# Uradni list C 40/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 40 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 662. februar 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 40

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 662. februar 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 40/01 | Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: – 2,50 % 1. februar 2023 – Menjalni tečaji eura | 1 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2023/C 40/02 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 2 |
| 2023/C 40/03 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 3 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 40/01

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: – 2,50 % 1. februar 2023 – Menjalni tečaji eura

1

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2023/C 40/02

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

2

2023/C 40/03

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

3

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 40/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10993 – T-MOBILE AUSTRIA HOLDING / MERIDIAM INVESTMENT / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 4 |
| 2023/C 40/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11024 – GEODIS INTERNATIONAL / TRANS-O-FLEX EXPRESS) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 40/06 | Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 8 |
| 2023/C 40/07 | Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 | 17 |
| 2023/C 40/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 22 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2023/C 40/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10993 – T-MOBILE AUSTRIA HOLDING / MERIDIAM INVESTMENT / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

4

2023/C 40/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11024 – GEODIS INTERNATIONAL / TRANS-O-FLEX EXPRESS) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 40/06

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

8

2023/C 40/07

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

17

2023/C 40/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 2.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/1

---

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja (1):

2,50 % 1. februar 2023

Menjalni tečaji eura (2)

1. februar 2023

(2023/C 40/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0894 |
| JPY | japonski jen | 141,37 |
| DKK | danska krona | 7,4396 |
| GBP | funt šterling | 0,88413 |
| SEK | švedska krona | 11,3455 |
| CHF | švicarski frank | 0,9980 |
| ISK | islandska krona | 153,50 |
| NOK | norveška krona | 10,8569 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,775 |
| HUF | madžarski forint | 390,20 |
| PLN | poljski zlot | 4,7075 |
| RON | romunski lev | 4,9117 |
| TRY | turška lira | 20,4978 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5392 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4506 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5444 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6903 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4303 |
| KRW | južnokorejski won | 1 339,22 |
| ZAR | južnoafriški rand | 18,8328 |
| CNY | kitajski juan | 7,3452 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 299,47 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6471 |
| PHP | filipinski peso | 59,318 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 35,841 |
| BRL | brazilski real | 5,5174 |
| MXN | mehiški peso | 20,4919 |
| INR | indijska rupija | 89,1060 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0894

JPY

japonski jen

141,37

DKK

danska krona

7,4396

GBP

funt šterling

0,88413

SEK

švedska krona

11,3455

CHF

švicarski frank

0,9980

ISK

islandska krona

153,50

NOK

norveška krona

10,8569

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,775

HUF

madžarski forint

390,20

PLN

poljski zlot

4,7075

RON

romunski lev

4,9117

TRY

turška lira

20,4978

AUD

avstralski dolar

1,5392

CAD

kanadski dolar

1,4506

HKD

hongkonški dolar

8,5444

NZD

novozelandski dolar

1,6903

SGD

singapurski dolar

1,4303

KRW

južnokorejski won

1 339,22

ZAR

južnoafriški rand

18,8328

CNY

kitajski juan

7,3452

IDR

indonezijska rupija

16 299,47

MYR

malezijski ringit

4,6471

PHP

filipinski peso

59,318

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

35,841

BRL

brazilski real

5,5174

MXN

mehiški peso

20,4919

INR

indijska rupija

89,1060

---

(1)  Obrestna mera, ki je bila uporabljena v zadnji operaciji, izvedeni pred navedenim dnevom. V primeru avkcije z variabilno obrestno mero je obrestna mera enaka mejni obrestni meri.

(2)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 2.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/2

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2023/C 40/02)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 30. september 2022 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 89236 |
| Št. odločitve | 185/22/COL |
| Država Efte | Norveška |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Podaljšanje programa podpore za železniški tovorni promet |
| Pravna podlaga | Smernice norveškega direktorata za železniški promet |
| Vrsta ukrepa | Shema |
| Cilj | Usklajevanje prevoza |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 93,5 milijona NOK (letno) |
| Intenzivnost | 50 % |
| Trajanje | 2 leti |
| Gospodarski sektorji | Železniški tovorni promet |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Norveški direktorat za železniški promet |
| DFØ Trondheim |
| Postboks 4746 |
| 7468 Trondheim |
| NORVEŠKA |

Datum sprejetja odločitve

30. september 2022

Št. zadeve

89236

Št. odločitve

185/22/COL

Država Efte

Norveška

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Podaljšanje programa podpore za železniški tovorni promet

Pravna podlaga

Smernice norveškega direktorata za železniški promet

Vrsta ukrepa

Shema

Cilj

Usklajevanje prevoza

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

93,5 milijona NOK (letno)

Intenzivnost

50 %

Trajanje

2 leti

Gospodarski sektorji

Železniški tovorni promet

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Norveški direktorat za železniški promet

DFØ Trondheim

Postboks 4746

7468 Trondheim

NORVEŠKA

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletnem mestu Nadzornega organa Efte:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 2.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/3

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2023/C 40/03)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 21. september 2022 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 89149 |
| Št. odločitve | 180/22/COL |
| Država Efte | Norveška |
| Naziv | Pomembni projekt skupnega evropskega interesa na področju vodikove industrije (Hy2Use) – norveški projekti |
| Pravna podlaga | člen 61(3)(b) Sporazuma EGP |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč (ad hoc) |
| Cilj | Pomoč za pospešitev izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa. |
| Oblika pomoči | Nepovratna sredstva |
| Proračun | Za Barents Blue Ammonia Plant: 482 milijonov NOK
  Za TiZir Titanium in Iron AS: 261 milijonov NOK |
| Intenzivnost | Za Barents Blue Ammonia Plant: 29,6 %
  Za TiZir Titanium in Iron AS: 60 % |
| Trajanje | Nepovratna sredstva izplačana v obdobju 2022–2026 |
| Gospodarski sektorji | Sektor amonijaka
  Sektor kovin |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Enova SF |
| Brattørkaia 17A, 7010 Trondheim, |
| Norveška |

Datum sprejetja odločitve

21. september 2022

Št. zadeve

89149

Št. odločitve

180/22/COL

Država Efte

Norveška

Naziv

Pomembni projekt skupnega evropskega interesa na področju vodikove industrije (Hy2Use) – norveški projekti

Pravna podlaga

člen 61(3)(b) Sporazuma EGP

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč (ad hoc)

Cilj

Pomoč za pospešitev izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa.

Oblika pomoči

Nepovratna sredstva

Proračun

Za Barents Blue Ammonia Plant: 482 milijonov NOK

Za TiZir Titanium in Iron AS: 261 milijonov NOK

Intenzivnost

Za Barents Blue Ammonia Plant: 29,6 %

Za TiZir Titanium in Iron AS: 60 %

Trajanje

Nepovratna sredstva izplačana v obdobju 2022–2026

Gospodarski sektorji

Sektor amonijaka

Sektor kovin

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Enova SF

Brattørkaia 17A, 7010 Trondheim,

Norveška

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletnem mestu Nadzornega organa Efte: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 2.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/4

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10993 – T-MOBILE AUSTRIA HOLDING / MERIDIAM INVESTMENT / JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 40/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | T-Mobile Austria Holding GmbH („TMAH“, Avstrija), ki ga obvladuje podjetje Deutsche Telekom Europe BV („Deutsche Telekom“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

T-Mobile Austria Holding GmbH („TMAH“, Avstrija), ki ga obvladuje podjetje Deutsche Telekom Europe BV („Deutsche Telekom“, Nemčija),

| — | Meridiam Investment GmbH („Meridiam Investment“, Avstrija), ki ga obvladuje podjetje Meridiam SAS („Meridiam“, Francija), |
| --- | --- |

—

Meridiam Investment GmbH („Meridiam Investment“, Avstrija), ki ga obvladuje podjetje Meridiam SAS („Meridiam“, Francija),

| — | Alpen Glasfaser Holding GmbH („HoldCo“, Avstrija), novoustanovljeno podjetje, ki bo lastnik vseh delnic podjetja Alpen Glasfaser GmbH („FibreCo“, Avstrija), ki pa bo lastnik vseh delnic podjetja Alpen Glasfaser Zwei GmbH („FibreCo Subsidized“, Avstrija) (HoldCo, FibreCo in FibreCo Subsidized se skupaj imenujejo „JV“). |
| --- | --- |

—

Alpen Glasfaser Holding GmbH („HoldCo“, Avstrija), novoustanovljeno podjetje, ki bo lastnik vseh delnic podjetja Alpen Glasfaser GmbH („FibreCo“, Avstrija), ki pa bo lastnik vseh delnic podjetja Alpen Glasfaser Zwei GmbH („FibreCo Subsidized“, Avstrija) (HoldCo, FibreCo in FibreCo Subsidized se skupaj imenujejo „JV“).

Podjetji TMAH in Meridiam Investment pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem JV.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | TMAH je telekomunikacijski operater v Avstriji, ki je prek svojega odvisnega podjetja T-Mobile Austria GmbH lastnik mobilnih omrežij z nacionalno pokritostjo. Zagotavlja mobilne telekomunikacijske storitve na maloprodajni in veleprodajni ravni, v delih Avstrije pa ima v lasti in upravlja hibridno optično-koaksialno kabelsko omrežje, prek katerega zasebnim in poslovnim strankam ponuja kabelsko televizijo, fiksni internet in fiksne telekomunikacijske storitve, |
| --- | --- |

—

TMAH je telekomunikacijski operater v Avstriji, ki je prek svojega odvisnega podjetja T-Mobile Austria GmbH lastnik mobilnih omrežij z nacionalno pokritostjo. Zagotavlja mobilne telekomunikacijske storitve na maloprodajni in veleprodajni ravni, v delih Avstrije pa ima v lasti in upravlja hibridno optično-koaksialno kabelsko omrežje, prek katerega zasebnim in poslovnim strankam ponuja kabelsko televizijo, fiksni internet in fiksne telekomunikacijske storitve,

| — | Meridiam Investment je portfeljsko podjetje v posredni popolni lasti podjetja Meridiam, upravljavca alternativnih investicijskih skladov, ki se osredotoča na dolgoročne infrastrukturne naložbe v Evropi, Severni in Južni Ameriki ter Afriki. |
| --- | --- |

—

Meridiam Investment je portfeljsko podjetje v posredni popolni lasti podjetja Meridiam, upravljavca alternativnih investicijskih skladov, ki se osredotoča na dolgoročne infrastrukturne naložbe v Evropi, Severni in Južni Ameriki ter Afriki.

3.

Poslovne dejavnosti podjetja JV bodo: uvajanje pasivne infrastrukture iz optičnih vlaken na določenih območjih v Avstriji in ponujanje veleprodajnih izdelkov na področju dostopa z bitnim tokom ponudnikom internetnih storitev.

4.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

5.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10993 – T-MOBILE AUSTRIA HOLDING / MERIDIAM INVESTMENT / JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 2.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.11024 – GEODIS INTERNATIONAL / TRANS-O-FLEX EXPRESS)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 40/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Geodis SA („Geodis“, Francija), odvisno podjetje v popolni lasti Société Nationale SNCF („SNCF“, Francija), ki je v popolni lasti francoske države, |
| --- | --- |

—

Geodis SA („Geodis“, Francija), odvisno podjetje v popolni lasti Société Nationale SNCF („SNCF“, Francija), ki je v popolni lasti francoske države,

| — | Trans-o-flex Express GmbH & Co. KGaA in Trans-o-flex Express Verwaltungs GmbH (skupaj: „Trans-o-flex“, Nemčija).
  Podjetje Geodis pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem Trans-o-flex.
  Koncentracija se izvede z nakupom delnic. |
| --- | --- |

—

Trans-o-flex Express GmbH & Co. KGaA in Trans-o-flex Express Verwaltungs GmbH (skupaj: „Trans-o-flex“, Nemčija).

Podjetje Geodis pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem Trans-o-flex.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Geodis je delniška družba s sedežem v Franciji, ki posluje kot evropski logistični operater z globalnim dosegom in ponuja rešitve za upravljanje v vseh delih logistične verige, |
| --- | --- |

—

Geodis je delniška družba s sedežem v Franciji, ki posluje kot evropski logistični operater z globalnim dosegom in ponuja rešitve za upravljanje v vseh delih logistične verige,

| — | Trans-o-flex zagotavlja nacionalne in v omejenem obsegu mednarodne logistične in prevozne storitve ter upravlja logistična omrežja za dostavo hitre paketne pošte in palet v Nemčiji in Avstriji s poudarkom na pošiljkah z nadzorovano temperaturo. |
| --- | --- |

—

Trans-o-flex zagotavlja nacionalne in v omejenem obsegu mednarodne logistične in prevozne storitve ter upravlja logistična omrežja za dostavo hitre paketne pošte in palet v Nemčiji in Avstriji s poudarkom na pošiljkah z nadzorovano temperaturo.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.11024 – GEODIS INTERNATIONAL / TRANS-O-FLEX EXPRESS

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 2.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/8

---

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2023/C 40/06)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Extremadura“

PGI-ES-A1300-AM02

Datum vloge: 14. julij 2015

1.   Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

1.   
  Uvedba novih kategorij proizvodov vinske trte biser vino in gazirano biser vino

Točka 2(a) in (b) specifikacije proizvoda ter točki 1.3 in 1.4 enotnega dokumenta se spremenijo, da se vključita novi kategoriji vina: biser vino in gazirano biser vino.

S spremembami Uredbe Komisije (ES) št. 753/2002 z dne 29. aprila 2002 o določitvi nekaterih pravil glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja, ki se urejajo v okviru skupne ureditve trga za vino (Uredba Sveta (ES) št. 1493/1999 (2) z dne 17. maja 1999), se je uporaba tradicionalne označbe „vino de la tierra“ razširila še na druge kategorije vina, v tem primeru „Vino de la Tierra de Extremadura“, da bi se vključila biser vina in gazirana biser vina.

Pri trženju teh proizvodov je treba uporabljati posebno označbo kakovosti „Extremadura“, da lahko proizvajalci vstopijo v nove tržne segmente.

2.   
  Uvedba nove kategorije proizvodov vinske trte: kakovostno peneče vino

Točka 2(a) in (b) specifikacije proizvoda ter točke 1.3, 1.4 in 1.8 enotnega dokumenta se spremenijo, da se vključi nova kategorija vina: kakovostno peneče vino.

Kakovostna peneča vina, ki uživajo velik sloves, se v tej regiji tradicionalno pridelujejo že več kot tri desetletja. To vpliva na zelo majhno območje, zajeto z ZOP „CAVA“.

Proizvajalci iz Ekstremadure zato potrebujejo posebno oznako kakovosti, ki jo podpira EU, da bi povečali prepoznavnost te kategorije vin, ki so že sedaj dobro znana po vsej pokrajini Ekstremadura.

3.   
  Posodobitev informacij o pristojnem organu

To je posledica sprememb v temeljnih strukturah vlade avtonomne skupnosti Ekstremadura.

Sprememba vpliva na točko 9(a) specifikacije proizvoda. Ne vpliva na enotni dokument.

4.   
  Vključitev enološkega postopka

Ta sprememba se nanaša na točko 3 (Posebne enološke prakse) specifikacije proizvoda in točko 1.5.1 enotnega dokumenta.

Donos ekstrakcije grozdnega mošta se omeji na 75 litrov vina na 100 kg grozdja.

Ta postopek neposredno vpliva na kakovost različnih kategorij vina, ki jih zajema ta ZGO.

5.   
  Uskladitev največjega donosa kotlaste oblike vinske trte z največjim donosom vinske trte, oblikovane v špalir

Ta sprememba se nanaša na točko 5 (Največji donos) specifikacije proizvoda in točko 1.5.2 enotnega dokumenta.

Sektor to spremembo zahteva zaradi izboljšav v tehnikah gojenja, ki omogočajo večje donose pri kotlasti obliki vinske trte.

6.   
  Posodobitev sort

Ta sprememba se nanaša na točko 6 (Sorte vinske trte) specifikacije proizvoda in točko 1.7 enotnega dokumenta.

Sektor zahteva, da se vključijo vse sorte, ki jih dovoljujejo pravila o možnostih za pridelavo vina, da se ta oddelek specifikacije proizvoda uskladi z dejanskimi možnostmi za pridelavo za regijo označbe „Extremadura“.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Extremadura

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

| 9. | Gazirano biser vino |
| --- | --- |

9.

Gazirano biser vino

4.   Opis vin

1.   
  Bela vina in vina rosé

BELA VINA

Videz: čist in sijoč, rumene barve z odtenki od zelene in voskaste do blede slamnato rumene

Vonj: čiste sadne in/ali cvetlične in/ali rastlinske arome, ki spominjajo na sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridelano vino

Okus: uravnotežen v ustih, s svežimi sadnimi in/ali cvetličnimi in/ali rastlinskimi aromami

BELA VINA, STARANA V LESU

Videz: čist in sijoč, bledo rumene do zlate barve

Vonj: pridih po opečenem in vanilji, ki izhajata iz hrasta

Okus: pridih arome hrasta, vsebnost kislin v kombinaciji z notami opečenega, ki izhajajo iz lesa

VINA ROSÉ

Videz: čist in sijoč, rožnate barve s škrlatnimi do oranžnimi odtenki

Vonj: čiste arome z notami rdečega jagodičja in cvetličnimi notami

Okus: uravnotežen v ustih, s svežimi aromami in pridihom rdečega jagodičja

| — | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja EU. |
| --- | --- |

—

Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja EU.

| — | Za sladka in polsladka bela vina in vina rosé, katerih delež alkohola presega 13 vol. % in ki so se kakor koli starala, je zgornja meja 1 g/l (16,7 meq/l). |
| --- | --- |

—

Za sladka in polsladka bela vina in vina rosé, katerih delež alkohola presega 13 vol. % in ki so se kakor koli starala, je zgornja meja 1 g/l (16,7 meq/l).

| — | Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 240 mg/l, če je ostanek sladkorja > 5 g/l.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 180 |

—

Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 240 mg/l, če je ostanek sladkorja > 5 g/l.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

180

2.   
  Rdeča vina in rdeča vina, starana v lesu

RDEČA VINA

Videz: čist in sijoč, s škrlatnimi odtenki

Vonj: čiste sadne in/ali cvetlične in/ali rastlinske arome, ki spominjajo na sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridelano vino

Okus: uravnotežen v ustih, s svežimi sadnimi in/ali cvetličnimi aromami

RDEČA VINA, STARANA V LESU

Videz: čist in sijoč, s škrlatnimi do opečnatimi odtenki

Vonj: čiste arome s sadnim pridihom in notami opečenega lesa, ki spominjajo na sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridelano vino

Okus: sveže arome s pridihom sadja in lesa ter praženimi notami

| — | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja EU. |
| --- | --- |

—

Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja EU.

| — | Za vina, katerih delež alkohola presega 13 vol. % in ki so se kakor koli starala, je zgornja meja 1 g/l (16,7 meq/l). |
| --- | --- |

—

Za vina, katerih delež alkohola presega 13 vol. % in ki so se kakor koli starala, je zgornja meja 1 g/l (16,7 meq/l).

| — | Za vina, ki so se starala več kot dve leti, je zgornja meja vsebnosti hlapnih kislin 1,2 g/l (20 meq/l). |
| --- | --- |

—

Za vina, ki so se starala več kot dve leti, je zgornja meja vsebnosti hlapnih kislin 1,2 g/l (20 meq/l).

| — | Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 190 mg/l, če je ostanek sladkorja > 5 g/l.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 16 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

—

Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 190 mg/l, če je ostanek sladkorja > 5 g/l.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

16

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

3.   
  Belo biser vino in biser vino rośe ter gazirano biser vino

BELA VINA

Videz: čist in sijoč, rumene barve z odtenki od rumene do zlate; ob odprtju steklenice pojav mehurčkov brez prave pene

Vonj: čiste sadne in/ali cvetlične in/ali rastlinske arome, ki spominjajo na sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridelano vino

Okus: čiste sadne in/ali cvetlične in/ali rastlinske arome z uravnoteženo vsebnostjo kislin ter lastnostmi, ki so znatno izrazitejše zaradi ogljikovega dioksida, ki nastane z vrenjem ali je dodan

Največji nadtlak CO2 pri 20 oC je med 1 barom in 2,5 bara.

VINA ROSÉ

Videz: čist in sijoč, rožnate barve s škrlatnimi do oranžnimi odtenki; ob odprtju steklenice biser vina pojav mehurčkov brez prave pene

Vonj: čiste arome z notami rdečega jagodičja in/ali cvetličnimi notami

Okus: uravnotežen v ustih, sveže arome rdečega jagodičja, ki so izrazitejše zaradi vsebnosti CO2

Največji nadtlak CO2 pri 20 oC je med 1 barom in 2,5 bara.

| — | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja EU. |
| --- | --- |

—

Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja EU.

| — | Za sladka in polsladka bela vina ter vina rosé, katerih delež alkohola presega 13 vol. % in ki so se kakor koli starala, je zgornja meja 1 g/l (16,7 meq/l). |
| --- | --- |

—

Za sladka in polsladka bela vina ter vina rosé, katerih delež alkohola presega 13 vol. % in ki so se kakor koli starala, je zgornja meja 1 g/l (16,7 meq/l).

| — | Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 235 mg/l, če je ostanek sladkorja > 5 g/l.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 7 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

—

Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 235 mg/l, če je ostanek sladkorja > 5 g/l.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

7

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

4.   
  Rdeča biser vina

Videz: čist in sijoč, s škrlatnimi odtenki; ob odprtju steklenice biser vina pojav mehurčkov brez prave pene

Vonj: čiste sadne in/ali cvetlične in/ali rastlinske arome, ki spominjajo na sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridelano vino

Okus: uravnotežen v ustih, s svežimi sadnimi in/ali cvetličnimi aromami ter lastnostmi, ki so znatno izrazitejše zaradi CO2, ki je nastal pri vrenju ali je bil dodan

| — | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja EU. |
| --- | --- |

—

Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja EU.

| — | Za vina, katerih delež alkohola presega 13 vol. % in ki so se kakor koli starala, je zgornja meja 1 g/l (16,7 meq/l). |
| --- | --- |

—

Za vina, katerih delež alkohola presega 13 vol. % in ki so se kakor koli starala, je zgornja meja 1 g/l (16,7 meq/l).

| — | Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 200 mg/l, če je ostanek sladkorja > 5 g/l.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 7 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

—

Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 200 mg/l, če je ostanek sladkorja > 5 g/l.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

7

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

5.   
  Kakovostna peneča vina (bela in rosé):

BELA VINA

Videz: čist in sijoč, rumene barve z odtenki od zelene in voskaste do slamnato rumene

vonj: čiste sadne in/ali cvetlične in/ali rastlinske arome, ki spominjajo na sorto ali sorte vinske trte, iz katerih je pridelano vino

Okus: uravnotežen v ustih, s svežimi sadnimi in/ali cvetličnimi in/ali rastlinskimi aromami

VINA ROSÉ

Videz: čist in sijoč, rožnate barve s škrlatnimi do oranžnimi odtenki

vonj: čiste arome z notami rdečega jagodičja in cvetličnimi notami

Okus: uravnotežen v ustih, s svežimi aromami rdečega jagodičja

Glede na zelo uspešno vključitev ogljikovega dioksida za obe vrsti so to vina, ki izražajo različne zelo subtilne in izjemno kompleksne arome zaradi aromatov v osnovnem vinu in avtolize kvasovk.

| — | Nadtlak pri 20 oC > 3,5 bara. |
| --- | --- |

—

Nadtlak pri 20 oC > 3,5 bara.

| — | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja EU. |
| --- | --- |

—

Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja EU.

| — | Za vina, katerih delež alkohola presega 13 vol. % in ki so se kakor koli starala, je zgornja meja 1 g/l (16,7 meq/l). |
| --- | --- |

—

Za vina, katerih delež alkohola presega 13 vol. % in ki so se kakor koli starala, je zgornja meja 1 g/l (16,7 meq/l).

| — | Za vina, ki so se starala več kot dve leti, je zgornja meja vsebnosti hlapnih kislin 1,2 g/l (20 meq/l). |
| --- | --- |

—

Za vina, ki so se starala več kot dve leti, je zgornja meja vsebnosti hlapnih kislin 1,2 g/l (20 meq/l).

| — | Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 235 mg/l, če je ostanek sladkorja > 5 g/l.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 185 |

—

Najvišja vsebnost žveplovega dioksida je 235 mg/l, če je ostanek sladkorja > 5 g/l.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

185

5.   Enološki postopki

a.   
  Osnovni enološki postopki

Poseben enološki postopek

Za stiskanje mošta ali vina se uporabi ustrezen tlak, da se iz vsakih 100 kg potrganega grozdja pridobi največ 75 litrov vina. Pri gaziranem biser vinu je dovoljeno dodati ogljikov dioksid tistemu, ki je nastal po naravni poti pri vrenju.

b.   
  Največji donosi

Ne glede na uporabljeno gojitveno obliko (kotlasto ali špalirno)

16 000 kilogramov grozdja na hektar

120 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave in priprave vin, ki jih zajema ta ZGO, vključuje ozemlje vseh občin v pokrajinah Badajoz in Cáceres.

7.   Glavne sorte vinske trte

ALARIJE – SUBIRANT PARENT

BEBA – EVA

BOBAL

BORBA

CABERNET SAUVIGNON

CAYETANA BLANCA

CHARDONNAY

DOÑA BLANCA – CIGÜENTE

GARNACHA TINTA

GARNACHA TINTORERA

GEWÜRZTRAMINER

GRACIANO

JAÉN TINTO

MACABEO – VIURA

MALVAR

MAZUELA

MERLOT

MONASTRELL

MONTÚA – CHELVA

MORISCA

MOSCATEL DE ALEJANDRÍA

MOSCATEL DE GRANO MENUDO

PARDINA – JAÉN BLANCO

PARELLADA

PEDRO XIMÉNEZ

PERRUNO

PETIT VERDOT

PINOT NOIR

RIESLING

SAUVIGNON BLANC

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

TINTO DE LA PÁMPANA BLANCA

TORRONTÉS

VERDEJO

VIOGNIER

XARELLO

8.   Opis povezave

1.   Povezava temelji na slovesu vina, ki ga z leti potrjujejo številne nagrade na nacionalni in mednarodni ravni.

NARAVNI IN ČLOVEŠKI DEJAVNIKI

Naravni dejavniki

V Ekstremaduri prevladuje sredozemsko podnebje, ki ga omili advekcija mas morskega zraka z Atlantika. Območje prejme 2 600–3 000 ur sončne svetlobe na leto, kar je po navedbah španskega meteorološkega urada (AEMET) eden od najvišjih rekordov v državi.

Padavin je malo, saj so v tej regiji po tri do štiri mesece suše. Povprečna temperatura znaša 16–17 oC.

Zime so mile zaradi oceanskega vpliva portugalske obale Atlantskega oceana, ki ga ne zmanjšujejo vmesne naravne ovire. Azorski anticiklon poleti odvrača padavine, zato so poletja zelo vroča, z najvišjimi dnevnimi temperaturami, ki presegajo 40 oC.

Človeški dejavniki

Vinogradništvo in vinarstvo sta bistveni za pokrajino Ekstremadura, kar potrjujejo številna pričevanja iz njene zgodovine:

Karel I. Španski in V. Habsburški je vino iz Ekstremadure uvrstil med najboljša na svetu.

Miguel de Cervantes ga je omenil v svojih Zglednih novelah (Novelas Ejemplares).

To je bilo prvo vino, ki je bilo predstavljeno Novemu svetu, ko so Hernán Cortés in skupina konkvistadorjev iz Ekstremadure vino iz te regije vzeli s seboj kot darilo v zameno za zlato. Cortés se je tudi odločil cepiti vinsko trto iz Ekstremadure na ameriške podlage.

Zgodovinski dokumenti reda svetega Hieronima, ki so bili najdeni v samostanu v mestu Guadalupe (leta 1 520), vključujejo obsežne kataložne opise vin, ki so se tam pridelovala. Menihi so to znanje in izkušnje razširili po vsej Ekstremaduri ter znanje o vinu prenesli na tamkajšnje ljudi.

Ko se je Španija leta 1986 pridružila EGS, se je prilagodila zakonodaji EGS in določila pravila za „vino de la tierra“ (deželno vino). Na trgu so se začela pojavljati vina, pridelana v Ekstremaduri in označena s tem izrazom.

Vlada avtonomne skupnosti Ekstremadura je leta 1999 odobrila sklep, ki ureja izraz „Vino de la Tierra de Extremadura“ za vina, v celoti pridelana iz grozdja, pridelanega na tem geografskem območju. Cilj te pobude je bil pridelovalcem iz celotne avtonomne skupnosti omogočiti certificiranje kakovosti za njihova vina, hkrati pa olajšati njihovo prepoznavnost za potrošnike.

S podporo javnih ustanov je sektor odtlej izvedel pomembne naložbe v nove tehnologije, s čimer so se izboljšali način gojenja in izbora vinske trte ter enološke tehnike, ki jih uporabljajo vinarne. Rezultat tega je, da so vina, čeprav so ohranila svoje posebne lastnosti, zdaj kakovostnejša in uživajo večji sloves.

KAKOVOST IN SLOVES

Podnebne in naravne razmere na tem območju pridelave tvorijo ekosistem, zaradi katerih so ta vina zelo razkošna v ustih, njihov okus je strukturiran in močan, imajo pa tudi intenzivne arome in uravnoteženo vsebnost kislin. So sveža in izpolnjujejo standarde kakovosti najzahtevnejših trgov.

Vina „Vinos de la Tierra de Extremadura“ so zdaj priznana po vsem svetu. Prodajajo se na vseh celinah in so zelo uveljavljena v državah, kot so Brazilija in ZDA v Severni in Južni Ameriki ali Kitajska in Japonska v Aziji. Odličen sloves uživajo tudi v evropskih državah, kot so Belgija, Nemčija in Švica.

To dokazujejo številne nagrade in priznanja, ki so jim bila podeljena v Španiji in tujini. Njihov slovesa (med drugim) dokazujejo naslednje nagrade:

zlate medalje na mednarodnih tekmovanjih v Španiji, Evropi in tretjih državah:

| — | Concours Mondial de Bruxelles (Belgija) leta 2008, |
| --- | --- |

—

Concours Mondial de Bruxelles (Belgija) leta 2008,

| — | Bacchus Gold leta 2014, |
| --- | --- |

—

Bacchus Gold leta 2014,

| — | Challenge International du Vin Bordeaux (Francija) leta 2003, |
| --- | --- |

—

Challenge International du Vin Bordeaux (Francija) leta 2003,

| — | ZLATO odličje na tekmovanju Challenge International du Vin Bordeaux (Francija) leta 2003, leta 2019 za bela vina, leta 2021 pa za kakovostna peneča in rdeča vina, |
| --- | --- |

—

ZLATO odličje na tekmovanju Challenge International du Vin Bordeaux (Francija) leta 2003, leta 2019 za bela vina, leta 2021 pa za kakovostna peneča in rdeča vina,

| — | Wine Masters Challenge (Portugalska) v letih 2003 in 2005, |
| --- | --- |

—

Wine Masters Challenge (Portugalska) v letih 2003 in 2005,

| — | Sélections Mondiales des Vins (Montreal) leta 2004, |
| --- | --- |

—

Sélections Mondiales des Vins (Montreal) leta 2004,

| — | Tempranillos del Mundo (Köln, Nemčija) leta 2006, |
| --- | --- |

—

Tempranillos del Mundo (Köln, Nemčija) leta 2006,

| — | Challenge to the best Spanish wines for USA (Miami) leta 2012, |
| --- | --- |

—

Challenge to the best Spanish wines for USA (Miami) leta 2012,

| — | Concurso Internacional de Vinos y Espirituosos (CINVE) (Španija) leta 2014, |
| --- | --- |

—

Concurso Internacional de Vinos y Espirituosos (CINVE) (Španija) leta 2014,

| — | ZLATO odličje na tekmovanju Concurso Internacional de Vinos y Espirituosos (CINVE) (Španija) leta 2014 in SREBRNO leta 2020, |
| --- | --- |

—

ZLATO odličje na tekmovanju Concurso Internacional de Vinos y Espirituosos (CINVE) (Španija) leta 2014 in SREBRNO leta 2020,

| — | ZLATO odličje na tekmovanju MUNDUS VINI (Nemčija) v letih 2020 in 2021 ter SREBRNO odličje za bela in rdeča vina leta 2017, |
| --- | --- |

—

ZLATO odličje na tekmovanju MUNDUS VINI (Nemčija) v letih 2020 in 2021 ter SREBRNO odličje za bela in rdeča vina leta 2017,

| — | SREBRNO odličje za biser vina in peneča vina na tekmovanju VinEspaña leta 2021, |
| --- | --- |

—

SREBRNO odličje za biser vina in peneča vina na tekmovanju VinEspaña leta 2021,

| — | več ZLATIH odličij za organska vina ter bela in rdeča vina na tekmovanju VinEspaña leta 2021, |
| --- | --- |

—

več ZLATIH odličij za organska vina ter bela in rdeča vina na tekmovanju VinEspaña leta 2021,

| — | 90,91 točke in ZLATO odličje na tekmovanju Gilbert & Gaillard. |
| --- | --- |

—

90,91 točke in ZLATO odličje na tekmovanju Gilbert & Gaillard.

2.   VINO

Podnebje na zadevnem območju, za katero so od začetka zorenja do trgatve značilne skromna količina padavin in visoke temperature, pomeni, da so vina s tega območja intenzivno aromatična v primerjavi z vini z drugih vinorodnih območij, in sicer zaradi vodnega stresa, ki spomladi in poleti vpliva na rastlino. To pomeni, da je grozdje v času trgatve zelo zdravo in ima razmeroma visoko vsebnost sladkorja.

Rdeče vino

Te razmere v rdečem grozdju spodbujajo proizvodnjo taninov in antocianinov, ki vplivajo na razvoj barv in okusa, značilnih za pridelana vina.

Belo vino in vino rosé

Svežina mladih vin rosé s posebno sadnim značajem je rezultat lastnosti sort in predvsem tega, da se grozdje trga, ko je popolnoma zrelo, kar je prej kot v drugih regijah v Španiji. Zato se ta vina na trg dajo med prvimi.

BISER VINO

Kot je opisano v točki 1.4 enotnega dokumenta, se je območje brez težav prilagodilo pridelavi biser vina, kar se kaže v pridelavi svežih mladih vin z manjšim deležem alkohola. Organoleptične lastnosti izvrstnih osnovnih vin, iz katerih so pridelana, postanejo še izrazitejše zaradi CO2, pridobljenega po naravni poti, ko se prekine postopek vrenja, čemur sledi vrenje ostanka sladkorja.

GAZIRANO BISER VINO

Plin v teh vinih, ki imajo podobne lastnosti kot biser vina, izvira iz dodanega ogljikovega dioksida. Ta vina so postala zelo priljubljena, saj se prodaja teh vin kot alternative drugim kategorijam vina znatno povečuje.

KAKOVOSTNO PENEČE VINO

Kot je opisano v točki 1.4 tega dokumenta, so se v tej regiji od nekdaj pridelovala peneča vina priznane kakovosti in z zelo zanimivimi organoleptičnimi lastnostmi. Ta vrsta vina se po obrtniških postopkih prideluje že več kot tri desetletja ter je zato zelo tesno povezana s podnebjem in kulturnimi značilnostmi geografskega območja te ZGO.

Značilno sredozemsko podnebje Ekstremadure, ki ga omili advekcija mas morskega zraka z Atlantika, ter vroča in zelo suha poletja na tem območju pomenijo, da so osnovna vina veliko bolj aromatična in sveža kot osnovna vina, pridelana v drugih vinorodnih regijah. Rezultat tega so peneča vina s širšim naborom arom, ki so v ustih polnega telesa in imajo dolg zaton, po katerem se razlikujejo od drugih vin.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Ta vina se lahko stekleničijo na razmejenem območju ali zunaj njega.

Točka 8(b) specifikacije proizvoda (Dodatne veljavne zahteve) določa: „Gospodarski subjekti, ki nameravajo proizvod stekleničiti zunaj območja pridelave, morajo o tem vnaprej obvestiti pristojni organ“.

Člen 9.4 sklepa regionalnega oddelka za gospodarstvo in trgovino z dne 19. avgusta 2004 o določitvi pravil o dokumentih, ki morajo biti priloženi proizvodom vinske trte pri prevozu, dokazilih, ki jih je treba hraniti v sektorju, in uporabljenih označbah: „Spremne dokumente, ki se priložijo proizvodom z izrazom ‚vino de la tierra‘ (deželno vino) za njihov prevoz iz regije, v kateri so bili pridelani, je treba na kateri koli način poslati nadzornemu organu najpozneje na dan izdaje.“

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Tradicionalni izraz iz člena 120(1), točka (d), Uredbe (ES) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013, ki se lahko uporablja za vina z zaščitenim geografskim poreklom, je „vino de la tierra“ (deželno vino).

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.juntaex.es/documents/77055/621148/IGP+Extremadura+%28Vino+de+la+Tierra%29.+Pliego+condiciones.pdf/0fd65d6e-1c66-3a58-e0ef-1c6143efe748?t=1665733026927

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

(2)  UL L 118, 4.5.2002, str. 1.

---

| 2.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/17

---

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

(2023/C 40/07)

To sporočilo je objavljeno v skladu s členom 6b(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Obvestilo o odobritvi standardne spremembe (Uredba (EU) št. 1151/2012)

„Wiśnia nadwiślanka“

EU št.: PDO-PL-0586-AM01

Datum zahtevka: 26. oktober 2022

ZGO ( ) ZOP (X)

1.   Ime proizvoda

„Wiśnia nadwiślanka“

2.   Država članica, ki ji pripada geografsko območje

Poljska

3.   Organ države članice, ki sporoči standardno spremembo

| Ministrstvo za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- |
| ul. Wspólna 30, 00-930 Varšava |
| Poljska |

Ministrstvo za kmetijstvo in razvoj podeželja

ul. Wspólna 30, 00-930 Varšava

Poljska

oznaczenia@minrol.gov.pl

4.   Opis odobrenih sprememb

Geografsko območje

Opis

Besedilo iz točke 5 specifikacije proizvoda in točke 4 enotnega dokumenta (Jedrnata opredelitev geografskega območja):

„Češnje ‚Wiśnia nadwiślanka‘ se proizvajajo na geografskem območju, ki zajema:

občine Lipsko, Sienno in Solec nad Wisłą v okrožju Lipsko, v regiji Mazowieckie,

občine Ożarów in Tarłów v okrožju Opatów, v regiji Świętokrzyskie,

občina Annopol v okrožju Kraśnik, v regiji Lubelskie.“

je bilo nadomeščeno z naslednjim:

„Višnje ‚Wiśnia nadwiślanka‘ se pridelujejo na geografskem območju, ki zajema:

občine Lipsko, Sienno, Solec nad Wisłą in Rzeczniów v okrožju Lipsko v regiji Mazowieckie,

občini Ożarów in Tarłów v okrožju Opatów ter občine Ostrowiec Świętokrzyski, Bałtów in Bodzechów v okrožju Ostrowiec v regiji Świętokrzyskie,

občino Annopol v okrožju Kraśnik, v regiji Lubelskie.“

S to spremembo se geografsko območje razširja na občine Rzeczniów, Ostrowiec Świętokrzyski, Bałtów in Bodzechów.

Te občine, ki ležijo neposredno ob primarnem območju, imajo enaka tla in enako podnebje, tamkajšnji pridelovalci pa imajo enako znanje in spretnosti. Tako je mogoče pridelati in ponuditi višnje „Wiśnia nadwiślanka“ z značilnostmi, opredeljenimi v zahtevku, ter doseči zadovoljiv pridelek. Glavni dejavniki, povezani s tlemi, ki temu območju dajejo edinstven značaj, so apnenčasta podlaga in vodotoki, vključno z reko Kamienna, saj med cvetenjem omilijo podnebne razmere ter s tem omogočijo učinkovito opraševanje in oploditev cvetov. Nasadov višenj „Wiśnia nadwiślanka“, ki so bili doslej maloštevilni, je v teh občinah vse več, kar je najboljši dokaz, da je na tem območju mogoče pridelovati to sorto višenj.

Ta sprememba zadeva geografsko območje in kot taka spada v opredelitev standardne spremembe, kot je določeno v členu 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Ta sprememba ne spada v kategorijo sprememb iz člena 53(2), točke (a) do (d).

Sprememba vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

„Wiśnia nadwiślanka“

EU št.: PDO-PL-0586-AM01— 26-10-2022

ZGO ( ) ZOP (X)

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Wiśnia nadwiślanka“

2.   Država članica ali tretja država

Poljska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda [v skladu s Prilogo XI]

Razred 1.6. Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Pod zaščiteno označbo „Wiśnia nadwiślanka“ se lahko prodajajo le sadeži višenj sorte sokówka odroślowa.

Zaščitena označba porekla se nanaša na sadeže višenj „Wiśnia nadwiślanka“, ki se pridelujejo za uporabo v predelovalni industriji, zaradi izjemnega okusa pa tudi za neposredno uživanje. „Wiśnia nadwiślanka“ je ena od sort višenj sokówka odroślowa, ki se pojavljajo na Poljskem, in se je uveljavila predvsem na porečju reke Visle (poljsko Wisła), od koder izhaja tudi njeno ime (ki pomeni „višnja z območij vzdolž Visle“). Ta sorta nima latinskega imena. Nastala je s selekcijo, in sicer izhaja iz evropske pritlikave vrste (Prunus fruticosa), ki se razmnožuje vegetativno, s poganjki iz korenin. Prunus fruticosa Pall. spada v družino Rosaceae Juss, poddružino Prunoideae, rod Prunus L., podrod Cerasus (Mill.). Da „Wiśnia nadwiślanka“ resnično izhaja iz Prunus fruticosa Pall., dokazujejo njen način razmnoževanja, velikost sadeža, intenzivnost barve in dejstvo, da je mogoče na območju gojenja danes najti reliktne primerke dreves Prunus fruticosa Pall v le še nekaj naravnih enklavah. Sadeži „Wiśnia nadwiślanka“ so manjši od sadežev gojenih sort, ki izhajajo iz sort Prunus avium L. in Prunus cerasus L ter njunih hibridov.

Izraz sokówka pomeni, da je sadež namenjen predvsem proizvodnji soka (poljsko sok), pri čemer ima meso višnje (sadeža) intenzivno barvo, pečka je temna, njena barva pa je podobna barvi mesa višnje. Izraz odroślowa se nanaša na dejstvo, da višnje te sorte pet let po posaditvi začnejo iz korenin poganjati nove poganjke za razmnoževanje.

Sadež ima intenzivno barvo od temno rdeče do burgundsko rdeče in je po vsej površini enakomerno obarvan. Je okrogel in rahlo sploščen Je okrogel in rahlo sploščen. Razmerje med težo pečke in težo sadeža je sorazmerno s starostjo dreves in navadno znaša med 9,4 % in 11,3 %. Povprečni premer sadeža je 12–20 mm, teža pa 1,6–3,3 g, odvisno od starosti in lege drevesa. Rezultat dodatnega foliarnega gnojenja in ugodnih vremenskih razmer so lahko večji sadeži s premerom do 25 mm in težo do 4 g. Meso sadeža je enakomerne temno rdeče barve. Intenzivna barva se ohrani tudi po predelavi. Sadež je aromatičen, njegov okus in vonj pa sta značilna za višnje, pri čemer je okus izjemno močan in kiselkast.

Ne glede na namen uporabe morajo biti višnje „Wiśnia nadwiślanka“ čvrste, brez znakov gnilobe in brez vidnih tujih snovi, brez škodljivih organizmov ali poškodb, ki bi jih ti povzročili, brez odvečne zunanje vlage in brez tujega vonja oziroma okusa.

Višnje „Wiśnia nadwiślanka“, namenjene industrijski predelavi, morajo biti obrane brez pecljev, ko kožica sadeža doseže barvo zrelega sadeža. Višnje so lahko različnih velikosti in imajo lahko vidne sončne ožige ali poškodbe zaradi toče, če se ohranijo značilnosti višenj „Wiśnia nadwiślanka“.

Višnje „Wiśnia nadwiślanka“, namenjene neposrednemu uživanju, morajo biti obrane ročno. Sadeži morajo biti brez poškodb in svežega videza.

3.3.   Surovine (samo za predelane proizvode) in krma (samo za proizvode živalskega izvora)

–

3.4.   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse proizvodne postopke je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju. Sadovnjaki se morajo nahajati na geografskem območju, opredeljenem v točki 4, na apnenčastih ali apnenčasto-glinastih tleh. Sadilni material se pridobi iz poganjkov iz korenin v najmanj pet let starih rodovitnih sadovnjakih, ki ležijo na zadevnem geografskem območju. Prostor za sadike ne sme biti manjši od 4 m x 2 m, kar pomeni 8 m2 na drevo. Gnojilo se uporablja skladno s standardnimi pravili za uporabo gnojil na sadnih rastlinah.

Višnje „Wiśnia nadwiślanka“, namenjene neposrednemu uživanju, morajo biti obrane ročno. Julija se obirajo s pecljem, kasneje pa lahko tudi brez peclja.

Višenj „Wiśnia nadwiślanka“, ki dospejo do predelovalnega obrata v 24 urah, ni treba ohlajati. Če se višnje hranijo dlje časa, jih je treba primerno ohladiti.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Višnje, namenjene neposrednemu uživanju, se pakirajo v embalaže z vsebnostjo od 0,5 do 5 kg.

Višnje „Wiśnia nadwiślanka“, namenjene predelavi, se obirajo v mrežaste košare, katerih največja teža ne presega 13 kg, ali paletne košare z zaprtim dnom s primerno težo.

Višnje „Wiśnia nadwiślanka“ se pakirajo v primerno embalažo že pri obiranju. Ta obveznost je bila uvedena za zagotavljanje primerne kakovosti proizvoda ter zaradi nadzora in spremljanja porekla.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Višnje „Wiśnia nadwiślanka“ se pridelujejo na geografskem območju, ki zajema:

— občine Lipsko, Sienno, Solec nad Wisłą in Rzeczniów v okrožju Lipsko v regiji Mazowieckie,

— občini Ożarów in Tarłów v okrožju Opatów ter občine Ostrowiec Świętokrzyski, Bałtów in Bodzechów v okrožju Ostrowiec v regiji Świętokrzyskie,

— občino Annopol v okrožju Kraśnik v regiji Lubelskie.

5.   Povezava z geografskim območjem

Območje pridelave višenj „Wiśnia nadwiślanka“ leži vzdolž reke Visle, zanj pa so značilne ugodne podnebne razmere in apnenčasta ali apnenčasto-glinasta podlaga. Vrhnja plast tal navadno ni globlja od 0,5 m, pod njo pa je trdna apnenčasta skalnata podlaga. Na podnebne razmere na opisanem območju vpliva tudi njegova lega vzdolž reke Visle, najdaljše reke na Poljskem, katere bližnja okolica ima posebno mikroklimo. Na območju gojenja višenj „Wiśnia nadwiślanka“ se v obdobju cvetenja običajno pojavi slana, kar je razlog, da višnje v posameznih letih različno bogato obrodijo, vendar ta vpliv blaži toplotni učinek reke Visle. Posledično je na tem geografskem območju stopnja zanesljivosti pridelave višenj razmeroma visoka.

Tla na območju pridelave višenj so predvsem nevtralna in alkalna, višnja „Wiśnia nadwiślanka“ pa v primerjavi z drugimi gojenimi sortami, ki najbolje uspevajo pri vrednosti pH med 6,7 in 7,1, dobro prenaša tudi vrednosti pH nad 7,0. Visoka vrednost pH teh tal je povezana z visoko vsebnostjo kalcija (več kot 1 000 mg/l).

Pomemben vidik posebnosti tega območja so znanje in spretnosti lokalnih pridelovalcev, ki so se naučili pridelovati višnje, značilne za to območje, ter so pridelovalne metode prilagodili prevladujočim tlom in podnebnim razmeram. To se odraža predvsem v pravi izbiri gostote sajenja in načina odstranjevanja poganjkov glede na vrsto tal, v katerih višnje rastejo, ter v odstranjevanju poganjkov iz korenin po petem letu pridelave. Če se poganjki ne odstranijo, drevesa postanejo grmičasta, poslabšajo se fitosanitarni pogoji za pridelek, sadeži so manjši in pridelek upade. Za povečano odpornost višnje „Wiśnia nadwiślanka“ proti boleznim je treba izbrati tudi primerne ukrepe varstva rastlin. To velja predvsem za ukrepe za zatiranje češnjeve muhe (Rhagoletis cerasi), saj se ob toplejši pomladi v kombinaciji z zgodnejšim cvetenjem višnje „Wiśnia nadwiślanka“ povečajo možnosti za napad odraslih osebkov te muhe tudi v obdobjih, ko to ne velja za druge gojene sorte.

Posebnosti proizvoda

Značilnosti višnje „Wiśnia nadwiślanka“ so naslednje:

| — | sadež je precej manjši od sadežev drugih gojenih sort, |
| --- | --- |

—

sadež je precej manjši od sadežev drugih gojenih sort,

| — | izjemno intenzivna barva soka, |
| --- | --- |

—

izjemno intenzivna barva soka,

| — | izjemno visoka vsebnost anticianinov: več kot 115 mg/100 g (z uporabo metode HPLC), |
| --- | --- |

—

izjemno visoka vsebnost anticianinov: več kot 115 mg/100 g (z uporabo metode HPLC),

| — | visok refraktometrični indeks: 16–23 oBx, |
| --- | --- |

—

visok refraktometrični indeks: 16–23 oBx,

| — | visoka vsebnost sladkorja: več kot 13 %, |
| --- | --- |

—

visoka vsebnost sladkorja: več kot 13 %,

| — | visoka kislost (vsebnost organske kisline): najmanj 1,4 %, izražena kot jabolčna kislina, z vrednostjo pH 8,1. |
| --- | --- |

—

visoka kislost (vsebnost organske kisline): najmanj 1,4 %, izražena kot jabolčna kislina, z vrednostjo pH 8,1.

Vsebnost anticianinov v višnjah „Wiśnia nadwiślanka“ je za najmanj 20 % višja kot pri višnji łutówka, ki je najbolj priljubljena sorta gojene višnje na Poljskem in priznana kot najprimernejša za predelavo, pri čemer je razlika lahko tudi do 100 %. Razlika in dejanska vsebnost v absolutnem merilu sta odvisni od podnebnih razmer posameznega leta in lege.

Še ena posebnost višnje „Wiśnia nadwiślanka“ je, da se po odstranitvi peclja (zlasti v prvem tednu obiranja) manjša količina soka zlije v peceljno jamico in se spremeni v nekakšen žele, kar preprečuje nadaljnje cejenje soka, s tem pa se podaljša življenjska doba sadeža v primerjavi z drugimi gojenimi sortami.

Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda

Višnje sorte sokówka odroślowa so prvotno gojili v okolici vasi Słupia Nadbrzeżna. Sčasoma so se razširile vzdolž celotnega pasu ob reki Visli, kjer so podobna tla in podobne podnebne razmere. Ker se višnja, ki izhaja iz lokalne sorte višnje sokówka odroślowa, pojavlja na tem natančno opredeljenem območju vzdolž reke Visle, je znana kot „Wiśnia nadwiślanka“.

Če se ta drevesa gojijo v alkalnih tleh z višjo vsebnostjo kalcija, imajo krajšo življenjsko dobo (20–25 let), njihovi sadeži pa so manjši, bolj aromatični in intenzivnejše barve. V glinastih tleh, kjer se apnenec nahaja globlje, je mogoče najti drevesa, starejša od 50 let, z večjimi, vendar manj aromatičnimi sadeži. Zaradi prisotnosti kalcija v podtalju je njihov sok gostejši, na kar kaže razmeroma visoka stopnja ekstrakta in pigmenta, višnje pa imajo tudi odličen okus in so v predelovalni industriji zelo iskane. Takih značilnosti ni mogoče doseči s tlemi, katerih vrednost pH je nižja od nevtralne in ki imajo nizko vsebnost kalcija.

Lokalna sorta višnje sokówka odroślowa pri prenosu na druga geografska območja navadno dobro raste, vendar precej težje obrodi. To je posledica razmeroma zgodnjega cvetenja in s tem povezane škode, ki jo povzroča hladno spomladansko vreme, kar onemogoča zadovoljiv pridelek. Zaradi mikroklimatskih razmer, ki so drugačne od razmer na opredeljenem geografskem območju, so sadeži večji ter imajo višjo vsebnost vode in nižjo stopnjo ekstrakta.

Kombinacija vpliva tamkajšnjih tal in bližine reke se kaže v rasti in cvetenju, pa tudi v bogati rodnosti in sadežih najboljše kakovosti z navedenimi specifičnimi značilnostmi. Kakovost je tesno in neločljivo povezana z lego sadovnjakov ter tlemi in podnebnimi razmerami, ki v njih prevladujejo. Vse druge sorte višenj na tleh in v podnebnih razmerah, ki prevladujejo na zadevnem območju, rastejo slabše in obrodijo manj.

Poleg specifičnega okolja, v katerem rastejo višnje „Wiśnia nadwiślanka“, so za kakovost pomembne tudi zgoraj opisane izjemne spretnosti lokalnih pridelovalcev.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://www.gov.pl/web/rolnictwo/produkty-zarejestrowane-jako-chronione-nazwy-pochodzenia-chronione-oznaczenia-geograficzne-oraz-gwarantowane-tradycyjne-specjalnosci

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---

| 2.2.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/22

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 40/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Vinohradnícka oblasť Tokaj“

PDO-SK-A0120-AM01

Datum obvestila: 24. oktober 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

Standardna sprememba

Glavna posebnost vinorodnega območja označbe „vinohradnícka oblasť Tokaj“ je pridelava naravno sladkih vin (znanih kot putňové vína), za katera je potrebno trganje cibeb (tj. grozdnih jagod, izsušenih zaradi sive plesni (Botrytis cinerea)).

Ker osnovne sorte, ki rastejo na vinorodnem območju označbe „vinohradnícka oblasť Tokaj“, dajejo gospodarsko pomemben pridelek cibeb le občasno v najugodnejših letih, žlahtnitelji vinogradnikom ponujajo novo vzgojene sorte, ki obrodijo več cibeb, s tem pa tudi stabilizirajo pridelavo vin putňové vína.

Na opredeljenem geografskem območju so bile zasajene nove sorte vinske trte kabar, kövérszölö in zéta, te sorte pa so tudi vpisane v register vinogradov, ki ga vodi osrednji inštitut za kmetijski nadzor in testiranje v Bratislavi. Kakovost in lastnosti proizvodov vinske trte, opisane v specifikaciji proizvoda za označbo „vinohradnícka oblasť Tokaj“, so pretežno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja ter naravnih in človeških dejavnikov, ki so z njim neločljivo povezani. Z vključitvijo navedenih sort se ne razveljavlja povezava z geografskim območjem.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Vinohradnícka oblasť Tokaj

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 6. | Kakovostno aromatično peneče vino |
| --- | --- |

6.

Kakovostno aromatično peneče vino

4.   Opis vina

1.   „Tokajské samorodné suché“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: bledo rumena do zlato rumena z rjavkastim odtenkom, možni tudi svetlejši odtenki

Vonj: izrazit, značilen za tokajsko vino – po prezrelem sadju, oreščkih

Okus: krušni okus, značilen za tokajsko vino, med medenim in karamelnim, po prezrelem sadju

Analitske lastnosti

Vsebnost ostanka sladkorja (glukoza + fruktoza): do 10 g/l

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 23 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 300 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

300

2.   „Tokajské samorodné sladké“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: bledo rumena do zlato rumena z rjavkastim odtenkom, možni tudi svetlejši odtenki

Vonj: izrazit, značilen za tokajsko vino – po prezrelem sadju, oreščkih

Okus: krušni okus, značilen za tokajsko vino, med medenim in karamelnim, po prezrelem sadju

Analitske lastnosti

Vsebnost ostanka sladkorja (glukoza + fruktoza): več kot 10 g/l

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 23 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 300 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

300

3.   „Tokajský výber trojputňový“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: rumena do intenzivno jantarna

Vonj: izrazit, značilen za tokajsko vino – po medu, prezrelem sadju, oreščkih

Okus: krušni okus, značilen za tokajsko vino, med medenim in karamelnim, po prezrelem sadju

Analitske lastnosti

Vsebnost ostanka sladkorja: 60 g/l

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 25 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 6 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 2,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 400 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

6

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

2,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

400

4.   „Tokajský výber štvorputňový“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: rumena do intenzivno jantarna

Vonj: izrazit, značilen za tokajsko vino – po medu, prezrelem sadju, oreščkih

Okus: krušni okus, značilen za tokajsko vino, med medenim in karamelnim, po prezrelem sadju

Analitske lastnosti

Vsebnost ostanka sladkorja: 90 g/l

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 30 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 6 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 2,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 400 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

6

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

2,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

400

5.   „Tokajský výber päťputňový“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: rumena do intenzivno jantarna

Vonj: izrazit, značilen za tokajsko vino – po medu, prezrelem sadju, oreščkih

Okus: krušni okus, značilen za tokajsko vino, med medenim in karamelnim, po prezrelem sadju

Analitske lastnosti

Vsebnost ostanka sladkorja: 120 g/l

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 35 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 6 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 2,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 400 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

6

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

2,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

400

6.   „Tokajský výber šesťputňový“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: rumena do intenzivno jantarna

Vonj: izrazit, značilen za tokajsko vino – po medu, prezrelem sadju, oreščkih

Okus: krušni okus, značilen za tokajsko vino, med medenim in karamelnim, po prezrelem sadju

Analitske lastnosti

Vsebnost ostanka sladkorja: 150 g/l

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 40 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 6 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 2,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 400 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

6

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

2,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

400

7.   „Tokajský mášláš suchý“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: rumena do intenzivno jantarno rumena

Vonj: izrazit, značilen za tokajsko vino – po medu, prezrelem sadju, oreščkih

Okus: krušni okus, značilen za tokajsko vino, med medenim in karamelnim, po prezrelem sadju

Analitske lastnosti

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 23 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 6 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,5 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 350 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

6

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,5

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

350

8.   „Tokajský mášláš sladký“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: rumena do intenzivno jantarno rumena

Vonj: izrazit, značilen za tokajsko vino – po medu, prezrelem sadju, oreščkih

Okus: krušni okus, značilen za tokajsko vino, med medenim in karamelnim, po prezrelem sadju

Analitske lastnosti

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 23 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 6 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,5 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 350 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

6

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,5

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

350

9.   „Tokajský forditáš suchý“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: rumena do intenzivno jantarno rumena

Vonj: izrazit, značilen za tokajsko vino – po medu, prezrelem sadju, oreščkih

Okus: krušni okus, značilen za tokajsko vino, med medenim in karamelnim, po prezrelem sadju

Analitske lastnosti

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 23 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 6 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,5 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 350 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

6

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,5

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

350

10.   „Tokajský forditáš sladký“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: rumena do intenzivno jantarno rumena

Vonj: izrazit, značilen za tokajsko vino – po medu, prezrelem sadju, oreščkih

Okus: krušni okus, značilen za tokajsko vino, med medenim in karamelnim, po prezrelem sadju

Analitske lastnosti

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 23 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 6 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,5 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 350 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

6

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,5

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

350

11.   „Tokajská výberová esencia“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: rumena do intenzivno jantarna

Vonj: izrazit, značilen za tokajsko vino – po medu, prezrelem sadju, oreščkih

Okus: krušni okus, značilen za tokajsko vino, med medenim in karamelnim, po prezrelem sadju

Analitske lastnosti

Vsebnost ostanka sladkorja: najmanj 180 g/l

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 45 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 6 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 6 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 2,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 400 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

6

Najnižja vsebnost skupnih kislin

6

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

2,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

400

12.   „Tokajská esencia“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: rumena do intenzivno jantarno rumena

Vonj: izrazit, značilen za tokajsko vino – po medu, prezrelem sadju, oreščkih

Okus: krušni okus, značilen za tokajsko vino, med medenim in karamelnim, po prezrelem sadju

Analitske lastnosti

Delež dejanskega alkohola: največ 8 vol. %

Vsebnost ostanka sladkorja: več kot 450 g/l

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 50 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 1,2 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 8 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 2,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 400 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

1,2

Najnižja vsebnost skupnih kislin

8

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

2,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

400

13.   „Tokajský furmint“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: bledo zelena do bledo rumena, rahlo zlata

Vonj: izrazit vonj, značilen za sorto

Okus: značilen za sorto, polnega telesa, skladen

Analitske lastnosti

Vsebnost skupnega žveplovega dioksida: največ 200 mg/l; če vsebnost ostanka sladkorja presega 5 g/l, največ 250 mg/l.

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 250 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

250

14.   „Tokajská lipovina“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: bledo zelena do bledo rumena, rahlo zlata

Vonj: izrazit vonj, značilen za sorto

Okus: značilen za sorto, polnega telesa, skladen

Analitske lastnosti

Vsebnost skupnega žveplovega dioksida: največ 200 mg/l; če vsebnost ostanka sladkorja presega 5 g/l, največ 250 mg/l.

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 250 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

250

15.   „Tokajský muškát žltý“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: bledo zelena do bledo rumena, rahlo zlata

Vonj: izrazit vonj, značilen za sorto

Okus: značilen za sorto, polnega telesa, skladen

Analitske lastnosti

Vsebnost skupnega žveplovega dioksida: največ 200 mg/l; če vsebnost ostanka sladkorja presega 5 g/l, največ 250 mg/l.

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 250 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

250

16.   Kakovostno vino „akostné víno“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko vključuje posamezna vlakna iz filtrirnega materiala, posamezne delce plute, drobne kristale vinskega kamna, rdeča vina pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi.

Barva: bledo zelena do bledo rumena, medeno zlata; bela vina imajo lahko rahel rjavkasto rumen ali rožnat odtenek.

Vonj: čist, značilen in izrazit, odvisno od sorte ali znamke, vendar je lahko tudi manj izrazit.

Okus: čist, značilen, polnega telesa, skladen, svež, vendar se lahko pojavijo manjša odstopanja v polnosti in značilnostih.

Analitske lastnosti

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 16 g/l

Skupni žveplov dioksid: največ 200 mg/l; če vsebnost ostanka sladkorja presega 5 g/l, največ 250 mg/l.

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 250 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

250

17.   Kabinetno vino „akostné víno s prívlastkom kabinetné“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko z drobnimi kristali vinskega kamna, pri rdečih vinih pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi

Barva: bela, bledo zelena do bledo rumena, medeno zlata, odvisno od sorte, letnika in izraza

Vonj: čist, značilen in izrazit, odvisno od sorte ali znamke

Okus: čist, značilen, polnega telesa, skladen

Analitske lastnosti

Če vsebnost ostanka sladkorja presega 5 g/l, se vrednost poveča za 50 mg/l.

Ekstrakt brez sladkorja: vsaj 16,5 g/l

Titrabilna kislost: najmanj 3,5 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

18.   Vino pozne trgatve „akostné víno s prívlastkom neskorý zber“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko z drobnimi kristali vinskega kamna, pri rdečih vinih pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi

Barva: bela, bledo zelena do bledo rumena, medeno zlata, odvisno od sorte, letnika in izraza

Vonj: čist, značilen in izrazit, odvisno od sorte ali znamke

Okus: čist, značilen, polnega telesa, skladen

Analitske lastnosti

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 16,5 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 300 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

300

19.   Vino iz grozdnega izbora „akostné víno s prívlastkom výber z hrozna“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko z drobnimi kristali vinskega kamna, pri rdečih vinih pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi

Barva: bela, bledo zelena do bledo rumena, medeno zlata, odvisno od sorte, letnika in izraza

Vonj: čist, značilen in izrazit, odvisno od sorte ali znamke

Okus: čist, značilen, polnega telesa, skladen

Analitske lastnosti

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 16,5 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,8 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 350 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,8

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

350

20.   Vino iz jagodnega izbora „akostné víno s prívlastkom bobuľový výber“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko z drobnimi kristali vinskega kamna, pri rdečih vinih pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi

Barva: bela, bledo zelena do bledo rumena, medeno zlata, odvisno od sorte, letnika in izraza

Vonj: čist, značilen in izrazit, odvisno od sorte ali znamke

Okus: čist, značilen, polnega telesa, skladen.

Analitske lastnosti

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 16,5 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 8 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,8 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 400 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

8

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,8

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

400

21.   Vino iz suhega jagodnega izbora „akostné víno s prívlastkom hrozienkový výber“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko z drobnimi kristali vinskega kamna, pri rdečih vinih pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi

Barva: bela, bledo zelena do bledo rumena, medeno zlata, odvisno od sorte, letnika in izraza

Vonj: čist, značilen in izrazit, odvisno od sorte ali znamke

Okus: čist, značilen, polnega telesa, skladen

Analitske lastnosti

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 16,5 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 8 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 2,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 400 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

8

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

2,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

400

22.   Vino iz plemenitega jagodnega izbora „akostné víno s prívlastkom cibébový/botrytický výber“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko z drobnimi kristali vinskega kamna, pri rdečih vinih pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi

Barva: bela, bledo zelena do bledo rumena, medeno zlata, odvisno od sorte, letnika in izraza

Vonj: čist, značilen in izrazit, odvisno od sorte ali znamke

Okus: čist, značilen, polnega telesa, skladen

Analitske lastnosti

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 16,5 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 8 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 2,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 400 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

8

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

2,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

400

23.   Ledeno vino „akostné víno s prívlastkom ľadové víno“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko z drobnimi kristali vinskega kamna, pri rdečih vinih pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi

Barva: bela, bledo zelena do bledo rumena, medeno zlata, odvisno od sorte, letnika in izraza

Vonj: čist, značilen in izrazit, odvisno od sorte ali znamke

Okus: čist, značilen, polnega telesa, skladen

Analitske lastnosti

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 16,5 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 6 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,8 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 400 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

6

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,8

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

400

24.   Slamno vino „akostné víno s prívlastkom slamové víno“.

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko z drobnimi kristali vinskega kamna, pri rdečih vinih pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi

Barva: bela, bledo zelena do bledo rumena, medeno zlata, odvisno od sorte, letnika in izraza

Vonj: čist, značilen in izrazit, odvisno od sorte ali znamke

Okus: čist, značilen, polnega telesa, skladen

Analitske lastnosti

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 16,5 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 6 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 2,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 400 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

6

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

2,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

400

25.   Likersko víno

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: bela do jantarna, odvisno od označbe in letnika

Vonj: čist, značilen in izrazit, odvisno od sorte ali znamke, vendar je lahko tudi manj izrazit.

Okus: čist, značilen, polnega telesa, skladen, izrazit, vendar se lahko pojavijo manjša odstopanja v polnosti in značilnostih

Analitske lastnosti

Delež skupnega alkohola: najmanj 17,5 vol. %

Vsebnost skupnega žveplovega dioksida: največ 150 mg/l za vina, katerih ostanek sladkorja ne presega 5 g/l, največ 200 mg/l za vina, katerih ostanek sladkorja presega 5 g/l.

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 15 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

26.   Peneče vino „Sekt V.O.“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: bela, rosé ali rdeča, odvisno od označbe in letnika

Vonj: čist, značilen, izrazit in svež, odvisno od sorte ali znamke

Mehurčki: drobni in obstojni

Okus: izrazit, svež, skladen, čist in polnega telesa

Analitske lastnosti

Delež skupnega alkohola: najmanj 10,0 vol. %

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 16 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 185 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

185

27.   Peneče vino „Pestovateľský sekt“

KRATEK OPIS

Organoleptične lastnosti

Barva: bela, rosé ali rdeča, odvisno od označbe in letnika

Vonj: čist, značilen, izrazit in svež, odvisno od sorte ali znamke

Mehurčki: drobni in obstojni

Okus: izrazit, svež, skladen, čist in polnega telesa.

Analitske lastnosti

Delež skupnega alkohola: najmanj 10,0 vol. %

Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 16,5 g/l

Čeprav največji delež skupnega alkohola ni naveden v preglednici, specifikacije proizvoda izpolnjujejo vse pogoje, določene v zakonodaji EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 1,1 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 185 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

1,1

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

185

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   „Vinohradnícka oblasť Tokaj“

Posebni enološki postopek

Skupne določbe

Vse grozdje, iz katerega se prideluje vino, mora izvirati z vinorodnega območja označbe „vinohradnícka oblasť Tokaj“. Tokajsko vino se lahko prideluje in stekleniči le na tem območju.

2.   „Tokajské samorodné víno“

Posebni enološki postopek

Vino „Tokajské samorodné“ se prideluje z alkoholnim vrenjem sort vinske trte tokaj, če razmere za množično tvorbo cibeb niso ugodne. Vino „Tokajské samorodné“ se deli na:

| (a) | suho vino „Tokajské samorodné suché“ – to vino se prideluje v letih, ki niso ugodna za proizvodnjo cibeb, ali iz grozdja, katerega grozdi so bili sprva potrgani za pridelavo tokajskih vin z izrazom „výberové“; potrgano grozdje mora imeti vsebnost sladkorja, ki znaša najmanj 21 °NM; vsebnost ostanka naravnega sladkorja pridelanega vina je največ 10 g/l; |
| --- | --- |

(a)

suho vino „Tokajské samorodné suché“ – to vino se prideluje v letih, ki niso ugodna za proizvodnjo cibeb, ali iz grozdja, katerega grozdi so bili sprva potrgani za pridelavo tokajskih vin z izrazom „výberové“; potrgano grozdje mora imeti vsebnost sladkorja, ki znaša najmanj 21 °NM; vsebnost ostanka naravnega sladkorja pridelanega vina je največ 10 g/l;

| (b) | sladko vino „Tokajské samorodné sladké“ – to vino se prideluje iz grozdja in nekaj cibeb, ki se ne potrgajo z grozdov, temveč se predelajo skupaj s preostalim grozdjem, katerega vsebnost sladkorja mora biti vsaj 24 °NM; vsebnost naravnega sladkorja v vinu je več kot 10 g/l.
  Vina „Tokajské samorodné suché“ in „Tokajské samorodné sladké“ se lahko dajo na trg šele po vsaj dveletnem zorenju, od tega morajo vsaj eno leto zoreti v lesenih sodih. |
| --- | --- |

(b)

sladko vino „Tokajské samorodné sladké“ – to vino se prideluje iz grozdja in nekaj cibeb, ki se ne potrgajo z grozdov, temveč se predelajo skupaj s preostalim grozdjem, katerega vsebnost sladkorja mora biti vsaj 24 °NM; vsebnost naravnega sladkorja v vinu je več kot 10 g/l.

Vina „Tokajské samorodné suché“ in „Tokajské samorodné sladké“ se lahko dajo na trg šele po vsaj dveletnem zorenju, od tega morajo vsaj eno leto zoreti v lesenih sodih.

3.   „Tokajský výber“

Posebni enološki postopek

Vino„Tokajský výber“ se prideluje z alkoholnim vrenjem, potem ko se cibebe prelijejo z moštom, katerega vsebnost sladkorja je najmanj 21 oNM in ki izhaja z vinorodnega območja označbe „vinohradnícka oblasť Tokaj“, ali z vinom enake kakovosti in istega letnika, ki izhaja z vinorodnega območja označbe „vinohradnícka oblasť Tokaj“. Glede na količino dodanih cibeb se vino „Tokajský výber“ deli na od tri do šest putňový. Vina „Tokajský výber“ zorijo vsaj tri leta, od tega vsaj dve leti v lesenih sodih.

4.   „Tokajský mášláš“

Posebni enološki postopek

Vino „Tokajský mášláš“ se prideluje z alkoholnim vrenjem mošta ali vina istega letnika z vinorodnega območja označbe „vinohradnícka oblasť Tokaj“, ki se prilije drožem vina „samorodné“ ali „výber“. Zori vsaj dve leti, od tega vsaj eno leto v lesenih sodih.

5.   „Tokajský forditáš“

Posebni enološki postopek

Vino „Tokajský forditáš“ se prideluje z alkoholnim vrenjem mošta ali vina istega letnika z vinorodnega območja označbe „vinohradnícka oblasť Tokaj“, ki se prilije grozdnim tropinam iz cibeb. Zori vsaj dve leti, od tega vsaj eno leto v lesenih sodih.

6.   „Tokajská výberová esencia“

Posebni enološki postopek

Vino „Tokajská výberová esencia“ se prideluje z alkoholnim vrenjem cibeb. Med trgatvijo se grozdne jagode izberejo ločeno in se takoj po predelavi prelijejo z moštom z opredeljenega vinorodnega območja označbe „vinohradnícka oblasť Tokaj“ ali z vinom istega letnika, ki vsebuje najmanj 180 g/l naravnega sladkorja in 45 g/l ekstrakta brez sladkorja. Vino zori vsaj tri leta, od tega vsaj dve leti v lesenih sodih.

7.   „Tokajská esencia“

Posebni enološki postopek

Vino „Tokajská esencia“ se prideluje s počasnim vrenjem vina iz samotoka, pridobljenega iz ločeno izbranih cibeb. „Esencia“ vsebuje najmanj 450 g/l naravnega sladkorja in 50 g/l ekstrakta brez sladkorja. Vino zori vsaj tri leta, od tega vsaj dve leti v lesenih sodih.

8.   Tokajský furmint

Posebni enološki postopek

Vino, pridelano z alkoholnim vrenjem grozdja sorte furmint z dodatkom sort lipovina in muškát žltý (ki skupaj ne presegata 15 %), ki se gojijo na vinorodnem območju označbe „vinohradnícka oblasť Tokaj“, se imenuje „Tokajský furmint“.

9.   „Tokajská lipovina“

Posebni enološki postopek

Vino, pridelano z alkoholnim vrenjem grozdja sorte lipovina z dodatkom sort furmint in muškát žltý (ki skupaj ne presegata 15 %), ki se gojijo na vinorodnem območju označbe „vinohradnícka oblasť Tokaj“, se imenuje „Tokajská lipovina“.

10.   „Tokajský muškát žltý“

Posebni enološki postopek

Vino, pridelano z alkoholnim vrenjem grozdja sorte muškát žltý z dodatkom sort furmint in lipovina (ki skupaj ne presegata 15 %), ki se gojijo na vinorodnem območju označbe „vinohradnícka oblasť Tokaj“, se imenuje „Tokajský muškát žltý“.

5.2.   Največji donosi

| 1. | „Tokajské samorodné suché“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

1.

„Tokajské samorodné suché“

9 500 kg grozdja na hektar

| 2. | „Tokajské samorodné sladké“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

2.

„Tokajské samorodné sladké“

9 500 kg grozdja na hektar

| 3. | „Tokajský výber trojputňový“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

3.

„Tokajský výber trojputňový“

9 500 kg grozdja na hektar

| 4. | „Tokajský výber štvorputňový“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

4.

„Tokajský výber štvorputňový“

9 500 kg grozdja na hektar

| 5. | „Tokajský výber päťputňový“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

5.

„Tokajský výber päťputňový“

9 500 kg grozdja na hektar

| 6. | „Tokajský výber šesťputňový“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

6.

„Tokajský výber šesťputňový“

9 500 kg grozdja na hektar

| 7. | „Tokajská výberová esencia“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

7.

„Tokajská výberová esencia“

9 500 kg grozdja na hektar

| 8. | „Tokajská esencia“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

8.

„Tokajská esencia“

9 500 kg grozdja na hektar

| 9. | „Tokajský fordítáš“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

9.

„Tokajský fordítáš“

9 500 kg grozdja na hektar

| 10. | „Tokajský mášláš“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

10.

„Tokajský mášláš“

9 500 kg grozdja na hektar

| 11. | „Tokajský furmint“

  14 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

11.

„Tokajský furmint“

14 000 kg grozdja na hektar

| 12. | „Tokajská lipovina“

  14 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

12.

„Tokajská lipovina“

14 000 kg grozdja na hektar

| 13. | „Tokajský muškát žltý“

  14 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

13.

„Tokajský muškát žltý“

14 000 kg grozdja na hektar

| 14. | „Akostné víno“

  14 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

14.

„Akostné víno“

14 000 kg grozdja na hektar

| 15. | „Akostné víno s prívlastkom kabinetné“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

15.

„Akostné víno s prívlastkom kabinetné“

9 500 kg grozdja na hektar

| 16. | „Akostné víno s prívlastkom neskorý zber“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

16.

„Akostné víno s prívlastkom neskorý zber“

9 500 kg grozdja na hektar

| 17. | „Akostné víno s prívlastkom výber z hrozna“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

17.

„Akostné víno s prívlastkom výber z hrozna“

9 500 kg grozdja na hektar

| 18. | „Akostné víno s prívlastkom bobuľový výber“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

18.

„Akostné víno s prívlastkom bobuľový výber“

9 500 kg grozdja na hektar

| 19. | „Akostné víno s prívlastkom hrozienkový výber“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

19.

„Akostné víno s prívlastkom hrozienkový výber“

9 500 kg grozdja na hektar

| 20. | „Akostné víno s prívlastkom cibébový/botrytický výber“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

20.

„Akostné víno s prívlastkom cibébový/botrytický výber“

9 500 kg grozdja na hektar

| 21. | „Akostné víno s prívlastkom ľadové víno“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

21.

„Akostné víno s prívlastkom ľadové víno“

9 500 kg grozdja na hektar

| 22. | „Akostné víno s prívlastkom slamové víno“

  9 500 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

22.

„Akostné víno s prívlastkom slamové víno“

9 500 kg grozdja na hektar

| 23. | Likersko víno

  14 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

23.

Likersko víno

14 000 kg grozdja na hektar

| 24. | „Sekt V.O.“

  14 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

24.

„Sekt V.O.“

14 000 kg grozdja na hektar

| 25. | „Pestovateľský sekt“

  14 000 kg grozdja na hektar |
| --- | --- |

25.

„Pestovateľský sekt“

14 000 kg grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Tokaj je zaprto vinorodno območje, razmejeno z mejami katastrskih območij naslednjih tokajskih občin: Čerhov, Veľká Tŕňa, Malá Tŕňa, Slovenské Nové Mesto, Bara, Černochov in Viničky.

7.   Sorte vinske trte

Furmint

Kabar

Kövérszőlő – tučné hrozno

Lipovina

Muškát žltý

Zéta – zeta

8.   Opis povezave

„Vinohradnícka oblasť Tokaj“

Vinogradništvo in vinarstvo na opredeljenem geografskem območju temeljita na gojenju vinske trte in staranju vina na edinstvenih vulkanskih tleh gričevja Zemplín v posebnih podnebnih razmerah. Topografija gričevja Zemplín je rahlo do zmerno razgibana in gričevnata. Za regijo je značilna vulkanska sestava tal, ki vsebuje andezite, riolite in riolitske tufe, ki so podlaga za težka ilovnata ali glinasto-ilovnata tla, bogata z mineralnimi snovmi. Kamnine v tleh na gričevju Zemplín so večinoma kisle. Vinogradi so zasajeni na nadmorski višini 105–320 m. Vinorodno območje označbe „vinohradnícka oblasť Tokaj“ zajema le južna, jugovzhodna in jugozahodna pobočja. Takšna lega pobočij pomeni, da je vinska trta ves dan izpostavljena toploti jesenskega sonca, ki lahko iz elementov zemlje, vode in zraka proizvede zadostne količine naravnega sladkorja in aromatičnih snovi v grozdnih jagodah. Tla so vulkanskega izvora, zanje pa je značilna izrazita kamnitost. Odločilno vplivajo na zorenje grozdja. V dolgih sončnih jesenskih dnevih absorbirajo sončno svetlobo in ponoči oddajajo njeno toploto, s čimer blažijo razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami ter pozitivno vplivajo na zorenje grozdja. Prepoznavna značilnost tal na opredeljenem geografskem območju je, da so v jutru po hladni jesenski noči še vedno topla.

Območje Tokaj leži v celinsko podnebnem pasu, pri čemer povprečna letna temperatura znaša približno 9,6 °C. V rastni sezoni je povprečna temperatura približno 16 °C, pri čemer območje prejme 1 075 ur sončne svetlobe, temperatura tal na globini 50 cm pa znaša 13,5 °C. Povprečna količina padavin na območju je 608 mm, pri čemer jih največ pade junija in julija. Na splošno je razporeditev padavin pozimi in spomladi razmeroma neenakomerna, količina padavin poleti in jeseni pa je primerljiva. Za območje so značilne dolge in suhe jeseni. Jutranja meglica, s katero se običajno začnejo jesenski dnevi, spodbuja nastajanje in razvoj plemenite plesni na grozdnih jagodah. Cibebe, ki se uporabljajo za pridelavo vina, so izsušene grozdne jagode, ki v ugodnih letih nastanejo v grozdih tokajskih sort furmint, lipovina in muškát žltý, okuženih s plemenito plesnijo Botrytis cinerea Persoon. Pridelava najkakovostnejšega vina je povezana s posebno tehnologijo dodajanja točno določenega deleža cibeb v določeno količino vina in v vina, ki več let zorijo v hrastovih sodih v kleteh iz tufa.

Na severu območje ščiti gričevje Zemplín. Na jugu je zaradi južnih jesenskih vetrov suho, kar ustvarja odlične razmere za razvoj plemenite plesni Botrytis cinerea in nastanek cibeb. Cibebe so zdrave grozdne jagode, okužene z plemenito plesnijo Botrytis cinerea, ki poškoduje kožico jagode ter s tem povzroči izhlapevanje vode in zgoščevanje sladkorja. So edinstvene in se pojavljajo le na tem območju. Zaradi vulkanskih tal imajo vina večjo mineralnost in polnost, kar se odraža v večjem ekstraktu.

Podnebje v regiji prispeva k višji vsebnosti kislin, odvisno od letnika pa tudi k nastanku cibeb in vsebnosti sladkorja v grozdju ob trgatvi. Pri primerjavi z drugimi vinorodnimi območji na Slovaškem je ekstrakt vin, pridelanih na tem območju, v vseh kategorijah vina večji za 1–3 g/l, pri čemer povprečna vsebnost kislin znaša 12–14 g/l ob trgatvi in 6–10 g/l v končnem proizvodu.

Prvi zapisi o gojenju vinske trte segajo v čas rimskega cesarstva (2. stoletje). Pozneje so se tu naselili Slovani, ki so kraj in hrib na sotočju rek Bodrog in Tisa poimenovali „Stokaj“. V 13. stoletju je kralj Béla IV. na območje naselil Italijane iz regije Bari, ki so uvedli osnovno tokajsko sorto, furmint. Med turškimi vojnami in 170-letno turško vladavino so zgradili podzemna zatočišča. Te kleti, ki so bile skopane v tuf in so vse leto ohranjale stalno temperaturo, so pozneje začeli uporabljati za skladiščenje tokajskega vina. Prvo tokajsko vino vrhunske kakovosti je bilo pridelano leta 1650. Tokaj je bil najbolj priljubljen v 17. in 18. stoletju. Francis II. Rákózci mu je utrl pot celo na francoski kraljevi dvor Ludvika XIV., kjer je dobil naziv „VINUM REGUM – REX VINORUM“ – „vino kraljev – kralj med vini“. Tokajsko vino je bilo najljubše vino carja Petra Velikega in njegove naslednice Katarine. Ker naj bi imelo tokajsko vino zdravilne učinke, so ga predpisovali kot univerzalno zdravilo za številne bolezni (Universalis vera medicina).

Kakovost proizvoda je rezultat posebnih tal in podnebnih razmer ter spretnosti in izkušenj pridelovalcev. Edinstvenost tokajskega vina je bila pravno priznana z aktom slovaškega nacionalnega sveta št. 4 z dne 6. marca 1959, z vključitvijo v nacionalni register, z vključitvijo v register WIPO v Ženevi leta 1967 ter z dvostranskimi sporazumi s Švico in Portugalsko.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, druge zahteve)

„Vinohradnícka oblasť Tokaj“

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

V skladu z zakonom št. 182/2005 o vinogradništvu in vinarstvu, kakor je bil spremenjen.

Odlok št. 232/2005 Ministrstva Slovaške republike za kmetijstvo o vinu „vinohradnícka oblasť Tokaj“.

Odlok št. 237/2005 Ministrstva Slovaške republike za kmetijstvo o določitvi podrobnih pogojev za dodelitev pravic do zasaditve ter izvajanju nekaterih drugih določb zakona št. 182/2005 o vinogradništvu in vinarstvu.

Povezava do specifikacije proizvoda

http://www.upv.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/tokaj-specifikacia.pdf

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---