# Euroopa Liidu C 51/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 51 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik10. veebruar 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 51

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik10. veebruar 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 51/01 | Komisjoni teatis päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaldamise kohta, millega nähakse ette diagonaalne kumulatsioon Euroopa – Vahemere piirkonnas asuvate reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste vahel | 1 |
| 2023/C 51/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10995 – INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP) (
  1
  ) | 7 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 51/01

Komisjoni teatis päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaldamise kohta, millega nähakse ette diagonaalne kumulatsioon Euroopa – Vahemere piirkonnas asuvate reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste vahel

1

2023/C 51/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10995 – INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP) (
  1
  )

1

7

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 51/03 | Euro vahetuskurss — 9. veebruar 2023 | 8 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 51/03

Euro vahetuskurss — 9. veebruar 2023

8

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 51/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 9 |
| 2023/C 51/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS) (
  1
  ) | 11 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 51/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 12 |
| 2023/C 51/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 19 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 51/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

9

2023/C 51/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS) (
  1
  )

1

11

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 51/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

12

2023/C 51/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 10.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/1

---

Komisjoni teatis päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaldamise kohta, millega nähakse ette diagonaalne kumulatsioon Euroopa – Vahemere piirkonnas asuvate reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste (1) vahel

(2023/C 51/01)

Päritolu diagonaalse kumulatsiooni kohaldamiseks reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste vahel teatavad asjaomased osalised üksteisele Euroopa Komisjoni kaudu teiste reegleid kohaldavate konventsiooniosalistega jõus olevad päritolureeglid.

Silmas tuleb pidada seda, et töö, töötlemise ja/või materjalide puhul saab diagonaalset kumulatsiooni kohaldada ainult juhul, kui lõpptootjaks ja lõppsihtkohaks olevad reegleid kohaldavad konventsiooniosalised on sõlminud ühesuguseid päritolureegleid sisaldavad vabakaubanduslepingud kõikide päritolustaatuse kujunemisega seotud osalistega.

Tooteid, mis on pärit sellise reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt, kes ei ole sõlminud vabakaubanduslepingut lõpptootjaks ja/või lõppsihtkohaks oleva reegleid kohaldava konventsiooniosalisega, käsitatakse päritolustaatuseta tootena.

Reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste poolt Euroopa Komisjonile esitatud teadete alusel on lisatud tabelites esitatud järgmine teave.

| | Tabel 1. Lihtsustatud ülevaade kumuleerimisvõimalustest seisuga 1. veebruar 2023. |
| --- | --- |

Tabel 1. Lihtsustatud ülevaade kumuleerimisvõimalustest seisuga 1. veebruar 2023.

| | Tabel 2. Kuupäev, millest alates diagonaalset kumulatsiooni kohaldatakse. |
| --- | --- |

Tabel 2. Kuupäev, millest alates diagonaalset kumulatsiooni kohaldatakse.

Tabelis 1 tähistab „X“ seda, et kahe partneri vahel on sõlmitud päritolureegleid sisaldav vabakaubandusleping, mis võimaldab kumulatsiooni päritolureeglite üleminekueeskirjade alusel. Selleks et kasutada diagonaalset kumulatsiooni kolmanda partneriga, peab „X“ olema märgitud kõikides kolme partneri vahelistes kastides.

Tabelis 2 osutavad nimetatud kuupäevad kuupäevale, millest alates kohaldatakse iga päritolureegleid käsitleva protokolli A liite artikli 8 alusel diagonaalset kumulatsiooni reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste vahel. Sel juhul on kuupäeva ees märgitud „(T)“.

I lisas on loetletud reegleid kohaldavad konventsiooniosalised, kes on otsustanud ühepoolselt laiendada päritolureegleid käsitlevate kahepoolsete protokollide A liites sätestatud üleminekueeskirjade artikli 7 lõike 3 kohaldamist gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete importimise suhtes.

Allpool on esitatud tabelites loetletud, reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste koodid.

| — | Euroopa Liit |
| --- | --- |

—

Euroopa Liit

EL

| — | EFTA riigid: |
| --- | --- |

—

EFTA riigid:

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

IS

| — | Šveits (sh Liechtenstein) (2) |
| --- | --- |

—

Šveits (sh Liechtenstein) (2)

CH (+ LI)

| — | Norra |
| --- | --- |

—

Norra

NO

| — | Fääri saared |
| --- | --- |

—

Fääri saared

FO

| — | Barcelona protsessis osalejad: |
| --- | --- |

—

Barcelona protsessis osalejad:

| — | Jordaania |
| --- | --- |

—

Jordaania

JO

| — | Palestiina (3) |
| --- | --- |

—

Palestiina (3)

PS

| — | ELi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejad: |
| --- | --- |

—

ELi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejad:

| — | Albaania |
| --- | --- |

—

Albaania

AL

| — | Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegoviina

BA

| — | Kosovo (*1)* |
| --- | --- |

—

Kosovo (*1)*

KO

| — | Põhja-Makedoonia |
| --- | --- |

—

Põhja-Makedoonia

MK

| — | Serbia |
| --- | --- |

—

Serbia

RS

| — | Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro

ME

| — | Gruusia |
| --- | --- |

—

Gruusia

GE

| — | Moldova Vabariik |
| --- | --- |

—

Moldova Vabariik

MD

Käesoleva teatisega asendatakse teatis 2022/C 405/04 (ELT C 405, 21.10.2022, lk 56).

Tabel 1.

Lihtsustatud ülevaade diagonaalse kumulatsiooni võimalustest päritolureeglite üleminekueeskirjade alusel Euroopa – Vahemere piirkonnas seisuga 1. veebruar 2023

| | EL | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | BA | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EL | | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X | X |
| CH (+LI) | X | | X | X | | | | X | | | X | X | X | | |
| IS | X | X | | X | | | | X | | | X | X | X | | |
| NO | X | X | X | | | | | X | | | X | X | X | | |
| FO | X | | | | | | | | | | | | | | |
| JO | X | | | | | | | | | | | | | | |
| PS | X | | | | | | | | | | | | | | |
| AL | X | X | X | X | | | | | X | X | X | X | X | | X |
| BA | | | | | | | | X | | X | X | X | X | | X |
| KO | X | | | | | | | X | X | | X | X | X | | X |
| MK | X | X | X | X | | | | X | X | X | | X | X | | X |
| RS | X | X | X | X | | | | X | X | X | X | | X | | X |
| ME | X | X | X | X | | | | X | X | X | X | X | | | X |
| GE | X | | | | | | | | | | | | | | |
| MD | X | | | | | | | X | X | X | X | X | X | | |

EL

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

BA

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EL

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH (+LI)

X

X

X

X

X

X

X

IS

X

X

X

X

X

X

X

NO

X

X

X

X

X

X

X

FO

X

JO

X

PS

X

AL

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

X

X

X

X

X

X

KO

X

X

X

X

X

X

X

MK

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

RS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ME

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

X

MD

X

X

X

X

X

X

X

Tabel 2.

Kuupäev, millest alates kohaldatakse päritolureeglite üleminekueeskirju, millega nähakse ette diagonaalne kumulatsioon Euroopa – Vahemere piirkonnas

| | EL | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | BA | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EL | | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | | (T) 15.10.2022 | (T) 9.9.2021 | (T) 6.12.2021 | (T) 9.2.2022 | (T) 1.9.2021 | (T) 16.11.2021 |
| CH (+LI) | (T) 1.9.2021 | | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | (T) 1.1.2022 | | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| IS | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | | (T) 1.11.2021 | | | | (T) 1.1.2022 | | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| NO | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | | (T) 1.1.2022 | | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| FO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| JO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| PS | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| AL | (T) 1.9.2021 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| BA | | | | | | | | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| KO | (T) 15.10.2022 | | | | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| MK | (T) 9.9.2021 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| RS | (T) 6.12.2021 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 | | (T)
  1.2.2023 |
| ME | (T) 9.2.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | | (T)
  1.2.2023 |
| GE | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | | |
| MD | (T) 16.11.2021 | | | | | | | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | (T)
  1.2.2023 | | |

EL

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

BA

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EL

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 15.10.2022

(T) 9.9.2021

(T) 6.12.2021

(T) 9.2.2022

(T) 1.9.2021

(T) 16.11.2021

CH (+LI)

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

IS

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

NO

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

FO

(T) 1.9.2021

JO

(T) 1.9.2021

PS

(T) 1.9.2021

AL

(T) 1.9.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

BA

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

KO

(T) 15.10.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

MK

(T) 9.9.2021

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

RS

(T) 6.12.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

ME

(T) 9.2.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

GE

(T) 1.9.2021

MD

(T) 16.11.2021

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

(T)

1.2.2023

---

(1)  „Reegleid kohaldav konventsiooniosaline“ – Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni osaline, kes lisab päritolureeglite üleminekueeskirjad mõne teise konventsiooniosalisega sõlmitud kahepoolsesse sooduskaubanduslepingusse.

(2)  Šveitsi ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel kehtib tolliliit.

(3)  Sellist nimekasutust ei tõlgendata Palestiina riigi tunnustamisena ning see ei mõjuta selles küsimuses võetud liikmesriikide individuaalseid seisukohti.

(*1)  See nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/99 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

---

I lisas on loetletud reegleid kohaldavad konventsiooniosalised, kes on otsustanud ühepoolselt I LISA

Loetelu reegleid kohaldavatest konventsiooniosalistest, kes on otsustanud laiendada artikli 7 lõike 3 kohaldamist

A.

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Norra |
| --- | --- |

—

Norra

| — | Šveits (Liechtenstein) |
| --- | --- |

—

Šveits (Liechtenstein)

B.

| — | Albaania – EFTA riikide suhtes |
| --- | --- |

—

Albaania – EFTA riikide suhtes

| — | Montenegro – EFTA riikide suhtes |
| --- | --- |

—

Montenegro – EFTA riikide suhtes

| — | Põhja-Makedoonia – EFTA riikide suhtes |
| --- | --- |

—

Põhja-Makedoonia – EFTA riikide suhtes

| — | Serbia – EFTA riikide suhtes |
| --- | --- |

—

Serbia – EFTA riikide suhtes

| — | ELi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejad ning Moldova Vabariik (Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu osalised) – omavahel |
| --- | --- |

—

ELi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejad ning Moldova Vabariik (Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu osalised) – omavahel

---

| 10.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/7

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10995 – INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 51/02)

25. jaanuaril 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M10995 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M10995 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 10.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/8

---

Euro vahetuskurss (1)

9. veebruar 2023

(2023/C 51/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0771 |
| JPY | Jaapani jeen | 140,80 |
| DKK | Taani kroon | 7,4419 |
| GBP | Inglise nael | 0,88515 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,1390 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9890 |
| ISK | Islandi kroon | 151,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,9123 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,698 |
| HUF | Ungari forint | 385,80 |
| PLN | Poola zlott | 4,7388 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8935 |
| TRY | Türgi liir | 20,2844 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5409 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4423 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4551 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6906 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4237 |
| KRW | Korea vonn | 1 355,38 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,0134 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,2992 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 279,95 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6488 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,659 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,013 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,6165 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,3293 |
| INR | India ruupia | 88,8905 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0771

JPY

Jaapani jeen

140,80

DKK

Taani kroon

7,4419

GBP

Inglise nael

0,88515

SEK

Rootsi kroon

11,1390

CHF

Šveitsi frank

0,9890

ISK

Islandi kroon

151,10

NOK

Norra kroon

10,9123

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,698

HUF

Ungari forint

385,80

PLN

Poola zlott

4,7388

RON

Rumeenia leu

4,8935

TRY

Türgi liir

20,2844

AUD

Austraalia dollar

1,5409

CAD

Kanada dollar

1,4423

HKD

Hongkongi dollar

8,4551

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6906

SGD

Singapuri dollar

1,4237

KRW

Korea vonn

1 355,38

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,0134

CNY

Hiina jüaan

7,2992

IDR

Indoneesia ruupia

16 279,95

MYR

Malaisia ringit

4,6488

PHP

Filipiini peeso

58,659

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,013

BRL

Brasiilia reaal

5,6165

MXN

Mehhiko peeso

20,3293

INR

India ruupia

88,8905

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 10.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 51/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | BlackRock, Inc. („Blackrock“, USA), |
| --- | --- |

—

BlackRock, Inc. („Blackrock“, USA),

| — | AT&T Inc. („AT &T“, USA), |
| --- | --- |

—

AT&T Inc. („AT &T“, USA),

| — | Gigapower, LLC („Gigapower“, USA), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal AT&T. |
| --- | --- |

—

Gigapower, LLC („Gigapower“, USA), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal AT&T.

BlackRock ja AT&T omandavad ettevõtja Gigapower üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | BlackRock on investeerimisjuht. Blackrocki tütarettevõtja BlackRock Alternatives Management, LLC omandab ühiskontrolli Gigapoweri üle. BlackRock Alternatives Management, LLC kontrollib ja haldab investeerimisotsuseid fondis, mis keskendub investeeringutele digi-, transpordi-, energia- ja elektritaristu väärtusahelasse. |
| --- | --- |

—

BlackRock on investeerimisjuht. Blackrocki tütarettevõtja BlackRock Alternatives Management, LLC omandab ühiskontrolli Gigapoweri üle. BlackRock Alternatives Management, LLC kontrollib ja haldab investeerimisotsuseid fondis, mis keskendub investeeringutele digi-, transpordi-, energia- ja elektritaristu väärtusahelasse.

| — | AT&T on side- ja tehnoloogiateenuste osutaja. |
| --- | --- |

—

AT&T on side- ja tehnoloogiateenuste osutaja.

3.

Gigapower projekteerib, ehitab, omab ja käitab kiudoptilisi võrke USAs ning tegutseb kiudoptiliste toodete hulgimüüjana internetiteenuste pakkujate ja muude USA ettevõtjate jaoks.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 10.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 51/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Kaufland Immobilien GmbH & Co. KG (edaspidi „Kaufland“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju SB Kaufland KG-l (edaspidi „Kaufland-Gruppe“, Saksamaa), mis kuulub gruppi Schwarz (edaspidi „Schwarz Gruppe“), |
| --- | --- |

—

Kaufland Immobilien GmbH & Co. KG (edaspidi „Kaufland“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju SB Kaufland KG-l (edaspidi „Kaufland-Gruppe“, Saksamaa), mis kuulub gruppi Schwarz (edaspidi „Schwarz Gruppe“),

| — | Kinnisvaraobjektid Kölnis, Staßfurtis ja Waiblingenis (edaspidi koos „SCP Real Assets“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjatel SCP Retail Properties A XII S.à r.l., SCP Retail Properties C XII S.à r.l. ja SCP Retail Properties C XXII S.à r.l., mis kuuluvad Marjorie Brabet-Frieli kontrolli all olevasse gruppi SCP. |
| --- | --- |

—

Kinnisvaraobjektid Kölnis, Staßfurtis ja Waiblingenis (edaspidi koos „SCP Real Assets“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjatel SCP Retail Properties A XII S.à r.l., SCP Retail Properties C XII S.à r.l. ja SCP Retail Properties C XXII S.à r.l., mis kuuluvad Marjorie Brabet-Frieli kontrolli all olevasse gruppi SCP.

Kaufland omandab ettevõtja SCP Real Assets üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub varade ostu teel.

2.

| — | Schwarz Gruppe tegutseb Kauflandi ja Lidli kaudu peamiselt toiduainete jaemüügi sektoris. Lisaks toodab Schwarz Gruppe karastusjooke, pagaritooteid, jäätist, pastatooteid ja kohvi ning kogub, levitab ja turustab taaskasutatavaid materjale. Mõne aja eest hakkas Schwarz Gruppe pakkuma ka pilvteenuseid. |
| --- | --- |

—

Schwarz Gruppe tegutseb Kauflandi ja Lidli kaudu peamiselt toiduainete jaemüügi sektoris. Lisaks toodab Schwarz Gruppe karastusjooke, pagaritooteid, jäätist, pastatooteid ja kohvi ning kogub, levitab ja turustab taaskasutatavaid materjale. Mõne aja eest hakkas Schwarz Gruppe pakkuma ka pilvteenuseid.

| — | SCP Real Assets on Saksamaal Kölnis, Staßfurtis ja Waiblingenis asuvad kinnisvaraobjektid, milles käitati supermarketite keti Real kauplusi. SCP kontsern investeerib ja/või nõustab peamiselt kinnisvarasektoris ning tegeleb ärikinnisvara rentimise ja haldamisega Saksamaal. |
| --- | --- |

—

SCP Real Assets on Saksamaal Kölnis, Staßfurtis ja Waiblingenis asuvad kinnisvaraobjektid, milles käitati supermarketite keti Real kauplusi. SCP kontsern investeerib ja/või nõustab peamiselt kinnisvarasektoris ning tegeleb ärikinnisvara rentimise ja haldamisega Saksamaal.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 10.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/12

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 51/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Savennières“

PDO-FR-A0158-AM02

Teate esitamise kuupäev: 14.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafiaseadustikuga.

See ei mõjuta määratletud geograafilise piirkonna piire.

Muudetakse koonddokumenti punkte 6 ja 9.

2.   Viinapuude tüvedevaheline kaugus

Tüvedevahelist miinimumkaugust vähendatakse ühelt meetrilt 0,90 meetrile.

Muudatuse eesmärk on suurendada viinapuude istutustihedust ilma reavahet muutmata.

Lisatud on ka erisäte viinapuude kohta, mis kasvavad mäeküljel kallakuga üle 10 % ja mille tüvedevaheline kaugus võib olla 0,80 m.

Selle lisamisega võetakse arvesse kõnealustel mäekülgedel kasvavaid viinapuid, mille puhul on kasutatud eri istutustehnikaid (pigem nõlvaga paralleelne kui nõlvaga risti jääv istutus).

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

3.   Lõikamine

Lõikamistehnikaid on ühtlustatud nendega, mida kasutatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul.

Ühtlustamine peaks aitama suurendada töötajate oskusteavet ja lihtsustama kontrolli. Tehtud muudatus peaks aitama viinamarjakasvatajatel tulla toime üha hiljem esinevate külmadega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

4.   Saagikoristus

Täpsustatud on, et viinamarju koristatakse käsitsi.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

5.   Märgistus

Lisatud on täpsustus vabatahtlikke märkeid käsitleva õigusraamistiku kohta.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

6.   Üleminekumeetmed

Aegunud üleminekumeetmed on kustutatud.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

7.   Redaktsioonilised muudatused

Spetsifikaadis on tehtud teatab hulk redaktsioonilisi muudatusi.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

8.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Savennières

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Toote omadused

LÜHIKIRJELDUS

Veinid on valged kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad vaiksed veinid, mille peamised analüütilised omadused on järgmised. – Kuiva veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11,5 mahuprotsenti. – Muude veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12,5 mahuprotsenti. – Kuivade veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus pärast kääritamist on kuni neli grammi liitri (k.a) või kaheksa grammi liitri kohta, kui üldhappesus väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta ei ole fermenteeritavate suhkrute sisaldusest rohkem kui kaks grammi väiksem. – Pärast rikastamist ei tohi kuivade veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti. Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Veinid on valged ja enamasti kuivad. Need võivad siiski mõnikord sisaldada fermenteeritavaid suhkruid. Nende värvus on kahvatukollane kuni kuldkollane. Lõhna iseloomustavad üldiselt aromaatsed lillelõhnad või -nüansid (akaatsia, pärn jms), mis segunevad puuviljaliste nootidega, mis võivad meenutada pirne, virsikuid, küdooniaid, röstitud mandleid, rosinaid ja mett ning mida kõike elavdab veidike mineraalsust. Vein on suus küps, täidlane ja selles tuleb esile kogu tema aroomi mitmekülgsus. Järelmaitse on segu värskusest, mineraalsusest ja kergest mõrudusest, mis tagavad harmoonia ja tasakaalu. Need veinid saavutavad parima maitse pärast seda, kui on olnud mitu aastat pudelis. Fermenteeritavaid suhkruid sisaldavad veinid laagerduvad suurepäraselt.

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

Puutükkide kasutamine on keelatud; Pärast rikastamist ei tohi kuivade veinide üldalkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti. Muude veinide rikastamine ei ole lubatud. Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Veini kääritatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini.

2.   Istutustihedus – ridade vaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,90 meetri. Kasvatusaladele, kus samas reas olevate viinapuude tüvede vahe on alla 0,90, kuid üle 0,80 meetri või sellega võrdne, ja mille kalle on üle 10 %, antakse samuti õigus kontrollitud päritolunimetusega veini toota. Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, tingimusel et täidetud on tootespetsifikaadis toestuse ja taimede kõrguse kohta kehtestatud eeskirjad. Viinapuude kasvualas ei tohi ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri.

3.   Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuid lõigatakse tagasi nii, et tagasilõigatud võrsed on kas pikad või lühikesed või mõlemat moodi, kuid igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga.

Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel kaks täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Toestatud taimede kõrgus on vähemalt 0,6 korda sama suur kui ridade vaheline kaugus, toestatud taimede kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist (maapinnast vähemalt 0,40 meetri kõrgusel) kuni külgvõrsete ülemise piirini (ülemisest toetustraadist vähemalt 0,20 meetri kõrgusel).

Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, tuleb lisaks täita järgmisi toestuseeskirju: toestusvaiade minimaalne kõrgus maapinnast peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestusvõrestik koosneb neljast toestustraatide reast; ülemise toestustraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

4.   Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

5.   Saagikoristus

Viljelustavad

Viinamarjade korjamisel valitakse viinapuudelt kobarad käsitsi. Viinamarjakoristusmasina kasutamine on keelatud.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Kuivad ja poolkuivad veinid

  50 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Kuivad ja poolkuivad veinid

50 hektoliitrit hektari kohta

| 2. | Muud veinid

  35 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

Muud veinid

35 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule Maine-et-Loire’i departemangu järgmiste kommuunide territooriume: Bouchemaine, La Possonnière, Savennières.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

„Chenin B“

8.   Seos(t)e kirjeldus

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Loire’i jõe paremal kaldal umbes 15 kilomeetri kaugusel Angers’i linnast. Seda iseloomustavad lõuna-kagu-suunalised nõlvad, mille kõrgus jääb Loire’ist mõõdetuna vahemikku 500 – 1 500 meetrit ja mis ääristavad Loire’i jõge umbes kuue kilomeetri ulatuses. Geograafilise piirkonna põhjaosas asuv suur külmem tuultele avatud platoo on ette nähtud peamiselt looma- ja teraviljakasvatuseks.

Geoloogiline aluskiht koosneb ülemordoviitsiumi kuni alamdevoni ajajärgust pärinevatest kildakihtidest ning kilt- ja liivakivist, kohati esineb vulkaanilisi sooni (rüoliidid ja spiliidid). Platoo jalamil on mõnes kohas õhem või paksem kiht kvaternaarset tuiskliiva. Mäenõlvadel on aluskivim enamasti maapinnale väga lähedal.

Geograafiline piirkond hõlmab kolme kommuuni territooriumi: Bouchemaine, La Possonnière ja Savennières.

Tegemist on ookeanikliimaga. Viinamarjaistandustest läänes asuvad Mauges’i mäemassiivid lisavad ookeanikliimale fööni tuulte mõju. Aastane keskmine sademete hulk on 650 millimeetrit ja see on iseloomulik niiskete tuulte eest kaitstud piirkonnale samas, kui Mauges’i mägedes on aastane keskmine sademete hulk enam kui 800 millimeetrit. Sademehulkade vaheline erinevus on veelgi suurem viinamarjade kasvuperioodil, eelkõige alates juunist kuni saagikoristuseni. Aasta keskmine õhutemperatuur on suhteliselt kõrge (umbes 12 °C). Loire’i jõgi juhib lähedalasuval nõlval temperatuuri koos seal valdavalt esinevate tuulte abiga, hoides nii öised temperatuurid kõrgena. Jõel on samuti oluline roll, soodustades saagikoristuse ajal hommikuse udu teket, mis on väärishallituse väljaarenemiseks hädavajalik.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Kõigepealt kasvatati viinamarju ainult Angers’i suurte kloostrite lähedal asuvates valdustes, seejärel levis viinamarjakasvatus kogu Angers’i ümbrusesse ning hiljem, IV sajandil, Pruniers’i ja Bouchemaine’i nõlvadele. Umbes 1130. aastal istutasid Angers’i Saint-Nicolas’ kloostri mungad täis Loire’i kohal kõrguva nõlva, mille järgi sai nime „La Roche aux Moins“. 1140. aastal ehitasid benediktiini nunnad Possonnière'i linna Le Prieuré nimelise kloostri. Nende hoone ümber asusid suured viinamarjaistandused. Sellest ajast peale on Savennières’i veini hinnatud aadlike laudadel ja täpsemalt XV sajandil „hea kuningas René“ (René I Anjoust) laual. Viimane degusteeris kommuunis peatumise ajal klaasikest veini, mis pärines linnast läänes asuvast istandusest, ja ütles, et see maitses „nagu kullatilk“. Sellest ajast tuntakse seda valdust nimega „Clos de la Goutte d’Or“.

Viinamarjaistandused arenesid eelkõige XVII ja XVIII sajandi jooksul. Bidet ja Duhamel de Monceau ütlesid oma 1749. aastal ilmunud teoses „Uurimus veini olemuse ja kultuuri kohta“ („Traité sur la nature et la culture de la vigne“) järgmist: „Loire’i mõlemal küljel domineerivad nõlvad moodustavad erinevad Anjou viinamarjaistandused; need nõlvad asuvad teineteisest 1⁄2 või 1⁄4 ljöö kaugusel ning saavad alguse Angers’ist ja ulatuvad sellest seitse või kaheksa ljööd Bretagne’i poole. Need koosnevad ainult kivimitest ja on mõnikord täielik ahermaa, kus kasvab võsa, tihnik ja vanad puud, mis muudavad piirkonna ligipääsmatuks ja läbimatuks ning teevad sellest igasuguste metsloomade ja mürgiste loomade varjupaiga. Väga raskesti raadatav piirkond on hetkel 1⁄4 või 1⁄2 ulatuses täiesti üles haritud ja viinapuid täis istutatud kuni selle kohani, kus nõlv hakkab laugemaks muutuma ja põhjaküljel pöörduma. Nantes’i poole vaadates Loire’ist paremal pool asuvad nõlvad on suunatud lõuna poole, mille tõttu on vein seal parem ja tugevam kui vasakul pool ...“. Savennières’i linna lähedal asuvad nõlvad ja maa-alad on viinapuudega kaetud ning kõigil maapiirkonna majadel on mitu viinapuude kasvuala. Revolutsiooni eel kirjeldati seisuste üldkogu poolt koostatud kaebuste nimekirjas nõlvadel asuvate viinamarjaistanduste olukorda. „Savennières: 2 460 elanikku, 1/3 pindalast on kaetud suurepärase kvaliteediga viinapuudega (...) Ma ei ole näinud piirkonda, mida maksustataks rohkem kui Savennières’i.“ kirjutas toona volinik Dertrou.

XIX sajandil toimusid viinamarjakasvatuses suured muudatused, sest önoloogias ja taimekaitses tehti märkimisväärseid edusamme selliste maaomanike juhtimisel nagu Guillory, kes soovisid valmistada kvaliteetseid veine ja säilitada Savennières’i veinide mainet. Sel ajal tehti arvukalt katseid teiste sortidega, eelkõige katsetati sorti „Verdelho de Madère“, mida professor Maisonneuve’i sõnul kasvatati Coulée de Serrant piirkonnas umbes 60 puu jagu, samuti katsetati terrasside ehitamist ja tehti katseid lõikamisega. Siiski jääb viinamarjasort 'Chenin B' selles veinitootmispiirkonnas kõige eelistatumaks viinamarjasordiks. Jules Guyot kirjeldas ühel oma külaskäigul 1865. aastal viljelusmeetodit ideaalselt, rääkides lühivõrseteks lõikamisest, tagasilõikamisest ja saagikoristusest kui „suur osa viinamarjadest on üleküpsed ...“

Kontrollitud päritolunimetust „Savennières“ tunnustati 8. detsembri 1952. aasta dekreediga, milles määratletakse peamiselt fermenteeritavaid suhkruid sisaldavad veinid. Nimetatud dekreeti on kaitseühingu järjestikuste presidentide, sealhulgas Michèle Bazin de Jessey eestvõtmisel edasi arendatud, et määratleda selles kuivad veinid koos võimalusega toota fermenteeritavaid suhkruid sisaldavaid veine, mis peegeldab viinamarjaistanduste tavasid ja keskkonna ainulaadsust.

2009. aastal tegutses viinamarjaistandustes 34 ettevõtjat.

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Veinid on valged ja enamasti kuivad. Need võivad siiski mõnikord sisaldada fermenteeritavaid suhkruid. Nende värvus on kahvatukollane kuni kuldkollane.

Lõhna iseloomustavad üldiselt aromaatsed lillelõhnad või -nüansid (akaatsia, pärn jms), mis segunevad puuviljaliste nootidega, mis võivad meenutada pirne, virsikuid, küdooniaid, röstitud mandleid, rosinaid ja mett ning mida kõike elavdab veidike mineraalsust.

Vein on suus küps, täidlane ja selles tuleb esile kogu tema aroomi mitmekülgsus. Järelmaitse on segu värskusest, mineraalsusest ja kergest mõrudusest, mis tagavad harmoonia ja tasakaalu.

Need veinid saavutavad parima maitse pärast seda, kui on olnud mitu aastat pudelis. Fermenteeritavaid suhkruid sisaldavad veinid laagerduvad suurepäraselt.

3.   Põhjuslikud seosed

Viinamarjade kasvatamiseks ette nähtud alad asuvad varjulistel lõuna poole suunatud nõlvadel, mille pindmised mullad on tekkinud paleosoikumist pärineva massiivi kildakihtidest ja kilt- ja liivakivist või mille õhuke pinnas on kujunenud välja tuiskliivast. Sellisel väheviljakal ja väga kivisel pinnasel on märkimisväärne veeläbilaskevõime ja selle veevarud on väikesed.

Kõnealustes viinamarjakasvatustingimuses on vajalik viinapuude optimaalne hooldamine ja sordi viljakuse arendamine, mis väljendub viinapuude viljelustavades, rangetes lõikamisreeglites ja saagikoristuse käigus kobarate valimises, sh kuivade veinide tootmiseks.

Ettevõtjate oskusteave väljendub selles, et nad on kiindunud rustikaalsesse viinamarjasorti 'Chenin B', mis saavutab sellistes kasvatustingimustes kogu oma eripära ja täielikkuse. Nad on kohanenud sordi eripärade ja rikkalikkusega ning mitmekesistanud tehnilisi lahendusi. Toodetavad veinid sisaldavad istutuskohast, viljelustavadest ja aastakäigu kliimatingimustest sõltuvalt traditsiooniliselt vähem või rohkem fermenteeritavaid suhkruid. Kui ilmastikutingimused on saagikoristuse lõpus soodsad, toodetakse pärast viinapuudel kuivatamist või Botrytis cinerea mõjul tekkinud väärishallituse saavutamist korjatud marjadest poolmagusaid või magusaid veine, mis saab toimuda tänu sellele, et Loire reguleerib temperatuuri ja jõe juhitud tuuled soodustavad marjade mehhaanilist kuivamist, või tänu hommikusele udule.

Ettevõtjad õppisid väga kiiresti ära tehnikad, mis võimaldasid neil veinivalmistustehnikate kohandamise abil viinamarjade parimad omadused esile tuua. Pärast kääritamist on ette nähtud veini vaadis hoidmise periood, et see saavutaks mitmekülgse aroomi. Selle eesmärgi täitmiseks on tootespetsifikaadis sätestatud minimaalne hoiustamisperiood kuni saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini.

Nii omapärase looduskeskkonna, sellega täielikult kohastunud viinamarjasordi ja viinamarjade kõiki võimalusi ära kasutada oskavate inimeste koosmõju võimaldab toota omanäolisi ja ainulaadseid veine, mis on ajalooliselt kuulsad. André Jullien ei kõhelnud 1816. aastal oma teoses „Kõigi teadaolevate viinamarjaistanduste topograafia“ („Topographie de tous les vignobles connus“) neid veine esimesse kategooriasse liigitamast, tunnustades nende omanäolisust, kvaliteeti ja mainet.

Viinamarjaistandused, kus pärtiolunimetusega veini „Savennières“ toodetakse, on Anjou piirkonna maheda kliima sümboliks ning need kanti 2001. aastal UNESCO maailmapärandisse.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

API

Õigusraamistik

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud veinide valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Marne-et-Loire’i departemangu kommuunidest (vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule): Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon Blaison-Saint-Sulpice, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital ja Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chanzeaux ja Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (ainult Brigné delegeeritud kommuuni territoorium), Les Garennes sur Loire, Mauges-sur-Loire (ainult Saint-Laurent-de-la-Plaine’i delegeeritud kommuuni territoorium), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou et Val-du-Layon.

Märgistus

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse.

Veinide äridokumentidele, saatedokumentidele ja etiketile on kohustuslik lisada märge „poolkuiv“, „poolmagus“ või „magus“ vastavalt veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldusele, nagu on sätestatud liidu eeskirjades. Need märked peavad jääma etiketil kontrollitud päritolunimetusega ühele vaateväljale.

Kontrollitud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on: - kantud katastrisse, - märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (ei kõrguses ega laiuses) poolt nende tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7cc8c3cc-9ee0-4faf-aca5-058e37d4206d

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 10.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/19

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 51/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Suruç Narı“

EÜ nr: PDO-TR-02850-7.6.2022

KGT ( ) KPN (X)

1.   [KPNi või KGT] nimetus(ed)

„Suruç Narı“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Türgi

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik (loetletud XI lisas)

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Suruç Narı“ on suur või keskmise suurusega puuvili, mille koor on kollase põhitooni ning punaste ja roosade varjunditega. „Suruç Narı“ ei ole kujult täiesti ümmargune, vaid viljavarre ja krooni teljel pisut lamendunud; vilja diameetri ja pikiläbilõike suhe on üle 1. „Suruç Narı“ koosneb neljast põhiosast: terad, koor, granaatõunakelme (mesokarp) ja granaatõunaseeme. „Suruç Narı“ on roosa kuni helepunane, pehmeteraline, elastse keskmise paksusega koorega, mille kollasele põhivärvusele lisanduvad punased ja roosad varjundid. Terad on suured ja hõlpsalt eraldatavad. Terad moodustavad viljast ligikaudu 60 %. Seda granaatõuna tarbitakse tänu selle hapukasmagusale maitsele tavaliselt lauaviljana.

Mõningad granaatõuna „Suruç Narı“ omadused on järgmised.

| — | Koore osakaal: 39,4–40,3 %. |
| --- | --- |

—

Koore osakaal: 39,4–40,3 %.

| — | Mahla osakaal: vähemalt 45 %. |
| --- | --- |

—

Mahla osakaal: vähemalt 45 %.

| — | Mahla tihedus: 1 072–1 075 g/cm3. |
| --- | --- |

—

Mahla tihedus: 1 072–1 075 g/cm3.

| — | Vees lahustuvate tahkete ainete sisaldus: vähemalt 15 %. |
| --- | --- |

—

Vees lahustuvate tahkete ainete sisaldus: vähemalt 15 %.

| — | Tiitritav happesus (sidrunhappe ekvivalentides): alla 1 % magusatel, 1–2 % hapudel. |
| --- | --- |

—

Tiitritav happesus (sidrunhappe ekvivalentides): alla 1 % magusatel, 1–2 % hapudel.

| — | Üldsuhkrusisaldus: vähemalt 12,8 %. |
| --- | --- |

—

Üldsuhkrusisaldus: vähemalt 12,8 %.

| — | Tuhasisaldus: 0,52–0,55 %. |
| --- | --- |

—

Tuhasisaldus: 0,52–0,55 %.

| — | pH väärtus: 2,9–3,3. |
| --- | --- |

—

pH väärtus: 2,9–3,3.

| — | Antotsüaniinide sisaldus: kuni 110 mg tsüanidiin-3-glükosiidi liitris mahlas. |
| --- | --- |

—

Antotsüaniinide sisaldus: kuni 110 mg tsüanidiin-3-glükosiidi liitris mahlas.

| — | Fenoolide üldsisaldus: min 1 300 mg gallushapet milliliitris mahlas. |
| --- | --- |

—

Fenoolide üldsisaldus: min 1 300 mg gallushapet milliliitris mahlas.

| — | Enamlevinud orgaanilised happed: sidrunhape (keskmiselt 10,4±0,68 g/l), askorbiinhape (keskmiselt 6,1±2,83 g/l) ja õunhape (keskmiselt 0,26±0,16 g/l). |
| --- | --- |

—

Enamlevinud orgaanilised happed: sidrunhape (keskmiselt 10,4±0,68 g/l), askorbiinhape (keskmiselt 6,1±2,83 g/l) ja õunhape (keskmiselt 0,26±0,16 g/l).

| — | Enamlevinud fenoolsed ühendid: kvertsetiin (52,9±6,6 mg/l), kohvhape (46,2±9,5 mg/l) ja katehhiin (11,3±3,8 mg/l). |
| --- | --- |

—

Enamlevinud fenoolsed ühendid: kvertsetiin (52,9±6,6 mg/l), kohvhape (46,2±9,5 mg/l) ja katehhiin (11,3±3,8 mg/l).

| — | Vilja kaal on 250–650 g. |
| --- | --- |

—

Vilja kaal on 250–650 g.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik „Suruç Narı“ kasvatamise etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Need etapid on eelkõige istutamine, lõikamine, viljapuude kastmine, väetamine, saagikoristus ja põllumajanduslik kontroll.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks toiduainete märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele märgetele esitatakse etiketil järgmised andmed:

| — | nimetus „Suruç Narı“; |
| --- | --- |

—

nimetus „Suruç Narı“;

| — | kaubanimi ja aadress, lühinimi ja aadress või äriühingu registreeritud kaubanimi; |
| --- | --- |

—

kaubanimi ja aadress, lühinimi ja aadress või äriühingu registreeritud kaubanimi;

| — | Euroopa Liidu KPNi sümbol. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu KPNi sümbol.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Granaatõuna „Suruç Narı“ kasvatatakse Şanlıurfa provintsi territooriumil. Provintsi lõunaosas on tektoonilise kollapsi tagajärjel tekkinud Bireciki, Suruçi, Harrani ja Ceylanpınari tasandik. Provints piirneb lõunas Süüria ja põhjas Atatürki veehoidlaga. Provintsi idaossa jäävad Karacadaği, Sivereki ja Viranşehiri platoo ning provintsi idaosas voolab Cırcıpi jõgi ja lääneosas Firati jõgi (Eufrat).

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Şanlıurfa kõrgus merepinnast on Türgi madalaim. Selle pinnamood laskub põhjast lõunasse. Lõunas on kõrgus merepinnast alla 500 m, põhjas ulatub see 750 meetrini.

Piirkonnas on valdavalt kontinentaalne kliima. Suved on väga põuased ja kuumad, talved vihmased ja suhteliselt pehmed. Päevased ja aastased õhutemperatuuri kõikumised on piirkonnas järsud. Meteoroloogilistel andmetel ei lange kuu keskmine temperatuur üheski kuus aastas alla 0 °C. Aasta külmim kuu on jaanuar, mil keskmine temperatuur on 5,2 °C. Temperatuur tõuseb alates veebruarist iga kuuga ja on mais üle 20 °C. Juunist augustini tõuseb päevane õhutemperatuur tihti üle 40 °C. Märtsist kuni septembri lõpuni on keskmiselt 177 päeva jooksul keskmine õhutemperatuur vahemikus +20 °C ja +25 °C. Ligikaudu 120 päeval on päeva keskmine õhutemperatuur +25 °C ja üle selle.

Şanlıurfas on sademete hulk suurem talvel ja väiksem suvel. Aasta keskmine sademete hulk on pöördvõrdelises seoses temperatuuriga: põhja pool on see suurem ja lõuna pool väiksem. Şanlıurfas esinevad sademed peamiselt vihmana. Lumesadu on väga haruldane ning lumikate ei püsi maapinnal üle 1–2 päeva. Õhuniiskus on kõrge Şanlıurfa niisutatavatel aladel, lõunas ja Halfeti maakonnas; Suruçi linna keskuses ja Suruçi maakonnas on see madal.

Şanlıurfa veetasakaalu uurimine näitab, et sademed hakkavad mullas kogunema alates novembrist. Jaanuaris on muld veega küllastunud. Liigvesi püsib aprillini. Maist alates olukord muutub ning vett aurustub rohkem kui seda sademetena maha tuleb. Sademete puuduse mais ja juunis aitab üle elada mulda kogunenud vesi. Mai lõpu poole hakkab pinnase veevaru otsa saama. Alates juunist mullas enam veevaru ei ole – selline olukord kestab novembrini. Hüdrogeoloogiliste uuringutega on Suruçis leitud kaks põhjaveekihti. Esimene põhjaveekiht on oluline mulla niiskuse säilitamiseks ja see ulatub ligikaudu 50–80 m sügavusele. See on maapõuekiht, kuhu talvel ja kevadel koguneb liigne pinnavesi, mida kasutatakse kuivaperioodil.

Lisaks kannavad Süüria kõrbest puhuvad tuuled Şanlıurfa põllumajandusmaadele tolmu, mis sisaldab külluses mineraalaineid.

Inimtegurid

Şanlıurfa kuulub nn viljaka poolkuu piirkonda, mida ajalooliselt tuntakse Mesopotaamiana ja kus valitseb ekstensiivne põllumajandus. Uskumuse kohaselt toodi „Suruç Narı“ piirkonda Babüloni aedadest. Şanlıurfa provints on Türgis üks granaadipuu algseid päritolupiirkondi. Selles piirkonnas on granaatõunu kasvatatud sajandeid. Põllumajandustootjad on sajandeid kasvatanud granaatõunu „Suruç Narı“ traditsioonilisel viisil. Kastmist alustatakse siis, kui pool puudest õitseb. Juuli ja august on kastmise suhtes otsustavad kuud ning sellega tuleb olla väga hoolas, et viljad saaksid areneda. Kastmisaeg valitakse puude värvuse järgi. Veepuudus põhjustab puude tumenemist ja viljakesta lõhenemist. Viimane kastmine tehakse üks või kaks nädalat enne saagikoristust ning puud uhutakse veega üle, et eemaldada putukad ja ämblikuvõrgud. Saagikoristus on ettevaatust nõudev protseduur. Vili koristatakse koos raoga, millega see puule kinnitub. Granaatõunu „Suruç Narı“ saab säilitada varjulises kohas tavatemperatuuril vähemalt kaks kuud.

Toote eripära

Granaatõun „Suruç Narı“ sai piirkonnas kuulsaks just seoses Suruçi maakonna nimega ning kogus aegamööda tuntust. „Suruç Narı“ on põllumajandustoode, mida eristab teistest Türgis kasvatatavatest granaatõuntest õhuke ja elastne koor, koore kollakas, õrnade roosade ja punaste varjunditega värvus, magushapu maitse ja aroom. Granaatõuna „Suruç Narı“ muudab teiste sortidega võrreldes ainulaadseks suur mahlasisaldus ning suur fenoolsete ühendite ja vees lahustuvate kuivainete sisaldus mahlas. Ainulaadne magushapu maitse on tingitud eelkõige suurest sidrunhappe sisaldusest, mis on umbes kümme korda suurem kui enamikul Türgi sortidel, ja kõrgest tiitritavast happesusest (%).

Põhjuslikud tegurid

Pomoloogilisi ja organoleptilisi omadusi kujundab kliima (kõrge temperatuur, suur päikeseliste päevade arv, võrdlemisi madal suhteline õhuniiskus) ja mulla veesisaldus. Suruç on selle granaatõuna algne päritolupiirkond ning granaatõunu on piirkonnas kasvatatud sajandeid. Vesi on olulise tähtsusega, et granaatõunade „Suruç Narı“ erilised omadused välja kujuneksid. Pikal ja kuumal suveperioodil saab „Suruç Narı“ maapõue põhjaveekihtidest piisavalt vett viljade arenguks. Pikad päikeselised päevad koos pideva veevaruga ja võrdlemisi madala suhtelise õhuniiskusega annavad granaatõunale „Suruç Narı“ selle ainuomase maitse, värvuse ja koore tekstuuri. Nende omaduste kujunemisele aitavad kaasa traditsioonilised tootmisvõtted, nagu kastmisaja valik ja puude pesemine enne saagikoristust.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

–

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---