# Uradni list C 53/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 53 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6613. februar 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 53

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6613. februar 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 53/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 53/02 | Sporočilo Komisije o zaščiti avtorskih pravic za motive na skupni strani eurokovancev: posodobljeni seznam imenovanih organov | 2 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 53/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP) (
  1
  )

1

1

2023/C 53/02

Sporočilo Komisije o zaščiti avtorskih pravic za motive na skupni strani eurokovancev: posodobljeni seznam imenovanih organov

2

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 53/03 | Menjalni tečaji eura – 10. februar 2023 | 4 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 53/03

Menjalni tečaji eura – 10. februar 2023

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 53/04 | Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 | 5 |
| 2023/C 53/05 | Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 | 11 |
| 2023/C 53/06 | Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju | 22 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 53/04

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

5

2023/C 53/05

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

11

2023/C 53/06

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 53/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10976 – CNP GROUP / SIENNA GROUP / ECT GROUP)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 53/01)

Komisija se je 3. februarja 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v francoščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M10976. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M10976. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 13.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 53/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 53/2

---

SPOROČILO KOMISIJE

o zaščiti avtorskih pravic za motive na skupni strani eurokovancev: posodobljeni seznam imenovanih organov

(2023/C 53/02)

Ker je Hrvaška 1. januarja 2023 prevzela euro, je treba posodobiti seznam imenovanih nacionalnih organov držav članic euroobmočja, ki so jim bile podeljene avtorske pravice za motive na skupni strani eurokovancev. Priloga k Sporočilu Komisije o zaščiti avtorskih pravic za motive na skupni strani eurokovancev (2015/C 115/01) (UL C 115, 10.4.2015, str. 1) se zato nadomesti s Prilogo k temu sporočilu.

---

PRILOGA

Seznam imenovanih nacionalnih organov iz točke 2 Sporočila

| BELGIJA | : | Ministère des Finances, Administration de la Trésorerie/Federale Overheidsdienst Financiën, Administratie van de thesaurie/Föderaler öffentlicher Dienst Finanzen, Schatzamt (Ministrstvo za finance, Uprava državne zakladnice) |
| --- | --- | --- |
| NEMČIJA | : | Bundesministerium der Finanzen (Zvezno ministrstvo za finance) |
| ESTONIJA | : | Eesti Pank (Banka Estonije) |
| IRSKA | : | Minister for Finance (Minister za finance) |
| GRČIJA | : | Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών – Γενικό Λογιστήριο του Κράτους – Δ25 Διεύθυνση Κίνησης Κεφαλαίων, Εγγυήσεων Δανείων και Αξιών (Ministrstvo za gospodarstvo in finance – Splošno državno računovodstvo – 25. direktorat za prenose kapitala, jamstva za posojila in vrednostne papirje) |
| ŠPANIJA | : | Dirección General del Tesoro y Política Financiera (Generalni direktorat za zakladnico in finančno politiko) |
| FRANCIJA | : | Ministère de l’Economie, des Finances et de la Souveraineté industrielle et numérique: Direction Générale du Trésor (Ministrstvo za gospodarstvo, finance ter industrijsko in digitalno suverenost: Generalni direktorat za zakladnico) |
| HRVAŠKA | : | Hrvatska narodna banka (Hrvaška narodna banka) |
| ITALIJA | : | Ministero dell’economia e delle finanze (Ministrstvo za gospodarstvo in finance) |
| CIPER | : | Ciprska centralna banka |
| LATVIJA | : | Latvijas Banka (Latvijska centralna banka) |
| LITVA | : | Lietuvos bankas (Litovska centralna banka) |
| LUKSEMBURG | : | Ministère des Finances – Service de la Trésorerie (Ministrstvo za finance – Oddelek za zakladnico) |
| MALTA | : | Central Bank of Malta (Malteška centralna banka) |
| NIZOZEMSKA | : | Ministerie van Financiën – Direktie Binnenlands Geldwezen (Ministrstvo za finance – Direktorat za notranje monetarne in finančne zadeve) |
| AVSTRIJA | : | Münze Österreich AG (Avstrijska kovnica) |
| PORTUGALSKA | : | Imprensa Nacional – Casa da Moeda (Nacionalni urad za tisk – Kovnica) |
| SLOVENIJA | : | Ministrstvo za finance |
| SLOVAŠKA | : | Národná banka Slovenska (Slovaška narodna banka) |
| FINSKA | : | Valtiovarainministeriö/Finansministeriet (Ministrstvo za finance) |

BELGIJA

:

Ministère des Finances, Administration de la Trésorerie/Federale Overheidsdienst Financiën, Administratie van de thesaurie/Föderaler öffentlicher Dienst Finanzen, Schatzamt (Ministrstvo za finance, Uprava državne zakladnice)

NEMČIJA

:

Bundesministerium der Finanzen (Zvezno ministrstvo za finance)

ESTONIJA

:

Eesti Pank (Banka Estonije)

IRSKA

:

Minister for Finance (Minister za finance)

GRČIJA

:

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών – Γενικό Λογιστήριο του Κράτους – Δ25 Διεύθυνση Κίνησης Κεφαλαίων, Εγγυήσεων Δανείων και Αξιών (Ministrstvo za gospodarstvo in finance – Splošno državno računovodstvo – 25. direktorat za prenose kapitala, jamstva za posojila in vrednostne papirje)

ŠPANIJA

:

Dirección General del Tesoro y Política Financiera (Generalni direktorat za zakladnico in finančno politiko)

FRANCIJA

:

Ministère de l’Economie, des Finances et de la Souveraineté industrielle et numérique: Direction Générale du Trésor (Ministrstvo za gospodarstvo, finance ter industrijsko in digitalno suverenost: Generalni direktorat za zakladnico)

HRVAŠKA

:

Hrvatska narodna banka (Hrvaška narodna banka)

ITALIJA

:

Ministero dell’economia e delle finanze (Ministrstvo za gospodarstvo in finance)

CIPER

:

Ciprska centralna banka

LATVIJA

:

Latvijas Banka (Latvijska centralna banka)

LITVA

:

Lietuvos bankas (Litovska centralna banka)

LUKSEMBURG

:

Ministère des Finances – Service de la Trésorerie (Ministrstvo za finance – Oddelek za zakladnico)

MALTA

:

Central Bank of Malta (Malteška centralna banka)

NIZOZEMSKA

:

Ministerie van Financiën – Direktie Binnenlands Geldwezen (Ministrstvo za finance – Direktorat za notranje monetarne in finančne zadeve)

AVSTRIJA

:

Münze Österreich AG (Avstrijska kovnica)

PORTUGALSKA

:

Imprensa Nacional – Casa da Moeda (Nacionalni urad za tisk – Kovnica)

SLOVENIJA

:

Ministrstvo za finance

SLOVAŠKA

:

Národná banka Slovenska (Slovaška narodna banka)

FINSKA

:

Valtiovarainministeriö/Finansministeriet (Ministrstvo za finance)

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 53/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 53/4

---

Menjalni tečaji eura (1)

10. februar 2023

(2023/C 53/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0690 |
| JPY | japonski jen | 139,88 |
| DKK | danska krona | 7,4445 |
| GBP | funt šterling | 0,88348 |
| SEK | švedska krona | 11,1630 |
| CHF | švicarski frank | 0,9872 |
| ISK | islandska krona | 152,10 |
| NOK | norveška krona | 10,8710 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,692 |
| HUF | madžarski forint | 389,78 |
| PLN | poljski zlot | 4,7810 |
| RON | romunski lev | 4,9020 |
| TRY | turška lira | 20,1357 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5432 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4364 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3916 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6904 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4199 |
| KRW | južnokorejski won | 1 354,10 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,0834 |
| CNY | kitajski juan | 7,2837 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 233,33 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6314 |
| PHP | filipinski peso | 58,207 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,057 |
| BRL | brazilski real | 5,6245 |
| MXN | mehiški peso | 20,0540 |
| INR | indijska rupija | 88,2475 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0690

JPY

japonski jen

139,88

DKK

danska krona

7,4445

GBP

funt šterling

0,88348

SEK

švedska krona

11,1630

CHF

švicarski frank

0,9872

ISK

islandska krona

152,10

NOK

norveška krona

10,8710

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,692

HUF

madžarski forint

389,78

PLN

poljski zlot

4,7810

RON

romunski lev

4,9020

TRY

turška lira

20,1357

AUD

avstralski dolar

1,5432

CAD

kanadski dolar

1,4364

HKD

hongkonški dolar

8,3916

NZD

novozelandski dolar

1,6904

SGD

singapurski dolar

1,4199

KRW

južnokorejski won

1 354,10

ZAR

južnoafriški rand

19,0834

CNY

kitajski juan

7,2837

IDR

indonezijska rupija

16 233,33

MYR

malezijski ringit

4,6314

PHP

filipinski peso

58,207

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,057

BRL

brazilski real

5,6245

MXN

mehiški peso

20,0540

INR

indijska rupija

88,2475

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 13.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 53/5

---

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

(2023/C 53/04)

To sporočilo je objavljeno v skladu s členom 6b(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Obvestilo o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz države članice Unije

(Uredba (EU) št. 1151/2012)

„Χαλλούμι“ / (Halloumi) / „Hellim“

EU št.: PDO-CY-01243-AM02 – 17. 11. 2022

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime proizvoda

„Χαλλούμι“ / (Halloumi) / „Hellim“

2.   Država članica, ki ji pripada geografsko območje

Ciper

3.   Organ države članice, ki sporoči standardno spremembo

Oddelek za kmetijstvo – ministrstvo za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

4.   Opis odobrenih sprememb

V skladu s členom 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 (2) je mogoče spremembo vsebnosti vlage svežega proizvoda na najvišjo vsebnost vlage, ki znaša 52 %, in spremembo teže proizvoda na največjo težo 1 200 g šteti za „standardni spremembi“, saj ne vključujeta spremembe imena zaščitene označbe porekla ali uporabe navedene označbe in ne pomenita nobenih dodatnih omejitev pri trgovanju s proizvodom, poleg tega pa v njunem okviru ne obstaja tveganje za razveljavitev povezav iz člena 5(1), točka (b), glede zaščitenih označb porekla. Poleg tega ne vplivata na uvrstitev sira Halloumi med poltrde sire (Kodeks splošnih standardov za sir CODEX STAN 283-1978). Posebnost proizvoda, da se ne razleze ali stopi pri visokih temperaturah, kar je rezultat „kuhanja“ sira Halloumi pri temperaturi 90 °C med izdelavo sira, se ne spremeni. Nespremenjeni ostajajo tudi vsebnost maščobe v suhi snovi, odstotek soli in kislost proizvoda. Ohranita se vonj in okus proizvoda, saj se ne pričakuje, da bosta višja vsebnost vlage in večja velikost proizvoda povzročili kakršne koli spremembe teh lastnosti.

Poleg tega bi bilo treba spremembe v zvezi s kravjim mlekom, ki se uporablja za proizvodnjo sira Halloumi, če lahko tako mleko dajejo krave vseh pasem, ki živijo in so vzrejene na opredeljenem geografskem območju, ter spremembo v zvezi z odstotkom voluminozne krme (krma), ki se uporablja pri prehrani krav, in odstotkom krmnih dodatkov v navedeni prehrani šteti za „standardne spremembe“, saj ne vplivajo na elemente iz člena 53(2), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012. Spremembe zlasti ne povečujejo omejitev pri trgovanju s proizvodom ali njegovimi surovinami. Prav tako ne vplivajo na bistvene lastnosti proizvoda ali povezavo, saj nobena od zgoraj navedenih točk ne temelji na posebnih živalskih pasmah ali določeni vrsti krme ali je temu pripisana.

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Spremeni se tretji odstavek pod naslovom „Opis kmetijskega proizvoda ali živila“, da se omogoči najvišja vsebnost vlage v proizvodu v višini 52 % namesto navedenih 46 %.

Pogoji proizvodnje sira Halloumi so bili v preteklih desetletjih bistveno drugačni, standardi pa so bili precej nižji od sedanjih ravni higiene in varnosti hrane.

Sedanji proizvodni postopki sira Halloumi so bili prilagojeni tako, da večina teh postopkov poteka pri nadzorovanih nizkih temperaturah. Cilj spremenjenih pogojev proizvodnje je doseči najvišjo možno raven varnosti proizvoda. Natančneje, sir Halloumi se po „kuhanju“ pri temperaturi 90 °C ohladi na temperaturo 7 °C in nemudoma potopi v slanico; v slanici pri nadzorovanih nizkih temperaturah ostane od 24 do 72 ur pred pakiranjem. Nato se ves čas trajanja roka uporabnosti hrani pri temperaturah pod 7 °C. Hranjenje sira Halloumi v slanici pri nizki temperaturi, da se izboljša varnost proizvoda, poveča količino solnice, ki se absorbira v proizvod. To je bilo tudi dokazano v zadevni literaturi (Vpliv temperature slanice na absorpcijo soli v sir Ragusano, C. Melilli, * D. M. Barbano, † G. Licitra, *‡ G. Portelli, * G. Di Rosa in * S. Carpino, 2003), v kateri je bila med puščanjem sira Ragusano v slanici pri različnih temperaturah ugotovljena večja izguba vlage pri višjih temperaturah.

Spremeni se peti odstavek pod naslovom „Opis kmetijskega proizvoda ali živila“, da lahko teža sira Halloumi, ki je bila prej omejena na 150–350 gramov, doseže največ 1,2 kg.

Proizvodnja sira Halloumi v večjih kosih naj bi zadovoljila sedanje potrebe v gostinstvu in povpraševanje potrošnikov. V gostinstvu si želijo, da bi bil sir Halloumi na voljo v večjih kosih, da bi ga bilo mogoče glede na potrebe razrezati in uporabiti v kosih poljubne velikosti. Potrošniki si želijo, da bi lahko sir Halloumi kupovali v večjih kosih, zlasti za družabna srečanja, saj je nakup večjih (družinskih) pakiranj dejansko ugodnejši od nakupa manjših pakiranj.

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

V tretjem in petem odstavku pod naslovom „Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)“ je navedeno, da mora biti kravje mleko za proizvodnjo sira Halloumi mleko črno-belih krav. Predlagana sprememba spreminja navedene sklice, s čimer se omogoči, da se za proizvodnjo sira Halloumi uporabi mleko krav vseh pasem, ki živijo ali so vzrejene na opredeljenem geografskem območju (Ciper).

Zaradi povečanega povpraševanja po mleku so kmetje začeli iskati nove, produktivnejše pasme, ki dajejo bolj kakovostno mleko. To v bistvu otežuje postopek kontrolnega pregleda in sledljivosti mleka za proizvodnjo sira Halloumi.

V petem odstavku pod naslovom „Krma (samo za proizvode živalskega izvora)“ je navedeno, da se „[...] krave, ki dajejo mleko za proizvodnjo sira Halloumi, hranijo z zeleno krmo, senom, silažo in slamo, ki se pridelujejo na Cipru večinoma iz avtohtonih krmnih rastlin, ter krmnimi dodatki. Natančneje, prehrano krav sestavlja lokalno pridelana krma (35–40 %) (zelene krmne rastline, seno, silaža in slama/strnišče). Preostalih 60–65 % njihove prehrane sestavljajo krmni dodatki, ki večinoma vsebujejo ječmen, koruzo, sojo in otrobe. Pri krmnih dodatkih se 20 % ječmena in otrobov prideluje lokalno, soja in koruza pa se uvažata.“ Predlagana sprememba spreminja navedene sklice, da se omogoči uporaba beljakovinske krme, kot je moka iz oluščene oz. delno oluščene soje, proizvodov in stranskih proizvodov iz različnih surovin, kot so pšenični otrobi, ter anorganskih snovi, vitaminov in mikrohranil. Prav tako se prenehata uporabljati odstotek voluminozne krme v prehrani krav in odstotek krmnih dodatkov v navedeni prehrani.

Glede krme obstaja večja verjetnost, da vsebuje druge žitarice in beljakovinsko krmo, zaradi česar je določitev konkretnih odstotkov omejujoč dejavnik, ki bistveno ovira postopek kontrolnega pregleda in sledljivost krme, ki se uporablja za proizvodnjo mleka, namenjenega proizvodnji sira Halloumi.

ENOTNI DOKUMENT

„Χαλλούμι“ / (Halloumi) / „Hellim“

EU št.: PDO-CY-01243-AM02 – 17. 11. 2022

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime [zop ali zgo]

„Χαλλούμι“ / (Halloumi) / „Hellim“

2.   Država članica ali tretja država

Ciper

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Ime „Halloumi“ bo uporabljeno v celotnem besedilu in bo pomenilo zgoraj navedeni imeni, tj.:

„Χαλλούμι“ (Halloumi) / „Hellim“

Obstajata dve vrsti sira Halloumi, in sicer sveži in zorjeni Halloumi.

Sveži sir Halloumi se proizvaja iz sirnine, pridobljene s sirjenjem mleka s sirilom. Sir se skuha in oblikuje v značilno obliko. Je poltrd in prožen ter zložen v (pravokotno ali polkrožno) obliko, bele do rahlo rumenkaste barve, ima kompaktno strukturo, se zlahka reže ter je značilnega vonja in okusa. Ima močan vonj po mleku/sirotki ter aromo in okus po meti, vonj po kmečkem dvorišču ter pikanten in slan okus. Najvišja vsebnost vlage je 52 %, najnižja vsebnost maščob je 43 % (v suhi snovi), najvišja vsebnost soli pa 3 %.

Zorjeni sir Halloumi se proizvaja iz sirnine, pridobljene s sirjenjem mleka s sirilom. Sir se skuha in oblikuje v značilno obliko, nato pa se vsaj 40 dni pusti zoreti v slani sirotki. Ta sir je poltrd do trd, manj prožen ter zložen v (pravokotno ali polkrožno) obliko, bele do rumenkaste barve, ima kompaktno strukturo, se zlahka reže ter je značilnega vonja in okusa. Ima močan vonj po mleku/sirotki ter aromo in okus po meti, vonj po kmečkem dvorišču ter pikanten in slan okus, je nekoliko grenak in zelo slan. Najvišja vsebnost vlage je 37 %, najnižja vsebnost maščob 40 % (v suhi snovi), najvišja vsebnost soli 6 %, kislost pa 1,2 % (izražena kot mlečna kislina v suhi snovi).

Siri Halloumi tehtajo od 150 g do 1 200 g.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Za mleko, ki se uporablja za proizvodnjo sira Halloumi, se brez poseganja v določbe Uredbe (EU) št. 664/2014 uporablja naslednje:

Ovčje in kozje mleko je mleko lokalnih in drugih pasem, vključno z njihovimi križanci, ki se pasejo vse leto, če to omogočajo vremenske razmere. Vsa voluminozna krma v prehrani ovc in koz se proizvaja lokalno (zelena krma, seno, silaža, slama/strnišče in divje rastline). Kar zadeva krmne dodatke, se lahko uporabljajo žitarice, vključno z ječmenom in koruzo, beljakovinska krma, kot je moka iz oluščene oz. delno oluščene soje, proizvodi in stranski proizvodi iz različnih surovin, kot so pšenični otrobi, ter anorganske snovi, vitamini in mikrohranila.

Kravje mleko je mleko krav, ki bivajo v hlevih in se hranijo z zeleno krmo, senom, silažo in slamo, ki se pridelujejo na Cipru večinoma iz avtohtonih krmnih rastlin, ter krmnimi dodatki. Natančneje, prehrano krav sestavlja lokalno pridelana krma (zelene krmne rastline, seno, silaža in slama/strnišče). Preostanek njihove prehrane sestavljajo krmni dodatki, ki večinoma vsebujejo ječmen, koruzo, sojo in otrobe ter drugo beljakovinsko krmo, kot je moka iz oluščene oz. delno oluščene soje, proizvode in stranske proizvode iz različnih surovin, kot so pšenični otrobi, ter anorganske snovi, vitamine in mikrohranila.

Mleko (sveže ovčje ali kozje mleko ali mešanica obeh z dodatkom kravjega mleka ali brez njega), sirilo (vendar ne prašičje sirilo), sveži ali posušeni listi ciprske mete (Mentha viridis) in sol. Delež ovčjega ali kozjega mleka ali mešanice obeh mora biti vedno večji od deleža kravjega mleka. Z drugimi besedami, ko se poleg ovčjega ali kozjega mleka ali mešanice obeh uporabi kravje mleko, delež kravjega mleka v siru Halloumi ne sme biti večji od deleža ovčjega ali kozjega mleka ali mešanice obeh. Mleko, ki se uporablja za pripravo sira Halloumi, je ciprsko polnomastno mleko. Biti mora pasterizirano ali segreto na temperaturo nad 65 °C. Ne sme biti kondenzirano ali vsebovati ničesar od naslednjega: mleka v prahu, kondenziranega mleka, soli kazeina, barvil, konzervansov ali drugih aditivov. Ne sme vsebovati antibiotikov, pesticidov ali drugih škodljivih snovi.

Ovčje in kozje mleko je mleko lokalnih in drugih pasem, vključno z njihovimi križanci, ki so vzrejene na opredeljenem geografskem območju.

Kravje mleko je mleko krav, ki so bile postopoma uvedene na Cipru in so vzrejene na opredeljenem geografskem območju.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Ovčje, kozje in kravje mleko, ki je surovina za proizvodnjo sira Halloumi, se proizvaja na opredeljenem geografskem območju. Tudi sam sir Halloumi se proizvaja na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Sir Halloumi je treba pakirati na opredeljenem geografskem območju iz naslednjih razlogov: (a) sir Halloumi je treba pakirati takoj, ko se proizvede, da se prepreči nadaljnje zorjenje, (b) proizvodni postopek sira Halloumi (proizvodnja in pakiranje) se ne sme prekiniti (neprekinjena proizvodnja), (c) za zagotovitev sledljivosti mora proizvode pakirati proizvajalec in jih ustrezno označiti, (d) s tem se prepreči, da bi se sir, proizveden zunaj ciprskega ozemlja, tržil kot ZOP „Halloumi“, s čimer se zagotovijo kakovost in poreklo proizvoda ter izvajanje potrebnega nadzora.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Če se za proizvodnjo sira Halloumi uporabi mešanica različnih vrst mleka, je treba te različne vrste navesti na oznaki v padajočem vrstnem redu po odstotkih.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Upravne meje okrožij Nikozija, Limassol, Larnaka, Famagusta, Pafos in Kirenija.

5.   Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki: Ciper ima sredozemsko podnebje, za katero so značilna vroča in suha poletja ter blage in vlažne zime. Tudi teren na otoku ima zelo pomembno vlogo, saj je v gorah razmeroma veliko dežja, kar vpliva na hidrologijo in okolje nižje ležečih območij, številni potoki pa dobivajo vodo iz izvirov še več mesecev po dežju. Glede na svojo velikost je Ciper zaradi svoje geološke strukture, podnebja, geografskega položaja, okoliškega morja in krajinskih značilnosti ena od držav z najbogatejšim rastlinstvom v Sredozemlju (Tsintidis idr., 2002). Na otoku raste 1 908 različnih vrst rastlin, od katerih je 140 endemičnih, tj. najdemo jih samo na Cipru (Urad za gozdove, 2004). Nazadnje so lokalne pasme živali molznic na Cipru debelorepe ovce, ki so dobro prilagojene suhemu podnebju in visokim temperaturam na tem območju, ter koze lokalnih pasem machaira in pissouri. Ovce pasme chios in koze pasme damascus (vnesene v petdesetih oz. tridesetih letih 20. stoletja) so prav tako lokalni tipi pasem, saj so se njihove morfološke in proizvodne značilnosti po dolgotrajnem nacionalnem rejnem programu razvile drugače od značilnosti populacij izvora.

Človeški dejavniki: zgodovinske reference kažejo na to, da je bila proizvodnja sira Halloumi na Cipru znana že od davnih časov. Sir Halloumi se omenja kot „calumi“ v zbirki petih rokopisov o zgodovini Cipra, ki se hrani v knjižnici muzeja Correr v Benetkah. Ta navedba iz leta 1554 je najstarejša doslej najdena pisna referenca o siru Halloumi. Obstajajo tudi poznejše reference o siru Halloumi, med drugim reference Archimandrita Kyprianosa iz leta 1788.

Pomen sira Halloumi v življenju lokalnega prebivalstva jasno dokazujeta umetnost (poezija, literatura) in njegovo mesto na kmetijskih sejmih (Lyssi, 1939). Seznam razredov proizvodov in denarnih nagrad ter pogojev za udeležbo na kmetijskem sejmu v kraju Lyssi, ki je bil objavljen v grščini in turščini, zajema proizvode, ki jih je dovoljeno prijaviti na tekmovanje. Turško ime za sir „Halloumi“ je „Hellim“. Turško-ciprski proizvajalci sira Halloumi za naš tradicionalni proizvod uporabljajo obe imeni ali samo ime „Hellim“. Obstajajo številni dokazi, da se imeni „Halloumi“ in „Hellim“ nanašata na isti tradicionalni ciprski proizvod, za katerega se uporabljata obe imeni (časopis Halkin Sesi, 1959 in 1962, ter navedba obeh imen na pakiranju proizvodov za izvoz).

Tesna povezava med proizvodom in prebivalci otoka se jasno kaže tudi v dejstvu, da so „Halloumas“, „Hallouma“, „Halloumakis“ in „Halloumis“ pogosti ciprski priimki.

Sir Halloumi je že od davnih časov pomemben element v prehrani Ciprčanov (Bevan, 1919; Pitcairn, 1934; Zigouris, 1952) in vse leto zadovoljuje prehranske potrebe ciprskih družin. Sir Halloumi je „slaven ciprski sir, proizveden na poseben način“, ena od najpogostejših jedi s kruhom v vsakem ciprskem gospodinjstvu, bistvena za vsako podeželsko družino (Xioutas, 2001). Sira Halloumi ne uživa samo lokalno prebivalstvo, ampak se od davnih časov tudi izvaža v različne države (Archimandrite Kyprianos, 1788), vključno z Egiptom, Sirijo, Grčijo, Turčijo, Palestino, Francijo, Sudanom, Združenim kraljestvom, Ameriko, Avstralijo in Kitajsko (Dawe, 1928).

Proizvodni postopek je edinstven, zlasti faze kuhanja proizvoda pri visoki temperaturi za določen čas, zlaganja in dodajanja ciprske mete. Kuhanje sirnine je zelo pomembno, saj se po podatkih iz zadevne študije s tem izboljšajo organoleptične kakovosti proizvoda. Natančneje, s kuhanjem sirnine pri visoki temperaturi se proizvaja velika količina nekaterih osnovnih kemičnih spojin, ki vplivajo na okus sira Halloumi. Nekatere od teh spojin so laktoni, kot je delta-dodekalakton (za katerega je značilen sadni okus) in delta-dekalakton (za katerega je značilen kremast okus), nekatere pa so metil ketoni, za katere je značilen okus, podoben mleku (P. Papademas, 2000).

Zaradi značilnega zlaganja sirnine v okviru tradicionalnega postopka se sir Halloumi razlikuje od vseh drugih sirov. Sir Halloumi se je tradicionalno začel zlagati v oblike zato, da ga je bilo lažje spraviti v posode s sirotko. Poleg tega se med plasti sinine položijo listi mete (med postopkom zlaganja), tako da obstanejo na mestu in dajo končnemu proizvodu značilno aromo. Uporaba mete (Mentha viridis) v fazi zlaganja da končnemu proizvodu njegovo značilno aromo zaradi prisotnosti snovi terpenes pulegon („metinega terpena“) in karvon (Papademas in Robinson, 1998). Pri proizvodnem postopku pride do izraza znanje lokalnih proizvajalcev.

Posebnosti proizvoda

Posebne značilnosti proizvoda so naslednje:

| (a) | sir se ne razleze ali stopi pri visokih temperaturah (uživa se lahko ne samo kot tak, ampak tudi ocvrt ali pečen na žaru itd.); |
| --- | --- |

(a)

sir se ne razleze ali stopi pri visokih temperaturah (uživa se lahko ne samo kot tak, ampak tudi ocvrt ali pečen na žaru itd.);

| (b) | toplotna obdelava sirnine v sirotki pri temperaturi nad 90 °C vsaj 30 minut je edinstvena posebnost proizvodnega postopka in prispeva k posebnim organoleptičnim lastnostim proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

toplotna obdelava sirnine v sirotki pri temperaturi nad 90 °C vsaj 30 minut je edinstvena posebnost proizvodnega postopka in prispeva k posebnim organoleptičnim lastnostim proizvoda;

| (c) | zlaganje, zaradi katerega ima proizvod značilno obliko; |
| --- | --- |

(c)

zlaganje, zaradi katerega ima proizvod značilno obliko;

| (d) | organoleptične lastnosti (značilen vonj in okus; močan vonj po mleku/sirotki ter aroma in okus po meti, vonj po kmečkem dvorišču ter pikanten, slan okus) zlasti zaradi ovčjega in kozjega mleka, na katero vpliva prehrana živali, mete, ki se doda med proizvodnim postopkom, ter hlapnih spojin, ki se tvorijo med toplotno obdelavo sirnine v sirotki, ter |
| --- | --- |

(d)

organoleptične lastnosti (značilen vonj in okus; močan vonj po mleku/sirotki ter aroma in okus po meti, vonj po kmečkem dvorišču ter pikanten, slan okus) zlasti zaradi ovčjega in kozjega mleka, na katero vpliva prehrana živali, mete, ki se doda med proizvodnim postopkom, ter hlapnih spojin, ki se tvorijo med toplotno obdelavo sirnine v sirotki, ter

| (e) | tradicionalni značaj sira, ki temelji na dejstvu, da se proizvaja na Cipru že od davnih časov v skladu s tradicionalno metodo, ki se prenaša iz roda v rod in pri kateri pride do izraza znanje lokalnih proizvajalcev danes. |
| --- | --- |

(e)

tradicionalni značaj sira, ki temelji na dejstvu, da se proizvaja na Cipru že od davnih časov v skladu s tradicionalno metodo, ki se prenaša iz roda v rod in pri kateri pride do izraza znanje lokalnih proizvajalcev danes.

Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Povezava med sirom Halloumi in geografskim okoljem leži v specifičnosti sredozemskega podnebja na otoku. Lokalno rastlinstvo, ki ga uživajo živali molznice, se spreminja iz zelene krme v polsuho in nazadnje suho krmo v skladu z značilnimi fazami lokalnega mikropodnebja. Nekatere od teh rastlin so endemične. To lokalno ciprsko rastlinstvo, ki ga živali uživajo sveže ali suho, pomembno vpliva na kakovost mleka in posledično tudi na posebne značilnosti sira (Papademas, 2000). Prisotnost bacila Lactobacillus cypricasei (laktobacil iz ciprskega sira), ki je bil izoliran samo iz ciprskega sira Halloumi, priča o povezavi med mikrofloro na otoku in proizvodom (Lawson idr., 2001). Poleg tega dodatek ciprske mete nadalje prispeva k značilnemu okusu proizvoda. Drugi dejavniki, ki vplivajo na organoleptične lastnosti proizvoda, zlasti njegov okus in vonj, so vrsta uporabljenega mleka, saj ovčje in kozje mleko vsebuje posebne maščobne kisline z nizko molsko maso, in hlapne spojine, ki se tvorijo med proizvodnim postopkom.

V zvezi s povezavo med človeškimi dejavniki in proizvodom se sir Halloumi šteje za tradicionalni proizvod Cipra, saj ima, kot je opisano v točki 5.1, že od davnih časov zelo pomembno vlogo v življenju in prehrani prebivalcev otoka, tako grških kot turških Ciprčanov, znanje o proizvodnem postopku pa se prenaša iz roda v rod. Njegova značilna oblika, ki nastane zaradi zlaganja, in posebna lastnost, da se ne topi pri visokih temperaturah, sta rezultat tega tradicionalnega proizvodnega postopka, ki se prenaša med rodovi.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/82B33F7D83ABF5A8C225879C00346BA5?OpenDocument

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

(2)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 13.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 53/11

---

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

(2023/C 53/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 6b(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Obvestilo o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz države članice (Uredba (EU) št. 1151/2012)

„Džiugas“

EU št.: PGI-LT-02372-AM01-08.11.2022

ZGO (x) ZOP ( )

1.   Ime proizvoda

„Džiugas“

2.   Država članica, ki ji pripada geografsko območje

Litva

3.   Organ države članice, ki sporoči standardno spremembo

Ministrstvo Republike Litve za kmetijstvo

4.   Opis odobrenih sprememb

Sprememba 1:

Točka 4 sedanje specifikacije proizvoda in točka 3.2 enotnega dokumenta se glasita:

| „4. | Opis proizvoda |
| --- | --- |

„4.

Opis proizvoda

Sir ‚Džiugas‘ je srednjemasten trdi sir iz kravjega mleka, ki je bilo standardizirano in pasterizirano ter sesirjeno z encimi, sirnina in sirno testo pa sta bila potem posebej predelana in zorjena. Sir je proizveden samo iz kravjega mleka, pridobljenega v pašnem obdobju, zaradi česar imajo siri z dolgo dobo zorjenja najboljše organoleptične in mikrobiološke kazalnike.“

To besedilo je bilo spremenjeno tako:

| „4. | Opis proizvoda |
| --- | --- |

„4.

Opis proizvoda

Sir ‚Džiugas‘ je sir iz kravjega mleka, ki je bilo standardizirano in pasterizirano ter sesirjeno z encimi, sirnina in sirno testo pa sta bila potem posebej predelana in zorjena. Sir je proizveden samo iz kravjega mleka, pridobljenega v pašnem obdobju, zaradi česar imajo siri z dolgo dobo zorjenja najboljše organoleptične in mikrobiološke kazalnike.“

Utemeljitev

Opis sira iz te točke je bil spremenjen, saj se sir ne razvršča več glede na vsebnost maščob in trdoto, zato sta bila izraza „srednjemasten“ in „trdi“ črtana. V skladu z odredbo št. 3D-335 litovskega ministra za kmetijstvo z dne 13. junija 2008 o odobritvi seznama zahtev glede kakovosti za sire ta klasifikatorja nista obvezna in ju je mogoče zagotoviti dodatno.

Sprememba 2:

Preglednica 1 (Organoleptični kazalniki sira „Džiugas“) iz točke 4 sedanje specifikacije proizvoda in točke 3.2 enotnega dokumenta se glasi:

„Preglednica 1: Organoleptični kazalniki sira ‚Džiugas‘

| Kazalnik | Opis lastnosti |
| --- | --- |
| Barva | Sir, zorjen najmanj 12 mesecev: kremast/rumenkast, nekoliko močneje obarvan pri skorji
  Sir, zorjen najmanj 18 mesecev: rumenkast do kremast, nekoliko močneje obarvan (z zelenkastim odtenkom) pri skorji Sir, zorjen najmanj 24 mesecev: rumenkast do kremast, nekoliko močneje motno zeleno obarvan pri skorji
  Sir, zorjen najmanj 36 mesecev: rumen, po možnosti z rdečkasto rumenim ali rjavo marmornim odtenkom, nekoliko močneje obarvan pri skorji
  Sir, zorjen najmanj 48 mesecev: rumen, po možnosti z oranžnim odtenkom, nekoliko močneje obarvan pri skorji |
| Barva | Sir, zorjen najmanj 60 mesecev: rumene barve, ki se preliva v temno rumeno, z rdečkasto rumenim odtenkom, temnejše barve vzdolž robov pri skorji in z opazno močnejšim stopnjevanjem barve. Pri prerezu se pokaže sirno testo rumene barve z oranžnim odtenkom in opazni so beli kristali kalcijeve soli. |
| Videz | Mere ploskega cilindričnega hlebca: višina 9,0–10,0 cm, premer 22,0–24,0 cm, teža 4,2–4,5 kg. |
| Prerez | Sir je brez očes, čeprav se lahko včasih pojavijo nesimetrična očesca in majhne razpoke. Vidni so lahko tudi posamezni majhni beli kristali kalcijeve soli in aminokisline tirozin. |
| Okus in vonj | Sir ima bogat, sladek, vendar oster okus, toplota pa mu daje rahel sadni priokus. Rahlo svež vonj z aromo mlečne kisline in sušenega sira. |
| Tekstura | Sirno testo je trdo, vendar se z lahkoto razlomi. Siri, zorjeni dlje, so trši in vsebujejo bolj hrustljave kristale.“ |

Kazalnik

Opis lastnosti

Barva

Sir, zorjen najmanj 12 mesecev: kremast/rumenkast, nekoliko močneje obarvan pri skorji

Sir, zorjen najmanj 18 mesecev: rumenkast do kremast, nekoliko močneje obarvan (z zelenkastim odtenkom) pri skorji Sir, zorjen najmanj 24 mesecev: rumenkast do kremast, nekoliko močneje motno zeleno obarvan pri skorji

Sir, zorjen najmanj 36 mesecev: rumen, po možnosti z rdečkasto rumenim ali rjavo marmornim odtenkom, nekoliko močneje obarvan pri skorji

Sir, zorjen najmanj 48 mesecev: rumen, po možnosti z oranžnim odtenkom, nekoliko močneje obarvan pri skorji

Barva

Sir, zorjen najmanj 60 mesecev: rumene barve, ki se preliva v temno rumeno, z rdečkasto rumenim odtenkom, temnejše barve vzdolž robov pri skorji in z opazno močnejšim stopnjevanjem barve. Pri prerezu se pokaže sirno testo rumene barve z oranžnim odtenkom in opazni so beli kristali kalcijeve soli.

Videz

Mere ploskega cilindričnega hlebca: višina 9,0–10,0 cm, premer 22,0–24,0 cm, teža 4,2–4,5 kg.

Prerez

Sir je brez očes, čeprav se lahko včasih pojavijo nesimetrična očesca in majhne razpoke. Vidni so lahko tudi posamezni majhni beli kristali kalcijeve soli in aminokisline tirozin.

Okus in vonj

Sir ima bogat, sladek, vendar oster okus, toplota pa mu daje rahel sadni priokus. Rahlo svež vonj z aromo mlečne kisline in sušenega sira.

Tekstura

Sirno testo je trdo, vendar se z lahkoto razlomi. Siri, zorjeni dlje, so trši in vsebujejo bolj hrustljave kristale.“

To besedilo je bilo spremenjeno tako:

„Preglednica 1: Organoleptični kazalniki sira ‚Džiugas‘

| Kazalnik | Opis lastnosti |
| --- | --- |
| Barva | Sir, zorjen najmanj 12 mesecev: kremast/rumenkast, nekoliko močneje obarvan pri skorji
  Sir, zorjen najmanj 18 mesecev: rumenkast do kremast, nekoliko močneje obarvan in z zelenkastim odtenkom pri skorji
  Sir, zorjen najmanj 24 mesecev: rumenkast do kremast, nekoliko močneje motno zeleno obarvan pri skorji
  Sir, zorjen najmanj 36 mesecev: rumen, po možnosti z rdečkasto rumenim ali rjavo marmornim odtenkom, nekoliko močneje obarvan pri skorji
  Sir, zorjen najmanj 48 mesecev: rumen, po možnosti z oranžnim odtenkom, nekoliko močneje obarvan pri skorji. Sir, zorjen najmanj 60 mesecev: rumene barve, ki se preliva v temno rumeno, z rdečkasto rumenim odtenkom, temnejše barve vzdolž robov pri skorji in z opazno izrazitejšim stopnjevanjem barve. Pri prerezu se pokaže sirno testo rumene barve z oranžnim odtenkom in opazni so beli kristali kalcijeve soli.
  Sir, zorjen najmanj 100 mesecev: močne temno rumene barve, z oranžnim odtenkom pri skorji, opazno izrazitejšim stopnjevanjem barve in precej bolj pestrimi barvami
  Sir, zorjen najmanj 120 mesecev: temno rumene barve, z zelo izrazitim stopnjevanjem barve pri skorji in izrazitejšimi rdečkasto rumenimi ali oranžnimi odtenki |
| Videz | Mere ploskega cilindričnega hlebca: višina 9,0–10,0 cm, premer 22,0–24,0 cm, teža 4,2–4,5 kg. |
| Prerez | Sir je brez očes, čeprav se lahko včasih pojavijo nesimetrična očesca in majhne razpoke. Vidni so lahko tudi posamezni majhni beli kristali kalcijeve soli in aminokisline tirozin. |
| Okus in vonj | Sir ima bogat, sladek, vendar oster okus, mlečna kislina, ki je zanj značilna, pa je brez kakršnega koli tujega vonja in okusa. |
| Tekstura | Sirno testo je trdo, vendar se z lahkoto razlomi. Siri, zorjeni dlje, so trši in vsebujejo bolj hrustljave kristale.“ |

Kazalnik

Opis lastnosti

Barva

Sir, zorjen najmanj 12 mesecev: kremast/rumenkast, nekoliko močneje obarvan pri skorji

Sir, zorjen najmanj 18 mesecev: rumenkast do kremast, nekoliko močneje obarvan in z zelenkastim odtenkom pri skorji

Sir, zorjen najmanj 24 mesecev: rumenkast do kremast, nekoliko močneje motno zeleno obarvan pri skorji

Sir, zorjen najmanj 36 mesecev: rumen, po možnosti z rdečkasto rumenim ali rjavo marmornim odtenkom, nekoliko močneje obarvan pri skorji

Sir, zorjen najmanj 48 mesecev: rumen, po možnosti z oranžnim odtenkom, nekoliko močneje obarvan pri skorji. Sir, zorjen najmanj 60 mesecev: rumene barve, ki se preliva v temno rumeno, z rdečkasto rumenim odtenkom, temnejše barve vzdolž robov pri skorji in z opazno izrazitejšim stopnjevanjem barve. Pri prerezu se pokaže sirno testo rumene barve z oranžnim odtenkom in opazni so beli kristali kalcijeve soli.

Sir, zorjen najmanj 100 mesecev: močne temno rumene barve, z oranžnim odtenkom pri skorji, opazno izrazitejšim stopnjevanjem barve in precej bolj pestrimi barvami

Sir, zorjen najmanj 120 mesecev: temno rumene barve, z zelo izrazitim stopnjevanjem barve pri skorji in izrazitejšimi rdečkasto rumenimi ali oranžnimi odtenki

Videz

Mere ploskega cilindričnega hlebca: višina 9,0–10,0 cm, premer 22,0–24,0 cm, teža 4,2–4,5 kg.

Prerez

Sir je brez očes, čeprav se lahko včasih pojavijo nesimetrična očesca in majhne razpoke. Vidni so lahko tudi posamezni majhni beli kristali kalcijeve soli in aminokisline tirozin.

Okus in vonj

Sir ima bogat, sladek, vendar oster okus, mlečna kislina, ki je zanj značilna, pa je brez kakršnega koli tujega vonja in okusa.

Tekstura

Sirno testo je trdo, vendar se z lahkoto razlomi. Siri, zorjeni dlje, so trši in vsebujejo bolj hrustljave kristale.“

Utemeljitev

Specifikaciji proizvoda sta bila dodana opisa barv sira „Džiugas“, zorjenega vsaj 100 mesecev ali 120 mesecev.

Opis okusa in vonja sira je bil spremenjen. Namen te spremembe je zagotoviti skupen opis lastnosti okusa in vonja, značilnih za sir, ki zajema vse ravni zrelosti.

Sprememba 3:

Sprememba 3:

Preglednica 2 (Fizikalne in kemijske lastnosti sira „Džiugas“) iz točke 4 sedanje specifikacije proizvoda in točke 3.2 enotnega dokumenta se glasi:

„Preglednica 2: Fizikalne in kemijske lastnosti sira ‚Džiugas‘

| Kazalnik | Standardna vrednost |
| --- | --- |
| Maščobni delež suhe snovi sira (v %) | 39 –40 |
| Vsebnost vlage (v %) | 34 –35 |
| Skupna vsebnost soli (v %) | 1,8 –2,2 “. |

Kazalnik

Standardna vrednost

Maščobni delež suhe snovi sira (v %)

39 –40

Vsebnost vlage (v %)

34 –35

Skupna vsebnost soli (v %)

1,8 –2,2 “.

To besedilo je bilo spremenjeno tako:

„Preglednica 2: Fizikalne in kemijske lastnosti sira ‚Džiugas‘

| Kazalnik | Standardna vrednost |
| --- | --- |
| Delež maščobe v suhi snovi sira (v %) | 40  ± 3 |
| Vsebnost vlage (v %) | 34  ± 3 |
| Skupna vsebnost soli (v %) | 2,0 ± 0,4 “. |

Kazalnik

Standardna vrednost

Delež maščobe v suhi snovi sira (v %)

40  ± 3

Vsebnost vlage (v %)

34  ± 3

Skupna vsebnost soli (v %)

2,0 ± 0,4 “.

Utemeljitev

Mejne vrednosti fizikalnih in kemijskih parametrov sira „Džiugas“ so bile spremenjene. Spremembe se deloma nanašajo na vključitev sirov z zelo dolgimi dobami zorjenja, tj. sirov, zorjenih vsaj 100 ali 120 mesecev. Siri s tako dolgo dobo zorjenja morajo imeti nižjo vsebnost vlage, ker je doba zorjenja, predvidena zanje, daljša od dobe zorjenja za druge zadevne sire. Poleg tega mora biti za zagotovitev, da lastnosti sirov z zelo dolgo dobo zorjenja ostanejo nespremenjene v celotni dobi zorjenja, daljša tudi doba soljenja. Zato je bila največja vsebnost soli iz preglednice fizikalnih in kemijskih lastnosti spremenjena. Najvišja vsebnost vlage v siru je bila spremenjena za prilagoditev potrebam različnih nacionalnih trgov.

Najnižja vsebnost soli je bila zmanjšana v skladu s priporočili, da se zmanjša vnos soli in omogoči distribucija proizvoda širšemu krogu potrošnikov.

Sprememba 4:

Sprememba 4:

Točka 7 sedanje specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje, Surovine) in točka 3.3 enotnega dokumenta (Surovine) se glasita:

„Surovine:

| — | Kravje mleko, pridobljeno samo v pašnem obdobju (od maja do oktobra); krave, ki se pasejo v tem obdobju, se ne smejo hraniti z nobeno dopolnilno krmo, |
| --- | --- |

—

Kravje mleko, pridobljeno samo v pašnem obdobju (od maja do oktobra); krave, ki se pasejo v tem obdobju, se ne smejo hraniti z nobeno dopolnilno krmo,

| — | starterske kulture paličastih mlečnokislinskih bakterij (Lactobacillus) in termofilnih bakterij koki (Streptococcus), |
| --- | --- |

—

starterske kulture paličastih mlečnokislinskih bakterij (Lactobacillus) in termofilnih bakterij koki (Streptococcus),

Lactobacillus

Streptococcus

| — | encim za sesirjenje mleka proteaza mikrobiološkega izvora, pridobljen z gojenjem mikroglive Rhizomucor miehei, — kuhinjska sol.“ |
| --- | --- |

—

encim za sesirjenje mleka proteaza mikrobiološkega izvora, pridobljen z gojenjem mikroglive Rhizomucor miehei, — kuhinjska sol.“

Rhizomucor miehei

To besedilo je bilo spremenjeno tako:

„Surovine:

| — | Kravje mleko, pridobljeno samo v pašnem obdobju (od maja do oktobra); krave, ki se v tem obdobju še pasejo, se ne smejo hraniti z nobeno dopolnilno krmo, |
| --- | --- |

—

Kravje mleko, pridobljeno samo v pašnem obdobju (od maja do oktobra); krave, ki se v tem obdobju še pasejo, se ne smejo hraniti z nobeno dopolnilno krmo,

| — | starterske kulture paličastih mlečnokislinskih bakterij (Lactobacillus) in termofilnih bakterij koki (Streptococcus), |
| --- | --- |

—

starterske kulture paličastih mlečnokislinskih bakterij (Lactobacillus) in termofilnih bakterij koki (Streptococcus),

Lactobacillus

Streptococcus

| — | encim, kuhinjska sol.“ |
| --- | --- |

—

encim, kuhinjska sol.“

Utemeljitev

Opis mikrobiološkega encima za sesirjenje mleka je bil spremenjen. Namen te spremembe je zagotoviti krajši splošni opis encima, ne da se pri tem določi vrsta encima in način, kako se ta pridobiva.

Sprememba 5:

Sprememba 5:

Točka 7 sedanje specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje, Proizvodnja, 1. Proizvodnja in usirjenje mešanice mleka) se glasi:

| „1. | Proizvodnja in usirjenje mešanice mleka: |
| --- | --- |

„1.

Proizvodnja in usirjenje mešanice mleka:

Pridobljeno surovo mleko se loči, zbistri in standardizira tako, da vsebnost maščob v suhi snovi zorjenega sira izpolnjuje zahteve iz točke 4. Mešanica mleka se pasterizira 20 sekund pri temperaturi 74 ± 2 °C. Po pasterizaciji je mogoče mešanico mleka pri temperaturi, ki ne presega 10 °C, hraniti največ 18 ur.“

To besedilo je bilo spremenjeno tako:

| „1. | Proizvodnja in usirjenje mešanice mleka: |
| --- | --- |

„1.

Proizvodnja in usirjenje mešanice mleka:

Pridobljeno surovo mleko se loči, zbistri in standardizira tako, da vsebnost maščob v suhi snovi zorjenega sira izpolnjuje zahteve iz točke 4. Mešanica mleka se pasterizira 20 sekund pri temperaturi vsaj 72,5 °C. Po pasterizaciji je mogoče mešanico mleka pri temperaturi, ki ne presega 10 °C, hraniti največ 18 ur.“

vsaj 72,5 °C

Utemeljitev

Temperaturna omejitev za pasterizacijo mleka je bila spremenjena. Namen te spremembe je strožje omejiti najnižjo temperaturo za pasterizacijo mleka. Ta temperatura določa parametre kakovosti in varnosti hrane.

Sprememba 6:

Sprememba 6:

Točka 7 sedanje specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje, Proizvodnja, 2. Sesirjenje mleka) se glasi:

| „2. | Sesirjenje mleka |
| --- | --- |

„2.

Sesirjenje mleka

Mešanica mleka za proizvodnjo sira ‚Džiugas‘ se segreje na temperaturo 32–34 °C. Med inokulacijo mešanice mleka se v napravo za izdelavo sira dodata tekoče cepivo iz mlečnokislinskih bakterij (pripravljeno v skladu s postopkom, opisanim spodaj), ki znaša med 1,5 in 2,0 % mešanice, in zamrznjeno cepivo termofilnih bakterij koki (Streptococcus thermophilus). Ko je naprava za izdelavo sira napolnjena z mešanico mleka, se doda encim za sesirjenje mleka, tj. proteaza mikrobiološkega izvora. Ko je dodan encim, se mešanica mleka temeljito premeša in pusti, da se sesiri.“

Streptococcus thermophilus

To besedilo je bilo spremenjeno tako:

| „2. | Sesirjenje mleka |
| --- | --- |

„2.

Sesirjenje mleka

Mešanica mleka za proizvodnjo sira ‚Džiugas‘ se segreje na temperaturo 32–34 °C. Med inokulacijo mešanice mleka se v napravo za izdelavo sira dodata tekoče cepivo iz mlečnokislinskih bakterij (pripravljeno v skladu s postopkom, opisanim spodaj), ki znaša do 2,0 % mešanice, in zamrznjeno cepivo termofilnih bakterij koki (Streptococcus thermophilus). Ko je naprava za izdelavo sira napolnjena z mešanico mleka, se doda encim za sesirjenje mleka, tj. proteaza mikrobiološkega izvora. Ko je dodan encim, se mešanica mleka temeljito premeša in pusti, da se sesiri.“

do

Streptococcus thermophilus

Utemeljitev

Količina tekočega cepiva z mlečnokislinskimi bakterijami, uporabljenega pri sesirjenju mleka, je bila spremenjena. Namen te spremembe je poudariti, da je količina cepiva odvisna od dejavnosti vnaprej pripravljenega cepiva, sestave in lastnosti mleka ter časa proizvodnje. Količina cepiva ne sme presegati 2 %.

Sprememba 7:

Sprememba 7:

Točka 7 sedanje specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje, Proizvodnja, 3. Proizvodnja tekočega cepiva iz mlečnokislinskih bakterij) se glasi:

| „3. | Proizvodnja tekočega cepiva iz mlečnokislinskih bakterij |
| --- | --- |

„3.

Proizvodnja tekočega cepiva iz mlečnokislinskih bakterij

Za proizvodnjo cepiva se uporablja preostala sirotka. Ta se izbere na podlagi kakovosti in sestave: vsebnost suhe snovi: 6,3–6,5 %; vsebnost laktoze: 4,60–4,65 %; vsebnost maščob: 0,18–0,25 %; vsebnost beljakovin: 0,75–0,85 %. Najprej se pripravi cepivo za fermentacijo sirotke, in sicer tako: sirotka se pasterizira, ohladi na temperaturo za sesirjenje in sesiri s suhim zamrznjenim cepivom. Starterska kultura se nato pripravi tako: sirotka se pasterizira in ohladi na temperaturo za sesirjenje, nato pa se ji doda 2 % cepiva.“

To besedilo je bilo spremenjeno tako:

| „3. | Proizvodnja tekočega cepiva iz mlečnokislinskih bakterij |
| --- | --- |

„3.

Proizvodnja tekočega cepiva iz mlečnokislinskih bakterij

Za proizvodnjo cepiva se uporablja preostala sirotka. Ta se izbere na podlagi kakovosti in sestave: vsebnost suhe snovi: vsaj 6,3 %. Najprej se pripravi cepivo za fermentacijo sirotke, in sicer tako: sirotka se pasterizira, ohladi na temperaturo za sesirjenje in sesiri s suhim zamrznjenim cepivom. Starterska kultura se nato pripravi tako: sirotka se pasterizira in ohladi na temperaturo za sesirjenje, nato pa se ji doda do 2 % cepiva.“

vsaj

do

Utemeljitev

Opis proizvodnje tekočega cepiva iz mlečnokislinskih bakterij je bil spremenjen. Namen te spremembe je poudariti, da je za proizvodnjo cepiva pomembna najnižja vsebnost suhe snovi v višini 6,3 %. Dolgoletne izkušnje sirarjev so pokazale, da ima vsebnost suhe snovi ključno vlogo pri opredelitvi kazalnikov starterske kulture.

Količina tekočega cepiva z mlečnokislinskimi bakterijami, uporabljenega pri sesirjenju mleka, je bila spremenjena. Namen te spremembe je poudariti, da je količina cepiva odvisna od dejavnosti vnaprej pripravljenega cepiva, sestave in lastnosti mleka ter časa proizvodnje. Količina cepiva ne sme presegati 2 %.

Sprememba 8:

Sprememba 8:

Točka 7 sedanje specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje, Proizvodnja, 4. Predelava sirnine in sirnih zrn) se glasi:

| „4. | Predelava sirnine in sirnih zrn |
| --- | --- |

„4.

Predelava sirnine in sirnih zrn

Sesirjenje mešanice mleka traja od 25 do 35 minut. Če je sirnina precej toga in se ne razlomi na majhne kosmiče z ostrimi robovi, pri čemer se sirotka še vedno jasno razloči, je pripravljena na rezanje. Sirnina se razreže, pri čemer so zrna velika med 0,7 cm in 1,0 cm. Rezanje traja 10 minut. Sirna zrna se drugič segrejejo, pri čemer se temperatura za 50 minut s 33 °C poviša na 50 °C. Celoten čas, potreben za drugo segrevanje, ne presega 1 ure.“

To besedilo je bilo spremenjeno tako:

| „4. | Predelava sirnine in sirnih zrn |
| --- | --- |

„4.

Predelava sirnine in sirnih zrn

Sesirjenje mešanice mleka traja od 15 do 35 minut. Če je sirnina precej toga in se ne razlomi na majhne kosmiče z ostrimi robovi, pri čemer se sirotka še vedno jasno razloči, je pripravljena na rezanje. Sirnina se razreže, pri čemer so zrna velika med 0,7 cm in 1,0 cm. Rezanje traja največ 15 minut. Sirna zrna se drugič segrejejo, pri čemer se temperatura za 45–55 minut s 33 °C poviša na 50 °C. Celoten čas, potreben za drugo segrevanje, ne presega 1 ure.“

15

največ 15

45–55

Utemeljitev

Predelava sirnine in sirnih zrn je bila spremenjena, in sicer je bil prilagojen čas, potreben za sesirjenje in rezanje. Te spremembe se nanašajo na velikost zrn narezane sirnine in njeno čvrstost, pri čemer sta obe odvisni od časa proizvodnje ter sestave in lastnosti mleka.

S spremembo se prilagodi trajanje drugega segrevanja sirnih zrn, ki je odvisno od temperature, do katere se ta segrevajo. Sirna zrna se drugič ne smejo segrevati do temperature, ki presega 50 °C.

Sprememba 9:

Sprememba 9:

Točka 7 sedanje specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje, Proizvodnja, 6. Soljenje sira) se glasi:

| „6. | Soljenje sira |
| --- | --- |

„6.

Soljenje sira

Siri se v bazenih za soljenje solijo največ šest dni. Temperatura za razsoljevanje v bazenih je med 8 °C in 12 °C, vrednost pH pa med 4,5 in 5,2. Koncentracija soli v slanici je med 18 % in 22 %.“

To besedilo je bilo spremenjeno tako:

| „6. | Soljenje sira |
| --- | --- |

„6.

Soljenje sira

Siri se v bazenih za soljenje solijo največ osem dni. Temperatura za razsoljevanje v bazenih je med 8 °C in 12 °C, vrednost pH pa med 4,5 in 5,4.

osem

5,4

Koncentracija soli v slanici je med 18 % in 22 %.“

Utemeljitev

Postopek soljenja sira je bil podrobneje določen, in sicer so bili spremenjeni trajanje soljenja in mejne vrednosti pH za slanico. Sprememba v trajanju soljenja je povezana z vključitvijo sirov, zorjenih najmanj 100 mesecev, in sirov, zorjenih najmanj 120 mesecev, v specifikacijo proizvoda. Zaradi daljše dobe zorjenja in nižje vsebnosti vlage je treba te zorjene sire v bazenih za soljenje soliti dlje, s čimer se zagotovi, da končni proizvod izpolnjuje zahteve iz točke 4.

Vrednost pH slanice je bila spremenjena, saj lahko ta, ko se siri položijo v slanico, znaša največ 5,4.

Sprememba 10:

Sprememba 10:

Točka 7 sedanje specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje, Proizvodnja, 7. Zorenje in skladiščenje sira) se glasi:

| „7. | Zorenje in skladiščenje sira |
| --- | --- |

„7.

Zorenje in skladiščenje sira

Sir pri temperaturi 10–12 °C in relativni vlažnosti 80–85 % zori največ 30 dni, dokler ne doseže 34–35-odstotne vlažnosti. Nato se hlebci sira vakuumsko zaprejo v plastične vrečke. Sir od 12 do 60 mesecev zori pri temperaturi 8 °C in relativni vlažnosti 70–85 %. Med zorenjem so siri skladiščeni v prostorih s temperaturo med 2 °C in 6 °C.“

To besedilo je bilo spremenjeno tako:

| „7. | Zorjenje in skladiščenje sira |
| --- | --- |

„7.

Zorjenje in skladiščenje sira

Sir pri temperaturi 10–12 °C in relativni vlažnosti 80–85 % zori največ 30 dni, dokler niso izpolnjene zahteve iz točke 4. Nato se hlebci sira vakuumsko zaprejo v plastične vrečke. Sir od 12 do 120 mesecev zori pri temperaturi, ki ne presega 10 °C Med zorenjem so siri skladiščeni v prostorih s temperaturo med 2 °C in 6 °C.“

izpolnjene zahteve iz točke 4

120

ne presega 10

Utemeljitev

Postopek zorjenja in skladiščenja sira je bil podrobneje določen, in sicer se sklicuje na preglednico fizikalnih in kemijskih lastnostih sira „Džiugas“, poleg tega je bila vključena najdaljša doba zorjenja, temperatura, pri kateri zorijo zaviti siri, je bila spremenjena, relativna vlažnost pa ni več navedena.

Temperatura je bila spremenjena, da se zagotovi enotnejši postopek zorjenja za sir. Relativna vlažnost ni več navedena, ker siri zorijo v embalaži. Ta parameter zato ne vpliva na končni proizvod.

Sprememba 11:

Sprememba 11:

Točka 8 sedanje specifikacije proizvoda (Povezava z geografskim območjem, Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda) in točka 5 enotnega dokumenta (Povezava z geografskim območjem) se glasita:

„Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda

Starterska kultura je pridobljena iz vnaprej pripravljenega cepiva (pri fermentaciji sirotke se uporabi suho zamrznjeno cepivo); to startersko kulturo je mogoče vzgojiti tudi do petkrat. Poleg tega pasterizacija starterske kulture (sirotke) ne poteka avtomatsko, ampak ročno, in sicer z uravnavanjem ventilov za segrevanje in hlajenje.

Da bi bile stranske površine sira gladke in enakomerno suhe, medtem ko se vsebnost vlage celotnega hlebca zmanjšuje, se sir ‚Džiugas‘ vsake tri dni ročno zavrti za približno 60°.“

To besedilo je bilo spremenjeno tako:

„Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda

Starterska kultura je pridobljena iz vnaprej pripravljenega cepiva (pri fermentaciji sirotke se uporabi suho zamrznjeno cepivo); to startersko kulturo je mogoče vzgojiti tudi do desetkrat. Pasterizacija starterske kulture (sirotke) poteka samodejno.

Da bi bile stranske površine sira gladke in enakomerno suhe, medtem ko se vsebnost vlage celotnega hlebca znižuje, se sir ‚Džiugas‘vsaj dvakrat na teden ročno zavrti za približno 60°.“

Utemeljitev

Število kultur tekočega cepiva iz mlečnokislinskih bakterij je bilo spremenjeno. Navedeno je tudi, da pasterizacija starterske kulture (sirotka) poteka samodejno.

Število kultur se je povečalo, da se zagotovi stalno razmerje med starterskimi kulturami, saj lahko pasterizacija zaradi izboljšav opreme poteka samodejno.

Pogostnost vrtenja sira med zorjenjem je bila spremenjena, s čimer se zagotovi, da so stranske površine sira gladkejše in enakomerneje suhe ter da je pogostnost vrtenja enotnejša.

Te spremembe se štejejo za manjše, ker ne zadevajo bistvenih značilnosti proizvoda, ne spreminjajo povezave z geografskim območjem ali samega geografskega območja, ne vključujejo spremembe imena proizvoda ali dela imena proizvoda, ne vplivajo na opredeljeno geografsko območje in ne pomenijo večjih omejitev za trgovino s proizvodi ali njegovimi surovinami, kot je v skladu s členom 53(2), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil ter oddelkom 5 zahtevka v Prilogi VII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.

ENOTNI DOKUMENT

„Džiugas“

„Džiugas“

EU št.: PGI-LT-02372-AM01 – 8. 11. 2022

EU št.: PGI-LT-02372-AM01 – 8. 11. 2022

ZGO (x) ZOP ( )

ZGO (x) ZOP ( )

1.   Ime

Ime

„Džiugas“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Litva

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Sir „Džiugas“ je sir iz kravjega mleka, ki je bilo standardizirano in pasterizirano ter sesirjeno z encimi, sirnina in sirno testo pa sta bila potem posebej predelana in zorjena. Sir je proizveden samo iz kravjega mleka, pridobljenega v pašnem obdobju, zaradi česar imajo siri z dolgo dobo zorjenja najboljše organoleptične in mikrobiološke kazalnike.

Preglednica 1

Preglednica 1

Organoleptični kazalniki sira „Džiugas“

Organoleptični kazalniki sira „Džiugas“

| Kazalnik | Opis lastnosti |
| --- | --- |
| Barva | Sir, zorjen najmanj 12 mesecev: kremast/rumenkast, nekoliko močneje obarvan pri skorji
  Sir, zorjen najmanj 18 mesecev: rumenkast do kremast, nekoliko močneje obarvan in z zelenkastim odtenkom pri skorji
  Sir, zorjen najmanj 24 mesecev: rumenkast do kremast, nekoliko močneje motno zeleno obarvan pri skorji
  Sir, zorjen najmanj 36 mesecev: rumen, po možnosti z rdečkasto rumenim ali rjavo marmornim odtenkom, nekoliko močneje obarvan pri skorji
  Sir, zorjen najmanj 48 mesecev: rumen, po možnosti z oranžnim odtenkom, nekoliko močneje obarvan pri skorji
  Sir, zorjen najmanj 60 mesecev: rumene barve, ki se preliva v temno rumeno, z rdečkasto rumenim odtenkom, temnejše barve vzdolž robov pri skorji in z opazno izrazitejšim stopnjevanjem barve. Pri prerezu se pokaže sirno testo rumene barve z oranžnim odtenkom in opazni so beli kristali kalcijeve soli.
  Sir, zorjen najmanj 100 mesecev: močne temno rumene barve, z oranžnim odtenkom pri skorji, opazno izrazitejšim stopnjevanjem barve in precej bolj pestrimi barvami
  Sir, zorjen najmanj 120 mesecev: temno rumene barve, z zelo izrazitim stopnjevanjem barve pri skorji in izrazitejšimi rdečkasto rumenimi ali oranžnimi odtenki |
| Videz | Mere ploskega cilindričnega hlebca: višina 9,0–10,0 cm, premer 22,0–24,0 cm, teža 4,2–4,5 kg. |
| Prerez | Sir je brez očes, čeprav se lahko včasih pojavijo nesimetrična očesca in majhne razpoke. Vidni so lahko tudi posamezni majhni beli kristali kalcijeve soli in aminokisline tirozin. |
| Okus in vonj | Sir ima bogat, sladek, vendar oster okus, mlečna kislina, ki je zanj značilna, pa je brez kakršnega koli tujega vonja in okusa. |
| Tekstura | Sirno testo je trdo, vendar se z lahkoto razlomi. Siri, zorjeni dlje, so trši in vsebujejo bolj hrustljave kristale. |

Kazalnik

Opis lastnosti

Barva

Sir, zorjen najmanj 12 mesecev: kremast/rumenkast, nekoliko močneje obarvan pri skorji

Sir, zorjen najmanj 18 mesecev: rumenkast do kremast, nekoliko močneje obarvan in z zelenkastim odtenkom pri skorji

Sir, zorjen najmanj 24 mesecev: rumenkast do kremast, nekoliko močneje motno zeleno obarvan pri skorji

Sir, zorjen najmanj 36 mesecev: rumen, po možnosti z rdečkasto rumenim ali rjavo marmornim odtenkom, nekoliko močneje obarvan pri skorji

Sir, zorjen najmanj 48 mesecev: rumen, po možnosti z oranžnim odtenkom, nekoliko močneje obarvan pri skorji

Sir, zorjen najmanj 60 mesecev: rumene barve, ki se preliva v temno rumeno, z rdečkasto rumenim odtenkom, temnejše barve vzdolž robov pri skorji in z opazno izrazitejšim stopnjevanjem barve. Pri prerezu se pokaže sirno testo rumene barve z oranžnim odtenkom in opazni so beli kristali kalcijeve soli.

Sir, zorjen najmanj 100 mesecev: močne temno rumene barve, z oranžnim odtenkom pri skorji, opazno izrazitejšim stopnjevanjem barve in precej bolj pestrimi barvami

Sir, zorjen najmanj 120 mesecev: temno rumene barve, z zelo izrazitim stopnjevanjem barve pri skorji in izrazitejšimi rdečkasto rumenimi ali oranžnimi odtenki

Videz

Mere ploskega cilindričnega hlebca: višina 9,0–10,0 cm, premer 22,0–24,0 cm, teža 4,2–4,5 kg.

Prerez

Sir je brez očes, čeprav se lahko včasih pojavijo nesimetrična očesca in majhne razpoke. Vidni so lahko tudi posamezni majhni beli kristali kalcijeve soli in aminokisline tirozin.

Okus in vonj

Sir ima bogat, sladek, vendar oster okus, mlečna kislina, ki je zanj značilna, pa je brez kakršnega koli tujega vonja in okusa.

Tekstura

Sirno testo je trdo, vendar se z lahkoto razlomi. Siri, zorjeni dlje, so trši in vsebujejo bolj hrustljave kristale.

Preglednica 2

Preglednica 2

Fizikalne in kemijske lastnosti sira „Džiugas“

Fizikalne in kemijske lastnosti sira „Džiugas“

| Kazalnik | Standardna vrednost |
| --- | --- |
| Delež maščobe v suhi snovi sira (v %) | 40  ± 3 |
| Vsebnost vlage (v %) | 34  ± 3 |
| Skupna vsebnost soli (v %) | 2,0  ± 0,4 |

Kazalnik

Standardna vrednost

Delež maščobe v suhi snovi sira (v %)

40  ± 3

Vsebnost vlage (v %)

34  ± 3

Skupna vsebnost soli (v %)

2,0  ± 0,4

3.3.   Surovine (samo za predelane proizvode) in krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Surovine (samo za predelane proizvode) in krma (samo za proizvode živalskega izvora)

| — | Kravje mleko, pridobljeno samo v pašnem obdobju (od maja do oktobra); krave, ki se v tem obdobju še pasejo, se ne smejo hraniti z nobeno dopolnilno krmo, |
| --- | --- |

—

Kravje mleko, pridobljeno samo v pašnem obdobju (od maja do oktobra); krave, ki se v tem obdobju še pasejo, se ne smejo hraniti z nobeno dopolnilno krmo,

| — | starterske kulture paličastih mlečnokislinskih bakterij (Lactobacillus) in termofilnih bakterij koki (Streptococcus), |
| --- | --- |

—

starterske kulture paličastih mlečnokislinskih bakterij (Lactobacillus) in termofilnih bakterij koki (Streptococcus),

Lactobacillus

Streptococcus

| — | encim mikrobiološkega izvora, — kuhinjska sol. |
| --- | --- |

—

encim mikrobiološkega izvora, — kuhinjska sol.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Na opredeljenem geografskem območju se izvajajo priprava mešanice mleka, proizvodnja starterske kulture iz sirotke, encimsko usirjenje mešanice mleka, predelava sirnine in sirnih zrn ter oblikovanje, stiskanje, soljenje in zorjenje sira.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje zajema mestno krajevno skupnost Telšiai v okrožju Telšiai na visoki planoti Samogitia na severozahodu Litve, meji pa na krajevne skupnosti Ryškėnai, Degaičiai, Gadūnavas in Viešvėnai v okrožju Telšiai (Litva).

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Povezava sira „Džiugas“ z geografskim območjem temelji na ugledu proizvoda, ki izhaja iz izkušenj lokalnih mojstrskih sirarjev z izdelavo in zorjenjem tega trdega sira.

Sir „Džiugas“ se proizvaja v mestni krajevni skupnosti Telšiai, na hribu v tej krajevni skupnosti pa stoji trdnjava Džiugo kalnas. Po starodavni legendi je bil grič poimenovan v čast samogitijskega vojnega poglavarja Džiugasa. Včasih so ljudje verjeli, da je bila skrivnost Džiugasove moči sir, ki ga je hranil v kleti svoje kmetije in ki mu je ob zaužitju dal izredno moč.

V Litvi so se v preteklosti pri proizvodnji skute za sesirjenje mleka uporabljale le mlečnokislinske bakterije. V Žemaitiji (Samogitia) na severozahodu Litve pa so kmečke žene znale sir fermentirati tudi z uporabo posušenih želodcev telet. V samogitijskem muzeju Alka v okrožju Telšiai so razstavljeni leseni kalupi za sir, ki so jih kmečke žene uporabljale pri proizvodnji fermentiranega sira. V kroniki iz 18. stoletja je zapisano, da so prebivalci Samogitie znali izdelovati sir z značilnim okusom, aromo, čvrstostjo in videzom. Delo Didžioji Virėja, ki ga je leta 1936 v Klajpedi objavila založba Sakala, vsebuje recept za domač trdi sir, ki zori eno ali dve leti.

Ko je bila leta 1926 v mestu Telšiai ustanovljena škofija, je to mesto postalo prestolnica etnografske in zgodovinske regije Žemaitija, zdaj pa je duhovno, kulturno, izobraževalno in znanstveno vozlišče regije. Zato se prav v tem mestu že dolgo zbirajo najboljši obrtniki v regiji iz vseh panog.

Sire in druge mlečne proizvode prebivalci regije že dolgo uživajo kot osnovno živilo. Sirarska industrija je v regiji prisotna že od začetka 20. stoletja. Pot prebivalcev Samogitie do proizvodnje trdega sira je bila dolga. Prva mlekarna v okrožju Telšiai je začela obratovati leta 1924, šele leta 1985 pa se je v novozgrajenem obratu začela poskusna proizvodnja trdega sira, na podlagi katerega se je začel proizvajati sir „Džiugas“. Količina proizvedenega sira se je začela povečevati leta 1994, ko so bili na voljo novi tehnični priročniki in specifikacije. Obseg proizvodnje sira se je skozi leta precej razlikoval. Proizvodnja se je od leta 2006 opazno povečala in ta trend je še vedno prisoten. Vsako leto je proizvedenih približno 10 000 ton trdega sira. Obseg proizvodnje se je povečal zaradi izvoza sira „Džiugas“ na Dansko, Finsko, v Italijo in druge države. Je najbolj znan in najbolje prodajan trdi sir v Litvi.

K nastanku proizvoda, značilnega za to območje, so prispevale edinstvene spretnosti lokalnih mojstrskih obrtnikov. Za štirikilogramski hlebec je potrebnih približno 60 litrov kravjega mleka, pridobljenega v pašnem obdobju. Prav zaradi tega mleka imajo siri z dolgo dobo zorjenja najboljše organoleptične in mikrobiološke kazalnike. V postopku izdelave sira je zelo pomembno optimalno razmerje bakterij Lactobacillus in Streptococcus v starterski kulturi iz sirotke. Starterska kultura je pridobljena iz vnaprej pripravljenega cepiva (pri fermentaciji sirotke se uporabi suho zamrznjeno cepivo); to startersko kulturo je mogoče vzgojiti tudi do desetkrat. Pri fermentaciji vsake nadaljnje starterske kulture se uporabi že pripravljena. Vsaka starterska kultura, pripravljena iz sirotke, mora imeti zahtevano razmerje bakterij Lactobacillus in Streptococcus. Med rastjo starterskih kultur se lahko razmerje med kulturami bakterij nekoliko razlikuje od zahtevanega razmerja. Zato izkušeni sirarji uravnavajo pasterizacijo starterske kulture (sirotke) in trajanje postopka, da bi ohranili stalno razmerje med kulturami bakterij. Pasterizacija starterske kulture (sirotka) poteka samodejno. Zelo pomembna faza proizvodnega postopka sira „Džiugas“ je zorjenje, ki je tudi zelo odvisno od znanja in spretnosti sirarjev. Sir „Džiugas“ se med zorjenjem postavi navpično v posebne posode na okrogle, stalno vrteče se palice. Da bi bile stranske površine sira gladke in enakomerno suhe, medtem ko se vsebnost vlage celotnega hlebca znižuje, se sir „Džiugas“ vsaj dvakrat na teden ročno zavrti za približno 60°. Tako se sir do konca faze zorjenja zavrti za 360°, zaradi česar kakovostni kazalniki sira „Džiugas“ ostanejo nespremenjeni. Zaradi znanja in spretnosti lokalnih sirarjev je sir „Džiugas“ znan po svojih posebnih lastnostih, ki so tudi utrdile njegov ugled.

Lactobacillus

Streptococcus

Lactobacillus

Streptococcus

Ugled sira „Džiugas“ temelji na: (1) številnih nagradah, prejetih v Litvi in po svetu; (2) dejstvu, da je postal simbolično živilo Litve, saj ga pogosto podarijo tujim obiskovalcem; (3) dejstvu, da sir ni znan le zaradi svojega okusa, temveč tudi zaradi dejavnega razvoja izobraževalnih dejavnosti in spodbujanja kulture uživanja sira.

Med letoma 1998 in 2017 je sir osvojil skupno 51 nagrad, med katerimi jih je več vrednih omembe. Sir je bil leta 1998 v Litvi prvič priznan kot proizvod leta in je prejel naziv proizvoda leta, naslednje leto pa je na mednarodni razstavi AgroBalt’99 osvojil zlato medaljo.

Od leta 2009 vsako leto poteka tekmovanje za najbolj priljubljeni proizvod. Na tem tekmovanju so kandidati v različnih kategorijah ocenjeni glede na izbiro potrošnikov in prodajo v večini maloprodajnih verig v državi ter na podlagi meril kakovosti. Sir „Džiugas“ je že šest let zaporedoma prejel prvo nagrado in bil priznan kot najbolj priljubljeni proizvod leta.

Sir je prvo zlato medaljo osvojil na mednarodni razstavi Prodexpo v Rusiji leta 2005 ter ta uspeh na isti razstavi ponovil v letih 2008, 2010 in 2014. Na specializirani mednarodni razstavi Peterfood-2010 v Sankt Peterburgu je prejel certifikat za najbolj priljubljeni proizvod. Na tekmovanju pokušnje hrane in pijače Superior Taste Award, ki ga je leta 2011 v Bruslju organiziral Mednarodni inštitut za okus in kakovost (iTQi), je sir prejel dve zvezdici, tako kot tudi leta 2013, leta 2014 pa je sir „Džiugas“, zorjen 36 mesecev, prvič prejel najvišjo možno oceno – tri od treh zlatih zvezdic. Sir je tri zlate zvezdice prejel tudi v letih 2015 in 2016 ter tako osvojil nagrado CRYSTAL TASTE AWARD, ki je podeljena le proizvodom, ki tri od treh zlatih zvezdic prejmejo tri leta zapored.

Sir „Džiugas“ je leta 2011 osvojil zlato medaljo na tekmovanju Goldener Preis v Nemčiji, leta 2012 pa na tekmovanju International Cheese Awards v Združenem kraljestvu in World Food 2012 v Moskvi.

Leta 2013 je na mednarodni razstavi živil SIAL CHINA prejel spričevalo SIAL Innovation Grand Prix. Trdi sir „Džiugas“, zorjen 24 mesecev, je bil leta 2014 na 18. mednarodnem sejmu EuroGastro na Poljskem priznan kot najboljši proizvod.

Mednarodna certifikacijska organizacija ICERTIAS s sedežem v Švici je siru „Džiugas“ leta 2015 podelila nagrado Best Buy Award, sir, zorjen 36 mesecev, pa je prejel spričevalo na tekmovanju Premio Roma 2017.

Sir „Džiugas“ je zaradi edinstvenega okusa postal eno od simboličnih živil Litve ter se pogosto kupuje kot okusno darilo za prijatelje in poslovne partnerje v tujini ali sorodnike, ki so se preselili v tujino. Predsednik Litve sir podarja voditeljem drugih držav. Leta 2013 je predsednica Litve Dalia Grybauskaitė čestitala nemški kanclerki Angeli Merkel za zmago na volitvah v nemški parlament in ji ob tem podarila litovski sir „Džiugas“. V prispevku iz revije Stilius, objavljenem 15. oktobra 2013, je bil sprejem sira „Džiugas“ iz Žemaitije v Nemčiji pozitivno ocenjen, v prispevku, objavljenem v časopisu Lietuvos rytas3. maja 2014, pa je bilo navedeno, da so proizvajalci sira „Džiugas“ zaradi njegovega svetovnega ugleda zavezani ohranjanju kakovosti proizvoda. Sir „Džiugas“ se opisuje kot kralj trdih sirov in je priljubljen zlasti med potrošniki. V izdaji časopisa Draugas z dne 1. septembra 2016 je bilo izraženo zadovoljstvo, da je mogoče litovski sir „Džiugas“ najti na mizah v ZDA. V prispevku iz časopisa Lietuvos rytas, objavljenem 28. januarja 2017, je bilo opisano, da litovska veleposlaništva v tujini gostom postrežejo ta sir. Sir „Džiugas“ Litvo promovira po vsem svetu. V drugem prispevku je obravnavana nagrada, ki jo je sir prejel v Bruslju, in navedeno, da je sir „Džiugas“ prvi litovski sir, ki je cenjen v Aziji. V prispevku iz časopisa Lietuvos rytas, objavljenem 18. marca 2017, je navedeno, da je sir „Džiugas“ zaradi svojih izjemnih in edinstvenih lastnostih okusa najbolje ocenjen sir v Litvi.

Stilius

Lietuvos rytas

Draugas

Lietuvos rytas

Lietuvos rytas

Sir „Džiugas“ je opisan tudi v reviji Good cheese 2013-2014, posvečeni sirom, in v knjigi o sirih z vsega sveta, objavljeni leta 2015 (Dorling Kindersley Ltd, World Cheese Book, 2015, str. 352).

Good cheese 2013-2014

World Cheese Book

Na začetku pašnega obdobja v maju, ko se tudi začne proizvodnja sira „Džiugas“, v mestu Telšiai poteka festival „dan sira ‚Džiugas‘“, na katerem posebni odbor ocenjuje organoleptične lastnosti sira, ki je bil narejen preteklo leto in je zorel 12 mesecev. Sodelujejo lahko tudi siri, ki so zoreli dlje, pri čemer se primerjajo njihova barva, okus, tekstura in druge lastnosti.

Leta 2013 so bile v mestih Telšiai, Vilna in Klajpeda ustanovljene hiše sira „Džiugas“ („Džiugas“ namai), v katerih potekajo pokušnje sira in izobraževalni programi. Teh pokušenj se je udeležilo že približno 13 000 ljudi. Leta 2016 je bil v hiši sira „Džiugas“ odprt tudi muzej sira „Džiugas“. Na razstavi v pritličju so obiskovalcem predstavljeni mlečna industrija v različnih zgodovinskih obdobjih, tradicije izdelave mlečnih proizvodov v Žemaitiji in zgodovina proizvodnje trdega sira „Džiugas“. Hiša „Džiugas“ je v glavnem mestu Žemaitije odprta že več let in je med najbolj priljubljenimi zanimivostmi v okrožju Telšiai. Informacije o obisku hiše „Džiugas“ so na voljo v turistično-informacijskem centru Samogitia (VĮ Žemaitijos turizmo informacijos centras).

„Džiugas“ namai

VĮ Žemaitijos turizmo informacijos centras

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(člen 6(1), drugi pododstavek, te uredbe)

http://zum.lrv.lt/suris-dziugas-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

1

---

| 13.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 53/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 53/22

---

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2023/C 53/06)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Pic Saint-Loup“

PDO-FR-02354

Datum vložitve vloge: 9. marec 2017

1.   Ime za registracijo

Pic Saint-Loup

2.   Država članica

Francija

3.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

4.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

5.   Opis vin

1.   ZOP „Pic Saint-Loup“

KRATEK OPIS

Vina so suha in mirna rdeča vina in vina rosé.

Vsebnost sladkorja v grozdju ob trgatvi je najmanj 202 grama na liter mošta.

Vina imajo najmanj 12-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Rdeča vina z ZOP „Pic Saint-Loup“

KRATEK OPIS

Za rdeča vina so značilne granatna barva ter arome rdečega jagodičja in sladkega korena, ki prevladujejo tako pri vonju kot tudi pri okusu. Okus združuje eleganco, ravnovesje in svežino. Krepko strukturo vina sestavljajo nežni tanini. Ta vina imajo določen potencial za staranje. Pri staranju se pri aromah razvijejo nežne note rdečega jagodičja, pomešane z notami začimb.

Rdeča vina se pridelujejo z zvrščanjem najmanj dveh sort vinske trte, od katerih je ena glavna sorta.

Delež sorte syrah N v zvrsti znaša najmanj 50 %.

Delež stranskih sort vinske trte v zvrsti znaša največ 10 %.

Vsebnost fermentirnih sladkorjev v vinih, ki se tržijo neustekleničena ali ustekleničena, je največ:

| — | 3 g/l pri rdečih vinih, pri katerih volumenski delež naravnega alkohola znaša največ 14 %, |
| --- | --- |

—

3 g/l pri rdečih vinih, pri katerih volumenski delež naravnega alkohola znaša največ 14 %,

| — | 4 g/l pri rdečih vinih, pri katerih volumenski delež naravnega alkohola znaša več kot 14 %. |
| --- | --- |

—

4 g/l pri rdečih vinih, pri katerih volumenski delež naravnega alkohola znaša več kot 14 %.

Serije rdečega vina, pripravljene za dajanje v promet za potrošnika, vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Druga analitska merila so v skladu z evropskimi predpisi.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Vina rosé z ZOP „Pic Saint-Loup“

KRATEK OPIS

Vina rosé so srednje do šibko intenzivne barve. So sveža in prijetna, okus je zaokrožen, prevladujejo pa note rdečega jagodičja.

Vina rosé se pridelujejo z zvrščanjem najmanj dveh sort vinske trte, od katerih je ena glavna sorta. Delež sorte syrah znaša najmanj 30 %. Delež stranskih sort vinske trte, razen sorte cinsault, v zvrsti znaša največ 10 %.

Delež sorte cinsault N v zvrsti znaša največ 30 %. Pri zvrščanju vin prevladujejo glavne sorte vinske trte.

Vsebnost fermentirnih sladkorjev v vinih rosé, ki se tržijo neustekleničena ali ustekleničena, je največ 3 g/l.

Druga analitska merila so v skladu z evropskimi predpisi.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

Pri obdelavi vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo.

Vsakršna toplotna obdelava potrganega grozdja nad 40 °C je prepovedana.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

1.   Pravila o deležu na vinogradniškem gospodarstvu

Pridelovalna praksa

Za proizvodnjo rdečih vin:

| — | v trsnem izboru sta obvezno prisotni dve glavni sorti vinske trte, |
| --- | --- |

—

v trsnem izboru sta obvezno prisotni dve glavni sorti vinske trte,

| — | sorta syrah N mora predstavljati najmanj 50 % trsnega izbora, |
| --- | --- |

—

sorta syrah N mora predstavljati najmanj 50 % trsnega izbora,

| — | stranske sorte ne smejo skupaj ali ločeno predstavljati več kot 10 % trsnega izbora. |
| --- | --- |

—

stranske sorte ne smejo skupaj ali ločeno predstavljati več kot 10 % trsnega izbora.

Za proizvodnjo vin rosé:

| — | v trsnem izboru sta obvezno prisotni dve glavni sorti vinske trte, |
| --- | --- |

—

v trsnem izboru sta obvezno prisotni dve glavni sorti vinske trte,

| — | sorta syrah N mora predstavljati najmanj 30 % celotnega trsnega izbora, |
| --- | --- |

—

sorta syrah N mora predstavljati najmanj 30 % celotnega trsnega izbora,

| — | delež stranskih sort, razen sorte cinsaut N, je omejen na 10 %, |
| --- | --- |

—

delež stranskih sort, razen sorte cinsaut N, je omejen na 10 %,

| — | delež sorte cinsault je omejen na 30 %. |
| --- | --- |

—

delež sorte cinsault je omejen na 30 %.

Ta pravila o deležih se ne uporabljajo za gospodarske subjekte, ki pridelujejo grozdje, a ga ne predelujejo v vino, in katerih vinogradniško gospodarstvo zajema največ 1,50 hektara veliko opredeljeno površino na razmejenem območju parcel, namenjeno proizvodnji kontrolirane označbe porekla „Pic Saint-Loup“.

2.   Obdelovanje vinograda

Pridelovalna praksa

Od objave specifikacije proizvoda je najmanjša gostota zasaditve vinske trte 5 500 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,25 metra.

Vsak trs ima na voljo največ 1,8 kvadratnega metra površine. Ta površina se dobi tako, da se razdalja med vrstami pomnoži z razdaljo med trsi v isti vrsti.

Trsi se obrezujejo s kratko rezjo z rezniki in največ 12 očesi na trs.

Namakanje se lahko dovoli.

(b)   Največji donosi

1.   Pic Saint-Loup

50 hektolitrov na hektar

7.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin:

departma Hérault: Assas, Cazevieille, Claret, Fontanès, Guzargues, Lauret, Les Matelles, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Sauteyrargues, Le Triadou, Vacquières in Valflaunès;

departma Gard: Brouzet-lès-Quissac in Corconne.

Ime „Pic Saint-Loup“ se nanaša na masiv Pic Saint-Loup, ki leži na severovzhodu departmaja Hérault.

8.   Glavne sorte vinske trte

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Mourvèdre N – monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N – monastrell

| | Syrah N – shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – shiraz

9.   Opis povezave

9.1.   Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje leži na severovzhodu departmaja Hérault in obsega 17 občin, nad katerimi se dviguje apnenčasti vrh Pic Saint-Loup (658 m) in ki ležijo na osi niza kvest v smeri od jugozahoda proti severovzhodu. To je območje podnebnih kontrastov, med languedoško ravnino z milim podnebjem, ki je izpostavljena morskim vplivom, in majhnimi gozdnatimi planotami, ki prejemajo hladen zrak iz Sevenov.

Vinogradi so umeščeni v naravno okolje med garige, gozdičke alepskega bora in črnike, ki so značilni za sredozemsko apnenčasto okolje. Če je povprečna nadmorska višina vinogradov približno 150 m, klasificirani vinogradi rastejo na nadmorski višini med 80 in več kot 300 m z ugodno lego, najpogosteje na terasah ali zmernih pobočjih, ob vznožju strmejših reliefov.

Za označbo „Pic Saint-Loup“, ki se prideluje v vinogradih na severnem robu območja ZOP Languedoc, je značilen temeljni dejavnik, ki omogoča boljše razumevanje uspevanja vinogradov na geografskem območju: njegovo podnebje. Čeprav je podnebje tako kot v celotni regiji sredozemsko, pa je območje proizvodnje vin z označbo „Pic Saint-Loup“ ena najbolj svežih regij languedoškega vinorodnega območja, saj povprečna temperatura znaša 12,3 °C, kar je približno 1,5 do 2 stopinji manj kot pri sosednjih označbah. Natančneje, zime so izrazite in mrzle, najvišje poletne temperature so zmerne, noči pa so precej sveže.

Povprečna letna količina padavin znaša od 850 do 1 000 mm z izrazitim poletnim primanjkljajem, značilnim za sredozemsko podnebje, vendar zmernejšim (od 100 do 120 mm dežja) kot na obalnem območju. Čeprav reliefne oblike ščitijo vinograde pred močnimi vetrovi, njihova razporeditev usmerja hladne vetrove s severovzhoda. Tako so se vinogradniki zaradi večje količine padavin v tem delu odločili za povprečno gostoto zasaditve, ki je večja kot v preostalem delu območja označbe „Languedoc“, da bi se glede na sposobnost tal za upravljanje oskrbe vinske trte z vodo vzpostavilo ravnovesje med trtami, ki je potrebno za ustrezno zrelost.

Za to sredozemsko podnebje s celinskimi vplivi je značilna vsota temperatur med 1 500 in 1 700 °C.

9.2.   Posebnosti proizvodov

Naravne razmere so spodbudile zasaditev sorte syrah N, ki je dobro prilagojena svežim razmeram, v katerih izraža prefinjenost ter note sladkega korena in vijolice: tako obveznost najmanj 50 % te sorte v rdečih vinih pomeni enega največjih deležev v zvrsteh, ki predstavljajo rdeča vina z območja označbe „Languedoc“. Prevladujoči delež sorte syrah N izhaja iz njene prilagoditve številnim različnim razmeram, zlasti nizkim legam. Sorti grenache N in cinsaut N rasteta na najbolj suhih parcelah, sorti mourvèdre N in carignan N pa na najbolj toplih. Dnevne temperaturne razlike avgusta in septembra zaznamujejo rastni cikel vinske trte ter prispevajo k izražanju prefinjenih in svežih arom v vinu.

Sveže noči ugodno vplivajo na sintezo aromatičnih prekurzorjev in antocianov, zaradi česar rdeča vina pridobijo granatno barvo in taninsko strukturo, vina rosé pa svežino.

Za rdeča vina so tako značilne granatna barva ter arome rdečega jagodičja in sladkega korena, ki prevladujejo tako pri vonju kot tudi pri okusu. Okus združuje eleganco, ravnovesje in svežino. Krepko strukturo vina sestavljajo nežni tanini.

Ta vina imajo določen potencial za staranje, kar je v specifikaciji proizvoda izraženo s poznejšim datumom dajanja vin na trg. Rdeča vina zorijo do 1. julija leta, ki sledi letu trgatve, da se izpopolni njihova struktura in razkrijejo vse njihove arome. Vina se dajo na trg za potrošnike od 15. julija leta, ki sledi letu trgatve. Pri staranju se pri aromah razvijejo nežne note rdečega jagodičja, pomešane z notami začimb.

Vina rosé so srednje do šibko intenzivne barve. So sveža in prijetna, okus je zaokrožen, prevladujejo pa note rdečega jagodičja.

9.3.   Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Izvirnost geografskega območja, na katerem rastejo vinogradi za proizvodnjo vina „Pic Saint-Loup“, je rezultat delovanja tal v povezavi s podnebnimi značilnostmi, na podlagi katerih so vinogradniki uporabili svoje znanje in spretnosti glede na poznavanje ozemlja.

To znanje je vinogradnikom z območja Pic Saint-Loup omogočilo, da so kot pionirji naredili prvi korak k hierarhični razvrstitvi s priznanjem posebnih pogojev proizvodnje, ki so od leta 1994 vključeni v odlok Coteaux du Languedoc.

Prav ta raznolika človeška skupnost prispeva tudi k izvirnosti vinorodnega območja Pic Saint-Loup, po eni strani z novim znanjem in strokovnostjo ter po drugi strani s poznavanjem ozemlja.

10.   Bistveni dodatni pogoji

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime večje geografske enote „Languedoc“. Velikost črk za navedbo te večje enote niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pri označevanju vin z označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

| — | gre za kraj, zaveden v katastru, |
| --- | --- |

—

gre za kraj, zaveden v katastru,

| — | je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

Glede uporabe imena manjše geografske enote člen 67 Uredbe (ES) št. 607/2009 določa, da mora najmanj 85 % grozdja, iz katerega je bilo pridelano vino, izvirati iz navedene geografske enote.

Na etiketi mora biti obvezno naveden letnik.

Na etiketi ne smejo biti navedene sorte vinske trte.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d1f1fc9-e5ee-45ac-b605-f56432d2c0b6

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---