno. V večini primerov običajnega ravnanja se cena na promptnem trgu določi na podlagi plina ali premoga. To pomeni, da jedrska energija ne vpliva na cene energije na promptnem trgu, razen kadar mešanica virov energije vključuje velik delež nizkoemisijskih virov, kar naj bi bil prihodnji evropski model. Standardni tržni model je zaradi šoka na strani ponudbe trenutno propadel, zlasti v zvezi s plinom, ki ga morajo dopolnjevati drugi razpoložljivi viri, da bi prispevali k tržnemu ravnovesju in stabilnosti cen skupaj z regulativnimi posegi, kot je zmanjšanje povpraševanja po vsej EU (9). |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Promptni trg je le del prodaje na trgu. Energetska podjetja pogosto prodajajo fizično dostavo električne energije na podlagi dvostranskih pogodb. V tem primeru različni modeli financiranja in dvostranske pogodbe, ki se uporabljajo v državah članicah EU, ki imajo v svoji mešanici virov energije jedrsko energijo, pomagajo stabilizirati ceno energije za odjemalce, vendar ni nujno, da jo znižajo. Razlikovati moramo tudi med različnimi ravnmi trga električne energije (veleprodaja in maloprodaja). Maloprodajni trgi v EU so odvisni od številnih dejavnikov, kot je raven konkurence, pa tudi od dejavnikov, ki določajo končno ceno. Cene električne energije, ki jih plačujejo gospodinjski odjemalci v EU, vključujejo davke in dajatve. Po podatkih Eurostata je povprečni delež dajatev in davkov, ki jih plačajo gospodinjski odjemalci za električno energijo v EU, 36 %. |
| --- | --- |

2.16

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO se zaveda resnosti razmer. V sedanjih okoliščinah je v okviru kriznega upravljanja in obvladovanja izrednih razmer zanesljiva dobava energije po sprejemljivi ceni sredstvo za preživetje. Zato je treba vsak razpoložljiv vir, na katerega se je mogoče zanesti, uporabiti ne le za zadovoljitev povpraševanja, ampak tudi kot sredstvo, ki v tem zelo negotovem obdobju prispeva k stabilnosti cen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO v celoti podpira evropski zeleni dogovor in prehod evropskega gospodarstva na podnebno nevtralnost do leta 2050. Obenem pa mora podnebni prehod potekati v skladu s petimi stebri energetske unije, zlasti s stebroma o zanesljivi oskrbi in dostopnosti cen energije. Cilj prihodnjih politik bi moral biti zmanjšanje velike odvisnosti od uvoza, kot je EESO poudaril v več svojih mnenjih. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Glede na glavne cilje sporočila Evropske komisije REPowerEU imajo prizadevanja za stabilnost cen energije v EU dve fazi: prva bo trajala, dokler ne bodo sprejeti nekateri prvi ukrepi za zmanjšanje odvisnosti EU od Rusije z vidnimi rezultati, v drugi pa bo EU dosegla energetsko neodvisnost od Rusije. EESO priznava, da bo v prvi fazi, ko bosta stabilnost in varnost ključni, pomembna tudi jedrska energija iz razpoložljivih virov EU, kot je poudarjeno v načrtu REPowerEU (10), pri čemer je treba upoštevati, da priprava energetskega sistema EU na naslednjo zimo ne bo lahka (ustvarjanje zadostnih zalog in rezerve plina, začetek diverzifikacije oskrbe, povečanje uporabe vodika in metana, ogromne dodatne naložbe v projekte obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti), kot navaja Mednarodna agencija za energijo v svojih priporočilih iz marca 2022 (11). V drugi fazi bi lahko bila mogoča vrnitev k prevladujoči usmeritvi zelenega dogovora, ko bodo odpravljena vsa tveganja, povezana z zanesljivostjo oskrbe. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poudarja, da bi bila lahko dobava gorivnih palic za jedrske elektrarne z reaktorji tipa VVER, ki obratujejo v državah EU (Bolgarija, Češka, Madžarska, Finska in Slovaška), ogrožena zaradi vojne v Ukrajini. Hkrati z zadovoljstvom ugotavlja, da so alternativne dobave mogoče (12), in spodbuja te države članice, naj čim prej najdejo alternativne dobavitelje. Jedrske elektrarne ne potrebujejo velikih skladiščnih zmogljivosti in lahko brez težav skladiščijo gorivo za obdobje od treh do pet let, zato je mogoče zamenjati dobavitelja ali kupiti gorivo po ugodni ceni. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO poudarja, da je stabilnost trga energije EU danes najbolj prednostna naloga, saj se lahko z njo odpravi nestanovitnost cen energije. Jedrska energija kot zelo stabilen vir za osnovno obremenitev (rezerva za nestanovitne obnovljive vire) lahko v obdobjih izrednih tveganj bistveno prispeva k stabilnosti oskrbe. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO poudarja, da jedrska energija ne vključuje tveganja nestanovitnosti cen v sistemu EU ETS, ki so v začetku februarja 2022 dosegle najvišjo raven v višini 100 EUR na tono CO2. Ker jedrske elektrarne ne oddajajo CO2, njihovi mejni stroški, tako kot pri obnovljivih virih energije, ne vključujejo stroškov CO2. Nestanovitnost v sistemu EU ETS močno vpliva na ceno plina na trgu EU. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | V celoti gledano ima jedrska energija visoke stroške naložb, a razmeroma nizke obratovalne stroške. Poleg tega ne začenjamo iz nič – za stabilizacijo trga lahko uporabimo sedanje (nadgrajene) jedrske zmogljivosti. Državam članicam bi bilo treba s politikami omogočiti, da podaljšajo delovanje obratov, saj je dolgoročno delovanje jedrskih elektrarn najlažje uresničljiva rešitev za leto 2030 in naprej, ki bo omogočila nemoten prehod na podnebno nevtralnost. Izogibati se je treba vsem ukrepom, ki bi lahko negativno vplivali na sedanje nizkoogljične zmogljivosti ali vlagatelje odvračali od naložb v potrebne tehnologije. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO predlaga, da se pri prihodnji zasnovi pravil trga z električno energijo upošteva vloga jedrske energije. Jedrske elektrarne lahko končnim odjemalcem ponujajo električno energijo po fiksni ceni, saj več evropskih držav uporablja različne vzorce pogodb, ki zagotavljajo stabilnost za odjemalce. Fiksna odkupna cena zagotavlja donosnost naložbe in nižje stroške kapitala ter delno fiksira ceno električne energije za končne odjemalce. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Jedrska energija je leta 2020 zajemala približno 25 % električne energije, proizvedene v EU. Večja solidarnost in boljše prenosne povezave na energetskem trgu bodo dolgoročno pripomogle k učinkovitemu odzivanju na nestanovitnost obnovljivih virov energije, kratkoročno pa tudi plina. EESO tudi poziva države članice, naj zgradijo skladiščne zmogljivosti in plinske elektrarne nadomestijo z energijo iz nizkoogljičnih virov. Morebitne določbe v okviru revizije zasnove trga z električno energijo bi morale spodbuditi naložbe v nizkoogljične tehnologije, potrebne za varno in cenovno sprejemljivo razogljičenje energetskega sektorja. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO izpostavlja še en element stabilnosti cen jedrske energije, in sicer stabilnost oskrbe. V primerjavi s plinom jedrske elektrarne ne potrebujejo velikih skladiščnih zmogljivosti in enostavno hranijo gorivo za tri leta (13). Zmogljivosti za dolgotrajnejše polnjenje in skladiščenje goriva omogočajo nakup goriva pod ugodnejšimi pogoji in menjavo dobaviteljev. EESO zato spodbuja pet držav članic s tehnologijo VVER, naj poiščejo alternativne dobavitelje. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Ko se bo energetska odvisnost EU od Rusije zmanjšala, bo to dobro izhodišče ne le za razmislek, temveč tudi za uvedbo in uresničitev inovacijskega potenciala na področju jedrske energije, in sicer za izkoriščanje jedrskih virov za proizvodnjo vodika in recikliranje odpadkov kot del verige krožnega gospodarstva. Po podatkih Mednarodne agencije za energijo uporaba električne energije iz jedrske energije za proizvodnjo vodika in toplote pomeni nove priložnosti. Presežek jedrske električne energije bi lahko leta 2050 uporabili za proizvodnjo približno 20 milijonov ton vodika, soproizvodnja toplote iz jedrskih elektrarn pa bi lahko nadomestila daljinsko ogrevanje in se poleg tega uporabljala tam, kjer so potrebne visoke temperature (14). Vendar bi se morali stroški gradnje znižati, da bi bila ta uporaba konkurenčna. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO predlaga češkemu predsedstvu, naj v okviru Evropskega foruma za jedrsko energijo (ENEF) razpravlja o stabilnosti cen v jedrskem sektorju in tudi o vlogi jedrske energije pri stabilnosti oskrbe z vidika zmanjšanja odvisnosti EU od ruskega plina. EESO želi v tej razpravi tesno sodelovati. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO predlaga okrepitev dvostranskega sodelovanja z mednarodnimi partnerji v jedrskem sektorju, zlasti z ZDA, da bi izmenjali rezultate, dosežene z inovacijami in napredkom pri novih tehnologijah. Češkemu predsedstvu priporoča, naj organizira konferenco o malih modularnih reaktorjih, ki bi lahko potekala kot forum na visoki ravni med EU in ZDA na to temo, in preuči te obetavne raziskave. |
| --- | --- |

3.13

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO se dobro zaveda nekaterih tveganj, povezanih z uporabo jedrske energije, in se zavzema za nadaljnje raziskave, da bi dodatno izboljšali njeno varnost. Nespametno bi bilo misliti, da tveganja ne obstajajo. Jedrske elektrarne se za proizvodnjo energije uporabljajo že od petdesetih let 20. stoletja, od takrat pa se je stopnja varnosti okrepila, kar pomeni, da je sposobna vzdržati ekstremne zunanje dogodke, tako naravne kot človeške, kot je strmoglavljenje letala ali eksplozija. EESO poziva države članice, naj nadaljujejo raziskave in inovacije na tem področju ter spoštujejo stroge zahteve glede varnosti in odstranjevanja odpadkov. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Sedanje razmere na trgu energije vplivajo tudi na cene urana, ki jih je mogoče stabilizirati z boljšo diverzifikacijo dobaviteljev ali dolgoročno z gradnjo elektrarn, ki potrebujejo manj pogosto polnjenje. V elektrarnah, ki temeljijo na malih modularnih reaktorjih, je lahko polnjenje redkejše kot pri običajnih elektrarnah: na vsakih tri do sedem let namesto na eno do dve leti. Nekateri mali modularni reaktorji so celo zasnovani tako, da lahko delujejo do 30 let brez dodatnega polnjenja. Poleg tega se z gradnjo elektrarn tretje generacije zadovoljuje povpraševanje v državah z velikimi potrebami po energiji in razvitimi omrežji (kot kažejo programi, ki se načrtujejo ali že izvajajo v različnih državah). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Mali modularni reaktorji so na splošno enostavnejše zasnovani in njihov varnostni koncept pogosto temelji zlasti na pasivnih sistemih ter varnostnih značilnostih samega reaktorja, kot sta nizka moč in obratovalni tlak. Mali modularni reaktorji omogočajo prihranke pri stroških in času gradnje, zato jih je mogoče uvajati postopoma glede na naraščajoče povpraševanje po energiji. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Jedrske elektrarne potrebujejo gorivo v razmeroma majhnih količinah v primerjavi s potrebami elektrarn na fosilna goriva. Ena tabletka uranovega dioksida, težka pet gramov, proizvede enako količino energije kot tona premoga ali približno 480 kubičnih metrov zemeljskega plina. Jedrske elektrarne ne potrebujejo velikih skladiščnih zmogljivosti in enostavno skladiščijo gorivo za obdobje od treh do pet let. Zmogljivost za skladiščenje lahko štejemo za element stabilnosti elektrarne, saj zmanjšuje odvisnost od določenega dobavitelja in omogoča nakup goriva, ko so cene ugodne. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Naložbe v tem sektorju tudi pomenijo, da je mogoče vsako nadgradnjo uporabiti v korist zelenega prehoda. Jedrske tehnologije in metode se uporabljajo kot prispevek k prehodu na energetski sistem, ki bo vse bolj temeljil na vodiku, in sicer na dveh glavnih področjih: (i) proizvodnja vodika s toplotno/kemično disociacijo vode s pomočjo jedrske energije in (ii) uporaba jedrskih metod in tehnik, da se izboljša razumevanje in omogoči naknadno prilagajanje materialov za boljše izpolnjevanje zahtev za shranjevanje in pretvorbo vodika (15). |
| --- | --- |

4.5

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Člen 194(2) PDEU.

1

(2)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/1214 z dne 9. marca 2022 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2021/2139 glede gospodarskih dejavnosti v nekaterih energetskih sektorjih in Delegirane uredbe (EU) 2021/2178 glede posebnih javnih razkritij za te gospodarske dejavnosti (UL L 188, 15.7.2022, str. 1).

3

(4)  Končno poročilo skupine tehničnih strokovnjakov o taksonomiji EU je na voljo na: TEG final report on the EU taxonomy | Evropska komisija (europa.eu).

4

(5)  Podatki Eurostata iz februarja 2022: https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/edn-20220210-2.

5

(6)  Za več podrobnosti glej mnenje TEN/761 (UL C 275, 18.7.2022, str. 80).

6

(7)  IEA/NEA, 2020.

7

(8)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/ae17da3d-e8a5-4163-a3ec-2e6fb0b5677d/Projected-Costs-of-Generating-Electricity-2020.pdf

8

(9)  Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).

9

(10)  Načrt REPowerEU [COM(2022) 230 final].

10

(11)  IEA: 10-Point Plan to European Union for reducing reliance on Russian supplies by over a third while supporting European Green Deal, with emergency options to go further (Načrt v 10 točkah za zmanjšanje odvisnosti Evropske unije od ruske dobave za več kot tretjino, ki hkrati podpira evropski zeleni dogovor in vključuje obsežnejše ukrepe za izredne razmere), marec 2022.

11

10-Point Plan to European Union for reducing reliance on Russian supplies by over a third while supporting European Green Deal, with emergency options to go further

(12)  Jedrska elektrarna Temelín na Češkem je našla alternativne dobavitelje.

12

(13)  Glede na letno poročilo Agencije za oskrbo Euratom za leto 2020 zaloge urana zadoščajo za jedrske reaktorje elektrarn v EU za povprečno 2,75 leta.

13

(14)  https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

14

(15)  IAEA-TECDOC-1676.

15

---

PRILOGA I

Naslednje nasprotno mnenje, ki je bilo med razpravo zavrnjeno, je prejelo vsaj četrtino glasov (člen 71(7) Poslovnika):

| AMANDMA 7


  TEN/776


  Vloga jedrske energije pri stabilnosti cen energije v EU


  Mnenje, ki ga je predstavila strokovna skupina TEN, se v celoti nadomesti z naslednjim besedilom (pojasnilo/obrazložitev je na koncu dokumenta): | Vlagatelji:
  DIRX Jan
  HERNÁNDEZ BATALLER Bernardo
  IZVERNICEANU Ileana
  KATTNIG Thomas
  KUPŠYS Kęstutis
  LOHAN Cillian
  MOSTACCIO Alessandro
  NABAIS João
  NIKOLOPOULOU Maria
  RIBBE Lutz
  SCHMIDT Peter
  SCHWARTZ Arnaud |
| --- | --- |

AMANDMA 7

TEN/776

Vloga jedrske energije pri stabilnosti cen energije v EU

Mnenje, ki ga je predstavila strokovna skupina TEN, se v celoti nadomesti z naslednjim besedilom (pojasnilo/obrazložitev je na koncu dokumenta):

Vlagatelji:

DIRX Jan

HERNÁNDEZ BATALLER Bernardo

IZVERNICEANU Ileana

KATTNIG Thomas

KUPŠYS Kęstutis

LOHAN Cillian

MOSTACCIO Alessandro

NABAIS João

NIKOLOPOULOU Maria

RIBBE Lutz

SCHMIDT Peter

SCHWARTZ Arnaud

| Amandma |
| --- |
| 1.   Sklepi in priporočila







  1.1 | Odgovor na vprašanje češkega predsedstva je na kratko ta, da pri sedanji zasnovi trga z električno energijo jedrska energija ne more vplivati na stabilnost cen. To je zato, ker se v sedanji zasnovi trga uporablja vrstni red gospodarnosti (glej točko 2.8). Cene je mogoče stabilizirati z jedrsko energijo le, če se zasnova trga prilagodi z znatno finančno državno pomočjo in zasebnim financiranjem. |

Amandma

1.   Sklepi in priporočila

1.1

Odgovor na vprašanje češkega predsedstva je na kratko ta, da pri sedanji zasnovi trga z električno energijo jedrska energija ne more vplivati na stabilnost cen. To je zato, ker se v sedanji zasnovi trga uporablja vrstni red gospodarnosti (glej točko 2.8). Cene je mogoče stabilizirati z jedrsko energijo le, če se zasnova trga prilagodi z znatno finančno državno pomočjo in zasebnim financiranjem.

| 1.2 | Ekonomsko-socialni odbor (EESO) češkemu predsedstvu svetuje, naj začne strukturiran dialog na ravni EU, da bi se dogovorili o novi zasnovi trga z električno energijo, ki bi zagotavljala stabilnost cen. |
| --- | --- |

1.2

Ekonomsko-socialni odbor (EESO) češkemu predsedstvu svetuje, naj začne strukturiran dialog na ravni EU, da bi se dogovorili o novi zasnovi trga z električno energijo, ki bi zagotavljala stabilnost cen.

2.   Uvodne opombe

| 2.1 | Češko predsedstvo Sveta EU je pred začetkom svojega mandata (druga polovica leta 2022) zaprosilo EESO, naj pripravi raziskovalno mnenje o vlogi jedrske energije pri stabilnosti cen energije v EU. |
| --- | --- |

2.1

Češko predsedstvo Sveta EU je pred začetkom svojega mandata (druga polovica leta 2022) zaprosilo EESO, naj pripravi raziskovalno mnenje o vlogi jedrske energije pri stabilnosti cen energije v EU.

| 2.2 | EESO pozdravlja zaprosilo češkega predsedstva, saj mu ponuja priložnost, da to vlogo opiše na stvaren in nedvoumen način. |
| --- | --- |

2.2

EESO pozdravlja zaprosilo češkega predsedstva, saj mu ponuja priložnost, da to vlogo opiše na stvaren in nedvoumen način.

| 2.3 | Doseganje stabilnosti cen je eden od osnovnih pogojev, da se odjemalcem električne energije, tako podjetjem kot posameznikom, kratkoročno in srednjeročno zagotovi gotovost glede njihovih stroškov. Stabilne cene energije imajo zato ključno vlogo pri uspešnosti evropskih podjetij ter ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest. |
| --- | --- |

2.3

Doseganje stabilnosti cen je eden od osnovnih pogojev, da se odjemalcem električne energije, tako podjetjem kot posameznikom, kratkoročno in srednjeročno zagotovi gotovost glede njihovih stroškov. Stabilne cene energije imajo zato ključno vlogo pri uspešnosti evropskih podjetij ter ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest.

| 2.4 | Stabilnost cen je potrebna tudi zato, da lahko vsa podjetja, zlasti mala in srednja, pravočasno pripravijo realne cenovne ponudbe in realne napovedi. |
| --- | --- |

2.4

Stabilnost cen je potrebna tudi zato, da lahko vsa podjetja, zlasti mala in srednja, pravočasno pripravijo realne cenovne ponudbe in realne napovedi.

| 2.5 | Da bi češkemu predsedstvu odgovorili čim bolj stvarno in nedvoumno, v tem raziskovalnem mnenju ne bomo obravnavali drugih vidikov, ki so prav tako zanimivi, vendar glede na vprašanje, ki ga obravnava to mnenje, niso pomembni. To pomeni, prvič, da ne bomo posegali v pravico držav članic, da same odločajo o načinu proizvodnje električne energije v svoji državi, in drugič, da NE bomo izrazili mnenja o dejanskih in možnih prednostih in slabostih jedrske energije. |
| --- | --- |

2.5

Da bi češkemu predsedstvu odgovorili čim bolj stvarno in nedvoumno, v tem raziskovalnem mnenju ne bomo obravnavali drugih vidikov, ki so prav tako zanimivi, vendar glede na vprašanje, ki ga obravnava to mnenje, niso pomembni. To pomeni, prvič, da ne bomo posegali v pravico držav članic, da same odločajo o načinu proizvodnje električne energije v svoji državi, in drugič, da NE bomo izrazili mnenja o dejanskih in možnih prednostih in slabostih jedrske energije.

| 2.6 | Vprašanje zanesljivosti oskrbe prav tako ne sodi v področje tega raziskovalnega mnenja in bi ga bilo treba obravnavati v posebnem mnenju. Seveda pa ni sporno, da je v sedanjih razmerah, ko je v Evropi vojna, v katerih se plin in nafta uporabljata kot geopolitično orožje, pomembno, da elektrarne še naprej čim bolj obratujejo in da se zagotovi prožnost pri začasni uporabi fosilnih goriv in goriv z nizkimi emisijami. Kot smo že omenili, EESO ne bo posegal v pravico držav članic, da same odločajo o načinu proizvodnje električne energije v svoji državi. EESO ponovno poudarja, da odločno podpira to, kar je Evropska komisija zapisala v svojem načrtu REPowerEU, in sicer da je izziv hitro zmanjšati našo odvisnost od ruskih fosilnih goriv s pospešitvijo čistega prehoda in združitvijo moči za odpornejši energetski sistem in pravo energetsko unijo. |
| --- | --- |

2.6

Vprašanje zanesljivosti oskrbe prav tako ne sodi v področje tega raziskovalnega mnenja in bi ga bilo treba obravnavati v posebnem mnenju. Seveda pa ni sporno, da je v sedanjih razmerah, ko je v Evropi vojna, v katerih se plin in nafta uporabljata kot geopolitično orožje, pomembno, da elektrarne še naprej čim bolj obratujejo in da se zagotovi prožnost pri začasni uporabi fosilnih goriv in goriv z nizkimi emisijami. Kot smo že omenili, EESO ne bo posegal v pravico držav članic, da same odločajo o načinu proizvodnje električne energije v svoji državi. EESO ponovno poudarja, da odločno podpira to, kar je Evropska komisija zapisala v svojem načrtu REPowerEU, in sicer da je izziv hitro zmanjšati našo odvisnost od ruskih fosilnih goriv s pospešitvijo čistega prehoda in združitvijo moči za odpornejši energetski sistem in pravo energetsko unijo.

| 2.7 | Čeprav bi zelo lahko razpravljali tudi o ravni cen energije, tega vprašanja ne bomo obravnavali, saj stabilnost cen ni odvisna od ravni cene. Stabilnost lahko obstaja ali ne, ne glede na raven cen. |
| --- | --- |

2.7

Čeprav bi zelo lahko razpravljali tudi o ravni cen energije, tega vprašanja ne bomo obravnavali, saj stabilnost cen ni odvisna od ravni cene. Stabilnost lahko obstaja ali ne, ne glede na raven cen.

| 2.8 | Pojasnitev nekaterih tehničnih pojmov:
  zasnova trga: način določanja cene električne energije na trgu;
  mejni stroški: znesek, za katerega se skupni stroški povečajo, če podjetje proizvede še eno enoto proizvodnje;
  promptni trg: trg za izmenjavo blaga, kot je električna energija, na katerem se izvajajo transakcije za takojšnje plačilo in hitro dobavo;
  vrstni red gospodarnosti: razvrstitev elektrarn na podlagi višine njihovih mejnih stroškov, in sicer od najnižjih do najvišjih. Tako se postopoma dodajajo elektrarne z vedno višjimi mejnimi stroški, dokler povpraševanje ni zadovoljeno. Vrstni red je naslednji: energija iz obnovljivih virov, jedrska energija, premog, nafta in plin. Pri današnji zasnovi trga z električno energijo se cena na trgu električne energije določa glede na mejne stroške zadnje elektrarne v vrstnem redu gospodarnosti (večinoma plin). |
| --- | --- |

2.8

Pojasnitev nekaterih tehničnih pojmov:

zasnova trga: način določanja cene električne energije na trgu;

mejni stroški: znesek, za katerega se skupni stroški povečajo, če podjetje proizvede še eno enoto proizvodnje;

promptni trg: trg za izmenjavo blaga, kot je električna energija, na katerem se izvajajo transakcije za takojšnje plačilo in hitro dobavo;

vrstni red gospodarnosti: razvrstitev elektrarn na podlagi višine njihovih mejnih stroškov, in sicer od najnižjih do najvišjih. Tako se postopoma dodajajo elektrarne z vedno višjimi mejnimi stroški, dokler povpraševanje ni zadovoljeno. Vrstni red je naslednji: energija iz obnovljivih virov, jedrska energija, premog, nafta in plin. Pri današnji zasnovi trga z električno energijo se cena na trgu električne energije določa glede na mejne stroške zadnje elektrarne v vrstnem redu gospodarnosti (večinoma plin).

3.   Odgovor na vprašanje

| 3.1 | Vsaka elektrarna ima seveda pomembno vlogo na trgu z električno energijo. Jasno je na primer, da se nedavni izpad številnih jedrskih elektrarn v Franciji in posledično potreba po uvozu več električne energije odražata v gibanju cen. Vendar v tem raziskovalnem mnenju ne obravnavamo teh bolj ali manj začasnih razmer, temveč strukturni vidik delovanja trga z električno energijo. |
| --- | --- |

3.1

Vsaka elektrarna ima seveda pomembno vlogo na trgu z električno energijo. Jasno je na primer, da se nedavni izpad številnih jedrskih elektrarn v Franciji in posledično potreba po uvozu več električne energije odražata v gibanju cen. Vendar v tem raziskovalnem mnenju ne obravnavamo teh bolj ali manj začasnih razmer, temveč strukturni vidik delovanja trga z električno energijo.

| 3.2 | Osredotočamo se na promptni trg, saj ta v glavnem določa ceno, ki jo morajo plačati odjemalci. Kot smo že omenili, na promptnem trgu zasnova trga temelji na vrstnem redu gospodarnosti. |
| --- | --- |

3.2

Osredotočamo se na promptni trg, saj ta v glavnem določa ceno, ki jo morajo plačati odjemalci. Kot smo že omenili, na promptnem trgu zasnova trga temelji na vrstnem redu gospodarnosti.

| 3.3 | Vloga jedrske energije pri stabilnosti cen energije v EU je odvisna od dveh spremenljivk, in sicer ali gre za stare ali nove jedrske elektrarne in ali gre za sedanjo ali novo zasnovo trga? S kombiniranjem teh spremenljivk dobimo štiri različne situacije. |
| --- | --- |

3.3

Vloga jedrske energije pri stabilnosti cen energije v EU je odvisna od dveh spremenljivk, in sicer ali gre za stare ali nove jedrske elektrarne in ali gre za sedanjo ali novo zasnovo trga? S kombiniranjem teh spremenljivk dobimo štiri različne situacije.

| 3.4 | Da bi dali čim jasnejši odgovor, je treba za te štiri različne situacije razlikovati med štirimi različnimi scenariji, in sicer:






  A | : sedanje jedrske elektrarne v sedanji zasnovi trga; |
| --- | --- | --- |

3.4

Da bi dali čim jasnejši odgovor, je treba za te štiri različne situacije razlikovati med štirimi različnimi scenariji, in sicer:

A

: sedanje jedrske elektrarne v sedanji zasnovi trga;

| B | : sedanje jedrske elektrarne in nova zasnova trga; |
| --- | --- |

B

: sedanje jedrske elektrarne in nova zasnova trga;

| C | : nove jedrske elektrarne v sedanji zasnovi trga; |
| --- | --- |

C

: nove jedrske elektrarne v sedanji zasnovi trga;

| D | : nove jedrske elektrarne in nova zasnova trga. |
| --- | --- |

D

: nove jedrske elektrarne in nova zasnova trga.

3.5   A: sedanje jedrske elektrarne v sedanji zasnovi trga

| 3.5.1 | V skoraj vseh državah članicah električna energija, proizvedena v sedanjih jedrskih elektrarnah, ne vpliva in ne more vplivati na stabilnost cen električne energije. Razlog za to je sedanja zasnova trga, ki temelji na vrstnem redu gospodarnosti, pri kateri ceno določa elektrarna z najvišjimi mejnimi stroški (skoraj vedno plin, tudi v Franciji). V EU obstaja izjema: Švedska zaradi mešanice električne energije (skoraj 60 % obnovljivih virov energije – predvsem hidroelektrarn – in približno 30 % jedrske energije) (1). |
| --- | --- |

3.5.1

V skoraj vseh državah članicah električna energija, proizvedena v sedanjih jedrskih elektrarnah, ne vpliva in ne more vplivati na stabilnost cen električne energije. Razlog za to je sedanja zasnova trga, ki temelji na vrstnem redu gospodarnosti, pri kateri ceno določa elektrarna z najvišjimi mejnimi stroški (skoraj vedno plin, tudi v Franciji). V EU obstaja izjema: Švedska zaradi mešanice električne energije (skoraj 60 % obnovljivih virov energije – predvsem hidroelektrarn – in približno 30 % jedrske energije) (1).

3.6   B: sedanje jedrske elektrarne in nova zasnova trga

| 3.6.1 | Načeloma je mogoče, da bodo jedrske elektrarne v tem primeru vplivale na stabilizacijo cen – denimo pri zasnovi trga, kjer oblikovanje cen temelji na povprečnih stroških in/ali kjer jedrska energija ni zajeta v vrstnem redu gospodarnosti. Vendar je vprašljivo, kakšen naj bi bil tak trg in kako naj bi deloval. V Združenem kraljestvu na primer se zdaj uvaja nov model, in sicer razdelitev trga na dva segmenta: energijo, ki jo je mogoče dispečirati, in energijo, ki je ni mogoče dispečirati. Segment, ki ga je mogoče dispečirati (večinoma plin z ostanki premoga in majhnim delom biomase), bi se urejal z modelom mejnega oblikovanja cen, segment, ki ga ni mogoče dispečirati, pa bi se plačeval na podlagi celotnih stroškov (nekakšna vrsta reguliranega donosa kapitala v obliki pogodbe na razliko). Združeno kraljestvo je ta pristop že sprejelo za svojo novo jedrsko elektrarno Hinkley Point C (2). To pomeni, da bo morala država subvencionirati zadevne jedrske elektrarne, če bo cena električne energije na trgu nižja od dogovorjenega zneska, ki temelji na reguliranem donosu kapitala. |
| --- | --- |

3.6.1

Načeloma je mogoče, da bodo jedrske elektrarne v tem primeru vplivale na stabilizacijo cen – denimo pri zasnovi trga, kjer oblikovanje cen temelji na povprečnih stroških in/ali kjer jedrska energija ni zajeta v vrstnem redu gospodarnosti. Vendar je vprašljivo, kakšen naj bi bil tak trg in kako naj bi deloval. V Združenem kraljestvu na primer se zdaj uvaja nov model, in sicer razdelitev trga na dva segmenta: energijo, ki jo je mogoče dispečirati, in energijo, ki je ni mogoče dispečirati. Segment, ki ga je mogoče dispečirati (večinoma plin z ostanki premoga in majhnim delom biomase), bi se urejal z modelom mejnega oblikovanja cen, segment, ki ga ni mogoče dispečirati, pa bi se plačeval na podlagi celotnih stroškov (nekakšna vrsta reguliranega donosa kapitala v obliki pogodbe na razliko). Združeno kraljestvo je ta pristop že sprejelo za svojo novo jedrsko elektrarno Hinkley Point C (2). To pomeni, da bo morala država subvencionirati zadevne jedrske elektrarne, če bo cena električne energije na trgu nižja od dogovorjenega zneska, ki temelji na reguliranem donosu kapitala.

Taka nova zasnova trga je torej sestavljena iz dveh elementov: tržnega segmenta, kjer se uporablja prejšnja zasnova trga (tj. vrstni red gospodarnosti na podlagi mejnih stroškov), in drugega segmenta, kjer dejansko obstajajo samo pogodbe na razliko. Zato ima električna energija, proizvedena na podlagi pogodb na razliko, stabilno ceno, kar se odraža v stabilnejši ceni za odjemalce. Vendar bo cena za odjemalce še vedno nihala, saj se del cene električne energije še vedno določa v skladu z vrstnim redom gospodarnosti.

3.7   C: nove jedrske elektrarne v sedanji zasnovi trga

| 3.7.1 | Jedrske elektrarne imajo lahko stabilizacijski učinek na cene, če je zgrajenih dovolj jedrskih elektrarn, tako da so te redno zadnje elektrarne v vrstnem redu gospodarnosti. To bi pomenilo, da bi bilo treba elektrarne na fosilna goriva nadomestiti z jedrskimi elektrarnami; Evropa bi imela tako vsaj nekaj sto novih jedrskih elektrarn. Jedrske elektrarne bi nato določale ceno, ki bi bila – kot v primeru jedrske elektrarne Hinkley C – približno dvakrat višja od cene električne energije iz obnovljivih virov. Neizogibna posledica tega pa bi bila, da se nove jedrske elektrarne zaradi mejnega oblikovanja cen ne bi mogle financirati na trgu, zato bi potrebovale subvencije. |
| --- | --- |

3.7.1

Jedrske elektrarne imajo lahko stabilizacijski učinek na cene, če je zgrajenih dovolj jedrskih elektrarn, tako da so te redno zadnje elektrarne v vrstnem redu gospodarnosti. To bi pomenilo, da bi bilo treba elektrarne na fosilna goriva nadomestiti z jedrskimi elektrarnami; Evropa bi imela tako vsaj nekaj sto novih jedrskih elektrarn. Jedrske elektrarne bi nato določale ceno, ki bi bila – kot v primeru jedrske elektrarne Hinkley C – približno dvakrat višja od cene električne energije iz obnovljivih virov. Neizogibna posledica tega pa bi bila, da se nove jedrske elektrarne zaradi mejnega oblikovanja cen ne bi mogle financirati na trgu, zato bi potrebovale subvencije.

3.8   D: nove jedrske elektrarne in nova zasnova trga

| 3.8.1 | Jedrske elektrarne ne bi smele biti zajete v vrstnem redu gospodarnosti, temveč bi se morala zanje uporabljati metoda dodatka na stroške. Dodatek izhaja iz dejstva, da je treba poleg javnih finančnih naložb vključiti tudi zasebni sektor in mu zagotoviti pošteno donosnost naložb (tarifa na podlagi stroškov z dodatkom). (Glej tudi točko 3.5.1.) |
| --- | --- |

3.8.1

Jedrske elektrarne ne bi smele biti zajete v vrstnem redu gospodarnosti, temveč bi se morala zanje uporabljati metoda dodatka na stroške. Dodatek izhaja iz dejstva, da je treba poleg javnih finančnih naložb vključiti tudi zasebni sektor in mu zagotoviti pošteno donosnost naložb (tarifa na podlagi stroškov z dodatkom). (Glej tudi točko 3.5.1.)

4.   Povzetek

| 4.1 | Odgovor na vprašanje češkega predsedstva je na kratko ta, da pri sedanji zasnovi trga z električno energijo jedrska energija ne more vplivati na stabilnost cen. Cene je mogoče stabilizirati z jedrsko energijo le, če se zasnova trga prilagodi z znatno državno pomočjo in zasebnim financiranjem. |
| --- | --- |

4.1

Odgovor na vprašanje češkega predsedstva je na kratko ta, da pri sedanji zasnovi trga z električno energijo jedrska energija ne more vplivati na stabilnost cen. Cene je mogoče stabilizirati z jedrsko energijo le, če se zasnova trga prilagodi z znatno državno pomočjo in zasebnim financiranjem.

| 4.2 | Zato EESO češkemu predsedstvu svetuje, naj začne strukturiran dialog na ravni EU, da bi se dogovorili o novi zasnovi trga z električno energijo, ki bi zagotavljala stabilnost cen. |
| --- | --- |

4.2

Zato EESO češkemu predsedstvu svetuje, naj začne strukturiran dialog na ravni EU, da bi se dogovorili o novi zasnovi trga z električno energijo, ki bi zagotavljala stabilnost cen.

| Obrazložitev |
| --- |
| Predsednica EESO Christa Schweng in predsednica strokovne skupine TEN Baiba Miltoviča sta v svoji izjavi z dne 8. septembra zapisali: „EESO poziva k skupnim evropskim ukrepom za zagotovitev stabilnosti cen električne energije in nujno reformo energetskega trga.“ Prav to je bistvo tega amandmaja, ki smo ga pripravili, da bi dali jasen in pošten odgovor na vprašanje češkega predsedstva.
  Obravnavani osnutek mnenja TEN/776 se ne osredotoča na vprašanje češkega predsedstva, tj. na vprašanje vloge jedrske energije pri stabilnosti cene električne energije, temveč predvsem na zanesljivost oskrbe in je neke vrste promocija jedrske energije. Zanesljivost oskrbe je seveda zelo pomembna, vendar to ni bilo vprašanje češkega predsedstva.
  Žal je poročevalka v svoje mnenje vključila tudi številne netočnosti in vprašljive točke. Dvajset od teh točk smo opisali v memorandumu pred sejo strokovne skupine TEN v začetku tega meseca.
  Želimo poudariti, da so stabilne cene eden od osnovnih pogojev, da se odjemalcem električne energije, tako podjetjem kot posameznikom, kratkoročno in srednjeročno zagotovi gotovost glede njihovih stroškov. Stabilne cene energije imajo zato ključno vlogo pri uspešnosti evropskih podjetij ter ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest.

  Zato smo pripravili ta amandma in predsedstvo EESO prosimo, da ga sprejme kot nasprotno mnenje.

  V amandmaju dajemo jasen in nedvoumen odgovor na to, kaj bi bilo treba v mnenju obravnavati, in sicer vlogo jedrske energije pri stabilnosti cen energije v EU. Zato NE bomo razpravljali o prednostih in slabostih jedrske energije niti o ravni cen, saj stabilnost lahko obstaja ali ne, ne glede na raven cen.
  Pomembno je razumeti, da je treba spremeniti sedanji tržni sistem določanja cen energije, če želimo kaj storiti v zvezi s cenami električne energije. Tej ugotovitvi so se zdaj pridružili mnogi v Evropi, tudi Ursula von der Leyen in Svet za energijo na zasedanju 9. septembra. To je ugotovitev, ki smo jo pri pripravi tega mnenja večkrat omenili.
  Zato smo v tem amandmaju predstavili štiri scenarije, v okviru katerih smo preučili, pri katerih zasnovah trga ima lahko jedrska energija stabilizacijski učinek na cene energije in pri katerih ga ne more imeti. Sklepamo, da jedrska energija v dveh od teh scenarijev ne more imeti stabilizacijskega učinka, v drugih dveh scenarijih pa pod določenimi pogoji.
  Naše stališče so podprli trije strokovnjaki, ki sta jih na sejo študijske skupine povabila njen predsednik in poročevalka:
  Prof. Keppler: „Jedrska energija nima dejanskega vpliva na cene električne energije, prav tako ne 10- ali 20-odstotno povečanje njene proizvodnje.“
  G. Cometto (Mednarodna agencija za atomsko energijo): „Jedrska energija ima kratkoročno omejen vpliv na nižje cene električne energije.“
  G. Goicea (FORATOM): „Jedrska energija lahko teoretično zagotovi stabilnost končnih cen energije, vendar je to še vedno vprašanje zasnove trga.“ |

Obrazložitev

Predsednica EESO Christa Schweng in predsednica strokovne skupine TEN Baiba Miltoviča sta v svoji izjavi z dne 8. septembra zapisali: „EESO poziva k skupnim evropskim ukrepom za zagotovitev stabilnosti cen električne energije in nujno reformo energetskega trga.“ Prav to je bistvo tega amandmaja, ki smo ga pripravili, da bi dali jasen in pošten odgovor na vprašanje češkega predsedstva.

Obravnavani osnutek mnenja TEN/776 se ne osredotoča na vprašanje češkega predsedstva, tj. na vprašanje vloge jedrske energije pri stabilnosti cene električne energije, temveč predvsem na zanesljivost oskrbe in je neke vrste promocija jedrske energije. Zanesljivost oskrbe je seveda zelo pomembna, vendar to ni bilo vprašanje češkega predsedstva.

Žal je poročevalka v svoje mnenje vključila tudi številne netočnosti in vprašljive točke. Dvajset od teh točk smo opisali v memorandumu pred sejo strokovne skupine TEN v začetku tega meseca.

Želimo poudariti, da so stabilne cene eden od osnovnih pogojev, da se odjemalcem električne energije, tako podjetjem kot posameznikom, kratkoročno in srednjeročno zagotovi gotovost glede njihovih stroškov. Stabilne cene energije imajo zato ključno vlogo pri uspešnosti evropskih podjetij ter ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest.

Zato smo pripravili ta amandma in predsedstvo EESO prosimo, da ga sprejme kot nasprotno mnenje.

V amandmaju dajemo jasen in nedvoumen odgovor na to, kaj bi bilo treba v mnenju obravnavati, in sicer vlogo jedrske energije pri stabilnosti cen energije v EU. Zato NE bomo razpravljali o prednostih in slabostih jedrske energije niti o ravni cen, saj stabilnost lahko obstaja ali ne, ne glede na raven cen.

Pomembno je razumeti, da je treba spremeniti sedanji tržni sistem določanja cen energije, če želimo kaj storiti v zvezi s cenami električne energije. Tej ugotovitvi so se zdaj pridružili mnogi v Evropi, tudi Ursula von der Leyen in Svet za energijo na zasedanju 9. septembra. To je ugotovitev, ki smo jo pri pripravi tega mnenja večkrat omenili.

Zato smo v tem amandmaju predstavili štiri scenarije, v okviru katerih smo preučili, pri katerih zasnovah trga ima lahko jedrska energija stabilizacijski učinek na cene energije in pri katerih ga ne more imeti. Sklepamo, da jedrska energija v dveh od teh scenarijev ne more imeti stabilizacijskega učinka, v drugih dveh scenarijih pa pod določenimi pogoji.

Naše stališče so podprli trije strokovnjaki, ki sta jih na sejo študijske skupine povabila njen predsednik in poročevalka:

Prof. Keppler: „Jedrska energija nima dejanskega vpliva na cene električne energije, prav tako ne 10- ali 20-odstotno povečanje njene proizvodnje.“

G. Cometto (Mednarodna agencija za atomsko energijo): „Jedrska energija ima kratkoročno omejen vpliv na nižje cene električne energije.“

G. Goicea (FORATOM): „Jedrska energija lahko teoretično zagotovi stabilnost končnih cen energije, vendar je to še vedno vprašanje zasnove trga.“

| Rezultat glasovanja |
| --- |
| Za: | 98 |
| Proti: | 135 |
| Vzdržani: | 27 |

Rezultat glasovanja

Za:

98

Proti:

135

Vzdržani:

27

---

(1)  https://sweden.se/climate/sustainability/energy-use-in-sweden

(2)  https://www.gov.uk/government/collections/hinkley-point-c

---

PRILOGA II

| | ČLAN/-ICA | SKUPINA | GLASOVANJE | Prenesena glasovalna pravica |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ANDERSEN, Dorthe | II | vzdržani | SORGENFREY, Bente |
| 2 | ANDERSSON, Jan Torsten | III | ne | |
| 3 | ANDERSSON, Krister | I | da | |
| 4 | ANGELOVA, Milena | I | da | |
| 5 | ANTONIOU, Michalis | I | da | |
| 6 | ARDHE, Christian | I | da | |
| 7 | ATS, Kerli | III | da | |
| 8 | BABRAUSKIENE, Tatjana | II | vzdržani | |
| 9 | BACK, Thord Stefan | I | da | |
| 10 | BALDZENS, Egils | II | da | |
| 11 | BARBUCCI, Giulia | II | vzdržani | |
| 12 | BARCELÓ DELGADO, Andrés | I | da | |
| 13 | BARRERA CHAMORRO, Maria Del Carmen | II | ne | |
| 14 | BARTELS, Holger | II | ne | |
| 15 | BÄUMLER, Christian | II | ne | |
| 16 | BERNIS CASTELLS, Jaume | III | da | |
| 17 | BERTOLINI, Silvestre | II | da | |
| 18 | BIEGON, Dominika | II | ne | |
| 19 | BLANC, Patricia | III | da | |
| 20 | BLIJLEVENS, Réné | I | vzdržani | |
| 21 | BOGUSZ, Malgorzata Anna | III | ne | |
| 22 | BOLAND, Séamus | III | ne | |
| 23 | BOLLON, Pierre | I | da | |
| 24 | BORSANI, Matteo Carlo | I | da | |
| 25 | BRISHOUAL, Rachel | III | vzdržani | |
| 26 | BRONIARZ, Wincenty Slawomir | II | vzdržani | |
| 27 | BRZOBOHATÁ, Zuzana | III | ne | |
| 28 | BYRNE, Peter | I | da | |
| 29 | CABRA DE LUNA, Miguel Ángel | III | da | |
| 30 | CALDERONE, Marina Elvira | III | ne | |
| 31 | CALISTRU, Elena-Alexandra | III | vzdržani | |
| 32 | CAÑO AGUILAR, Isabel | II | ne | |
| 33 | CATSAMBIS, Constantine | I | da | |
| 34 | CHAMPAS, Panagiotis | III | da | |
| 35 | CHARRY, Philippe | II | da | DESIANO, Carole |
| 36 | CHOIX, Bruno | I | da | |
| 37 | CLEVER, Peter | I | da | HEMMERLING, Udo |
| 38 | COMER, John | III | da | |
| 39 | CORAZZA, Chiara | III | da | |
| 40 | COULON, Pierre Jean | II | da | |
| 41 | COUMONT, Raymond | II | da | |
| 42 | CSER, Ágnes | III | da | |
| 43 | DE FELIPE LEHTONEN, Helena | I | da | |
| 44 | DE LEEUW, Rudy | II | ne | ULENS, Miranda |
| 45 | DE LOTTO, Pietro Francesco | I | da | |
| 46 | DE MELLO, Vasco | I | da | |
| 47 | DE MÛELENAERE, Robert | I | da | |
| 48 | DEGUARA, Jason | II | ne | |
| 49 | DEL RIO, Cinzia | II | ne | |
| 50 | DESTOM, Joël | III | da | |
| 51 | DIAMANTOUROS, Konstantinos | I | da | |
| 52 | DIMITRIADOU, Stavroula | II | ne | |
| 53 | DIRX, Jan | III | ne | NEISINGH, Ody |
| 54 | DOZ ORRIT, Javier | II | da | |
| 55 | DROBINSKI-WEIß, Elvira | III | ne | |
| 56 | DUFEK, Bohumír | II | da | |
| 57 | DULEVSKI, Lalko | III | ne | |
| 58 | DUTTO, Diego | III | ne | |
| 59 | EDELÉNYI, András | I | da | |
| 60 | FELSZEGHI, Sára | II | da | |
| 61 | FORNEA, Dumitru | II | da | |
| 62 | GARAT PÉREZ, Francisco Javier | III | da | |
| 63 | GARCÍA DEL RIEGO, Antonio | I | da | SABATINI, Giovanni |
| 64 | GARCÍA SALGADO, Manuel | II | da | |
| 65 | GARDIAS, Dorota | II | da | |
| 66 | GAVRILOVS, Vitalijs | I | da | |
| 67 | GEISEN, Norbert | III | da | |
| 68 | GKOFAS, Panagiotis | III | da | |
| 69 | GOBINŠ, Andris | III | ne | |
| 70 | GONDARD-ARGENTI, Marie-Françoise | I | da | |
| 71 | GRABO, Louise | III | da | KILIM, Irma |
| 72 | HÄGGLUND, Sam | II | vzdržani | |
| 73 | HÄGGMAN, Maria | II | vzdržani | |
| 74 | HAJNOŠ, Miroslav | II | da | |
| 75 | HAUKANÕMM, Monika | III | ne | |
| 76 | HEALY, Joe | III | da | |
| 77 | HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo | III | ne | |
| 78 | HOFFMANN, Reiner Gerd | II | ne | |
| 79 | HOLST, Sif | III | vzdržani | |
| 80 | IOANNIDIS, Athanasios | III | da | |
| 81 | IZVERNICEANU DE LA IGLESIA, Ileana | III | ne | |
| 82 | JAHIER, Luca | III | ne | |
| 83 | JOHANSSON, Benny | II | vzdržani | |
| 84 | JONUŠKA, Alfredas | I | da | |
| 85 | JOÓ, Kinga | III | da | |
| 86 | JUODKAITE, Dovile | III | ne | |
| 87 | KÁLLAY, Piroska | II | vzdržani | |
| 88 | KATTNIG, Thomas | II | ne | BUZEK, Tanja |
| 89 | KIUKAS, Vertti | III | da | |
| 90 | KLIMEK, Jan | I | da | |
| 91 | KOKALOV, Ivan | II | da | |
| 92 | KOLBE, Rudolf | III | ne | |
| 93 | KOLYVAS, Ioannis | III | ne | |
| 94 | KOMORÓCZKI, István | I | da | |
| 95 | KONTKANEN, Mira-Maria | I | da | |
| 96 | KOUTSIOUMPELIS, Stavros | II | da | |
| 97 | KROPIL, Rudolf | III | da | |
| 98 | KROPP, Thomas | I | da | GERSTEIN, Antje |
| 99 | KRUPAVICIENE, Kristina | II | da | |
| 100 | KÜKEDI, Zsolt | III | da | |
| 101 | KUNYSZ, Maciej Dawid | III | vzdržani | |
| 102 | LADEFOGED, Anders | I | da | |
| 103 | LE BRETON, Marie-Pierre | I | da | |
| 104 | LEFÈVRE, Christophe | II | da | |
| 105 | LEITANE, Katrina | III | vzdržani | |
| 106 | LOBO XAVIER, Gonçalo | I | vzdržani | |
| 107 | LOHAN, Cillian | III | ne | |
| 108 | LUSTENHOUWER, Colin | I | ne | |
| 109 | MACHYNA, Emil | II | da | |
| 110 | MADSEN, Niels | I | da | |
| 111 | MALLIA, Stefano | I | da | |
| 112 | MANOLOV, Dimitar | II | da | |
| 113 | MARCHIORI, Alberto | I | da | |
| 114 | MARIN, Florian | II | ne | |
| 115 | MARTINOVIC DŽAMONJA, Dragica | I | da | |
| 116 | MASCIA, Sandro | I | da | |
| 117 | MASTANTUONO, Alena | I | da | LEMCKE, Freya |
| 118 | MATSAS, Andreas | II | da | |
| 119 | MAVROMMATIS, Manthos | I | da | |
| 120 | MEDINA, Felipe | I | da | |
| 121 | MENSI, Maurizio | III | vzdržani | |
| 122 | MERLO, Nicoletta | II | da | |
| 123 | MESKER, August Pierre | I | ne | |
| 124 | MEYNENT, Denis | II | ne | |
| 125 | MILTOVICA, Baiba | III | da | |
| 126 | MINCHEVA, Mariya | I | da | PANGL, Andreas |
| 127 | MIRA, Luís | I | da | |
| 128 | MISSLBECK-WINBERG, Christiane | I | da | |
| 129 | MITOV, Veselin | II | da | |
| 130 | MONE, Andrea | II | vzdržani | |
| 131 | MOOS, Christian | III | vzdržani | |
| 132 | MORENO DÍAZ, José Antonio | II | vzdržani | |
| 133 | MORKIS, Gintaras | I | da | |
| 134 | MOSTACCIO, Alessandro | III | ne | |
| 135 | MUREȘAN, Marinel Dănuț | I | da | |
| 136 | MURGUÍA ESTEVE, Aitor | II | ne | |
| 137 | NIKOLOPOULOU, Maria | II | ne | |
| 138 | NIKOLOV, Bogomil | III | ne | |
| 139 | NOWACKI, Marcin | I | da | |
| 140 | NYGREN, Ellen | II | vzdržani | |
| 141 | OCHEDZAN, Justyna Kalina | III | vzdržani | |
| 142 | O'CONNOR, Jack | II | vzdržani | |
| 143 | ÖNGÖRUR, Berivan | II | vzdržani | |
| 144 | OSTROWSKI, Krzysztof | I | vzdržani | |
| 145 | PADURE, Decebal-Ștefăniță | I | da | HAUNERT, Nora |
| 146 | PAIDAS, Ioannis | II | da | |
| 147 | PALMIERI, Stefano | II | vzdržani | |
| 148 | PARTHIE, Sandra | I | vzdržani | |
| 149 | PATER, Krzysztof | III | da | |
| 150 | PAVIĆ-ROGOŠIĆ, Lidija | III | vzdržani | |
| 151 | PENTTINEN, Markus | II | da | |
| 152 | PETRAITIENE, Irena | II | da | |
| 153 | PIETKIEWICZ, Janusz | I | da | |
| 154 | PILAWSKI, Lech | I | da | |
| 155 | PLOSCEANU, Aurel Laurentiu | I | ne | |
| 156 | POCIVAVŠEK, Jakob Krištof | II | vzdržani | |
| 157 | POPELKOVÁ, Hana | II | da | VAN KELLE, Lottie |
| 158 | POTTIER, Jean-Michel | I | da | |
| 159 | POTYRALA, Dariusz Miroslaw | II | da | |
| 160 | PREDA, Bogdan | I | da | VUORI, Timo |
| 161 | PROUZET, Emilie | I | da | |
| 162 | PUECH d'ALISSAC, Arnold | I | da | |
| 163 | PUXEU ROCAMORA, Josep | I | da | |
| 164 | QUAREZ, Christophe | II | da | |
| 165 | RAMMO, Alari | III | da | |
| 166 | RAVNIK, Branko | III | da | |
| 167 | REALE, Maurizio | I | da | |
| 168 | REDING, Jean-Claude | II | ne | |
| 169 | REISECKER, Sophia | II | vzdržani | RUSU, Sabin |
| 170 | RELIC, Danko | III | vzdržani | |
| 171 | REPANŠEK, Neža | III | ne | |
| 172 | RIBBE, Lutz | III | ne | |
| 173 | RISTELÄ, Pekka | II | vzdržani | |
| 174 | ROBYNS, Wautier | I | da | |
| 175 | ROCHE RAMO, José Manuel | III | ne | |
| 176 | RÖPKE, Oliver | II | ne | KLUGE, Norbert |
| 177 | SAKAROVÁ, Dana | II | da | |
| 178 | SALIS-MADINIER, Franca | II | ne | |
| 179 | SAMMUT BONNICI, Dolores | I | vzdržani | |
| 180 | SCHAFFENRATH, Martin Josef | III | ne | |
| 181 | SCHLÜTER, Bernd | III | vzdržani | |
| 182 | SCHMIDT, Peter | II | ne | |
| 183 | SCHWARTZ, Arnaud | III | ne | |
| 184 | SCHWENG, Christa | I | vzdržani | |
| 185 | SERRA ARIAS, Ricardo | III | da | |
| 186 | SIBIAN, Ionut | III | ne | |
| 187 | SILVA, Carlos | II | ne | |
| 188 | SILVA, Francisco | III | ne | |
| 189 | SILVA, João | II | ne | |
| 190 | SINKEVICIUTE, Elena | III | da | |
| 191 | SIPKO, Juraj | III | vzdržani | |
| 192 | ŠIRHALOVÁ, Martina | I | da | |
| 193 | SMOLE, Jože | I | ne | |
| 194 | SÕBER, Kristi | I | da | |
| 195 | SOETE, Paul | I | da | |
| 196 | STOEV, Georgi | I | da | |
| 197 | STUDNICNÁ, Lucie | II | vzdržani | MILIĆEVIĆ-PEZELJ, Anica |
| 198 | SÜLE, Katalin Elza | I | da | |
| 199 | SVENTEK, David | I | da | |
| 200 | SZALAY, Anton | II | da | |
| 201 | SZYMANSKI, Mateusz | II | da | |
| 202 | TCHOUKANOV, Stoyan | III | ne | |
| 203 | TEDER, Reet | I | da | MAJETIĆ, Davor |
| 204 | THURNER, Andreas | III | ne | |
| 205 | TIAINEN, Simo | III | da | |
| 206 | TOPOLÁNSZKY, Ákos | III | vzdržani | |
| 207 | TRINDADE, Carlos Manuel | II | ne | MAURICIO DE CARVALHO, Fernando |
| 208 | TUPILUȘI, Tudorel | III | da | |
| 209 | TZOTZE-LANARA, Zoe | II | ne | |
| 210 | ULGIATI, Luigi | neodvisni član | da | |
| 211 | UNGERMAN, Jaroslav | neodvisni član | da | |
| 212 | VADÁSZ, Borbála | I | da | |
| 213 | VARDAKASTANIS, Ioannis | III | ne | |
| 214 | VASK, Kaia | II | da | |
| 215 | VERNICOS, George | I | da | |
| 216 | VIIES, Mare | II | da | |
| 217 | VILARES DIOGO, Edgar | III | ne | |
| 218 | VON BROCKDORFF, Philip | II | ne | |
| 219 | VORBACH, Judith | II | ne | |
| 220 | VYYRYLÄINEN, Tiina | III | da | |
| 221 | WAGENER, Marco | II | ne | WOLFF, Romain |
| 222 | WAGNSONNER, Thomas | II | ne | |
| 223 | WILLEMS, Heiko | I | da | |
| 224 | WILLEMS, Marie Josiane | III | vzdržani | |
| 225 | WRÓBLEWSKI, Tomasz Andrzej | I | da | |
| 226 | WYCKMANS, Ferdinand | II | ne | |
| 227 | YIAPANIS, Anastasis | III | da | |
| 228 | YILDIRIM, Ozlem | II | da | |
| 229 | YLIKARJULA, Janica | I | da | |
| 230 | ZARINA, Katrina | I | da | |
| 231 | ZIELENIECKI, Marcin Antoni | II | da | |
| 232 | ZORKO, Andrej | II | ne | |
| 233 | ZVOLSKÁ, Marie | I | da | HARTMAN RADOVÁ, Jana |
| 234 | ZYCH, Tymoteusz Adam | III | ne | |

ČLAN/-ICA

SKUPINA

GLASOVANJE

Prenesena glasovalna pravica

1

ANDERSEN, Dorthe

II

vzdržani

SORGENFREY, Bente

2

ANDERSSON, Jan Torsten

III

ne

3

ANDERSSON, Krister

I

da

4

ANGELOVA, Milena

I

da

5

ANTONIOU, Michalis

I

da

6

ARDHE, Christian

I

da

7

ATS, Kerli

III

da

8

BABRAUSKIENE, Tatjana

II

vzdržani

9

BACK, Thord Stefan

I

da

10

BALDZENS, Egils

II

da

11

BARBUCCI, Giulia

II

vzdržani

12

BARCELÓ DELGADO, Andrés

I

da

13

BARRERA CHAMORRO, Maria Del Carmen

II

ne

14

BARTELS, Holger

II

ne

15

BÄUMLER, Christian

II

ne

16

BERNIS CASTELLS, Jaume

III

da

17

BERTOLINI, Silvestre

II

da

18

BIEGON, Dominika

II

ne

19

BLANC, Patricia

III

da

20

BLIJLEVENS, Réné

I

vzdržani

21

BOGUSZ, Malgorzata Anna

III

ne

22

BOLAND, Séamus

III

ne

23

BOLLON, Pierre

I

da

24

BORSANI, Matteo Carlo

I

da

25

BRISHOUAL, Rachel

III

vzdržani

26

BRONIARZ, Wincenty Slawomir

II

vzdržani

27

BRZOBOHATÁ, Zuzana

III

ne

28

BYRNE, Peter

I

da

29

CABRA DE LUNA, Miguel Ángel

III

da

30

CALDERONE, Marina Elvira

III

ne

31

CALISTRU, Elena-Alexandra

III

vzdržani

32

CAÑO AGUILAR, Isabel

II

ne

33

CATSAMBIS, Constantine

I

da

34

CHAMPAS, Panagiotis

III

da

35

CHARRY, Philippe

II

da

DESIANO, Carole

36

CHOIX, Bruno

I

da

37

CLEVER, Peter

I

da

HEMMERLING, Udo

38

COMER, John

III

da

39

CORAZZA, Chiara

III

da

40

COULON, Pierre Jean

II

da

41

COUMONT, Raymond

II

da

42

CSER, Ágnes

III

da

43

DE FELIPE LEHTONEN, Helena

I

da

44

DE LEEUW, Rudy

II

ne

ULENS, Miranda

45

DE LOTTO, Pietro Francesco

I

da

46

DE MELLO, Vasco

I

da

47

DE MÛELENAERE, Robert

I

da

48

DEGUARA, Jason

II

ne

49

DEL RIO, Cinzia

II

ne

50

DESTOM, Joël

III

da

51

DIAMANTOUROS, Konstantinos

I

da

52

DIMITRIADOU, Stavroula

II

ne

53

DIRX, Jan

III

ne

NEISINGH, Ody

54

DOZ ORRIT, Javier

II

da

55

DROBINSKI-WEIß, Elvira

III

ne

56

DUFEK, Bohumír

II

da

57

DULEVSKI, Lalko

III

ne

58

DUTTO, Diego

III

ne

59

EDELÉNYI, András

I

da

60

FELSZEGHI, Sára

II

da

61

FORNEA, Dumitru

II

da

62

GARAT PÉREZ, Francisco Javier

III

da

63

GARCÍA DEL RIEGO, Antonio

I

da

SABATINI, Giovanni

64

GARCÍA SALGADO, Manuel

II

da

65

GARDIAS, Dorota

II

da

66

GAVRILOVS, Vitalijs

I

da

67

GEISEN, Norbert

III

da

68

GKOFAS, Panagiotis

III

da

69

GOBINŠ, Andris

III

ne

70

GONDARD-ARGENTI, Marie-Françoise

I

da

71

GRABO, Louise

III

da

KILIM, Irma

72

HÄGGLUND, Sam

II

vzdržani

73

HÄGGMAN, Maria

II

vzdržani

74

HAJNOŠ, Miroslav

II

da

75

HAUKANÕMM, Monika

III

ne

76

HEALY, Joe

III

da

77

HERNÁNDEZ BATALLER, Bernardo

III

ne

78

HOFFMANN, Reiner Gerd

II

ne

79

HOLST, Sif

III

vzdržani

80

IOANNIDIS, Athanasios

III

da

81

IZVERNICEANU DE LA IGLESIA, Ileana

III

ne

82

JAHIER, Luca

III

ne

83

JOHANSSON, Benny

II

vzdržani

84

JONUŠKA, Alfredas

I

da

85

JOÓ, Kinga

III

da

86

JUODKAITE, Dovile

III

ne

87

KÁLLAY, Piroska

II

vzdržani

88

KATTNIG, Thomas

II

ne

BUZEK, Tanja

89

KIUKAS, Vertti

III

da

90

KLIMEK, Jan

I

da

91

KOKALOV, Ivan

II

da

92

KOLBE, Rudolf

III

ne

93

KOLYVAS, Ioannis

III

ne

94

KOMORÓCZKI, István

I

da

95

KONTKANEN, Mira-Maria

I

da

96

KOUTSIOUMPELIS, Stavros

II

da

97

KROPIL, Rudolf

III

da

98

KROPP, Thomas

I

da

GERSTEIN, Antje

99

KRUPAVICIENE, Kristina

II

da

100

KÜKEDI, Zsolt

III

da

101

KUNYSZ, Maciej Dawid

III

vzdržani

102

LADEFOGED, Anders

I

da

103

LE BRETON, Marie-Pierre

I

da

104

LEFÈVRE, Christophe

II

da

105

LEITANE, Katrina

III

vzdržani

106

LOBO XAVIER, Gonçalo

I

vzdržani

107

LOHAN, Cillian

III

ne

108

LUSTENHOUWER, Colin

I

ne

109

MACHYNA, Emil

II

da

110

MADSEN, Niels

I

da

111

MALLIA, Stefano

I

da

112

MANOLOV, Dimitar

II

da

113

MARCHIORI, Alberto

I

da

114

MARIN, Florian

II

ne

115

MARTINOVIC DŽAMONJA, Dragica

I

da

116

MASCIA, Sandro

I

da

117

MASTANTUONO, Alena

I

da

LEMCKE, Freya

118

MATSAS, Andreas

II

da

119

MAVROMMATIS, Manthos

I

da

120

MEDINA, Felipe

I

da

121

MENSI, Maurizio

III

vzdržani

122

MERLO, Nicoletta

II

da

123

MESKER, August Pierre

I

ne

124

MEYNENT, Denis

II

ne

125

MILTOVICA, Baiba

III

da

126

MINCHEVA, Mariya

I

da

PANGL, Andreas

127

MIRA, Luís

I

da

128

MISSLBECK-WINBERG, Christiane

I

da

129

MITOV, Veselin

II

da

130

MONE, Andrea

II

vzdržani

131

MOOS, Christian

III

vzdržani

132

MORENO DÍAZ, José Antonio

II

vzdržani

133

MORKIS, Gintaras

I

da

134

MOSTACCIO, Alessandro

III

ne

135

MUREȘAN, Marinel Dănuț

I

da

136

MURGUÍA ESTEVE, Aitor

II

ne

137

NIKOLOPOULOU, Maria

II

ne

138

NIKOLOV, Bogomil

III

ne

139

NOWACKI, Marcin

I

da

140

NYGREN, Ellen

II

vzdržani

141

OCHEDZAN, Justyna Kalina

III

vzdržani

142

O'CONNOR, Jack

II

vzdržani

143

ÖNGÖRUR, Berivan

II

vzdržani

144

OSTROWSKI, Krzysztof

I

vzdržani

145

PADURE, Decebal-Ștefăniță

I

da

HAUNERT, Nora

146

PAIDAS, Ioannis

II

da

147

PALMIERI, Stefano

II

vzdržani

148

PARTHIE, Sandra

I

vzdržani

149

PATER, Krzysztof

III

da

150

PAVIĆ-ROGOŠIĆ, Lidija

III

vzdržani

151

PENTTINEN, Markus

II

da

152

PETRAITIENE, Irena

II

da

153

PIETKIEWICZ, Janusz

I

da

154

PILAWSKI, Lech

I

da

155

PLOSCEANU, Aurel Laurentiu

I

ne

156

POCIVAVŠEK, Jakob Krištof

II

vzdržani

157

POPELKOVÁ, Hana

II

da

VAN KELLE, Lottie

158

POTTIER, Jean-Michel

I

da

159

POTYRALA, Dariusz Miroslaw

II

da

160

PREDA, Bogdan

I

da

VUORI, Timo

161

PROUZET, Emilie

I

da

162

PUECH d'ALISSAC, Arnold

I

da

163

PUXEU ROCAMORA, Josep

I

da

164

QUAREZ, Christophe

II

da

165

RAMMO, Alari

III

da

166

RAVNIK, Branko

III

da

167

REALE, Maurizio

I

da

168

REDING, Jean-Claude

II

ne

169

REISECKER, Sophia

II

vzdržani

RUSU, Sabin

170

RELIC, Danko

III

vzdržani

171

REPANŠEK, Neža

III

ne

172

RIBBE, Lutz

III

ne

173

RISTELÄ, Pekka

II

vzdržani

174

ROBYNS, Wautier

I

da

175

ROCHE RAMO, José Manuel

III

ne

176

RÖPKE, Oliver

II

ne

KLUGE, Norbert

177

SAKAROVÁ, Dana

II

da

178

SALIS-MADINIER, Franca

II

ne

179

SAMMUT BONNICI, Dolores

I

vzdržani

180

SCHAFFENRATH, Martin Josef

III

ne

181

SCHLÜTER, Bernd

III

vzdržani

182

SCHMIDT, Peter

II

ne

183

SCHWARTZ, Arnaud

III

ne

184

SCHWENG, Christa

I

vzdržani

185

SERRA ARIAS, Ricardo

III

da

186

SIBIAN, Ionut

III

ne

187

SILVA, Carlos

II

ne

188

SILVA, Francisco

III

ne

189

SILVA, João

II

ne

190

SINKEVICIUTE, Elena

III

da

191

SIPKO, Juraj

III

vzdržani

192

ŠIRHALOVÁ, Martina

I

da

193

SMOLE, Jože

I

ne

194

SÕBER, Kristi

I

da

195

SOETE, Paul

I

da

196

STOEV, Georgi

I

da

197

STUDNICNÁ, Lucie

II

vzdržani

MILIĆEVIĆ-PEZELJ, Anica

198

SÜLE, Katalin Elza

I

da

199

SVENTEK, David

I

da

200

SZALAY, Anton

II

da

201

SZYMANSKI, Mateusz

II

da

202

TCHOUKANOV, Stoyan

III

ne

203

TEDER, Reet

I

da

MAJETIĆ, Davor

204

THURNER, Andreas

III

ne

205

TIAINEN, Simo

III

da

206

TOPOLÁNSZKY, Ákos

III

vzdržani

207

TRINDADE, Carlos Manuel

II

ne

MAURICIO DE CARVALHO, Fernando

208

TUPILUȘI, Tudorel

III

da

209

TZOTZE-LANARA, Zoe

II

ne

210

ULGIATI, Luigi

neodvisni član

da

211

UNGERMAN, Jaroslav

neodvisni član

da

212

VADÁSZ, Borbála

I

da

213

VARDAKASTANIS, Ioannis

III

ne

214

VASK, Kaia

II

da

215

VERNICOS, George

I

da

216

VIIES, Mare

II

da

217

VILARES DIOGO, Edgar

III

ne

218

VON BROCKDORFF, Philip

II

ne

219

VORBACH, Judith

II

ne

220

VYYRYLÄINEN, Tiina

III

da

221

WAGENER, Marco

II

ne

WOLFF, Romain

222

WAGNSONNER, Thomas

II

ne

223

WILLEMS, Heiko

I

da

224

WILLEMS, Marie Josiane

III

vzdržani

225

WRÓBLEWSKI, Tomasz Andrzej

I

da

226

WYCKMANS, Ferdinand

II

ne

227

YIAPANIS, Anastasis

III

da

228

YILDIRIM, Ozlem

II

da

229

YLIKARJULA, Janica

I

da

230

ZARINA, Katrina

I

da

231

ZIELENIECKI, Marcin Antoni

II

da

232

ZORKO, Andrej

II

ne

233

ZVOLSKÁ, Marie

I

da

HARTMAN RADOVÁ, Jana

234

ZYCH, Tymoteusz Adam

III

ne

---

III Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

572. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 21. 9. 2022–22. 9. 2022

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/123 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/123

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Evropski zdravstveni podatkovni prostor: izkoriščanje moči zdravstvenih podatkov za ljudi, paciente in inovacije

(COM(2022) 196 final)

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru

(COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD))

(2022/C 486/16)

| Poročevalec: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Poročevalec:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Zaprosili | Evropski parlament, 6. 6. 2022
  Svet, 13. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 8. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 22. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 198/0/1 |

Zaprosili

Evropski parlament, 6. 6. 2022

Svet, 13. 6. 2022

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

8. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

22. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

198/0/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja sporočilo Komisije o evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru. Kriza zaradi COVID-19 in nekateri dobri primeri sodelovanja, kot je evropsko COVID potrdilo, so ponazorili, da imajo lahko EU in njeni državljani koristi od varnih, harmoniziranih in skupnih podatkov. Ti bi lahko okrepili vsa področja zdravstvenih sistemov držav članic. EESO se strinja, da je digitalizacija ključnega pomena, da bi državljanom zagotovili boljše zdravstveno varstvo, vzpostavili močnejše in odpornejše zdravstvene sisteme, podprli dolgoročno konkurenčnost in inovacije na področju medicine v EU ter pomagali EU pri okrevanju po pandemiji. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da je treba priložnosti, ki jih prinašajo inovacije in digitalizacija, nujno izkoristiti za povečanje blaginje državljanov in izboljšanje kakovosti zdravstvenih storitev. Hkrati organizirana civilna družba in socialni partnerji opozarjajo, da je raven digitalne pismenosti med državami članicami EU različna, kar je treba upoštevati pri izvajanju strategije. Pri tem vprašanju je še toliko bolj pomembno, da nihče ne bo zapostavljen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Za EESO je predlog o evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru odlična priložnost, da se posameznikom omogoči dostop do osebnih zdravstvenih podatkov in nadzor nad njimi. Hkrati meni, da bi ta strategija zagotovila dosleden okvir za uporabo zdravstvenih podatkov posameznikov v okviru politik na področju raziskav in razvoja. Za dosego teh ciljev je zelo pomembno, da se v zvezi s tem procesom zagotovita zaupanje in varnost. Zato EESO podpira obsežno kampanjo obveščanja, ki bi pripomogla k vzpostavitvi zaupanja med državljani. Državljani se morajo zavedati koristi, povezanih z izmenjavo podatkov. EESO meni, da bi bilo zanimivo, če bi poudarili neposredne koristi za državljane in potrošnike, kot je bilo to storjeno za druge deležnike. Pri tem mora biti jasno, da veljajo obvezne zahteve glede kakovosti, zlasti v zvezi z odobritvijo in anonimnostjo. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da bo imel evropski zdravstveni podatkovni prostor pomemben pozitiven učinek na temeljne pravice na področju varstva osebnih podatkov in prostega pretoka. Če bo pravilno povezan s podatkovnim prostorom evropskega oblaka za odprto znanost in zadevno evropsko podatkovno infrastrukturo za biološke znanosti (1), bo raziskovalcem, inovatorjem in oblikovalcem politik omogočil učinkovitejšo in varnejšo uporabo podatkov ter varovanje zasebnosti. V skladu s tem se EESO strinja, da je ta predlog še en dober poskus okrepitve notranjega trga in njegovega potenciala za izboljšanje življenja evropskih državljanov. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO sicer to agendo podpira, vendar opozarja, da EU ne more pričakovati, da bo javnost podprla evropski prostor za izmenjavo zdravstvenih podatkov, dokler za zdravstveno varstvo ne bo dovolj sredstev. Pandemija COVID-19 je bila velik udarec za sisteme javnega zdravja in EU se mora zavedati, da mora odpraviti škodo in z zadostnimi proračunskimi sredstvi okrepiti sisteme javnega zdravja, preden sprejme ukrepe za ta projekt, ki je nedvomno pozitiven. EESO meni, da mora EU, v kolikor so na voljo proračunska sredstva za „agendo“, le-ta nameniti za krepitev zdravstvenih sistemov in se šele nato lotiti tega zanimivega projekta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poudarja, da je treba državljanom pojasniti uporabo primarnih in sekundarnih podatkov. Ljudje morajo zaupati sistemu in verjeti vanj, da bi lahko sodelovali in razumeli koristi tako za posameznike kot za celotno skupnost. EESO meni, da so glavni pomisleki povezani s sekundarno uporabo podatkov. Zelo jasno mora biti določeno, kako se podatki uporabljajo, kakšne so omejitve, kateri organ bo nadziral in potrjeval podatke ter kakšne so sankcije v primeru neizpolnjevanja zahtev. EESO je trdno prepričan, da lahko organizacije civilne družbe in socialni partnerji pomagajo pri pojasnjevanju in razširjanju teh sporočil, če so ustrezno vključeni. Države članice bi lahko pri nudenju podpore skupnostim na tem področju resnično izkoristile organizacije civilne družbe na terenu in tako zagotovile, da pri napredku nihče ne bi bil zapostavljen. Podobno so splošni zdravniki in zdravniki, ki jih za zdravljenje izberejo pacienti, ključni členi v verigi zaupanja med pacienti in uporabniki zdravstvenih podatkov. EESO priporoča, da se te strokovnjake še posebej vključi v komunikacijsko strategijo. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Čeprav EESO na splošno ta predlog podpira, Komisijo poziva, naj pred nadaljevanjem jasno preuči prednosti in slabosti pobude, da se zmanjšajo tveganja. Zavedati se je treba, da je glede zdravstvenih sistemov držav članic pred nami preveč izzivov. Obstajajo različna dinamika in različna stališča o javnih in zasebnih zdravstvenih sistemih, državljani pa se morajo zavedati, da ta predlog pomeni naložbe in odločitve javne politike. Vedeti morajo, da je del strategije in napredka, ki bo prinesel dodano vrednost in ne bo ogrozil sistema. Potrebna je komunikacija, da v splošni javnosti ne bi prišlo do napačnega razumevanja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Za omogočanje boljšega dostopa do zavarovanja za vse, kar od zavarovalnic zahteva boljše razumevanje ustreznih dokazov, EESO poziva k razmisleku o morebitni novi oceni popolne prepovedi sekundarne uporabe podatkov s strani zavarovalnic. Vendar glede na s tem povezano tveganje individualizacije zavarovalnih premij in izbire tveganj meni, da se je bolje pridružiti stališču Evropske komisije, da bi morala biti sekundarna uporaba elektronskih zdravstvenih podatkov omejena le na popolnoma legitimne cilje izboljšanja in izvajanja politik javnega zdravja in raziskav. Odbor poziva tudi k razmisleku o možnosti, da se zavarovalnicam omogoči dostop do teh podatkov za raziskovalne namene, če so ti v celoti skladni s splošno uredbo o varstvu podatkov in zgoraj navedenimi cilji javnega interesa ter jih nadzorujejo pristojni organi v sodelovanju s civilno družbo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Odbor je trdno prepričan, da bo evropski zdravstveni podatkovni prostor koristil posameznikom, zdravstvenim delavcem, izvajalcem zdravstvenih storitev, raziskovalcem, regulatorjem in oblikovalcem politik, vendar se bo to zgodilo le, če bodo v okviru te strategije državljani in deležniki vključeni v neprestano vlaganje v nacionalne zdravstvene sisteme. Državljanov ni mogoče pritegniti, če nimajo občutka, da so v središču procesa. EESO priporoča, da Komisija in države članice vključijo organizacije civilne družbe, da bi bilo izvajanje strategije uspešno in da bi izkoristili izkušnje teh organizacij, ki lahko širijo glas o preglednosti in zanesljivosti pobude. Naložbe na teh področjih so ključnega pomena. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO podpira zamisel, da lahko države članice in subjekti, vključeni v evropski zdravstveni podatkovni prostor, za izvajanje strategije uporabijo kombinacijo naložb iz programa Digitalna Evropa, Instrumenta za povezovanje Evrope in programa Obzorje Evropa. Poleg tega bo program Digitalna Evropa podpiral uvedbo infrastrukture, potrebne za varno dostopnost zdravstvenih podatkov prek meja EU in razvoj skupnih podatkovnih prostorov. Vendar EESO opozarja tudi na dejstvo, da bodo te naložbe trajale nekaj časa in niso neposredno povezane s časovnim načrtom strategije. Pričakovanja državljanov je zato treba uravnotežiti v časovnem okviru teh naložb, da jih ne bi razočarali in tako ne pridobili njihove podpore za strategijo in izmenjavo podatkov na splošno. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO še poziva Komisijo, naj dosledno vlaga v sisteme kibernetske varnosti, ki lahko preprečijo velike probleme v vseh državah članicah. Na tem področju je potrebno zaupanje ljudi. Zaradi vseh nedavnih problemov in primerov v številnih različnih delih EU obstajata negotovost in strah glede varstva podatkov in varnosti sistemov. EU mora to vprašanje obravnavati usklajeno, kar bo lahko pomembno vplivalo na obravnavo tovrstnih občutljivih naložb. |
| --- | --- |

1.11

2.   Splošni okvir

| 2.1 | Evropska komisija je predstavila predlog o vzpostavitvi evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora kot enega od osrednjih gradnikov močne evropske zdravstvene unije. Evropski zdravstveni podatkovni prostor je okvir za izmenjavo zdravstvenih podatkov, ki določa jasna pravila in prakse, infrastrukturo in okvir upravljanja za uporabo elektronskih zdravstvenih podatkov s strani pacientov ter za raziskave, inovacije, oblikovanje politike in regulativne dejavnosti, hkrati pa zagotavlja popolno skladnost z visokimi standardi EU za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU bo z okvirom dosegla pomemben napredek pri zagotavljanju zdravstvenega varstva za ljudi po vsej Evropi. Ljudem bo omogočil, da nadzorujejo in uporabljajo svoje zdravstvene podatke v domači državi ali drugih državah članicah. Spodbuja pravi enotni trg za digitalne zdravstvene storitve in izdelke. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Države članice bodo zagotovile, da se povzetki podatkov o pacientih, e-recepti, laboratorijski izvidi in poročila o odpustih iz bolnišnice izdajajo in sprejemajo v skupni evropski obliki. Interoperabilnost in varnost bosta postali obvezni zahtevi. Da bi zagotovile varstvo pravic državljanov, morajo vse države članice imenovati digitalni zdravstveni organ. Ti organi bodo sodelovali v čezmejni digitalni infrastrukturi (Moje zdravje@EU – MyHealth@EU), ki bo pacientom pomagala pri čezmejni izmenjavi podatkov. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Evropski zdravstveni podatkovni prostor temelji na splošni uredbi o varstvu podatkov (GDPR), predlaganem aktu o upravljanju podatkov, osnutku akta o podatkih in direktivi o kibernetski varnosti. Dopolnjuje te pobude in zagotavlja bolj prilagojena pravila za zdravstveni sektor. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Primarna uporaba elektronskih zdravstvenih podatkov podpira uporabo podatkov za boljše zdravstveno varstvo na nacionalni in čezmejni ravni. Zdravstveni podatki se običajno hranijo v elektronskih zdravstvenih zapisih, ki vsebujejo izseke iz pacientove zdravstvene anamneze (centralno ali pri različnih izvajalcih zdravstvene dejavnosti). Evropski zdravstveni podatkovni prostor bo ljudem omogočil, da dostopajo do svojih zdravstvenih podatkov in jih dajo na voljo zdravstvenemu delavcu po svoji izbiri, tudi takrat, ko so v tujini, in v jeziku zdravstvenega delavca. Tako lahko pacient prejme boljšo diagnozo in zdravljenje, pri katerem je manj zdravniških napak, ter mu ni treba opravljati nepotrebnih diagnostičnih preiskav. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Sekundarna uporaba elektronskih zdravstvenih podatkov se izvaja, ko se zdravstveni podatki uporabljajo kot informacije za politike javnega zdravja in njihovo ocenjevanje ali za izvajanje raziskav. S tem se lahko poveča varnost pacientov in spodbudi razvoj novih zdravil in medicinskih pripomočkov ter personalizirane medicine in izdelkov, ki temeljijo na umetni inteligenci. Rezultati takih raziskav so v okviru evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora javno objavljeni v združeni obliki, pri čemer se ustrezno ohranja zasebnost podatkov. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Evropski zdravstveni podatkovni prostor je poseben zdravstveni sistem, sestavljen iz pravil, skupnih standardov in praks ter infrastrukture in okvira upravljanja, katerega cilj je:






  (a) | omogočiti posameznikom boljši digitalni dostop do njihovih elektronskih osebnih zdravstvenih podatkov in nadzor nad njimi ter podpirati njihov prost pretok; |
| --- | --- | --- |

2.7

(a)

omogočiti posameznikom boljši digitalni dostop do njihovih elektronskih osebnih zdravstvenih podatkov in nadzor nad njimi ter podpirati njihov prost pretok;

| (b) | spodbujati pravi enotni trg za sisteme elektronskih zdravstvenih zapisov, ustrezne medicinske pripomočke in sisteme umetne inteligence z velikim tveganjem; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati pravi enotni trg za sisteme elektronskih zdravstvenih zapisov, ustrezne medicinske pripomočke in sisteme umetne inteligence z velikim tveganjem;

| (c) | zagotavljati dosledno, zaupanja vredno in učinkovito ureditev za uporabo zdravstvenih podatkov za raziskave, inovacije, oblikovanje politik in regulativne dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljati dosledno, zaupanja vredno in učinkovito ureditev za uporabo zdravstvenih podatkov za raziskave, inovacije, oblikovanje politik in regulativne dejavnosti.

3.   Moč zdravstvenih podatkov: zaupanje kot jedro strategije

| 3.1 | EESO pozdravlja pobudo Komisije o evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru, ki lahko izboljša kakovost življenja državljanov, spodbudi inovacije ter ustvari varno okolje za varstvo in izmenjavo podatkov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Po krizi zaradi COVID-19 so bile vse države članice izpostavljene pritiskom, ki so jih bili deležni njihovi nacionalni zdravstveni sistemi, zato je ta pobuda Komisije prišla v pravem trenutku. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO je prepričan, da obstaja splošno nezaupanje v trdnost sistema, kljub nekaterim pozitivnim rezultatom v številnih državah. Splošni zdravniki in zdravniki, ki jih za zdravljenje izberejo pacienti, so ključni členi v verigi zaupanja med pacienti in uporabniki zdravstvenih podatkov. EESO priporoča, da se jih dejavno vključi v obveščanje državljanov o pomenu izmenjave zdravstvenih podatkov za posameznike in družbo. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Za izkoriščanje potenciala zdravstvenih podatkov je Komisija predstavila zakonodajni predlog za vzpostavitev evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora, da bi posamezniki lahko prevzeli nadzor nad svojimi zdravstvenimi podatki in da bi se omogočila njihova uporaba za boljše zagotavljanje zdravstvenega varstva. EU bi tako lahko brez obstoječih ovir v celoti izkoristila potencial, ki ga ponujajo varna in zanesljiva izmenjava, uporaba in ponovna uporaba zdravstvenih podatkov. EESO to splošno idejo podpira. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Državljani EU bodo lahko dostopali do svojih podatkov in jih izmenjevali v realnem času, obenem pa ohranili večji nadzor nad njimi. Evropski zdravstveni podatkovni prostor bo omogočil učinkovitejše, dostopnejše in odpornejše zdravstveno varstvo ter boljšo kakovost življenja, hkrati pa bo posameznikom dal nadzor nad njihovimi zdravstvenimi podatki in sprostil potencial podatkovnega gospodarstva. EESO in organizirana civilna družba ponovno izražata prepričanje, da mora EU izkoristiti dejstvo, da bodo ljudje odprti za takšno pobudo, če bodo razumeli projekt in koristi koncepta. |
| --- | --- |

3.5

4.   Izzivi, povezani z uporabo zdravstvenih podatkov: tveganja in priložnosti

| 4.1 | Po mnenju EESO je ključnega pomena, da se države članice zavedajo, da so za spodbujanje tega projekta potrebne naložbe in da trenutno obstaja več drugih konkurenčnih strateških prednostnih nalog. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Dejstvo, da evropski zdravstveni podatkovni prostor temelji na splošni uredbi o varstvu podatkov (GDPR) (2), aktu o upravljanju podatkov (3), osnutku akta o podatkih (4) in direktivi o kibernetski varnosti (5), državljanom zagotavlja zaupanje in preglednost. Kot horizontalni okviri zagotavljajo pravila (vključno z varnostnimi ukrepi), ki se uporabljajo za zdravstveni sektor. Vendar pa so zdravstveni podatki posebno občutljivi, kar je treba ustrezno obravnavati. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Več kot polovica držav članic nima posebne zakonodaje o nadaljnji uporabi elektronskih zdravstvenih podatkov, na primer za raziskave, oblikovanje politik ali regulativne namene, ter se zanaša na splošne določbe uredbe GDPR, pri čemer za obdelavo zdravstvenih podatkov pogosto uporabljajo privolitev (6). To omejuje nadaljnjo uporabo zdravstvenih podatkov. Vse države članice nimajo pristojnega organa za dostop do zdravstvenih podatkov, vendar se tam, kjer tak organ obstaja, število zahtev za uporabo zdravstvenih podatkov za raziskave ali oblikovanje politik hitro povečuje (7), kar kaže na zanimanje za tak sistem in razsežnost neizpolnjenega povpraševanja. EESO razume in meni, da tudi ta koncept podpira potrebo po takšni strategiji. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Evropski zdravstveni podatkovni prostor bo ponudil inovativne pristope k beleženju primerov raka, z možnimi alternativami za zbiranje pravočasnih, geolokaliziranih informacij o različnih vrstah raka. S tem bi lahko zagotovili podatke o stanju na področju rakavih obolenj v EU v realnem času. Obenem bi lahko odkrivali trende ter ugotavljali odstopanja in neenakosti med državami članicami in regijami. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pomembno je, da bi to lahko olajšalo odkrivanje izzivov in posebnih področij ukrepanja, na katerih so potrebne naložbe in drugi ukrepi na ravni EU ter na nacionalni in regionalni ravni. Poleg tega bodo presejalni pregledi za raka in oskrba bolj ciljno usmerjeni, uspešni in dostopni, če navedemo le en primer. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kibernetska varnost je osrednjega pomena za življenje ljudi. Tehnologija prinaša ogromne koristi in kadar se te nanašajo na podatke ljudi, je potencial še večji, vendar enako velja tudi za tveganje izgube pomembnih in dragocenih informacij. EESO se zaveda povezanih tveganj in meni, da je zaradi nedavnih primerov v različnih državah članicah potrebno ukrepanje. Zelo pomembna je usklajena strategija za boj proti kibernetskemu piratstvu in povečanje ravni kibernetske varnosti. Brez tovrstnih naložb je predlog nekoristen. |
| --- | --- |

4.6

5.   Upravljanje, financiranje in interakcija z drugimi zdravstvenimi politikami

| 5.1 | EESO je trdno prepričan, da je ta projekt priložnost za krepitev EU in pridobitev koristi na podlagi več pravic in zaščitnih ukrepov glede zdravstvenih podatkov EU. To naj bi olajšalo dostopnost in izmenjavo zdravstvenih podatkov med zdravstvenimi delavci, tako da ne bi bilo treba po nepotrebnem ponavljati iste preiskave. Hkrati bo lažji dostop do visokokakovostnih interoperabilnih podatkov tudi spodbudil inovacije in razvoj novih načinov zdravljenja, novih cepiv in personalizirane medicine. Zato je za dosego teh ciljev potrebno ustrezno usklajevanje med vsemi zainteresiranimi stranmi – sistemi javnega zdravstva, vladami, državljani, oblikovalci politik in komunikatorji. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESO se strinja, da naložbe v digitalizacijo pomenijo naložbe v boljše zdravstveno varstvo in odpornost zdravstvenih sistemov držav članic. Vendar pa se tudi zaveda, da imajo države članice priložnost bolje izkoristiti sredstva, ki jih zagotavljajo evropske finančne sheme, zlasti mehanizem za okrevanje in odpornost, ki je glavni steber evropskega načrta za okrevanje, tj. instrumenta Next Generation EU, katerega namen je zagotoviti finančno pomoč državam članicam za boj proti gospodarskim in socialnim posledicam pandemije COVID-19 ter za povečanje odpornosti evropskega gospodarstva na prihodnje pretrese. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO opozarja na koristi združevanja naložb v infrastrukturo, ki omogoča digitalizacijo in napredek za vse regije. Nesmiselno je začeti projekt takšnih razsežnosti brez ustreznega omrežja ali infrastrukture ali brez vlaganj v izboljšave na področju usposabljanja in digitalne pismenosti državljanov. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESO podpira zamisel, da lahko države članice in subjekti, vključeni v evropski zdravstveni podatkovni prostor, skupaj z drugimi sektorji porabijo več kot 480 milijonov EUR iz programa Digitalna Evropa, Instrumenta za povezovanje Evrope in programa Obzorje Evropa. Program Digitalna Evropa bo podpiral tudi uvedbo infrastrukture, potrebne za varen dostop do zdravstvenih podatkov prek meja EU in razvoj skupnih podatkovnih prostorov. EESO ugotavlja, da bo za te naložbe potreben čas in da je treba pričakovanja državljanov uskladiti s časovnim okvirom teh naložb. |
| --- | --- |

5.4

V Bruslju, 22. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture (ESFRI) je s strateškimi načrti olajšal vzpostavitev evropske raziskovalne infrastrukture za podatke zdravstvenih raziskav, zbirk biobank, podatke z diagnostičnih slik in drugo. Podrobnosti so na voljo na: https://roadmap2021.esfri.eu/.

1

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

2

(3)  UL L 152, 3.6.2022, str. 1.

3

(4)  Predlog uredbe o harmoniziranih pravilih za pravičen dostop do podatkov in njihovo uporabo (akt o podatkih) (COM(2022) 68 final).

4

(5)  UL L 194, 19.7.2016, str. 1.

5

(6)  Hansen, J. idr., Assessment of the EU Member States’ rules on health data in the light of GDPR (Ocena pravil držav članic EU o zdravstvenih podatkih v zvezi z GDPR), dostopno na: https://ec.europa.eu/health/system/files/2021-02/ms_rules_health-data_en_0.pdf.

6

Assessment of the EU Member States’ rules on health data in the light of GDPR (Ocena pravil držav članic EU o zdravstvenih podatkih v zvezi z GDPR)

(7)  Glede na oceno učinka, ki je priložena predlogu (str. 15), v pripravi.

7

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/129 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/129

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke ter spremembi uredb (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/1753 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa Sveta (EU) 2019/1754

(COM(2022) 174 final – 2022/0115 (COD))

(2022/C 486/17)

| Poročevalec: | Paulo BARROS VALE |
| --- | --- |

Poročevalec:

Paulo BARROS VALE

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 11. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 118(1) in člen 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 8. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 227/2/2 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 11. 5. 2022

Pravna podlaga

člen 118(1) in člen 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

8. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

227/2/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja pobudo Komisije o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke na ravni EU, ki zapolnjuje pravno praznino pri tovrstnih izdelkih. Treba je zaščititi regionalno identiteto in tradicionalno znanje, zakonodaja na tem področju pa pomembno prispeva k razvoju regij, saj zaščita z geografsko označbo varuje proizvajalce in potrošnike. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da zaščita z geografsko označbo spodbuja razvoj regij, zlasti manj razvitih, pomeni pa tudi spodbudo za proizvajalce, saj jim zagotavlja priznanje njihovih izdelkov in nudi zaščito pred posnemanjem. Poleg tega privablja in ohranja prebivalstvo na določenem območju, ker omogoča priložnosti za zaposlitev bolj kvalificirane in bolje plačane delovne sile ter spodbuja trajnostni turizem, zlasti nišni, ki je tesno povezan s prepoznavnostjo regije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komisija je predstavila predlog uredbe o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke. EESO ni prepričan, da je ta možnost boljša od možnosti, da se sedanji okvir za kmetijske proizvode, živila, vina in žgane pijače razširi na industrijske in obrtne izdelke. S to drugo možnostjo bi se lahko izognili razširitvi zakonodaje, postopkov in organov, saj bi nastal enoten sistem zaščite z geografsko označbo, ki bi veljal za vse vrste izdelkov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Po mnenju EESO mora biti uporabljeni simbol za geografsko označbo privlačen in prilagojen vsem novim oblikam komuniciranja, od tradicionalnih etiket do najnaprednejše digitalne komunikacije. Pri potrošnikih mora vzbujati občutek kakovosti in zaupanje, proizvajalcem pa mora pomagati pri komuniciranju. EESO meni, da bi lahko razmislili o posodobitvi sedanjega simbola za zaščiteno geografsko označbo, opredeljenega v prilogi k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 664/2014 z dne 18. decembra 2013 (1), in o pripravi priročnika blagovne znamke. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Po mnenju EESO je nujno, da je pri zaščiti z geografsko označbo prehod z nacionalne ravni na raven EU hiter in preprost. Pomembno je, da se ne podaljšuje vzporedna raba obeh sistemov, ki vnaša zmedo med potrošnike in proizvajalce. Po drugi strani morajo imeti države članice, ki že uporabljajo geografsko zaščito v skladu z Lizbonskim sporazumom, možnost hitro uporabiti simbol EU in s tem okrepiti vtis o kakovosti svojih izdelkov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO priporoča, naj Komisija pozorno spremlja spore, ki se utegnejo pojaviti pri certificiranju, zlasti s tretjimi državami, in uveljavi svojo pogajalsko moč. Odločitev o podelitvi certifikata mora nedvomno sprejeti Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO), tj. subjekt, ki mu je priznana pristojnost na področju industrijske lastnine, vendar bo treba med obema vzpostaviti komunikacijski kanal, da bo mogoče analizirati dvomljive primere, ki bi lahko povzročili spore. Čezmejne regije (znotraj in zunaj EU) utegnejo biti poseben izziv za doseganje soglasja, ki je nujno potrebno za zaščito proizvajalcev in potrošnikov. |
| --- | --- |

1.6

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Komisija želi s tem predlogom zagotoviti zaščito geografskih označb (2) za obrtne in industrijske izdelke na ravni EU, saj ti izdelki niso vključeni v sedanji zaščitni mehanizem za geografske označbe, ki obsega le kmetijske proizvode, živila, vina in žgane pijače. EU premore številne obrtniške in industrijske izdelke z edinstvenimi značilnostmi, vezanimi na njihovo izvorno regijo, ki so večkrat predmet posnemanja in ponarejanja ter jih je nujno treba zaščititi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Neobstoj zaščitnega mehanizma na ravni EU in pravna negotovost, ki izhaja iz različnih ali celo neobstoječih določb v nacionalni zakonodaji, otežujeta zaščito obrtnih in industrijskih izdelkov z edinstvenimi značilnostmi, vezanimi na njihovo izvorno regijo. Te vrzeli lahko privedejo do izginotja izdelkov in veščin, ki so z njimi povezane. Edinstvene izdelke z regionalno identiteto, ki tvorijo tradicijo in identiteto regij, je treba ohraniti in izkoristiti za okrepitev razvoja regij, prenos z njimi povezanega znanja ter privabljanje prebivalstva v te regije in njegovo ohranjanje v njih. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU je novembra 2019 pristopila k Ženevskemu aktu Lizbonskega sporazuma o označbah porekla in geografskih označbah. (3) Zdaj je treba oblikovati zakonodajni okvir, da bo Unija lahko predložila seznam svojih geografski označb, ki jih je treba zaščititi v okviru sistema. To bo evropskim proizvajalcem omogočilo, da izkoristijo to zaščito. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO v skladu s stališčem, ki ga je že predstavil, (4) meni, da je zaščita z geografsko označbo dragocena za evropske proizvajalce, in podpira oblikovanje usklajenega sistema za zaščito geografskih označb za nekmetijske proizvode. Po njegovem mnenju ta sistem proizvajalcem tudi pomaga, da učinkoviteje predstavijo svoje kakovostne izdelke na globaliziranem, liberaliziranem in konkurenčnem trgu, kar je za manj razvite regije še toliko bolj koristno. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO je to stališče zagovarjal že leta 2015 v mnenju o geografskih označbah EU/nekmetijskih proizvodih. (5) Poleg tega, da podpira razširitev zaščite geografskih označb na nekmetijske proizvode z ureditvijo na ravni EU, tudi priporoča možnost, da novi sistem v čim večji meri sledi veljavnemu okviru, ki se uporablja za kmetijske proizvode, živila, vino in žgane pijače. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO meni, da ima lahko zaščita obrtnih in industrijskih izdelkov z geografsko označbo različne pozitivne učinke na: kakovost izdelkov, ki je potrebna za izpolnjevanje meril za podelitev zaščite z geografsko označbo, kar potrošnikom daje gotovost; privlačnost regij za ljudi in ohranjanje prebivalstva v njih zaradi ustvarjanja delovnih mest za bolj kvalificirano in bolje plačano delovno silo ter ponosa in prepoznavnosti, ki izhajata iz občutka pripadnosti regiji z edinstvenimi značilnostmi; razvoj trajnostnega turizma; zaščito pred škodo zaradi posnemanja in ponarejanja. |
| --- | --- |

2.6

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | Predlog Komisije temelji na določbah Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki se nanašajo na intelektualno lastnino in skupno trgovinsko politiko. (6) Njegov cilj je vzpostaviti skupni sistem zaščite obrtnih in industrijskih izdelkov (enotna evropska pravica intelektualne lastnine) in centralizirano ureditev na področju dovoljevanja, usklajevanja in nadziranja v skladu z lizbonskim sistemom, s čimer bi se izvajal sporazum, sklenjen s podpisom Ženevskega akta. Izbrani instrument je samostojna uredba, kakor že velja za kmetijske proizvode, živila, vino in žgane pijače. Opravljeno je bilo posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, ki na splošno podpirajo vzpostavitev posebnega sistema geografskih označb. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V oceni učinka so bile poleg ohranitve sedanje ureditve (ki je razdrobljena in na mednarodni ravni nudi le malo zaščite) proučene tri strateške možnosti: (1) razširitev sistema zaščite geografskih označb za kmetijske proizvode na geografske označbe za obrtne in industrijske izdelke; (2) samostojna uredba EU o vzpostavitvi posebne zaščite geografskih označb; (3) prenova sistema blagovnih znamk. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Izbrana je bila druga možnost, zato je bil predstavljen predlog uredbe o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke. EESO ni prepričan, da je to najboljša možnost. Če se namreč predlaga sprejetje sistema, ki je enak tistemu, ki se sedaj uporablja za kmetijske proizvode, živila, vina in žgane pijače, bi bilo morda laže razširiti sedanji okvir na industrijske in obrtne izdelke (možnost 1). V okviru sedanjega pregleda kmetijsko-živilskega sektorja bi se vključila ta nova kategorija proizvodov, pri tem pa bi se uskladili postopki za priznavanje geografskih označb brez potrebe po novi zakonodaji, postopkih in organih. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kar zadeva ozemeljsko povezavo, EESO podpira izbiro zaščitene geografske označbe namesto zaščitene označbe porekla. Dejansko se ne zdi nujno, da je zaščita tovrstnih izdelkov omejena na tiste, pri katerih vse faze proizvodnje, predelave ali priprave izvirajo iz opredeljene regije. Identiteto obrtnega ali industrijskega proizvoda je mogoče ohraniti, tudi če katera od teh faz poteka v drugi regiji, saj njegova identiteta izhaja iz zgodovine ali načina proizvodnje. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO meni, da je možnost dvostopenjskega sistema, pri čemer je prva stopnja na nacionalni ravni, druga pa na ravni EU, najustreznejša. Države članice so tiste, ki najbolje poznajo značilnosti svojega ozemlja in izdelkov, ki bi jim koristila zaščita z geografsko označbo, prav tako niso prisotne jezikovne prepreke. Vendarle želi opozoriti, da bo moral biti nacionalni sistem odziven in čim manj obremenjujoč, vsem proizvajalcem pa bo moral nuditi enake pogoje ne glede na njihov izvor. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO se strinja z odločitvijo, da registracije na ravni EU opravlja EUIPO (7), ki ima kot institucija obširne izkušnje na področju industrijske lastnine ter dokazano sposobnost in kompetence za izpolnjevanje svojih dolžnosti, prav tako pa ima potrebna orodja za te registracije. Ta odločitev je še toliko bolj pomembna, ker omogoča preverjanje nezdružljivosti registracije geografskih označb z registrom blagovnih znamk in patentov. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO podpira možnost, da lahko zahtevke za registracijo, preklic ali spremembo specifikacije za geografsko označbo skupine proizvajalcev predložijo neposredno EUIPO, kadar prihajajo iz države članice, ki uporabi izjemo od obveznosti imenovanja organa, pristojnega za upravljanje nacionalne faze registracije in drugih postopkov, ki se nanašajo na to vrsto izdelkov. Dejansko noben proizvajalec ne sme biti izključen iz sistema zaščite z geografsko označbo, če izpolnjuje pogoje za vključitev vanj, četudi njegova izvorna država ne priznava pomena vlaganja v ta instrument. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO pozdravlja možnost samoizjave za preverjanje skladnosti s specifikacijo geografske označbe. V tem primeru je predvideno, da države članice izvajajo naključni nadzor. EESO opozarja na težavnost takega nadzora ali celo možnost sporov o pristojnosti, kadar geografska označba zajema več kot eno državo članico, sploh pa tretjo državo. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Po mnenju EESO je dobro, da so obrtni in industrijski izdelki zaščiteni z evropskim naslovom, ki nadomešča obstoječe nacionalne ureditve. S to možnostjo se izognemo soobstoju dveh sistemov (evropskega in nacionalnega) in zagotovimo enoten pristop. To je zlasti pomembno za lažje izvajanje postopkov zaščite v čezmejnih regijah in z vidika poenotenja postopkov. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO poudarja pomen opredelitve obrtnih in industrijskih izdelkov, kot je navedeno v členu 3 predloga uredbe. Med zainteresiranimi stranmi mora o njej obstajati široko soglasje, da ne bi bilo nikakršnih dvomov glede izdelkov, ki se lahko zaščitijo z geografsko označbo. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO meni, da mora biti dejavnik inovacij upoštevan v specifikacijah, saj lahko prispeva k zaščiti in razvoju kulturne dediščine. Sprememba načina proizvodnje zaradi tehnološke ali procesne inovacije, ki ne postavlja pod vprašaj kakovosti, pristnosti, ugleda ali značilnosti izdelka, povezanih z njegovim geografskim poreklom, ne sme privesti do umika zaščite ali vložitve novega zahtevka za zaščito. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO je zaskrbljen zaradi morebitnih sporov med državami članicami, zlasti pa s tretjimi državami, glede izbire in/ali uporabe imena regije in pri nadzoru po certificiranju. Pri čezmejni geografski označbi morda ne bo mogoče doseči soglasja o poimenovanju, ki ga je treba uporabljati, kar utegne ovirati dostop nekaterih proizvajalcev do te zaščite. Zato mora Komisija imeti politično pristojnost za pogajanja o soglasju, ki je zlasti pomembna pri nadzoru po certificiranju, da se lahko opredelijo pravična merila za ocenjevanje skladnosti na obeh straneh meje. |
| --- | --- |

3.12

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

1

(2)  Geografska označba je vsaka označba, ki se nanaša na izdelek s poreklom z določenega geografskega območja, katerega posebna kakovost, sloves ali druge značilnosti so povezane predvsem z njegovim geografskim poreklom.

2

(3)  Ženevski akt Lizbonskega sporazuma, ki ga upravlja Svetovna organizacija za intelektualno lastnino, pogodbenim stranem omogoča hitro in časovno neomejeno zaščito geografskih označb na visoki ravni. Akt posodablja Lizbonski sporazum in razširja njegovo področje uporabe na vse geografske označbe.

3

(4)  UL C 286, 16.7.2021, str. 59.

4

(5)  UL C 251, 31.7.2015, str. 39.

5

(6)  Člena 118 in 207 PDEU.

6

(7)  EUIPO – Urad Evropske unije za intelektualno lastnino.

7

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/133 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/133

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za preprečevanje spolne zlorabe otrok in boj proti njej

(COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD))

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Digitalno desetletje za otroke in mlade: nova evropska strategija za boljši internet za otroke (BIK+)

(COM(2022) 212 final)

(2022/C 486/18)

| Poročevalec: | Veselin MITOV |
| --- | --- |

Poročevalec:

Veselin MITOV

| Zaprosila | Svet Evropske unije, 22. 7. 2022
  Evropski parlament, 12. 9. 2022
  Evropska komisija, 28. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 8. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 233/0/1 |

Zaprosila

Svet Evropske unije, 22. 7. 2022

Evropski parlament, 12. 9. 2022

Evropska komisija, 28. 6. 2022

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

8. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

233/0/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog uredbe o določitvi pravil za preprečevanje spolne zlorabe otrok in boj proti njej (1) ter strategijo z naslovom Digitalno desetletje za otroke in mlade: nova evropska strategija za boljši internet za otroke (BIK+) (2), ki sta bila pripravljena ravno ob pravem času, saj otroci uporabljajo internet pri nižji starosti in skoraj vsakodnevno, ter sovpadata z vse večjim povpraševanjem po posnetkih spolne zlorabe otrok, ki ga opaža Europol. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO podpira izobraževalno komponento strategije, saj je nujno treba okrepiti znanja in spretnosti, digitalno pismenost in ozaveščanje o uporabi osebnih podatkov, da bodo vsi otroci ne glede na njihov položaj informirano uporabljali internet in se zaščitili pred njegovimi morebitnimi nevarnostmi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Usposabljanje zakonitih skrbnikov ter usposabljanje v šolskem, izobraževalnem in športnem okolju itd. je prav tako ključno, saj številni odrasli nimajo potrebnih znanj in spretnosti. EESO pozdravlja namero Komisije, da organizira kampanje medijskega opismenjevanja za otroke in njihove zakonite skrbnike s pomočjo omenjenih mrež in multiplikatorjev. Močno spodbuja vključitev tudi drugih organizacij organizirane civilne družbe, da bi povečali njihov učinek in razvili domiselne rešitve, saj imajo v nekaterih državah članicah dolgotrajne in neposredne izkušnje na terenu. Njihove dejavnosti bi bilo treba tudi finančno podpreti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO načeloma podpira predlog uredbe, vendar je zadržan glede nesorazmernosti predvidenih ukrepov in tveganja za kršitev domneve nedolžnosti, saj je cilj obvezati tehnološka podjetja, da z namenom zaznavanja morebitnih zlorab otrok pregledujejo sporočila, fotografije ali videoposnetke, objavljene na spletu, ter v primeru, da so o zlorabi „prepričana“, naknadno vključijo usklajevalni organ, ki ga imenuje država članica in je pristojen, da pri sodniku v državi članici ali neodvisnem upravnem organu zahteva izdajo odredbe o zaznavanju. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Boj proti otroški pornografiji na spletu je utemeljen in potreben, vendar uvedba sistema za zasebno zaznavanje določene vrste vsebine na prvi pogled (prima facie), čeprav je ta vsebina nedovoljena, nezakonita in nevarna, prinaša tveganje za splošen nadzor vseh spletnih izmenjav. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | V predlogu uredbe je navedeno, da bi morala podjetja prepoznati jezikovne vzorce, povezane s spolnimi zlorabami otrok, ter uporabljati umetno inteligenco za analizo izmenjav, v katerih odrasli pridobivajo otroke za spolne namene. Vendar pa v našem digitalnem življenju zlahka ugotovimo, da algoritemsko pregledovanje ni nezmotljivo, zato je bistveno, da se uporablja preudarno in je pravno urejeno. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO predlaga, da se zaščitijo interesi vseh, npr. tajnost dopisovanja in spoštovanje pravice do zasebnosti, ki sta ustavni zahtevi (3). Pregledovanje storitev gostovanja in komunikacijskih storitev predstavlja tveganje zlasti za šifriranje spletne komunikacije od konca do konca. Komisijo poziva, naj izboljša besedilo in ga oblikuje natančneje, da bosta ohranjena tajnost dopisovanja in spoštovanje zasebnosti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO podpira ustanovitev nove evropske agencije, katere pristojnosti bodo obsegale dva ključna dela: operativno središče ter središče za raziskave in analize, saj je za boj proti otroški pornografiji in pedofiliji na spletu zaradi mednarodne razsežnosti treba usklajevati operacije in analize. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO podpira vključitev Eurojusta v strukturo, ki jo je predvidela Komisija, saj so usklajene preiskave neločljivo povezane z usklajenimi sodnimi preiskavami. |
| --- | --- |

1.9

2.   Pregled ukrepov, ki jih predlaga Komisija

| 2.1 | Komisija je 11. maja 2022 predstavila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za preprečevanje spolne zlorabe otrok in boj proti njej (4) ter strategijo z naslovom Digitalno desetletje za otroke in mlade: nova evropska strategija za boljši internet za otroke (BIK+) (5). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ta sveženj temelji na Resoluciji Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2019 o otrokovih pravicah ob 30. obletnici Konvencije OZN o otrokovih pravicah (6), sklepih Sveta o medijski pismenosti in priporočilu Sveta z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (7). |
| --- | --- |

2.2

Strategija iz sporočila

| 2.3 | Evropska strategija za boljši internet za otroke iz leta 2012 je imela osrednjo vlogo pri zaščiti in opolnomočenju otrok na spletu, zlasti po zaslugi Mreže centrov za varnejši internet in portala Boljši internet za otroke (betterinternetforkids.eu), vendar je postala zastarela, saj otroci pametne telefone in računalnik začenjajo uporabljati pri nižji starosti, jih uporabljajo pogosteje ter se nanje vse bolj zanašajo pri šolskih in prostočasnih dejavnostih. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pandemija COVID-19 in omejitev gibanja sta pokazali, kako pomembno je digitalno usposabljanje o možnih nevarnostih interneta za otroke, učitelje in izobraževalce. Po podatkih Europola je povpraševanje po posnetkih spolne zlorabe otrok v nekaterih državah članicah naraslo za 25 %. Število prijav otrok, s katerimi je bil navezan stik za spolne namene, se je med letoma 2020 in 2021 povečalo za več kot 16 %. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Strategija, ki jo je Komisija predlagala maja 2022, temelji na treh stebrih:






  — | zaščita otrok pred nezakonitimi in škodljivimi spletnimi vsebinami ter izboljšanje njihovega dobrega počutja na spletu, |
| --- | --- | --- |

2.5

—

zaščita otrok pred nezakonitimi in škodljivimi spletnimi vsebinami ter izboljšanje njihovega dobrega počutja na spletu,

| — | digitalno opolnomočenje, da bi otroci pridobili potrebne spretnosti in znanja za uporabo spleta ter varno in odgovorno izražanje v spletnem okolju, |
| --- | --- |

—

digitalno opolnomočenje, da bi otroci pridobili potrebne spretnosti in znanja za uporabo spleta ter varno in odgovorno izražanje v spletnem okolju,

| — | dejavno sodelovanje otrok z možnostjo izražanja mnenja in več inovativnimi dejavnostmi za izboljšanje njihovih spletnih izkušenj. |
| --- | --- |

—

dejavno sodelovanje otrok z možnostjo izražanja mnenja in več inovativnimi dejavnostmi za izboljšanje njihovih spletnih izkušenj.

| 2.6 | Oblikovana je na podlagi obsežnega posvetovanja (8)
  #DigitalDecade4YOUth, ki je potekalo od marca do avgusta 2021 v organizaciji European Schoolnet s podporo mreže evropskih centrov za varnejši internet Insafe. Posvetovanje je bilo dopolnjeno z drugimi obsežnimi posvetovanji, temelji pa na spoštovanju pravice otrok do zaslišanja v vseh postopkih odločanja v zvezi z njimi (9). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Strategijo je dopolnil množični odprti spletni tečaj (MOOC) Boljši internet za otroke, namenjen učiteljem, ki je potekal aprila in maja 2021, in sicer na temo Digitalna pismenost in varnost na spletu: kako je pandemija naše znanje in spretnosti postavila na preizkušnjo. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Poleg tega so lahko državljani EU (starši, učitelji, izobraževalci itd.) izpolnili spletno anketo, zasnovano na istih vprašanjih kot posvetovanje #DigitalDecade4YOUth. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Glede na izsledke raziskave EU Kids Online (10) iz leta 2020 večina otrok uporablja svoja digitalna orodja skoraj vsak dan, uporabljati pa jih začnejo pri nižji starosti in jih uporabljajo dlje časa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Pandemija COVID-19 in omejitev gibanja sta izpostavili izziv digitalnega usposabljanja za otroke in odrasle zakonite skrbnike (glej akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027) (11). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Zbrane informacije kažejo, da so otroci pogosto izpostavljeni škodljivim, nedovoljenim ali celo nezakonitim vsebinam, ravnanjem in stikom. Pri uporabi družbenih medijev ali interaktivnih iger so lahko izpostavljeni tveganjem, kot so neprimerne vsebine, ustrahovanje, pridobivanje otrok za spolne namene in spolne zlorabe. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Po podatkih Europola (12) je v prvih mesecih krize zaradi COVID-19 povpraševanje po posnetkih spolne zlorabe otrok v državah članicah naraslo za do 25 %. Nacionalno središče za pogrešane in zlorabljene otroke (National Center for Missing and Exploited Children) v ZDA je leta 2021 prejelo skoraj 30 milijonov prijav suma spolne zlorabe otrok, organi pregona pa so bili obveščeni o več kot 4 000 novih otroških žrtvah. Število prijav otrok, ki so bili izpostavljeni pridobivanju za spolne namene, je med letoma 2020 in 2021 naraslo za več kot 16 %. Invalidni otroci so še posebej ogroženi, saj je do 68 % deklic in 30 % dečkov z duševno ali telesno oviranostjo žrtev spolnega nasilja pred 18. letom (13). |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | V veljavni zakonodaji Unije (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah in splošna uredba o varstvu podatkov) so mehanizmi za preverjanje starosti in privolitve staršev pogosto neučinkoviti, saj morajo uporabniki običajno pri ustvarjanju profila na spletu navesti le datum rojstva. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Predlog uredbe zavezuje ponudnike storitev gostovanja in spletnih komunikacijskih storitev k zaznavanju, prijavljanju in odstranjevanju vsakršnega gradiva, povezanega s spolno zlorabo otrok na spletu. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Predvideva tudi ustanovitev evropske agencije za preprečevanje spolne zlorabe otrok in boj proti njej, lažje zaznavanje, prijavo in odstranjevanje spletnih vsebin s spolno zlorabo otrok, ki bi zagotavljala podporo žrtvam in delovala kot središče znanja, strokovnega znanja in raziskav za preprečevanje spolne zlorabe otrok in boj proti njej. |
| --- | --- |

2.15

Splošne ugotovitve o predlogu uredbe

| 2.16 | Predlog temelji na obveznostih ocenjevanja in zmanjševanja tveganj, ki veljajo za ponudnike storitev gostovanja in medosebnih komunikacijskih storitev, preden sodnik v državi članici ali neodvisni upravni organ, ki ga imenuje država članica, izda odredbo o zaznavanju. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | EESO podpira načelo, ki dopolnjuje sedanje ukrepe in zagotavlja njihovo večjo učinkovitost s kaznimi za ponudnike storitev gostovanja in medosebnih komunikacijskih storitev ter jim nalaga odgovornost, da izsledijo fotografije in videoposnetke zlorabe otrok prima facie. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | EESO je zadržan glede tveganj v zvezi s spoštovanjem zasebnosti in šifriranja pogovorov, saj lahko morebitno spremljanje spletnih izmenjav, ki ga izvajajo zasebni operaterji, in morebitne neutemeljene obtožbe kršijo domnevo nedolžnosti. |
| --- | --- |

2.18

3.   Posebne ugotovitve

Izobraževalna komponenta, predvidena v strategiji

| 3.1 | Izobraževanje otrok in njihovih zakonitih skrbnikov o uporabi družbenih medijev in drugih digitalnih orodij je ključno, saj otroci pogosto uporabljajo digitalne izdelke in storitve, ki so bili oblikovani za odrasle in katerih tehnike ciljnega oglaševanja in algoritmi jih lahko spodbujajo k odpiranju vsebin, ki izkoriščajo njihovo naivnost in nepoznavanje digitalnih orodij, ali celo h komunikaciji z nevarnimi osebami, ki se skrivajo za zabavnimi aplikacijami ali drugimi orodji, ki jih uporabljajo otroci. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pogosto se niti otroci niti starši ne zavedajo, koliko osebnih podatkov delijo na družbenih medijih. Digitalno znanje in spretnosti ter ozaveščanje o uporabi osebnih podatkov so ključni, da lahko otroci informirano uporabljajo virtualni svet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Starši, izobraževalci, učitelji, odgovorne osebe v klubih in prostočasnih društvih itd. prav tako potrebujejo ta znanja in spretnosti, da lahko usmerjajo otroke. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO meni, da je izobraževalna komponenta izjemno pomembna za zaščito otrok v njihovem spletnem življenju in za njihovo opolnomočenje v virtualnem svetu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Številni učitelji, starši in izobraževalci nimajo potrebnih znanj in spretnosti ter težko sledijo tehnološkemu razvoju.
  Ta usposabljanja morajo vključevati tudi modul o pravicah otroka na spletu, saj so enake kot drugje. |
| --- | --- |

3.5

Ta usposabljanja morajo vključevati tudi modul o pravicah otroka na spletu, saj so enake kot drugje.

| 3.6 | Ta komponenta strategije mora temeljiti na tesnem sodelovanju na evropski in mednarodni ravni ter okrepitvi dela z organizirano civilno družbo in zlasti šolami.
  Ključno je, da nacionalni programi izobraževanja vključujejo obvezne praktične tečaje o brskanju po spletu in s tem povezanih tveganjih, pri čemer morajo biti ti vključujoči in spoštovati raznolikost na splošno, zlasti pa dostopnost. |
| --- | --- |

3.6

Ključno je, da nacionalni programi izobraževanja vključujejo obvezne praktične tečaje o brskanju po spletu in s tem povezanih tveganjih, pri čemer morajo biti ti vključujoči in spoštovati raznolikost na splošno, zlasti pa dostopnost.

| 3.7 | EESO ceni, da namerava Komisija organizirati kampanje medijskega opismenjevanja za otroke in njihove zakonite skrbnike s pomočjo omenjenih mrež in multiplikatorjev. EESO spodbuja vključitev tudi drugih organizacij organizirane civilne družbe, da bi povečali učinek in razvili domiselne rešitve, saj imajo v nekaterih državah članicah dolgotrajne in neposredne izkušnje na terenu. Meni, da ima izobraževanje pri tem ključno vlogo, saj je del preprečevanja spolne zlorabe otrok na spletu. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO se pridružuje Komisiji pri spodbujanju otrok, da dejavno sodelujejo v strateških razpravah o njih, tako da se jim zagotovi pravica do srečevanja in združevanja na spletnih družbenih platformah, ter pri njihovem vključevanju v razvoj digitalne strategije. Zato pozdravlja vzpostavitev nove evropske platforme za sodelovanje otrok in poziva, naj se mnenje otrok ne le sliši, ampak tudi upošteva. |
| --- | --- |

3.8

4.   Kazni, predvidene v predlogu uredbe

| 4.1 | Doslej so ponudniki storitev gostovanja in medosebnih komunikacijskih storitev nezakonite vsebine odkrivali prostovoljno. Komisija implicitno obžaluje, da samourejanje ni bilo uspešno, in predlaga, da se ponudnike zaveže k ukrepanju in da se v primeru neukrepanja določi kazen po postopku preiskave, ki jo izvedejo nacionalni organi. To pomeni, da bodo morali ponudniki storitev in gostovanja prima facie pregledovati vse, kar kroži po njihovih strežnikih. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO razume, da cilj Komisije ni državljane prikrajšati za tajnost njihovega dopisovanja, vendar je zaskrbljen zaradi potencialno neprimerne uporabe vsiljivih tehnologij, ki bi lahko ogrožale varstvo zasebnosti, če niso dovolj dobro zasnovane oziroma pravno urejene. Želeni cilj je dvojni, in sicer uporaba tehnologije za preprečevanje spolnih zlorab otrok in preprečevanje splošnega nadzora dopisovanja, ki bi ga z algoritmi izvajali zasebni operaterji. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da je treba razvoj, preskušanje in uporabo algoritmov pravno urediti ter spodbujati ali celo zahtevati od akterjev, da vzpostavijo ustrezno in učinkovito algoritemsko upravljanje, s čimer bi poskrbeli za pravilno delovanje svojih orodij. Zato se mu zdi potrebno, da se z metodami izračuna razložljivosti omogoči boljše razumevanje orodij, da bi tako izpostavili pristranskost in nepravilno delovanje ter preprečili škodo, preden jo občutijo uporabniki. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO ugotavlja, da so v predlogu predvidene usklajene preiskave pod nadzorom sodnika v državi članici, vendar poziva Komisijo, naj ga izboljša, da se bodo ohranile osebne svoboščine. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO poudarja pomen uravnoteženega pristopa, saj bi bilo treba v skladu s predvidenim sistemom analizirati sporočila, fotografije ali videoposnetke za odkrivanje morebitnih zlorab otrok, v primeru „prepričanosti“ o zlorabi pa obvestiti pristojne organe. Mehanizem za opozarjanje mora upoštevati nujnost, učinkovitost, sorazmernost in uravnoteženost načrtovanih ukrepov. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Opozarja, da je Sodišče v zadevi Schrems I (14) razsodilo, da zakonodaja, ki javnim organom omogoča splošen dostop do vsebine komunikacij, pomeni poseg v bistvo pravice do zasebnosti, zagotovljene v Listini o temeljnih pravicah. Digitalizacija vsebine, zabeležene na strežniku, ki bi pomenila analizo vseh komunikacij, ki se opravijo prek strežnika, torej vzbuja dvome. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Za sledenje bodo odgovorne platforme in/ali družbeni mediji, ki bi torej lahko bili pozvani k izsleditvi gradiva z zlorabo otrok ter v nasprotnem primeru dobili globo v višini 6 % njihovega skupnega svetovnega prometa. Uporabljati bi morali umetno inteligenco in odkriti jezikovne vzorce, da bi lahko onemogočili izmenjave, v katerih želijo odrasli pridobiti otroke za spolne namene. Za preprečevanje napak, ki bi povzročile neutemeljene obtožbe, je nujna ustrezna uporaba algoritemskih pregledovalnikov, saj ti niso nezmotljivi. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Komisija namerava platformam naložiti tudi obveznost ocenjevanja tveganja, ali se njihove storitve lahko uporabljajo za širjenje fotografij, ki prikazujejo spolno zlorabo otrok, ali pridobivanje otrok za spolne namene, ter spodbujati „pripravo celovitega kodeksa ravnanja EU za starosti primerno zasnovo“ (15) skupaj s splošnimi pogoji, kar EESO preseneča. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Komisija pojasnjuje, da bodo morale države članice imenovati neodvisen organ, ki bo nadzoroval, ali platforme izpolnjujejo svoje obveznosti – organ, ki bo imel pooblastilo, da po potrebi zaprosi sodnika v državi članici ali neodvisni upravni organ, naj izda časovno omejeno odredbo o zaznavanju točno določene vrste vsebine v okviru dane storitve ter od zadevnega podjetja zahteva, naj poišče vse vsebine v zvezi s spolno zlorabo otrok ali pridobivanjem otrok za spolne namene. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Če bi ti neodvisni organi ocenili, da je storitev preveč tvegana za otroke, bi lahko od ponudnikov storitev gostovanja in medosebnih komunikacijskih storitev zahtevali, da digitalizirajo njeno vsebino in izmenjave v določenem obdobju. EESO meni, da bi bilo bolje, če bi bila uporaba tega mehanizma pod učinkovitim in predhodnim nadzorom sodnika v državi članici kot varuha osebnih svoboščin, ter da je vprašljivo, ali je takšna odredba združljiva z Listino o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Če bi bil predlog sprejet v sedanji različici, bi uredba prisilila tehnološka podjetja k nadzorovanju njihovih platform, da bi z algoritmi zaznali zlorabo otrok. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESO meni, da je cilj sicer hvalevreden, vendar obstaja tveganje, da bi bila spoštovanje zasebnosti dopisovanja na spletu in pravice do zasebnosti ter zaščita osebnih podatkov ovirana, zato se je treba temu na vsak način izogniti. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESO predlaga, naj se zaščitijo interesi vseh oseb, saj gre pri nekaterih primerih, kot sta tajnost dopisovanja in spoštovanje pravice do zasebnosti, za ustavne zahteve (16). |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESO poudarja, da možnost obveznega pregledovanja storitev gostovanja in komunikacijskih storitev predstavlja tveganje za vse tehnike, ki zagotavljajo tajnost dopisovanja, kot je šifriranje od konca do konca. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Komisija sicer priznava, da je postopek iskanja izmenjav, v katerih odrasli pridobivajo otroke za spolne namene, „na splošno najbolj invaziven za uporabnike [...], saj zahteva samodejno pregledovanje sporočil v medosebnih komunikacijah“. |
| --- | --- |

4.15

5.   Ustanovitev nove evropske agencije

| 5.1 | V predlogu uredbe je predvidena ustanovitev neodvisne evropske agencije s sedežem v Haagu ob Europolu in s proračunom 26 milijonov EUR, ki bo pristojna za analizo prijav o nezakonitem gradivu, usklajevanje podatkovnih zbirk prstnih odtisov in nezakonitega gradiva ter pomoč podjetjem pri iskanju zanesljivih tehnologij.
  Delovala bi tudi kot posrednik med tehnološkimi podjetji, organi pregona in žrtvami. |
| --- | --- |

5.1

Delovala bi tudi kot posrednik med tehnološkimi podjetji, organi pregona in žrtvami.

| 5.2 | EESO pozdravlja dejstvo, da bodo pristojnosti te agencije razdeljene v dva osnovna dela: operativno središče ter središče za raziskave in analize, saj je zaradi pomena boja proti otroški pornografiji in pedofiliji na spletu treba usklajevati operacije in analize. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Operativni vidik je ključen in utemeljuje njeno tesno sodelovanje z Europolom, katerega učinkovitost je nesporna. Ustanovitev agencije je utemeljena glede na evropsko in mednarodno razsežnost spletnega spolnega kriminala, katerega žrtve so otroci. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESO podpira vključitev Eurojusta v operacije v okviru strukture, ki jo je predvidela Komisija, saj so usklajene preiskave neločljivo povezane z usklajenimi sodnimi preiskavami. |
| --- | --- |

5.4

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 209 final.

1

(2)  COM(2022) 212 final.

2

(3)  La constitutionnalisation du droit au respect de la vie privée.

3

(4)  COM(2022) 209 final – 2022/0155 (COD).

4

(5)  COM(2022) 212 final.

5

(6)  UL C 232, 16.6.2021, str. 2.

6

(7)  UL L 223, 22.6.2021, str. 14.

7

(8)  https://europa.eu/!XXv6kx

8

(9)  Člen 12 Konvencije ZN o otrokovih pravicah.

9

(10)  EU Kids Online.

10

EU Kids Online

(11)  COM(2020) 624 final.

11

(12)  https://europa.eu/!Jh78ux

12

(13)  Invalidni otroci.

13

(14)  Zadeva C-362/14, točka 94.

14

(15)  COM(2022) 212 final.

15

(16)  La consitutionnalisation du droit au respect de la vie privée.

16

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/139 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/139

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2011/83/EU glede pogodb o finančnih storitvah, sklenjenih na daljavo, in razveljavitvi Direktive 2002/65/ES

(COM(2022) 204 final – 2022/0147 (COD))

(2022/C 486/19)

| Poročevalec: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Poročevalec:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Zaprosilo | Evropski parlament, 18. 5. 2022
  Svet Evropske unije, 23. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 8. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 229/0/3 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 18. 5. 2022

Svet Evropske unije, 23. 5. 2022

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

8. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

229/0/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja pobudo Komisije za spremembo Direktive 2011/83/EU glede pogodb o finančnih storitvah, sklenjenih na daljavo, in razveljavitvi Direktive 2001/65/ES. To je potrebno zaradi razvoja družbe in njenega obnašanja, novih tehničnih rešitev in krepitve enotnega trga kot načina, da se omogoča prost pretok finančnih storitev, ter pravil o varstvu potrošnikov. Kriza zaradi COVID-19 je bila izjemna preizkušnja odpornosti EU in je prinesla nove trende in ideje, ki jih je treba obravnavati. EESO ta predlog podpira tudi s tega vidika. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kljub temu pa vztraja, da je treba vlagati v digitalno in finančno pismenost ljudi, da bi potrošniki lahko pravilno razumeli svoje pravice in dolžnosti v zvezi s finančnimi pogodbami, sklenjenimi na daljavo, zlasti pravico do odstopa od pogodbe in pravico do več informacij v predpogodbeni fazi. Države članice morajo vlagati v strateške načrte komuniciranja, da bi povečale potencial enotnega trga v skladu s temeljnimi pravicami potrošnikov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da je bistvenega pomena uravnoteženost med digitalnimi izkušnjami in izkušnjami v živo. Podpira napredek, ki ga prinašajo tehnološke inovacije, vendar poudarja, da so stiki med ljudmi še vedno ključni, ko je treba kaj razjasniti in varovati podatke. Glede na to, da sta digitalizacija in modernizacija zelo pomembni za izboljšanje blaginje državljanov, EESO ugotavlja, da je med državami članicami in celo med regijami še vedno veliko razlik, pri čemer nekatere pozivajo k ohranitvi več „fizične“ infrastrukture za podporo lokalni skupnosti. EESO meni, da bi lahko vključevanje lokalnih oblasti v postopke odločanja finančnih podjetij, zlasti o obstoju fizične infrastrukture na podeželju, pomagalo podpreti lokalne skupnosti. EESO poziva, naj se zagotovi pravica zahtevati „posredovanje človeka“ pri finančnih storitvah na daljavo. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO in organizacije civilne družbe, ki so zastopane v njem, verjamejo v potencial enotnega trga kot orodja za krepitev evropskega projekta. Povečanje zaupanja v naše finančne sisteme je temeljno načelo pri podpiranju družbe na področju finančnih storitev za potrošnike. Pri tem EESO opozarja tudi na potrebo po zajetnih naložbah v kibernetsko varnost. Državljani se morajo zavedati tveganj pri sklepanju pogodb na daljavo. Poleg tega pa morajo čutiti zaupanje v sistem, če želimo okrepiti enotni trg in prosti pretok finančnih storitev, ki zlasti po pandemiji COVID-19 predvsem zaradi razvoja dejavnosti e-trgovanja in digitalnih storitev postajata vse bolj pomembna, |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO opozarja Komisijo, da je treba ta predlog uskladiti z direktivo o pravicah potrošnikov. Po tako številnih dosežkih, povezanih z direktivo o pravicah potrošnikov, in ob upoštevanju začetka izvajanja nove agende za potrošnike (1) je ta dosje o finančnih storitvah na daljavo odlična priložnost za okrepitev spoštovanja pravic potrošnikov in spodbujanje naložb podjetij na tem področju. EESO poziva k vključitvi organizacij civilne družbe, da bi se bolje pripravili na prihodnje izvajanje direktive in ga spremljali. To je dober primer področja, na katerem lahko organizacije civilne družbe podprejo boljše okolje in prispevajo k njemu ter pomagajo zavzeti pozitiven pristop. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Mehanizmi umetne inteligence lahko nudijo varno in zanesljivo okolje za ta predlog direktive. EESO razume moč inovacij za družbo in se zavzema za uporabo vseh možnih sredstev, da bi potrošnikom in podjetjem omogočili varno in sodobno izkušnjo na tem področju. EESO že deluje na tem področju in močno priporoča, da se umetna inteligenca uporabi za izgradnjo boljšega in bolj povezanega enotnega trga, ki podpira državljane in jim zagotavlja varno poslovanje v finančnem sistemu (2). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da lahko EU ob upoštevanju ciljev in načel enotnega trga vzpostavi dobre prakse pri regulaciji finančnih storitev na daljavo. Ta predlog obravnava ustrezne ukrepe za podjetja in potrošnike, vendar EESO vztraja, da je treba pojasniti dejavnosti podjetij s sedežem zunaj EU, ki lahko vplivajo na evropske državljane. Meni, da je treba ustrezno obravnavati in spoštovati tudi potrebo po harmonizaciji. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poziva k ukrepanju v zvezi s pravili in standardi o obveščanju javnosti, povezanimi z občutljivim procesom zagotavljanja finančnih storitev na daljavo. Nujno je uskladiti pravila, ki urejajo oglaševanje teh storitev, da bi se izognili nelojalni konkurenci in da ne bi ogrozili sistema. Če bo sporočilo močno, naj bi rezultati koristili podjetjem in državljanom ter pozitivno vplivali na vedenje potrošnikov, tudi na področju trajnosti. EESO tudi vztraja, da je za izboljšanje dialoga med podjetji in državljani treba vključiti tudi potrošniške organizacije. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da so za boljše izvajanje direktive in resnične koristi njenih načel bistvene naložbe v infrastrukturo, da bi dosegli boljše rezultate. Državljani imajo nedvomno koristi od boljših in preglednejših storitev, vendar so za to potrebni dostop do omrežij 5G, polna pokritost z omrežjem in druge infrastrukturne zmogljivosti na vseh območjih, kar pa še zdaleč ni povsod realnost. EESO poziva k boljši in učinkovitejši uporabi finančnih sredstev v okviru instrumenta za okrevanje in odpornost za te naložbe, zato da nihče ne bo zapostavljen. |
| --- | --- |

1.9

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Cilj Direktive 2002/65/ES o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (v nadaljnjem besedilu: DMFSD) je zagotoviti prosti pretok finančnih storitev na enotnem trgu z uskladitvijo nekaterih pravil o varstvu potrošnikov na tem področju in obenem visoko raven varstva potrošnikov. Pomembno je poudariti, da že obstajajo številne novejše direktive in uredbe, ki določajo visoke standarde varstva potrošnikov, in da predlog nove direktive uvaja varnostno mrežo za primere, ko tega varstva ni ali pa je pomanjkljivo. Kadar ni posebne zakonodaje EU za posamezne proizvode ali horizontalnih pravil EU, ki bi urejala finančno storitev za potrošnike, se direktiva uporablja horizontalno za katero koli sedanjo ali prihodnjo storitev bančnega, kreditnega, zavarovalnega, pokojninskega, naložbenega ali plačilnega značaja, za katero je bila pogodba sklenjena s sredstvi za sporazumevanje na daljavo (tj. brez sočasne fizične navzočnosti trgovca in potrošnika). Direktiva določa informacije, ki jih je treba predložiti potrošniku pred sklenitvijo pogodbe, sklenjene na daljavo (predpogodbene informacije), potrošniku zagotavlja pravico do odstopa od pogodbe za nekatere finančne storitve ter določa pravila o nenaročenih storitvah in sporočilih. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Trženje finančnih storitev za potrošnike na daljavo se je v zadnjih 20 letih hitro spreminjalo. Ponudniki finančnih storitev in potrošniki so opustili faks, pojavili pa so se tudi novi akterji (kot so finančnotehnološka podjetja) z novimi poslovnimi modeli in novimi distribucijskimi kanali (npr. finančne storitve, ki se prodajajo prek spleta). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Cilj predloga Komisije je poenostaviti in posodobiti zakonodajni okvir z razveljavitvijo obstoječe DMFSD, hkrati pa vključiti ustrezne vidike pravic potrošnikov v zvezi s pogodbami o finančnih storitvah, sklenjenimi na daljavo, na področje uporabe horizontalno veljavne direktive o pravicah potrošnikov. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Krovni cilj zakonodaje ostaja nespremenjen, in sicer spodbujanje finančnih storitev na enotnem trgu ob sočasni visoki ravni varstva potrošnikov. Ta cilj je mogoče doseči na pet različnih načinov:






  — | popolna harmonizacija: podobna pravila za vse ponudnike finančnih storitev v vseh državah članicah EU, potrošnikom pa zagotovljene enake pravice; |
| --- | --- | --- |

2.4

—

popolna harmonizacija: podobna pravila za vse ponudnike finančnih storitev v vseh državah članicah EU, potrošnikom pa zagotovljene enake pravice;

| — | predpogodbene informacije: pravočasno prejemanje ključnih informacij, izraženih na jasen in razumljiv način, bodisi po elektronski poti bodisi na papirju, zagotavlja potrebno preglednost in opolnomoča potrošnika. V zvezi s tem je namen predloga urediti, kaj, kako in kdaj je treba zagotoviti predpogodbene informacije; |
| --- | --- |

—

predpogodbene informacije: pravočasno prejemanje ključnih informacij, izraženih na jasen in razumljiv način, bodisi po elektronski poti bodisi na papirju, zagotavlja potrebno preglednost in opolnomoča potrošnika. V zvezi s tem je namen predloga urediti, kaj, kako in kdaj je treba zagotoviti predpogodbene informacije;

| — | pravica do odstopa: pravica do odstopa od pogodbe je temeljna pravica potrošnika. To je zlasti pomembno na področju finančnih storitev, saj so nekateri produkti in storitve zapleteni in jih je morda težko razumeti. |
| --- | --- |

—

pravica do odstopa: pravica do odstopa od pogodbe je temeljna pravica potrošnika. To je zlasti pomembno na področju finančnih storitev, saj so nekateri produkti in storitve zapleteni in jih je morda težko razumeti.

| — | spletna pravičnost: pogodbe o finančnih storitvah se vse pogosteje sklepajo z elektronskimi sredstvi. Zato predlog za zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov določa posebna pravila za varstvo potrošnikov pri sklepanju pogodb o finančnih storitvah z elektronskimi sredstvi; in |
| --- | --- |

—

spletna pravičnost: pogodbe o finančnih storitvah se vse pogosteje sklepajo z elektronskimi sredstvi. Zato predlog za zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov določa posebna pravila za varstvo potrošnikov pri sklepanju pogodb o finančnih storitvah z elektronskimi sredstvi; in

| — | predlog razširja pravila o izvrševanju in kaznih, ki se trenutno uporabljajo v Direktivi 2011/83/EU o pravicah potrošnikov (v nadaljnjem besedilu: direktiva o pravicah potrošnikov), na pogodbe o finančnih storitvah, sklenjene na daljavo. |
| --- | --- |

—

predlog razširja pravila o izvrševanju in kaznih, ki se trenutno uporabljajo v Direktivi 2011/83/EU o pravicah potrošnikov (v nadaljnjem besedilu: direktiva o pravicah potrošnikov), na pogodbe o finančnih storitvah, sklenjene na daljavo.

3.   Finančne storitve in enotni trg

| 3.1 | EESO meni, da se celotna EU sooča z resnimi izzivi po krizi zaradi COVID-19, pa tudi zaradi ruske agresije v Ukrajini in grozeče finančne krize. Dejstvo je, da je zaupanje potrošnikov omajano. Poleg tega je treba obravnavati visoko zadolženost gospodinjstev, ki še zdaleč ni odpravljena. To je treba upoštevati pri vseh ukrepih finančne politike. Potrošniki morajo zaupati sistemu, kar je ključnega pomena za vzpostavitev zaupanja in za okrevanje naših gospodarstev in družbe. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO priznava potrebo po uskladitvi. Vendar to ne sme ogroziti državljanov ali jim škodovati. Zavedati se je treba, da pri digitalizaciji vsi državljani ne napredujejo enako hitro in da v tem procesu nihče ne bi smel biti zapostavljen. EESO meni, da bi morale biti naložbe v finančno pismenost prednostna naloga in tesno usklajena s predlogom. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pomembno je, da je varstvo podatkov v središču tega procesa. Evropski državljani morajo zaupati v izmenjavo podatkov za pravne namene in namene pravic potrošnikov, kar omogoča le močen in zanesljiv sistem. Varstvo podatkov je danes prednostna skrb državljanov, kibernetska varnost pa je ključna za spodbujanje komunikacije v zvezi s finančnimi storitvami na daljavo. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pomembno je, da je predlog usklajen z direktivo o pravicah potrošnikov. Bistveno je tudi poskrbeti, da bodo načela nove agende za potrošnike (3) v središču tega koncepta. EESO meni, da imajo lahko organizirana civilna družba in socialni partnerji pozitivno vlogo v tem procesu, predvsem s pomočjo državljanom pri zaščiti njihovih pravic, pa tudi z ustvarjanjem dobrega vzdušja, da lahko podjetja konkurirajo ter ustvarjajo boljše in jasnejše storitve za potrošnike. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Mehanizmi umetne inteligence so pri tem predlogu ključni. Z olajšanjem postopkov in s tem povezanih zahtev lahko olajšajo poslovanje potrošnikov, zlasti državljanov, ki so manj pripravljeni ali „digitalizirani“. EESO poziva k pojasnitvi in uporabi teh orodij, da bi bil prihodnji postopek izvajanja uspešnejši. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO se zavzema za enake konkurenčne pogoje na tem področju, da bi lahko vsak akter (podjetje) državljanom lahko nudil zanesljive storitve. Zato je bistveno vlagati v preglednost in jasnost sporočil, da se prepreči nelojalna konkurenca držav zunaj Evrope, ki bi lahko ogrozila pozitivni učinek, predviden v tem predlogu direktive. |
| --- | --- |

3.6

4.   Učinek na potrošnike in podjetja: spletni in nespletni posli

| 4.1 | Digitalizacija je potrebna, da se spodbudi konkurenčnost in ljudem olajša življenje. EESO meni, da je treba vsem omogočiti ustrezne pogoje delovanja in enako raven znanja. Temu še zdaleč ni tako. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO poziva k pametni digitalizaciji, k tehnologiji, ki je v službi državljanov, jim olajšuje komunikacijo in povečuje njihovo blaginjo. Vendar zgolj digitalizacija ni rešitev za vse težave, treba jo je uskladiti z drugimi prednostnimi nalogami. Raven znanja ljudi o uporabi tehnologije je v EU še vedno zelo neenakomerna in to je treba pri naložbah imeti v mislih. EESO na koncu opozarja Komisijo, da je uporaba tehnologije sicer pomembna, vendar je v procesu oblikovanja politik treba upoštevati tudi pravico do odklopa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Finančne družbe morajo poskrbeti, da bo trg dobro razumel vse spremembe. Komunikacija je torej bistvena za doseganje rezultatov in vodenje procesa preoblikovanja. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO nedvomno podpira tehnologijo in inovacije z namenom potrošnikom nuditi boljšo izkušnjo in državljanom olajšati življenje. Razvoj vedenja potrošnikov je priložnost za pozitivne spremembe in za spodbujanje odpornejših in bolj trajnostnih poslov na področju finančnih pogodb, sklenjenih na daljavo. Po mnenju EESO morajo biti pravila, ki urejajo obveščanje javnosti, jasna in usklajena z drugimi povezanimi dejavnostmi, ki lahko vplivajo na potrošnike. Potrošniki morajo imeti pravice in obveznosti. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO meni, da je predlog v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in zato tudi v skladu z načelom sorazmernosti, ko gre za sankcioniranje podjetij in potrošnikov na tem področju. EESO meni, da je to zelo pozitiven vidik, ki ga velja poudariti, in da velja temeljno načelo, da mora biti sankcija sorazmerna s prekrškom, v tem primeru je to kršitev varstva potrošnikov, kot je opredeljena v predlogu direktive. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO meni, da je pri finančnih pogodbah, sklenjenih na daljavo, bistveno zagotoviti uravnotežen pristop glede pravice do človeške podpore. Še vedno imamo velik delež prebivalstva, ki potrebuje tovrstno podporo, banke in institucije pa se morajo teh omejitev zavedati. To je treba obravnavati, kadar institucije sprejemajo odločitve v zvezi z naložbami in ohranjanjem nekaterih „fizičnih“ storitev. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO meni, da morajo ne le banke, temveč vse finančne ustanove vlagati v sisteme izobraževanja in usposabljanja, da bi svojim zaposlenim pomagale pri zagotavljanju podpore strankam. Finančne storitve na daljavo so zelo pomembne, pomembni pa so tudi človeški viri, ki nudijo podporo na tem področju. Zaposleni morajo imeti ustrezna znanja in spretnosti ter usposabljanja, da lahko usmerjajo stranke. Tudi kadar se umetna inteligenca uporablja za podporo storitev, je potreben „človeški stik“, da bi lahko učinkoviteje komunicirali s strankami. |
| --- | --- |

4.7

5.   Ocena učinka – vloga civilne družbe

| 5.1 | EESO ponovno opozarja Komisijo in države članice na priložnost za vključitev socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe v postopek obveščanja o tej direktivi in v njeno izvajanje. Organizacije civilne družbe lahko zaradi svojega znanja in zlasti prisotnosti na terenu pomagajo z ustreznim obveščanjem, na primer pri doseganju bistvenih delov družbe, ki živijo na podeželju ali imajo težave pri dostopu do množičnih informacijskih kanalov. Organizacije civilne družbe, ki so zastopane v EESO, lahko podprejo pravilno izvajanje predloga, da bi dosegli boljše rezultate in spodbudili vključevanje državljanov v proces. |
| --- | --- |

5.1

6.   Finančne storitve ter mehanizem za odpornost in okrevanje – pot naprej

| 6.1 | Mehanizem za okrevanje in odpornost je glavni steber evropskega načrta za okrevanje Next Generation EU, ki je namenjen zagotavljanju finančne pomoči državam članicam za boj proti gospodarskim in socialnim posledicam pandemije COVID-19 ter povečanje odpornosti evropskega gospodarstva na prihodnje pretrese. EESO meni tudi, da bi lahko države članice ustrezno uporabile ta mehanizem za izboljšanje sistema, s katerim bi ljudem olajšale življenje. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Nujno je treba vlagati v digitalno in finančno pismenost, da bi okrepili izobraženost in varstvo potrošnikov. Razvoj digitalnih in finančnih zmogljivosti potrošnikov je bistvenega pomena za doseganje ciljev digitalne agende, vključno z razvojem delujočega trga in povečanjem varstva potrošnikov. EESO razume pomen varstva podatkov in podpira pravico potrošnikov, do popolnega jamstva zanj. Prepričan je, da je uravnotežen razvoj trženja finančnih produktov na daljavo lahko uspešen le, če imajo države članice dovolj sredstev za reševanje teh izzivov in spodbujajo zaupanje v spletno trgovino s finančnimi storitvami ter če merijo napredek na tem področju in poročajo Komisiji, ki bo ocenila rezultate in priporočila najboljše prakse. |
| --- | --- |

6.2

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 286, 16.7.2021, str. 45.

1

(2)  UL C 517, 22.12.2021, str. 61.

2

(3)  UL C 286, 16.7.2021, str. 45.

3

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/144 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/144

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) 2021/1060 glede dodatne prožnosti za obravnavanje posledic vojaške agresije Ruske federacije FAST (prožna pomoč za ozemlja) – CARE

(COM(2022) 325 final – 2022/0208 (COD))

(2022/C 486/20)

| Poročevalka: | Elena-Alexandra CALISTRU |
| --- | --- |

Poročevalka:

Elena-Alexandra CALISTRU

| Zaprosili | Evropski parlament, 4. 7. 2022
  Svet Evropske unije, 15. 7. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 177 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 9. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 189/0/1 |

Zaprosili

Evropski parlament, 4. 7. 2022

Svet Evropske unije, 15. 7. 2022

Pravna podlaga

člena 177 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

9. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

189/0/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Komisija je s predlogom FAST-CARE sprejela prepotrebne dodatne ukrepe za pomoč državam članicam, lokalnim organom in partnerjem iz civilne družbe pri odpravljanju posledic ruskega napada na Ukrajino. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) toplo pozdravlja ta nov, celovit sveženj, ki podaljšuje podporo programa CARE z dodatnimi sredstvi in še večjo prožnostjo v okviru financiranja na področju kohezijske politike. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Strinja se tudi z ugotovitvijo, da so neposredni in posredni učinki neizzvane invazije 24. februarja letos vzrok za nenehno povečevanje števila beguncev v vseh državah članicah, zlasti na mejah EU, zaradi česar so potrebni dodatni ukrepi. Trenutne razmere so brez primere, zato je v teh posebnih okoliščinah treba uporabiti vse možne in ustrezno prilagojene ukrepe. EESO zato meni, da se projekt FAST-CARE ustrezno odziva na te okoliščine z dodatnimi sredstvi za migracijske izzive, ki so posledica vojaškega napada Rusije, pa tudi tako, da pomaga blažiti zamude pri izvajanju projektov zaradi skupnih učinkov COVID-19 in visokih stroškov energije ter pomanjkanja surovin in delovne sile, ki jih je povzročila vojna. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO vedno znova poudarja, da se je treba takoj in učinkovito odzvati na vse možne načine. Nadaljnja prizadevanja za prožnost financiranja bi morala omogočiti najučinkovitejše izvajanje naložb kohezijske politike v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 in nemoten začetek programov za obdobje 2021–2027. EESO je zadovoljen s predlagano začasno možnostjo 100-odstotnega sofinanciranja izvajanja programov kohezijske politike iz proračuna EU. Podobno podpira tudi možnosti dodatnega prenosa sredstev med Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR), Evropskim socialnim skladom (ESS) in Kohezijskim skladom ter med kategorijami regij. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO je zelo zadovoljen, da Komisija priznava veliko breme lokalnih oblasti in organizacij civilne družbe, ki v lokalnih skupnostih rešujejo migracijske izzive, ki so posledica ruske vojaške agresije. Pozdravlja tudi določbo, da je treba lokalnim oblastem, socialnim partnerjem in organizacijam civilne družbe nameniti najmanj 30-odstotno podporo v okviru ustreznih prednostnih nalog, da ti upravičenci prejmejo ustrezen delež sredstev za dejavno vlogo pri ukrepih za sprejem in vključevanje beguncev. Vendar je ta odstotek morda prenizek v primeru držav, ki gostijo veliko število beguncev, zato bi bilo treba dodatno preučiti možnost njegovega povišanja za države, ki mejijo na Ukrajino. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da imajo nevladne organizacije in socialni partnerji ključno vlogo, saj so hkrati izvajalske organizacije in dragoceni partnerji pri spremljanju izvajanja teh programov, zato je pripravljen spodbujati nadaljnje pogovore o tem sodelovanju organizacij civilne družbe in socialnih partnerje v EU ali Ukrajini. Civilna družba se je izkazala za učinkovito pri takojšnjem odzivu v prvih fazah vojne in bo z zadostnimi sredstvi tesno povezovala lokalne potrebe s političnim razmislekom na visoki ravni. EESO si medtem, ko se vojna nadaljuje, še naprej prizadeva za temeljitejše sodelovanje pri takojšnjem odzivu in večjo dolgoročno udeležbo pri oblikovanju agende za vključevanje. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Pozdravlja predlog Komisije, da se glede na hitro spreminjajoče se razmere na terenu države članice izvzamejo iz potrebe po izpolnjevanju zahtev glede tematske osredotočenosti iz večletnega finančnega okvira 2014–2020, kar bi jim omogočilo preusmeritev sredstev med tematskimi cilji v okviru iste prednostne naloge istega sklada in kategorije regij. Poleg tega se strinja z določbo, ki dovoljuje izredne izdatke za zaključene ali v celoti izvedene dejavnosti od datuma začetka invazije. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO se je seznanil s kombinacijo celovitih ukrepov, ki upoštevajo tako potrebe na mikro-/individualni ravni (npr. časovno podaljšanje in povišanje na novo določenih stroškov na enoto za kritje osnovnih potreb oseb, ki jim je bila odobrena začasna zaščita) kot potrebe na makro-/državni ravni (npr. lajšanje večfaznega izvajanja operacij med programskima obdobjema 2014–2020 in 2021–2027, da se omogoči več operacij, pri katerih prihaja do zamud, ne da bi to vplivalo na obveznosti držav članic, da izpolnijo zahteve glede tematske osredotočenosti in cilje glede podnebnega prispevka). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Ustrezno so upoštevane tudi določbe za zmanjšanje upravnega bremena za države članice, pa tudi zaveze Evropske komisije, da bo pomagala upravičencem in deležnikom z dodatno podporo in s smernicami, na primer za upravljanje pogodb o javnih naročilih, pri katerih je prišlo do prekoračitve stroškov, ter z drugimi nezakonodajnimi ukrepi in smernicami. EESO poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, lokalnimi oblastmi in civilno družbo pri odpravi vseh nepotrebnih upravnih bremen, hkrati pa naj zagotovi popolno preglednost pri dodeljevanju in izvajanju ukrepov za odpravo posledic vojne v Ukrajini. EESO pri tem poudarja tudi potrebo po dejavnejšem vključevanju civilne družbe in socialnih partnerjev iz EU in Ukrajine v učinkovito načrtovanje, upravljanje in spremljanje sredstev, zato da bi jih prejeli ljudje, ki jih najbolj potrebujejo, in bi jih usmerili tja, kjer so najbolj potrebna. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO ocenjuje, da je treba sprejeti vse možne ukrepe v sedanjem večletnem finančnem okviru. V zvezi s tem se strinja z namero Komisije, da spremeni uredbo o večletnem finančnem okviru, s katero bi optimizirala preostala sredstva za obdobje 2014–2020 in omogočila nemoten prehod na program za obdobje 2021–2027. Velja opozoriti, da je EESO od začetka do zaključka programov sicer vedno pozival k največji možni prožnosti (1) na vseh ravneh, da se omogoči čim večja uporaba razpoložljivih sredstev, saj so neposredne in posredne posledice vojne v Ukrajini vse večje, a kljub vsemu meni, da bi bilo morda treba dodati še nove, inovativne finančne instrumente (2). Ena od možnih rešitev, ki jo je EESO že priporočil, je poseben sklad Evropske unije za obnovo in razvoj Ukrajine, ki bi dopolnjeval prizadevanja za podporo državam članicam, ki jih je prizadela vojna (3). |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poziva Svet in Evropski parlament, naj hitro odobrita uredbo, da jo bo mogoče čim prej sprejeti. Razsežnost tega izziva zahteva skupen in bolj usklajen odziv, sploh zato, ker se že bliža zima. |
| --- | --- |

1.10

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Komisija je od 24. februarja v okviru kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) predložila že več predlogov, da bi se sredstva, ki so na voljo v okviru kohezijske politike za obdobje 2014–2020 in Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), ter predhodno financiranje v okviru programov REACT-EU hitro uporabili za odpravo neposrednih posledic ruske vojne agresije proti Ukrajini, hkrati pa da bi državam članicam omogočili, da si še naprej prizadevajo za zeleno, digitalno in odporno okrevanje svojih gospodarstev po krizi zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ker pa se potrebe še povečujejo, so Evropski svet, Evropski parlament in regije EU pozvali Komisijo, naj v večletnem finančnem okviru oblikuje nove pobude v podporo prizadevanjem držav članic na tem področju. Zdaj je potrebna podpora za dolgoročne potrebe razseljenih civilistov, ki bi jim bilo treba, dokler so v državah članicah EU, pri vključevanju pomagati z nastanitvijo in zdravstvenim varstvom ter dostopom do zaposlitve in izobraževanja. Opozoriti je treba, da izpolnjevanje dolgoročnih potreb beguncev vpliva na skupnosti, ki jih je pandemija COVID-19 že močno prizadela (npr. breme za zdravstveni sistem), odpira pa tudi nova vprašanja, kot so vidiki ukrepov politike, ki upoštevajo vidik spolov (npr. premalo otrok je vpisanih v šole, kar znatno ovira zaposlovanje žensk). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vojna je povzročila ozka grla v dobavni verigi in pomanjkanje delovne sile ter še zaostrila rast cen primarnih surovin, tudi energije in surovin. Hkrati so tu še posledice pandemije, kar dodatno obremenjuje javne proračune in povzroča nadaljnje zamude pri naložbah, zlasti v infrastrukturo. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Sveženj FAST-CARE uvaja več pomembnih sprememb v zakonodaje o kohezijski politiki v obdobjih 2014–2020 in 2021–2027, da bi še pospešil in poenostavil podporo držav članic pri integraciji državljanov tretjih držav, hkrati pa še naprej pomagal regijam pri okrevanju po pandemiji COVID-19. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Več podpore tistim, ki sprejemajo razseljene osebe – državam članicam, lokalnim oblastem in organizacijam civilne družbe – je treba zagotoviti z naslednjimi ukrepi:






  — | povečanje plačil iz predhodnega financiranja za dodatnih 3,5 milijarde EUR, ki jih je treba plačati v letih 2022 in 2023, kar bo vsem državam članicam omogočilo hitro dodatno likvidnost; |
| --- | --- | --- |

2.5

—

povečanje plačil iz predhodnega financiranja za dodatnih 3,5 milijarde EUR, ki jih je treba plačati v letih 2022 in 2023, kar bo vsem državam članicam omogočilo hitro dodatno likvidnost;

| — | razširitev možnosti 100-odstotnega sofinanciranja EU v obdobju 2014–2020 na ukrepe za spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav; |
| --- | --- |

—

razširitev možnosti 100-odstotnega sofinanciranja EU v obdobju 2014–2020 na ukrepe za spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav;

| — | razširitev iste možnosti tudi na programe za obdobje 2021–2027, ki bodo revidirani do sredine leta 2024; |
| --- | --- |

—

razširitev iste možnosti tudi na programe za obdobje 2021–2027, ki bodo revidirani do sredine leta 2024;

| — | zvišanje zneska poenostavljenih stroškov na enoto za kritje osnovnih potreb beguncev, ki je v okviru programa CARE znašal 40 EUR, na 100 EUR na teden na osebo, ti stroški pa se lahko uveljavljajo za obdobje do 26 tednov, in ne le 13 tednov, kot velja sedaj; |
| --- | --- |

—

zvišanje zneska poenostavljenih stroškov na enoto za kritje osnovnih potreb beguncev, ki je v okviru programa CARE znašal 40 EUR, na 100 EUR na teden na osebo, ti stroški pa se lahko uveljavljajo za obdobje do 26 tednov, in ne le 13 tednov, kot velja sedaj;

| — | nadaljevanje možnosti navzkrižnega financiranja med ESRR in ESS, ki je že bila odobrena v okviru programa CARE. To pomeni, da se lahko sredstva iz Kohezijskega sklada zdaj uporabijo tudi za reševanje posledic migracijskih izzivov; |
| --- | --- |

—

nadaljevanje možnosti navzkrižnega financiranja med ESRR in ESS, ki je že bila odobrena v okviru programa CARE. To pomeni, da se lahko sredstva iz Kohezijskega sklada zdaj uporabijo tudi za reševanje posledic migracijskih izzivov;

| — | retroaktivno prijavljanje za povračilo izdatkov za dejavnosti, ki obravnavajo migracijske izzive, tudi ko je dejavnost že zaključena. |
| --- | --- |

—

retroaktivno prijavljanje za povračilo izdatkov za dejavnosti, ki obravnavajo migracijske izzive, tudi ko je dejavnost že zaključena.

| 2.6 | Za usmerjanje naložb tja, kjer so najbolj potrebne, FAST-CARE uvaja dve večji spremembi:






  — | vsaj 30 % sredstev, mobiliziranih v okviru zagotovljene prožnosti, bi bilo treba dodeliti dejavnostim, ki jih upravljajo lokalni organi in organizacije civilne družbe, ki delujejo v lokalnih skupnostih, da bi tisti, ki si najbolj prizadevajo, prejeli ustrezno podporo. |
| --- | --- | --- |

2.6

—

vsaj 30 % sredstev, mobiliziranih v okviru zagotovljene prožnosti, bi bilo treba dodeliti dejavnostim, ki jih upravljajo lokalni organi in organizacije civilne družbe, ki delujejo v lokalnih skupnostih, da bi tisti, ki si najbolj prizadevajo, prejeli ustrezno podporo.

| — | Programi lahko podpirajo dejavnosti zunaj njihovega geografskega področja uporabe, vendar znotraj države članice, glede na to, da se begunci pogosto gibljejo znotraj držav članic. |
| --- | --- |

—

Programi lahko podpirajo dejavnosti zunaj njihovega geografskega področja uporabe, vendar znotraj države članice, glede na to, da se begunci pogosto gibljejo znotraj držav članic.

| 2.7 | Kar zadeva praktično podporo odpravljanju problema zamud pri izvajanju, se lahko v okviru programov za obdobje 2021–2027 še naprej podpirajo projekti v vrednosti nad 1 milijon EUR (zlasti za infrastrukturo), ki so prejemali podporo v okviru programov za obdobje 2014–2020, vendar jih zaradi zvišanja cen ter pomanjkanja surovin in delovne sile ni bilo mogoče pravočasno dokončati, tudi če v skladu s pravili o upravičenosti za obdobje 2021–2027 do podpore ne bi bili upravičeni. |
| --- | --- |

2.7

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja prizadevanja Evropske komisije za vzpostavitev prilagojenih in učinkovitih sredstev za finančno podporo odpravljanju posledic ruske vojaške agresije, ki se je razširila in katere posledice so se še povečale. Države članice se tako soočajo z nenehnim znatnim pritokom oseb, ki bežijo pred rusko agresijo. Te razmere sovpadajo s posledicami pandemije COVID-19, zlasti motnjami v vrednostnih verigah. Javni proračuni, ki so bili osredotočeni na okrevanje gospodarstva, so zaradi tega pod pritiskom, obstaja pa tudi tveganje zamud pri izvajanju naložb, zlasti v infrastrukturo. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO priznava tudi, da se neposredne in posredne posledice vojne v Ukrajini v vseh državah članicah še naprej povečujejo, zato je bistveno zagotoviti sredstva za reševanje migracijskih izzivov in motenj na trgu s kombinacijo financiranja, postopkov in tehnične pomoči, kakor tudi s prožnostjo, agilnostjo in hitrim odzivanjem. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO se popolnoma strinja, da mora biti financiranje na voljo, in sicer na podlagi ciljne revizije sedanjega finančnega okvira, da bi preprečili prekinitev financiranja, potrebnega za ključne ukrepe za blažitev posledic krize in podporo najbolj ogroženim. EESO je že v prejšnjih mnenjih (4) priporočil, naj se državam članicam dodelijo dodatna sredstva v obliki takojšnjega predhodnega financiranja. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO pozdravlja dejstvo, da je bila za zmanjšanje bremena za javne finance držav članic možnost do 100-odstotnega sofinanciranja za te ukrepe podaljšana na obračunsko leto, ki se konča 30. junija 2022, ter dejstvo, da je znatno povečanje predfinanciranja (5) iz virov REACT-EU državam članicam omogočilo likvidnost za kritje najnujnejših potreb. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO pozdravlja tudi predlog Komisije, da se za prednostne naloge, ki spodbujajo socialno-ekonomsko vključevanje državljanov tretjih držav v okviru programov za obdobje 2021–2027, uvede do 100-odstotna stopnja sofinanciranja. Čeprav je končni datum 30. junij 2024, pa možnost, da se revidira, kako je bila uporabljena in podaljšana, v primeru, da se izkaže za učinkovito, odpira pot k večji prožnosti in likvidnosti, kadar se pojavijo nujne potrebe po financiranju. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO toplo pozdravlja določbo, da se vsaj 30 % podpore v okviru zadevne prednostne naloge dodeli upravičencem, ki so lokalni organi in organizacije civilne družbe, ki delujejo v lokalnih skupnostih, da bodo prejeli ustrezen delež teh sredstev glede na njihovo dejavno vlogo pri ukrepih za sprejem in vključevanje beguncev. Kljub temu je lahko ta odstotek prenizek za države, ki mejijo na Ukrajino in gostijo znatno večje število beguncev. Zato bi bilo treba kljub minimalni ravni spodbujati večjo dodelitev sredstev, pri čemer bi bilo treba vsaj 50 % podpore v okviru dane prednostne naloge dodeliti upravičencem, ki so lokalni organi in organizacije civilne družbe, ki delujejo v lokalnih skupnostih. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO razume potrebo po ohranitvi prvotnih ciljev kohezijske politike in dejstvo, da ta ne more postati univerzalni „obliž“ za vse morebitne izredne razmere. Zato je razumljiva določba, ki omejuje skupni znesek, načrtovan v okviru takih prednostnih nalog vključevanja beguncev v državi članici, na 5 % začetnih nacionalnih dodelitev zadevne državne članice iz ESRR in ESS+ skupaj. Vendar bi morali biti ti pragovi predmet zgodnejše revizije, da se po potrebi zagotovi dovolj prostora, zlasti za obmejne države. Jasno je, da so izzivi za države, ki gostijo veliko večino beguncev, ki bežijo iz Ukrajine, večji kot za druge države članice EU. Zato bi bilo treba pri odstotnih omejitvah upoštevati dejanske razmere na terenu in razlike med izzivi, s katerimi se soočajo različne države članice. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj tesno sodeluje z državami članicami, lokalnimi oblastmi in organizacijami civilne družbe, da bi kar najbolj učinkovito in hitro izkoristili možnosti za podporo ukrajinskim beguncem, ki jih nudi FAST-CARE. Medtem ko uredba države članice poziva, naj v končnem poročilu o smotrnosti poročajo o izpolnjevanju pogoja glede 30 %, EESO poziva k stalnemu poročanju in vključevanju civilne družbe v spremljanje izvajanja teh določb. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Zgornje ugotovitve veljajo tudi za načrtovanje, izvajanje in spremljanje programov, povezanih z uresničevanjem kohezijske politike, pa tudi za izbiro projektov, ki bodo izvedeni. V zvezi s tem je treba pozornost nameniti tveganju preoblikovanja kohezijske politike v sklop razdrobljenih odzivov na izredne razmere, ki pretresajo našo celino. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ustvarjanje jasne sinergije med kohezijskimi načeli in temeljnimi cilji politike ter novimi socialnimi, gospodarskimi in okoljskimi razmerami, povezanimi s pomanjkanjem delovne sile, težavami v dobavni verigi ter naraščajočimi cenami in stroški energije, bi moralo biti ključno pri zagotavljanju ustrezne stopnje črpanja in najučinkovitejše uporabe obstoječih virov. |
| --- | --- |

3.10

| 4. | EESO je seznanjen z odločitvijo Komisije, da pravila n+3 za obdobje 2014–2020 ne podaljša za dodatno leto, in z oceno, da je FAST-CARE, ne glede na to, da so bile odobritve plačil za leti 2022 in 2023 (večinoma zaradi predhodnega financiranja) predhodno izplačane, proračunsko nevtralen za obdobje 2021–2027 in ne zahteva sprememb letnih zgornjih mej za obveznosti in plačila v večletnem finančnem okviru. Vendar EESO močno spodbuja Komisijo, naj spremlja učinek sprememb in pusti prostor za nastajajoče ali naraščajoče potrebe ali prednostne naloge. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Glej dokument o stališču EESO: COVID-19: Izredna prožnost pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

1

COVID-19: Izredna prožnost pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov

(2)  EESO je v svojih mnenjih nenehno poudarjal, da mora večletni finančni okvir 2021–2027 omogočati dodajanje novih, inovativnih finančnih orodij, ki gredo dlje kot mehanizem za okrevanje in odpornost (UL C 364, 28.10.2020); COVID-19: Izredna prožnost pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov, Uredba o naložbeni pobudi v odziv na koronavirus in sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)/kriza COVID-19.

2

mehanizem za okrevanje in odpornost

COVID-19: Izredna prožnost pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov

Uredba o naložbeni pobudi v odziv na koronavirus

sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)/kriza COVID-19

(3)  Glej mnenje EESO o osmem kohezijskem poročilu (UL C 323, 26.8.2022, str. 54).

3

(4)  Dokument o stališču EESO: REACT-EU.

4

REACT-EU

(5)  EESO je v svojih prejšnjih mnenjih vztrajal, da je treba pozdraviti odstotek povečanja predplačil ali predfinanciranja, vendar je treba storiti več, da se finančna sredstva porabijo čim prej; Kot je navedeno v dokumentu o stališču EESO: Finančna pomoč državam članicam, na katere vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju.

5

Finančna pomoč državam članicam, na katere vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/149

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Dostojno delo po vsem svetu

(COM(2022) 66 final)

(2022/C 486/21)

| Poročevalka: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |

Poročevalka:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Zaprosilo | Evropska komisija, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 6. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 22. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 132/23/33 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 2. 5. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

6. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

22. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

132/23/33

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poudarja, kako pomembno je, da Komisija vzpostavi strategijo za spodbujanje dostojnega dela po vsem svetu, ne le v EU. Komisijo poziva, naj skupaj s predlogom direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti predloži tudi sporočilo o dostojnem delu po vsem svetu za pravični prehod in trajnostno okrevanje, s katerim bo potrdila zavezo EU, da se zavzema za čim učinkovitejše zagovarjanje dostojnega dela s predpisi in trgovinskimi in naložbenimi politikami, ter za instrument za prepoved uvoza izdelkov, ki so proizvedeni s prisilnim delom, tudi zunaj notranjega trga, v Evropsko unijo. EESO pozdravlja, da novi okvir združuje prepoved s sistemom jamstev glede izvrševanja, ki temelji na mednarodnih standardih ter obveznostih glede primerne skrbnosti in preglednosti, vendar meni, da bi morala Komisija opraviti oceno njegovega ekonomskega in socialnega učinka ter vpliva na okolje, zlasti kar zadeva mala in srednja podjetja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO ugotavlja, da se je stanje sicer izboljšalo, vendar dostojno delo za mnoge ljudi po svetu še vedno ni dosegljivo. Komisija ob tem zaskrbljujočem razvoju dogodkov opozarja, da se podjetja zaradi pandemije COVID-19 in sprememb v svetu dela zaradi tehnološkega napredka, podnebnih sprememb, demografskega prehoda in globalizacije spopadajo z resnimi izzivi. Ti lahko negativno vplivajo tudi na dejansko upoštevanje delovnih standardov in socialne zaščite za delavce po svetu. EESO je prepričan, da mora EU še naprej krepiti svojo vodilno družbeno odgovorno vlogo v svetu z uporabo in razvojem vseh razpoložljivih instrumentov, vključno z zakonodajnimi. Tako kot Komisija tudi EESO ugotavlja, da potrošniki vse bolj zahtevajo blago in storitve, proizvedene na vključujoč, trajnosten in pravičen način, ki zagotavlja dostojno delo tistih, ki blago proizvajajo, vključno z delavci v neformalni ekonomiji. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO pozdravlja dejstvo, da sporočilo, ki ga je Komisija sprejela za spodbujanje dostojnega dela v vseh sektorjih in na vseh področjih delovanja, ponuja globalen pristop, usmerjen v vse delavce na nacionalnih trgih, v državah nečlanicah EU in svetovnih dobavnih verigah. Poudarja, da mora EU uporabiti vse svoje notranje in zunanje politike (vključno s trgovinsko) za spodbujanje in zagotavljanje dostojnega dela po vsem svetu, pri čemer ta cilj postavlja v središče trajnostnega in vključujočega okrevanja ter digitalnega prehoda. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja, da EU predlaga globalni sveženj ukrepov in instrumentov, ki vplivajo na spodbujanje štirih stebrov univerzalnega koncepta dostojnega dela, oblikovanega v Deklaraciji MOD o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo iz leta 2008, spremenjeni leta 2022, ki se odraža v ciljih trajnostnega razvoja: spodbujanje zaposlovanja; standardi, ki zagotavljajo pravice pri delu, vključno z odpravo prisilnega dela in dela otrok; ustrezna socialna zaščita; socialni dialog in tristranskost ter enakost spolov kot horizontalni cilj. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komisijo poziva, naj razvije nekatere vidike koncepta dostojnega dela, ki imajo danes posebno vrednost, tako družbeno kot gospodarsko. Kot primer poleg enakosti spolov in nediskriminacije (spodbujanje vidika enakosti spolov pri cilju dostojnega dela) izpostavlja boj proti tveganju izključenosti najranljivejših skupin, kot so invalidi, s trga dela, zdravje in varnost pri delu ter trajnostnost zaposlovanja v okviru ekološkega prehoda. Vse to so horizontalni cilji MOD in Agende 2030. V tem smislu EESO pozdravlja spremembo Deklaracije MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu, da se vanjo vključi pravica do varnega in zdravega delovnega okolja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO ceni predlog, ki ga je Komisija podala v sporočilu, da se okrepi upoštevanje obstoječih instrumentov in sprejmejo prihodnji instrumenti, vključno z zakonodajnimi, na področju štirih stebrov agende o dostojnem delu. Kar zadeva prvo področje ukrepanja, in sicer politike EU, katerih vpliv sega onkraj EU, EESO pozitivno ocenjuje to, da EU spodbuja pionirske standarde na svetovni ravni, s katerimi se izboljšujejo družbena odgovornost, preglednost in trajnostnost poslovnih dejavnosti. EESO pozdravlja tudi to, da je Evropski parlament sprejel resolucijo o novem trgovinskem instrumentu za prepoved proizvodov, ki so rezultat prisilnega dela (1). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Komisija je kot del svežnja za pravično in trajnostno gospodarstvo predstavila tudi predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti (glej mnenje INT/973). EESO meni, da je ta predlog pomemben korak pri spodbujanju spoštovanja človekovih pravic kot obveznosti podjetij in njihovega vodstva, vendar je v predlogu še veliko pomanjkljivosti (na primer omejeno področje uporabe, saj se neposredno nanaša samo na velika podjetja, na mala in srednja pa le posredno; skromna omemba zastopanosti delavcev) in nejasnih pravnih konceptov (na primer zahteva po „vzpostavljenih“ poslovnih odnosih), ki bi jih lahko nacionalni organi in sodišča različno izvajali ter s tem povzročili pravno negotovost za delavce in podjetja. EESO se zato zavzema za uravnotežen dialog med Komisijo, Parlamentom in Svetom, da bi odpravili te pomanjkljivosti in izboljšali učinkovitost regulativnega instrumenta, ki bo na koncu odobren. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO se zaveda težav, s katerimi se soočajo nekatera podjetja pri nadzoru svoje celotne vrednostne verige in zagotavljanju dostojnega dela, vendar meni, da se za doseganje tega ne bi smela zmanjševati jamstva v ta namen, saj to slabi učinkovitost ukrepa, ustvarja pravno negotovost za podjetja in odpira vrata nelojalni konkurenci. EESO je prepričan, da bi za ustrezno reševanje teh težav, povezanih z nadzorom na svetovni ravni brez takšnih negativnih učinkov, morali vzpostaviti ustrezne instrumente podpore in sodelovanja, s katerimi bi zagotovili učinkovitost predlaganih instrumentov. V ta namen imajo lahko poleg javne podpore in smernic ključno vlogo tudi kanali sodelovanja za predstavnike delavcev vzdolž celotne vrednostne verige in v socialnem dialogu na različnih ustreznih ravneh. EESO je prepričan, da je to izboljšanje učinkovitosti upravljanja primerne skrbnosti v celotni vrednostni verigi, ki olajšuje delo podjetij, močan razlog za priznanje in zagotovitev sodelovanja predstavnikov delavcev. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO na področju dvostranskih in regionalnih odnosov EU še posebej ceni predlog EU, da se trgovinska politika uporabi kot instrument za spodbujanje skladnosti z mednarodnimi delovnimi standardi v podjetjih iz tretjih držav, pri čemer se dostojno delo spodbuja v vseh podjetjih in državah, vključno s sosednjimi državami. V zvezi s tem izpostavlja predlog za reformo uredbe EU o trgovinskih preferencialih. Poudarja, da je eden od njegovih ciljev olajšati uvoz iz držav, katerih podjetja spoštujejo socialne in okoljske zahteve ter zahteve v zvezi z delom, vključno z dostojnim delom. Prepričan je, da se bo s tem izboljšal model konkurenčnosti na svetovni ravni, ki temelji ne le na socialni pravičnosti, temveč tudi na lojalni konkurenci med vsemi podjetji. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO podpira odločitev EU, da dejavno sodeluje pri reformi Svetovne trgovinske organizacije (STO), da bi v svetovno gospodarsko rast vključila socialno razsežnost glede na velike izzive, s katerimi se sooča (digitalni in zeleni prehod, staranje prebivalstva, preprečevanje prihodnjih pandemij itd.). Optimizacija rasti, konkurenčnosti in dobička z namenom ustvarjanja večjega bogastva, zaposlovanja in blaginje zajema vzpostavitev okvirov in politik za pravični prehod, ki vključujejo zagotavljanje in spodbujanje dostojnega in trajnostnega dela v svetu, pa tudi pravični prehod, ki temelji na pristopu socialnega dialoga, kot je bilo že doseženo. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO ceni predlog za vključitev mehanizmov za ocenjevanje in nadzor skladnosti z direktivo o skrbnem pregledu, vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v teh mehanizmih ni predviden dialog s socialnimi partnerji. Zato poziva Komisijo, naj te mehanizme jasno določi v predlaganem zakonodajnem besedilu. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Poleg tega EESO poziva EU, naj podpre zavezujočo mednarodno pogodbo Organizacije združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah ter razmisli o konvenciji MOD o dostojnem delu vzdolž dobavnih verig. |
| --- | --- |

1.12

2.   Uvod in ozadje

| 2.1 | Zagotavljanje in spodbujanje dostojnega dela in socialne pravičnosti sta v središču tristransko dogovorjenih zakonodajnih okvirov in politik iz agende MOD za dostojno delo, Deklaracije MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu, sprejete leta 1998 (spremenjena leta 2022), ter znova poudarjena v Deklaraciji za prihodnost dela ob stoletnici MOD (2019). Prav tako je zagotavljanje, da dostojno delo postane standard po vsem svetu, bistveno za zaveze, ki jih je sprejela celotna mednarodna skupnost v okviru ciljev trajnostnega razvoja iz Agende 2030, med drugim predvsem v okviru cilja 8, tj. spodbujati vključujočo in trajnostno gospodarsko rast, ki bo omogočala zaposlovanje in dostojno delo za vse. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO se strinja s Komisijo, da je ta strategija za zaščito in spodbujanje dostojnega dela po vsem svetu v okviru modela trajnostnega okrevanja, vzpostavljenega in financiranega z instrumentom NextGenerationEU, ustrezna, pa tudi potrebna. Podatki, ki sta jih zagotovili Komisija in MOD, so pokazali, da kljub izboljšavam dostojno delo za mnoge ljudi po svetu še vedno ni realnost. Po ocenah MOD 4 milijarde ljudi nima dostopa do socialne zaščite, 205 milijonov ljudi pa je brezposelnih. Na svetovni ravni je v delo otrok vključen vsak deseti otrok na svetu (160 milijonov), 25 milijonov ljudi pa opravlja prisilno delo. V povprečju je skoraj vsaka četrta žrtev prisilnega dela izkoriščana zunaj svoje države izvora, pri čemer je opazna razlika glede na vrsto situacije. Kljub temu, da sta zdravje in varnost pri delu temeljni vidik dostojnega dela, pa po podatkih MOD zaradi nezgode pri delu ali poklicne bolezni vsako minuto nekje na svetu umre več kot pet delavcev. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO pozdravlja to, da se je EU odločila uvesti model za okrevanje gospodarstva, ki usklajuje ustvarjanje bogastva in zaposlitvenih možnosti po vsem svetu z zagotavljanjem in spodbujanjem spoštovanja človekovih pravic, dostojnega dela ter okolja. V skupnem sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu o krepitvi prispevka EU k multilateralizmu, ki temelji na pravilih, je bilo opozorjeno na težave pri doseganju napredka pri teh ciljih po pandemični krizi, ki je prizadela ljudi, podjetja in države. Zato so bili predlagani predpisi, politike in naložbe, ki bodo zagotovili in spodbudili digitalno, zeleno in vključujoče gospodarsko okrevanje, da bi se premaknili naprej. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V tem okviru je Evropska komisija predstavila (1) Sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o dostojnem delu po vsem svetu za svetovni pravični prehod in trajnostno okrevanje (COM(2022) 66 final, 23. februar 2022) in (2) predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti, ki je predmet ločenega mnenja EESO INT/973 (v pripravi). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO je že navedel, da se povečuje čezmejno poslovanje podjetij. Pri tem so glavni akterji večnacionalna podjetja s svetovnimi dobavnimi verigami, katerih vse večji del so mala in srednja podjetja (MSP). EESO že nekaj časa daje zakonodajne in politične pobude za izboljšanje trajnostnosti, spoštovanje človekovih pravic in spodbujanje dostojnega dela v vrednostnih verigah podjetij (2). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO priznava pomen instrumentov, ki temeljijo na družbeni odgovornosti podjetij, za doseganje pravičnega razvoja, saj družbena odgovornost podjetij spodbuja pozitivne spremembe ravnanja v smeri okoljske in socialne trajnostnosti, vendar je opozoril tudi, da jih je treba izboljšati. Zato poziva EU in države članice, naj zagotovijo učinkovitejše izvrševanje obstoječih mednarodnih instrumentov za trajnostno, pravično in odporno rast in okrevanje po pandemiji COVID-19, v središču katerih je dostojno delo. EESO je pozval EU, naj podpre zavezujočo mednarodno pogodbo Organizacije združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah (3) ter razmisli o sprejetju konvencije MOD o dostojnem delu vzdolž dobavnih verig. Izrazil je tudi podporo učinkovitemu in skladnemu zavezujočemu okviru Unije o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij, ki bo temeljil na dialogu s socialnimi partnerji in pristopu z več deležniki. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO priznava prednosti usklajenega regulativnega okvira EU za primerno skrbnost in trajnostnost. Ta poleg drugih prednosti zahteva lojalno konkurenco vseh podjetij, tudi iz držav zunaj EU, ki poslujejo v EU, saj zanje veljajo enaki pogoji, in zagotavlja večjo pravno varnost. Tako usklajen zakonodajni okvir bo podjetjem in delavcem olajšal prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo v pogojih socialne in delovne pravičnosti za vse svetovne verige, zato si EESO prizadeva za skladen in uravnotežen zakonodajni okvir Unije o skrbnem pregledu v podjetjih, ki bo učinkovit in sorazmeren. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO se dobro zaveda, da je treba v vseh državah članicah nujno uvesti mehanizem za finančno okrevanje po pandemiji in podpreti vse procese okrevanja po pandemiji na svetovni ravni, pa tudi različne prehode k zelenemu (ogljično nevtralnemu in krožnemu) in inovativnemu (digitalnemu) gospodarstvu ter izpolnjevanje celovitih zahtev glede družbene in okoljske trajnostnosti v okviru dialoga s socialnimi partnerji in modelov tristranskega upravljanja. Upa, da bo to zajeto v novem sporočilu in priporočilu o prihodnosti socialnega dialoga. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESO je seznanjen z raziskavami, ki so jih opravili mednarodni opazovalci za človekove pravice, vključno z Mednarodno organizacijo dela, Svetom Evrope in Mednarodno konfederacijo sindikatov (svetovni indeks pravic), s katerimi je bilo ugotovljeno, da nespoštovanje človekovih pravic (vključno z individualnimi in kolektivnimi pravicami delavcev) ter nespoštovanje okoljskih predpisov po vsem svetu še vedno naraščata. Med pandemijo se je položaj v več državah po svetu še zaostril: negotovi življenjski pogoji in zlorabe so se dodatno poslabšali. Povečalo se je tudi delo otrok in prisilno delo. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESO priznava, da novejši znanstveni dokazi kažejo, da vedno več podjetij vključuje sisteme upravljanja, ki temeljijo na družbeni odgovornosti podjetij, in razvija svoje poslovne modele v skladu z agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in cilji trajnostnega razvoja, vendar tako kot Komisija meni, da je mogoče to še izboljšati. Poleg tega je napredek počasnejši in izrazito neenakomeren. EESO je prepričan, da je premik k usklajenim zakonodajnim okvirom Unije, ki jih dopolnjujejo tehnična podpora in praktične smernice Komisije, pozitiven, zlasti za mala in srednja podjetja. Na ta način bodo zaveze učinkovitejše in bodo koristile podjetjem, ki delujejo na trgu EU, saj jim bodo zagotovile večjo pravno varnost in enake konkurenčne pogoje. |
| --- | --- |

2.10

3.   Glavni ukrepi, ki jih Komisija predlaga za spodbujanje dostojnega dela

| 3.1 | S spremljanjem napredka na področju dostojnega dela se že dolgo ukvarja MOD, ki spodbuja kazalnike za merjenje dejanskega napredka. EESO meni, da je to pomembno, saj je Komisija pred leti že objavila sporočilo v zvezi s tem (4). Komisijo poziva, naj čim ustrezneje izvaja ambiciozno in inovativno agendo ter učinkovito zagotovi napredek, ki bi konkurenčnost povezal s socialno pravičnostjo. Poleg tega poudarja, da dostojno delo ni le vprašanje zaposlitve in socialne zaščite, temveč tudi upravljanja, ki mora vključevati dialog s socialnimi partnerji na vseh ravneh v svetovni verigi in v vseh fazah proizvodnih procesov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO pozdravlja, da EU še naprej spodbuja svojo agendo za uresničitev delovne skupnosti, ki ne pomeni samo formalne izjave, temveč vodi k dejanski uresničitvi vseh elementov, ki sestavljajo univerzalni koncept dostojnega dela MOD. Ta vizija je v skladu z vključitvijo vseh elementov mednarodnega standarda dostojnega dela v Deklaracijo MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu (1998) (5). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Za EESO je nesprejemljivo, da za več sto milijonov ljudi po svetu dostojno delo še zdaleč ni resničnost, kar mednarodni skupnosti otežuje uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, določenih v Agendi 2030 Organizacije združenih narodov. Čeprav so cilji trajnostnega razvoja vključeni v koncept dostojnega dela, nedavna vrsta kriz in izjemni ekonomski in socialni izzivi našega časa vsak dan ogrožajo dostojno delo za vse (cilj trajnostnega razvoja 8 in drugi, ki so povezani z njim). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Odprava dela otrok in prisilnega dela je v središču teh prizadevanj. Število mladoletnikov, ki opravljajo delo otrok, se je med letoma 2016 in 2020 povečalo za več kot osem milijonov, s čimer se je prejšnji trend upadanja obrnil. EESO pozdravlja predlog Komisije, da se pripravijo novi, učinkovitejši zakonodajni in nezakonodajni ukrepi v okviru politike ničelne tolerance dela otrok, in da se med drugim v EU prepove prodaja ali distribucija izdelkov, ki je rezultat prisilnega dela ali dela otrok. V zvezi s tem meni, da je treba novi okvir dopolniti z oceno ekonomskega in socialnega učinka različnih zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov ter njihovega vpliva na okolje. EESO poziva tudi k okrepitvi nove trgovinske politike EU kot enega od gonil gospodarske rasti, da bi uresničili zaveze glede spoštovanja mednarodnih človekovih pravic, instrumentov v zvezi z njimi ter boja proti delu otrok in prisilnemu delu vzdolž celotne oskrbovalne verige. Na ta način bodo novi ukrepi usklajeni z modelom okrevanja gospodarstva ter svetovne in vključujoče konkurenčnosti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO pozdravlja predlog direktive o obveznem skrbnem pregledu in tudi nova pravna jamstva za učinkovitejši boj proti prisilnemu delu in delu otrok, ki vključuje celotno svetovno vrednostno verigo. EESO se strinja z Evropsko komisijo, da javni organi sami ne morejo zmagati v boju proti prisilnemu delu. EESO pozdravlja tudi to, da je Evropski parlament sprejel resolucijo o novem trgovinskem instrumentu za prepoved proizvodov, ki so rezultat prisilnega dela (6). Veliko zasebnih podjetij se je že zavezalo tem ciljem, vendar morajo iti še dlje v skladu s predlogom direktive glede poročanja podjetij o trajnostnosti, s katero bi bilo treba spodbuditi učinkovitost in sorazmernost tega skladnega okvira EU, da bi se povečala konkurenčnost. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija spodbuja uporabo skladnega pravnega okvira EU in politiko družbeno odgovornega javnega naročanja kot močni orodji za boj za dostojno delo ter proti prisilnemu delu in delu otrok. Kljub temu pa meni, da je za napredek v tej smeri potrebno učinkovitejše izvajanje zakonodajnega okvira, s čimer se bo dejansko povečal učinek socialnih in okoljskih določb v javnem naročanju EU in pravični trgovini. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO ceni predlog nove uredbe EU o splošnem sistemu preferencialov (uredba o GSP), s katero naj bi spodbudili trajnostni razvoj v državah z nizkimi prihodki v obdobju 2024–2034. Pozitivno ocenjuje, da ima EU v okviru nove sheme GSP več možnosti za uporabo trgovinskih preferencialov za zagotavljanje gospodarskih priložnosti in spodbujanje trajnostnega razvoja v skladu s standardi dostojnega dela. Z vključitvijo konvencij o upravljanju, kot je konvencija o tristranskih posvetovanjih, se bo povečala vloga dialoga s socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO je seznanjen z zavezo s področja ukrepa 2, da se dostojno delo šteje za prednostno nalogo novega Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (NDICI – Globalna Evropa) (7). Ta program za človekove pravice in demokracijo predvideva posebne ukrepe za spodbujanje dostojnega dela za vse, vključno z bojem proti prisilnemu delu in delu otrok, zlasti na nacionalni in regionalni ravni. EESO pozdravlja dejstvo, da novi ukrepi NDICI – Globalna Evropa vključujejo spodbujanje socialnega dialoga in večjo avtonomijo socialnih partnerjev, pa tudi dialog s partnerskimi državami, kar bo pripomoglo k ratifikaciji in učinkovitemu izvrševanju posodobljenih konvencij MOD, zlasti temeljnih konvencij in konvencije o upravljanju. |
| --- | --- |

3.8

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Tako kot MOD izraža zaskrbljenost v zvezi z možnostjo, da bodo imela podjetja in delavci, ki so jih krize od leta 2008 do danes najbolj prizadele, manj koristi od izboljšanja gospodarskih in tehnoloških pogojev, saj so nekatere gospodarske panoge ali sektorji trga dela pri okrevanju v veliko boljšem položaju, medtem ko drugi zaostajajo. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO ponovno poudarja, da je varstvo dostojnega dela po vsem svetu zahteva po ustreznem spoštovanju človekovega dostojanstva, zato meni, da je ta predlog pomemben korak k spoštovanju in spodbujanju človekovih pravic v podjetjih, ter upa, da bo to pomembna spodbuda za nadaljnji napredek. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vendar meni, da je v njem še veliko pomanjkljivosti in nejasnih pravnih pojmov, ki jih je mogoče razlagati različno in bi jih lahko nacionalni organi in sodišča različno izvajali, kar vodi v pomanjkljivo pravno varnost za delavce in podjetja. Na primer, uporaba nejasnih pojmov, kot sta „vzpostavljen poslovni odnos“ in zgolj „pogodbena zagotovila o skladnosti s kodeksom ravnanja“, ogroža polni učinek direktive. EESO predlaga Komisiji, naj natančno pojasni te pravne pojme, vključno s pomanjkljivostmi predvidenega sistema civilne odgovornosti, in vključi možnosti sindikalnega zastopanja v podjetjih na ustrezni ravni, da bo spoštovanje določb učinkovitejše. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO je seznanjen s pristopom sodelovanja deležnikov, ki je temelj predloga. Učinkovito sodelovanje sindikatov in predstavnikov delavcev pripomore k uspehu, vendar EESO obžaluje, da je to v predlogu premalo upoštevano. EESO meni, da tovrstna vrzel v zaščiti zaradi svojega kolektivnega učinka škoduje tako delavcem kot podjetjem. V zvezi s tem bi moralo obstoječe sodelovanje predstavnikov organiziranih delavcev, ki temelji na primer na delu evropskih svetov delavcev ali mednarodnih okvirnih sporazumih, pomeniti ustrezno usmeritev in podporo za novi zakonodajni okvir. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO pozdravlja celovit pristop k dostojnemu delu, sprejet v sporočilu Evropske komisije. Upošteva željo potrošnikov, da se prednost nameni modelom proizvodnje in distribucije blaga in storitev, ki bolj spoštujejo pogoje družbene in okoljske trajnostnosti. Komisija je ugotovila, da ima večina potrošnikov raje načine potrošnje, tudi v elektronskem poslovanju, ki dajejo prednost izdelkom, pri katerih se upoštevata dostojno delo in okoljsko ravnovesje. Zato EESO poziva k spodbujanju te družbeno odgovorne vloge potrošnikov z boljšim obveščanjem in usposabljanjem, da bi izboljšali učinkovitost ukrepov, ki jih predlaga Komisija za zagotavljanje in spodbujanje dostojnega dela v svetu. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO pozitivno ocenjuje, da je Komisija sprejela zahtevo Evropskega parlamenta in Sveta, naj pripravi predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti (INT/973). Ugotavlja, da predlog Komisije omejuje število podjetij, vključenih v predlog direktive, in s tem omejuje področje uporabe iz zahteve Evropskega parlamenta. Poziva k dialogu med temi tremi evropskimi institucijami za dosego dogovora o tem skladnem zakonodajnem okviru EU, da bi se med drugim ustrezno razširilo področje uporabe prihodnje direktive, kar bo izboljšalo njeno učinkovitost, tudi v smislu lojalne konkurence med vsemi podjetji, in odpravilo nekatere regulativne pomanjkljivosti v predlaganem besedilu, da bi se podjetjem zagotovila večja pravna varnost. |
| --- | --- |

4.6

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | EESO je seznanjen s prizadevanji Komisije, da bi EU uporabila vse instrumente, politike in sredstva, ki so v njeni pristojnosti (javno naročanje, trgovinski sporazumi, razvojna politika, naložbena politika, skladi itd.), da bi spodbujala dostojno delo po vsem svetu. Poziva zlasti k razvoju in učinkovitejši uporabi sklopa instrumentov, namenjenih zagotavljanju in spodbujanju dostojnih delovnih pogojev, ter ratifikaciji mednarodnih standardov dela, vključno z reformami, ki so potrebne za podporo okrevanju gospodarstva, konkurenčnosti evropskih podjetij in njihovim zmogljivostim za ustvarjanje dostojnih delovnih mest v svetu. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESO ugotavlja, da predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti daje velik pomen tehnikam družbene odgovornosti podjetij, kot so enostranski kodeksi ravnanja. V teh instrumentih ni upoštevan položaj delavcev. EESO meni, da bi bilo primerno vključiti tudi tehnike kolektivnega upravljanja za spodbujanje koristnih kanalov za sodelovanje predstavnikov delavcev pri oblikovanju in spremljanju zavez dostojnega dela vzdolž celotne vrednostne verige. V skladu s primerom iz točke 4.4 morajo mednarodni okvirni sporazumi zagotavljati ustrezno usmeritev in podporo. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO se strinja s Komisijo, da je za učinkovit boj proti prisilnemu delu potrebnih več ukrepov in boljši ukrepi. V ta namen podpira Komisijo, da čim prej uvede prepoved dajanja (domačih in uvoženih) izdelkov, ki so proizvedeni s prisilnim delom, vključno z delom otrok, na trge EU. Hkrati priporoča analizo različnih ukrepov in popolno oceno ekonomskih in socialnih učinkov ter vplivov različnih scenarijev na okolje. Ta prepoved mora biti skladna tako s pogoji pravične trgovine kot z zavezami EU skupni trgovinski politiki in svetovni konkurenčnosti Evrope. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESO se strinja s Komisijo, da so za učinkovit boj proti delu otrok potrebni dodatni ukrepi zaradi velike kompleksnosti vzročnih dejavnikov (finančne težave, pomanjkanje ustreznejših možnosti izobraževanja, lokalni običaji v zvezi z vlogo otrok v družbi itd.). EESO hkrati poziva k dosledni uporabi in izvrševanju obstoječih mednarodnih instrumentov. Zato je za izkoreninjenje dela otrok potreben tudi celovit (celostni) pristop k trajnostnemu gospodarskemu razvoju, ki temelji na standardu dostojnega dela, in sicer sredstva za kakovostno izobraževanje, prihodki in zadostna socialna zaščita za vse. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESO meni, da je izjemno pomembna tudi revizija direktive EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej (8), ki državam članicam nalaga, da trgovino z ljudmi prepovejo z zakonom, kar ima dodatni namen zaščite pred prisilnim delom (ki poleg drugih ranljivejših skupin nesorazmerno prizadene ženske in deklice ter zlasti priseljence). EESO je že izrazil svoje zadovoljstvo s celostnim in integriranim pristopom k zaščiti pravic oseb, ki so žrtve trgovine z ljudmi (9). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESO poudarja pomembnost predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih zelenih obveznicah (COM(2021) 391 final), katerega cilj je bolje izkoristiti potencial enotnega trga in unije kapitalskih trgov za prispevanje k doseganju podnebnih in okoljskih ciljev Unije v skladu s členom 2(1)(c) Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2016 in evropskega zelenega dogovora. EESO že od vsega začetka poudarja, da zeleni dogovor ne bo uspešen, če ne bo hkrati socialni dogovor, in poziva k natančnejši opredelitvi pojma socialnih naložb, da bi trgom in podjetjem zagotovili večjo pravno varnost (10). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESO podpira delo Komisije v zvezi z novo uredbo EU o splošnem sistemu preferencialov (uredba o GSP) za obdobje 2024–2034. Ugotavlja, da je Komisija okrepila svojo podporo spodbujanju skladnosti z mednarodnimi delovnimi standardi v državah upravičenkah do splošnega sistema preferencialov s tem, da je dodala dve novi konvenciji o pravicah pri delu (Konvencija MOD št. 81 o inšpekciji dela in Konvencija št. 144 o tristranskih posvetovanjih), in priznava, da je izvoz blaga, ki je rezultat dela otrok in prisilnega dela, razlog za umik trgovinskih preferencialov. EESO priporoča, naj se v osnutek uredbe o splošnem sistemu preferencialov za obdobje 2024–2034 vključi Deklaracija MOD iz leta 1998 skupaj s spremembo iz leta 2022. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Poleg tega EESO pozdravlja namero Komisije, da podpre reformo STO, da bi še naprej prispevala k trajnostnemu razvoju, vključila socialno razsežnost globalizacije in spodbujala sporazume v STO, ki spodbujajo dostojno delo in socialno pravičnost. Upa, da bo v odprtih pogajalskih procesih doseženo ustrezno ravnovesje med socialnimi cilji in cilji izboljšanja svetovne konkurenčnosti gospodarstva. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESO ceni predlog za vključitev mehanizmov za ocenjevanje in nadzor skladnosti z direktivo o skrbnem pregledu, vključno z evropsko mrežo nadzornih organov, ki bo pomagala pri njenem izvajanju, vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da po eni strani mandat (pristojnost) tega nadzornega organa ni jasno opredeljen in da po drugi strani ti mehanizmi ne zagotavljajo dialoga s socialnimi partnerji. Zato poziva Komisijo, naj te mehanizme jasno določi v predlaganem zakonodajnem besedilu. |
| --- | --- |

5.9

V Bruslju, 22. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0245_SL.html

1

(2)  Mnenje EESO Trajnostne dobavne verige in dostojno delo v mednarodni trgovini, 2020/02161 (UL C 429, 11.12.2020, str. 197).

2

Trajnostne dobavne verige in dostojno delo v mednarodni trgovini

(3)  EESO je to vprašanje že podrobno obravnaval v mnenju Zavezujoča pogodba OZN o podjetjih in človekovih pravicah (UL C 97, 24.3.2020, str. 9).

3

Zavezujoča pogodba OZN o podjetjih in človekovih pravicah

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52006DC0249

4

(5)  www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=1000:62:0::NO:62:P62_LIST_ENTRIE_ID:2453911:NO

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0245_SL.html

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/ALL/?uri=CELEX%3A32021R0947

7

(8)  Direktiva 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (UL L 101, 15.4.2011, str. 1).

8

(9)  UL C 51, 17.2.2011, str. 50.

9

(10)  EESO v zvezi s tem pripravlja mnenje na lastno pobudo: ECO/581, Socialna taksonomija – izzivi in priložnosti (glej stran 15 tega Uradnega lista).

10

Socialna taksonomija – izzivi in priložnosti

---

PRILOGA

Naslednji amandmaji, ki so bili med razpravo zavrnjeni, so prejeli vsaj četrtino oddanih glasov (člen 43(2) Poslovnika):

| AMANDMA 3


  SOC/727


  Dostojno delo po vsem svetu


  Točka 2.6


  Spremeni se tako: | Vlagatelji:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMANDMA 3

SOC/727

Dostojno delo po vsem svetu

Točka 2.6

Spremeni se tako:

Vlagatelji:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO priznava pomen instrumentov, ki temeljijo na družbeni odgovornosti podjetij, za doseganje pravičnega razvoja, saj družbena odgovornost podjetij spodbuja pozitivne spremembe ravnanja v smeri okoljske in socialne trajnostnosti, vendar je opozoril tudi, da jih je treba izboljšati. Zato poziva EU in države članice, naj zagotovijo učinkovitejše izvrševanje obstoječih mednarodnih instrumentov za trajnostno, pravično in odporno rast in okrevanje po pandemiji COVID-19, v središču katerih je dostojno delo. EESO je pozval EU, naj podpre zavezujočo mednarodno pogodbo Organizacije združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah (1)

  ter razmisli o sprejetju konvencije
  MOD o dostojnem delu vzdolž dobavnih verig. Izrazil je tudi podporo učinkovitemu in skladnemu zavezujočemu okviru Unije o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij, ki bo temeljil na dialogu s socialnimi partnerji in pristopu z več deležniki. | EESO priznava pomen instrumentov, ki temeljijo na družbeni odgovornosti podjetij, za doseganje pravičnega razvoja, saj družbena odgovornost podjetij spodbuja pozitivne spremembe ravnanja v smeri okoljske in socialne trajnostnosti, vendar je opozoril tudi, da jih je treba izboljšati. Zato poziva EU in države članice, naj zagotovijo učinkovitejše izvrševanje obstoječih mednarodnih instrumentov za trajnostno, pravično in odporno rast in okrevanje po pandemiji COVID-19, v središču katerih je dostojno delo. EESO je pozval EU, naj podpre zavezujočo mednarodno pogodbo Organizacije združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah (1), MOD
  pa, naj preuči razvoj in sprejetje kakršnih koli relevantnih in primernih instrumentov

   (2) o dostojnem delu vzdolž dobavnih verig. Izrazil je tudi podporo učinkovitemu in skladnemu zavezujočemu okviru Unije o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij, ki bo temeljil na dialogu s socialnimi partnerji in pristopu z več deležniki. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO priznava pomen instrumentov, ki temeljijo na družbeni odgovornosti podjetij, za doseganje pravičnega razvoja, saj družbena odgovornost podjetij spodbuja pozitivne spremembe ravnanja v smeri okoljske in socialne trajnostnosti, vendar je opozoril tudi, da jih je treba izboljšati. Zato poziva EU in države članice, naj zagotovijo učinkovitejše izvrševanje obstoječih mednarodnih instrumentov za trajnostno, pravično in odporno rast in okrevanje po pandemiji COVID-19, v središču katerih je dostojno delo. EESO je pozval EU, naj podpre zavezujočo mednarodno pogodbo Organizacije združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah (1)

  ter razmisli o sprejetju konvencije
  MOD o dostojnem delu vzdolž dobavnih verig. Izrazil je tudi podporo učinkovitemu in skladnemu zavezujočemu okviru Unije o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij, ki bo temeljil na dialogu s socialnimi partnerji in pristopu z več deležniki.

EESO priznava pomen instrumentov, ki temeljijo na družbeni odgovornosti podjetij, za doseganje pravičnega razvoja, saj družbena odgovornost podjetij spodbuja pozitivne spremembe ravnanja v smeri okoljske in socialne trajnostnosti, vendar je opozoril tudi, da jih je treba izboljšati. Zato poziva EU in države članice, naj zagotovijo učinkovitejše izvrševanje obstoječih mednarodnih instrumentov za trajnostno, pravično in odporno rast in okrevanje po pandemiji COVID-19, v središču katerih je dostojno delo. EESO je pozval EU, naj podpre zavezujočo mednarodno pogodbo Organizacije združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah (1), MOD
  pa, naj preuči razvoj in sprejetje kakršnih koli relevantnih in primernih instrumentov

   (2) o dostojnem delu vzdolž dobavnih verig. Izrazil je tudi podporo učinkovitemu in skladnemu zavezujočemu okviru Unije o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij, ki bo temeljil na dialogu s socialnimi partnerji in pristopu z več deležniki.

Rezultat glasovanja

| Za: | 65 |
| --- | --- |
| Proti: | 97 |
| Vzdržani: | 13 |

Za:

65

Proti:

97

Vzdržani:

13

| AMANDMA 4


  SOC/727


  Dostojno delo po vsem svetu


  Točka 2.7


  Spremeni se tako: | Vlagatelji:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMANDMA 4

SOC/727

Dostojno delo po vsem svetu

Točka 2.7

Spremeni se tako:

Vlagatelji:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO priznava prednosti usklajenega regulativnega okvira EU za primerno skrbnost in trajnostnost. Ta poleg drugih prednosti zahteva lojalno konkurenco vseh podjetij, tudi iz držav zunaj EU, ki poslujejo v EU, saj zanje veljajo enaki pogoji, in zagotavlja večjo pravno varnost. Tako usklajen zakonodajni okvir bo podjetjem in delavcem olajšal prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo v pogojih socialne in delovne pravičnosti za vse svetovne verige, zato si EESO prizadeva za skladen in uravnotežen zakonodajni okvir Unije o skrbnem pregledu v podjetjih, ki bo učinkovit in sorazmeren. | EESO priznava prednosti usklajenega regulativnega okvira EU za primerno skrbnost in trajnostnost. Ta poleg drugih prednosti zahteva lojalno konkurenco vseh podjetij
  v okviru njegovega področja uporabe
  , tudi iz držav zunaj EU, ki poslujejo v EU, saj zanje veljajo enaki pogoji, in zagotavlja večjo pravno varnost. Tako usklajen zakonodajni okvir bo podjetjem in delavcem olajšal prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo v pogojih socialne in delovne pravičnosti za vse svetovne verige, zato si EESO prizadeva za skladen in uravnotežen zakonodajni okvir Unije o skrbnem pregledu v podjetjih, ki bo učinkovit in sorazmeren. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO priznava prednosti usklajenega regulativnega okvira EU za primerno skrbnost in trajnostnost. Ta poleg drugih prednosti zahteva lojalno konkurenco vseh podjetij, tudi iz držav zunaj EU, ki poslujejo v EU, saj zanje veljajo enaki pogoji, in zagotavlja večjo pravno varnost. Tako usklajen zakonodajni okvir bo podjetjem in delavcem olajšal prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo v pogojih socialne in delovne pravičnosti za vse svetovne verige, zato si EESO prizadeva za skladen in uravnotežen zakonodajni okvir Unije o skrbnem pregledu v podjetjih, ki bo učinkovit in sorazmeren.

EESO priznava prednosti usklajenega regulativnega okvira EU za primerno skrbnost in trajnostnost. Ta poleg drugih prednosti zahteva lojalno konkurenco vseh podjetij
  v okviru njegovega področja uporabe
  , tudi iz držav zunaj EU, ki poslujejo v EU, saj zanje veljajo enaki pogoji, in zagotavlja večjo pravno varnost. Tako usklajen zakonodajni okvir bo podjetjem in delavcem olajšal prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo v pogojih socialne in delovne pravičnosti za vse svetovne verige, zato si EESO prizadeva za skladen in uravnotežen zakonodajni okvir Unije o skrbnem pregledu v podjetjih, ki bo učinkovit in sorazmeren.

Rezultat glasovanja

| Za: | 73 |
| --- | --- |
| Proti: | 100 |
| Vzdržani: | 14 |

Za:

73

Proti:

100

Vzdržani:

14

| AMANDMA 5


  SOC/727


  Dostojno delo po vsem svetu


  Točka 4.6


  Spremeni se tako: | Vlagatelji:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMANDMA 5

SOC/727

Dostojno delo po vsem svetu

Točka 4.6

Spremeni se tako:

Vlagatelji:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO pozitivno ocenjuje, da je Komisija sprejela zahtevo Evropskega parlamenta in Sveta, naj pripravi predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti (INT/973). Ugotavlja, da predlog Komisije omejuje število podjetij, vključenih v predlog direktive, in s tem omejuje področje uporabe iz zahteve Evropskega parlamenta. Poziva k dialogu med temi tremi evropskimi institucijami za dosego dogovora o tem skladnem zakonodajnem okviru EU
  , da bi se med drugim ustrezno razširilo področje uporabe prihodnje direktive, kar
  bo izboljšalo njeno učinkovitost, tudi v smislu lojalne konkurence med vsemi podjetji, in odpravilo nekatere regulativne pomanjkljivosti v predlaganem besedilu, da bi se podjetjem zagotovila večja pravna varnost. | EESO pozitivno ocenjuje, da je Komisija sprejela zahtevo Evropskega parlamenta in Sveta, naj pripravi predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti (INT/973). Ugotavlja, da predlog Komisije omejuje število podjetij, vključenih v predlog direktive, in s tem omejuje področje uporabe iz zahteve Evropskega parlamenta. Poziva k dialogu med temi tremi evropskimi institucijami za dosego dogovora o tem skladnem zakonodajnem okviru EU
  ; med drugim morajo oblikovalci politik upoštevati zahteven položaj mikro, malih in srednjih podjetij ter poskrbeti, da bodo ob začetku veljave zakonodaje o skrbnem pregledu na voljo podporna orodja na evropski in nacionalni ravni.

   (1)

  To
  bo izboljšalo njeno učinkovitost, tudi v smislu lojalne konkurence med vsemi podjetji
  v okviru področja uporabe prihodnje direktive
  , in odpravilo nekatere regulativne pomanjkljivosti v predlaganem besedilu, da bi se podjetjem zagotovila večja pravna varnost. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO pozitivno ocenjuje, da je Komisija sprejela zahtevo Evropskega parlamenta in Sveta, naj pripravi predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti (INT/973). Ugotavlja, da predlog Komisije omejuje število podjetij, vključenih v predlog direktive, in s tem omejuje področje uporabe iz zahteve Evropskega parlamenta. Poziva k dialogu med temi tremi evropskimi institucijami za dosego dogovora o tem skladnem zakonodajnem okviru EU
  , da bi se med drugim ustrezno razširilo področje uporabe prihodnje direktive, kar
  bo izboljšalo njeno učinkovitost, tudi v smislu lojalne konkurence med vsemi podjetji, in odpravilo nekatere regulativne pomanjkljivosti v predlaganem besedilu, da bi se podjetjem zagotovila večja pravna varnost.

EESO pozitivno ocenjuje, da je Komisija sprejela zahtevo Evropskega parlamenta in Sveta, naj pripravi predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti (INT/973). Ugotavlja, da predlog Komisije omejuje število podjetij, vključenih v predlog direktive, in s tem omejuje področje uporabe iz zahteve Evropskega parlamenta. Poziva k dialogu med temi tremi evropskimi institucijami za dosego dogovora o tem skladnem zakonodajnem okviru EU
  ; med drugim morajo oblikovalci politik upoštevati zahteven položaj mikro, malih in srednjih podjetij ter poskrbeti, da bodo ob začetku veljave zakonodaje o skrbnem pregledu na voljo podporna orodja na evropski in nacionalni ravni.

   (1)

  To
  bo izboljšalo njeno učinkovitost, tudi v smislu lojalne konkurence med vsemi podjetji
  v okviru področja uporabe prihodnje direktive
  , in odpravilo nekatere regulativne pomanjkljivosti v predlaganem besedilu, da bi se podjetjem zagotovila večja pravna varnost.

Rezultat glasovanja

| Za: | 68 |
| --- | --- |
| Proti: | 97 |
| Vzdržani: | 15 |

Za:

68

Proti:

97

Vzdržani:

15

| AMANDMA 1


  SOC/727


  Dostojno delo po vsem svetu


  Točka 1.7


  Spremeni se tako: | Vlagatelji:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMANDMA 1

SOC/727

Dostojno delo po vsem svetu

Točka 1.7

Spremeni se tako:

Vlagatelji:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| Komisija je kot del svežnja za pravično in trajnostno gospodarstvo predstavila tudi predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti (glej mnenje INT/973). EESO meni, da je ta predlog pomemben korak pri spodbujanju spoštovanja človekovih pravic kot obveznosti podjetij in njihovega vodstva, vendar je v predlogu še veliko pomanjkljivosti (na primer
  omejeno področje uporabe, saj se neposredno nanaša samo na velika podjetja, na mala in srednja pa le posredno
  ; skromna omemba zastopanosti delavcev) in nejasnih pravnih konceptov (na primer zahteva po „vzpostavljenih“ poslovnih odnosih), ki bi jih lahko nacionalni organi in sodišča različno izvajali ter s tem povzročili pravno negotovost za delavce in podjetja. EESO se zato zavzema za uravnotežen dialog med Komisijo, Parlamentom in Svetom, da bi odpravili te pomanjkljivosti in izboljšali učinkovitost regulativnega instrumenta, ki bo na koncu odobren. | Komisija je kot del svežnja za pravično in trajnostno gospodarstvo predstavila tudi predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti (glej mnenje INT/973). EESO meni, da je ta predlog pomemben korak pri spodbujanju spoštovanja človekovih pravic kot obveznosti podjetij in njihovega vodstva, vendar je v predlogu še veliko pomanjkljivosti (na primer
  , obstaja bojazen, da bodo določbe direktive, ki ne vključujejo izrecno mikro, malih in srednjih podjetij, dejansko posredno razširjene nanje

   (1); skromna omemba zastopanosti delavcev) in nejasnih pravnih konceptov (na primer zahteva po „vzpostavljenih“ poslovnih odnosih), ki bi jih lahko nacionalni organi in sodišča različno izvajali ter s tem povzročili pravno negotovost za delavce in podjetja. EESO se zato zavzema za uravnotežen dialog med Komisijo, Parlamentom in Svetom, da bi odpravili te pomanjkljivosti in izboljšali učinkovitost regulativnega instrumenta, ki bo na koncu odobren. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

Komisija je kot del svežnja za pravično in trajnostno gospodarstvo predstavila tudi predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti (glej mnenje INT/973). EESO meni, da je ta predlog pomemben korak pri spodbujanju spoštovanja človekovih pravic kot obveznosti podjetij in njihovega vodstva, vendar je v predlogu še veliko pomanjkljivosti (na primer
  omejeno področje uporabe, saj se neposredno nanaša samo na velika podjetja, na mala in srednja pa le posredno
  ; skromna omemba zastopanosti delavcev) in nejasnih pravnih konceptov (na primer zahteva po „vzpostavljenih“ poslovnih odnosih), ki bi jih lahko nacionalni organi in sodišča različno izvajali ter s tem povzročili pravno negotovost za delavce in podjetja. EESO se zato zavzema za uravnotežen dialog med Komisijo, Parlamentom in Svetom, da bi odpravili te pomanjkljivosti in izboljšali učinkovitost regulativnega instrumenta, ki bo na koncu odobren.

Komisija je kot del svežnja za pravično in trajnostno gospodarstvo predstavila tudi predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti (glej mnenje INT/973). EESO meni, da je ta predlog pomemben korak pri spodbujanju spoštovanja človekovih pravic kot obveznosti podjetij in njihovega vodstva, vendar je v predlogu še veliko pomanjkljivosti (na primer
  , obstaja bojazen, da bodo določbe direktive, ki ne vključujejo izrecno mikro, malih in srednjih podjetij, dejansko posredno razširjene nanje

   (1); skromna omemba zastopanosti delavcev) in nejasnih pravnih konceptov (na primer zahteva po „vzpostavljenih“ poslovnih odnosih), ki bi jih lahko nacionalni organi in sodišča različno izvajali ter s tem povzročili pravno negotovost za delavce in podjetja. EESO se zato zavzema za uravnotežen dialog med Komisijo, Parlamentom in Svetom, da bi odpravili te pomanjkljivosti in izboljšali učinkovitost regulativnega instrumenta, ki bo na koncu odobren.

Rezultat glasovanja

| Za: | 72 |
| --- | --- |
| Proti: | 107 |
| Vzdržani: | 12 |

Za:

72

Proti:

107

Vzdržani:

12

| AMANDMA 2


  SOC/727


  Dostojno delo po vsem svetu


  Točka 1.12


  Spremeni se tako: | Vlagatelji:

  BLIJLEVENS René
  GERSTEIN Antje Sabine
  KONTKANEN Mira-Maria
  MINCHEVA Mariya
  MURESAN Marinel Dănuț
  POTTIER Jean-Michel |
| --- | --- |

AMANDMA 2

SOC/727

Dostojno delo po vsem svetu

Točka 1.12

Spremeni se tako:

Vlagatelji:

BLIJLEVENS René

GERSTEIN Antje Sabine

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

MURESAN Marinel Dănuț

POTTIER Jean-Michel

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| Poleg tega EESO poziva EU, naj podpre zavezujočo mednarodno pogodbo Organizacije združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah
  ter razmisli o konvenciji
  MOD o
  dostojnem delu vzdolž dobavnih verig. | Poleg tega EESO poziva EU, naj podpre zavezujočo mednarodno pogodbo Organizacije združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, MOD
  pa, naj preuči razvoj in sprejetje kakršnih koli relevantnih in primernih instrumentov

   (1) o dostojnem delu vzdolž dobavnih verig. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

Poleg tega EESO poziva EU, naj podpre zavezujočo mednarodno pogodbo Organizacije združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah
  ter razmisli o konvenciji
  MOD o

dostojnem delu vzdolž dobavnih verig.

Poleg tega EESO poziva EU, naj podpre zavezujočo mednarodno pogodbo Organizacije združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, MOD
  pa, naj preuči razvoj in sprejetje kakršnih koli relevantnih in primernih instrumentov

   (1) o dostojnem delu vzdolž dobavnih verig.

Rezultat glasovanja: o tem amandmaju se ni glasovalo, ker je popolnoma enak kot v točki 2.6 zgoraj.

| Za: | / |
| --- | --- |
| Proti: | / |
| Vzdržani: | / |

Za:

/

Proti:

/

Vzdržani:

/

---

(1)  EESO je to vprašanje že podrobno obravnaval v mnenju REX/518 Zavezujoča pogodba OZN o podjetjih in človekovih pravicah, https://webapi2016.EESC.europa.eu/v1/documents/eesc-2019-01278-00-01-ac-tra-sl.docx/content.

(1)  EESO je to vprašanje že podrobno obravnaval v mnenju REX/518 Zavezujoča pogodba OZN o podjetjih in človekovih pravicah, https://webapi2016.EESC.europa.eu/v1/documents/eesc-2019-01278-00-01-ac-tra-sl.docx/content.

(2)  REX/462 mnenje Dostojno delo v okviru globalnih oskrbovalnih verig, točka 1.9, https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-work-global-supply-chains-own-initiative-opinion.

(1)  
  INT/973 mnenje Trajnostno upravljanje podjetij (


  https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-corporate-overnance


  ), točka 1.6.

(1)  
  INT/973 mnenje Trajnostno upravljanje podjetij (


  https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-corporate-governance


  ), točka 4.9.

(1)  
  REX/462 mnenje Dostojno delo v okviru globalnih oskrbovalnih verig, točka 1.9,


  https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-work-global-supply-chains-own-initiative-opinion
  .

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/161 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/161

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic

(COM(2022) 241 final)

(2022/C 486/22)

| Poročevalka: | Mariya MINCHEVA |
| --- | --- |

Poročevalka:

Mariya MINCHEVA

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 14. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 6. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 22. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 146/0/2 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 14. 6. 2022

Pravna podlaga

člen 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

6. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

22. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

146/0/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da so predlagane smernice za politike zaposlovanja držav članic primerne, saj obravnavajo najnujnejša vprašanja na trgu dela. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO opozarja na sedanje geopolitične razmere, ki so vse bolj negotove. Njihov učinek na prihodnje povpraševanje bo zelo verjetno vplival na naložbene odločitve podjetij in varnost zaposlitev ter povzročil zamudo pri izvajanju naložbenih načrtov v zasebnem in javnem sektorju. Ob visoki inflaciji, višjih cenah energije, ki imajo hude posledice za kupno moč, in pričakovani recesiji je še toliko nujneje, da se zagotovi konkurenčna podlaga za trajnostne naložbe. Države članice bi si morale prizadevati za resnično integriran enotni trg ter pomagati malim in srednjim podjetjem pri razširitvi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | V teh nemirnih časih je treba sprejeti ukrepe, s katerimi se bosta okrepila vloga socialnih partnerjev in njihovo sodelovanje pri oblikovanju in izvajanju reform in politik na področju zaposlovanja, socialnega varstva in gospodarstva, vključno s krepitvijo njihovih zmogljivosti. To je pomembno tudi za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic ter nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. Organizacije civilne družbe, ki delujejo na področju zaposlovanja in socialnih vprašanj, izobraževalne ustanove, ponudniki socialnih storitev, socialna podjetja in dobrodelne organizacije potrebujejo ugodno okolje za ponujanje svojih storitev ranljivim skupinam. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ker pomanjkanje delovne sile znova narašča, bi bilo treba izvajati učinkovite ukrepe za spodbujanje socialnih partnerjev k obravnavanju potreb po znanjih in spretnostih na nacionalni ravni, pri čemer bi morali biti ti ukrepi prilagojeni posameznim sektorjem in lokalnim razmeram. Zaradi hitrih tehnoloških sprememb in dvojnega prehoda je „življenjska doba“ predhodno pridobljenih spretnosti, znanj in kompetenc čedalje krajša, vseživljenjsko pridobivanje ustreznih spretnosti, znanj in kompetenc pa postaja vse bolj pomembno tako za delavce kot za podjetja. Spodbujati bi bilo treba mobilnost delovne sile znotraj EU in zakonite delovne migracije. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da je za zmanjšanje revščine zaposlenih potrebna kombinacija različnih instrumentov politike in ukrepov, o katerih se dogovorijo socialni partnerji. Med temi instrumenti politike so poleg dostojne plače, vključno z ustrezno minimalno plačo, dobro zasnovane in začasne finančne spodbude skupaj z usmerjenimi in učinkovitimi ukrepi za pridobivanje in izpopolnjevanje znanj in spretnosti. Države članice bi bilo treba spodbujati in podpirati, da jih izvajajo na usklajen način. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Ciljno usmerjena podpora je zlasti pomembna za dolgotrajno brezposelne in/ali neaktivne osebe, saj povečuje njihovo možnost za (ponovni) vstop na trg dela in je pomemben dejavnik pri ohranjanju zaposlitve. Ker je pandemija še posebej močno prizadela mlade, so ukrepi politike, ki so specifični za mlade, vključujoči in usmerjeni v prihodnost, ključni za zagotovitev, da mladi ne bodo zapostavljeni. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Da bi znižali stopnjo neaktivnosti, si je treba prizadevati za to, da se na trg dela vrnejo tisti, ki so od njega oddaljeni. Če so različne oblike dela, fleksibilnost dela in delo na daljavo ustrezno urejeni z zakonodajo ali kolektivnimi pogajanji na nacionalni ravni, bi to lahko bili pomembni dejavniki, ki bi osebam iz ranljivih skupin omogočili, da najdejo delo. Javne službe za zaposlovanje bi bilo treba okrepiti, tudi z digitalizacijo njihovih storitev ter spodbujanjem sodelovanja z zasebnimi službami za zaposlovanje in drugimi ustreznimi akterji na trgu dela. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Države članice, zlasti tiste, ki so bile v pregledu socialnih kazalnikov opredeljene kot manj uspešne, bi bilo treba (tudi z dosledno uporabo sredstev EU) spodbujati k vzpostavitvi okvira, ki bo delodajalcem omogočal zaposlovanje invalidov ali uporabo priložnosti za samozaposlitev, kadar je to mogoče. Pri tem so subjekti socialnega gospodarstva ključni za podpiranje in izvajanje projektov zaposlovanja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Ukrepi za odpravo plačne vrzeli med spoloma so še naprej pomembni in obravnavati je treba temeljne vzroke tega vprašanja. Predlagana direktiva Evropske komisije o preglednosti plačil, o kateri se trenutno razpravlja, bi morala okrepiti uporabo načela enakega plačila za enako delo za moške in ženske kot enega od ukrepov za odpravo plačne vrzeli med spoloma. Hkrati je treba upoštevati pomisleke glede dodatnih bremen za podjetja, zlasti MSP. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Zaradi vse večjega staranja prebivalstva, podaljševanja pričakovane življenjske dobe in zmanjševanja delovne sile je treba skrbno preučiti izzive, povezane s sistemi socialne varnosti in zdravstvenega varstva v državah članicah, da bi ohranili ustreznost in finančno vzdržnost pokojninskih sistemov. Treba je ukrepati, da se poveča obseg delovne sile z bolj vključujočimi trgi dela, tudi z aktiviranjem skupin, ki so trenutno s trga dela izključene ali pa so na njem premalo zastopane. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Ko je Direktiva o začasni zaščiti začela veljati, so države članice hitro ukrepale in prilagodile svoje nacionalne regulativne okvire, da so lahko podprle ukrajinske begunce in v Ukrajini živeče državljane tretjih držav, ki so zaradi vojne pribežali v Evropo. Odpraviti je treba morebitna ozka grla. |
| --- | --- |

1.11

2.   Splošne ugotovitve in ozadje

| 2.1 | Evropski semester je v ciklu za leto 2022 znova začel obsežno usklajevanje ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se je dodatno prilagodil v skladu z zahtevami za izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost. Poročila o državah, objavljena maja 2022 (1), vključujejo oceno napredka pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in njegovega akcijskega načrta, ki določa socialne cilje in kazalnike, ki so sestavni del semestra ter nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. Povezava s pregledom socialnih kazalnikov zagotavlja ciljno usmerjeni pregled izvajanja akcijskega načrta. Priporočila za posamezne države so bila poenostavljena. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Leta 2021 so bile smernice za politike zaposlovanja držav članic, ki so določene v Prilogi k Sklepu Sveta (EU) 2020/1512, ohranjene brez sprememb. Leta 2022 je Evropska komisija predlagala številne spremembe, ki izražajo nedavne pobude politike in dodajajo nove elemente, povezane z ruskim napadom na Ukrajino. EESO pozdravlja osredotočenost Komisije na okolje po COVID-19, da bi zagotovila trajno rast. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Z vojno v Ukrajini so se motnje v oskrbi še zaostrile in negotovost se je povečala. Gospodarstvo EU je posredno izpostavljeno tudi zdravstvenim razmeram v povezavi s COVID-19 v drugih regijah. Gospodarski obeti v EU predvidevajo nižjo rast in višjo inflacijo, zlasti za leto 2022 (2). Visoke stopnje inflacije ter močno zvišanje cen energije in plina ustvarjajo dodaten pritisk na podjetja (in njihovo konkurenčnost) in gospodinjstva (in njihovo kupno moč). To bo neizogibno vplivalo na sposobnost nekaterih podjetij za ustvarjanje novih delovnih mest in bo izziv za sisteme socialne zaščite v prihodnjih mesecih, zato bodo potrebne ciljno usmerjene politike za podporo sprememb na trgu dela. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Politike zaposlovanja držav članic bi morale ob tem, da si prizadevajo za vključevanje in pravičnost, izražati tudi gospodarski in družbeni razvoj. Vpliv politik trga dela bi bilo treba skrbno oceniti, tako da bodo spodbujale trajnostno okrevanje, ne pa znižanja stopnje zaposlenosti, manj kakovostnih delovnih mest in zmanjšanja kupne moči posameznikov. Pomanjkanju delovne sile ter znanj in spretnosti bi bilo treba nameniti večjo pozornost, slediti pa bi morala posebna priporočila in pobude politike v skladu z akcijskim načrtom evropskega stebra socialnih pravic. |
| --- | --- |

2.4

3.   Posebne ugotovitve

3.1   
  Smernica 5: Spodbujanje povpraševanja po delovni sili

| 3.1.1 | Trajnostna rast, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in zaposlenost (vključno s starejšimi in mladimi, ženskami, posamezniki, ki so bolj oddaljeni od trga dela, neaktivnimi osebami itd.) ostajajo ključni gospodarski in socialni izzivi v Evropi. Da bi jih lahko obravnavali, je treba zagotoviti konkurenčno podlago za naložbe, s čimer bi izkoristili potencial zelenega in digitalnega prehoda. EESO podpira spodbude Evropske komisije državam članicam za ustvarjanje poslovnega okolja, v katerem bo mogoče spodbujati odgovorno podjetništvo in resnično samozaposlovanje, zmanjšati birokracijo, prizadevati si za resnično integriran in ustrezno delujoč enotni trg ter pomagati MSP pri razširitvi. EESO močno priporoča, da mikropodjetja ostanejo vključena v smernico 5. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Povpraševanje po delovni sili po vsej EU je mogoče spodbujati tako, da se povečajo naložbe, zlasti produktivne, v ključnih sektorjih gospodarstva; da se obravnava obremenjujoč vpliv davkov na delo, kjer je to potrebno, ne da bi se ob tem zmanjšala socialna zaščita, zagotovil pa bi se prihodek za vzdržnost sistemov socialnega varstva; da se okrepi boj proti davčnim goljufijam in utajam ter neformalni ekonomiji; da se delodajalcem in delavcem omogočijo raznolike oblike dela, urejene z zakonodajo ali kolektivnimi pogajanji, in ob tem poskušajo izboljšati delovni pogoji v novih oblikah dela, s čimer bi te postale privlačne za delavce. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Vse bolj negotove geopolitične razmere in njihov vpliv na prihodnje povpraševanje bodo zelo verjetno vplivali na naložbene odločitve podjetij in varnost zaposlitev ter povzročili zamudo pri izvajanju naložbenih načrtov v zasebnem in javnem sektorju. Zaradi inflacije se stopnje rasti znižujejo, realne plače pa se bodo po predvidevanjih najprej znižale, nato pa prihodnje leto zmerno zvišale. EESO je seznanjen s stališčem Komisije, da se bo pri dogovarjanju o plačah v nekaterih sektorjih verjetno prednostno še vedno obravnavala zaskrbljenost glede varnosti zaposlitve, ne pa zvišanje plač (3). Inflacija ustvarja pritisk na zvišanje plač in kupno moč. Da bi preprečili zelo nevarno inflacijsko-plačno spiralo in povečali produktivnost, je ključno, da imajo socialni partnerji možnost izboljšati obseg in prakse kolektivnih pogajanj na ravni sektorja in podjetij, na kateri bi bilo mogoče sprejeti konkretne ukrepe. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Hkrati so potrebni strukturni ukrepi na trgu dela, ki bi omogočili ustvarjanje kakovostnih zaposlitvenih možnosti. Spodbujati bi bilo treba mobilnost delovne sile znotraj EU in zakonite delovne migracije. EESO pričakuje, da bo sveženj Komisije z dne 27. aprila 2022 z naslovom Privabljanje znanj, spretnosti ter talentov v EU zagotovil pomembno podporo trgu dela EU. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | EESO pozdravlja poudarek na krožnem gospodarstvu kot sektorju s potencialom za ustvarjanje delovnih mest in na podpori sektorjem/regijam, na katere zeleni prehod še posebno vpliva zaradi njihove sektorske specializacije/regionalne koncentracije določene vrste industrije. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | EESO opozarja tudi na resolucijo, sprejeto v okviru 110. Mednarodne konference dela o vključitvi načela varnega in zdravega delovnega okolja v temeljna načela in pravice pri delu, kot jih je opredelila Mednarodna organizacija dela, ter poudarja stalno potrebo po vlaganju v kulturo preprečevanja nesreč, poklicnih bolezni in tveganj na delovnem mestu. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | EESO meni, da so ustrezne minimalne plače, ki so bodisi določene z zakonom bodisi s kolektivnimi pogajanji, dragocen instrument za boj proti revščini zaposlenih. Vendar same niso dovolj, zato je potrebno kombinirano ukrepanje z različnimi instrumenti politike. Med njimi so lahko dobro zasnovane in začasne finančne spodbude, preoblikovanje prerazdelitvenega učinka davčnega sistema itd. Finančne instrumente je treba kombinirati z usmerjenimi in učinkovitimi ukrepi za pridobivanje in izpopolnjevanje znanj in spretnosti, saj je tveganje revščine zaposlenih med nizko usposobljenimi delavci večje kot med visoko usposobljenimi (19 % v primerjavi s 4,9 %) (4). Države članice bi bilo treba spodbujati in podpirati, da jih izvajajo na usklajen način. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Treba je spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev in njihovo pravico do prostovoljnega kolektivnega pogajanja. Kolektivna pogajanja in povečanje njihovega obsega so še vedno najboljše orodje za to, da se pri določanju plač doseže pravo ravnotežje elementov, kot so pravičnost in odzivnost plač na razvoj produktivnosti, izboljšanje delovnih pogojev ter prispevki za socialno varnost. Kjer je minimalna plača zakonsko določena, je učinkovito sodelovanje socialnih partnerjev pomembno tudi za iskanje pravih rešitev za doseganje navzgor usmerjene socialno-ekonomske konvergence, prilagojene nacionalnim razmeram. Kjer je obseg kolektivnih pogajanj majhen, bi si morale države članice prizadevati za ugodne pogoje za socialne partnerje, da bi obseg povečale. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Sodelovanje socialnih partnerjev se je med krizo zaradi COVID-19 izkazalo za zelo dragoceno. V teh nemirnih časih je treba sprejeti ukrepe, s katerimi se bosta okrepila vloga socialnih partnerjev in njihovo sodelovanje pri oblikovanju in izvajanju reform in politik na področju zaposlovanja, socialnega varstva in gospodarstva, vključno s krepitvijo njihovih zmogljivosti. To je pomembno tudi za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic ter nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. Upoštevati je treba tudi vlogo organizacij civilne družbe, ki jo imajo te na svojih področjih politike. |
| --- | --- |

3.1.9

3.2   
  Smernica 6: Krepitev ponudbe delovne sile in izboljšanje dostopa do zaposlitve ter vseživljenjskega pridobivanja spretnosti in kompetenc

| 3.2.1 | EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da je bil naslov smernice spremenjen tako, da vključuje koncept vseživljenjskega učenja. Zaradi hitrih tehnoloških sprememb ter dvojnega zelenega in digitalnega prehoda je „življenjska doba“ predhodno pridobljenih spretnosti, znanj in kompetenc čedalje krajša, vseživljenjsko pridobivanje ustreznih spretnosti, znanj in kompetenc pa postaja vse bolj pomembno tako za delavce kot za podjetja. Zato je pomembno oceniti skupno odgovornost za vseživljenjsko učenje na ravni delovnega mesta. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESO pozdravlja predlagani pristop, ki ponuja celovite podporne ukrepe, s katerimi se spremembe na trgu dela lažje obvladujejo. Priložnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje (5) so bistvene, če želijo posamezniki slediti spremembam na trgu dela, pri čemer morajo biti zagotovljene in dostopne skozi njihovo celotno poklicno življenje (načelo 1 evropskega stebra socialnih pravic). Vseeno je pomanjkanje motivacije za udeležbo v usposabljanju še vedno resen izziv, za katerega je treba poiskati rešitve. Socialni partnerji imajo pomembno vlogo pri ocenjevanju potreb po znanjih in spretnostih, finančna sredstva za usposabljanje pa so ključna za financiranje usposabljanja, povezanega z delom, pri čemer bi morale države članice spodbujati in izmenjevati nacionalne primere dobre prakse (6). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Ciljno usmerjena podpora je zlasti pomembna za dolgotrajno brezposelne in/ali neaktivne osebe, saj povečuje njihovo možnost za (ponovni) vstop na trg dela in je pomemben dejavnik pri ohranjanju zaposlitve. Države članice je treba spodbujati, da skrajšajo 18-mesečno obdobje brezposelnosti, ki mora preteči, preden se vzpostavi stik z dolgotrajno brezposelnimi osebami. Nujni so ciljno usmerjeni ukrepi za privabljanje mladih s poklicnimi potmi. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Pomanjkanje delovne sile, ki se je med krizo zaradi COVID-19 zmanjšalo, se spet povečuje (7). Odsotnost učinkovitega napovedovanja potreb po znanjih in spretnostih je velika težava za delodajalce po vsej EU. Naložbe v izobraževanje odraslih ter razvoj znanj in spretnosti, ki so tesno povezane s potrebami trga dela, so lahko odločilne za gospodarsko okrevanje in oblikovanje socialne Evrope. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | To velja tudi za begunce, ki bežijo zaradi vojne v Ukrajini. Poleg jezikovnega usposabljanja je treba sprejeti tudi ukrepe za poenostavitev postopka priznavanja že pridobljenih kvalifikacij, ki so potrebne za vključevanje na trg dela. V skladu s tem EESO pozdravlja smernice Komisije o dostopu do trga dela, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter učenja odraslih za posameznike, ki bežijo zaradi ruske vojaške agresije v Ukrajini (8). |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Naložbe, potrebne za izvedbo pobude RePowerEU, bodo tesno povezane s potrebo po usposobljeni delovni sili. V zvezi z individualnimi učnimi računi (9) EESO ponavlja svoje stališče, da mora odločitev o tem, ali bodo ti računi sprejeti kot eden od mehanizmov za zagotavljanje in financiranje usposabljanja, ostati povsem v pristojnosti držav članic. V vsakem primeru morajo individualni učni računi podpirati dostop do priznanih in potrjenih programov usposabljanja. Pri oblikovanju in/ali upravljanju ustreznih sredstev za usposabljanje je zelo pomembna vloga socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | EESO se strinja, da si je treba prizadevati za zvišanje splošne ravni kvalifikacij v vseh državah članicah. To je posebno pomembno na začetku učnega procesa, pa tudi skozi celotno poklicno življenje posameznikov. Kakor je pravilno izpostavljeno v skupnem poročilu o zaposlovanju za leto 2022 (10), se je pozitiven trend zmanjševanja deleža tistih, ki predčasno zapustijo šolanje, upočasnil in stopnja je med letoma 2015 in 2020 upadla za samo 1,1 odstotne točke. Zlasti sta pomembni krepitev sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja na delovnem mestu v državah članicah ter ustreznost terciarnega izobraževanja za trg dela, prav tako pa tudi povečanje števila diplomantov, zlasti žensk, s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike tako na ravni poklicnega izobraževanja in usposabljanja kot v terciarnem izobraževanju. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Pandemija je posebej močno prizadela mlade: bili so ena od skupin, na katere je gospodarska in socialna kriza, ki jo je sprožila pandemija, najbolj vplivala. Kriza zaradi COVID-19 je izničila 10 let napredka pri zaposlovanju mladih. Da bi se ustrezno pripravili na spreminjajoči se svet dela (globalizacija, podnebna kriza, demografske spremembe in tehnološki napredek), morajo vlade in institucije upoštevati vpliv vsakega od megatrendov. Ukrepi politike, ki so specifični za mlade, vključujoči in usmerjeni v prihodnost, so ključni za zagotovitev, da mladi ne bodo zapostavljeni (11). |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Plačna vrzel med spoloma je v EU še vedno izziv. Ker je v posameznih državah zelo različna, je treba odpraviti temeljne vzroke zanjo, kot so segregacija na trgu dela in v izobraževanju, spolni stereotipi, pomanjkanje dostopnega otroškega varstva in druge varstvene infrastrukture ter neenaka porazdelitev gospodinjskih obveznosti in nalog oskrbe. Kjer obstaja diskriminacija pri plačilu (tudi glede na starost), jo je treba izkoreniniti. Predlagana direktiva Evropske komisije o preglednosti plačil, o kateri se trenutno razpravlja, bi morala privesti do tega, da bi države članice v večji meri uporabljale načelo enakega plačila za enako delo za moške in ženske kot enega od ukrepov za odpravo plačne vrzeli med spoloma. Hkrati je treba upoštevati pomisleke glede dodatnih bremen za podjetja, zlasti MSP. |
| --- | --- |

3.2.9

3.3   
  Smernica 7: Izboljšanje delovanja trgov dela in učinkovitosti socialnega dialoga

| 3.3.1 | Za izboljšanje delovanja trgov dela je treba temeljito pregledati vloge in odgovornosti različnih akterjev (javnih služb za zaposlovanje in socialnih služb). Preučiti je treba možnosti za vzpostavitev partnerstev med socialnimi službami (da bi dosegli posameznike, ki so oddaljeni od trga dela, in jih pripravili na programe usposabljanja), javnimi službami za zaposlovanje (prilagojene aktivne politike trga dela s komponento ohranjanja ter storitvami usmerjanja in svetovanja) in zasebnimi službami za zaposlovanje (skupni in/ali dopolnilni ukrepi, tj. souporaba baze podatkov o prostih delovnih mestih). Oceniti je treba učinkovitost ukrepov politike, o njih na novo razmisliti ali jih preoblikovati, če je to potrebno. Zmogljivost javnih služb za zaposlovanje bi bilo treba okrepiti, tudi z digitalizacijo njihovih storitev. Spodbujati bi bilo treba tudi sodelovanje z zasebnimi službami za zaposlovanje in drugimi ustreznimi akterji na trgu dela. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Socialni partnerji imajo pri tem ključno vlogo, zlasti v okolju lokalnih trgov dela in sektorjev v tranziciji, kjer lahko pomagajo olajšati prehod med sektorji, delovnimi mesti in/ali poklici. Tudi organizacije civilne družbe imajo pomembno vlogo, saj imajo posebno strokovno znanje o različnih oblikah zaposlitve (zlasti ranljivih skupin) in socialnih vprašanjih, ter so hkrati izvajalke izobraževalnih in socialnih storitev splošnega pomena. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Stopnja neaktivnosti je po vsej EU še vedno sorazmerno visoka (12). Zdaj je čas, da se na trg dela vrnejo tisti, ki so od njega oddaljeni. Če so različne oblike dela, fleksibilnost dela in delo na daljavo ustrezno urejeni z zakonodajo ali kolektivnimi pogajanji na nacionalni ravni z namenom zagotavljanja pravičnih delovnih pogojev, bi to lahko bili pomembni dejavniki, ki bi ljudem, zlasti iz ranljivih skupin, omogočili, da najdejo delo. Socialna infrastruktura in storitve, kot je otroško varstvo ali dolgotrajna oskrba, osebam z obveznostmi oskrbe omogočajo, da razmislijo o vstopu na trg dela. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Sodelovanje s socialnimi partnerji je ključno za spodbujanje pravičnih, preglednih in predvidljivih delovnih pogojev z uravnoteženimi pravicami in dolžnostmi. EESO se strinja, da je treba preprečevati delovna razmerja z neformalnimi in negotovimi delovnimi pogoji, vključno s platformnim delom. O njem je bila predlagana direktiva, o kateri se ravno razpravlja. EESO poudarja, da bi morali ukrepi, ki urejajo nove delovne vzorce, vključno s platformnim delom, urejati prožne ureditve dela na ustrezni evropski in nacionalni ravni, ob tem pa zagotoviti bistvene zaščitne ukrepe za ustrezno zaščito delavcev. Spoštovati bi bilo treba vlogo socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   
  Smernica 8: Spodbujanje enakih možnosti za vse, krepitev socialne vključenosti in boj proti revščini

| 3.4.1 | Spodbujanje enakih možnosti za vse in vključujočih trgov dela je posebno pomembno zdaj, ko se Evropa srečuje s številnimi krizami, saj bi tako prispevali k uresničitvi cilja 78 % zaposlenega prebivalstva, ki je določen v akcijskem načrtu za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, in odpravi pomanjkanja delovne sile. To velja za vse, ki so na trgu dela premalo zastopani, pa tudi glede na množični val ljudi, ki so zbežali zaradi vojne v Ukrajini. Ko je Direktiva o začasni zaščiti začela veljati, so države članice hitro ukrepale in prilagodile svoje nacionalne regulativne okvire, da so lahko podprle ukrajinske begunce in v Ukrajini živeče državljane tretjih držav, ki so zaradi vojne pribežali v Evropo. Morebitna ozka grla je treba odpraviti. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Potreben je prilagojen pristop za različne ranljive skupine (tj. starejše delavce, (mlade) invalide, osebe z obveznostmi oskrbe, dolgotrajno brezposelne in osebe z neenotno zaposlitveno zgodovino, mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, migrante itd.). Upoštevati je treba tudi razlike v zaposlovanju med podeželskimi in mestnimi območji. Sredstva EU bi bilo treba uporabiti kot vzvod za spodbujanje držav članic, zlasti tistih, ki so bile v pregledu socialnih kazalnikov opredeljene kot manj uspešne, da zagotovijo spodbude za delodajalce za zaposlovanje invalidov ali za spodbujanje samozaposlovanja. Dostojno delo je najboljše orodje za zmanjševanje revščine in priznavanje človekovega dostojanstva. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Začasni ukrepi nadomestil in dohodkovne podpore bi morali biti zagotovljeni vse dokler brezposelnim osebam ali zaposlenim z nizkimi dohodki ne bi pomagali najti novih in boljših zaposlitvenih priložnosti. Dajatve socialne varnosti za zaposlene (13) lahko skupaj s strukturnimi ukrepi za lajšanje vključevanja ranljivih skupin na trg dela olajšajo njihov vstop na trg dela, vendar bi morali biti to dopolnilni nujni ukrepi za prehodno obdobje, saj bi bilo treba spodbujati in podpirati ustrezno plačno politiko, ki omogoča dostojen življenjski standard. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Socialna podjetja so pomembna, zlasti kot začetna delovna mesta za najbolj ranljive in za zagotavljanje storitev na regionalni ravni. EESO pozdravlja akcijski načrt Komisije za socialno gospodarstvo in poziva Komisijo, naj določi projekte ocenjevanja za najboljše projekte na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Posebno dobrodošel je poudarek na otrocih. Revščino otrok je treba obravnavati s celovitimi in integriranimi ukrepi, poleg tega pa je treba spodbujati ukrepe za izvajanje jamstva za otroke. EESO se povsem strinja, da je razpoložljivost cenovno ugodnih, dostopnih in kakovostnih storitev, kot so vzgoja in varstvo predšolskih otrok, zunajšolsko varstvo, izobraževanje, usposabljanje, stanovanja ter zdravstvo in dolgotrajna oskrba, ključna za zmanjšanje revščine otrok in zagotavljanje enakih možnosti. Na splošno je treba okrepiti učinkovit dostop do kakovostnih socialnih storitev, povezanih s potrebami posameznika; kriza zaradi COVID-19 je to vprašanje močno izpostavila in nanj ne smemo pozabiti, ko se bo pandemija končala. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | Ob tem pa zaradi zelenega prehoda, ki vodi v energetski prehod, in zlasti zaradi nedavnega zvišanja cen energije življenje ranljivih skupin postaja še bolj zapleteno (14). Kljub političnim zavezam je potrebnega še veliko dela za odpravo energetske revščine in zagotovitev, da so sprejeti ukrepi dobro ciljno usmerjeni in učinkoviti. |
| --- | --- |

3.4.6

| 3.4.7 | Zaradi vse večjega staranja prebivalstva, podaljševanja pričakovane življenjske dobe in zmanjševanja delovne sile bo vse več starejših postalo ekonomsko odvisnih, če ne bomo uspeli povečati obsega delovne sile z bolj vključujočimi trgi dela, tudi z aktiviranjem skupin, ki so trenutno s trga dela izključene ali pa so na njem premalo zastopane. Potrebni so ukrepi za reševanje izzivov, s katerimi se srečujejo sistemi socialne varnosti in zdravstvenega varstva v državah članicah. Ustreznost in finančna vzdržnost pokojninskih sistemov za vse je ključna politika v vseh državah članicah. EESO pozdravlja celovit pristop, ki ga predlaga Komisija, o enakih možnostih za moške in ženske pri pridobivanju pokojninskih pravic ter potrebi po strategijah aktivnega staranja, s katerimi bi olajšali udeležbo starejših na trgu dela in zmanjšali razlike v pokojninah med spoloma. Poudarja, da je treba preprečevati prekinitve poklicne dejavnosti v času aktivnega delovnega življenja ljudi, da bi s prispevki podprli sisteme socialne varnosti in zagotovili, da so ljudje ob upokojitvi upravičeni do ustreznega pokojninskega prihodka. |
| --- | --- |

3.4.7

V Bruslju, 22. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Poročila o državah v okviru evropskega semestra 2022.

1

(2)  Evropska gospodarska napoved, pomlad 2022.

2

(3)  Pomladanska gospodarska napoved 2022: ruska invazija preizkuša gospodarsko odpornost EU.

3

(4)  Skupno poročilo o zaposlovanju za leto 2022.

4

(5)  Glej tudi poročilo o študiji OMT z naslovom The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees (Delo prihodnosti: skrb za vseživljenjsko učenje in usposabljanje zaposlenih).

5

The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees

(6)  Mnenje EESO Sveženj „učenje in zaposljivost“ (UL C 323, 26.8.2022, str. 62).

6

Sveženj „učenje in zaposljivost“

(7)  Skupno poročilo o zaposlovanju za leto 2022.

7

(8)  C(2022) 4050 final.

8

(9)  Priporočilo Sveta o individualnih učnih računih.

9

(10)  Svet sprejel 14. marca 2022.

10

(11)  EESO trenutno pripravlja informativno poročilo Enaka obravnava mladih na trgu dela.

11

(12)  Najvišja stopnja neaktivnosti je v Italiji (več kot 37 % leta 2021). Stopnjo neaktivnosti, višjo od 30 %, imajo tudi Hrvaška, Romunija, Grčija in Belgija. Več podatkov o ekonomsko neaktivnem prebivalstvu v Evropi je na voljo tu.

12

(13)  OECD opredeljuje dajatve socialne varnosti za zaposlene kot trajne, na delo vezane davčne dobropise, davčne olajšave ali enakovredne, na delo vezane sheme nadomestil, katerih namen je dvojen – zmanjševanje revščine zaposlenih in povečanje spodbud za delo za delavce z nizkimi dohodki.

13

(14)  Glej tudi Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje (COM(2021) 568 final – 2021/0206 (COD)) (UL C 152, 6.4.2022, str. 158).

14

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/168 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/168

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih

(COM(2022) 349 final)

(2022/C 486/23)

| Glavni poročevalec: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Glavni soporočevalec: | Jan PIE |

Glavni poročevalec:

Maurizio MENSI

Glavni soporočevalec:

Jan PIE

| Zaprosili | Svet, 22. 7. 2022
  Evropski parlament, 12. 9. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | posvetovalna komisija za spremembe v industriji |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 155/1/13 |

Zaprosili

Svet, 22. 7. 2022

Evropski parlament, 12. 9. 2022

Pravna podlaga

člen 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

posvetovalna komisija za spremembe v industriji

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

155/1/13

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog uredbe o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Instrument), da bi glede na neposredne izzive zaradi ruske invazije v Ukrajino hitro okrepili evropsko obrambno industrijo in obrambne zmogljivosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO podpira cilje Instrumenta, ki so usmerjeni v izboljšanje industrijske in tehnološke baze evropske obrambe (EDTIB) z vidika učinkovitosti in hitrega odzivanja na izredne razmere, da bi ustvarili odpornejšo Unijo ter spodbudili sodelovanje in interakcijo med državami članicami pri javnih naročilih na področju obrambe. Oba cilja še nikoli nista bila tako pomembna, saj v Evropi znova divja vojna, družbo na splošno pa je treba ustrezno zaščititi tudi pred morebitnimi prihodnjimi napetostmi na strateški ravni. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da je Instrument koristen za boljše strukturiranje in usmerjanje trenutnega vrhunca povpraševanja po standardni nujni opremi, ne more pa veljati za predhodnika prihodnjega evropskega programa za naložbe v obrambo, saj je z vidika industrijske politike precej šibek. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO se strinja, da je treba ukrepati, da bi s sodelovanjem pospešili prilagajanje evropske industrije strukturnim spremembam, vključno s povečanjem proizvodnih zmogljivosti, da bo lahko pravočasno zadovoljila povečano povpraševanje držav članic. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni tudi, da so potrebna skupna javna naročila, zato da povečane nacionalne naložbe v obrambo ne bi privedle do večje razdrobljenosti evropskega obrambnega sektorja, omejenih možnosti za sodelovanje, večje zunanje odvisnosti in ovir za interoperabilnost. S skupnimi javnimi naročili bi zagotovili, da lahko vse države članice hitro izpolnijo svoje najnujnejše potrebe po zmogljivostih, ki so se pokazale ali povečale zaradi odziva na rusko agresijo proti Ukrajini. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Obenem EESO meni, da popolnitev zalog pogosto pomeni, da se proizvodi, poslani v Ukrajino, nadomestijo s popolnoma enakimi proizvodi. Taki nakupi včasih nimajo pomembnega strukturnega vpliva na industrijo, prav tako pa ne spodbujajo tehnoloških inovacij. EESO zato ni prepričan, da je načela Instrumenta smiselno neposredno prenesti v prihodnji evropski program za naložbe v obrambo. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO pozdravlja pristop za spodbujanje skupnih javnih naročil z neposredno finančno podporo iz proračuna EU, vendar dvomi, da bodo finančna sredstva v višini 500 milijonov EUR zadoščala, da bi z njimi vplivali na odločitve držav članic o javnem naročanju. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO dvomi o učinkovitosti uporabe finančne podpore za tehnično in upravno pomoč za izvajanje Instrumenta ter dodeljevanja subvencij v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški, zato poziva sozakonodajalca, naj pojasnita ti metodi, da bodo javnofinančni odhodki EU zagotovo učinkoviti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO pozdravlja dejstvi, da je finančna podpora EU omejena na javno naročanje obrambnih proizvodov, ki so izdelani v EU ali pridruženih državah, in da so določeni posebni pogoji za podjetja EU pod nadzorom tretjih držav. Takšna omejitev je v interesu evropskih davkoplačevalcev in je potrebna, da bi dosegli cilj krepitve zmogljivosti evropske obrambne industrije, skladna pa je tudi s ciljem strateške avtonomije. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Obenem EESO poziva, naj se zahteva, da uporabe obrambnega proizvoda ne sme omejevati nepridružena tretja država (subjekt), razlaga prožno. Ker Instrument zajema javno naročanje standardnih proizvodov in je namenjen zadovoljevanju najnujnejših potreb po proizvodih, EESO meni, da je ta zahteva zanj manj pomembna kot za Evropski obrambni sklad, ki je namenjen razvoju prihodnjih zmogljivosti. Zahtevo bi bilo zato treba izvajati previdno, tako da bi našli ravnotežje med prizadevanji za večjo avtonomijo ter nujnostjo javnega naročanja in potrebo po interoperabilnosti z obstoječo opremo. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO podpira predvideno izvajanje pri neposrednem upravljanju, vendar poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo pristojne službe Komisije pravočasno dobile potrebne človeške vire za obvladovanje delovne obremenitve, ki jo bo to povzročilo. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO poziva države članice, naj tesno sodelujejo s projektno skupino za skupna javna naročila za obrambo, ki sta jo ustanovila Evropska komisija in visoki predstavnik/vodja Evropske obrambne agencije, da bi zagotovili uspešno izvajanje Instrumenta. |
| --- | --- |

1.12

2.   Ozadje

| 2.1 | Voditelji držav in vlad EU so se na srečanju v Versaillesu 11. marca 2022 zavezali, da bodo zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini poskrbeli za krepitev evropskih obrambnih zmogljivosti. V izjavi iz Versaillesa je navedeno, da bi morale države članice povečati obrambne izdatke, okrepiti sodelovanje s skupnimi projekti, odpraviti pomanjkljivosti in izpolniti cilje glede zmogljivosti, spodbujati inovacije, tudi s civilno-vojaško sinergijo, in okrepiti obrambno industrijo EU. Poleg tega je Evropski svet pozval Komisijo, „naj v usklajevanju z Evropsko obrambno agencijo do sredine maja predloži analizo vrzeli pri naložbah v obrambo in predlaga vse nadaljnje pobude, potrebne za okrepitev industrijske in tehnološke baze evropske obrambe“. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropska komisija in visoki predstavnik sta v odziv na to 18. maja 2022 predložila skupno sporočilo o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih, v katerem je navedeno, da so dolgoletni veliki primanjkljaji pri naložbah v obrambo privedli do vrzeli v industriji in zmogljivostih ter do nizkih ravni zalog obrambne opreme. Prenosi obrambne opreme v Ukrajino so skupaj z ravnjo zalog, prilagojeno mirnemu obdobju, povzročili nastanek resnih in kritičnih vrzeli v vojaški opremi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komisija in visoki predstavnik v skupnem sporočilu opozarjata, da morajo države članice glede na varnostne razmere in že opravljene prenose v Ukrajino nujno obnoviti bojno pripravljenost svoje obrambe. Popolnitev zalog materialov bi jim omogočila tudi nadaljnjo pomoč Ukrajini. Obenem države članice pozivata, naj potrebno obrambno opremo in material kupijo v sodelovanju, saj bi s skupnim naročanjem nujno potrebnih proizvodov zagotovile boljše razmerje med ceno in dejansko vrednostjo, povečale interoperabilnost ter preprečile, da bi se izpostavljene države članice EU znašle v položaju, ko ne bi mogle pridobiti potrebne opreme zaradi nasprotujočih si zahtev za obrambno industrijo, ki se kratkoročno ne more odzvati na takšen nenaden porast povpraševanja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komisija in visoki predstavnik ob upoštevanju navedenega v skupnem sporočilu predlagata, naj se skupno javno naročanje v okviru proračuna EU spodbuja s posebnim kratkoročnim instrumentom. Finančna podpora EU, zagotovljena z njim, bi morala spodbuditi sodelovanje držav članic pri javnih naročilih za obrambo in koristiti bazi EDTIB, hkrati pa evropskim oboroženim silam zagotoviti sposobnost za ukrepanje, zanesljivost oskrbe in večjo interoperabilnost. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komisija je v odziv na nujnost razmer 19. julija 2022 tak instrument predlagala v obliki uredbe o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih, za katero pričakuje, da bo hitro sprejeta in bo začela veljati pred koncem leta 2022. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Po vzpostavitvi Instrumenta namerava Komisija predlagati uredbo o evropskem programu za naložbe v obrambo, za katero meni, da bi lahko bila temelj za prihodnje skupne razvojne projekte in projekte javnih naročil, ki so v velikem skupnem interesu za varnost držav članic in Unije, z razširitvijo logike kratkoročnega instrumenta pa tudi za morebitno s tem povezano finančno posredovanje Unije za okrepitev evropske obrambne industrijske baze, zlasti za projekte, ki jih posamezna država članica ne bi mogla razviti ali javno naročiti sama. |
| --- | --- |

2.6

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Geopolitični položaj Unije se je zaradi vojaške agresije Rusije proti Ukrajini močno spremenil. Države članice morajo zaradi vrnitve ozemeljskih spopadov in zelo intenzivnega vojskovanja na evropskih tleh ponovno razmisliti o svojih obrambnih načrtih in zmogljivostih. Obenem je treba prilagoditi industrijsko in tehnološko bazo, na kateri temelji obramba, da bo z njo mogoče podpirati in okrepiti oborožene sile držav članic, ki so temeljno orodje zrele demokracije in varujejo svobodo evropskih državljanov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO pozdravlja napovedano povečanje izdatkov držav članic za obrambo, da bi hitro zapolnile nujne vojaške vrzeli, vendar sta potrebna usklajevanje in sodelovanje, sicer se bo povečalo tveganje večje razdrobljenosti evropskega obrambnega sektorja, omejenih možnosti za sodelovanje v celotnem življenjskem ciklu kupljene opreme ter ovir za interoperabilnost. Poleg tega imajo odločitve v zvezi s kratkoročnimi nabavami pogosto dolgoročnejše posledice za tržno moč baze EDTIB in priložnosti v naslednjih desetletjih. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO zato podpira pobudo za spodbujanje skupnega javnega naročanja najnujnejših obrambnih proizvodov. Skupno javno naročanje se zdi še posebej pomembno v sedanjih razmerah, ko se je povpraševanje po podobnih proizvodih nenadoma povečalo, panoga na strani ponudbe pa je še vedno prilagojena času miru, zato je povpraševanje težko zadovoljiti. Sodelovanje pri javnih naročilih za obrambo je zato potrebno, da se zagotovi solidarnost med državami članicami, poveča interoperabilnost, preprečijo učinki izrivanja in izboljša učinkovitost javnofinančnih odhodkov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Prav tako pomembno je pomagati industriji, da se prilagodi strukturnim spremembam novega varnostnega okolja. Potrebna okrepitev evropskih vojaških zmogljivosti zahteva dolgoročna prizadevanja, stalna podpora Ukrajini pa bo morda potrebna za daljše obdobje, zato bo treba okrepiti proizvodne zmogljivosti baze EDTIB. To je potrebno ne samo za obvladovanje trenutnega vrhunca povpraševanja, ampak tudi za prihodnost. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO v zvezi s tem meni, da je Instrument v pristopu, področju uporabe in finančnih sredstvih preveč omejen, da bi prispeval h krepitvi evropskih industrijskih zmogljivosti. Ker gre za popolnitev zalog, je izbira proizvodov in dobaviteljev omejena, 500 milijonov EUR za 27 držav članic v dveh letih pa je precej majhna naložba. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO skratka meni, da lahko predlagana uredba koristno prispeva k boljšemu strukturiranju in usmerjanju sedanjega vrhunca povpraševanja po standardni nujni opremi, z vidika industrijske politike pa je precej šibka. EESO zato meni, da Instrument ne bi nujno smel veljati za predhodnika prihodnjega evropskega programa za naložbe v obrambo, ki je napovedan kot instrument za podporo skupnim javnim naročilom in za skupno razvite sisteme v njihovem celotnem življenjskem ciklu. |
| --- | --- |

3.6

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | V predlogu je predvideno, da se bo v okviru Instrumenta upoštevalo delo projektne skupine za skupna javna naročila za obrambo, ki sta jo ustanovila Komisija in visoki predstavnik/vodja Evropske obrambne agencije, njeni nalogi pa sta, da državam članicam olajša usklajevanje zelo kratkoročnih potreb po javnih naročilih ter sodeluje z državami članicami in proizvajalci obrambne opreme v EU, da bi podprla skupna naročila za popolnitev zalog. Njeno delo je torej ključnega pomena za uspeh Instrumenta, zato EESO poziva države članice, naj ga v celoti izkoristijo. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO dvomi, da so predlagana proračunska sredstva dovolj velika, da bi lahko znatno vplivala na odločitve držav članic o javnih naročilih, obenem pa se v celoti zaveda finančnega pritiska na sedanji večletni finančni okvir in potrebe po dodatnem financiranju za prihodnji evropski program za naložbe v obrambo. V tem okviru bo še posebej pomembno, da se omejeno financiranje iz Instrumenta osredotoči na najpomembnejša skupna javna naročila. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO se v zvezi s proračunskimi omejitvami in izbiro projektov sprašuje, kako je mogoče koncept financiranja, ki ni povezano s stroški, v praksi uporabiti za predvidene nakupe v okviru Instrumenta. Poleg tega dvomi o učinkovitosti uporabe proračuna za tehnično in upravno pomoč za izvajanje Instrumenta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO podpira predvideno izvajanje pri neposrednem upravljanju, vendar poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo pristojne službe Komisije pravočasno dobile potrebne človeške vire za obvladovanje delovne obremenitve, ki jo bo to povzročilo. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO se strinja z merili za upravičenost v predlagani uredbi, zlasti z možnostjo razširitve že obstoječih pogodb o javnih naročilih. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO podpira tudi dodatni pogoj, naj se financiranje EU uporablja samo za javna naročila opreme, proizvedene v EU ali pridruženih državah, kar vključuje podjetja pod nadzorom tretje države (subjekta), ki lahko predložijo varnostna jamstva države članice, v kateri imajo sedež. Ta pogoj je enak kot ustrezne določbe Evropskega obrambnega sklada in zagotavlja izpolnitev cilja krepitve baze EDTIB. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Obenem se EESO sprašuje, kako pomembna je zahteva, da uporabe obrambnega proizvoda ne sme omejevati nepridružena tretja država (subjekt). Instrument zajema javno naročanje standardnih proizvodov in je namenjen zadovoljevanju najnujnejših potreb po proizvodih, zato se zdi ta zahteva zanj manj primerna kot za Evropski obrambni sklad, ki je namenjen razvoju prihodnjih zmogljivosti, njegov cilj pa je tehnološka suverenost. EESO zato poziva, naj se ta določba razlaga prožno, tako da bodo države članice same našle ravnotežje med iskanjem operativne svobode ter nujnostjo nakupa in interoperabilnostjo z obstoječo opremo. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO dvomi o ustreznosti nekaterih predlaganih meril za oddajo javnega naročila, in sicer tistih, ki so povezana s pozitivnim učinkom javnega naročila na bazo EDTIB. Glede na to, da je poudarek na najnujnejših potrebah in javnem naročanju standardne hitro razpoložljive opreme, ta učinek za države članice verjetno ni med najpomembnejšimi merili, razen če ima izvajalec sedež na njihovem ozemlju. Poleg tega bodo države članice, ki kupujejo, verjetno težko dokazale pozitivni učinek na bazo EDTIB, zlasti kadar je pomembna predvsem nujnost. |
| --- | --- |

4.8

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/172 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/172

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027

(COM(2022) 57 final – 2022/0039 (COD))

Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu: Pristop EU k upravljanju vesoljskega prometa – Prispevek EU za reševanje globalnega izziva

(JOIN(2022) 4 final)

(2022/C 486/24)

| Poročevalec: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |

Poročevalec:

Pierre Jean COULON

| Zaprosilo | Evropska komisija, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 189(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 7. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 222/0/1 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 2. 5. 2022

Pravna podlaga

člen 189(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

7. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

222/0/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da sta sporočilo in predlog, ki pomenita začetek oblikovanja evropskega vesoljskega svežnja, v tem času potrebna in nujna. Priporoča, naj se v skupnem sporočilu odločno spodbuja večstransko upravljanje vesoljskega prometa v okviru Združenih narodov, in sicer z aktivno diplomacijo ter predvsem v okviru Odbora ZN za miroljubno rabo vesolja in Konference o razorožitvi, saj to področje ni zadostno urejeno s pravili. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Upravljanje vesoljskega prometa, vključno z odpadki, je glavna prednostna naloga, pri kateri je treba upoštevati vse akterje na evropski ravni. Kot je navedeno v skupnem sporočilu in je razvidno iz tega mnenja, je glavna težava mozaika programov za upravljanje vesoljskega prometa (STM) pomanjkanje mednarodnih standardov. Jasno je torej, da je treba razviti zgledne mednarodne standarde, smernice in prakse. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poziva, naj se za vse države članice dejansko uvede sistem spremljanja razmer v vesolju, da bi zagotovili njegovo dolgoročno trajnost.
  Drugo osrednje načelo vesoljskega prava je namreč odgovornost različnih akterjev za njihove dejavnosti v vesolju. Deli se na odgovornost za nadzor nad dejavnostmi na mednarodni ravni in odgovornost za škodo, ki je posledica teh dejavnosti v vesolju. Skupno sporočilo se tako nanaša na mednarodno odgovornost za nadzor dejavnosti. |
| --- | --- |

1.3

Drugo osrednje načelo vesoljskega prava je namreč odgovornost različnih akterjev za njihove dejavnosti v vesolju. Deli se na odgovornost za nadzor nad dejavnostmi na mednarodni ravni in odgovornost za škodo, ki je posledica teh dejavnosti v vesolju. Skupno sporočilo se tako nanaša na mednarodno odgovornost za nadzor dejavnosti.

| 1.4 | EESO obžaluje, da na tem področju ni mednarodnih standardov, in priporoča sprejetje evropskih standardov, tudi za upravljanje satelitskih odpadkov, in smernic, v katero bi bila vključena tudi organizirana civilna družba.
  Zaradi boja med vesoljskimi akterji, ki so bili doslej v glavnem državni, in tistimi, ki si prizadevajo postati pomembni zasebni ali državni akterji, je potrebna temeljita reforma mednarodnih standardov, ki so bili sprejeti, ko je bila v vesolju dejavna manjša skupina tehnoloških in industrijskih velesil. |
| --- | --- |

1.4

Zaradi boja med vesoljskimi akterji, ki so bili doslej v glavnem državni, in tistimi, ki si prizadevajo postati pomembni zasebni ali državni akterji, je potrebna temeljita reforma mednarodnih standardov, ki so bili sprejeti, ko je bila v vesolju dejavna manjša skupina tehnoloških in industrijskih velesil.

| 1.5 | Kot je poudarjeno v dopolnilnem mnenju CCMI/196 o novem vesolju:






  — | bi bilo treba razviti sinergije z Evropskim obrambnim skladom, da bi se povečale interakcije med civilno, vesoljsko in obrambno industrijo; |
| --- | --- | --- |

1.5

—

bi bilo treba razviti sinergije z Evropskim obrambnim skladom, da bi se povečale interakcije med civilno, vesoljsko in obrambno industrijo;

| — | bi bilo treba vesoljski trg spodbuditi z okvirnim programom Obzorje Evropa, in sicer bi bilo treba podpreti ustvarjanje inovativnih komercialnih rešitev za vesoljski prodajni in proizvodni sektor EU ter pospešiti razpoložljivost ključnih potrebnih tehnologij; |
| --- | --- |

—

bi bilo treba vesoljski trg spodbuditi z okvirnim programom Obzorje Evropa, in sicer bi bilo treba podpreti ustvarjanje inovativnih komercialnih rešitev za vesoljski prodajni in proizvodni sektor EU ter pospešiti razpoložljivost ključnih potrebnih tehnologij;

| — | so dejavnosti izobraževanja in usposabljanja ključne za razvoj naprednih znanj in spretnosti na področjih, povezanih z vesoljem, izkušnje, pridobljene pri prejšnjih konstelacijskih projektih, kot sta Galileo in Copernicus, pa bi se lahko uporabile za izboljšanje vesoljskega sistema povezljivosti; |
| --- | --- |

—

so dejavnosti izobraževanja in usposabljanja ključne za razvoj naprednih znanj in spretnosti na področjih, povezanih z vesoljem, izkušnje, pridobljene pri prejšnjih konstelacijskih projektih, kot sta Galileo in Copernicus, pa bi se lahko uporabile za izboljšanje vesoljskega sistema povezljivosti;

| — | kar zadeva upravljanje, bi z dodeljevanjem odgovornosti najboljšim akterjem na podlagi preverjene usposobljenosti v skladu s pravili o javnem naročanju zagotovili, da se bo program izvajal učinkovito, obenem pa spodbujalo oblikovanje novega vesolja; |
| --- | --- |

—

kar zadeva upravljanje, bi z dodeljevanjem odgovornosti najboljšim akterjem na podlagi preverjene usposobljenosti v skladu s pravili o javnem naročanju zagotovili, da se bo program izvajal učinkovito, obenem pa spodbujalo oblikovanje novega vesolja;

| — | poleg tega je spodbujanje znanstvenega in tehničnega napredka podlaga za konkurenčnost in inovacijske zmogljivosti ter bo koristilo malim in srednjim, zagonskim ter inovativnim podjetjem. |
| --- | --- |

—

poleg tega je spodbujanje znanstvenega in tehničnega napredka podlaga za konkurenčnost in inovacijske zmogljivosti ter bo koristilo malim in srednjim, zagonskim ter inovativnim podjetjem.

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Vesolje je danes v mnogih pogledih dodaten gospodarski prostor. Pospešitev javnih in zasebnih naložb vodi v povečanje števila dejavnosti v vesolju, ki postaja pomembno geostrateško področje. Tehnološka konkurenca, pojav zagonskih podjetij v vesoljskem sektorju, odpiranje novih trgov in storitev ter želja držav in zasebnih upravljavcev po okrepitvi dejavnosti v orbiti še stopnjujejo izkoriščanje vesolja. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kljub strateški razsežnosti vesolja ni krovnega organa ali zavezujočih zakonov, ki bi veljali za nizkozemeljsko in geostacionarno tirnico, niti regulacije ali sistema za upravljanje vesoljskega prometa, medtem ko se število satelitov v tirnici povečuje. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Dosedanje upravljanje vesoljskega prometa temelji izključno na prostovoljnih in nezavezujočih dobrih praksah, ki niso vedno dobro vodene ali uporabljene in katerih cilj je omejiti statistično tveganje trkov med sateliti in vesoljskimi odpadki. Te prakse določajo, da se ne smejo namerno proizvajati vesoljski odpadki v tirnici, ter zahtevajo pasivizacijo satelitov ob koncu življenjske dobe s porabo preostalega goriva, spoštovanje „pravila 25 let“ za satelite v nizkozemeljski tirnici (sateliti na koncu življenjske dobe morajo ponovno vstopiti v atmosfero v 25 letih) in pošiljanje geostacionarnih satelitov, ki se ne uporabljajo, v tirnico za odpadke. Vendar ta pravila ne zadoščajo več za omejevanje nevarnosti trčenja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Poleg tega se pojavljajo novi operativni pojmi: nadzor in spremljanje v vesolju (Space Surveillance and Tracking ali SST), usklajevanje vesoljskega prometa (Space Traffic Coordination ali STC), usklajevanje in upravljanje vesoljskega prometa (Space Traffic Coordination and Management ali STCM) (1). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Prava zakonodaja o dejavnostih v vesolju in satelitskem prometu ter uporaba umetne inteligence za preprečevanje nevarnosti trkov sta torej nujni in strateško pomembni za dolgoročno trajnost vesolja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Evropska komisija je na začetku leta začela izvajati projekt Spaceways, katerega cilj je zasnovati sistem upravljanja vesoljskega prometa, da bi določili prometne predpise ter pogoje za izdajo licenc in dovoljenj za letenje. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Cilj projektov Spaceways in EUSTM (ki se je začel januarja 2021) je do junija oziroma avgusta 2022 pripraviti priporočila in smernice za Evropsko komisijo o upravljanju vesoljskega prometa ter pravno, politično in gospodarsko oceno za oblikovanje končnih priporočil in smernic za izvajanje (2). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | V skupnem sporočilu Komisije in visokega predstavnika je priznana potreba po pristopu na ravni Unije, prav tako so predvideni posvetovanja, razprave in reden dialog z vsemi ustreznimi civilnimi in vojaškimi deležniki v Uniji na področju prometa, zlasti iz letalstva in evropske vesoljske industrije, ob upoštevanju obrambnih in varnostnih potreb ter s podporo Evropske obrambne agencije. EESO želi, da bi v tem procesu sodelovali vsi deli družbe, ne le industrija. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | V sporočilu je predvidena uporaba konzorcija SST EU (3) za vzpostavitev operativnih zmogljivosti, ki so bistvene za prihodnje upravljanje vesoljskega prometa v Uniji, kar vključuje izboljšanje njihove učinkovitosti, razvoj storitev nadzora in spremljanja v vesolju (SST) ter novih tehnologij na podlagi umetne inteligence in kvantnih tehnologij, podporo operacijam zmanjševanja vesoljskih odpadkov in servisiranja v tirnici ter vzpostavitev sinergij financiranja med Unijo, nacionalnimi skladi, Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), programom Obzorje Evropa in evropskim programom za razvoj obrambne industrije (PEDID). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Krepitev pokritosti vesolja zunaj evropske celine je pomemben element Programa Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027. Unija se bo morala pri razvoju standardov, ki bodo veljali za upravljanje vesoljskega prostora, opirati zlasti na Urad Združenih narodov za vesoljske zadeve (UNOOSA) in na nacionalne organe, hkrati pa spodbujati razvoj skupnih standardov v okviru posebnega foruma in celostni pristop v okviru mednarodnih organizacij za standardizacijo. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Kratkoročno bo morala industrija zaradi teh ciljev sprejeti določene obveznosti, srednjeročno pa bodo morale države članice pripraviti zakonodajni predlog, da bi odpravili razdrobljenost nacionalnih pristopov in z uvedbo načela enakega obravnavanja gospodarskih subjektov preprečili izkrivljanje konkurence v primerjavi z upravljavci s sedežem zunaj Unije. Predvideni so tudi nezavezujoči ukrepi, kot so smernice.
  Zakonodajni predlog bi bil prvi korak, evropske organizacije pa bodo morale nato sprejeti tehnične zahteve v obliki standardov ali smernic, ki bodo veljali za vse. |
| --- | --- |

2.11

Zakonodajni predlog bi bil prvi korak, evropske organizacije pa bodo morale nato sprejeti tehnične zahteve v obliki standardov ali smernic, ki bodo veljali za vse.

| 2.12 | V sporočilu je navedeno, da bo Unija spodbujala večstranski pristop k upravljanju vesoljskega prometa v okviru Združenih narodov s spodbuditvijo razprave v Odboru za miroljubno rabo vesolja (COPUOS), pa tudi na Konferenci o razorožitvi. Da bi lahko to udejanjila, bo morala opredeliti pristojne organe OZN, saj gre za prihodnost človeštva, pri tem pa ne bi smela pozabiti na Mednarodno organizacijo civilnega letalstva (ICAO).
  V sporočilu je predviden način od spodaj navzgor na podlagi nacionalnih in regionalnih prispevkov s ciljem doseči soglasje glede različnih pravil ter standardov, nato pa bodo regionalne komponente postale del upravljanja na svetovni ravni, pri čemer bo treba še določiti ustrezno upravljanje. |
| --- | --- |

2.12

V sporočilu je predviden način od spodaj navzgor na podlagi nacionalnih in regionalnih prispevkov s ciljem doseči soglasje glede različnih pravil ter standardov, nato pa bodo regionalne komponente postale del upravljanja na svetovni ravni, pri čemer bo treba še določiti ustrezno upravljanje.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | V sporočilu Komisije so ocenjene potrebe na področju upravljanja vesoljskega prometa in predlagan evropski pristop k uporabi vesolja, tudi civilni, ki bi se uporabljal na svetovni ravni. Razvoj dejavnosti v vesolju, vse večje število in raznolikost akterjev, vključenih v izkoriščanje vesolja, ter odvisnost vseh sektorjev dejavnosti od satelitskih tehnologij in storitev so privedli do postopnega prekomernega izkoriščanja tirnic in nasičenosti frekvenčnega spektra, zaradi česar je potrebna racionalizacija. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Zemeljske tirnice se v mednarodnem pravu (Mednarodna zveza za telekomunikacije ali ITU) obravnavajo kot omejeni naravni viri. Načeli svobode in neprisvajanja, ki urejata uporabo zemeljskih tirnic, sta ogroženi zaradi zahtev za dodelitev frekvenc in širjenja satelitskih sistemov držav in podjetij, ki se včasih izognejo pravilom ITU. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Zaradi boja med vesoljskimi akterji, ki so bili doslej v glavnem državni, in tistimi, ki si prizadevajo za ta status, vključno z zasebnimi akterji, je potrebna temeljita reforma mednarodnih standardov, ki so bili sprejeti, ko je bila v vesolju dejavna omejena skupina tehnoloških in industrijskih velesil. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Poleg pravnih vprašanj je uporaba vesolja povezana s ponovnim pojavom mednarodnih geopolitičnih napetosti, kot kažejo aktualni dogodki, zlasti koorbitalne operacije zastraševanja, razkazovanje tehnološke premoči ali preskusi protisatelitskega orožja, ki so povzročili nezaupanje med državami. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Izzivi, ki jih povzroča nasičenost tirnic in frekvenčnega spektra, ter grožnja, povezana z naraščanjem vesoljskih odpadkov, so spodbudili države članice, ESA in konzorcij SST EU (4), da razmislijo o boljšem usklajevanju orodij in tehnologij za spremljanje. EESO zaradi širjenja zasebnih konstelacij in morebitnih področij brezpravja poziva k strogim predpisom. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | V skupnem sporočilu je omenjen občutljiv ponovni začetek mednarodnega dialoga, katerega cilj je pripraviti kodeks ravnanja in ukrepov, tudi zakonodajnih, s katerimi bi zagotovili trajnost uporabe vesolja. |
| --- | --- |

3.6

Pravni in politični vidiki

| 3.7 | EESO podpira operativne cilje, navedene v sporočilu in predlogu uredbe, ter želi opozoriti na pravne in politične vidike, ki jih glede na pomembnost zadevnih vprašanj ne bi smeli prezreti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Pojma vesoljskega prava ni enostavno opredeliti. Glede vprašanja razmejitve vesolja sicer ni soglasja, a se kljub temu priznavajo vodilna načela, ki so značilna za vesoljsko pravo. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Čeprav so bila sprejeta pomembna načela, vesoljsko pravo po sklenitvi petih mednarodnih pogodb in sprejetju osmih mednarodnih resolucij (5) še vedno ni opredeljeno, saj so se pomisleki na začetku raziskovanja vesolja nanašali predvsem na preprečevanje, da bi si prve vesoljske sile prisvojile nebesna telesa, namesto da bi natančno opredelili predmet vesoljskega prava. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Načela vesoljskega prava so bila vzpostavljena že z Resolucijo Združenih narodov 1962 (XVIII) z dne 13. decembra 1963 in ponovljena v prvi pogodbi o vesolju iz leta 1967.
  Zajemajo naslednje elemente:






  — | raziskovanje in uporabo vesolja v dobro vsega človeštva; |
| --- | --- | --- |

3.10

Zajemajo naslednje elemente:

—

raziskovanje in uporabo vesolja v dobro vsega človeštva;

| — | svobodo uporabe in raziskovanja; |
| --- | --- |

—

svobodo uporabe in raziskovanja;

| — | neprisvajanje; |
| --- | --- |

—

neprisvajanje;

| — | miroljubno uporabo; |
| --- | --- |

—

miroljubno uporabo;

| — | odgovornost držav članic za njihove dejavnosti v vesolju; |
| --- | --- |

—

odgovornost držav članic za njihove dejavnosti v vesolju;

| — | sodelovanje in vzajemno pomoč; |
| --- | --- |

—

sodelovanje in vzajemno pomoč;

| — | nacionalno pristojnost in nadzor nad vesoljskimi objekti; |
| --- | --- |

—

nacionalno pristojnost in nadzor nad vesoljskimi objekti;

| — | odgovornost držav za škodo; |
| --- | --- |

—

odgovornost držav za škodo;

| — | status odposlanca človeštva, ki ga imajo astronavti. |
| --- | --- |

—

status odposlanca človeštva, ki ga imajo astronavti.

| 3.11 | Dve načeli vesoljskega prava pričata o njegovi miroljubni usmerjenosti.
  Prvo načelo je obveznost sodelovanja in vzajemne pomoči, ki velja za vse države, ki sodelujejo pri raziskovanju in uporabi vesolja. Zajema učinkovit in pregleden dialog med vesoljskimi silami, da bi zagotovili trajnost in varnost dejavnosti, ki se izvajajo. Kot je razvidno iz sporočila, je danes ta dialog osredotočen predvsem na vprašanje vesoljskih odpadkov. |
| --- | --- |

3.11

Prvo načelo je obveznost sodelovanja in vzajemne pomoči, ki velja za vse države, ki sodelujejo pri raziskovanju in uporabi vesolja. Zajema učinkovit in pregleden dialog med vesoljskimi silami, da bi zagotovili trajnost in varnost dejavnosti, ki se izvajajo. Kot je razvidno iz sporočila, je danes ta dialog osredotočen predvsem na vprašanje vesoljskih odpadkov.

| 3.12 | Drugo osrednje načelo vesoljskega prava je odgovornost držav in novih akterjev za njihove dejavnosti v vesolju. Deli se na odgovornost za nadzor nad dejavnostmi na mednarodni ravni in odgovornost za škodo, ki je posledica teh dejavnosti v vesolju. Zdi se, da se skupno sporočilo nanaša na vidik mednarodne odgovornosti za nadzor dejavnosti. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Ko so se pripravljale glavne pogodbe o vesolju, temi vesoljskih odpadkov ter nasičenosti tirnic in frekvenc nista bili na dnevnem redu, medtem ko je danes zaradi odvisnosti naših družb od satelitskih virov veliko več izstrelitev objektov v vesolje, tako da so tirnice in dodelitev frekvenc postale pomembno strateško vprašanje. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Po šestdesetih letih izkoriščanja vesolja smo torej priča neprimerljivemu povečanju varnostnih vprašanj, povezanih s tirnicami. Od kitajskega testa ASAT januarja 2007 je razkazovanja moči v vesolju veliko več in ima različne oblike. Postavlja se tudi vprašanje oboroževanja vesolja.
  V mednarodnem pravu je to vprašanje v sivem območju, saj še vedno ni opredelitve, kaj je sredstvo napada v vesolju niti kaj je agresija, saj so metode napada v vesolju raznolike in vključujejo raketni napad, zaslepitev z laserskim žarkom, kibernetske napade na komunikacijske kanale, koorbitalne manevre itd. |
| --- | --- |

3.14

V mednarodnem pravu je to vprašanje v sivem območju, saj še vedno ni opredelitve, kaj je sredstvo napada v vesolju niti kaj je agresija, saj so metode napada v vesolju raznolike in vključujejo raketni napad, zaslepitev z laserskim žarkom, kibernetske napade na komunikacijske kanale, koorbitalne manevre itd.

| 3.15 | Geostacionarna tirnica se sooča z drugačno težavo, in sicer s preobremenjenostjo frekvenc in tveganjem motenj. Geostacionarna tirnica je kritično območje za kontinuiteto telekomunikacijskih storitev za vse države na planetu. S tem so se pojavile nekatere pravne težave, saj je razvoj geostacionarne tirnice privedel do oblikovanja gospodarskega trga in celo do špekulacij. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Glede na navedeno EESO meni, da je treba v skupnem sporočilu odločno spodbuditi večstransko upravljanje vesoljskega prometa v okviru Združenih narodov, in sicer z aktivno diplomacijo ter predvsem v okviru Odbora ZN za miroljubno rabo vesolja in Konference o razorožitvi, saj to področje ni zadostno urejeno s pravili. |
| --- | --- |

3.16

Upravljanje vesoljskega prometa – izziv za evropsko upravljanje

| 3.17 | Upravljanje vesoljskega prometa (STM) ni nov pojem, a mu zaradi narave in pomembnosti izzivov, povezanih z varnostjo, zaščito in trajnostjo dejavnosti v vesolju, vesoljski akterji in države, ki se zavedajo svoje odvisnosti od vesoljskih sredstev, posvečajo več pozornosti. Vendar imajo programe za nadzor in spremljanje v vesolju (SST) ter spremljanje razmer v vesolju (Space Situational Awareness ali SSA) samo države s tehnološkimi zmogljivostmi. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Ameriško ministrstvo za obrambo ima trenutno najnaprednejši sistem. Njegova mreža za nadzor vesolja (Space Surveillance Network ali SSN), ki se opira na zemeljske in vesoljske radarje, Združenim državam zagotavlja edinstveno sposobnost odkrivanja in identifikacije, ki jo uporabljajo tudi za vplivanje na svoje zaveznike in partnerje.
  Tudi druge države, kot so Rusija, Kitajska, Japonska, Indija in nekatere evropske države (Francija, Nemčija), so razvile programe za nadzor vesolja. Glede na njihovo strateško funkcijo je velika večina teh programov pod vojaškim nadzorom s podporo vesoljskih agencij.
  V EU so Francija, Nemčija, Italija, Poljska, Portugalska, Romunija in Španija ustanovile konzorcij SST EU za brezplačno oceno tveganja trkov v tirnici in nenadzorovanega ponovnega vstopa vesoljskih odpadkov v zemeljsko atmosfero ter odkrivanje delov v tirnici. Leta 2023 bo SST EU postal partnerstvo, ki bo vključevalo več držav članic, njegov namen pa bo priprava ocen tveganja trkov za evropske in svetovne upravljavce satelitov.
  Nekatera zasebna podjetja so vzpostavila tudi lastne sisteme SST/SSA za zagotavljanje komercialnih podatkov in storitev. |
| --- | --- |

3.18

Tudi druge države, kot so Rusija, Kitajska, Japonska, Indija in nekatere evropske države (Francija, Nemčija), so razvile programe za nadzor vesolja. Glede na njihovo strateško funkcijo je velika večina teh programov pod vojaškim nadzorom s podporo vesoljskih agencij.

V EU so Francija, Nemčija, Italija, Poljska, Portugalska, Romunija in Španija ustanovile konzorcij SST EU za brezplačno oceno tveganja trkov v tirnici in nenadzorovanega ponovnega vstopa vesoljskih odpadkov v zemeljsko atmosfero ter odkrivanje delov v tirnici. Leta 2023 bo SST EU postal partnerstvo, ki bo vključevalo več držav članic, njegov namen pa bo priprava ocen tveganja trkov za evropske in svetovne upravljavce satelitov.

Nekatera zasebna podjetja so vzpostavila tudi lastne sisteme SST/SSA za zagotavljanje komercialnih podatkov in storitev.

| 3.19 | Kot je navedeno v skupnem sporočilu in je razvidno iz tega mnenja, je glavna težava mozaika programov za upravljanje vesoljskega prometa to, da ni mednarodnih standardov. Jasno je torej, da je treba razviti zgledne mednarodne standarde, smernice in prakse. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Globalne pobude in odločitve v zvezi s STM lahko ustvarijo težke razmere za Evropo in njene vesoljske akterje. Ameriška politika je prevzela vodilno vlogo z izjavo, da bi morale Združene države kazati pot preostalemu svetu z razvojem boljših standardov za podatke in spremljanje razmer v vesolju, razviti sklop standardiziranih tehnik za ublažitev tveganja trkov in na mednarodni ravni spodbujati vrsto tehničnih standardov, praks in standardov za varnost vesoljskih operacij. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Unija je preučila strateško, komercialno in geopolitično razsežnost upravljanja vesoljskega prometa, kar pa ni omejeno le na trajnost vesolja, temveč se nanaša tudi na prihodnjo avtonomijo Evrope v smislu dostopa do vesolja in njegove uporabe.
  Evropski vesoljski akterji so že razvili nekatere politike in pobude za neposredno ali posredno obravnavanje vprašanj upravljanja vesoljskega prometa. Vendar ima zamuda Evrope pri reševanju tega vprašanja s skupnimi projekti posledice. |
| --- | --- |

3.21

Evropski vesoljski akterji so že razvili nekatere politike in pobude za neposredno ali posredno obravnavanje vprašanj upravljanja vesoljskega prometa. Vendar ima zamuda Evrope pri reševanju tega vprašanja s skupnimi projekti posledice.

| 3.22 | Dejansko bi lahko bila prihodnja konkurenčnost evropske proizvodnje satelitov ogrožena, če bi se morala podjetja zanašati na podatke ameriškega STM ali vložiti zahtevek za licenco ameriškega STM, pri čemer bi lahko bila tudi zavrnjena. Precejšnja so tudi tveganja za evropske ponudnike storitev izstrelitve.
  Kar zadeva novi evropski sistem spremljanja razmer v vesolju (SSA) iz leta 2021, se mnogi evropski akterji močno zanašajo na sporazume o izmenjavi podatkov, podpisane z Združenimi državami. Med njimi so ministrstva in vojske (6), evropske medvladne organizacije (ESA, EUMETSAT), komercialni upravljavci satelitov in ponudniki storitev izstrelitve. |
| --- | --- |

3.22

Kar zadeva novi evropski sistem spremljanja razmer v vesolju (SSA) iz leta 2021, se mnogi evropski akterji močno zanašajo na sporazume o izmenjavi podatkov, podpisane z Združenimi državami. Med njimi so ministrstva in vojske (6), evropske medvladne organizacije (ESA, EUMETSAT), komercialni upravljavci satelitov in ponudniki storitev izstrelitve.

| 3.23 | Po mnenju EESO mora Unija sprejeti določbe, katerih cilj bo ne le potrjena raven učinkovitosti, temveč tudi dolgoročna razpoložljivost vesoljskih storitev. Poleg tega mora Evropa, ko skuša izvajati verodostojno skupno varnostno in obrambno politiko, h kateri vesoljska sredstva pomembno ali celo ključno prispevajo, izpolnjevati najstrožje varnostne in zaščitne zahteve za vladne uporabnike in uporabnike na področju obrambe. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | EESO ugotavlja, da čeprav je bil pristop EU v preteklosti usmerjen predvsem v fizično zaščito vesoljskih sredstev, ki temelji na togi in dragi strategiji, nedavne pobude EU kažejo prehod na pristop, ki bo bolj temeljil na odpornosti. EU si zdaj prizadeva za v prihodnost usmerjeno strategijo za varnost vesoljske infrastrukture. V ta namen je začela dve pomembni pobudi: predlog za vzpostavitev mednarodnega kodeksa ravnanja za dejavnosti v vesolju in evropski program za spremljanje razmer v vesolju. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Kljub temu EESO obžaluje, da so se že pojavile težave pri usklajevanju zmogljivosti nekaterih držav članic, ki imajo lastna sredstva za nadzor in spremljanje. Danes je težko doseči soglasje o ciljih evropskega programa STM. Vprašanje upravljanja vesoljskega prometa v veliki meri dobro ponazarja težave pri vzpostavljanju pravega evropskega upravljanja v vesoljskem sektorju, čeprav se vse države članice zavzemajo za trajnost in varnost vesolja, ker bodisi nameščajo vesoljske zmogljivosti bodisi uporabljajo vesoljske vire. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | Te težave so ovire za konkurenčnost evropske vesoljske industrije v mednarodnem merilu. Dolgoročno bi lahko neobstoj evropskih standardov in nezdružljivost z drugimi standardi ogrozila svoboden dostop do vesolja. Imeti lastno zmogljivost za izstrelitve ni dovolj. Prav tako mora biti možno nameščati satelite neodvisno od standardov, opredeljenih zunaj Evrope, da se ohrani evropska vesoljska konkurenčnost, kot se je 22. junija 2022 pokazalo z uspehom prve misije Ariane 5 v tem letu, katere cilj je bil utiriti dva satelita, enega malezijskega in enega indijskega. Poleg tega Ariane 6, kar je naslednji korak, ni daleč od uresničitve. Je prilagodljivejša in cenejša od Ariane 5 (in tako konkurenčnejša ameriškemu tekmecu SpaceX), njen krstni polet pa je načrtovan za leto 2023. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | EESO želi v zvezi s tem sporočilom spomniti na:






  — | svojo zavezanost civilni uporabi sistema Galileo v železniškem, pomorskem in cestnem prometu; |
| --- | --- | --- |

3.27

—

svojo zavezanost civilni uporabi sistema Galileo v železniškem, pomorskem in cestnem prometu;

| — | svojo željo po hitri vzpostavitvi kritične infrastrukture, ki jo je predlagal komisar Breton. |
| --- | --- |

—

svojo željo po hitri vzpostavitvi kritične infrastrukture, ki jo je predlagal komisar Breton.

| 3.28 | Čeprav se lahko izkaže, da so različni nacionalni standardi in norme v nekaterih državah članicah koristni za razvoj skupnih določb, je nujno, da Evropa na koncu sama presodi, katere ukrepe standardizacije bo sprejela. Da bi to dosegli, se morajo države članice EU in ESA dogovoriti o ciljih in načelih evropskih prizadevanj na področju STM, opredeliti mehanizme za posvetovanje in usklajevanje ter določiti jasno razmejitev vlog, nedvoumno delitev odgovornosti in pregledno porazdelitev dejavnosti med državami članicami in evropskimi deležniki, in to brez poseganja v obstoječe sisteme v drugih državah. |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | Po mnenju EESO je skupno sporočilo pozno, a dobrodošlo priznanje pomembnosti reševanja izzivov na več ravneh, ki bodo posledica povečanja dejavnosti v vesolju, pri čemer lahko to, da za te dejavnosti ni zavezujočega okvira, ogrozi svetovno ravnovesje. |
| --- | --- |

3.29

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  JOIN(2022) 4 final.

1

(2)  V projekt Spaceways, ki se financira iz okvirnega programa Evropske unije za raziskave in inovacije Obzorje 2020, je vključenih 13 glavnih evropskih akterjev, in sicer proizvajalci in ponudniki nosilnih raket, upravljavci in ponudniki storitev, pa tudi centri ter inštituti za politične in pravne raziskave.

2

V EUSTM je vključenih 20 glavnih evropskih akterjev.

(3)  Francija, Nemčija, Italija, Poljska, Portugalska, Romunija in Španija.

3

(4)  https://www.eusst.eu

4

(5)  Chalaye, I., Le statut des orbites terrestres et leur utilisation à la lumière des principes du droit spatial (Status zemeljskih tirnic in njihova uporaba ob upoštevanju načel vesoljskega prava), Institut d’études de géopolitique appliquée (IEGA), Pariz, oktober 2021.

5

Le statut des orbites terrestres et leur utilisation à la lumière des principes du droit spatial

(6)  https://www.esa.int/Safety_Security/SSA_Programme_overview

6

---

PRILOGA

Sledi dopolnilno mnenje posvetovalne komisije za spremembe v industriji CCMI/196 – Novo vesolje:

„Mnenje posvetovalne komisije za spremembe v industriji – Varna vesoljska povezljivost in novo vesolje: evropska industrijska pot k suverenosti in inovacijam

(dopolnilno mnenje k mnenju INT/775)

| Poročevalec: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Franck UHLIG |

Poročevalec:

Maurizio MENSI

Soporočevalec:

Franck UHLIG

| Sklep plenarne skupščine | 22. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 56(1) Poslovnika |
| | dopolnilno mnenje |
| Pristojnost | posvetovalna komisija za spremembe v industriji |
| Datum sprejetja na seji komisije CCMI | 24. 6. 2022 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 21/0/1 |

Sklep plenarne skupščine

22. 2. 2022

Pravna podlaga

člen 56(1) Poslovnika

dopolnilno mnenje

Pristojnost

posvetovalna komisija za spremembe v industriji

Datum sprejetja na seji komisije CCMI

24. 6. 2022

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

21/0/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira pobude Evropske komisije o varni vesoljski povezljivosti in ‚novem vesolju‘ za krepitev industrijske in operativne suverenosti držav članic. Zagotavljanje avtonomije je ključnega pomena ne le za prihodnjo industrijsko konkurenčnost, temveč tudi za strateško neodvisnost in odpornost (1), kot se je nedavno pokazalo zaradi pomanjkanja elektronskih komponent, zlasti po krizi zaradi COVID-19 in vojni v Ukrajini, ki sta močno prizadeli evropsko vesoljsko industrijo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da varna, dostopna in cenovno ugodna povezljivost ni le bistveno orodje za delovanje participativne demokracije, temveč tudi predpogoj za ustrezno uresničevanje temeljnih pravic in priložnost za večje opolnomočenje državljanov in civilne družbe. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO priznava pomen vesolja za naše gospodarstvo in družbo ter njegovo strateško vrednost z varnostnega in obrambnega vidika, kot je pokazala rusko-ukrajinska vojna. Poleg tega sta fizična in kibernetska varnost zemeljske in vesoljske infrastrukture ter z njo povezanih podatkov ključnega pomena za zagotavljanje neprekinjenosti storitev in pravilnega delovanja sistemov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da je spodbujanje evropskega vesoljskega ekosistema ključno za napredek pri dvojnem prehodu in reševanje glavnih svetovnih izzivov, kot so podnebne spremembe. Priznava tudi morebitne prednosti vključevanja zagonskih ter malih in srednjih podjetij, ki so dejavna na področju vesolja, v vesoljske programe EU, in se zaveda njihovega prispevka k odpornosti in strateški avtonomiji EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO je trdno prepričan, da je treba poskrbeti za učinkovito in ustrezno usklajevanje, saj morajo pri upravljanju varnega in avtonomnega sistema vesoljske povezljivosti (programa) sodelovati različni organi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da bi bilo treba že obstoječi okvirni program Obzorje Evropa uporabiti za spodbujanje vesoljskega trga, podpiranje oblikovanja inovativnih komercialnih rešitev za vesoljski sektor EU navzdol in navzgor v verigi ter za hitrejšo razpoložljivost ključnih tehnologij, ki so v programu potrebne za pobudi EuroQCI (2) in ENTRUSTED (3). Zlasti za evropski sistem komponent, sistemov in podsistemov bi bila potrebna obsežna in dolgoročna prizadevanja, da bi ponovno vzpostavili močno evropsko industrijo. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO priporoča razvoj sinergij z Evropskim obrambnim skladom in v okviru akcijskega načrta Komisije za interakcije med civilno, vesoljsko in obrambno industrijo. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da je treba zaradi konkurenčnosti evropske vesoljske industrije s pobudami Komisije pripomoči k razvoju naprednih znanj in spretnosti na področjih, povezanih z vesoljem, ter podpreti dejavnosti izobraževanja in usposabljanja, da bi tako v celoti izkoristili potencial državljanov Unije na tem področju. To bi izboljšalo pomembno socialno razsežnost programa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poudarja, da je treba za posodobitev obstoječih vesoljskih sredstev (Galileo (4), Copernicus (5)) ter za razvoj prihodnjih konstelacij in storitev upoštevati vse vesoljske zmogljivosti. To bo okrepilo odpornost vesoljskih sredstev EU in spodbudilo konkurenčnost njene industrije. Z dodelitvijo zadolžitev na podlagi dokazane usposobljenosti bi lahko poskrbeli za učinkovito izvajanje programa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO meni, da mora EU spodbujati znanstveni in tehnični napredek ter podpirati konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost vesoljskega sektorja, zlasti malih in srednjih podjetij, zagonskih in inovativnih podjetij, ter tako spodbujati gospodarske dejavnosti navzgor in navzdol v verigi. Programi za raziskave in inovacije imajo dejansko temeljno vlogo pri povečanju tehnoloških zmogljivosti Unije in njenih članic. |
| --- | --- |

1.10

2.   Ozadje mnenja, vključno z zadevnim zakonodajnim predlogom

| 2.1 | Cilj predloga Evropske komisije je razviti program za zagotavljanje zanesljive in odporne satelitske komunikacije. Komisija je odločena spodbujati inovacije v vesoljskem sektorju in nadalje prispevati k razvoju uspešnega ekosistema ‚novega vesolja‘ EU, ki sodi med najpomembnejše prednostne naloge njenega vesoljskega programa. V ta namen je predstavila pobudo CASSINI (6). S predlogom bi vladnim uporabnikom zlasti omogočili dolgoročno razpoložljivost zanesljivih, varnih in stroškovno učinkovitih satelitskih komunikacijskih storitev po vsem svetu, ki bi podpirale zaščito kritične infrastrukture, nadzor, zunanje delovanje in krizno upravljanje ter tako povečale odpornost držav članic. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V okviru pobude naj bi bilo uporabljeno strokovno znanje evropske vesoljske industrije, in sicer tako uveljavljenih industrijskih akterjev kot tudi ekosistema novega vesolja. Globalna satelitska povezljivost je zdaj postala strateška dobrina za varnost, zaščito in odpornost EU in njenih držav članic. S predlogom naj bi omogočili tudi komercialno dostopnost širokopasovnih povezav visokih hitrosti po vsej Evropi, odpravili bele lise in zagotovili kohezijo med ozemlji držav članic ter zagotovili povezljivost na geografskih območjih strateškega pomena, kot sta Afrika in arktično območje. Po programih Galileo in Copernicus bo predlagana tretja konstelacija temeljila na treh novih razlikovalnih elementih: vgrajena varnost (z uporabo novih tehnologij, kot je kvantna tehnologija) za občutljive komunikacije (obramba), večorbitalna konstelacija in struktura, ki temelji na javno-zasebnih partnerstvih (za nadaljnjo krepitev komercialne razsežnosti). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Predlog je skladen s številnimi drugimi politikami Unije in tekočimi zakonodajnimi pobudami na področju podatkov (kot sta direktiva Inspire (7) in direktiva o odprtih podatkih (8)), računalništva v oblaku in kibernetske varnosti. Predvsem izvajanje vladnih storitev bi omogočilo nadaljnjo kohezijo v skladu s strategijami Unije na področju digitalne in kibernetske varnosti, tako da se zagotovi celovitost in odpornost evropske infrastrukture, omrežij, komunikacije in podatkov. Predlog bo podprl tudi konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost industrije v vesoljskem sektorju znotraj Unije ter v veliki meri prispeval k zagotavljanju avtonomnega in cenovno ugodnega dostopa Evrope do vesolja v prihodnjih letih, hkrati pa bo imel odločilen in izredno pozitiven vpliv na konkurenčnost modelov izkoriščanja evropskih nosilnih raket (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V sklepih Evropskega sveta z dne 21. in 22. marca 2019 je bilo poudarjeno, da mora Unija še dodatno razviti konkurenčno, varno, vključujoče in etično digitalno gospodarstvo z vrhunsko povezljivostjo (10). V akcijskem načrtu Komisije za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo z dne 22. februarja 2021 je zlasti navedeno, da je cilj omogočiti dostop do povezljivosti visokih hitrosti vsem v Evropi in zagotoviti odporen sistem povezljivosti, ki bo Evropi omogočal, da ostane povezana, ne glede na to, kaj se zgodi (11). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Program bi dopolnil obstoječe dogovore EU GOVSATCOM (12) o združevanju in souporabi obstoječih vladnih satelitskih komunikacijskih zmogljivosti. Zaradi omejene življenjske dobe satelitov bo treba v prihodnjem desetletju obnoviti več infrastrukture v državni lasti, ki bo del združevanja in souporabe v okviru GOVSATCOM (13). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Zaradi vse večjih hibridnih in kibernetskih groženj ter možnosti naravnih nesreč se potrebe vladnih akterjev spreminjajo v smeri večje varnosti, zanesljivosti in razpoložljivosti ustreznih satelitskih komunikacijskih rešitev. Dodatno grožnjo predstavlja tudi razvoj kvantnih računalnikov, saj bodo ti lahko dešifrirali vsebino, ki je trenutno šifrirana. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V državah zunaj EU, kot so ZDA, Kitajska in Rusija, so se pojavile različne velike konstelacije, podprte z javnimi sredstvi ali subvencijami. Zaradi pomanjkanja razpoložljivih prijav frekvenc in orbitalnih mest ter omejene življenjske dobe zmogljivosti GOVSATCOM je nujno potreben sistem varne povezljivosti EU v vesolju. Program bi pokril vrzeli v zmogljivostih in zmožnostih vladnih satelitskih komunikacijskih storitev. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Program bi moral omogočiti tudi izvajanje komercialnih satelitskih komunikacijskih storitev zasebnega sektorja. Javno-zasebno partnerstvo je bilo v oceni učinka ocenjeno kot najprimernejši izvedbeni model, s katerim je mogoče doseči cilje programa. Predvsem bi spodbudilo inovacije v vseh komponentah evropske vesoljske industrije (veliki sistemski integratorji, neodvisne družbe s srednje veliko tržno kapitalizacijo, MSP in zagonska podjetja). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Ker so vlade, državljani in institucije EU vse bolj odvisni od povezljivosti, so za izpolnjevanje njihovih potreb potrebne rešitve za večjo varnost, z nizko latenco (14) in večjo pasovno širino, zato je potreben zagotovljen dostop do odpornih rešitev na podlagi inovativnih tehnologij ter novih industrijskih trendov in pristopov. Kot je poudarjeno v predlogu, bo zastavljeni sistem tako narekoval tehnologijo. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Da bi bil program stroškovno učinkovit in bi omogočal ekonomijo obsega, bi moral optimizirati razmerje med ponudbo in povpraševanjem po vladnih storitvah. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Satelitska komunikacija dejansko zagotavlja vsesplošno pokritost, ki dopolnjuje prizemna omrežja. Vse pogosteje velja za strateško sredstvo, kar kaže na naraščajočo svetovno potrebo po vladnih storitvah, ki zagotavljajo odporno povezljivost ne le za podporo svojim varnostnim operacijam, temveč tudi za povezovanje kritične infrastrukture, olajšanje učinkovitega in uspešnega elektronskega čezmejnega ali medsektorskega sodelovanja med evropskimi javnimi upravami, podjetji in državljani, prispevek k razvoju učinkovitejše, poenostavljene in uporabniku prijazne e-uprave na nacionalni, regionalni in lokalni upravni ravni (15) in za obvladovanje kriz ter podporo nadzoru meja in morja. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Program bo vzpostavljen postopno, usmerjen pa bo h kakovosti. Razvoj in uvajanje bi se lahko začela leta 2023, zagotavljanje začetnih storitev in testiranje kvantne kriptografije v orbiti do leta 2025, polna uvedba z integrirano kvantno kriptografijo, ki omogoča vse storitve, pa do leta 2028. Skupni stroški programa so ocenjeni na 6 milijard EUR, financiran pa bo iz različnih virov javnega sektorja (proračun EU, prispevki držav članic in ESA) ter naložb zasebnega sektorja. Kar zadeva financiranje EU, to ne ogroža izvajanja obstoječih vesoljskih komponent uredbe EU o vesolju, zlasti ne programov Galileo in Copernicus. |
| --- | --- |

2.12

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO meni, da je v današnjem digitalnem svetu vesoljska povezljivost ključnega in strateškega pomena za sodobne družbe. Omogoča gospodarsko moč, vodilni položaj na digitalnem področju in tehnološko suverenost, gospodarsko konkurenčnost in družbeni napredek. Program daje pomembnejšo vlogo akterjem v vesoljskem sektorju, da bi zagotovil visokokakovostne in varne podatke in storitve, povezane z vesoljem, ki lahko evropskim državljanom in podjetjem prinesejo družbeno-ekonomske koristi, povečajo varnost in avtonomijo EU ter okrepijo vodilno vlogo EU v vesoljskem sektorju, da bo lahko tekmovala z drugimi vodilnimi vesoljskimi gospodarstvi in nastajajočimi vesoljskimi državami. Je tudi pomembno tehnično orodje, ki omogoča svobodo govora in prost pretok idej. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO meni, da varna, dostopna in cenovno ugodna povezljivost ni le nujna za delovanje participativne demokracije, temveč je tudi predpogoj za odporno uresničevanje temeljnih pravic in priložnost za večje opolnomočenje državljanov in civilne družbe. Evropski državljani so vse bolj odvisni od vesoljske tehnologije, podatkov in storitev. To zahteva zlasti spoštovanje predpisov o varstvu osebnih podatkov. Poleg tega ima vesolje vse večjo vlogo pri gospodarski rasti, varnosti in geopolitičnem pomenu EU. V tem smislu lahko zanesljivo in varno povezljivost obravnavamo kot javno dobrino za vlade in državljane. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO spodbuja javno-zasebna partnerstva kot primeren izvedbeni model za uresničitev ciljev programa. Neposredna udeležba zasebnega sektorja ustvarja ugodno okolje za nadaljnji razvoj širokopasovnih povezav visokih hitrosti in nemotene povezljivosti po vsej Evropi. S tem se odpravljajo bele lise, zagotavlja se kohezija na ozemljih držav članic in povezljivost na geografskih območjih, ki so strateškega pomena. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komisija lahko s konkurenčnim postopkom javnega naročanja sklene koncesijsko pogodbo in tako zagotovi potrebno rešitev ter zaščiti interese Unije in držav članic. Vključitev industrije prek tovrstne koncesije bi morala zasebnemu partnerju omogočiti, da z dodatnimi lastnimi naložbami dopolni infrastrukturo programa in doda nove zmogljivosti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V zvezi s tem EESO poudarja, da bi se morala vloga javnega sektorja ustrezno odražati v prihodnjem upravljanju programa, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti varnosti infrastrukture ter skrbnemu nadzoru stroškov, časovnega načrta in uspešnosti. Komisija bo upravljavec programa, ko gre za vzpostavitev in nadzor koncesije. Agencija EU za vesoljski program bo zadolžena za izvajanje vladnih storitev, Evropska vesoljska agencija pa bo zadolžena za nadzor razvojnih in validacijskih dejavnosti. EESO meni, da so za inovacije in ekosistem v nastajajočem novem vesoljskem gospodarstvu ključnega pomena tudi mala in srednja podjetja. Zato je treba dejavno spodbujati razvoj vesoljskih storitev pri malih in srednjih podjetjih ter naročanje teh storitev v javnih organih in zasebnem sektorju. To bi pripomoglo k ustvarjanju delovnih mest, izboljšanju tehnoloških spretnosti in povečalo konkurenčnost Evrope, kar postaja vse bolj pomembno pri dvojnem prehodu EU na trajnostno in digitalno gospodarstvo. S tem bi zagotovili učinkovito in pregledno konkurenco ter okrepili tehnološko avtonomijo EU s posebnimi zahtevami glede varnosti, neprekinjenosti storitev in zanesljivosti. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO meni, da je treba v postopku javnega naročanja oblikovati posebna merila za podelitev koncesije, ki bodo zagotovila sodelovanje zagonskih podjetij in MSP v celotni vrednostni verigi koncesije ter tako spodbudila razvoj inovativnih in prelomnih tehnologij. Kjer bi lahko bili dobavitelji, ki niso iz EU, problematični z varnostnega in strateškega vidika, bi bilo treba določiti ustrezna pravila udeležbe. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO meni, da je treba MSP spodbujati, naj izkoristijo številna finančna orodja, ki jih ima EU na voljo za oživitev vesoljskega ekosistema, saj bi to prispevalo k ustvarjanju delovnih mest, izboljšanju tehnoloških znanj in spretnosti ter povečalo industrijsko konkurenčnost Evrope. |
| --- | --- |

3.7

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO meni, da strateška suverenost EU in držav članic temelji predvsem na tehnološki avtonomiji in zmogljivosti evropske industrije ter varnosti satelitskih komunikacij, zlasti v razmerah vse večjih geopolitičnih napetosti. EESO zato odločno podpira pobude za krepitev industrijske in tehnološke suverenosti držav članic EU. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO podpira predlog in meni, da so glede na svetovni porast javnih in zasebnih naložb v vesoljske dejavnosti morebitne sinergije med vladnimi in komercialnimi civilnimi dejavnostmi pomembna priložnost z gospodarskega vidika, tudi za dodatne storitve, ki so na voljo evropskim državljanom. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO poudarja pomen podpiranja konkurenčnosti in inovacijske zmogljivosti industrije vesoljskega sektorja v Uniji. To bo znatno prispevalo k zagotavljanju avtonomnega in cenovno ugodnega dostopa Evrope do vesolja v prihodnjih letih, hkrati pa bo imelo odločilen in izredno pozitiven vpliv na konkurenčnost modelov izkoriščanja evropskih nosilnih raket. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO poudarja, da mora program telekomunikacijskim operaterjem omogočiti, da izkoristijo povečano zmogljivost ter zanesljive in varne storitve. Komercialna razsežnost bi poleg tega omogočila, da bi maloprodajne storitve dosegle več zasebnih uporabnikov po vsej EU. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Glede upravljanja programa (poglavje V predlagane uredbe) je jasno, da bodo glavne vloge v programu imeli štirje glavni akterji, in sicer Komisija, Agencija Evropske unije za vesoljski program (Agencija), države članice in Evropska vesoljska agencija (ESA). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Pri tem je EESO trdno prepričan, da sta jasna razdelitev nalog, vlog in odgovornosti ter ustrezno usklajevanje različnih akterjev bistvenega pomena za pravilno delovanje programa. Zato bi morala natančna razdelitev odgovornosti na podlagi izkazane usposobljenosti zagotoviti tudi učinkovito izvajanje programa z vidika stroškov in rokov. Tudi učinkovito upravljanje vesoljskega prometa je glede na vse večje količine odpadkov v vesolju bistveno za izboljšanje varnosti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO opozarja, da je kibernetska varnost tako zemeljske kot vesoljske infrastrukture ključna za zagotavljanje delovanja in odpornosti sistemov. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO poudarja, da bi moral program, zato da se zagotovi konkurenčnost evropske vesoljske industrije, prispevati k razvoju naprednih znanj in spretnosti na področjih, povezanih z vesoljem, ter podpirati dejavnosti izobraževanja in usposabljanja, spodbujati enake možnosti, enakost spolov in opolnomočenje žensk, da bi se v celoti izkoristil potencial državljanov Unije na tem področju. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO poudarja, da lahko vzpostavitev in nadgradnja infrastrukture vključuje številne industrijske akterje iz več držav, katerih delo je treba učinkovito uskladiti, da bi razvili zanesljive in popolnoma integrirane sisteme, s posebnim poudarkom na varnosti in kibernetski zaščiti. |
| --- | --- |

4.9

V Bruslju, 24. junija 2022

Predsednik posvetovalne komisije za spremembe v industriji

Pietro Francesco DE LOTTO“

---

(1)  Evropa ima drugo največjo vesoljsko industrijo na svetu, ki zaposluje več kot 231 000 strokovnjakov in je po ocenah vredna med 53 in 62 milijardami EUR (študija Vesoljski trg, Evropski parlament, november 2021).

1

Vesoljski trg

(2)  Pobuda za evropsko infrastrukturo za kvantno komunikacijo (EuroQCI).

2

(3)  Raziskovalni projekt na področju varnih satelitskih komunikacij (SatCom) za vladne akterje EU. ENTRUSTED: Evropsko omrežje za časovni načrt satelitskih telekomunikacij za vladne uporabnike, ki zahtevajo varne, interoperabilne, inovativne in standardizirane storitve.

3

(4)  Evropski globalni satelitski navigacijski sistem, ki deluje od decembra 2016, ko je začel ponujati storitve javnim organom, podjetjem in državljanom.

4

(5)  Program Evropske unije za opazovanje Zemlje zagotavlja podatke o opazovanju Zemlje, ki jih uporabljajo ponudniki storitev, javni organi in mednarodne organizacije.

5

(6)  Konkurenčna vesoljska zagonska podjetja za inovacije (Competitive Space Start-ups for Innovation – CASSINI) je pobuda Evropske komisije za vesoljsko podjetništvo, katere glavni cilj je s sklopom orodij in sredstev podpreti zagonska podjetja ter mala in srednja podjetja v različnih fazah njihove rasti.

6

Competitive Space Start-ups for Innovation

(7)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

7

(8)  Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 172, 26.6.2019, str. 56).

8

(9)  Z 18 sateliti, ki so trenutno v orbiti, in z več kot 30 sateliti, načrtovanimi v naslednjih 10–15 letih, je EU tudi največja institucionalna stranka izstrelitvenih storitev v Evropi. Nosilne rakete so za komercialnimi sateliti drugo največje področje vesoljske proizvodnje v Evropi in krepijo evropsko industrijo. Komisija bo združila potrebe programov EU glede izstrelitvenih storitev ter delovala kot pametna stranka zanesljivih in stroškovno učinkovitih evropskih izstrelitvenih rešitev. Bistveno je, da ima Unija še naprej sodobne, učinkovite in prilagodljive izstrelitvene infrastrukturne zmogljivosti.

9

(10)  Junija 2019 so države članice podpisale izjavo o evropski infrastrukturi za kvantno komunikacijo (EuroQCI), v kateri so se dogovorile, da si bodo skupaj s Komisijo in ob podpori ESA prizadevale za razvoj infrastrukture za kvantno komunikacijo, ki bi pokrivala celotno EU.

10

(11)  COM(2021) 70 final.

11

(12)  EU je sprejela komponento GOVSATCOM iz Uredbe (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021, da bi uporabnikom GOVSATCOM zagotovila dolgoročno razpoložljivost zanesljivih, varnih in stroškovno učinkovitih satelitskih komunikacijskih storitev. Uredba (EU) 2021/696 predvideva, da se bodo v prvi fazi komponente GOVSATCOM predvidoma do leta 2025 uporabile obstoječe zmogljivosti. V tem okviru naj bi Komisija od držav članic, ki imajo nacionalne sisteme in vesoljske zmogljivosti, in od komercialnih ponudnikov satelitske komunikacije ali storitev nabavila zmogljivosti za GOVSATCOM, pri čemer bi morala upoštevati bistvene varnostne interese Unije.

12

(13)  GOVSATCOM je dejansko strateško sredstvo, tesno povezano z nacionalno varnostjo, ki ga uporablja večina držav članic. Javni uporabniki dajejo prednost vladnim (lastniki vladnih sistemov satelitske komunikacije so Francija, Nemčija, Grčija, Italija, Luksemburg, Španija) ali javno-zasebnim rešitvam (na primer nemški Satcom BW ali luksemburški GovSat) ali uporabljajo storitve posebnih akreditiranih zasebnih ponudnikov. GOVSATCOM je bil že leta 2013 (sklepi Evropskega sveta z dne 19. in 20. decembra 2013) opredeljen kot obetavno področje, ki lahko konkretno prispeva k ciljem vzpostavitve močne, varne in odporne Evropske unije. Zdaj je sestavni del vesoljske strategije za Evropo (Vesoljska strategija za Evropo, COM(2016) 705 final), evropskega obrambnega akcijskega načrta (Evropski obrambni akcijski načrt, COM(2016) 950 final) in globalne strategije Evropske unije.

13

(14)  Nizka latenca pomeni minimalno zamudo pri prenosu računalniških podatkov prek omrežne povezave. Čim nižja je latenca prenosa, tem bliže je dostop v realnem času. Pri omrežni povezavi z nižjo latenco so zamude pri prenosu zelo majhne.

14

(15)  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: Rezultati vmesnega ocenjevanja programa ISA (interoperabilne rešitve za evropske javne uprave), 23. september 2019, COM(2019) 615 final.

15

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/185 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/185

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Načrt REPowerEU

in

(COM(2022) 230 final)

predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/ES in Sklepa (EU) 2015/1814

(COM(2022) 231 final – 2022/0164(COD))

(2022/C 486/25)

| Poročevalci: | Thord Stefan BACK


  Thomas KATTNIG


  Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Poročevalci:

Thord Stefan BACK

Thomas KATTNIG

Lutz RIBBE

| Zaprosila | Evropski parlament, 6. 6. 2022
  Evropski svet, 3. 6. 2022
  Evropska komisija, 28. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 in člen 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Sklep plenarne skupščine | 21. 9. 2022 |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 7. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 220/01/07 |

Zaprosila

Evropski parlament, 6. 6. 2022

Evropski svet, 3. 6. 2022

Evropska komisija, 28. 6. 2022

Pravna podlaga

člen 304 in člen 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep plenarne skupščine

21. 9. 2022

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

7. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

220/01/07

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Pred obravnavo vsebine načrta REPowerEU želi Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) kot predstavnik civilne družbe – ta je zaradi sedanjega dramatičnega povišanja cen neupravičeno prizadeta – poudariti, da bi se bilo velikemu številu težav, ki jih je treba sedaj rešiti, mogoče izogniti ali jih vsaj omejiti, če bi zmanjšali odvisnost od uvoza energije, kot je Komisija predlagala v zadnjih letih. EESO opozarja na izjave iz strategije EU za energetsko varnost iz leta 2014 in strategije za energetsko unijo iz leta 2015. V njih je bilo rečeno, da je EU še vedno ranljiva v primeru zunanjih energetskih pretresov, oblikovalci politik na nacionalni ravni in ravni EU pa so bili pozvani, naj državljanom pojasnijo izbire, povezane z zmanjšanjem naše odvisnosti od določenih goriv, dobaviteljev energije in poti dobave. Vendar sta si večina politikov in velik del naše družbe zatiskala oči zaradi poceni fosilnih zalog, tako da previdnostne politike niso bile uvedene. Trenutno stanje je posledica te brezbrižnosti. EESO obžaluje, da se je šele po začetku vojne v Ukrajini in posledičnih motnjah v oskrbi z rusko energijo temu osnovnemu vprašanju energetske varnosti namenila ustrezna pozornost in so bili sproženi ukrepi iz načrta REPowerEU za zagotovitev neodvisnosti od uvoza ruske energije. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja cilj iz načrta REPowerEU, da bi EU postala neodvisna od oskrbe z ruskim plinom in nafto, ter se strinja s štiristebrnim pristopom, ki se osredotoča na varčevanje z energijo, diverzifikacijo uvoza plina, nadomestitev fosilnih goriv s pospeševanjem obnovljivih virov energije in finančne rešitve. Seznanjen je tudi z razlikovanjem med kratkoročnimi ter srednje- in dolgoročnimi ukrepi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja, da je treba potrošnikom in industriji zagotoviti zanesljivo oskrbo z energijo po čim bolj ugodnih cenah, in poudarja, da bi oskrba, ki temelji predvsem na evropski energiji iz obnovljivih in nizkoogljičnih virov, pomembno prispevala k odobreni energetski varnosti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO v zvezi s tem opozarja na možnosti podpore, ki jih ponujajo načrtovani Socialni sklad za podnebje in – kar zadeva podjetja – začasne smernice o državni pomoči za krizne razmere. Cilj mora biti olajšanje prehoda. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da je treba raven prizadevanj v načrtu glede na izredne razmere v zvezi s oskrbo šteti za ustrezno, zato se strinja, da je potrebna prožnost glede prehodne uporabe fosilnih in nizkoogljičnih goriv, premoga in jedrske energije. To obdobje mora biti čim krajše, ne sme privesti do novih odvisnosti in ne sme škodovati prizadevanjem za čim prejšnjo podnebno nevtralnost, najpozneje do leta 2050. Pri tem je treba upoštevati, da vprašanje jedrske energije ostaja odprto in je trenutno prepuščeno posameznim državam članicam. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Glede na nujnost razmer in tveganje nepredvidenih motenj pri dobavi ruske energije so po mnenju EESO pomembni ukrepi, ki jih je mogoče izvesti takoj, zlasti zelo intenzivno varčevanje z energijo, podprto s sporazumi o partnerstvu in zgodnjo izvedbo novih pobud. EESO opozarja, da bi povezani gospodarski in socialni učinki sedanje krize, če ne bodo najdene ustrezne rešitve, lahko omajali demokratični sistem. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO podpira predlog, da se cilj povečanja energijske učinkovitosti z 9 %, kot je predlagano v svežnju „Pripravljeni na 55“, do leta 2030 poveča na 14 %, splošna prizadevanja za prihranek plina pa so ocenjena na 30 % do leta 2030. Pozdravlja tudi nedavno sprejeto uredbo Sveta o usklajenem 15-odstotnem zmanjšanju porabe plina v zimskih mesecih 2022–2023 in poudarja, da imajo države članice različne zmogljivosti za varčevanje. Povišana raven iz novih predlogov tudi kaže, da je bil povod za sprejetje te nove ravni izredna situacija, ki je nastala zaradi vojne v Ukrajini. EESO zlasti podpira zgodnje ukrepe za varčevanje z energijo, kot so varčevanje z energijo posameznih uporabnikov, ki ga je začela Komisija v partnerstvu z Mednarodno agencijo za energijo, tržno usmerjeni ukrepi, kot so obratne dražbe, in ukrepi za prilagajanje odjema. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO tudi poziva sozakonodajalca, naj upoštevata zahtevo Komisije, da se povišan cilj varčevanja z energijo, ki ga je predlagala v okviru načrta, vključi v sveženj „Pripravljeni na 55“, da bi tako pridobili čas, kar je v sedanjih razmerah bistveno. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | V zvezi z diverzifikacijo uvoza EESO opozarja na možnosti, ki jih ponujajo prostovoljni skupni nakupi prek energetske platforme EU in nova energetska partnerstva. To so možnosti, ki so na voljo takoj. Kljub temu poziva Komisijo, naj pred sklenitvijo partnerstev z nedemokratičnimi ali politično nestabilnimi državami razvije geopolitično strategijo za uvoz energije, pri čemer naj upošteva tudi izredne razmere, povezane z energijo in podnebjem. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO podpira povečanje deleža obnovljivih virov energije v mešanici energetskih virov EU in odločno podpira zahtevo Komisije, da se 45-odstotni delež, predlagan v načrtu, vključi v sveženj „Pripravljeni na 55“. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Za dosego teh ambicioznejših ciljev je treba uvoziti veliko tehnološke opreme, saj EU nima več proizvodnih zmogljivosti; sončni paneli se na primer večinoma uvažajo iz Kitajske. Energija iz fosilnih goriv torej ni odvisna le od uvoza, temveč tudi od potrebne opreme. EESO poziva vse nosilce političnega odločanja, naj v Evropi obsežno spodbujajo širitev obratov za proizvodnjo opreme za energijo iz obnovljivih virov, vključno z baterijskim shranjevanjem. Zavezništvo solarne industrije EU bi lahko šteli za prvi korak. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Hkrati so potrebne obsežne naložbe za povečanje deleža obnovljivih virov energije v mešanici energetskih virov EU. Vendar je delež javnih naložb v raziskave in razvoj tehnologij za razogljičenje, ki ga beleži EU, manjši kot v drugih večjih gospodarstvih, kar ogroža njeno konkurenčnost na področju najpomembnejših bodočih tehnologij. EESO ugotavlja, da so za zeleni prehod in zanesljivost oskrbe potrebni ustrezna mešanica obnovljivih virov energije za uspešno elektrifikacijo in proizvodnjo zelenega vodika, razvoj tehnologij shranjevanja in polno izkoriščanje priložnosti, ki jih ponuja digitalizacija. Zato še vedno obstaja velika potreba po naložbah v raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO poudarja dodano vrednost predlogov v zvezi s postopki za hitro izdajo dovoljenj za projekte na področju obnovljivih virov energije in opredelitvijo t. i. še posebej primernih območij za takšne projekte. Ponovno poudarja tudi dodano vrednost upoštevanja priporočil za čimprejšnjo uporabo teh načel. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO v zvezi s tem opozarja na pomen domače proizvodnje obnovljivih virov energije, vključno z vodikom, vendar hkrati poudarja, da nekateri prednostni obnovljivi viri energije, kot je vodik, morda ne bodo takoj na voljo v zadostnih količinah in/ali po dostopnih cenah. Da bi lahko srednjeročno opustili prehodne rešitve iz točke 1.3, je pomembno oblikovati evropsko politiko razogljičenja s posebnim poudarkom na področjih, ki jih je težko zmanjšati (npr. industrijske panoge, ki so odvisne od velikih toplotnih kapacitet, najemniki v večstanovanjskih stavbah in promet). Primerni instrumenti so že na voljo (npr. pogodbe na razliko za ogljik in kolektivna lastna poraba). Te instrumente je treba začeti uporabljati čim prej, pri tem pa upoštevati socialne učinke in potrebo po zagotavljanju mednarodne konkurenčnosti podjetij. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | V zvezi s potencialom za razvoj obnovljivih virov energije EESO opozarja na potencial lastne porabe, skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in souporabe energije, ki je v načrtu sicer omenjen, vendar žal ni pojasnjeno, kako bi bilo treba odpraviti ovire za te dejavnosti. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO poudarja tudi pomen nacionalnih vedenjskih vzorcev in tradicij, ki vplivajo na izbiro, povezano s trajnostnimi mešanicami energetskih virov. Podpira večjo uporabo razpoložljivih virov za razvoj energije iz obnovljivih virov. Glede na različne nacionalne izbire bi bilo treba spodbujati raznolikost in zato uporabljati najrazličnejše obnovljive in nizkoogljične vire energije, ki se bodo ekonomsko in ekološko prilegali novemu energetskemu sistemu, temelječemu predvsem na evropskih virih energije. EESO ugotavlja, da vprašanje jedrske energije še vedno ostaja odprto in je trenutno prepuščeno presoji vsake države članice. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESO se strinja, da bi bilo treba energijo iz obnovljivih virov, shranjevanje in distribucijska omrežja obravnavati kot prevladujoč javni interes, vendar želi, da bi bile konkretne posledice tega bolje pojasnjene. Že v prejšnjih mnenjih je opozoril na velik potencial električnih avtomobilov za strateško shranjevanje električne energije. Žal se tudi o tem v načrtu ne govori. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | V zvezi z naložbami EESO poudarja, da se je treba bolj osredotočiti na morebitne pozitivne učinke na zaposlovanje in regionalna gospodarstva ter da je treba energetske in podnebne vidike povezati s socialno in regionalno kohezijo. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EESO obžaluje, da načrt ne obravnava ustrezno refinanciranja v zvezi z javnimi sredstvi, ki bi lahko predstavljala začetni kapital za privabljanje zasebnih naložb v energetsko neodvisnost. Ena od možnosti bi lahko bila namenska obdavčitev tako imenovanih „nepričakovanih dobičkov“ zaradi visokih cen nafte in plina. EESO ugotavlja, da je tak ukrep občutljiv, saj se je treba izogibati odvračanju od naložb v obnovljive in nizkoogljične vire energije. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Čeprav sta nedavna uredba Sveta o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu in spremno sporočilo Varčujmo s plinom za varno zimo korak v pravo smer za večjo pripravljenost na krize, se EESO zavzema za oblikovanje splošnejšega kriznega okvira, s katerim bi bilo mogoče obvladati tako veliko krizo, s kakršno se EU danes sooča zaradi vojne v Ukrajini. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | EESO je seznanjen z nedavnimi pripombami predsednice Komisije o neustreznosti sedanje strukture energetskega trga EU in potrebi po reformi trga z električno energijo. Pozdravlja namero, da se preučijo možnosti za optimizacijo trga z električno energijo, vendar poudarja, da mora biti pred vsakim predlogom opravljena natančna ocena učinka. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | Načrt, ki bo v vsakem primeru zahteval znatna finančna sredstva, bo v sedanjem finančnem okviru zelo težko financirati. V zvezi s tem EESO poudarja pomen uvedbe zlatega pravila za naložbe v zvezi z družbeno-ekološkim vedenjem naše družbe (1). |
| --- | --- |

1.22

2.   Ozadje

| 2.1 | Evropska komisija v svojem načrtu REPowerEU (2) predlaga celovit sklop ukrepov za zmanjšanje odvisnosti EU od ruskih fosilnih goriv s pospešenim prehodom na čisto energijo ter skupnimi prizadevanji za doseganje odpornejšega energetskega sistema in prave energetske unije. Načrt vsebuje štiri stebre. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Prvi steber predstavlja varčevanje z energijo: dodatno 5-odstotno zmanjšanje porabe energije do leta 2030 poleg 9-odstotnega zmanjšanja, ki je predlagano v svežnju „Pripravljeni na 55“, in sicer z izboljšano energijsko učinkovitostjo (3). Na področju porabe plina bo s svežnjem „Pripravljeni na 55“ doseženo skupno zmanjšanje za 30 % do leta 2030. Komisija je sozakonodajalca pozvala, naj ta predlog vključita v sveženj „Pripravljeni na 55“, preden bo sprejet. Komisija bo kot takojšnji kratkoročni ukrep skupaj z Mednarodno agencijo za energijo začela kampanjo za varčevanje z energijo, ki bo osredotočena na individualne izbire posameznikov in podjetij, ter predlagala, naj države članice v celoti izkoristijo razpoložljiva orodja, med njimi okrepljeno izvajanje in posodabljanje nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov (4). EESO je seznanjen z nedavno sprejeto uredbo Sveta, ki določa 15-odstotno skupno zmanjšanje porabe plina v zimskih mesecih 2022–2023 v primerjavi s povprečjem zadnjih petih let (5). Uredbi je priloženo sporočilo s predlogi za izvajanje (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V sklopu drugega stebra se želi do konca tega leta zmanjšati odvisnost od ruskega plina za dve tretjini in jo do leta 2027 popolnoma odpraviti, in sicer z diverzifikacijo uvoza plina, povečanjem uvoza utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) (+50 milijard kubičnih metrov) iz ZDA, Egipta, Izraela in držav podsaharske Afrike ter uvozom plina iz plinovodov od neruskih dobaviteljev (+10 milijard kubičnih metrov). Poleg tega bo z energetsko platformo EU, ki je bila vzpostavljena aprila, združeno povpraševanje, olajšani bodo prostovoljni skupni nakupi, optimizirana uporaba infrastrukture ter vzpostavljena dolgoročna mednarodna partnerstva. Povečala se bo proizvodnja zemeljskega plina v EU, srednjeročno pa bodo uvedeni alternativni viri, kot sta biometan in obnovljivi vodik. Diverzifikacija vključuje tudi jedrsko gorivo, pri katerem so nekatere države članice trenutno odvisne od ruskih virov. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V okviru tretjega stebra so predlaga nadomestitev fosilnih goriv in pospešitev evropskega prehoda na čisto energijo: najprej se cilj iz direktive o energiji iz obnovljivih virov poveča s 40 % na 45 % do leta 2030. Osredotoča se na ključne tehnologije, kot so solarna (cilj več kot 320 GW nameščenih solarnih fotonapetostnih sistemov do leta 2025, kar pomeni podvojitev zmogljivosti glede na leto 2022, in 600 GW do leta 2030; strategija EU za sončno energijo; nova evropska pobuda za strešne sončne panele); vetrna (pospešitev pridobivanja dovoljenj, na primer s tako imenovanimi še posebej primernimi območji), toplotne črpalke (podvojitev obsega uvajanja na 10 milijonov enot v naslednjih petih letih) in elektrolizatorji. Sozakonodajalca sta pozvana, naj uskladita podcilje za obnovljiva goriva nebiološkega izvora v skladu z direktivo o energiji iz obnovljivih virov (75 % za sektor industrije, 5 % za sektor prometa), pospešita proizvodnjo vodika s podvojitvijo števila vodikovih dolin ter do poletja dokončata oceno pomembnih projektov skupnega evropskega interesa o vodiku, da bi okrepili ustrezno infrastrukturo za proizvodnjo, uvoz in prenos 20 milijonov ton vodika do leta 2030 (7). Vzpostavljena bodo nova partnerstva za vodik (s sredozemskimi državami in Ukrajino). Proizvodnja biometana se bo do leta 2030 povečala na 35 milijard kubičnih metrov. Za preoblikovanje obstoječih naprav za bioplin bodo v celotnem obdobju potrebne naložbe v višini 37 milijard EUR. Komisija bo za spodbujanje elektrifikacije in uporabe vodika v industriji uvedla pogodbe na razliko za ogljik in namenske sklope za načrt REPowerEU v okviru sklada za inovacije in ustanovila zavezništvo EU za sončno energijo. Poudarek je tudi na biomasi ter kmetijskih in gozdnih ostankih. Komisija poziva sozakonodajalca, naj hitro sprejmeta predloge v obravnavi o alternativnih gorivih in drugih zadevah, povezanih s prometom, ki podpirajo zeleno mobilnost. Pobuda za okolju prijaznejši tovorni promet je načrtovana za leto 2023. Komisija poudarja, da je treba pospešiti postopke za izdajo dovoljenj tudi tako, da se začnejo predlogi v obravnavi zgodaj izvajati. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Zadnji steber obravnava pametne naložbe: potrebnih je dodatnih 210 milijard EUR do leta 2027 poleg naložb, potrebnih za sveženj „Pripravljeni na 55“. Za financiranje utekočinjenega zemeljskega plina in plina iz plinovodov od drugih dobaviteljev je potrebnih 10 milijard EUR do leta 2030. Dodatnih 29 milijard EUR naložb bo treba do leta 2030 zagotoviti v elektroenergetskem omrežju. Da bi pomagala financirati te naložbe, se Komisija osredotoča na načrte za okrevanje in odpornost, prodajo pravic iz sistema za trgovanje z emisijami, sredstva iz kohezijske politike, skupne kmetijske politike, Instrumenta za povezovanje Evrope, programa InvestEU in sklada za inovacije ter davčne ukrepe. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komisija je predstavila uredbo o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost ter spremembi Sklepa (EU) 2015/1814, Direktive 2003/87/ES in Uredbe (EU) 2021/1060, da bi omogočila uporabo mehanizma za prispevanje k ciljem načrta REPowerEU. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Na splošno bo morda treba v prehodnem obdobju še naprej uporabljati nafto, druga fosilna goriva in premog. Pomembna je tudi jedrska energija. |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Pred obravnavo vsebine načrta REPowerEU želi EESO kot predstavnik civilne družbe – ta je zaradi sedanjega dramatičnega povišanja cen neupravičeno prizadeta – poudariti, da bi se bilo velikemu številu težav, ki jih je treba sedaj rešiti, mogoče izogniti ali jih vsaj omejiti, če bi zmanjšali odvisnost od uvoza energije, kot je Komisija predlagala v zadnjih letih. EESO opozarja na izjave iz strategije EU za energetsko varnost iz leta 2014 in strategije za energetsko unijo iz leta 2015. V njih je bilo rečeno, da je EU še vedno ranljiva v primeru zunanjih energetskih pretresov, oblikovalci politik na nacionalni ravni in ravni EU pa so bili pozvani, naj državljanom pojasnijo izbire, povezane z zmanjšanjem naše odvisnosti od določenih goriv, dobaviteljev energije in poti dobave. Vendar sta si večina politikov in velik del naše družbe zatiskala oči zaradi poceni fosilnih zalog, tako da previdnostne politike niso bile uvedene. Trenutno stanje je posledica te brezbrižnosti. EESO obžaluje, da se je šele po začetku vojne v Ukrajini in posledičnih motnjah v oskrbi z rusko energijo temu osnovnemu vprašanju energetske varnosti namenila ustrezna pozornost in so bili sproženi ukrepi iz načrta REPowerEU za zagotovitev neodvisnosti od uvoza ruske energije. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ena od posledic grozodejstev Rusije nad ukrajinskim narodom so sankcije, ki se nanašajo na uvoz ruske nafte in plina ter zmanjšanje izvoza ruske energije v nekatere države članice EU. Zato je treba hitro zmanjšati uvoz ruske energije v EU, EESO pa v celoti podpira vse pobude za dosego tega. Cilj mora biti čim prej, idealno v naslednjih treh letih, postopno opustiti ves uvoz energije iz Rusije. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO tako načeloma v celoti podpira načrt REPowerEU, saj ta določa pravi cilj, tj. čim prej odpraviti odvisnost Evrope od uvoza energije iz Rusije, in vsebuje ustrezen sklop kratko- in srednjeročnih ukrepov, ki bodo pripomogli k uresničevanju tega cilja. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Razmere so zelo dramatične, zlasti z mednarodnega vidika. Dokler bo Evropa uvažala plin in nafto iz Rusije, bo prispevala k Putinovi vojni agresiji. Dokler bo potrebovala ruski plin za delovanje svoje industrije in ogrevanje domov evropskih državljanov, bo njen diplomatski položaj oslabljen. Če bo lahko Rusija izrabljala dobavo za Evropo za manipuliranje z veleprodajnimi cenami plina, bodo evropski državljani in industrijski odjemalci trpeli zaradi visokih cen. Poleg tega je treba v primeru popolne prekinitve dobave ruskega plina pričakovati posledice, ki bodo zamajale same temelje gospodarstva. Sedanji položaj torej negativno vpliva na cene in zanesljivo oskrbo z energijo, zaradi česar podjetja in odjemalci postajajo talci. Nekatera podjetja so bila zaradi visokih cen energije že prisiljena omejiti ali ustaviti proizvodnjo, kar je negativno vplivalo tudi na zaposlovanje. Hkrati številna gospodinjstva ne vedo, kako bodo plačala račune za energijo. Te negotove razmere lahko oslabijo tudi demokratični sistem EU, zato jih je treba čim prej rešiti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Vprašati se je treba, ali je načrt REPowerEU dovolj ambiciozen. Glede na to, da je glavni cilj postopno odpraviti odvisnost od uvoza ruskega plina in nafte ter doseči energetsko neodvisnost EU od Rusije, predvsem s povečanjem deleža obnovljivih virov energije, izboljšano energijsko učinkovitostjo in alternativnimi viri uvoza, po potrebi pa tudi z uporabo fosilne energije, nizkoogljičnih virov energije in energije iz premoga kot prehodnih rešitev za zelo kratek čas, je treba prizadevanja šteti za ustrezna. Vendar si je treba postaviti vprašanje, ali Evropa in zlasti njene države članice delajo vse, kar lahko, da bi čim prej ustavile dobavo ruskega plina. Če upoštevamo samo načrt REPowerEU in doslej znane podatke o rezultatih zakonodajnega postopka v zvezi s svežnjem „Pripravljeni na 55“, se zdi to vprašljivo. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Obstajata samo dve povsem prepričljivi možnosti, ki bosta takoj prispevali k dolgoročnemu nadomeščanju zemeljskega plina in sta hkrati povsem v skladu s strateškimi cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, in sicer zelo obsežno povečanje pridobivanja energije iz obnovljivih virov in obsežno zmanjšanje povpraševanja. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Zaradi stroškov in časa, potrebnega za razvoj glavnih srednje- do dolgoročnih rešitev, EESO poudarja pomen ukrepov, ki jih je mogoče sprejeti takoj, kot so izbire posameznikov in podjetij, prostovoljni skupni nakupi prek energetske platforme EU, oblikovanje novih energetskih partnerstev z zanesljivimi podporniki, skladiščenje plina, upoštevanje priporočil za zgodnjo uvedbo postopkov za hitro izdajo dovoljenj, uvajanje še posebej primernih območij in povečanje proizvodnje biometanola. Sozakonodajalca bi lahko nemudoma ukrepala v zvezi z zahtevo Komisije, da se v sveženj „Pripravljeni na 55“ vključijo cilji za povečanje ravni obnovljivih virov energije s 40 % na 45 %, povečanje energijske učinkovitosti za nadaljnjih 5 % in izboljšanje energijske učinkovitosti stavb, kot so navedeni v ločenih predlogih, s čimer bi pridobili čas. Ukrepala bi lahko tudi v zvezi z zahtevo po hitrem sprejetju ustreznih predlogov. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO pozdravlja tudi nedavno uredbo Sveta o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu v zimskih mesecih 2022–2023. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Glede na izjemno nujnost razmer EESO podpira tudi način, na katerega načrt REPowerEU upošteva morebitno potrebo po uporabi fosilnih goriv in nizkoogljičnih goriv ter premoga v prehodnem obdobju, ki pa mora biti čim krajše, da se prepreči izčrpanje teh virov. Prav tako pozdravlja dejstvo, da je bilo vprašanje jedrske energije doslej prepuščeno posameznim državam članicam. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO pozdravlja vzpostavitev Socialnega sklada za podnebje za blažitev negativnih socialnih in gospodarskih vplivov in zagotavljanje finančnih sredstev državam članicam, da podprejo svoje ukrepe za obravnavanje socialnih učinkov na finančno ranljiva gospodinjstva, mikropodjetja in uporabnike cestnega prometa. Obenem opozarja, da se s predlaganimi finančnimi sredstvi za Socialni sklad za podnebje ne bo zagotovila zadostna finančna podpora za odgovorno obvladanje socialno-ekonomskih učinkov pri uresničevanju podnebnih ciljev in ciljev mobilnosti. Potreben je torej ustrezno visok proračun. Poudarja še, da se sposobnosti držav članic pri privabljanju in upravljanju zasebnih sredstev razlikujejo. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Države članice bi morale tako kratkoročno, in sicer za naslednji dve zimi, kot dolgoročno podpirati tudi državljane in zlasti finančno šibka gospodinjstva. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Na področju varčevanja z energijo je cilj Komisije takojšnje 5-odstotno zmanjšanje porabe plina (približno 13 milijard kubičnih metrov) in nafte (približno 16 mtoe). To še zdaleč ni ambiciozno in ne ustreza razsežnostim krize, ki jo je sprožila vojna proti Ukrajini. Kljub temu je politična realnost, da je Svet za energijo 27. junija 2022 sprejel 9-odstotno raven zmanjšanja, ki jo je leta 2021 predlagala Komisija, pri čemer ni namenil pozornosti pobudam iz načrta REPowerEU za vključitev predloga v sveženj „Pripravljeni na 55“. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | V Nemčiji se je že v obdobju od januarja do maja 2022 poraba plina zmanjšala za skoraj 15 % (8), čeprav bi lahko gospodinjski odjemalci v skladu s tržnimi raziskavami prihranili še več. To jasno kaže, da so razmere in pripravljenost ali sposobnost ukrepanja v različnih državah članicah lahko zelo različne in da imajo ukrepi, ki upoštevajo to dejstvo, morebiti najboljše možnosti za uspeh, kot to dokazuje uredba Sveta o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu, sprejeta 26. julija 2022, ki ustrezno upošteva tudi potrebe industrije. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Energetske kampanje ne bi smele biti le pozivi k varčevanju z energijo, temveč bi morale zajemati ukrepe z neposrednim vplivom, kot so obratne dražbe, kar pomeni, da centralni organ – bodisi regulativni organ ali upravljavec sistema – organizira razpis za industrijske odjemalce, ki lahko dajo ponudbo za prostovoljno omejitev porabe plina na podlagi svojih specifičnih stroškov. To bi lahko pripomoglo k doseganju ustreznih ravni zalog plina v skladiščih, s čimer bi se povečala možnost, da EU v primeru prekinitve dobave ruskega plina preživi zimo brez prevelike socialne in gospodarske škode. EESO opozarja na potencial prilagajanja odjema kot sredstva za zmanjšanje povpraševanja. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | V zvezi z energijo iz obnovljivih virov se zdi, da krovni cilj višjega, tj. 45-odstotnega deleža obnovljivih virov energije, ki ga je določila Komisija namesto 40 %, predlaganih v letu 2021, doslej ni bil upoštevan, vsaj ne na zasedanju Sveta za energijo 27. junija 2022, čeprav je Komisija zaprosila, da se doda v sveženj „Pripravljeni na 55“. EESO obžaluje to dejstvo, saj se tako zavlačuje učinek želenega razvoja. Kljub temu pozdravlja ločeni predlog iz maja 2022 za pospešitev postopkov za izdajo dovoljenj za projekte na področju obnovljivih virov energije in uvedbo še posebej primernih območij zanje, da bi odpravili velike ovire pri hitrem uvajanju obnovljivih virov energije, zlasti za projekte sončne in vetrne energije. Ob tem pozdravlja tudi priporočilo iz sporočila REPowerEU, da je treba v čakanju na sprejetje predloga Komisije takoj začeti izvajati postopke za hitro odobritev in uvesti še posebej primerna območja. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Za dosego teh ambicioznejših ciljev je treba uvoziti veliko tehnološke opreme, saj EU nima več proizvodnih zmogljivosti; sončni paneli se na primer večinoma uvažajo iz Kitajske. Energija iz fosilnih goriv torej ni odvisna le od uvoza, temveč tudi od potrebne opreme. EESO poziva vse nosilce političnega odločanja, naj obsežno spodbujajo širitev obratov za proizvodnjo opreme za energijo iz obnovljivih virov v Evropi. Zavezništvo EU za solarno industrijo bi lahko šteli za prvi korak. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Hkrati so potrebne obsežne naložbe za povečanje deleža obnovljivih virov energije v mešanici energetskih virov EU. Vendar je delež javnih naložb v raziskave in razvoj tehnologij za razogljičenje, ki ga beleži EU, manjši kot v drugih večjih gospodarstvih, kar ogroža njeno konkurenčnost na področju najpomembnejših bodočih tehnologij. EESO ugotavlja, da so za zeleni prehod in zanesljivost oskrbe potrebni ustrezna mešanica obnovljivih virov energije za uspešno elektrifikacijo in proizvodnjo zelenega vodika, razvoj tehnologij shranjevanja in polno izkoriščanje priložnosti, ki jih ponuja digitalizacija, da bodo koncepti, kot so virtualne elektrarne, končno na voljo. Zato še vedno obstaja velika potreba po naložbah v raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Pojmi, kot so lastna poraba, skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in souporaba energije, ki so bili široko priznani v svežnju za čisto energijo in ki jih je EESO vedno podpiral, so pomembni za okrepitev obnovljivih virov energije. Obravnavati je treba potrebe po obsežnih naložbah. Državljani so pripravljeni vlagati v lastno porabo ali porabo skupnosti, če se zavedajo, da je to zanje tudi koristno. Imeti morajo občutek, da se jih k temu spodbuja, ne pa da se jih od tega odvrača. V številnih državah članicah temu še vedno ni tako. Strategija EU za sončno energijo, ki spremlja načrt REPowerEU, to priznava ter v tem smislu posnema spremenjeno direktivo o energiji iz obnovljivih virov, ne da bi podrobneje opredeljevala, kako države članice obvezati, da končno odpravijo zadevne ovire. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Opredelitev, da sta energija iz obnovljivih virov in njeno skladiščenje v prevladujočem javnem interesu, je smiselna, še vedno pa ni jasen njen neposreden vpliv. Tudi distribucijsko omrežje, ki povezuje ustrezne naprave z odjemalcem, mora biti priznano kot prevladujoč javni interes. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Kljub velikemu izboljšanju na področju zmanjšanja povpraševanja po energiji (glej točke od 3.7 do 3.9) in povečanju izkoriščanja obnovljivih virov energije (glej točke od 3.10 do 3.12) je očitno, da EU kratko- in srednjeročno ne bo mogla doseči energetske samozadostnosti. Zdi se, da je to mogoče dolgoročno, vendar je očitno še vedno odprto vprašanje, ali je to zaželeno ali ne. Slabe izkušnje zaradi odvisnosti od Rusije terjajo dobro premišljen pristop pri izbiri partnerskih držav/regij v prihodnosti. Čeprav se je treba zaradi nujnosti hitro odločiti o uvozu utekočinjenega zemeljskega plina in (zelenega) vodika, se je treba izogniti dolgoročnim zavezam, dokler ne bo opravljena celovita analiza tveganja. EESO poziva Komisijo, naj razvije geopolitično strategijo za uvoz energije, preden bo predlagala energetska partnerstva z nedemokratičnimi ali politično nestabilnimi državami, in sicer ob upoštevanju blažitve podnebnih sprememb in nujnih razmer na področju energije. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Zdi se, da je utekočinjeni zemeljski plin rešitev za številne države članice, vendar je zaradi svojega ogljičnega odtisa le premostitvena tehnologija, ki jo je treba uporabljati čim krajši čas. V prihodnjih 20 letih je treba vso novozgrajeno infrastrukturo za utekočinjeni zemeljski plin bodisi odstraniti ali jo prilagoditi za prenos in distribucijo zelenega vodika. To mora biti temeljno načelo za vse naložbene odločitve, ki jih bo treba sprejeti v prihodnjih mesecih. Pripravljenost za vodik se pogosto uporablja kot klasifikacija, dejansko pa ni jasno, kaj točno pomeni. Tako kot je to bilo v primeru zelenega vodika, mora Komisija v ustreznem delegiranem aktu opredeliti pripravljenost za vodik, da bi varnost naložb združili z jasnim podnebnim ciljem. Ustrezno bi bilo treba spremeniti tudi taksonomijo. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | To kaže, da je treba pri obravnavanju mešanic trajnostnih virov energije upoštevati nacionalne vzorce ravnanja in pristope. EESO ugotavlja, da Komisija v svojem načrtu REPowerEU na kratko omenja vlogo jedrske energije, pri čemer upošteva, da je ta možnost v izključni pristojnosti držav članic. EESO odpira povečano rabo virov, ki so na voljo v EU, med drugim prednostno, kot je predlagala Komisija, hitro in obsežno povečanje obsega energije iz obnovljivih virov. Vsestranske možnosti za proizvodnjo energije prispevajo k zanesljivi oskrbi z energijo. Zato bi bilo treba poleg vetrne in sončne energije uporabljati tudi različne nizkoogljične vire energije, ki se lahko vključijo v novi energetski sistem, temelječ predvsem na nihajočih evropskih virih energije. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Steber o pametnih naložbah določa ustrezne prednostne naloge, vendar EESO ponavlja, da ima lahko s pravim pristopom brezogljična, decentralizirana in digitalizirana struktura oskrbe z energijo velike pozitivne učinke na delovna mesta in regionalna gospodarstva (glej TEN/660). Evropska unija v sedanji krizi potrebuje splošen energetski pristop, ki bo združeval posebne teme, povezane z energijo in podnebjem, s cilji politike socialne in regionalne kohezije. Ta vidik je v strategiji za sončno energijo, ki jo je Komisija predstavila skupaj z načrtom REPowerEU, v veliki meri spregledan. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Komisija pravilno opozarja, da javne naložbe lahko mobilizirajo in morajo mobilizirati zasebna sredstva, vendar REPowerEU ne zajema refinanciranja ustreznih sredstev javne porabe. Odprava subvencij za fosilne vire bi bil eden od možnih pristopov za organizacijo tega. Druga možnost bi bila obdavčitev nepričakovanih dobičkov, ki izvirajo iz velike krize na področju nafte in plina ter se izražajo v ogromnih dodatnih dobičkih zlasti velikih naftnih družb. EESO predlaga, da se ti dobički zmanjšajo z davki in se v obliki finančnega nadomestila prenesejo na odjemalce energije, npr. finančno šibkejša gospodinjstva ali energetsko intenzivna podjetja, ter se porabijo za razširitev proizvajanja energije iz obnovljivih virov in potrebne omrežne infrastrukture, zlasti ker se to v nekaterih državah članicah že obravnava ali izvaja. Meni, da bi morala biti takšna obdavčitev zelo skrbno opredeljena, da se energetskih podjetij ne bi odvrnilo od naložb v nizkoogljične rešitve. Komisijo poziva, naj brez nadaljnjega odlašanja predlaga ustrezne ukrepe. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Ker je verjetno koristno spodbujati rešitve, prilagojene lokalnim razmeram, EESO v celoti podpira predlog Komisije, da se načrti za okrevanje in odpornost ter mehanizem za okrevanje in odpornost uporabijo tako, da bodo prispevali k izvajanju načrta REPowerEU. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | Načrt, ki bi v vsakem primeru terjal znatna finančna sredstva, bo v sedanjem finančnem okviru zelo težko financirati. V zvezi s tem EESO poudarja pomen uvedbe zlatega pravila za naložbe v zvezi z družbeno-ekološkim vedenjem naše družbe (9). |
| --- | --- |

3.26

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Biometan ima lahko vlogo pri zmanjšanju ali odpravi evropske odvisnosti od ruskega plina, vendar je treba za njegovo proizvodnjo, tudi zato, da ne bi prišlo do delovanja v nasprotju z biotsko raznovrstnostjo, nadgraditi zlasti obstoječe naprave za bioplin. Obrati za pridobivanje bioplina se trenutno pogosto uporabljajo le za proizvodnjo električne energije v razponu osnovne obremenitve, tj. 24 ur na dan, nastala toplota pa se redko uporablja. Takšni koncepti niso učinkoviti. Pridobljeni bioplin bi bilo treba predelati in dovajati neposredno v plinsko omrežje ali pa bi ga bilo treba uporabiti tudi za oskrbo s toploto v obliki lokalnih obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije. Manjša skladišča plina bi lahko pomagala pri proizvodnji električne energije, če bi primanjkovalo vetra ali sonca. Potrebne so tudi naložbe v naknadno opremljanje sistemov. V sporočilu so navedene ustrezne spodbude, vendar manjkajo podrobnosti, ki jih je treba posredovati takoj. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kot je navedeno v točki 3.14, bo moral imeti utekočinjeni zemeljski plin kratko- in srednjeročno pomembno vlogo. Načrt REPowerEu obljublja ocene in načrtovanje, prostovoljne skupne nakupe in boljše usklajevanje. Medtem pa so posamezne države članice že dejavne. Potrebna je evropska solidarnost in Komisija mora zagotoviti, da nobena država članica ne bo ravnala v nasprotju z interesi katere druge, kot je določeno v Uredbi (EU) 2017/1938 o zanesljivosti oskrbe s plinom. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Uredba o zanesljivosti oskrbe s plinom določa tudi celovito ureditev evropske solidarnosti v primeru izrednih razmer pri oskrbi s plinom. Čeprav sta nedavna uredba Sveta o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu in spremno sporočilo Varčujmo s plinom za varno zimo korak v pravo smer za večjo pripravljenost na krize, se EESO zavzema za oblikovanje splošnejšega kriznega okvira, s katerim bi bilo mogoče obvladati tako veliko krizo, s kakršno se EU danes sooča zaradi vojne v Ukrajini. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Zdi se, da spreminjanje električne energije v toploto in toplotne črpalke tudi v okviru daljinskega ogrevanja postajajo najobetavnejši pristop k nadomeščanju zemeljskega plina v sektorju ogrevanja, vendar obstajajo številne ovire (od potreb po kvalificiranih delavcih do socialnih vprašanj, zlasti v soseskah z velikim deležem najemnikov). Ti vidiki v sporočilu niso obravnavani. Potreben je natančnejši in tudi bolj kritičen pogled civilne družbe. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Izjemna podražitev energije je razkrila pomanjkljivosti trga energije. Predsednica Komisije Ursula von der Leyen je sama izjavila, da sedanji sistem trga električne energije ne deluje več in ga je treba spremeniti. Zastaviti si je treba temeljna vprašanja o energetski prihodnosti, v kateri bosta zagotovljeni okolju prijazna, cenovno dostopna in zanesljiva oskrba z energijo ter pravica do energije. Njena zasnova in regulacija morata biti prilagojeni novi realnosti, v kateri prevladuje energija iz obnovljivih virov, ustvariti je treba ustrezne pogoje za posamezne akterje ter okrepiti ustrezno varstvo odjemalcev. EESO pozdravlja namero Komisije, da bo raziskala možnosti za optimizacijo zasnove trga električne energije, in odločno podpira ocene trga, s katerimi se analizirata vedenje vseh potencialnih akterjev na trgu energije in zasnova energetskega trga. Poudarja, da je treba pred predložitvijo predlogov vedno opraviti podrobno oceno učinka. Opozarja, da se je treba nujno spopasti z visokimi cenami električne energije, vključno z združevanjem cen električne energije in plina, kar negativno vpliva na gospodarstva držav članic. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO še poudarja, da je vse bolj nujno sistematično predvidevanje naraščajočega povpraševanja po energiji po območjih in vrstah energije, pri čemer se upošteva preoblikovanje vrst energije, pa tudi konceptualno načrtovanje arhitekture prihodnjega energetskega sistema, da bi zagotovili ustrezno usmerjenost naložb in zanesljivo oskrbo z energijo. Komisija bi morala pripraviti ustrezen pregled in o njem obvestiti širšo javnost, saj v družbi pogosto ni dovolj jasno, v kakšnem obsegu se lahko Evropa sama oskrbuje z energijo. |
| --- | --- |

4.6

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mnenje EESO: UL C 105, 4.3.2022, str. 11.

1

(2)  COM(2022) 230 final.

2

(3)  COM(2022) 222 final.

3

(4)  COM(2022) 240 final.

4

(5)  Dokument Sveta 11625/22.

5

(6)  COM(2022) 360 final.

6

(7)  COM(2022) 230 final, str. 7, in SWD(2022), str. 26.

7

(8)  Industrie spart Gas, Sparpotenzial bei Verbrauchern nicht gehoben (handelsblatt.com).

8

Industrie spart Gas, Sparpotenzial bei Verbrauchern nicht gehoben

(9)  Mnenje EESO: UL C 105, 4.3.2022, str. 11.

9

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/194 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/194

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Začasna razbremenitev od pravil o slotih na letališčih zaradi COVID-19

(COM(2022) 334 final)

(2022/C 486/26)

| Glavni poročevalec: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Glavni poročevalec:

Thomas KROPP

| Zaprosilo | Evropska komisija, 12. 7. 2022
  Evropski parlament, 19. 7. 2022
  Svet, 4. 8. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 100(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 143/1/2 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 12. 7. 2022

Evropski parlament, 19. 7. 2022

Svet, 4. 8. 2022

Pravna podlaga

člen 100(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

143/1/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO poudarja, da letalstvo zagotavlja povezljivost znotraj EU in mednarodno povezljivost, kar je osnovni pogoj za trgovino in turizem, s tem pa tudi za gospodarsko blaginjo v Evropi. Letalski sektor se še vedno spoprijema s skupnimi učinki več svetovnih kriz, kot so pandemija COVID-19, zaprtje zračnega prostora več trgovinskih partneric Evrope (zlasti Kitajske), sedanja vojna v Ukrajini, inflacija, ki se močno povečuje, vse večja verjetnost svetovne recesije in pomanjkanje delovne sile v več gospodarskih sektorjih, tudi v samem letalstvu. Druge regije sveta pozorno spremljajo, kako evropsko letalstvo rešuje te izzive. Zmanjšana konkurenčnost evropskih vozlišč in evropskih mednarodnih mrežnih prevoznikov bo koristila sosednjim vozliščem v Istanbulu, Dubaju, Dohi in Londonu. EESO zato dosledno vztraja, da noben regulativni ukrep, ki vpliva na letalstvo, ne sme oslabiti mednarodne konkurenčnosti Evrope. Če bi se potniški tokovi preusmerili stran od mednarodnih povezav v Evropi, da bi torej potniki v mednarodne namembne kraje leteli prek vozlišč zunaj EU, bi to škodovalo okolju in evropski delovni sili. Predlagane spremembe uredbe o slotih je treba obravnavati tudi v tem v širšem kontekstu. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | V Uredbi (EGS) št. 95/93 (1) so določeni postopki in pravila za dodeljevanje slotov na letališčih EU. Člen 10 te uredbe določa, da morajo letalski prevozniki vsaj 80 % dodeljenih slotov uporabiti v določenem obdobju voznega reda letov, da bi jih lahko ohranili v ustreznem obdobju voznega reda letov naslednje leto (uredba o slotih). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komisija je od začetka pandemije zaradi njenega nepričakovanega obsega in trajanja uredbo o slotih dvakrat spremenila, da bi zagotovila dejansko opustitev pravila „uporabi ali izgubi“ in pridobila pooblastila za ukrepanje v zvezi z nepričakovanimi prihodnjimi dogodki. Ti ukrepi za razbremenitev od pravil o slotih prenehajo veljati 29. oktobra 2022, delegirana pooblastila Komisije pa so potekla že 21. februarja 2022. Zdaj so nujno potrebni nadaljnji pregled in dodatne prilagoditve, ki bodo odražali dejanske razmere na trgu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komisija na podlagi napovedi Evropske organizacije za varnost zračne plovbe (Eurocontrol) pričakuje, da se bo stanje na letalskem trgu postopno vrnilo na ravni pred pandemijo, vendar bi bila lahko ta napoved preveč optimistična (2). EESO meni, da je predlog sicer dobronameren, a ne vključuje zadostnih zaščitnih ukrepov, s katerimi bi preprečili negativne učinke na konkurenčnost Evrope. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO pozdravlja prizadevanja za ohranitev čim večje konkurenčnosti na letalskem trgu, ki jih vsebuje novi predlog Komisije. Vendar analiza trga, ki jo je opravila Komisija, in tržni razvoj, ki ga predvideva v naslednjih treh sezonah, nista dovolj zanesljiva, da bi z njima lahko pojasnili ali celo upravičili predlagano ponovno uveljavitev pravila 80:20. EESO se ne strinja z razmišljanjem Komisije, da se razmere na letalskem trgu normalizirajo. Na podlagi podatkov Komisije bi bil do stabilizacije razmer na trgu ustreznejši nižji prag, na primer 70:30. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO pozdravlja predlog Komisije, da se med izjeme za upravičeno neuporabo slotov (JNUS) uvrstijo tudi politični nemiri in naravne nesreče, če ti povzročajo jasno opisane omejitve zračnega prometa. EESO kljub temu ni prepričan, da so predlagane spremembe sedanjih izjem JNUS upravičene. Postopki, ki jih je predvidela Komisija, bi povzročili nepotrebno zapletenost. Odstopanj od veljavnih postopkov ni več mogoče opredeliti kot nujne ukrepe, zato povzročajo pravno negotovost v času, ko bi celotni sektor nujno potreboval stabilen regulativni okvir. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO podpira predlog o izboljšanju preglednosti dodeljevanja slotov z okrepitvijo vloge Evropskega združenja letaliških koordinatorjev in uvedbo obveznosti, v skladu s katero bi morali koordinatorji objaviti, za katere namembne kraje veljajo izjeme. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO pozdravlja predlagane ukrepe za ublažitev sedanjih in predvidenih prihodnjih učinkov vojaške agresije Rusije zoper Ukrajino na evropsko letalstvo. Vendar se zdi domneva Komisije, da se bodo običajne določbe lahko začele izvajati štiri mesece po koncu konflikta, neutemeljeno optimistična. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO popolnoma podpira namene Komisije, a meni, da bi bilo treba kljub očitnim časovnim omejitvam opraviti oceno učinka, da bi bolje razumeli posledice predlaganih sprememb obstoječe uredbe o slotih. Brez utemeljitve na podlagi ocene učinka se Komisija opira zgolj na napovedi Eurocontrola, pri katerih se morda ne upošteva zapletenost sedanjega dogajanja na trgu. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Ocena učinka pa ni potrebna zgolj, da se upravičijo spremembe sedanje uredbe o slotih. Kot je EESO že poudaril (3), bi bilo treba ukrepe EU natančno uskladiti z Worldwide Airport Slot Board (WASB, svetovni odbor za slote na letališčih), da bi se izognili različnim pristopom za reševanje istih težav v različnih regijah sveta. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Sedanje svetovne krize je treba obravnavati ob upoštevanju njihovega skupnega učinka na mednarodno letalstvo. Glede na trenutne težave z omejevanjem teh učinkov EESO meni, da bi morala Komisija predlog pregledati in čim bolj omejiti spremembe obstoječih določb, da bi te ohranile status izredne zakonodaje. Sedanja kriza nikakor ne pojema, zato bi bilo treba izredne določbe podaljšati vsaj za obdobje, ki ga predvideva Komisija, pri čemer se zdi, da je še prezgodaj za načrtovanje sprememb, kakršne je predlagala Komisija. |
| --- | --- |

1.11

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Kot navaja Komisija v svojem obrazložitvenem memorandumu, je glavni regulativni izziv v zvezi z uredbo o slotih zagotoviti uporabo „podedovanih“ slotov. Komisija je uredbo dvakrat spremenila, da bi prilagodila pravilo „uporabi ali izgubi“, nanjo pa so se zaradi vse manjšega povpraševanja prenesla tudi pooblastila za spreminjanje praga uporabe slotov. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ti ukrepi za razbremenitev od pravil o slotih prenehajo veljati 29. oktobra 2022, delegirana pooblastila Komisije pa so potekla že 21. februarja 2022. Komisija v zvezi z osnovnim pravilom „uporabi ali izgubi“ zdaj predlaga vrnitev k 80-odstotni stopnji uporabe slotov, ki bi začela veljati 29. oktobra 2022. To je utemeljila z napovedjo Eurocontrola iz junija 2022, v skladu s katero naj bi obseg prometa v zimski sezoni 2022–2023 dosegel 90 % ravni iz leta 2019. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO ta utemeljitev ne prepriča. Število vojaških letov se je zaradi vojaške agresije Rusije zoper Ukrajino močno povečalo, kar velja tudi za preusmerjene prelete, vendar ne eni ne drugi ne vplivajo na dodeljevanje slotov. Poleg tega je treba razlikovati med obsegom tovornega zračnega prometa, ki se med krizo ni bistveno zmanjšal, in obsegom potniškega zračnega prometa, ki je nasprotno upadel. Pri trgu storitev potniškega prometa je treba upoštevati tudi, da je promet znotraj EU zaradi evropskega covidnega potrdila veliko hitreje dosegel ravni pred pandemijo, pri čemer sta notranji zračni promet in prevoz na dolge razdalje še vedno v različnih fazah okrevanja. Pričakuje se, da bo okrevanje v sektorju poslovnega prometa veliko počasnejše kot v turističnem sektorju (4). Nikakor ni mogoče z gotovostjo napovedati, da bo okrevanje turističnega prometa trajno: njegovo rast je namreč mogoče delno pripisati večjemu povpraševanju po počitnicah, ki sledi dvema letoma pandemije COVID-19. Veliki evropski mrežni prevozniki v svoje flote še niso ponovno vključili velikega zrakoplova za dolge razdalje Airbus 380, saj so cene goriva visoke, hkrati pa ne pričakujejo, da se bo povpraševanje po prometu znatno in stalno povečevalo. Po podatkih, ki so jih objavili deležniki, naj bi se promet povečal na 90 % ravni iz leta 2019, povpraševanje potnikov pa zgolj na 78 %. Če bo stopnja zasedenosti zrakoplovov nižja, je mogoče pričakovati, da bodo letalski prevozniki na primer združevali posamezne lete v istem dnevu, da bi ti ostali dobičkonosni (5). Na povpraševanje bosta vplivala vse višja inflacija in večje tveganje recesije v več državah. Napovedi zato ne bi smele temeljiti na regijah, ki najbolje okrevajo, temveč bi se morali upoštevati tudi najbolj prizadeti tržni segmenti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO zaradi teh dejavnikov meni, da bo okrevanje letalskega trga težavnejše, kot napoveduje Komisija. Različni segmenti trga še vedno okrevajo različno hitro: tovorni promet je na 6 %, nizkocenovni prevozniki na –9 %, mrežni prevozniki pa na 21 % ravni iz leta 2019. Ti podatki so še toliko bolj relevantni, ker se pragovi nanašajo na celotno zaporedje slotov, kar pomeni, da bi moralo zaporedje slotov (na primer najbolj zasedenih letov) preseči 80-odstotni prag. V obdobjih pred pandemijo je stopnja uporabe slotov znašala 95 %, najnižja stopnja uporabe pa 80 %. Če Eurocontrol napoveduje, da bo povprečna stopnja uporabe slotov znašala 90 %, iz tega najverjetneje sledi, da zaporedje slotov (v povprečju) ne bo doseglo 80 %. Vrnitev k pragu 80:20 bi bila zato veliko prezgodnja. Razmerje 70:30 se zdi ustreznejše, vsaj dokler ne bodo na voljo zanesljivejši podatki, iz katerih bo razvidno, da trg trajno okreva. Poudariti je treba tudi, da težave, s katerimi se spoprijemajo evropska letališča, jasno kažejo, da učinki krize zaradi COVID-19 še niso izzveneli. Velika vozlišča EU, kot je Frankfurt, in neevropska vozlišča, kot je letališče London Heathrow, so omejila lete s svojih letališč in nanje, kar je povzročilo množične odpovedi letov, da bi se pritisk na letalske prevoznike na teh letališčih zmanjšal. Te pritiske povzročajo različni dejavniki, na primer pomanjkanje zaposlenih. To kaže, da pragov uporabe slotov, kakršni so bili pred pandemijo, še ni mogoče doseči (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Razmerje 70:30 bi bilo skladno s pragovi in utemeljitvijo vlade Združenega kraljestva (7). EESO kljub številnim kritikam, ki jih je bilo to razmerje deležno v letalskem sektorju, meni, da gre za upravičen kompromis med stanjem pred pandemijo in upoštevanjem dejstva, da je zaradi resnih izzivov, s katerimi se trenutno spoprijema letalski sektor, določena stopnja (čeprav manjša) zaščite slotov še vedno potrebna. Poleg tega bi se z njim prag iz uredbe EU o slotih uskladil s politikami sosednjih držav, konkurenčni pogoji prevoznikov v vozliščih EU pa bi se izenačili s tistimi na letališču London Heathrow, ki je največje mednarodno vozlišče v Evropi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komisija predlaga tudi, da bi lahko v obdobju med 29. oktobrom 2022 in 26. marcem 2024 z delegiranim aktom sama kadar koli prilagodila stopnjo uporabe slotov, da bi ta znašala med 0 % in 70 %, če po podatkih Eurocontrola obseg tedenskega letalskega prometa štiri zaporedne tedne pade pod 80 % glede na ustrezne ravni iz istega obdobja leta 2019, in bi kazalo, da se bo trend zmanjšanega obsega po vsej verjetnosti nadaljeval. Poleg tega Komisija predlaga, da bi se letalskim prevoznikom lahko priznala izjema za upravičeno neuporabo slotov (JNUS), če bi javni organi uvedli omejitve za obvladovanje epidemioloških razmer, političnih nemirov ali naravnih nesreč, vendar samo, če bi te negativno vplivale na zračni promet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO podpira prizadevanja Komisije, da si zagotovi pooblastila, s katerimi bi lahko v jasno opredeljenih izrednih razmerah prožno in pregledno uporabljala delegirane akte za prilagajanje izračuna stopnje uporabe slotov in s tem spreminjala pragove za njihovo zaščito. Vendar je novi osnutek z več vidikov preveč pomanjkljiv za uresničitev tega cilja. |
| --- | --- |

2.7

| 2.7.1 | EESO v nasprotju s Komisijo meni, da bi morali biti letalski prevozniki do izjem JNUS upravičeni tudi v primeru javnih priporočil za izogibanje potovanjem. Čeprav takšna opozorila glede potovanj nimajo takojšnjega pravnega učinka, je mogoče trditi, da vplivajo na povpraševanja po letalskih prevozih, kar bi bilo treba ustrezno upoštevati. |
| --- | --- |

2.7.1

| 2.7.2 | EESO meni tudi, da obveznost, v skladu s katero bi bilo treba pred sprejetjem kakršnih koli popravnih ukrepov štiri zaporedne tedne spremljati tedenske tokove zračnega prometa, pomeni preveliko breme in bi lahko po nepotrebnem upočasnila regulativno ukrepanje. Zdi se, da je štiritedensko obdobje spremljanja, za katero ni bila podana utemeljitev, določeno naključno. Veliko pomembneje je zagotoviti, da bodo postopki odločanja pregledni. |
| --- | --- |

2.7.2

| 2.7.3 | EESO predlaga, naj se pravilo JNUS uporablja na letališču odhoda in prihoda leta, saj sta odhod in prihod na letališče neločljivo povezana in ju je pri ponovnem uvajanju prejšnjega portfelja slotov na obravnavanih progah treba upoštevati skupaj. Komisija še ni določila, da je to obvezno. |
| --- | --- |

2.7.3

| 2.7.4 | Komisija ni zadostno utemeljila, zakaj bi bilo treba spremeniti izračunavanje stopnje uporabe slotov. Člen 10(4) uredbe o slotih omogoča, da se zaščiteni sloti pri izračunu upoštevajo kot uporabljeni sloti, Komisija pa predlaga, naj se to ne upošteva. Komisija brez dodatnih dokazov domneva, da bo običajna pravila glede slotov mogoče spet uvesti 16 tednov po ponovnem odprtju ukrajinskega zračnega prostora. To se glede na sedanje konflikte, stopnjo uničenosti infrastrukture in negotovosti, povezane z vsebino in zanesljivostjo dogovora med obema stranema zdi preveč optimistično. Zdi se, da je 16 tednov naključno določeno obdobje, ki ne bi smelo biti podlaga za regulativno odločitev za „vrnitev v normalnost“. |
| --- | --- |

2.7.4

| 2.8 | EESO dosledno poziva Komisijo, naj si prizadeva za čim večjo uskladitev uredbe o slotih z mednarodno prakso in politikami. V posvetovanjih o prilagajanju predpisov o slotih krizam na trgu sodelujejo vsi zadevni deležniki. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESO pozdravlja ukrepe za izboljšanje načina sodelovanja koordinatorjev slotov, ki jih predlaga Komisija. Večja preglednost postopkov bi preprečila nepotrebno zmedo med vsemi akterji na trgu. |
| --- | --- |

2.9

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (UL L 14, 22.1.1993, str. 1).

1

(2)  Objava, v kateri nemški letalski prevoznik Lufthansa napoveduje dodatno zmanjšanje zmogljivosti zaradi sedanje krize: https://www.airliners.de/lufthansa-streicht-winterflugplan/65956.

2

(3)  UL C 123, 9.4.2021, str. 37, točka 1.5.

3

(4)  https://www.airliners.de/prognose-globaler-geschaeftsreiseverkehr-erholt-deutlich/65958

4

(5)  Objava števila potnikov in napovedi za münchensko letališče, ki kažejo, da bo vračanje na ravni prometa pred pandemijo trajalo dlje, kot smo sprva predvidevali: https://www.airliners.de/wachsendes-passagieraufkommen-bayerns-flughaefen-weit-entfernt-corona-niveau/65950.

5

(6)  Komisija pomanjkanje delovne sile na ključnih letališčih omenja v svojem obrazložitvenem memorandumu, vendar meni, da gre za kratkoročno stanje. To je vprašljivo, saj se s pomanjkanjem kadra spoprijemajo številni gospodarski sektorji, ne le letalstvo. Neutemeljeno je pričakovati, da bo ta težava v letalskem sektorju kmalu odpravljena.

6

(7)  Vlada Združenega kraljestva je 24. januarja 2022 razmerje uporabe slotov spremenila na 70:30, kar je začelo veljati 27. marca 2022, da bi se približala vrnitvi k običajnim pravilom in hkrati zaščitila sektor pred nepredvidljivimi prihodnjimi razmerami, kot je navedel britanski minister za promet Grant Shapps.

7

---

| 21.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 486/198 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 486/198

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Geopolitični vpliv energetskega prehoda

(JOIN(2022) 23 final)

(2022/C 486/27)

| Poročevalec: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Ioannis VARDAKASTANIS |

Poročevalec:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

Soporočevalec:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Zaprosilo | 28. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Sklep plenarne skupščine | 21. 9. 2022 |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | zaprosilo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zunanje odnose |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 14. 9. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 21. 9. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 572 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 229/1/6 |

Zaprosilo

28. 6. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep plenarne skupščine

21. 9. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

zaprosilo

Pristojnost

strokovna skupina za zunanje odnose

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

14. 9. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

21. 9. 2022

Plenarno zasedanje št.

572

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

229/1/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Leto 2022 se bo v zgodovino zapisalo kot leto korenitih geopolitičnih in energetskih sprememb po svetu. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja prizadevanja Evropske komisije in posameznih držav članic, ki so pospešila proces osamosvajanja od dobav ruske energije. Meni pa, da je glede na dinamiko vojne v Ukrajini treba ta proces še pospešiti s strogim embargom, ki mora vključevati hiter razvoj alternativnih čistih virov energije. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | To mnenje upošteva zaprosilo v zvezi s sporočilom o zunanjem sodelovanju EU na področju energije v spreminjajočem se svetu (JOIN(2022) 23), ki sta ga 18. maja 2022 skupaj objavila generalni direktorat Evropske komisije za energijo in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO pozdravlja, da je Evropa še vedno vodilna pri energetskem prehodu, vendar poudarja, da spremembe v EU niso dovolj za izravnavo učinkov svetovnih emisij ter da je Uniji vsekakor v interesu ukrepanje na mednarodni ravni, tako zaradi podnebnih sprememb kot gospodarske širitve, ki zagotavlja trajnostni svetovni razvoj. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja več pobud EU, s katerimi se bodisi krepi notranja odpornost EU, kot je REPowerEU, bodisi omogoča politična stabilnost, kot so partnerstvo za pravični energetski prehod, Global Gateway in zelena agenda za Zahodni Balkan. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO obenem poudarja, da bi bilo treba zaradi sedanjih političnih napetosti še bolj aktivno sodelovati z nekaterimi državami, ki Evropi lahko dobavljajo plin in nafto. To so med drugim Združene države Amerike ter v različnem obsegu države v Južni Ameriki in Afriki, katerih izvoz fosilnih goriv bi bilo treba dopolniti s prenosom znanja in tehnologijami na področju obnovljivih virov, ki bi lahko pospešile njihov podnebni prehod. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO pozdravlja pobudo za povezavo Moldavije in Ukrajine v evropsko energetsko omrežje, vendar tudi poziva k periodičnemu pregledovanju geopolitičnih razmer, ki nastajajo zaradi dinamičnih sprememb energetske strukture v državah, kot so Armenija, Gruzija in Kazahstan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poudarja, da je treba vzpostaviti posebne odnose z državami, ki so glavne dobaviteljice težkih kovin in surovin, potrebnih za proizvodnjo tehnologije za čisto energijo, ter bi lahko bile ogrožene. Za to je potreben razvoj popolnoma nove veje mednarodnih odnosov – evropske energetske diplomacije. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Zaradi nedavnih izkušenj s prekomerno odvisnostjo Evrope od surovin iz nezanesljivih virov EESO poziva EU, naj bo čim bolj prožna pri zastavljanju svojih ambicioznih načrtov za energetski prehod ter si vzame čas za analizo geopolitičnega vpliva izbranih odločitev in jih prilagodi, če bi povzročali neželene in nepričakovane napetosti v svetu. |
| --- | --- |

1.8

2.   Uvod

| 2.1 | Vprašanja, povezana z energetskim prehodom, so že več let v ospredju politične agende po vsem svetu. Evropska unija, katere vrednote so trajnostnost, solidarnost in mednarodno sodelovanje, je s svojim zelenim dogovorom vodilna pri energetskem prehodu. Ker pa je odgovorna zgolj za približno 8 % svetovnih emisij (in ta delež se še zmanjšuje), notranja politika EU ne bo dovolj, ne glede na ambicioznost. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kot je navedeno v sklepih konference o geopolitiki evropskega zelenega dogovora (1), je za spoprijemanje s temi skupnimi, čezmejnimi podnebnimi grožnjami ključen multilateralizem, ki za razliko od razdiralne geopolitike tudi omogoča obravnavanje te planetarne krize. To je bilo tudi upoštevano v mnenju EESO z naslovom
  Nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam
   (2), v katerem je Odbor izrazil strinjanje s tem, da je potrebna „okrepitev mednarodnega ukrepanja za odpornost proti podnebnim spremembam,“ kot navaja Komisija, in z njeno izjavo, da morajo „naša prizadevanja za prilagajanje podnebnim spremembam [...] ustrezati našemu vodilnemu položaju na področju blaženja podnebnih sprememb na svetovni ravni“. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ker podnebne spremembe in z njimi povezani sprejeti ukrepi povzročajo tektonske premike v geopolitiki in industriji, v prvi vrsti razcvet energije iz obnovljivih virov, kar močno vpliva na mednarodne odnose, se je EESO odločil, da bo za celovito krovno mnenje o podnebnih spremembah ključen poudarek na geopolitičnih vplivih. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Čeprav znanstveniki soglasno menijo, da je treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov v atmosfero, je pri podnebni politiki treba upoštevati vse večje pozitivne in negativne povezave med gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi izzivi na tem področju. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Delovanje in parametri energetskega trga so neposredno povezani s političnimi razmerami v posameznih regijah. K temu prispeva dejstvo, da je za dobavo fosilnih goriv značilna velika odvisnost od peščice držav proizvajalk. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kot je bilo prikazano v mnenju EESO z naslovom
  Zunanja razsežnost energetske politike EU
   (3), je prevlada nekaterih dobaviteljic, ki vse ne spoštujejo enakih tržnih in političnih pravil kot EU, prispevala k temu, da je vprašanje energetske varnosti postalo prednostno v agendi EU. Takrat se je EESO skliceval na posledice vojaške agresije v Gruziji leta 2008, kontekst pa je izjemno relevanten tudi ob sedanjih razmerah v Ukrajini, kar močno vpliva na dojemanje vprašanj, povezanih z energetsko varnostjo in geopolitiko. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Srednjeročno bo svetovna energetika povsem drugačna od današnje. Energetski prehod bo bistveno vplival na geopolitiko in bo prinesel tako grožnje kot priložnosti. Kakšen bo njegov vpliv, bo odvisno od številnih dejavnikov. Na primer, razogljičevanje lahko povzroči večjo odvisnost od uvoza plina, kar bi lahko še bolj zapletlo odnose med EU in Rusijo. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | S spreminjanjem energetskega sistema se bo spreminjala tudi energetska politika. V svetu čiste energije se bodo oblikovali novi zmagovalci in poraženci. Nekateri pri čisti energiji vidijo tekmovanje, primerljivo z vesoljsko tekmo. Državam in regijam, ki obvladajo čiste tehnologije, izvažajo zeleno energijo ali uvažajo manj fosilnih goriv, bo novi sistem koristil, tistim, ki se zanašajo na izvoz fosilnih goriv, pa bi moč lahko upadla. |
| --- | --- |

2.8

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Če energetsko preobrazbo razumemo kot sistemske ukrepe, namenjene zmanjšanju izpustov ogljikovih spojin, ki pospešujejo procese podnebnih sprememb, v ozračje, je treba poleg energetske preobrazbe iskati in izvajati čim boljše rešitve za trajnostno kmetijstvo in gospodarjenje z gozdovi, biološko sekvestracijo, govedorejo in rabo goveda ter izkoristiti priložnosti, ki jih prinaša razvoj tehnologije za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ob upoštevanju ravni emisij toplogrednih plinov, ki jih povzročijo države EU, v primerjavi z drugimi svetovnimi gospodarstvi si bo, da bi dosegli potrebne rezultate, treba prizadevati za oblikovanje koalicije, namenjene boju proti podnebnim spremembam, z drugimi državami. EU mora posebno pozornost nameniti različnim oblikam mednarodnega sodelovanja, tudi partnerstvom za naložbe, trgovino in inovacije, da bi okrepila prilagoditvene ukrepe na svetovni ravni, zlasti v državah v razvoju. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Trgovinske dejavnosti držav članic EU imajo znaten ogljični odtis v drugih delih sveta. EU je odgovorna za to, da obravnava to zunanjo razsežnost izvajanja evropskega zelenega dogovora, in sicer med drugim s spodbujanjem prehoda pri bilateralnem in regionalnem razvojnem sodelovanju ter z obravnavanjem negativnih učinkov prelivanja pri trgovinskih politikah. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Geopolitika je ključna za uspeh evropskega zelenega dogovora, saj je videti, da bo zeleni prehod dramatično vplival na mednarodne odnose. Razlike v prioritetah med razvitimi državami in državami v razvoju bodo velik izziv, saj bo evropski zeleni dogovor na države vplival nesorazmerno. Pri spoprijemanju s temi izzivi bi si moral razviti svet na vsak način prizadevati za ublažitev učinka na države z nizkimi prihodki in s tem pokazati, da pri evropskem zelenem dogovoru ne bodo zapostavljene. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Primer dejavnosti, osredotočenih na sodelovanje svetovnih partnerjev, je partnerstvo za pravični energetski prehod, ki so ga na vrhu svetovnih voditeljev in voditeljic med konferenco COP26 sklenile vlade Južne Afrike, Francije, Nemčije, Združenega kraljestva, Združenih držav Amerike in EU. Namen pobude je podpreti Južno Afriko pri razogljičenju gospodarstva, odmiku od premoga ter premiku k nizkoemisijskemu podnebno odpornemu gospodarstvu, ki bo temeljilo na čisti, zeleni energiji in tehnologiji. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Drug primer je Global Gateway, tj. nova evropska strategija za spodbujanje pametnih, čistih in varnih povezav v digitalnem, energetskem in prometnem sektorju ter okrepitev zdravstvenih, izobraževalnih in raziskovalnih sistemov po vsem svetu. S strategijo naj bi med letoma 2021 in 2027 mobilizirali do 300 milijard EUR naložb in z njimi podprli trajno svetovno okrevanje ob upoštevanju potreb naših partnerjev in interesov same EU. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Še en primer, ki je zlasti geopolitično pomemben, je zelena agenda za Zahodni Balkan, katere namen je podpreti celovito ekološko preobrazbo v krožno, nizkoemisijsko in trajnostno gospodarstvo na Zahodnem Balkanu. S to agendo se lahko zlasti sprosti potencial krožnega gospodarstva, tako pa ustvarijo nova delovna mesta in obeti za novo rast. Za podpiranje tega zelenega prehoda bo bistveno, da ga bodo ustrezno financirali EU, nacionalne vlade in zasebni sektor. Kot je navedeno v mnenju EESO z naslovom
  Energija – dejavnik razvoja in poglobljenega pristopnega procesa Zahodnega Balkana
   (4), mora biti energija dejavnik razvoja in povezanosti regije, državljani držav Zahodnega Balkana pa morajo imeti jasno predstavo o ekonomskih in okoljskih prednostih, ki jih prinaša vstop v EU. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kot je navedeno v sklepih že omenjene konference o 
  geopolitiki evropskega zelenega dogovora
  , bo energetski prehod spremljala precejšnja nestanovitnost cen energije. To je geopolitični izziv, ki bi ga morali EU in njeni svetovni partnerji pomagati ublažiti, in sicer z zmanjšanjem tveganj, povezanih s spodbujanjem in širitvijo uporabe čiste energije ter izogibanjem poglabljanju že obstoječih neenakosti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | To je Odbor že izrazil v mnenju z naslovom
  Nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam
   (5), v katerem je pozval Komisijo, naj si pri prihodnjem delu na področju politik prilagajanja podnebnim spremembam prizadeva, da bodo bolje usklajene s podnebno pravičnostjo. Priznal je, da imajo lahko podnebne spremembe različne socialne, gospodarske, javnozdravstvene in druge škodljive učinke na skupnosti, ter se zavzel za to, da bi obstoječe neenakosti obravnavali z dolgoročnimi strategijami za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, tako da nihče ne bi bil prezrt. Pozval je Komisijo, naj podrobno pojasni, kako bo odstranila ovire za dostop do financiranja za najranljivejše države, skupnosti in sektorje na globalni ravni ter kako bo dodala predloge za vključevanje vidika enakosti spolov in boj proti neenakostim na regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Zunanja politika EU za boj proti podnebnim spremembam se ne bi smela opirati le na to, da države EU predstavijo „zunanje“ argumente, in na podpiranje izvajanja zahtevne strategije za podnebno preobrazbo, temveč tudi na strokovno znanje držav zunaj EU (na primer sodelovanje z ameriško službo za ohranjanje naravnih virov (NCRS) in drugimi podobnimi organizacijami). Zavedati se je treba, da ni nič manj pomembno skrbeti za notranjo izmenjavo dobrih praks in razvoj sistemskega pristopa k izzivom, povezanim s preobrazbo, in sicer v okviru pobud, kot je oblikovanje skupnega energetskega trga. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Vzporedno z dinamičnim razvojem obnovljivih virov energije je treba posodobiti prenosno infrastrukturo, povezati energetski sistem ter se oddaljiti od centralizirane metode proizvodnje električne energije in oskrbe z njo. V skladu z načelom subsidiarnosti je treba za izpolnjevanje energetskih potreb dosledno spodbujati lokalne pobude. Kot je navedeno v mnenju EESO z naslovom
  Strategija EU za povezovanje energetskega sistema
   (6), bi si morala Komisija prizadevati za to, da bi načrtu za povezovanje sistema, ki je pomemben ne le za doseganje podnebne nevtralnosti, temveč tudi za stabilno zanesljivost oskrbe z energijo ter ugodne cene za zasebne odjemalce in gospodarstvo, sledile tudi sosede Evropske unije, predvsem države vzhodnega partnerstva, in ga vključile v svojo politiko. Preveriti bi bilo treba, ali bi k temu lahko pripomogla uvozna dajatev glede na emisije CO2. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Strategije predstavljanja potrebe po izvajanju podnebne politike zunaj EU ne bo mogoče verodostojno in učinkovito izvajati, če družbeni izzivi, povezani s procesom preobrazbe, ne bodo ustrezno obravnavani v državah članicah EU. Kot je navedeno v mnenju EESO z naslovom
  Pri izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 ne sme biti nihče zapostavljen
   (7), „nihče ne sme biti zapostavljen“ pomeni, da morajo imeti vsi člani družbe, zlasti tisti, ki so najbolj prikrajšani, resnično priložnost, da izkoristijo možnosti in da so pri tem dobro pripravljeni na obvladovanje tveganj. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti najranljivejšim skupinam v družbi ter najbolj prikrajšanim regijam in ozemljem. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Če bo EU učinkovito in družbeno sprejemljivo obravnavala vprašanja, povezana z raznolikim vplivom podnebne politike na posamezne države članice, bo lahko verodostojno nastopala kot vodilna na svetu pri trajnostnosti. Zavezanost trajnostnosti na svetovni ravni hkrati prispeva k doseganju ciljev politike EU na drugih področjih (kot so obravnavanje vzrokov migracij, pravična svetovna trgovina in zmanjšanje zunanjepolitične odvisnosti od držav, bogatih z nafto). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Kot je navedeno v omenjenem mnenju, je Evropska komisija že sprejela pristop resnejše internalizacije zunanjih učinkov. Priznala je na primer, da energija iz obnovljivih virov ne bo dovolj zanimiva, dokler zunanji stroški fosilnih virov ne bodo v celoti upoštevani v tržni ceni. Poleg tega si prizadeva, da bi v prometnem sektorju upoštevali negativne zunanje učinke. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Izobraževanje in prenos znanja sta bistvena, tako na ravni splošnega obveznega izobraževanja kot pri komuniciranju s splošno javnostjo, pri čemer mora biti poseben poudarek na družbenih skupinah, ki jih preobrazba neposredno zadeva. Jasno je treba predstaviti civilizacijsko alternativo, ki je pred nami, da bi učinkovito zagovarjali tezo, v skladu s katero se bomo s sedanjimi prizadevanji dela družbe za preobrazbo izognili veliko večjim stroškom, ki jih bo morala v primeru neukrepanja plačati celotna mednarodna skupnost. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Energetska preobrazba in razvoj novih zelenih tehnologij prispevata k oblikovanju edinstvenega znanja in kompetenc ter ustvarjanju visoko kvalificiranih delovnih mest. Ta usmeritev razvoja evropskih gospodarstev je edinstvena razvojna priložnost ter državam članicam EU omogoča, da se utrdijo na tehnološko vodilnem položaju na področju preobrazbe, ki se razume kot zmanjšanje emisij. Pristop več tretjih držav k zavezništvu za ukrepanje proti negativnim učinkom podnebnih sprememb bo omogočil, da se bodo ustvarili trgi za tehnologije, ki bodo izhajale iz evropskih gospodarstev. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Zaradi postopnega opuščanja fosilnih goriv se bodo povečale napetosti med državami EU, ki te surovine uvažajo, in tretjimi državami, ki jih dobavljajo. Pri tem bi bilo treba upoštevati zlasti Rusijo kot lokalno dobaviteljico goriv, kjer prihodki od prodaje teh surovin pomenijo velik del proračunskih prihodkov. Poleg tega lahko v državah Bližnjega vzhoda, severne in podsaharske Afrike, katerih prihodki so močno odvisni od izvoza fosilnih goriv, pride do precejšnjih političnih in socialnih posledic, ki bi lahko sprožile vale beguncev in migracij v Evropo. Spremembo v modelu sodelovanja je s političnega vidika vsekakor mogoče razumeti kot grožnjo za položaj države, katere gospodarstvo in upravljanje sta odvisna od prihodkov iz dobave fosilnih goriv. Naložbe in sodelovalne rešitve pri spodbujanju zelene energije bi se lahko zasnovale kot priložnost za pomoč pri prehodu teh gospodarstev. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Zaradi izkušnje vojne, ki v 21. stoletju poteka v Evropi, bi bilo dobro razmisliti o odgovorni uporabi jedrske energije in revidirati taksonomska pravila, ki ne prispevajo k negativnim učinkom podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Morebitni embargo na uvoz ruske nafte, plina in premoga kot sankcija proti Rusiji zaradi njene agresije proti Ukrajini ali prekinitev uvoza, ker je treba ustaviti finančne tokove, ki podpirajo Putinov režim, bosta prispevala k pospešitvi geopolitičnih učinkov, ki se pričakujejo ob prekinitvi uvoza goriv iz Rusije. Obenem bo morda treba ponovno razmisliti o hitrosti opuščanja goriv, ki so na voljo v državah EU. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Povezovanje v plinsko unijo držav EU se zdi upravičeno. Tak pristop bi omogočil skupne procese nabave in prispeval k doseganju ugodnih gospodarskih pogojev, obenem pa omogočil, da se uskladi odločanje o prekinitvi uvoza te surovine z vzhoda, kar bi glede na politično razsežnost take odločitve pomenilo usklajeno zunanjo politiko držav EU. |
| --- | --- |

3.20

4.   Izzivi in priložnosti

| 4.1 | Podnebna politika Evropske unije bo imela raznolik vpliv, ki bo odvisen od zadevne regije in zunanjepolitičnih dejavnosti, namenjenih blaženju ugotovljenih tveganj in izboljšanju procesov prehoda. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kar zadeva Zahodni Balkan, so upanja glede dejavnosti na energetskih trgih v povezavi s procesom pridruževanja EU velika. To bi lahko imelo pomembno pozitivno vlogo pri oblikovanju geopolitičnih razmer v regiji. Vlade zahodnobalkanskih držav so se s podpisom Izjave iz Sofije o zeleni agendi zavezale, da bodo dosegle podnebno nevtralnost do leta 2050 in se popolnoma uskladile z evropskim zelenim dogovorom. S to agendo bi se lahko zlasti sprostil potencial krožnega gospodarstva, tako pa ustvarili nova delovna mesta in obeti za novo rast. Za podpiranje tega zelenega prehoda bo bistveno, da ga bodo ustrezno financirali EU, nacionalne vlade in zasebni sektor. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kar zadeva Afriko, bi bilo treba najprej poudariti, da politike blaženja podnebnih sprememb za države te celine niso prioriteta. EU bi morala zato z afriškimi tako kot z drugimi državami v razvoju poskrbeti, da bodo vse pobude lokalno sprejete in skladne s prioritetami partnerskih držav, in sicer tako, da bi uporabila pristop od spodaj navzgor. Če ne bo tako, morda lokalne skupnosti, ki se spoprijemajo z osnovnimi problemi, ne bodo razumele ukrepov v okviru podnebne politike in jim bodo nasprotovale. Kot je navedeno v mnenju EESO z naslovom
  EU in Afrika: Uresničevanje enakopravnega razvojnega partnerstva, ki temelji na trajnosti in skupnih vrednotah
   (8), so izzivi, s katerimi se soočajo afriške države v razvoju, zelo zapleteni in jih je treba obravnavati z občutljivim in večdimenzionalnim pristopom. Poleg tega se bo povpraševanje po energiji na tej celini do leta 2050 po predvidevanjih podvojilo, medtem ko bo stopnja revščine ostala visoka. To bi lahko oviralo reševanje težav glede trajnostnosti z okoljskih in socialno-ekonomskih vidikov ali jih celo poglobilo. Kljub temu obstajajo priložnosti, saj lahko afriške države prevzamejo vodilno vlogo pri sončni fotovoltaični energiji in obsežni proizvodnji sintetičnih goriv. S konkretnimi možnostmi za skupne projekte, poslovne dejavnosti in politike bi lahko nastal nov socialno-ekološki pristop k tržnemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kar zadeva vzhodno partnerstvo, je zlasti pomembno tesno sodelovanje z državami, ki so tako kot EU močno odvisne od fosilnih goriv in zato izpostavljene veliki nestanovitnosti cen, predvsem ob upoštevanju sedanjih sovražnosti v Ukrajini. V zvezi z Ukrajino, Moldavijo in Gruzijo bi si bilo treba prizadevati tem državam pomagati pri osamosvajanju od dobav fosilnih goriv iz Rusije ter omogočiti povezovanje njihovih elektroenergetskih omrežij z evropskim. Te dejavnosti so upoštevane v nedavni izjavi o hitri vključitvi v elektroenergetsko omrežje EU, potrebna pa so skupna prizadevanja organov odločanja in operaterjev prenosnih sistemov. |
| --- | --- |

4.4

V Bruslju, 21. septembra 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/sl/agenda/our-events/events/geopolitics-european-green-deal

1

(2)  UL C 374, 16.9.2021, str. 84.

2

(3)  UL C 264, 20.7.2016, str. 28.

3

(4)  UL C 32, 28.1.2016, str. 8.

4

(5)  UL C 374, 16.9.2021, str. 84.

5

(6)  UL C 123, 9.4.2021, str. 22.

6

(7)  UL C 47, 11.2.2020, str. 30.

7

(8)  UL C 429, 11.12.2020, str. 105.

8

---