# Den Europæiske Unions C 49/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 49 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang9. februar 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 49

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang9. februar 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 49/01 | Euroens vekselkurs — 8. februar 2023 | 1 |
| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| 2023/C 49/02 | Sammendrag af udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om undertegnelse, midlertidig anvendelse og indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne om seychelliske fiskerfartøjers adgang til Mayottes farvande
  (Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu) | 2 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2023/C 49/03 | EFTA-Tilsynsmyndighedens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter, referencesatser og kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder for EFTA-staterne pr. 1. november 2022 —
  Offentliggjort i overensstemmelse med de regler om referencesatser og kalkulationsrenter, der er anført i del VII i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og artikel 10 i Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004 | 4 |

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 49/01

Euroens vekselkurs — 8. februar 2023

1

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

2023/C 49/02

Sammendrag af udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om undertegnelse, midlertidig anvendelse og indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne om seychelliske fiskerfartøjers adgang til Mayottes farvande
  (Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

2

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2023/C 49/03

EFTA-Tilsynsmyndighedens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter, referencesatser og kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder for EFTA-staterne pr. 1. november 2022 —
  Offentliggjort i overensstemmelse med de regler om referencesatser og kalkulationsrenter, der er anført i del VII i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og artikel 10 i Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004

Offentliggjort i overensstemmelse med de regler om referencesatser og kalkulationsrenter, der er anført i del VII i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og artikel 10 i Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004

4

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 49/04 | Målrettede indkaldelse af forslag i 2023 inden for rammerne af arbejdsprogrammet 2023 for Kul- og Stålforskningsfonden (2021-2027) | 5 |
| | RETSLIGE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 49/05 | Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein den 26. september 2022 i sagen RS mod Steuerverwaltung des Fürstentums Liechtenstein (Sag E-11/22) | 6 |
| 2023/C 49/06 | Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein den 26. september 2022 i sagen Maximilian Maier (Sag E-12/22) | 7 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 49/07 | Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger | 8 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 49/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11013 – CINVEN VII / OTPP / GROUP.ONE / DOGADO) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 9 |
| 2023/C 49/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10971 – ILS / DANX / JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 11 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 49/10 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 13 |
| 2023/C 49/11 | Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 20 |
| 2023/C 49/12 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 28 |
| 2023/C 49/13 | Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 35 |
| 2023/C 49/14 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 47 |
| 2023/C 49/15 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 56 |
| 2023/C 49/16 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 67 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2023/C 49/04

Målrettede indkaldelse af forslag i 2023 inden for rammerne af arbejdsprogrammet 2023 for Kul- og Stålforskningsfonden (2021-2027)

5

RETSLIGE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2023/C 49/05

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein den 26. september 2022 i sagen RS mod Steuerverwaltung des Fürstentums Liechtenstein (Sag E-11/22)

6

2023/C 49/06

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein den 26. september 2022 i sagen Maximilian Maier (Sag E-12/22)

7

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2023/C 49/07

Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger

8

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2023/C 49/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11013 – CINVEN VII / OTPP / GROUP.ONE / DOGADO) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

9

2023/C 49/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10971 – ILS / DANX / JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

11

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 49/10

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

13

2023/C 49/11

Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

20

2023/C 49/12

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

28

2023/C 49/13

Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

35

2023/C 49/14

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

47

2023/C 49/15

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

56

2023/C 49/16

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

67

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/1

---

Euroens vekselkurs (1)

8. februar 2023

(2023/C 49/01)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0735 |
| JPY | japanske yen | 140,81 |
| DKK | danske kroner | 7,4421 |
| GBP | pund sterling | 0,88800 |
| SEK | svenske kroner | 11,3423 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9881 |
| ISK | islandske kroner | 151,50 |
| NOK | norske kroner | 11,0260 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,782 |
| HUF | ungarske forint | 388,73 |
| PLN | polske zloty | 4,7385 |
| RON | rumænske leu | 4,8975 |
| TRY | tyrkiske lira | 20,2164 |
| AUD | australske dollar | 1,5416 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4389 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,4265 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6971 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4220 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 351,40 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 18,9129 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,2841 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 227,39 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6144 |
| PHP | filippinske pesos | 58,817 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 35,973 |
| BRL | brasilianske real | 5,5644 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,2984 |
| INR | indiske rupee | 88,5940 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0735

JPY

japanske yen

140,81

DKK

danske kroner

7,4421

GBP

pund sterling

0,88800

SEK

svenske kroner

11,3423

CHF

schweiziske franc

0,9881

ISK

islandske kroner

151,50

NOK

norske kroner

11,0260

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,782

HUF

ungarske forint

388,73

PLN

polske zloty

4,7385

RON

rumænske leu

4,8975

TRY

tyrkiske lira

20,2164

AUD

australske dollar

1,5416

CAD

canadiske dollar

1,4389

HKD

hongkongske dollar

8,4265

NZD

newzealandske dollar

1,6971

SGD

singaporeanske dollar

1,4220

KRW

sydkoreanske won

1 351,40

ZAR

sydafrikanske rand

18,9129

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,2841

IDR

indonesiske rupiah

16 227,39

MYR

malaysiske ringgit

4,6144

PHP

filippinske pesos

58,817

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

35,973

BRL

brasilianske real

5,5644

MXN

mexicanske pesos

20,2984

INR

indiske rupee

88,5940

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/2

---

Sammendrag af udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om undertegnelse, midlertidig anvendelse og indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne om seychelliske fiskerfartøjers adgang til Mayottes farvande

(2023/C 49/02)

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på EDPS' websted https://edps.europa.eu)

Den 24. oktober 2019 bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger med Republikken Seychellerne om indgåelse af en ny aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne om seychelliske fiskerfartøjers adgang til Mayottes farvande.

EDPS høres nu om Kommissionens forslag om at undertegne og indgå denne aftale. EDPS ser med tilfredshed på medtagelsen af artikel 13 om databeskyttelse i aftalen, hvilket styrker beskyttelsesniveauet for registrerede. Navnlig ser EDPS med tilfredshed på præciseringen af, at oplysningerne udelukkende vil blive anvendt af de kompetente myndigheder til gennemførelsen af aftalen og til fiskeriforvaltning, -tilsyn, -kontrol og -overvågning, og at personoplysninger ikke må opbevares ud over det tidsrum, der er nødvendigt for det formål, de blev udvekslet til. EDPS anbefaler dog at gøre brug af Det Blandede Udvalg (der består af repræsentanter for EU og Republikken Seychellerne) til yderligere at præcisere disse databeskyttelsesgarantier og til at fastsætte de fornødne garantier, rettigheder for registrerede, der kan håndhæves, og effektive retsmidler, der gør det muligt at overføre personoplysninger i overensstemmelse med GDPR (1)/EUDPR (2).

1.   INDLEDNING

| 1. | Den 10. november 2022 fremsatte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«):






  — | et forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og midlertidig anvendelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne om seychelliske fiskerfartøjers adgang til Mayottes farvande (»forslaget om undertegnelse«), og |
| --- | --- | --- |

1.

—

et forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og midlertidig anvendelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne om seychelliske fiskerfartøjers adgang til Mayottes farvande (»forslaget om undertegnelse«), og

| — | et forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne om seychelliske fiskerfartøjers adgang til Mayottes farvande (»forslaget om indgåelse«). |
| --- | --- |

—

et forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne om seychelliske fiskerfartøjers adgang til Mayottes farvande (»forslaget om indgåelse«).

| 2. | Formålet med forslaget til undertegnelse er på Unionens vegne at godkende undertegnelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne om seychelliske fiskerfartøjers adgang til Mayottes farvande (»aftalen«) i overensstemmelse med artikel 43, stk. 2, sammenholdt med artikel 218, stk. 5, i TEUF (3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Formålet med forslaget om indgåelse er at godkende aftalen på EU’s vegne i overensstemmelse med artikel 43, stk. 2, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i TEUF (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Formålet med aftalen er at fastlægge (5):






  — | økonomisk, finansielt, teknisk og videnskabeligt samarbejde i fiskerisektoren med henblik på at fremme bæredygtigt fiskeri i EU-farvande for at sikre bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne og udvikle Mayottes fiskerisektor |
| --- | --- | --- |

4.

—

økonomisk, finansielt, teknisk og videnskabeligt samarbejde i fiskerisektoren med henblik på at fremme bæredygtigt fiskeri i EU-farvande for at sikre bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne og udvikle Mayottes fiskerisektor

| — | betingelserne for seychelliske fiskerfartøjers adgang til EU-farvande |
| --- | --- |

—

betingelserne for seychelliske fiskerfartøjers adgang til EU-farvande

| — | ordningerne for forvaltnings-, kontrol- og overvågningsforanstaltninger vedrørende fiskeri i EU-farvande med henblik på at sikre, at ovennævnte regler og betingelser overholdes; at foranstaltningerne til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskebestandene og forvaltning af fiskeriet er effektive, og at ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri forhindres. |
| --- | --- |

—

ordningerne for forvaltnings-, kontrol- og overvågningsforanstaltninger vedrørende fiskeri i EU-farvande med henblik på at sikre, at ovennævnte regler og betingelser overholdes; at foranstaltningerne til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskebestandene og forvaltning af fiskeriet er effektive, og at ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri forhindres.

| 5. | Denne udtalelse fra EDPS afgives som svar på Kommissionens høring den 10. november 2022 i henhold til artikel 42, stk. 1, i EUDPR vedrørende forslaget om undertegnelse og forslaget om indgåelse. EDPS ser med tilfredshed på henvisningen til denne høring i betragtning 8 (6) i forslaget om undertegnelse og betragtning 5 i forslaget om indgåelse. |
| --- | --- |

5.

5.   KONKLUSIONER

| 19. | På baggrund af ovenstående fremsætter EDPS følgende henstillinger:






  (1) | at der gøres brug af Det Blandede Udvalg til yderligere at præcisere databeskyttelseskravene i artikel 13 i aftalen. Dette bør navnlig sigte mod at fastlægge en specifik opbevaringsperiode og en forpligtelse til at anonymisere de resterende personoplysninger efter en vis periode. |
| --- | --- | --- |

19.

(1)

at der gøres brug af Det Blandede Udvalg til yderligere at præcisere databeskyttelseskravene i artikel 13 i aftalen. Dette bør navnlig sigte mod at fastlægge en specifik opbevaringsperiode og en forpligtelse til at anonymisere de resterende personoplysninger efter en vis periode.

| (2) | at der gøres brug af Det Blandede Udvalg til at fastlægge de fornødne garantier, rettigheder for registrerede, der kan håndhæves, og effektive retsmidler, der gør det muligt at overføre personoplysninger i overensstemmelse med GDPR/EUDPR. I den forbindelse anbefaler EDPS, at Kommissionen tager behørigt hensyn til Databeskyttelsesrådets retningslinjer 2/2020 vedrørende artikel 46, stk. 2), litra a), og artikel 46, stk. 3), litra b) i forordning (EF) nr. 2016/679 for overførsler af personoplysninger mellem offentlige myndigheder og organer i og uden for EØS. |
| --- | --- |

(2)

at der gøres brug af Det Blandede Udvalg til at fastlægge de fornødne garantier, rettigheder for registrerede, der kan håndhæves, og effektive retsmidler, der gør det muligt at overføre personoplysninger i overensstemmelse med GDPR/EUDPR. I den forbindelse anbefaler EDPS, at Kommissionen tager behørigt hensyn til Databeskyttelsesrådets retningslinjer 2/2020 vedrørende artikel 46, stk. 2), litra a), og artikel 46, stk. 3), litra b) i forordning (EF) nr. 2016/679 for overførsler af personoplysninger mellem offentlige myndigheder og organer i og uden for EØS.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. december 2022.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

2

(3)  Artikel 1 i forslaget om undertegnelse.

3

(4)  Artikel 1 i forslaget om indgåelse.

4

(5)  Artikel 1 i aftalen.

5

(6)  EDPS noterer sig, at betragtning 8 i forslaget om undertegnelse henviser til EDPS' »anbefalinger«, mens betragtning 5 i forslaget om indgåelse henviser til EDPS' »udtalelse«. Den korrekte ordlyd er »udtalelse«.

6

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/4

---

EFTA-Tilsynsmyndighedens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter, referencesatser og kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder for EFTA-staterne pr. 1. november 2022

Offentliggjort i overensstemmelse med de regler om referencesatser og kalkulationsrenter, der er anført i del VII i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte og artikel 10 i Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 195/04/KOL af 14. juli 2004 (1)

(2023/C 49/03)

Basissatser beregnes i overensstemmelse med kapitlet om metoden til fastsættelse af referencesatser og kalkulationsrenter i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte som ændret ved Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 788/08/KOL af 17. december 2008. For at nå frem til de gældende referencesatser skal passende marginer lægges til basissatsen i overensstemmelse med retningslinjerne for statsstøtte.

Basissatserne er fastsat således:

| | Island | Liechtenstein | Norge |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.11.2022 – | 5,08 | -0,45 | 2,38 |

Island

Liechtenstein

Norge

1.11.2022 –

5,08

-0,45

2,38

---

(1)  EUT L 139 af 25.5.2006, s. 37, og EØS-tillæg nr. 26/2006 af 25.5.2006, s. 1.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/5

---

Målrettede indkaldelse af forslag i 2023 inden for rammerne af arbejdsprogrammet 2023 for Kul- og Stålforskningsfonden (2021-2027)

(2023/C 49/04)

Der gives hermed meddelelse om iværksættelse af to målrettede indkaldelser af forslag (dvs. en stor indkaldelse inden for kul og en stor indkaldelse inden for stål) og relaterede aktiviteter i 2023 inden for rammerne af arbejdsprogrammet 2023 for Kul- og Stålforskningsfonden (2021-2027).

Kommissionen har vedtaget Kul- og Stålforskningsfondens arbejdsprogram for 2023 ved afgørelse C(2023) 633 af 27. januar 2023.

Der kan indsendes ansøgninger til disse indkaldelser. Kul- og Stålforskningsfondens arbejdsprogram for 2023, herunder mål, frister og budgetter, er tilgængeligt via webstedet Funding & Tender opportunities sammen med oplysninger om de nærmere bestemmelser for indkaldelserne og relaterede aktiviteter og oplysninger til ansøgerne om, hvordan de indsender forslag:

https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home

---

RETSLIGE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/6

---

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein den 26. september 2022 i sagen RS mod Steuerverwaltung des Fürstentums Liechtenstein

(Sag E-11/22)

(2023/C 49/05)

Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (Fyrstendømmet Liechtensteins forvaltningsdomstol) har ved skrivelse af 26. september 2022, som indgik til EFTA-Domstolen den 30. september 2022, anmodet om en rådgivende udtalelse om nedenstående spørgsmål i sagen RS mod Steuerverwaltung des Fürstentums Liechtenstein (Skatteforvaltningen i Fyrstendømmet Liechtenstein):

Skal artikel 3, 4 og artikel 28, stk. 2, i EØS-aftalen fortolkes således, at de udelukker anvendelsen af en højere skattesats ved beskatningen af indtægter, som lønmodtagere, der er statsborgere i en EØS-medlemsstat, men som ikke er skattemæssigt hjemmehørende på nationalt område (Liechtenstein), har tjent ved erhvervsmæssige aktiviteter i Liechtenstein, sammenlignet med skattemæssigt hjemmehørende personer på nationalt område (Liechtenstein) ved skatteansættelsen for skatteårene frem til 2020, for så vidt som skatteansættelsen endnu ikke er endelig?

---

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/7

---

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein den 26. september 2022 i sagen Maximilian Maier

(Sag E-12/22)

(2023/C 49/06)

Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (Fyrstendømmet Liechtensteins forvaltningsdomstol) har ved skrivelse af 26. september 2022, som indgik til EFTA-Domstolens justitskontor den 30. september 2022, anmodet EFTA-Domstolen om en rådgivende udtalelse om nedenstående spørgsmål i sagen Maximilian Maier:

Er en national bestemmelse, som ikke tillader, at en advokat, der normalt udøver sit erhverv i en anden medlemsstat end den, hvor beskikkelsen er opnået, udpeges som advokat, der yder retshjælp, forsvarsadvokat eller offentlig forsvarer, forenelig med direktiv 98/5/EF (1)?

---

(1)  EFT L 77 af 14.3.1998, s. 36.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/8

---

Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger

(2023/C 49/07)

1.   Kommissionen skal meddele, at medmindre der indledes en fornyet undersøgelse efter følgende procedure, udløber nedennævnte antidumpingforanstaltninger på den i tabellen angivne dato, jf. artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1).

2.   Procedure

EU-producenter kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse. Anmodningen skal indeholde tilstrækkelige beviser for, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade. Skulle Kommissionen beslutte at indlede en fornyet undersøgelse af de pågældende foranstaltninger, vil importører, eksportører, repræsentanter for eksportlandet og EU-producenter få lejlighed til at uddybe, afvise eller fremsætte bemærkninger til de spørgsmål, der er indeholdt i anmodningen om en fornyet undersøgelse.

3.   Tidsfrist

EU-producenter kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse på ovennævnte grundlag til Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel (Kontor G-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles, Belgien (2), på et hvilket som helst tidspunkt efter denne meddelelses offentliggørelse, men ikke senere end tre måneder før den i nedenstående tabel angivne dato.

4.   Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036.

| Vare | Oprindelses- eller eksportland(e) | Foranstaltninger | Henvisning | Udløbsdato (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) | Folkerepublikken Kina | Antidumpingtold | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1684 af 8. november 2018 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036
  (EUT L 279 af 9.11.2018, s. 17.) | 10.11.2023 |

Vare

Oprindelses- eller eksportland(e)

Foranstaltninger

Henvisning

Udløbsdato (3)

Bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel)

Folkerepublikken Kina

Antidumpingtold

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1684 af 8. november 2018 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

(EUT L 279 af 9.11.2018, s. 17.)

10.11.2023

---

(1)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu.

(3)  Foranstaltningen udløber ved midnat (kl. 00.00) på den i denne kolonne angivne dato.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/9

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.11013 – CINVEN VII / OTPP / GROUP.ONE / DOGADO)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 49/08)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Cinven Capital Management (VII) General Partner Limited (»Cinven VII«, Guernsey), der i sidste instans kontrolleres af Civil Partnership Limited (»Cinven«, Guernsey) |
| --- | --- |

—

Cinven Capital Management (VII) General Partner Limited (»Cinven VII«, Guernsey), der i sidste instans kontrolleres af Civil Partnership Limited (»Cinven«, Guernsey)

| — | Ontario Teacher's Pension Plan Board (herefter »OTPP«, Canada) |
| --- | --- |

—

Ontario Teacher's Pension Plan Board (herefter »OTPP«, Canada)

| — | Redhalo Jersey Topco Ltd (»group.ONE«, Jersey), der i øjeblikket kontrolleres af Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited (»Cinven VI«, Jersey), som også i sidste ende kontrolleres af Cinven |
| --- | --- |

—

Redhalo Jersey Topco Ltd (»group.ONE«, Jersey), der i øjeblikket kontrolleres af Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited (»Cinven VI«, Jersey), som også i sidste ende kontrolleres af Cinven

| — | dogado GmbH (»dogado«, Tyskland). |
| --- | --- |

—

dogado GmbH (»dogado«, Tyskland).

Cinven VII og OTPP erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over group.ONE og dogado.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Cinven er en kapitalfond, der udbyder investeringsforvaltning og -rådgivning til en række investeringsfonde. Cinven kontrollerer en række porteføljeselskaber, som er aktive inden for mange sektorer i flere forskellige lande. |
| --- | --- |

—

Cinven er en kapitalfond, der udbyder investeringsforvaltning og -rådgivning til en række investeringsfonde. Cinven kontrollerer en række porteføljeselskaber, som er aktive inden for mange sektorer i flere forskellige lande.

| — | OTPP er en virksomhed uden aktiekapital, der er stiftet i henhold til »Teachers' Pension Act« (Ontario), og som har sit hovedkontor og forretningsadresse i Toronto, Ontario, i Canada. OTPP beskæftiger sig med administration af pensionsydelser og investering af aktiver i pensionsordninger på vegne af 333 000 aktive og pensionerede lærere i den canadiske provins Ontario |
| --- | --- |

—

OTPP er en virksomhed uden aktiekapital, der er stiftet i henhold til »Teachers' Pension Act« (Ontario), og som har sit hovedkontor og forretningsadresse i Toronto, Ontario, i Canada. OTPP beskæftiger sig med administration af pensionsydelser og investering af aktiver i pensionsordninger på vegne af 333 000 aktive og pensionerede lærere i den canadiske provins Ontario

| — | Group.ONE er aktiv som udbyder af webhosting og dertil knyttede tjenesteydelser. |
| --- | --- |

—

Group.ONE er aktiv som udbyder af webhosting og dertil knyttede tjenesteydelser.

| — | Dogado er aktiv som udbyder af webhosting og dertil knyttede tjenesteydelser. |
| --- | --- |

—

Dogado er aktiv som udbyder af webhosting og dertil knyttede tjenesteydelser.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.11013 – CINVEN VII / OTPP / GROUP.ONE / DOGADO

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/11

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10971 – ILS / DANX / JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 49/09)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | ILS sp. z o.o (»ILS«, Polen), der kontrolleres af Inter Cars S.A. (»Inter Cars«, Polen) |
| --- | --- |

—

ILS sp. z o.o (»ILS«, Polen), der kontrolleres af Inter Cars S.A. (»Inter Cars«, Polen)

| — | DANX Group A/S (»DANX«, Danmark), der kontrolleres af Axcel VI (»Axcel«, Danmark) |
| --- | --- |

—

DANX Group A/S (»DANX«, Danmark), der kontrolleres af Axcel VI (»Axcel«, Danmark)

| — | et nystiftet joint venture (»målvirksomheden«, Polen). |
| --- | --- |

—

et nystiftet joint venture (»målvirksomheden«, Polen).

ILS og DANX erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over målvirksomheden.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture.

2.

| — | ILS er en logistikvirksomhed, der tilbyder tjenester og særlige løsninger relateret til oplagring af varer og national og international transport (land- og søtransport samt intermodal transport) inden for bilindustrien, den kemiske og den petrokemiske sektor og sektoren for hurtigt omsættelige forbrugsvarer. ILS kontrolleres af Inter Cars, en koncern, der er aktiv inden for salg af reservedele til passagerbiler og erhvervskøretøjer |
| --- | --- |

—

ILS er en logistikvirksomhed, der tilbyder tjenester og særlige løsninger relateret til oplagring af varer og national og international transport (land- og søtransport samt intermodal transport) inden for bilindustrien, den kemiske og den petrokemiske sektor og sektoren for hurtigt omsættelige forbrugsvarer. ILS kontrolleres af Inter Cars, en koncern, der er aktiv inden for salg af reservedele til passagerbiler og erhvervskøretøjer

| — | DANX er en logistikvirksomhed, der er specialiseret i distribution af reservedele over én nat (in-night) og er aktiv i Danmark, Sverige, Norge, Finland, Estland, Litauen og Letland. DANX er et porteføljeselskab under Axcel VI, en private equity-fond med særligt fokus på mellemstore virksomheder i Norden. |
| --- | --- |

—

DANX er en logistikvirksomhed, der er specialiseret i distribution af reservedele over én nat (in-night) og er aktiv i Danmark, Sverige, Norge, Finland, Estland, Litauen og Letland. DANX er et porteføljeselskab under Axcel VI, en private equity-fond med særligt fokus på mellemstore virksomheder i Norden.

3.

Det nystiftede joint venture er aktivt på følgende områder: logistikmarkedet i Polen, navnlig i) distribution over én nat (in-night), ii) pickup og dropoff, iii) nærlagring og iv) oplagring.

4.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

5.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10971 – ILS / DANX / JV

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/13

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2023/C 49/10)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Quarts de Chaume«

PDO-FR-A0829-AM02

Meddelelsesdato: 14.11.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Den officielle geografiske kodeks

Det geografiske områdes og nærområdets kommuner er opdateret efter den officielle geografiske kodeks.

Dette har ingen indvirkning på det afgrænsede geografiske områdes perimeter.

Punkt 6 og 9 i enhedsdokumentet ændres.

2.   Beplatningstæthed

Minimumsafstanden mellem planter i samme række reduceres fra 1 m til 0,90 m.

Formålet med denne ændring er at øge beplantningstætheden for vinstokkene uden at ændre afstanden mellem rækkerne.

Der er også tilføjet en særlig bestemmelse for vinstokke på arealer med en hældning på over 10 %, hvor der må være en minimumsafstand mellem vinstokkene på 0,80 m.

Formålet med denne tilføjelse er at tage hensyn til det særlige tilfælde med vinstokke, der er plantet på stejle skråninger, og som betyder, at planterne skal plantes på en særlig måde (plantning parallelt med skråningen snarere end vinkelret på den).

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

3.   Beskæring

Reglerne om beskæring er blevet harmoniseret for betegnelserne i området Anjou Saumur i Val de Loire.

Formålet med denne harmonisering er at forbedre de vinavlernes viden og forenkle kontrollen. Med denne ændring tilstræbes det at øge vinavlernes tilpasningsevne i forbindelse med frostepisoderne, der indtræffer stadig senere.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

4.   Modning

Det naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen er på mindst 18 %. For at tage hensyn til vanskelighederne ved gæring af most med højt sukkerindhold er loftet for det virkelige alkoholindhold udtrykt i volumen blevet hævet, og der er ikke længere fastsat et minimum i produktspecifikationen.

Punkt 4 i enhedsdokumentet ændres.

5.   Overgangsbestemmelser

De udløbne overgangsforanstaltninger slettes.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

6.   Mærkning

Reglerne om mærkning er blevet præciseret og harmoniseret for betegnelserne i området Anjou Saumur i Val de Loire. Denne ændring er alene redaktionel.

Punkt 9 i enhedsdokumentet ændres.

7.   Redaktionelle ændringer

Der er foretaget visse redaktionelle tilpasninger af produktspecifikationen.

Disse ændringer medfører ikke nogen ændring af enhedsdokumentet.

8.   Henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolstrukturen er blevet gennemgået for at harmonisere affattelsen med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse(r)

Quarts de Chaume

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er stille hvidvine, der er fremstillet af druer, som høstes, når de er overmodne, og de har følgende analytiske karakteristika:

Vinene skal have et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 18 %.

Vinene har efter gæring et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på over 85 g/l.

Det totale indhold af svovldioxid og det totale syreindhold svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne.

Vinene er søde hvidvine fremstillet alene af druesorten chenin B. De er både kraftige og delikate, har stor aromatisk kompleksitet, og smagen udviser stor harmoni mellem sødme og nerve, hyppigt understreget af en snert bitterhed. De har en fremragende ældningsevne.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Faktisk minimumsalkoholindhold (i % vol.) | |
| Totalt minimumssyreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) | 25 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt alkoholindhold (i % vol.)

Faktisk minimumsalkoholindhold (i % vol.)

Totalt minimumssyreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter)

25

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

5.   Vinfremstillingspraksis

5.1.   Specifikke ønologiske fremgangsmåder

1.

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Anvendelse af druemodtagertragt med snegl, drueperse med pumpe eller kontinuerlig vinpresse er ikke tilladt.

Enhver berigelsesteknik er ikke tilladt. – Enhver form for varmebehandling af de høstede druer ved en temperatur under -5 °C er forbudt. – Anvendelsen af træspåner er forbudt.

Vinene lagres som minimum indtil den 1. juli i året efter høsten.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

2.   Beplantningstæthed

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 5 000 vinstokke pr. hektar. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke være over 2 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,90 meter.

Vindyrkningsparceller med en afstand mellem vinstokkene i samme række på under 0,90 m, men ikke under 0,80 m og med en hældning på over 10 %, har for den pågældende høst ret til at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

3.   Beskæring og espalier

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres med enten lang eller kort sporebeskæring, således at der højst er 12 skud pr. vinstok.

På det fænologiske stadium, der svarer til 11 eller 12 blade (adskilte blomsterknoppe), er årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok højst 10.

Løvværkets højde på espalieret er mindst lig med 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, idet denne højde måles mellem løvværkets nederste grænse, som skal være mindst 0,40 m over jorden, og den øverste beskæringsgrænse, som er mindst 0,20 m over den øverste espaliertråd.

4.   Vanding

Dyrkningspraksis

Kunstvanding er ikke tilladt

5.   Høst

Dyrkningspraksis

Vinene er fremstillet på druer, der høstes, når de er overmodne.

Druerne høstes manuelt ved udvælgelse ad flere omgange.

6.   Transport af høsten

Dyrkningspraksis

Anvendelse af selvtømmende druevogne med transportsnegl og selvtømmende druevogne med vingepumpe er ikke tilladt.

Druerne må ikke stå højere end 1 m i de beholdere, der anvendes til transport af de høstede druer.

5.2.   Maksimale udbytter

1.

25 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommune i departementet Maine-et-Loire på grundlag af den officielle geografiske kode 2021: Rochefort-sur-Loire.

7.   Druesorter til vinfremstilling

Chenin B

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.

a)   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område ligger midt i Anjou og gennemskæres af en stejl højderyg, der strækker sig øst-vest oven for Layon-floden. Det udgør hele arealet af kommunen Rochefort-sur-Loire. De præcist afgrænsede parceller til høst af druer optager ca. 40 ha sydvendte skråninger ved foden af denne stejle højderyg. Det afgrænsede parcelområde breder sig med en niveauforskel på 25-75 m over de yderste skråninger af højderyggen med udsigt over Layon og en placering midt i en af dens slyngninger.

Disse afgrænsede parceller ligger hovedsagelig på en skiferholdig undergrund fra Brioverien, som er det særegne ved stedet, eftersom denne geologiske etage, som er karakteristisk for Layons venstre bred, kun forekommer punktvis på den højre bred. På den højtbeliggende del af det afgrænsede parcelområde titter lokalt buddingsten frem, som er konglomerater af meget eroderede småsten fra flodaflejringer. Den stærkt eroderede jordbund lader moderklippen stå synlig mange steder, men som oftest står vinstokkene i meget fladgrundet lerholdig jord. Disse meget fladgrundede jorde har en meget begrænset vandreserve, og hældningen sikrer en glimrende dræning.

Klimaet i det geografiske område er i lighed med det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux de Layon« et nuanceret kystklima. Det geografiske område begunstiges af en føneffekt og ligger i læ for fugtigheden fra havet på grund af det højere Mauges-terræn mod vest, hvilket giver en årlig nedbørsmængde på ca. 600 mm, mens der falder 800 mm over Mauges-massivet. Den lille dal »Bézigon«, der er dannet ved en slyngning af Layon, er gunstigt beliggende for morgendisen, som indhyller vinmarkerne indtil sidst på formiddagen om efteråret. Dette sted, godt beskyttet mod vind fra nord, øst og vest, nyder også godt af et stort antal solskinstimer, som gør det muligt for den stenede jord at blive varmet op om foråret. Forekomsten af steneg langs hele højderyggen, mimose og mandeltræ er her det smukkeste symbol på Anjous milde klima – »la douceur angevine«.

b)   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Vindistriktets navn er ældgammelt. I 1028 overdrager Foulques Nerra til Ronceray abbedi i Angers en ejendom, der ligger i kommunen Rochefort-sur-Loire. Nonnerne i abbediet kender værdien af stedet og ved, hvordan de bedst sikrer en optimal udnyttelse. I det 15. århundrede betaler lensherrerne i Guerche en afgift til nonnerne for leje af »Chaume-jorderne« i form af »de bedste fjerdedele af høsten på roden på bagsiden af den sydvendte skråning«. Ronceray-abbediets drift af stedet gennem flere århundreder har sikret opbevaring af utallige dokumenter, hvori der henvises til vine produceret på »Chaume-jorderne«, f.eks. en indkaldelse af 23. september 1674 til møde om fastsættelse af den lovbestemte høststartdato. I løbet af det 17. og 18. århundrede bliver der stor efterspørgsel efter disse vine fra de hollandske mellemmænd, som gør vindistriktet på Layons bredder til deres foretrukne forsyningskilde.

Den franske revolution sætter borgere i stand til at erhverve sig en bolig midt i det geografiske område. Vindistriktet omstruktureres og opdeles i en række ejendomme. På disse ejendomme arbejdes der på at optimere vinenes kvalitet. I begyndelsen af det 20. århundrede understreger Monsieur Mignot, som driver »Château de Bellerive«, ved adskillige lejligheder de skadelige virkninger af den høje beskæring for druesorten chenin B.

Vinproducenterne indser også hurtigt fordelen ved at høste denne drue ved en fremskreden modenhed og med særlige metoder. Grev Odart skriver i 1845 i »Traité des cépages« (afhandling om druesorterne): »Man må tilføje den betingelse, at den først høstes ved overstegen modenhed på det stadium, den når til ved allehelgensdag, når skindet, der er blødgjort af regnen, angribes af råd.« Målet om overmodenhed er altså en integreret del af høstens formål. I 1816 skriver Jullien i »Topographie de tous les vignobles connus« (alle de kendte vindistrikters topografi): »Til de gode vine høstes der ad flere omgange. De to første høstgange, som kun består af de mest modne druer, giver de vine, man udfører til udlandet. De vine, man får ud af den tredje, forbruges indenlands (...).«

Dekretet af 10. august 1954 om anerkendelse af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Quarts de Chaume« udmønter dette steds historie og det ønske om kvalitet og autenticitet, som producenterne har næret ned gennem generationer.

8.2.

2.   Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Vinene med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Quarts de Chaume« er søde hvidvine fremstillet alene af druesorten chenin B. De er både kraftige og delikate, har stor aromatisk kompleksitet, og smagen udviser stor harmoni mellem sødme og nerve, hyppigt understreget af en snert af bitterhed. De har en fremragende ældningsevne.

3.   Årsagssammenhæng

Kystklimaets sydlige snert, en særdeles gunstig topografisk beliggenhed, en særegen placering ved foden af højderyggen og de fladgrundede og stenede jorde af eroderet skifer fra Brioverien giver producenterne i dette distrikt alle kort på hånden til at fremstille store vine. Druesorten chenin B, der er naturligt hjemmehørende, finder i »Quarts de Chaume« et af de mest velegnede voksesteder. Den udvikler og udfolder sit fulde potentiale her med en særlig kraft og elegance. Producenterne dyrker vinstokkene meget omhyggeligt med det formål at frembringe et lille udbytte.

Stedets særegenhed beror på placeringen midt i en af floden Layons slyngninger. Tidligt om morgenen afsætter efterårets morgendis bittesmå dråber på den fuldmodne drues skind og fremmer derved udviklingen af botrytis cinerea. Svampen bag den »ædle råddenskab« vokser under solens varme stråler frem på de gyldne druer og udløser således en koncentration af sukkeret i druerne og udviklingen af den aromatiske kompleksitet. Til tider skal koncentrationen i visse år med mere tørre sensomre hjælpes på vej i tørringstunneller, hvor en simpel mekanisk påvirkning med vind og varme sikrer en let udtørring af druen. Druerne høstes derefter ved håndkraft ad flere omgange i samme parcel, når de har et sukkerindhold på mindst 298 gram pr. liter most.

I vindistriktet Anjou er der i tidens løb opstået områder, hvor der regelmæssigt er blevet fremstillet exceptionelle vine som »Quarts de Chaume«. Disse områder ligger på gunstige placeringer, hvor topografiske betingelser og jordbunds- og klimaforhold er optimale. De har været kendt og navngivet i århundreder, og producenterne har passet og plejet dem fra vinmark til kælder. Disse områder danner år efter år grundlag for originale vine, som i århundreder er blevet klassificeret øverst blandt Anjou-cru'erne. Allerede i det 15. århundrede var frugten af høsten på »Chaume-jorderne« særdeles eftertragtet. Denne kendthed var først og fremmest lokal, hvilket bekræftes af abbedissen af Ronceray og hendes nonner med deres omhu for vinen og af sognepræsten i Rochefort, som i 1690'erne ikke tøver med at kræve sit nøjagtigt beregnede tilgodehavende: »En fuld pibe vin fra Chaulme, som hr. de la Guerche skal give mig ud af de 19, han opkræver i bemeldte Chaulme.«

Denne kendthed og dette omdømme bredte sig ved Layon-flodens mellemkomst som transportvej for skibsfart og handel. I slutningen af det 18. århundrede gjorde flodens sejlbarhed det muligt for hollænderne at nå hertil for at forsyne sig med disse vine, som tålte søtransporten så godt. I det 19. århundrede lovprises vinene fra »Quarts de Chaume« i adskillige skrifter. Den engelske geograf William Guthries (1708-1770) nævner »cru des Quarts de chaume« i sin klassificering i værket »Nouvelle Géographie Universelle«, som udkom i 1802. I sit værk »L'Anjou, ses vignes et ses vins«, der udkom i 1925, kalder Docteur Maisonneuve vinene fra »Quarts de Chaume«»Layons perler«.

Det er skik at lagre vinene i adskillige måneder, hvilket giver dem en bemærkelsesværdig opbevaringsegnethed og bidrager til at styrke den aromatiske kompleksitet, der træder frem ved smagningen. Benævnelsen »grand cru«, som vinene nu bærer, vidner om skikke, skolet viden og en historisk kendthed, der er bygget op gennem generationer og solidt befæstet.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

API

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring af vin, består i henhold til den officielle geokode fra 2021 af følgende kommuners område i departementet Maine-et-Loire: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Brissac Loire Aubance (kun for de delegerede kommuner Brissac-Quincé og Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (kun for den delegerede kommune Chanzeaux), Denée, Doué-en-Anjou (kun for de delegerede kommuner Brigné og Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (kun for de delegerede kommuner Montjean-sur-Loire og La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (kun for de delegerede kommuner Chavagnes og Notre-Dame-d'Allençon) og Val-du-Layon.

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

De valgfrie angivelser, hvis anvendelse i henhold til fællesskabsbestemmelserne kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden, bredden eller tykkelsen være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttyper, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres af den traditionelle benævnelse »grand cru« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med den geografiske betegnelse »Val de Loire« ifølge de regler, der er fastsat i produktspecifikationen for anvendelse af denne geografiske betegnelse. Bogstaverne i den geografiske betegnelse »Val de Loire« må hverken i højde eller bredde være mere end to tredjedele af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den mindste geografiske enhed kan fremgå af etiketten på vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, forudsat at:

| — | det drejer sig om en navngiven matrikelregistret lokalitet |
| --- | --- |

—

det drejer sig om en navngiven matrikelregistret lokalitet

| — | og navnet fremgår af høstanmeldelsen. |
| --- | --- |

—

og navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Navnet på den matrikelregistrerede lokalitet anføres med skrifttegn, hvis størrelse hverken i højden eller bredden må være større end halvdelen af størrelsen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f1846582-d0b3-45b0-89bc-e063ecf4008c.

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/20

---

Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2023/C 49/11)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Grignan-les-Adhémar«

PDO-FR-A0929-AM02

Meddelelsesdato: 11.11.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Område i umiddelbar nærhed

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Grignan-les-Adhémar« foretages en ændring af punkt 3 i afsnit IV »Område i umiddelbar nærhed.«

Området i umiddelbar nærhed er blevet ændret for at fjerne kommuner, der ligger i den yderste periferi med hensyn til vinfremstilling, og som ikke længere udfører vinfremstillingsaktiviteter, samtidig med at den geografiske sammenhæng og forbindelsen mellem drueproduktion og -forarbejdning fremmes:

| — | fjernelse af tre kommuner i den yderste periferi med hensyn til vinfremstilling (bjergkommuner): Comps, Orcinas og Chaudebonne |
| --- | --- |

—

fjernelse af tre kommuner i den yderste periferi med hensyn til vinfremstilling (bjergkommuner): Comps, Orcinas og Chaudebonne

| — | fjernelse af kommunen Morières-les-Avignon |
| --- | --- |

—

fjernelse af kommunen Morières-les-Avignon

| — | tilføjelse af kommunen Travaillan med en betydelig vinfremstilling, der støder op til det eksisterende område i umiddelbar nærhed. |
| --- | --- |

—

tilføjelse af kommunen Travaillan med en betydelig vinfremstilling, der støder op til det eksisterende område i umiddelbar nærhed.

Disse ændringer er overført til punktet »Supplerende betingelser« i enhedsdokumentet.

2.   Vinstokbestand

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Grignan-les-Adhémar« foretages en ændring af afsnit V »Vinstokbetand« og afsnit IX »Forarbejdning, behandling, lagring, emballering og opbevaring«.

| — | Hvad angår rosévine bliver Cinsaut N en hovedsort sammen med Syrah N og Grenache N. Der foretages ingen ændringer hvad rødvine angår. |
| --- | --- |

—

Hvad angår rosévine bliver Cinsaut N en hovedsort sammen med Syrah N og Grenache N. Der foretages ingen ændringer hvad rødvine angår.

| — | Hvad angår hvidvine opdeles sorterne i hovedsorter (Viognier B, Grenache B og Marsanne B) og sekundære sorter (Bourboulenc B og Clairette B). |
| --- | --- |

—

Hvad angår hvidvine opdeles sorterne i hovedsorter (Viognier B, Grenache B og Marsanne B) og sekundære sorter (Bourboulenc B og Clairette B).

Disse ændringer i fordelingen af druesorterne efter vinfarve påvirker ikke enhedsdokumentet og listen over de druesorter, der kan anvendes til fremstilling af de vine, der er omfattet af betegnelsen.

| — | Anvendelse af højst 10 % hvide druesorter til fremstilling af rødvine og 20 % til fremstilling af rosévine. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af højst 10 % hvide druesorter til fremstilling af rødvine og 20 % til fremstilling af rosévine.

| — | Andelen af hovedsorter i sammenstikningen er fastsat til en minimumsprocent på 70 %. |
| --- | --- |

—

Andelen af hovedsorter i sammenstikningen er fastsat til en minimumsprocent på 70 %.

| — | Der tilføjes en bestemmelse, således at små bedrifter med under 1,5 ha, der ikke bruger druerne til vinfremstilling, ikke underlægges reglerne om andelen af druesorter på bedriften. |
| --- | --- |

—

Der tilføjes en bestemmelse, således at små bedrifter med under 1,5 ha, der ikke bruger druerne til vinfremstilling, ikke underlægges reglerne om andelen af druesorter på bedriften.

| — | Der indføres en undtagelse på fem år, inden for hvilken bedrifterne skal overholde reglerne om andelen af druesorter i tilfælde af ufrivillige omstruktureringer (ekspropriation, succession). |
| --- | --- |

—

Der indføres en undtagelse på fem år, inden for hvilken bedrifterne skal overholde reglerne om andelen af druesorter i tilfælde af ufrivillige omstruktureringer (ekspropriation, succession).

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

3.   Beplantningstæthed

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Grignan-les-Adhémar« foretages en ændring af afsnit VI »Dyrkning af vinmark« for at fjerne den undtagelse, der giver visse gamle parceller, som INAO henviser til, mulighed for at have en beplantningstæthed på mindst 3 300 vinstokke pr. ha i stedet for 4 000.

Disse parceller er blevet omstruktureret og følger nu de generelle regler.

Denne undtagelse er også blevet fjernet fra enhedsdokumentet under »Vinfremstillingsmetoder«.

4.   Regler for beskæring

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Grignan-les-Adhémar« foretages en ændring af afsnit VI »Dyrkning af vinmark« for at ændre beskæringsreglerne.

Den godkendte beskæringsmetode er kort sporebeskæring (Royat- eller gobelet-beskæring) med højst 12 skud pr. vinstok.

Der indføres en bestemmelse til godkendelse af Guyot-beskæring i etableringsperioden for at tage højde for perioden for cordon-genereringen. Denne Guyot-beskæring udvides til at omfatte alle parceller med Syrah og Viognier uden aldersgrænse, idet dette begrænses til simpel Guyot-beskæring, med samme antal skud pr. vinstok som ved kort sporebeskæring (højst 12 skud). Formålet med denne beskæring er at bekæmpe skader på træet og mindske træets skrøbelighed i forbindelse med høstmaskinens kørsel på stedet.

Disse ændringer er overført til enhedsdokumentet under »Vinfremstillingsmetoder«.

5.   Regler for opbinding

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Grignan-les-Adhémar« foretages en ændring af afsnit VI — »Dyrkning af vinmark« under »Regler for opbinding« for at præcisere, at opbinding er obligatorisk for sorterne Marsanne B, Marselan N, Roussanne B, Syrah N og Viognier B, dvs. med mindst én bæretråd og et niveau med løftetråd (metode ved »opbinding i højden«).

Denne bestemmelse er overført til enhedsdokumentet under »Vinfremstillingsmetoder«.

Der er fastsat en overgangsforanstaltning i produktspecifikationens afsnit XI for at præcisere, at opbindingspligten ikke finder anvendelse på gamle vinstokke, der er plantet før 2011. De vine, der produceres på disse parceller, er underlagt et mere restriktivt udbytte.

I samme stykke fjernes den særlige bestemmelse om løvværkets højde, der gælder for gamle parceller, som INAO henviser til. Disse parceller er blevet omstruktureret og overholder den generelle regel (se afsnittet »Beplantningstæthed«).

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse bestemmelser.

6.   Druernes indhold af sukker og naturlige minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Grignan-les-Adhémar« foretages en ændring af afsnit VII »Høst, transport og modningsgrad af druer«.

I betragtning af modningsgraden i dette sydlige område foreslås det at øge druernes sukkerindhold til forøgelse af det naturlige alkoholindhold til 12 % for rødvine og til 11,5 % for rosé- og hvidvine (i stedet for 11 %). Disse ændringer er overført til enhedsdokumentet under beskrivelsen af vinene.

Minimumssukkerindholdet i druerne er derfor blevet forhøjet i produktspecifikationen. Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

7.   Udbytte

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Grignan-les-Adhémar« foretages en ændring af afsnit VIII »Udbytte«.

Det maksimale udbytte for vinene er blevet reduceret fra 60 til 58 hl/ha. Denne ændring er overført til enhedsdokumentet under »Maksimale udbytter«.

Vinenes årlige basisudbytte er blevet forhøjet fra 45 til 48 hl/ha for rødvine og fra 45 til 52 hl/ha for rosévine for at muliggøre en stigning i produktionen af rød- og rosévine, samtidig med at den beskyttede oprindelsesbetegnelses egenskaber respekteres. Udbyttet for hvidvine fastholdes til 52 hl/ha. Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

8.   Indberetningsforpligtelser og de vigtigste punkter, der skal kontrolleres

I kapitel II og III i produktspecifikationen for betegnelsen »Grignan-les-Adhémar« foretages af forenklingshensyn og for at sikre overensstemmelse med kontrolplanen for betegnelsen en ændring af procedurerne for indberetning af krav, emballering og kontrol af de vigtigste punkter, der skal kontrolleres for fremstillingen af vinene.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne opdatering af produktspecifikationen.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Grignan-les-Adhémar

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen(e)

1.   Analytisk beskrivelse

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vine med oprindelsesbetegnelsen »Grignan-les-Adhémar« er ikke-mousserende vine fordelt på rød-, rosé- og hvidvine. Vinene har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 12 % for rødvinene og på 11,5 % for hvid- og rosévinene.

Efter gæringen har vinen følgende maksimale indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose):

| — | Hvid- og rosévin: 4 g/l |
| --- | --- |

—

Hvid- og rosévin: 4 g/l

| — | Rødvin med et naturligt alkoholindhold i volumen på højst 14 %: 3 g/l |
| --- | --- |

—

Rødvin med et naturligt alkoholindhold i volumen på højst 14 %: 3 g/l

| — | Rødvin med et naturligt alkoholindhold i volumen på over 14 %: 4 g/l |
| --- | --- |

—

Rødvin med et naturligt alkoholindhold i volumen på over 14 %: 4 g/l

På emballeringstidspunktet har vinene et totalt indhold af flygtig syre på højst:

| — | 18,37 milliækvivalenter pr. liter for rødvin, — 14,28 milliækvivalenter pr. liter for hvidvin og rosévin. |
| --- | --- |

—

18,37 milliækvivalenter pr. liter for rødvin, — 14,28 milliækvivalenter pr. liter for hvidvin og rosévin.

| — | På emballeringstidspunktet har rødvinene: |
| --- | --- |

—

På emballeringstidspunktet har rødvinene:

et samlet antal polyphenoler (DO 280 nm) på mindst 40

en modificeret farveintensitet (DO 420 nm + DO 520 nm + DO 620 nm) på over 5

et æblesyreindhold på højst 0,4 gram pr. liter.

Efter berigelsen må vinenes totale alkoholindhold i volumen ikke overstige 13 %.

De øvrige analysekriterier er i overensstemmelse med værdierne i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Organoleptisk beskrivelse

KORT TEKSTBESKRIVELSE

De sensoriske egenskaber ved alle disse produkter knytter dem til den store »Vallée du Rhône«-vinfamilie, for så vidt der er ligheder mellem jordbunden og druesorterne.

Rødvinene har imidlertid særlige egenskaber, navnlig som følge af forekomsten af sorten Grenache N, som i dette område plantes ud, når planterne er på det perifere modningsstadie, hvilket giver en fin, frugtagtig og rund karakter. Sorten Syrah N supplerer sammenstikningen for at sikre en garvesyrestruktur, farveintensitet og fine aromaer af planter og blomster. Disse rødvine kan drikkes unge og har et lagringspotentiale som følge af den store andel af sorten Syrah N for denne kontrollerede oprindelsesbetegnelse fra den sydlige del af vindyrkningsområderne i Rhône-dalen.

Rosévinene, der fremstilles ved presning eller saignée-metoden, er frugtagtige og elegante med en lyserød til lys rød farve. Smagen er kendetegnet ved en friskhed og lethed og domineres af aromaer af røde frugter.

Hvidvinene fremstilles ved sammenstikning af de syrlige sorter såsom Bourboulenc B, Grenache B, Clairette B og de mere nordlige sorter såsom Marsanne B, Roussanne B eller Viognier B. Denne vifte af sorter muliggør flere kombinationer og giver tørre hvidvine med en stor aromatisk kompleksitet (blomster, frugter, mineraler osv.) og syrlighed i munden, som altid opvejes af deres rundhed.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   
  Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Dyrkningsmetode

Beplantningstæthed

| — | Beplantningstætheden er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. Afstanden mellem rækkerne af vinstokke må ikke overstige 2,50 m. |
| --- | --- |

—

Beplantningstætheden er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. Afstanden mellem rækkerne af vinstokke må ikke overstige 2,50 m.

Afstanden mellem vinstokkene i samme række må ikke være mindre end 1 meter og mere end 1,50 meter.

Beskæringsregler.

Almindelige bestemmelser

| — | Vinstokkene beskæres ved kort sporebeskæring (gobeletbeskæring eller de Royat-beskæring) med højst 12 skud pr. vinstok. |
| --- | --- |

—

Vinstokkene beskæres ved kort sporebeskæring (gobeletbeskæring eller de Royat-beskæring) med højst 12 skud pr. vinstok.

| — | Der må højst foretages de Royat-beskæring i to år. I denne periode er Guyot-beskæring tilladt. |
| --- | --- |

—

Der må højst foretages de Royat-beskæring i to år. I denne periode er Guyot-beskæring tilladt.

| — | For parceller, der er plantet fra den 1. august 2022, må cordonhøjden ikke overstige 70 cm. |
| --- | --- |

—

For parceller, der er plantet fra den 1. august 2022, må cordonhøjden ikke overstige 70 cm.

Særlige bestemmelser

| — | Enkelt Guyot-beskæring af Viognier B og Syrah N er i øvrigt tilladt med højst ti skud på den lange stamme og en gren med højst to skud. |
| --- | --- |

—

Enkelt Guyot-beskæring af Viognier B og Syrah N er i øvrigt tilladt med højst ti skud på den lange stamme og en gren med højst to skud.

Regler for opbinding

Sorterne Marsanne B, Marselan N, Roussanne B, Syrah N og Viognier B skal bindes op, dvs. med mindst én bæretråd og et niveau med løftetråd (metode ved »opbinding i højden«).

Der kan gives tilladelse til vanding.

Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

| — | Berigelsesteknikker er tilladt for rødvine inden for en koncentrationsgrænse på 10 %. |
| --- | --- |

—

Berigelsesteknikker er tilladt for rødvine inden for en koncentrationsgrænse på 10 %.

| — | Til forarbejdningen af rosévin er det tilladt at anvende kul til ønologisk brug alene eller blandet i præparater hos vinproducenten udelukkende til vinmost og i en andel på højst 20 % af det forarbejdede volumen hos den berørte vinproducent for den pågældende høst. |
| --- | --- |

—

Til forarbejdningen af rosévin er det tilladt at anvende kul til ønologisk brug alene eller blandet i præparater hos vinproducenten udelukkende til vinmost og i en andel på højst 20 % af det forarbejdede volumen hos den berørte vinproducent for den pågældende høst.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

5.2.   
  Maksimale udbytter

1.

58 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og vinbehandlingen finder sted i følgende kommuner i departementet Drôme: Allan, La Baume-de-Transit, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-du-Rhône, Clansayes, Colonselle, Donzère, Grignan, La Garde-Adhémar, Les Granges-Gontardes, Malataverne, Montségur-sur-Lauzon, Réauville, La Roche-Saint-Secret-Béconne, Roussas, Salles-sous-Bois, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux og Valaurie.

7.   Druesorter til vinfremstilling

| | Bourboulenc B — Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B — Doucillon blanc

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Cinsaut N — Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N — Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mourvèdre N — Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N — Monastrell

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Syrah N — Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N — Shiraz

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

8.   Beskrivelse af tilknytningen

8.1.   
  Naturgivne og menneskelige faktorer, der har relevans for tilknytningen

Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område for betegnelsen »Grignan-les-Adhémar« ligger i hjertet af Drôme Provençale, som betegner et overgangsområde og en skillevej mellem det nuværende Dauphiné og Comtat, Massif Central og Préalpes. Området ligger på venstre bred af Rhône syd for Montélimar og nord for Bollène i departementet Drôme og dækker 21 kommuner mellem Rhône mod vest og Enclave des Papes mod øst. Terrænet veksler mellem fladt og bakket, men med et moderat højdegennemsnit på 200 meter.

Hele det geografiske områdes substrat består hovedsagelig af formationer fra mellemmiocæn-tiden. Mod øst (kommunerne Grignan og Colonzelle) er der tale om marmorsand og molassemergel kendt som »Grignan-molasse«. I den centrale del afløses disse helvestiske aflejringer af gulligt sand og sandsten (Saffres) fra Valréas. Dette giver en let sandjord af varierende dybde med ringe mineralforekomster.

Mod syd er kommunen La Baume-de-Transit kendetegnet ved terrasser fra Würm-glaciationen med ler- og kalkstenholdig jord og stenjord aflejret fra floden Aygues, og mod vest finder man Rhône-flodens flodterrasser.

Mod nord møder de ældre flodterrasser de kalkholdige bakker, der omslutter Rhône-dalen. Disse er delvis dækket af kalkstensdepoter fra disse skråninger. Disse områder med dårlig og mager jordbund udgjorde et kratbevokset kalkplateau (Bois des Mattes). Først for nylig (1960-1970) fandt vindyrkningen vej hertil.

Det generelle klima i dette område markerer en grænse. Der er tale om et middelhavsklima, hvis betydning bliver stadig mindre, jo længere nordpå i regionen man kommer. Dette falder sammen med den nordlige grænse for dyrkning af oliventræer og sorten Grenache N.

Nedbøren er uregelmæssig med årlige gennemsnit på mellem 700 mm og 1 000 mm.

De milde temperaturer ligger omkring et årligt gennemsnit på 13 °C med et betydeligt soltimeantal på ca. 2 500 timer om året. Vindfrekvensen (især mistralvinden) forstærker tørken på de skråninger, hvor vinstokkene ofte er placeret.

Dette klima varieres endvidere af kontinentale påvirkninger på grund af en række bakker, der krydser Rhône-dalen, hvilket resulterer i mere barske vintre.

Vindyrkningsområdernes beliggenhed ved klimagrænsen indebærer, at de lokale forhold står i modsætning til de altitudinale og topografiske forhold.

Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Blandt de mange romerske spor, der vidner om tilstedeværelsen af vinstokke og vin i denne region, udgør opdagelsen af en stor vindyrkningsbedrift i kommunen Donzère – hjertet i dette område – i 1983 ubestrideligt et afgørende element i det lokale vindyrkningsområdes prestigefyldte historie.

Vindyrkningsområdet har blomstret siden oldtiden. I 1850 nåede det samlede areal op på 2 500 hektar. I lighed med de øvrige franske vindyrkningsområder blev området hårdt ramt af vinbladluskrisen i 1885. På trods af denne relative nedlukning af vinaktiviteterne bevægede en gruppe af dynamiske vinavlere, der var tro mod regionens vindyrkningstraditioner, sig i retning af en kvalitetspræget vindyrkning.

Der blev derfor indgivet en ansøgning til Institut national de l'origine et de la qualité (det nationale institut for oprindelse og kvalitet) i 1962 om anerkendelse af regionens vin af høj kvalitet med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux du Tricastin«.

Denne anmodning blev formelt imødekommet ved bekendtgørelse af 13. marts 1964, som fastsætter betingelserne for vinproduktionen.

Ti år senere finjusterede producenterne deres druesortsammensætning i overensstemmelse med vindyrkningssituationen, tilpassede og forbedrede produktionsteknikkerne og opnåede den 27. juli 1973 anerkendelse som kontrolleret oprindelsesbetegnelse.

Årene 1970-1980 markerede en fornyelse af vindyrkningsområdet og en hurtig stigning i produktionen fra 53 000 hl til 78 000 hl mellem 1976 og 1983.

Ændringen af navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse fra »Coteaux du Tricastin« til »Grignan-les-Adhémar«, som producenterne længe havde opfordret til, blev formaliseret ved dekret af 16. november 2010.

I 2010 dækkede vindyrkningsområdet 2 600 ha med en gennemsnitlig produktion på 55 000 hl fordelt på ca. 40 private producenter og 12 vinkooperativer. Vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Grignan-les-Adhémar« findes i alle tre farver, selv om størstedelen af de producerede mængder er rødvine — ca. 75 % af den producerede mængde i 2008.

De seneste beplantninger synes at gå i retning af en større produktion af tørre hvidvine, som i 2008 tegnede sig for 7 % af den producerede mængde.

8.2.   
  Årsagssammenhæng

Mellem Dauphiné og Provence blev vindyrkningsområdet på venstre bred af Rhône-floden etableret under påvirkning af Drôme Provençale. Dette vindyrkningsområde består af druesorter, der ofte er sydlige, og som plantes ud, når planterne er på det perifere modningsstadie, og som udtrykker en særlig originalitet som følge af producenternes permanente beplantning med øje for især gennemsnitshøjder og den mest solrige eksponering.

Vindyrkningsområdet og frem for alt den knowhow, der er forbundet med vinfremstilling, går lang tid tilbage — helt tilbage til det præromerske Gaul-område, hvilket bevidnes af opdagelsen af en af de ældste »vindyrkningsvillaer« fra oldtiden.

Denne knowhow er gennem årene blevet videreført i hele Tricastins-regionen, og generationer af producenter har på trods af alvorlige trusler været i stand til at bevare vindyrkningsområdet. Blandt disse har phylloxera ført til fremkomsten af producentorganisationer, som med tiden har indført fælles regler for udviklingen af en kvalitetsproduktion.

De fremskridt, der er gjort i dette samarbejde, understreges af den vedvarende anerkendelse af vinene fra dette vindyrkningsområde som oprindelsesbetegnelse for vin af høj kvalitet og efterfølgende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux du Tricastin«, på et tidspunkt, hvor efterspørgslen imidlertid kunne begrunde en intensivering af produktionen snarere end valget af den kvalitet, der er knyttet til oprindelsen.

Vinene stammer alle fra en druehøst fra omhyggeligt udvalgte parceller og fra en sammenstikning af flere sorter, der er plantet på parceller med dårlig jord, som oftest er porøs og varm. Disse egenskaber giver rødvinene deres originalitet som bløde, frugtagtige og ikke desto mindre kraftige vine, og giver de tørre hvidvine – typisk med en sydlig karakter – en varieret duftpalet. Rosévinene minder om rødvinene: bløde og frugtagtige.

Disse vines kvalitet og omdømme går lang tid tilbage, selv om deres identitet har varieret over tid som følge af fragmentariske navne, der enten havde fokus på navnet på en bestemt kommune eller navnet på regionen.

I 2010 blev navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse — efter mange års opfordring fra producenternes side — ændret til »Grignan-les-Adhémar«, hvorved forbindelsen mellem områdets geografiske hjerte og vinene i kommunen Grignan, hvis historie er knyttet til familien »Adhémar de Grignan«, blev bekræftet. François de Castellane Adhémar, greve af Grignan, guvernør for Provence i det XVII. århundrede og siden 1669 gift med Madame de Sévignés datter, har bidraget til den faste forbindelse mellem familienavnet og navnet på kommunen Grignan.

I »Histoire naturelle de la province de Dauphiné«, der er skrevet af Faujas de Saint-Fonds i 1781, er der tale om berømte vine kendt som »Donzère-vine«, der fremstilles i den navngivende kommune: »De mest kendte kvarterer er Roussettes, Suel, Figerasse og Javalin, som danner forskellige skråninger med en længde på omkring 2 km på en jordbund rig på sten og rullesten«. Længere nede står: »Der produceres også gode vine på Grès-sletten ... samt i distrikterne Opplias, Borillon og Lerminas, hvis vin sammenstikkes med vinen fra Grès«. Længere nede er det desuden anført, at disse vine allerede er anerkendt og værdsat uden for det geografiske område og undertiden længere væk: »Donzère-vinene eksporteres til Paris, Lyon, Grenoble, Velay og Vivarais. De frygter ikke sørejsen, idet vinen er blevet sendt til Konstantinopel — og dette med succes«. I samme bog er forfatteren af den opfattelse, at de sorter, der blev plantet på det tidspunkt (Clairette, Picardan, Rosani), »giver en delikat hvidvin«.

I 1896 blev vinene fra kommunerne Allan, Roussas og La Garde-Adhémar i en meddelelse om vindyrkningsområdet Château-Bizard i Allan placeret på samme kort som de andre vine, der kaldes vine fra »Côte du Rhône«. Vinene fra kommunen Allan nævnes også i topografien for de franske vindyrkningsområder i Jullien (1822). Forfatteren klassificerer dem umiddelbart efter »Ermitage« og »Côte-Rôtie«. I G. Foex's vindyrkningstraktat (1895), s. 811, henviser forfatteren til vindyrkningsområdet i Allan og drager ligheder mellem den vin, der stammer fra dette område, og »Châteauneuf-du-Pape«.

Kommunen Grignan, der er det geografiske hjerte for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, som ofte er blevet nævnt i historien for dette vindyrkningsområde, har genvundet sit omdømme som vindyrkningsområde som følge af producenternes indsats på kvalitetsområdet. Dette afspejles navnlig i de talrige begivenheder, der finder sted, og i oprettelsen af vinhuset »Grignan-les-Adhémar«.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er genstand for undtagelsen vedrørende fremstilling og forarbejdning af vinene, består af området i følgende kommuner:

| — | departementet Ardèche: Alba-la-Romaine, Aubignas, Bidon, Bourg-Saint-Andéol, Gras, Larnas, Ruoms, Saint-Just, Saint-Marcel-d'Ardèche, Saint-Martin-d'Ardèche, Saint-Montan, Saint-Remèze, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignières og Viviers |
| --- | --- |

—

departementet Ardèche: Alba-la-Romaine, Aubignas, Bidon, Bourg-Saint-Andéol, Gras, Larnas, Ruoms, Saint-Just, Saint-Marcel-d'Ardèche, Saint-Martin-d'Ardèche, Saint-Montan, Saint-Remèze, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignières og Viviers

| — | departementet Drôme: Aleyrac, Arpavon, Aubres, La Bégude-de-Mazenc, Bouchet, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Dieulefit, Espeluche, Eyrolles, Eyzahut, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Montboucher-sur-Jabron, Montbrison, Montélimar, Montjoux, Montjoyer, Nyons, Le Pègue, Piégon, Pierrelatte, Les Pilles, Le Poët-Laval, Pont-de-Barret, Portes-en-Valdaine, Puygiron, Rochebaudin, Rochefort-en-Valdaine og Rochegude |
| --- | --- |

—

departementet Drôme: Aleyrac, Arpavon, Aubres, La Bégude-de-Mazenc, Bouchet, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Dieulefit, Espeluche, Eyrolles, Eyzahut, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Montboucher-sur-Jabron, Montbrison, Montélimar, Montjoux, Montjoyer, Nyons, Le Pègue, Piégon, Pierrelatte, Les Pilles, Le Poët-Laval, Pont-de-Barret, Portes-en-Valdaine, Puygiron, Rochebaudin, Rochefort-en-Valdaine og Rochegude

| — | departementet Gard: Pont-Saint-Esprit og Saint-Paulet-de-Caisson |
| --- | --- |

—

departementet Gard: Pont-Saint-Esprit og Saint-Paulet-de-Caisson

| — | departementet Vaucluse: Bollène, Buisson, Cairanne, Entrechaux, Faucon, Gigondas, Grillon, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Montdragon, Mornas, Puyméras, Rasteau, Richerenche, Roaix, Sablet, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Villedieu, Violès og Visan. |
| --- | --- |

—

departementet Vaucluse: Bollène, Buisson, Cairanne, Entrechaux, Faucon, Gigondas, Grillon, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Montdragon, Mornas, Puyméras, Rasteau, Richerenche, Roaix, Sablet, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Villedieu, Violès og Visan.

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den største geografiske enhed, »Vignobles de la Vallée du Rhône«, kan fremgå af etiketten på vin med kontrolleret oprindelsesbetegnelse i henhold til betingelserne angivet i aftalen, der er indgået mellem de forskellige relevante kontrolorganer.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f57bb70c-e0a8-44c0-bc75-3aeca81c658d

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/28

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2023/C 49/12)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Cabernet d'Anjou«

PDO-FR-A1005-AM02

Meddelelsesdato: 11.11.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Officiel geografisk kode

Kommunerne i det geografiske område og området i umiddelbar nærhed er blevet ajourført med den officielle geografiske kode.

Dette har ingen indvirkning på det afgrænsede geografiske områdes perimeter.

Punkt 6 og 9 i enhedsdokumentet ændres.

2.   Afgrænset parcelområde

Der er indføjet tidspunktet for, hvornår den kompetente nationale myndighed har godkendt en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med afgrænsningen af parcelområdet inden for det geografiske produktionsområde kan de parceller, der egner sig til produktion af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse, udpeges.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Beplantningstæthed

Minimumsafstanden mellem vinstokkene i samme række reduceres fra 1 m til 0,90 m.

Formålet med denne ændring er at øge beplantningstætheden for vinstokkene uden at ændre afstanden mellem rækkerne.

Der er også tilføjet en særlig bestemmelse for vinstokke på arealer med en hældning på over 10 %, hvor der må være en minimumsafstand mellem vinstokkene på 0,80 m.

Formålet med denne tilføjelse er at tage hensyn til det særlige tilfælde med vinstokke, der er plantet på stejle skråninger, og som betyder, at planterne skal plantes på en særlig måde (plantning parallelt med skråningen snarere end vinkelret på den).

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

4.   Beskæring

Reglerne om beskæring er blevet harmoniseret for betegnelserne i området Anjou Saumur i Val de Loire.

Formålet med denne harmonisering er at forbedre vinavlernes viden og forenkle kontrollen. Med denne ændring tilstræbes det at øge vinavlernes tilpasningsevne i forbindelse med frostepisoderne, der indtræffer stadig senere.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

5.   Tilknytning

Tilknytningen ændres ved at henvise til 2021 i stedet for 2018 og justere antallet af kommuner som følge af kommunesammenlægninger.

Punkt 8 i enhedsdokumentet ændres.

6.   Overgangsbestemmelser

De udløbne overgangsforanstaltninger slettes.

Der er tilføjet en overgangsforanstaltning efter den nye afgrænsning af parcelområdet i visse kommuner.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

7.   Mærkning

Reglerne om mærkning er blevet præciseret og harmoniseret for betegnelserne i området Anjou Saumur i Val de Loire. Denne ændring er alene redaktionel.

Punkt 9 i enhedsdokumentet ændres.

8.   Henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolstrukturen er blevet gennemgået for at harmonisere affattelsen med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

9.   Redaktionelle ændringer

Der er foretaget visse redaktionelle tilpasninger af produktspecifikationen.

Disse ændringer medfører ikke nogen ændring af enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Cabernet d'Anjou

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er stille rosévine med følgende analytiske karakteristika: Vinene har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5°%. Efter gæringen har vinene et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på mindst 10 g/l. Efter berigelse er vinens totale alkoholindhold udtrykt i volumenprocent ikke over 13 %. Indholdet af flygtig syre, samlet syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne, men ethvert parti uaftappet vin, der kan få benævnelsen »primeur« eller »nouveau« (ny), har et indhold af flygtig syre på højst 10,2 milliækvivalenter pr. liter. Vinene har gæringsdygtigt sukker og en større eller mindre sødme. Deres intense aromatiske udtryk afspejler druesorternes egenart. Frugtsmagen forbliver dog fremherskende (fersken, jordbær, citrusfrugter, ...). Smagen er nøje afbalanceret mellem friskhed og rundhed. Aromaen er vedvarende og intens.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 10 |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

10

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   
  Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Beplantningstæthed – afstand

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 4 000 vinstokke pr. hektar. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,90 meter.

Vindyrkningsparceller med en afstand mellem vinstokkene i samme række på under 0,90 m, men ikke under 0,80 m og med en hældning på over 10 %, har for den pågældende høst ret til at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på mindst 3 300 vinstokke pr. ha, er det ved høsten tilladt at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse under forudsætning af, at produktspecifikationens bestemmelser om espalieropbinding og bladhøjde er overholdt. På disse vindyrkningsparceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 m, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 m.

2.   Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres med enten kort, lang eller blandet sporebeskæring. Vinplanterne beskæres med højst 12 skud pr. stok. Vinstokkene kan beskæres med to yderligere skud pr. vinstok, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok på det fænologiske stadium, der svarer til 11-12 blade (adskilte blomsterknoppe), er højst 12.

3.   Vanding

Dyrkningspraksis

Vanding er ikke tilladt.

4.   Særlig ønologisk fremgangsmåde

Anvendelsen af kul til ønologisk brug, alene eller blandet i præparater, er forbudt.

Anvendelsen af træspåner er forbudt.

Efter berigelse er vinens totale alkoholindhold udtrykt i volumenprocent højst 13 %.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

5.   Løvvæggens højde og espalier

Dyrkningspraksis

Højden af den beskårne løvvæg er mindst lig med 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, idet denne højde måles mellem løvvæggens nederste grænse, som skal være mindst 0,40 m over jorden, og den øverste beskæringsgrænse, som er mindst 0,20 m over den øverste espaliertråd.

For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på 3 300 vinstokke pr. ha eller derover, gælder endvidere følgende regler for espalieropbinding: espalierpælenes minimumshøjde over jorden skal være mindst 1,90 m, espalieropbindingen skal omfatte fire trådniveauer, den øverste tråds minimumshøjde skal være 1,85 meter over jorden.

5.2.   
  Maksimale udbytter

| 1. | 69 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

1.

69 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Cabernet d'Anjou«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2021:

| — | departementet Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d'Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (kun den delegerede kommune Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (kun de delegerede kommuner Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde og den tidligere kommune Thouars), Tourtenay, Val en Vignes (kun de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul, Cersay og Saint-Pierre-à-Champ) |
| --- | --- |

—

departementet Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d'Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (kun den delegerede kommune Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (kun de delegerede kommuner Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde og den tidligere kommune Thouars), Tourtenay, Val en Vignes (kun de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul, Cersay og Saint-Pierre-à-Champ)

| — | departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (kun de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (kun de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière et Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (kun de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé-Lézigné (kun den delegerede kommune Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kun den tidligere kommune d'Ingrandes), Jarzé Villages (kun den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (kun de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (kun den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (kun de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré et La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (kun den delegerede kommune Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay |
| --- | --- |

—

departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (kun de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (kun de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière et Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (kun de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé-Lézigné (kun den delegerede kommune Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kun den tidligere kommune d'Ingrandes), Jarzé Villages (kun den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (kun de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (kun den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (kun de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré et La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (kun den delegerede kommune Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay

| — | departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.
  Det kortmateriale, hvoraf det geografiske område fremgår, er tilgængeligt på webstedet for Institut national de l'origine et de la qualité. |
| --- | --- |

—

departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Det kortmateriale, hvoraf det geografiske område fremgår, er tilgængeligt på webstedet for Institut national de l'origine et de la qualité.

7.   Druesorter til vinfremstilling

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N

8.   Tilknytning til det geografiske område

1   — Oplysninger om det geografiske område

a)   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område strækker sig over to store geologiske enheder, hvor vindistriktet primært optager skråningerne langs floderne og nogle plateauer. Mod vest er den prækambriske og palæozoiske sokkel forbundet med det armorikanske bjergmassiv, og mod øst dækker Paris-bækkenets mezosoiske og kænozoiske substratum den gamle sokkel. Denne geologiske egenart adskiller den vestlige del af det geografiske område, der er kendetegnet ved forekomster af skifer, især skiferler, lokalt kendt som »Anjou noir«, fra den østlige del af det geografiske område, der er kendetegnet ved forekomsten af kalktuf (Saumur) lokalt kaldet »Anjou blanc«.

Det geografiske område er historisk set knyttet til den gamle provins Anjou og strækker sig i 2021 hovedsagelig over den sydlige halvdel af departementet Maine-et-Loire (68 kommuner) og de nordligste dele af departementerne Deux-Sèvres (11 kommuner) og Vienne (9 kommuner).

På de parceller, der er afgrænset til høst af druer, er jordene dannet af forskellige geologiske formationer. Selv om de er meget forskellige, er de generelt meget næringsfattige og har en begrænset vandtilbageholdelsesevne. De har også en god opvarmningsevne.

Det geografiske område har et tempereret kystklima med forholdsvist små temperaturudsving, dels i betragtning af Atlanterhavets relative nærhed og dels i betragtning af Loireflodens og dens bifloders varmeregulerende rolle samt vindyrkningsarealets beliggenhed på skråningerne. Nævnes skal også Anjous milde klima (»la douceur angevine«), som især kommer til udtryk gennem vinteren, det lange forår og efteråret, mens høje varmegrader er hyppige om sommeren. De nordvest-/sydøstvendte relieffer beskytter mod den ofte fugtige vestenvind. Det geografiske område får således beskedne nedbørsmængder takket være en føneffekt og læ for fugtigheden fra havet på grund af det højere Choletais- og Mauges-terræn. Den årlige nedbørsmængde er 585 mm, mens den er næsten 800 mm i området omkring Cholet.

b)   — Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Vinmarkernes eksistens i Anjou har været kendt siden det første århundrede e.Kr., og dette har været kontinuerligt. Vinplanterne har gunstige forhold i dette område, sådan som disse linjer fra et af Apollonios' (6. århundrede) digte vidner om: »Ikke langt fra Bretagne ligger der en by på en klippe, som er rig på Ceres' og Bacchus' glæder, og som har fået sit navn Andégave (Angers) fra et græsk navn.« "Selv om vinmarkerne ved Angers udvikler sig i hele middelalderen under klostrenes forvaltning ved Loireflodens bredder og omkring Angers, opnår de først og fremmest deres omdømme fra det 12. og 13. århundrede. Indflydelsen fra kongeriget under Henrik II og Eleanor af Aquitanien gjorde det muligt for vin fra Anjou at nå ud til de fineste borde.

Produktionen udvikler sig kraftigt fra det 16. århundrede takket være de hollandske mellemmænd, der kom for at finde vine til eksport til deres hjemland og til kolonierne. Hollænderne købte stort ind af vinen, og i det 18. århundrede var handelen så blomstrende, at floden Layon, som løber igennem det geografiske område, blev kanaliseret for at lette transporten. Anjou-vinenes store berømmelse vakte imidlertid misundelse og affødte mange nye skatter og afgifter (»droit de cloison«, »de boîte«, »d'appetissement«, »de huitième«, »de passe-debout«,...), som fik skadelige virkninger for handelen. Skaderne i forbindelse med Vendéekrigene lagde til sidst vindistriktet øde. Fremgangen vendte tilbage i løbet af det 19. århundrede. I 1881 dækkede vindistriktet et areal på 45 000 ha, hvoraf 10 000 ha endnu stod tilbage i 1893 efter vinbladlusens angreb.

»Anjou« er primært kendt for sin produktion af hvidvine af druesorten chenin B. Tilplantningen med Cabernet Franc N og lidt senere med Cabernet-Sauvignon N tog imidlertid fart efter vinbladluskrisen. Vinfremstillingen er i begyndelsen af det 20. århundrede primært rettet mod fremstillingen af »rouget«, som er det lokale navn for en let vin, der drikkes på caféer, og udviklingen er første etape i omdannelsen af Anjou-vindistriktet. Druesorterne Grolleau N og Grolleau Gris G, som giver lette (»clairets«) og lyse vine, bidrager sammen med sorterne Gamay N og Pineau d'Aunis N til udviklingen af en stor produktion af berømte rosévine, der kendes og genkendes under de kontrollerede oprindelsesbetegnelser »Cabernet d'Anjou« og »Rosé d'Anjou«. Den anden etape af denne omdannelse bygger på de erfaringer, som producenterne har opnået med driften af disse vinmarker. Observation og analyse af det bedste match mellem druesorten og dens beplantningssteder, vurdering af høstpotentialet og beherskelse af vinfremstillingsteknikkerne førte til rødvinsproduktionens udvikling fra 1960'erne.

2   — Oplysninger om produkternes kvalitet og egenskaber

Rosévinene indeholder gæringsdygtigt sukker og en større eller mindre sødme. Deres intense aromatiske udtryk afspejler hver af druesorternes egenart. Frugtsmagen forbliver dog fremherskende (fersken, jordbær, citrusfrugter, ...). Smagen er nøje afbalanceret mellem friskhed og rundhed. Aromaen er vedvarende og intens.

3   — Årsagssammenhæng

Kombinationen af et nordligt vindistrikt med et særligt landskab med et mildt klima og en original geologi og pedologi giver vinene en smagsidentitet, som kommer til udtryk gennem vinenes friskhed.

Mangfoldigheden i vinmarkernes placering med hensyn til geologi og jordbundsdannelse har givet producenterne mulighed for at finde de betingelser, hvor hver af de fremherskende druesorter kommer til optimalt udtryk. Vinproducenternes observationer og analyser af vinstokkene gør det muligt for dem at fastlægge den rette beplantning af vinområdet. Mens druesorterne Grolleau N, Grolleau gris G eller Pineau d'Aunis N breder sig over de sand- og grusholdige bakker og plateauer til gavn for produktionen af frugtagtige rosévine, står Cabernet Franc N og Cabernet-Sauvignon N ligeledes godt i fladgrundet jord eller brunjord med reguleret vandtilførsel med henblik på produktion af runde rosévine med vedvarende aroma.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Området i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, for hvilket der gælder en undtagelsesbestemmelse vedrørende vinfremstillingen og vinbehandlingen, som kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Cabernet d'Anjou«, omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2021:

| — | departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
| --- | --- |

—

departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

| — | departementet Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (kun den tidligere kommune Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (kun den delegerede kommune Anetz), Vallet |
| --- | --- |

—

departementet Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (kun den tidligere kommune Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (kun den delegerede kommune Anetz), Vallet

| — | departementet Maine-et-Loire: Orée d'Anjou (kun den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departementet Maine-et-Loire: Orée d'Anjou (kun den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser.

De skrifttegn, der på etiketterne benyttes til de fakultative angivelser, hvis anvendelse i henhold til EU-reglerne kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden, bredden eller tykkelsen være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser. De skrifttyper, der anvendes for den geografiske betegnelse »Val de Loire«, må hverken i højde eller bredde være større end to tredjedele af de skrifttyper, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med.

Vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« præsenteres med angivelse af årgangen.

Navnet på den mindste geografiske enhed kan fremgå af etiketten på vinene, forudsat at: — der er tale om en matrikelregistreret lokalitet — navnet fremgår af høstanmeldelsen. Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttyper, der hverken i højde eller bredde er større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cea1d3f7-577f-445e-9e58-b708a8d13eb8.

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/35

---

Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2023/C 49/13)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Anjou«

PDO-FR-A0820-AM03

Meddelelsesdato: 11.11.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Officiel geografisk kode

Kommunerne i det geografiske område og området i umiddelbar nærhed er blevet ajourført med den officielle geografiske kode.

Dette har ingen indvirkning på det afgrænsede geografiske områdes perimeter.

Punkt 6 og 9 i enhedsdokumentet ændres.

2.   Afgrænset parcelområde

Tidspunkterne for, hvornår den kompetente nationale myndighed har godkendt en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde, er blevet indføjet. Med afgrænsningen af parcelområdet inden for det geografiske produktionsområde kan de parceller, der egner sig til produktion af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse, udpeges.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Sammenstikning

Reglerne for sammenstikning for rødvine af de sekundære druesorter Grolleau og Pineau d'Aunis er blevet ændret for at give forrang til Grolleau, som har interessante egenskaber, navnlig som følge af klimaændringerne.

Enhedsdokumentet er ikke blevet ændret.

4.   Beplantningstæthed

Minimumsafstanden mellem vinstokkene i en planterække ændres fra 1 m til 0,90 m.

Formålet med denne ændring er at øge beplantningstætheden for vinstokkene uden at ændre afstanden mellem rækkerne.

Der er også tilføjet en særlig bestemmelse for vinstokke på skråninger med en hældning over 10 %, for hvilke der gælder en minimumsafstand mellem vinstokkene på 0,80 m.

Formålet med denne tilføjelse er at tage hensyn til det særlige tilfælde med vinstokke, der er plantet på markante skråninger, som forårsager særlige forhold for beplantningen (beplantning parallelt med skråningen snarere end vinkelret herpå).

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

5.   Beskæring

Beskæringsreglerne er blevet harmoniseret for så vidt angår betegnelserne i Anjou Saumur-området i Val de Loire.

Formålet med denne harmonisering er at forbedre de erhvervsdrivendes viden og forenkle kontrollen. Med denne ændring indføres en tilpasningsevne for vinavlere i forbindelse med frostepisoder, som forekommer stadig senere.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

6.   Kul til ønologisk brug

Forbuddet mod anvendelse af kul til ønologisk brug er blevet afskaffet for mousserende rosévine.

Forbuddet mod anvendelse af træflis er blevet afskaffet under vinfremstillingen for mousserende hvid- og rosévine.

Denne ændring vil om nødvendigt gøre det muligt at behandle en vis forurening og forbedre strukturen af basisvine, der skal eftergæres på flaske.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

7.   Tilknytning

Tilknytningen ændres ved at henvise til 2021 i stedet for 2018 og justere antallet af kommuner som følge af kommunesammenlægninger.

Punkt 8 i enhedsdokumentet ændres.

8.   Overgangsforanstaltninger

De udløbne overgangsforanstaltninger slettes.

Der er tilføjet en overgangsforanstaltning efter den nye afgrænsning af parcelområdet i visse kommuner.

Enhedsdokumentet er ikke blevet ændret.

9.   Mærkning

Mærkningsreglerne er blevet præciseret og harmoniseret for så vidt angår betegnelserne i Anjou Saumur-området i Val de Loire. Denne ændring er alene redaktionel.

Punkt 9 i enhedsdokumentet ændres.

10.   Henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolinstansen er blevet ændret for at harmonisere den med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

11.   Redaktionelle ændringer

Der er foretaget en række redaktionelle tilpasninger af produktspecifikationen.

Disse ændringer medfører ikke nogen ændring af enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Anjou

2.   Type af geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen(e)

1.   Ikke-mousserende hvidvine

KORT SKRIFTLIG BESKRIVELSE

De har: — et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 11 % — et gæringsdygtigt sukkerindhold efter gæring på højst 3 g/l, eller højst 8 g/l, hvis det totale syreindhold udtrykt i gram vinsyre pr. liter højst er 2 g/l mindre end indholdet af gæringsdygtigt sukker. Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 12,5 %. Indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen. De ikke-mousserende hvidvine er generelt tørre vine, men de kan til tider have et gæringsdygtigt sukkerindhold og betegnes som »demi-sec« (halvtør), »moelleux« (halvsød) eller »doux« (sød). Deres aromatiske udtryk er generelt intenst med blomsteraromaer (hvidtjørn, syren, lind, jernurt, kamille osv.) og mere frugtige noter (citrusfrugter, blomme, pære, tørret frugt osv.). Smagen er rund og fyldig og afsluttes med friskhed og finesse.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | 9,5 |
| Totalt syreindhold, minimum | |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

9,5

Totalt syreindhold, minimum

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

2.   Ikke-mousserende rødvine

KORT SKRIFTLIG BESKRIVELSE

Vinene har: et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5 % — et gæringsdygtigt sukkerindhold efter gæring på højst 3 g/l — for vine med benævnelsen »gamay« suppleret med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« et gæringsdygtigt sukkerindhold efter gæring på højst 2 g/l. Æble-mælkesyre-gæringen skal afsluttes for rødvinenes vedkommende. Rødvinene har, når de er klar til markedsføring i bulk, eller på emballeringstidspunktet et æblesyreindhold på højst 0,4 g/l. Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 12,5 %. Indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne, men ethvert parti uemballeret vin, der kan få benævnelsen »primeur« eller »nouveau«, har et indhold af flygtig syre på højst 10,2 milliækvivalenter pr. liter. Rødvinen lagres mindst frem til den 15. januar i året efter høståret. De ikke-mousserende rødvine har en smuk tanninstruktur. De har et ret intenst aromatisk udtryk, der hovedsagelig omfatter noter af røde bær. Strukturen er tydelig, men letheden skal vedblive at være dominerende. Det er behagelige vine, som skal drikkes inden for tre år efter høsten. Rødvine, der må mærkes med benævnelsen »gamay«, er friske, livlige og behagelige. De udvikler karakteristiske aromaer, som oftest frugtagtige. De bør generelt nydes unge.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

Totalt syreindhold, minimum

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

3.   Mousserende vine

KORT SKRIFTLIG BESKRIVELSE

De mousserende vine er hvidvine eller rosévine. De basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende hvid- og rosévine, har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5 %. De berigede basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende vine, har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 12 %. De basisvine, som ikke er blevet beriget, har efter gæring et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på højst 24 g/l. De basisvine, som er blevet beriget, har efter gæring et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på højst 5 g/l. De berigede basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende hvid- og rosévine, har et totalt alkoholindhold i volumen på højst 11,6 %. Efter berigelse har vinene – efter udviklingen af de mousserende egenskaber og før tilsætning af ekspeditionslikør – et totalt alkoholindhold i volumen på højst 13 %. Indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen. De mousserende vine er hvidvine eller rosévine. De er kendetegnet ved deres finesse, ikke kun i udviklingen af bobler, men også det aromatiske udtryk og strukturen i smagen.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

Totalt syreindhold, minimum

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

5.   Vinfremstillingspraksis

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Beplantningstæthed – afstand

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 4 000 vinstokke pr. hektar. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,90 meter.

For vindyrkningsparceller med en afstand mellem vinstokkene i en planterække på under 0,90 meter, men på mindst 0,80 meter, hvis hældning er over 10 %, er det ved høsten muligt at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Høsten fra parceller med en beplantningstæthed på under 4 000, men mindst 3 300 stokke pr. ha er berettiget til anvendelse af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, forudsat at produktspecifikationens bestemmelser om espalier og løvværkets højde overholdes. På disse vindyrkningsparceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 m, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 m.

2.   Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres med enten kort, lang eller blandet sporebeskæring:

| — | Ikke-mousserende hvidvine (alle druesorter), ikke-mousserende rødvine (druesorterne Cabernet franc N, Cabernet-sauvignon N, Gamay N, Pineau d’Aunis N): Vinstokkene beskæres med højst 12 skud pr. vinstok. Vinstokkene kan beskæres med to yderligere skud pr. vinstok, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok på det fænologiske stadium svarende til 11-12 blade (adskilte blomsterknopper) er højst 12. |
| --- | --- |

—

Ikke-mousserende hvidvine (alle druesorter), ikke-mousserende rødvine (druesorterne Cabernet franc N, Cabernet-sauvignon N, Gamay N, Pineau d’Aunis N): Vinstokkene beskæres med højst 12 skud pr. vinstok. Vinstokkene kan beskæres med to yderligere skud pr. vinstok, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok på det fænologiske stadium svarende til 11-12 blade (adskilte blomsterknopper) er højst 12.

| — | Ikke-mousserende rødvine (druesorten Grolleau N): Vinstokkene beskæres med højst 10 skud pr. vinstok. Vinstokkene kan beskæres med to yderligere skud pr. vinstok, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok på det fænologiske stadium svarende til 11-12 blade (adskilte blomsterknopper) er højst 12. |
| --- | --- |

—

Ikke-mousserende rødvine (druesorten Grolleau N): Vinstokkene beskæres med højst 10 skud pr. vinstok. Vinstokkene kan beskæres med to yderligere skud pr. vinstok, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok på det fænologiske stadium svarende til 11-12 blade (adskilte blomsterknopper) er højst 12.

| — | Mousserende hvid- og rosévine (druesorterne Chenin B, Gamay N, Grolleau G, Grolleau N, Pineau d’Aunis N): Vinstokkene beskæres med højst 12 skud pr. vinstok. |
| --- | --- |

—

Mousserende hvid- og rosévine (druesorterne Chenin B, Gamay N, Grolleau G, Grolleau N, Pineau d’Aunis N): Vinstokkene beskæres med højst 12 skud pr. vinstok.

Vinstokkene kan beskæres med fire yderligere skud pr. vinstok, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok på det fænologiske stadium svarende til 11-12 blade (adskilte blomsterknopper) er højst 12.

3.   Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres med enten kort, lang eller blandet sporebeskæring:

| — | Mousserende hvid- og rosévine (druesorterne Cabernet franc N, Cabernet-sauvignon N, Chardonnay B, Sauvignon B): Vinstokkene beskæres med højst 14 skud pr. vinstok. |
| --- | --- |

—

Mousserende hvid- og rosévine (druesorterne Cabernet franc N, Cabernet-sauvignon N, Chardonnay B, Sauvignon B): Vinstokkene beskæres med højst 14 skud pr. vinstok.

Vinstokkene kan beskæres med fire yderligere skud pr. vinstok, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok på det fænologiske stadium svarende til 11-12 blade (adskilte blomsterknopper) er højst 14.

4.   Kunstvanding

Dyrkningspraksis

Kunstvanding er ikke tilladt.

5.   Berigelse

Væsentlig ønologisk fremgangsmåde

Til rødvine er berigelsesteknikker tilladt, og den maksimale delvise koncentration i forhold til de anvendte mængder er fastsat til 10 %.

Efter berigelsen må ikke-mousserende vines totale alkoholindhold i volumen ikke overstige 12,5 %.

De berigede basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende hvid- og rosévine, har et gæringsdygtigt sukkerindhold på ≤5 g/l og et total alkoholindhold i volumen på ≤11,6 %.

6.   Anvendelse af træflis

Væsentlig ønologisk fremgangsmåde

For ikke-mousserende hvidvine er anvendelsen af træflis ikke tilladt.

For rødvine og mousserende vine er anvendelsen af træflis ikke tilladt undtagen under vinfremstillingen.

De basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende rosévine, kan være produceret ved udblødning (maceration) eller efter saignée-metoden (»afblødning«).

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

7.   Løvværkets højde og espalier

Dyrkningspraksis

Løvværkets højde på espalieret er mindst lig med 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, idet denne højde måles mellem løvværkets nederste grænse, som skal være mindst 0,40 m over jorden, og den øverste beskæringsgrænse, som er mindst 0,20 m over den øverste espaliertråd.

For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. hektar, men på mindst 3 300 vinstokke pr. hektar, gælder endvidere følgende regler for espalieropbinding: Espalierpælene skal være mindst 1,9 meter høje målt fra jorden. Espalieret skal have fire rækker tråde. Den øverste tråd skal mindst være 1,85 meter over jorden.

5.2.   Maksimumsudbytte

1.   Ikke-mousserende hvidvine

65 hektoliter pr. hektar

2.   Ikke-mousserende rødvine

65 hektoliter pr. hektar

3.   Mousserende hvid- og rosévine

76 hektoliter pr. hektar

4.   Benævnelsen »gamay«

72 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

| a) | Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«, »Cabernet d’Anjou« og »Rosé d’Anjou«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2021:






  — | departementet Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (området for den delegerede kommune Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (området for de delegerede kommuner Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde og den tidligere kommune Thouars), Tourtenay, Val en Vignes (området for de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul, Cersay og Saint-Pierre-à-Champ); |
| --- | --- | --- |

a)

Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«, »Cabernet d’Anjou« og »Rosé d’Anjou«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2021:

—

departementet Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (området for den delegerede kommune Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (området for de delegerede kommuner Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde og den tidligere kommune Thouars), Tourtenay, Val en Vignes (området for de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul, Cersay og Saint-Pierre-à-Champ);

| — | departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (området for de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (området for de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (området for de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé-Lézigné (området for den delegerede kommune Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (området for den tidligere kommune Ingrandes), Jarzé Villages (området for den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (området for de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (området for den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (området for de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (området for den delegerede kommune Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains og Vaudelnay |
| --- | --- |

—

departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (området for de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (området for de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (området for de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé-Lézigné (området for den delegerede kommune Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (området for den tidligere kommune Ingrandes), Jarzé Villages (området for den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (området for de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (området for den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (området for de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (området for den delegerede kommune Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains og Vaudelnay

| — | departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l'origine et de la qualité.

| b) | Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå benævnelsen »gamay«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2021:






  — | departementet Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (området for de delegerede kommuner Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde og den tidligere kommune Thouars), Val en Vignes (området for de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul, Cersay og Saint-Pierre-à-Champ) |
| --- | --- | --- |

b)

Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå benævnelsen »gamay«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2021:

—

departementet Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (området for de delegerede kommuner Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde og den tidligere kommune Thouars), Val en Vignes (området for de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul, Cersay og Saint-Pierre-à-Champ)

| — | departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (området for de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (området for de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (området for de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (området for de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé-Lézigné (området for den delegerede kommune Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (området for den tidligere kommune Ingrandes), Jarzé Villages (området for den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (området for de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (området for den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (området for de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré et La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rives-de-Loir-en-Anjou (området for den delegerede kommune Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou, Tuffalun, Val-du-Layon og Varennes-sur-Loire. |
| --- | --- |

—

departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (området for de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (området for de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (området for de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (området for de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé-Lézigné (området for den delegerede kommune Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (området for den tidligere kommune Ingrandes), Jarzé Villages (området for den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (området for de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (området for den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (området for de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré et La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rives-de-Loir-en-Anjou (området for den delegerede kommune Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou, Tuffalun, Val-du-Layon og Varennes-sur-Loire.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l'origine et de la qualité.

7.   Druesorter til vinfremstilling

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Chenin B

Gamay N

Grolleau N

Grolleau gris G

Pineau d'Aunis N

8.   Beskrivelse af tilknytningen

8.1.   Ikke-mousserende vine

Det geografiske område strækker sig over to store geologiske enheder, hvor vindistriktet primært optager skråningerne langs floderne og nogle plateauer. Mod vest er Prækambrium- og Palæozoikum-soklen forbundet med det armorikanske bjergmassiv, og mod øst dækker Paris-bækkenets Mesozoikum- og Kænozoikum-substratum den gamle sokkel. Denne geologiske egenart adskiller den vestlige del af det geografiske område, der er kendetegnet ved forekomster af skifer, især skiferler, lokalt kendt som »Anjou noir«, fra den østlige del af det geografiske område, der er kendetegnet ved forekomsten af kalktuf (Saumur) lokalt kaldet »Anjou blanc«.

Det geografiske område er historisk set knyttet til den gamle provins Anjou og strækker sig i 2021 hovedsagelig over den sydlige halvdel af departementet Maine-et-Loire (68 kommuner) og de nordligste dele af departementerne Deux-Sèvres (11 kommuner) og Vienne (9 kommuner). I den nordlige del af departementet Maine-et-Loire vidner enkelte tilbageværende øer om en tid, hvor vinen vandt frem i hele departementet.

På de parceller, der er afgrænset til høst af druer, er jordene dannet af forskellige geologiske formationer. Selv om de er meget forskellige, er de generelt meget næringsfattige og har en begrænset vandtilbageholdelsesevne. De har også en god opvarmningsevne.

Det geografiske område nyder godt af et tempereret kystklima med temmelig små temperaturudsving takket være dels den relative nærhed til Atlanterhavet, dels den varmeregulerende rolle, som Loire og dens bifloder spiller for området, og endelig vinmarkernes beliggenhed på skråningerne. Nævnes skal også Anjous milde klima (»la douceur angevine«), som især kommer til udtryk gennem vinteren, det lange forår og efteråret, mens høje varmegrader er hyppige om sommeren. De nordvest-/sydøstvendte relieffer beskytter mod den ofte fugtige vestenvind. Det geografiske område får således beskedne nedbørsmængder takket være en føneffekt og læ for fugtigheden fra havet på grund af det højere Choletais- og Mauges-terræn. De årlige nedbørsmængder ligger på ca. 585 mm, mens der falder næsten 800 mm i Choletais.

Vinmarkernes eksistens i Anjou har været kendt siden det første århundrede e.Kr., og dette har været kontinuerligt. Vinstokkene står godt her, som man kan høre i Apollonius' digt (6. århundrede): »Ikke langt fra Bretagne ligger en by på en klippe, rig på gaver fra Ceres og Bacchus, som har fået sit navn Andégave (Angers) efter et græsk navn.« Selv om vindistriktet Anjou udvikler sig gennem Middelalderen under klostrenes forvaltning på selve Loires bredder og omkring Angers, opbygges omdømmet især fra det 12. og 13. århundrede. Senere bringer indflydelsen fra Henrik II og hertuginde Eleanor af Aquitaniens hof Anjou-vinen frem til de fineste tafler.

Produktionen udvikler sig kraftigt fra det 16. århundrede takket være de hollandske mellemmænd, der kom for at finde vine til eksport til deres hjemland og til kolonierne. Hollænderne forsyner sig rigeligt, og handelen er så blomstrende i det 18. århundrede, at floden Layon, der gennemskærer det geografiske område, bliver lagt i kanaler for at fremme transporten. Anjou-vinenes store berømmelse vækker imidlertid misundelse og afføder mange nye, opfindsomme skatter og afgifter, som får skadelige virkninger for handelen. Vendéerkrigens hærgen lagde til sidst vindistriktet øde. Fremgangen vendte tilbage i løbet af det 19. århundrede. I 1881 dækkede vindistriktet et areal på 45 000 ha, hvoraf 10 000 ha endnu stod tilbage i 1893 efter vinbladlusens angreb.

»Anjou« er primært kendt for sin produktion af hvidvine af druesorten Chenin B. Tilplantningen med Cabernet franc N og lidt senere med Cabernet-sauvignon N tog imidlertid fart efter vinbladluskrisen. Vinfremstillingen er i begyndelsen af det 20. århundrede primært rettet mod fremstillingen af »rouget«, som er det lokale navn for en let vin, der drikkes på caféer, og udviklingen er første etape i omdannelsen af Anjou-vindistriktet. Den anden etape af denne omdannelse bygger på de erfaringer, som producenterne har opnået med driften af disse vinmarker.

8.2.   Ikke-mousserende vine

Observation og analyse af det bedste match mellem druesorten og dens beplantningssteder, vurdering af høstpotentialet og beherskelse af vinfremstillingsteknikkerne førte til rødvinsproduktionens udvikling fra 1960'erne.

Fremstillingen af ikke-mousserende vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou« er fordelt på hvidvine, rosévine og rødvine.

Hvidvinen er generelt en tør vin, men den kan til tider have et gæringsdygtigt sukkerindhold og betegnes som »demi-sec« (halvtør), »moelleux« (halvsød) eller »doux« (sød). Dens aromatiske udtryk er generelt intenst med blomsteraromaer (hvidtjørn, syren, lind, jernurt, kamille osv.) og mere frugtige noter (citrusfrugter, blomme, pære, tørret frugt osv.). Smagen er rund og fyldig og afsluttes med friskhed og finesse.

Rødvinene har en god tanninstruktur. De har et ret intenst aromatisk udtryk, der hovedsagelig omfatter noter af røde bær. Strukturen er tydelig, men letheden skal vedblive at være dominerende. Det er behagelige vine, som skal drikkes inden for tre år efter høsten.

Rødvine, der må mærkes med benævnelsen »gamay«, er friske, livlige og behagelige. De udvikler karakteristiske aromaer, som oftest frugtagtige. De bør generelt nydes unge.

Kombinationen af et nordligt vindistrikt og et særligt landskab med et mildt klima og en original geologi og pedologi giver vinene en smagsidentitet, som kommer til udtryk gennem vinenes friskhed.

Mangfoldigheden i vinmarkernes placering med hensyn til geologi og jordbundsdannelse har givet producenterne mulighed for at finde de betingelser, hvor hver af de fremherskende druesorter kommer til optimalt udtryk. Vinproducenternes observationer og analyser af vinstokkene gør det muligt for dem at fastlægge den rette beplantning af vinområdet. Mens Anjou-området som sådan lader druesorten Chenin B udtrykke sine primære egenskaber som tør hvidvin, gør de solbeskinnede og sydvendte skråninger det således muligt for druesorten at udtrykke kompleksiteten i en mere moden vin, og hvis de klimatiske forhold i sensommeren er gunstige, kan den danne grundlag for halvsøde (»moelleux«) eller søde (»doux«) vine.

Mens druesorterne Grolleau N, Grolleau gris G eller Pineau d'Aunis N breder sig over de sand- og grusholdige bakker og plateauer til gavn for produktionen af frugtagtige rosévine, står Cabernet Franc N og Cabernet-Sauvignon N ligeledes godt i fladgrundet jord eller brunjord med reguleret vandtilførsel med henblik på produktion af runde rosévine med vedvarende aroma eller produktion af rødvine med en rustik lethed, der afrundes med en kort lagringsperiode som fastsat i produktspecifikationen.

Endelig står druesorten Gamay N bedst på parceller med jordbund dannet på Prækambrium-soklen midt i »Anjou noir«, undtagen alle placeringerne i »Anjou blanc«, som det fremgår af den geografiske enhed, som er defineret nærmere i produktspecifikationen for rødvine med benævnelsen »gamay«, midt i det geografiske område.

Producenternes knowhow, som de har opbygget gennem adskillige generationer, kommer ligeledes til udtryk i valget af teknikker til forarbejdning og af sammenstikningerne af druesorter alt efter formålet med produktionen og årgangen. Produktionens mangfoldighed er en fordel i erobringen af de forskellige markeder. Ikke alene på nationalt plan, hvor vinene nærmere bestemt nydes af indbyggerne i Angers og omegn og mange steder i Bretagne og Normandiet, men også uden for Frankrigs grænser, hvor vine med de kontrollerede oprindelsesbetegnelser »Anjou«, »Cabernet d'Anjou« og »Rosé d'Anjou« for en betragtelig dels vedkommende bidrager til den syvendeplads, som »Val de Loire« indtager på ranglisten over franske eksportregioner.

8.3.   Mousserende vine

Produktionen af mousserende vine bygger på den historiske produktion af ikke-mousserende hvidvine. Allerede i det 15. århundrede bemærkede producenterne, at vin, der er tappet på flaske i løbet af vinteren, efter endnu en gæring på grund af forårsvarmen bliver perlende og samtidig bevarer sin aromatiske finesse. Først kaldtes den »perlevin« (pétillants), men mestringen af anden gæring på flaske, enten ved hjælp af gæringsdygtigt sukker i den delvist gærede most eller ved tilsætning af en tiragelikør, bidrog i begyndelsen af det 19. århundrede til udviklingen i produktionen af mousserende vine, der er begunstiget af de store underjordiske huler i kalktuffen, hvori vinen kan opbevares og lagres ved en konstant lav temperatur.

De mousserende vine er kendetegnet ved deres finesse, ikke kun i udviklingen af bobler, men også det aromatiske udtryk og strukturen i smagen.

Produktionen af mousserende vine har samme baggrund. Producenterne har kunnet konstatere, at de emballerede vine, der blev opbevaret i kælderen, ved vinterens slutning kunne undergå eftergæring. Den erfaringsbaserede beherskelse af denne »anden spontane gæring« førte i begyndelsen til fremstillingen af »perlevin«, især på basis af druesorten Chenin B. Denne sene druesort har egenskaber, en friskhed og subtile aromaer, som gør den særlig egnet til produktion af mousserende vine. Disse egenskaber blev allerede fra begyndelsen af det 19. århundrede udnyttet til produktionen af mousserende vine ved hjælp af forarbejdningen med »anden gæring på flaske«, navnlig tilskyndet af Jean-Baptiste Ackerman.

Høsten nyder særlig opmærksomhed. Høsten sikrer en optimal modenhed og en god balance mellem syre og sukker, som er nødvendig for at sikre såvel friskhed som en god udvikling af de mousserende egenskaber og potentialet til at blive en god gemmevin. Ovenikøbet udgør de underjordiske huler, især i hjertet af »Anjou blanc«, en fremmende faktor for forarbejdningen af disse vine, som kræver betydelig opbevarings- og håndteringskapacitet under ideelle lys-, luftfugtigheds- og temperaturforhold. Denne nøjeregnende praksis og disse teknikker er blevet anvendt på de blå druesorter til en mindre kendt produktion af mousserende rødvine.

Producenterne af de mousserende vine besidder i dag takket være over hundrede års opsparet erfaring en knowhow, der kommer perfekt til udtryk i sammensætningen af deres cuvéer. Lagringen på bærmen i mindst 9 måneder bidrager til udviklingen af vinenes kompleksitet.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

API

Retlig ramme

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstillingen og forarbejdningen af de vine, som kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Cabernet d'Anjou« og »Rosé d'Anjou«, fremstillingen, forarbejdningen og lagringen af de ikke-mousserende vine, som kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«, samt fremstillingen, forarbejdningen, lagringen og emballeringen af mousserende vine, som kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«, omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2021:

| — | departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
| --- | --- |

—

departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

| — | departementet Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (området for den tidligere kommune Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (området for den delegerede kommune Anetz) og Vallet |
| --- | --- |

—

departementet Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (området for den tidligere kommune Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (området for den delegerede kommune Anetz) og Vallet

| — | departementet Maine-et-Loire: Orée d'Anjou (området for den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels) og Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departementet Maine-et-Loire: Orée d'Anjou (området for den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels) og Saint-Martin-du-Fouilloux.

API-benævnelsen gamay

Retsgrundlag

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstillingen og forarbejdningen af de vine, som kan opnå benævnelsen »gamay«, omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2021:

| — | departementet Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon og Tourtenay |
| --- | --- |

—

departementet Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon og Tourtenay

| — | departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
| --- | --- |

—

departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

| — | departementet Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (området for den tidligere kommune Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (området for den delegerede kommune Anetz) og Vallet |
| --- | --- |

—

departementet Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (området for den tidligere kommune Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (området for den delegerede kommune Anetz) og Vallet

| — | departementet Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Bellevigne-les-Châteaux, Brossay, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (området for den delegerede kommune Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d'Anjou (området for den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains og Vaudelnay |
| --- | --- |

—

departementet Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Bellevigne-les-Châteaux, Brossay, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (området for den delegerede kommune Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d'Anjou (området for den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains og Vaudelnay

| — | departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Emballering

Retsgrundlag

national lovgivning

Type supplerende betingelse

emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

De mousserende vine forarbejdes udelukkende ved eftergæring på flaske.

Opbevaringen på flaske på bærmen skal vare mindst 9 måneder.

De mousserende vine forarbejdes og markedsføres i flasker, hvori de mousserende egenskaber udvikler sig, undtagen vine, der sælges i flasker på højst 37,5 cl eller på over 150 cl.

Mærkning

Retsgrundlag

national lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

De valgfrie angivelser, hvis anvendelse i henhold til fællesskabsbestemmelserne kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden, bredden eller tykkelsen være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttyper, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres af den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i varespecifikationen fastsatte bestemmelser.

De skrifttyper, der anvendes for den geografiske betegnelse »Val de Loire«, må hverken i højde eller bredde være større end to tredjedele af de skrifttyper, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med.

Benævnelsen gamay

Retsgrundlag

national lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse følges af benævnelsen »gamay« for de vine, der opfylder de produktionsbetingelser, der er fastsat for denne benævnelse i produktspecifikationen.

Benævnelsen »gamay« skal være trykt på etiketterne efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og anføres med skrifttegn, der har samme farve og både i højde og bredde er højst to tredjedele af størrelsen af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Benævnelsen »gamay« kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« for de vine, der opfylder de produktionsbetingelser, der er fastsat for denne benævnelse i produktspecifikationen.

Vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« skal også være påtrykt årgang.

Ikke-mousserende hvidvine

Retsgrundlag

national lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

De ikke-mousserende hvidvine skal præsenteres i handelsdokumenter, transportdokumenter og på etiketterne med benævnelserne »demi-sec«, »moelleux« eller »doux« svarende til det gæringsdygtige sukkerindhold (glukose + fruktose) i vinen, således som defineret i EU-lovgivningen. På etiketterne skal disse benævnelser placeres i samme synsfelt som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Mindre geografisk enhed

Retsgrundlag

national lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at det drejer sig om en matrikelregistreret lokalitet, og at navnet fremgår af høstanmeldelsen. Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttyper, der hverken i højden eller bredden er større end halvdelen af de skrifttegn, som indgår i den kontrollerede oprindelsesbetegnelses navn.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cea1d3f7-577f-445e-9e58-b708a8d13eb8.

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/47

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2023/C 49/14)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Crémant de Loire«

PDO-FR-A0391-AM02

Meddelelsesdato: 11.11.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Officiel geografisk kode

Kommunerne i det geografiske område er blevet ajourført i henhold til den officielle geografiske kode.

Dette berører ikke det afgrænsede geografiske områdes perimeter.

Punkt 6 i enhedsdokumentet ændres.

2.   Afgrænset parcelområde

De møder, hvor afgrænsningen blev godkendt, er tilføjet.

Formålet med denne ændring er at tilføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med afgrænsningen af parcelområdet inden for det geografiske produktionsområde kan de parceller, der egner sig til produktion af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse, udpeges.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Afstand mellem vinstokkene

Den minimale afstand mellem vinstokkene ændres fra 1 m til 0,90 m.

Denne ændring har til formål at muliggøre en større beplantningstæthed for vinstokkene uden at ændre afstanden mellem rækkerne.

Der tilføjes ligeledes en særlig bestemmelse for vinstokke, der er beliggende på skråninger med en hældning på over 10 %, hvor en minimal afstand mellem vinstokkene på 0,80 m er tilladt.

Med denne tilføjelse ønsker man at tage højde for det særlige tilfælde med vinstokke plantet på stejle skråninger, som kræver særlig planlægning i forbindelse med plantningen (plantning parallelt med skråningen i stedet for vinkelret på den).

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

4.   Beskæring

Beskæringsreglerne er blevet harmoniseret for betegnelserne fra området Anjou Saumur i Loiredalen.

Denne harmonisering tager sigte på at give vinavlerne et bedre kendskab til reglerne og gøre kontrollen lettere. Med denne ændring indføres der en tilpasningsevne for vinavlerne i forhold til perioder med frost, som finder sted senere og senere.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytningen ændres, idet der henvises til året 2021 i stedet for 2018, og idet antallet af kommuner justeres efter visse kommuners sammenlægning.

Punkt 8 i enhedsdokumentet ændres.

6.   Mærkning

Der er medtaget en præcisering af retsgrundlaget for fakultative angivelser.

Punkt 9 i enhedsdokumentet ændres.

7.   Overgangsbestemmelser

Overgangsbestemmelser, som er udløbet, er blevet slettet.

Der er tilføjet en overgangsbestemmelse for de kommuner, hvis parcelafgrænsning blev godkendt i november 2020.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

8.   Redaktionelle ændringer

Der er foretaget en række redaktionelle ændringer af produktspecifikationen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

9.   Henvisning til kontrolorganet

Ordlyden af henvisningen til kontrolorganet er revideret for at harmonisere den med de andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Crémant de Loire

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Karakteristika

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er mousserende kvalitetsrosé- eller hvidvine. Vinene har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 9 %. Basisvinene uden nogen tilsætning har et virkeligt alkoholindhold i volumen på højst 12 % og et maksimalt indhold af fermenterbart sukker (glukose og fruktose) på 24 g/l. Basisvinene med tilsætning har efter gæring et indhold af fermenterbart sukker (glukose og fruktose) på under 5 g/l. Efter tilsætning er basisvinenes totale alkoholindhold i volumen højst 11,6 %. Vinen har inden degorgering et kulsyreovertryk på mindst 4 bar målt ved 20 °C og efter degorgering et totalt svovldioxidindhold på 150 mg/l eller derunder. Indholdet af flygtige syrer og det totale svovldioxidindhold svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne. Efter udviklingen af de mousserende egenskaber og før tilsætningen af ekspeditionslikør har vinene i tilfælde af tilsætning til mosten et totalt alkoholindhold i volumen på højst 13 %. Det totale syreindhold og indholdet af flygtige syrer svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Beskrivelse

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

»Crémant de Loire« er hovedsageligt en mousserende hvidvin og i mindre grad en mousserende rosévin. Den har regelmæssige perlende egenskaber bestående af fine, delikate og holdbare bobler. Den har ofte en duft af hvide blomster blandet med noter af frugt såsom fersken og abrikos. Smagen, der er fin og harmonisk, kombinerer på bedste vis følelsen af friskhed og blødhed.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   
  Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Beplantningstæthed — afstand (1)

Dyrkningspraksis

| a) | Vinmarker beliggende i det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«: — Beplantningstætheden ved plantningen er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,90 meter. Høsten på vindyrkningsparceller med en afstand mellem vinstokkene i samme række på under 0,90 meter, men på 0,80 meter eller derover, og hvis hældning overstiger 10 %, er omfattet af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. — Høsten på vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på 3 300 vinstokke pr. ha eller derover er omfattet af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, forudsat at de særlige regler om opbinding og løvværkets højde, der er fastsat i produktspecifikationen, overholdes. På disse vinparceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 meter. |
| --- | --- |

a)

Vinmarker beliggende i det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«: — Beplantningstætheden ved plantningen er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,90 meter. Høsten på vindyrkningsparceller med en afstand mellem vinstokkene i samme række på under 0,90 meter, men på 0,80 meter eller derover, og hvis hældning overstiger 10 %, er omfattet af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. — Høsten på vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på 3 300 vinstokke pr. ha eller derover er omfattet af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, forudsat at de særlige regler om opbinding og løvværkets højde, der er fastsat i produktspecifikationen, overholdes. På disse vinparceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 meter.

2.   Beplantningstæthed — afstand (2)

Dyrkningspraksis

| b) | Vinmarker beliggende i det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Touraine«: Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 4 500 vinstokke pr. hektar. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,10 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,90 meter. |
| --- | --- |

b)

Vinmarker beliggende i det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Touraine«: Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 4 500 vinstokke pr. hektar. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,10 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,90 meter.

| c) | Vinmarker beliggende i det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Cheverny«: Vinstokkene står med en tæthed på mindst 4 500 vinstokke pr. hektar. Afstanden mellem rækkerne må ikke overstige 2,10 meter. Afstanden mellem stokkene i en række varierer mellem 0,90 meter og 1,20 meter. |
| --- | --- |

c)

Vinmarker beliggende i det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Cheverny«: Vinstokkene står med en tæthed på mindst 4 500 vinstokke pr. hektar. Afstanden mellem rækkerne må ikke overstige 2,10 meter. Afstanden mellem stokkene i en række varierer mellem 0,90 meter og 1,20 meter.

3.   Regler for opbinding af vinstokkene

Dyrkningspraksis

| — | Vinmarker beliggende i det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«: Det opbundne løvværks højde skal mindst være 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, idet løvværkets højde måles mellem løvværkets nederste grænse, der er mindst 0,40 m over jorden, og den øvre grænse for beskæring, der er fastsat til mindst 0,20 m over den øverste opbindingstråd. For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på 3 300 vinstokke pr. ha eller derover, gælder endvidere følgende regler for espalieropbinding: espalierpælenes minimumshøjde over jorden skal være mindst 1,90 m, espalieropbindingen skal omfatte fire trådniveauer, den øverste tråds minimumshøjde skal være 1,85 m over jorden. |
| --- | --- |

—

Vinmarker beliggende i det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«: Det opbundne løvværks højde skal mindst være 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, idet løvværkets højde måles mellem løvværkets nederste grænse, der er mindst 0,40 m over jorden, og den øvre grænse for beskæring, der er fastsat til mindst 0,20 m over den øverste opbindingstråd. For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på 3 300 vinstokke pr. ha eller derover, gælder endvidere følgende regler for espalieropbinding: espalierpælenes minimumshøjde over jorden skal være mindst 1,90 m, espalieropbindingen skal omfatte fire trådniveauer, den øverste tråds minimumshøjde skal være 1,85 m over jorden.

| — | Vinmarker beliggende i det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Touraine« og »Cheverny«: Det opbundne løvværks højde skal mindst være 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, idet løvværkets højde måles mellem løvværkets nederste grænse, der er mindst 0,30 m over jorden, og den øvre grænse for beskæring, der er fastsat til mindst 0,20 m over den øverste opbindingstråd. |
| --- | --- |

—

Vinmarker beliggende i det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Touraine« og »Cheverny«: Det opbundne løvværks højde skal mindst være 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, idet løvværkets højde måles mellem løvværkets nederste grænse, der er mindst 0,30 m over jorden, og den øvre grænse for beskæring, der er fastsat til mindst 0,20 m over den øverste opbindingstråd.

4.   Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres med enten kort beskæring, lang beskæring eller blandet beskæring.

Chenin B, Grolleau N, Grolleau gris G, Orbois B og Pineau d'Aunis N: Vinstokkene beskæres med højst 12 skud pr. stok. Vinstokkene kan beskæres med fire yderligere skud pr. stok, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok på det fænologiske stadium svarende til 11-12 blade (adskilte blomsterknopper) er mindre end eller lig med 12.

Cabernet franc N, Cabernet-sauvignon N, Chardonnay B og Pinot noir N: Vinstokkene beskæres med højst 14 skud pr. stok. Vinstokkene kan beskæres med fire yderligere skud pr. stok, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok på det fænologiske stadium svarende til 11-12 blade (adskilte blomsterknopper) er mindre end eller lig med 14.

5.   Vanding

Dyrkningspraksis

Vanding er ikke tilladt.

6.   Høst

Dyrkningspraksis

Vinene fremstilles af håndplukkede druer. Anvendelse af høstmaskiner er forbudt.

Druerne skal transporteres i beholdere, der ikke er vandtætte. Beholderne må højst være 1,20 x 1,20 meter, og druerne må højst ligge i et lag på 0,40 meter. Der må højst gå 24 timer mellem høsten af druerne og presningen.

Specifik ønologisk fremgangsmåde

| a) | Efter tilsætning er basisvinenes totale alkoholindhold i volumen højst 11,6 %. Efter udviklingen af de mousserende egenskaber og før tilsætningen af ekspeditionslikør har vinene i tilfælde af tilsætning til mosten et totalt alkoholindhold i volumen på højst 13 %. |
| --- | --- |

a)

Efter tilsætning er basisvinenes totale alkoholindhold i volumen højst 11,6 %. Efter udviklingen af de mousserende egenskaber og før tilsætningen af ekspeditionslikør har vinene i tilfælde af tilsætning til mosten et totalt alkoholindhold i volumen på højst 13 %.

| b) | — Foruden ovennævnte bestemmelse skal vinen, hvad angår ønologisk fremgangsmåde, opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«). |
| --- | --- |

b)

— Foruden ovennævnte bestemmelse skal vinen, hvad angår ønologisk fremgangsmåde, opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

| c) | Presseanlæggene skal opfylde de krav til modtagelse af høsten, til presser og til udførelse af presningen, påfyldning af presserne, fraktionering af mosten og hygiejne, der er fastsat i produktspecifikationen. |
| --- | --- |

c)

Presseanlæggene skal opfylde de krav til modtagelse af høsten, til presser og til udførelse af presningen, påfyldning af presserne, fraktionering af mosten og hygiejne, der er fastsat i produktspecifikationen.

Druerne fyldes hele på vinpressen. 150 kg druer må højst give 100 l most, som anvendes til fremstilling af basisvinen.

5.2.   
  Maksimale udbytter

80 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2021:

| — | departementet Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d'Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (kun området i den delegerede kommune Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (kun området i de delegerede kommuner Mauzé-Thouarsais og Sainte-Radegonde og den gamle kommune Thouars), Tourtenay og Val en Vignes (kun området i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul, Cersay og Saint-Pierre-à-Champ) |
| --- | --- |

—

departementet Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d'Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (kun området i den delegerede kommune Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (kun området i de delegerede kommuner Mauzé-Thouarsais og Sainte-Radegonde og den gamle kommune Thouars), Tourtenay og Val en Vignes (kun området i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul, Cersay og Saint-Pierre-à-Champ)

| — | departementet Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (kun området i den delegerede kommune Langeais), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers og Vouvray |
| --- | --- |

—

departementet Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (kun området i den delegerede kommune Langeais), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers og Vouvray

| — | departementet Loir-et-Cher: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Le Controis-en-Sologne, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher, Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (kun området i de delegerede kommuner Chambon-sur-Cisse og Molineuf),Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (kun området i den delegerede kommune Chouzy-sur-Cisse), Veuzain-sur-Loire (kun området i den delegerede kommune Onzain) og Vineuil |
| --- | --- |

—

departementet Loir-et-Cher: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Le Controis-en-Sologne, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher, Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (kun området i de delegerede kommuner Chambon-sur-Cisse og Molineuf),Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (kun området i den delegerede kommune Chouzy-sur-Cisse), Veuzain-sur-Loire (kun området i den delegerede kommune Onzain) og Vineuil

| — | departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (kun området i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (kun området i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (kun området i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé-Lézigné (kun området i den delegerede kommune Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kun området i den gamle kommune Ingrandes), Jarzé Villages (kun området i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (kun området i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (kun området i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (kun området i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (kun området i den delegerede kommune Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains og Vaudelnay |
| --- | --- |

—

departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (kun området i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (kun området i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (kun området i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé-Lézigné (kun området i den delegerede kommune Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kun området i den gamle kommune Ingrandes), Jarzé Villages (kun området i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (kun området i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (kun området i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (kun området i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (kun området i den delegerede kommune Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains og Vaudelnay

| — | departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l'origine et de la qualité.

7.   Druesorter

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Orbois B |
| --- | --- |

Orbois B

| | Pineau d'Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d'Aunis N

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Tilknytning til det geografiske område

a)   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område ligger på et bakket plateau, der i geologisk henseende svarer til de litostratigrafiske formationer i forbjergene til det armorikanske bjergmassiv og til senere formationer fra mesozoikum og i mindre grad fra tertiærtiden i den sydvestlige kant af Pariserbassinet. Det geografiske område følger Loire og dens bifloder Vienne, Indre og Cher over ca. 200 km. I 2021 dækker området et areal, der omfatter 246 kommuner, hvoraf nogle er berømte for deres slot.

De afgrænsede parceller til dyrkning af druer har skiferholdig eller ler- og skiferholdig jord i den vestlige del og ler- og kalkholdig jord (Cenomanien, Turonien, Senonien og Eocæn) i den østlige del. Jordbunden har overalt den særlige egenskab, at den har moderate vandreserver og en god dræning.

Den geologiske etage Turon er afgørende. I denne periode dannedes de kalksten, der er blevet brudt i en lang række stenbrud for at blive anvendt til opførelsen af slottene i Loireområdet og mere generelt til hele arkitekturen i regionen, hvilket har efterladt utallige nedlagte stenbrud. Disse brud er blevet til kalkminer med konstant temperatur og luftfugtighed, hvor man dyrker champignon og lagrer vin.

Klimaet er kystklima med visse udsving. Den østlige kant svarende til vinområdet Sologne har således en mere kontinental påvirkning med en årlig nedbør, der er lidt højere end i resten af det geografiske område, og som ligger på mellem 550 mm og 650 mm. Mod vest, hvor kystklimaet har størst indflydelse, er temperaturerne regelmæssige, vintrene milde, og sommervarmen altid behersket. Derimod er der tendens til større temperaturudsving østpå. På denne generelle baggrund har det net af vandløb, som Loire udgør sammen med sine bifloder, en varmeregulerende rolle.

b)   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Vindyrkningsområdets historie går relativt langt tilbage i tiden og hænger sammen med opførelsen af talrige klostre og abbedier i regionen. Saint Grégoire de Tours fortæller i sin »Histoire de France« om udbredt vinavl i det 6. århundrede i dette område og brugen af »traquettes« (fugleskræmsler) til at jage fugle væk fra de modne druer. Vinområdet havde sin storhedstid i det 17. og 18. århundrede takket være handlen med Holland. Hollænderne, som havde en stor flåde, benyttede Loirefloden til at hente forsyninger af især hvidvin i Ponts-de-Cé, Saumur og Vouvray, og der udviklede sig således et marked for kvalitetsvin til eksport.

Fremstillingen af mousserende vine startede i begyndelsen af det 19. århundrede og bygger på det historiske faktum, at vine fra Saumur, der fremstilles af sorten Chenin B, har kapacitet til at udvikle en anden fermentering. Meget tidligt udviklede Jean-Baptiste Ackerman, der var bevist om denne særlige egenskab og dens forbavsende lighed med vinene fra »Champagne«, fra 1811 fremstillingen af mousserende vine efter den traditionelle metode. I 1838 erklærede en kommission, som skulle undersøge de produkter, der blev præsenteret på den industrielle udstilling i Angers: »Disse vine er helt klare og farveløse; deres skum er hvidt, livligt og perlende... Det står klart, at det er muligt at fremstille vine i vores område, der kan leve op til vinene fra Champagne«.

På mindre end et halvt århundrede foranledigede den konkurrence, som de første resultater medførte, talrige iværksættere til at følge kommissionens anbefalinger. Dermed opstod de »store huse«, »Veuve Amiot«, »Bouvet-Ladubay«, »Langlois-Château« og »Monmousseau«. De gruber, som udvindingen af kalksten skabte, blev privilegerede steder for fremstilling af mousserende vine. Der blev endog udgravet huler alene med det formål at lagre flasker. I perioden 1845-1875 åbnede der sig nye horisonter på handelsfronten for producenterne af mousserende vine takket være forbedringen af levefoden i Frankrig og udviklingen af jernbanenettet. I 1874 blev der således afsendt 4 mio. flasker til hele Europa, og i det 20. århundrede opnåede de mousserende vine fra Loiredalen en stadig større anseelse.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Crémant de Loire« blev anerkendt ved dekret af 17. oktober 1975. Producenterne havde længe gjort opmærksom på det velbegrundede i at beskytte råvaren i forbindelse med fremstillingen af de mousserende vine. Med de produktionsregler, der er fastsat i dette dekret, viser de, at de forpligter sig til at høste druerne manuelt, til at presse de hele druer i pressen, til at foretage en let presning og til opbevare vinen »vandret« i en lang periode.

I 2009 var den årlige produktion på 13 mio. flasker.

2.   Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

»Crémant de Loire« er hovedsageligt en mousserende hvidvin og i mindre grad en mousserende rosévin. Den har regelmæssige perlende egenskaber bestående af fine, delikate og holdbare bobler. Den har ofte en duft af hvide blomster blandet med noter af frugt såsom fersken og abrikos. Smagen, der er fin og harmonisk, kombinerer på bedste vis følelsen af friskhed og blødhed.

3.   Årsagssammenhæng

Vinområdet har udviklet sig under indflydelse af Loireflodens net af vandløb over en strækning på næsten 200 km. De mesoklimatiske udsving i det geografiske område og de meget forskellige klima- og jordbundsforhold har givet producenterne mulighed for at fremme beplantningen med forskellige druesorter, der passer til forholdenes særlige karakteristika. Disse mange forskellige vindyrkningsforhold udgør en betydelig fordel i forbindelse med sammenstikning af cuvés.

Takket være den evne, som navnlig vine fremstillet af druesorten Chenin B har til at gennemgå en anden fermentering, har producenterne i navnlig Saumur og Vouvray behersket den naturlige udvikling af de mousserende egenskaber på flaske. Takket være denne succes og med fokus på fremstilling af et produkt med stor anseelse har producenterne udviklet teknikker, der gør det muligt at sikre en fejlfri kvalitet. Tilstedeværelsen af huler udgravet i kalkstenslagene har således været en gunstig faktor i udviklingen af fremstillingen af denne vin, som kræver store tempererede lokaler til lagring og håndtering.

Formålet med kravene til produktionsforholdene i tilknytning til høsten, navnlig transport af høsten, er at respektere druens integritet helt frem til presningen og at begrænse iltningen. En presning, der foregår i rene omgivelser med egnet udstyr i henhold til regler, der fastsætter det nøjagtige forhold mellem vægten af de druer, der anvendes, og mængden af presset saft, sikrer den således fremstillede mosts kvalitet og klarhed. Producenterne af mousserende vine benytter sig af erfaringer, der er indhøstet over en periode på mere end et århundrede, og de er derfor i besiddelse af en perfekt knowhow med hensyn til sammensætning af deres cuvés. Den lange lagringsperiode giver vinen mulighed for at udvikle aromatiske karakteristika, kompleksitet og finesse.

I 1980'erne udtalte en vindyrker i Anjouområdet følgende: »Crémant de Loire er frugten af moderne teknikker, der anvendes til bedre at føre traditionerne videre«. Denne mousserende rosé- eller hvidvin, der nu er uomgængelig i Loiredalen, og som er beregnet til såvel hjemmemarkedet som eksport, har et stadigt voksende omdømme.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Mærkning

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

De skrifttegn, der på etiketterne benyttes til de fakultative angivelser, hvis anvendelse i henhold til EU-reglerne kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden eller bredden være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med den geografiske betegnelse »Val de Loire«. Bogstavernes størrelse i denne geografiske betegnelse må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af størrelsen på bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den beskyttede oprindelsesbetegnelse er indgraveret i proppen på den del, der går ned i flaskehalsen.

Navnet på den mindste geografiske enhed kan fremgå af etiketten på vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, forudsat at:

| — | det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet |
| --- | --- |

—

det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Navnet på den matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Emballering

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Vinene fremstilles ved en anden gæring i glasflasker.

Tapningen på glasflasker, i hvilke de mousserende egenskaber udvikler sig, sker fra den 1. december efter høsten.

Opbevaringen på flaske på bærmen skal vare mindst 9 måneder.

Vinene fremstilles og markedsføres i de flasker, i hvilke de mousserende egenskaber har udviklet sig, det gælder dog ikke vin i flasker med et indhold på 37,5 cl eller derunder eller på over 150 cl.

Vinene afsættes til forbrugeren efter en lagringsperiode på mindst 12 måneder at regne fra datoen for aftapningen.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fbd01859-710c-4b01-bc35-12c58579e127

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/56 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/56

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2023/C 49/15)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Côtes du Jura«

PDO-FR-A0155-AM01

Meddelelsesdato: 10.11.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Geografisk område

I kapitel I, afsnit IV, punkt 1, i produktspecifikationen erstattes ordet »sikres« med ordene »finder sted«, og ordene »i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021« tilføjes efter »Jura«.

Denne redaktionelle ændring gør det muligt at fastlægge det geografiske område med henvisning til 2021-udgaven af INSEE's officielle geografiske kode og dermed at skabe juridisk sikkerhed for afgrænsningen af det geografiske område.

Listen over de kommuner, der udgør det geografiske område, samt deres navne er blevet ajourført uden ændringer af det geografiske områdes perimeter for at tage højde for de administrative ændringer, der er foretaget i henhold til den officielle geografiske kode.

Punkt 6 i enhedsdokumentet ændres.

Der tilføjes ligeledes en sætning i afsnit IV, punkt 1, for at informere om, at kortmateriale for det geografiske område er tilgængeligt på INAO's websted.

2.   Område i umiddelbar nærhed

I kapitel I, afsnit IV, punkt 3, i produktspecifikationen tilføjes ordene »på grundlag af den officielle geografiske kode 2021« efter »følgende«.

Denne redaktionelle ændring gør det muligt at fastlægge området i umiddelbar nærhed med henvisning til 2021-udgaven af INSEE's officielle geografiske kode.

Tilføjelsen af denne henvisning gør det muligt at skabe juridisk sikkerhed for definitionen af området i umiddelbar nærhed.

Listen over de kommuner, der udgør området i umiddelbar nærhed, samt deres navne er blevet ajourført uden ændringer af perimeteren for at tage højde for de administrative ændringer, der er foretaget.

Afsnittet »Supplerende betingelser« i enhedsdokumentet ændres.

3.   Vinstoksorter

I kapitel I, afsnit V, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes de sorter, der er interessante med henblik på tilpasning, nemlig Aligoté B, Chenin B, Enfariné B, Gringet B, Marsanne B, Roussane B, Sacy B, Béclan N, Franc noir de Haute-Saône N og Gamay N, til følgende vinstoksorter:

| — | Stille hvidvine: Aligoté B, Chenin B, Enfariné N, Gringet B, Marsanne B, Roussane B og Sacy B. |
| --- | --- |

—

Stille hvidvine: Aligoté B, Chenin B, Enfariné N, Gringet B, Marsanne B, Roussane B og Sacy B.

| — | Stille rødvine og rosévine: Béclan N, Enfariné N, Franc noir de Haute-Saône N og Gamay N. |
| --- | --- |

—

Stille rødvine og rosévine: Béclan N, Enfariné N, Franc noir de Haute-Saône N og Gamay N.

| — | Stille vine, der kan opnå benævnelsen »vin jaune«: Enfariné N og Gringet B. |
| --- | --- |

—

Stille vine, der kan opnå benævnelsen »vin jaune«: Enfariné N og Gringet B.

Det kompetente nationale udvalg under Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet (»Institut national de l'origine et de la qualité«) har for betegnelser, der indgives ansøgning om, besluttet at gøre det muligt at indføre sorter, som er interessante med henblik på tilpasning til klimaændringer eller til samfundets forventninger med hensyn til brugen af plantebeskyttelsesmidler.

Disse druesorter, hvoraf nogle stammer fra Juraregionen, kan være en fordel i en situation, hvor klimaet bliver varmere. Nogle af dem er sene og muliggør en tilpasning til risikoen for frost, mens andre gør det muligt at tilføre syrlighed og dermed skabe nogle mere harmoniske vine. De er mindst lige så modstandsdygtige over for sygdomme som de druesorter, der allerede er godkendt til betegnelsen. Indførelsen af disse sorter har ligeledes til formål at fremhæve særpræget ved vinene med betegnelsen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

4.   Bestemmelser om druesorternes andel på bedriften

I kapitel I, afsnit V, punkt 2, i produktspecifikationen tilføjes der en bestemmelse om, at andelen af sorter, som er interessante med henblik på tilpasning, højst må udgøre 5 % af bedriftens vinstoksorter og beregnes ud fra det samlede antal parceller, der producerer vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

5.   Regler for beskæring

I kapitel I, afsnit VI, punkt 1, litra b), i produktspecifikationen ændres bestemmelserne om beskæring af vinstokkene for at medtage de sorter, som er interessante med henblik på tilpasning.

Enhedsdokumentets afsnit om »Særlige ønologiske fremgangsmåder« ændres.

6.   Vinstokkenes overordnede dyrkningstilstand

I kapitel I, afsnit VI, punkt 1, litra f), i produktspecifikationen præciseres det for at begrænse vindyrkningens indvirkning på miljøet, at der højst må anvendes 40 enheder syntetisk mineralsk kvælstofgødning pr. hektar om året.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

7.   Andre dyrkningsmetoder

I kapitel I, afsnit VI, punkt 2, i produktspecifikationen præciseres det, at for parceller med en hældning på over 15 % skal den såede eller spontane vegetation holdes nede ved hjælp af mekaniske eller fysiske midler mellem mindst hver anden række for at bevare det fysiske og biologiske miljøs kendetegn. Denne bestemmelse erstatter begrænsningen af rækkernes længde for parceller med en hældning på over 15 %.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

8.   Høst

I kapitel I, afsnit VII, punkt 1, litra a), i produktspecifikationen udgår bestemmelsen om fastsættelsen af en startdato for høsten. Denne bestemmelse udgår, eftersom produktspecifikationen angiver druernes minimumsindhold af sukker ved høsten, hvilket gør det muligt for vinavlerne at foretage høsten ud fra årets særlige omstændigheder og deres geografiske situation.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

9.   Udbytte

I kapitel I, afsnit VIII, punkt 2, litra a), i produktspecifikationen sættes det maksimale udbytte for stille hvidvine op fra 72 til 78 hl/ha. Denne ændring vil gøre det muligt for vinavlerne at udnytte produktionsårene, hvis den gennemsnitlige produktionsmængde falder.

Afsnittet »Maksimale udbytter« i enhedsdokumentet ændres.

10.   Sammenstikning af druesorter

I kapitel I, afsnit IX, punkt 1, litra a), præciseres det, at sorter, som er interessante med henblik på tilpasning til klimaændringer, sammen eller hver for sig højst må udgøre 10 % af vinenes endelige sammenstikning.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

11.   Cirkulation mellem godkendte oplagshavere

I kapitel I, afsnit IX, punkt 5, i produktspecifikationen udgår litra b) om datoen for cirkulation af vinene mellem godkendte oplagshavere.

For at muliggøre en tidlig overførsel af vin, navnlig til handelsaktørerne, udgår startdatoen for cirkulation af vinene mellem godkendte oplagshavere.

Overskriften i afsnit IX, punkt 5, ændres, idet »for cirkulation af produkterne og« udgår.

Overskriften i afsnit IX, punkt 5, litra a), udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer af produktspecifikationen.

12.   Tilknytning til det geografiske område

I kapitel I, afsnit X, punkt 3, i produktspecifikationen udgår ordene »begrænsning af rækkernes længde«. Denne ændring er i tråd med ændringen af punktet »Andre dyrkningsmetoder« i kapitel I, afsnit VI, punkt 2, i produktspecifikationen.

Afsnittet »Tilknytning til det geografiske område« i enhedsdokumentet ændres.

13.   Indberetningsforpligtelser

I kapitel II, afsnit I, punkt 2, i produktspecifikationen ændres fristen for indberetning af krav, så den er i overensstemmelse med fristen for høstanmeldelsen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

14.   Vigtige kontrolpunkter og evalueringsmetoder

I kapitel III, afsnit I, i produktspecifikationen ændres oversigten over de vigtige kontrolpunkter for at tage højde for de nye redaktionelle regler.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer af produktspecifikationen.

15.   Henvisninger til kontrolorganet

I kapitel III, afsnit II, i produktspecifikationen ajourføres adressen på det kontrolorgan, der er nævnt i første afsnit.

Andet afsnit, som nævner kontrolorganet, udgår i overensstemmelse med de nye redaktionelle regler for denne del af produktspecifikationerne.

Tredje afsnit ændres, og fjerde afsnit udgår i overensstemmelse med de nye redaktionelle regler.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Côtes du Jura

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 15. | Vin af delvis tørrede druer |
| --- | --- |

15.

Vin af delvis tørrede druer

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Stille hvidvine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hovedproduktionen består af en tør hvidvin, der hovedsagelig er fremstillet af sorterne Chardonnay B og Savagnin B. Viften af aromaer er oftest baseret på mineralske noter og flintnoter samt frugtagtige noter med stor friskhed. Hvidvinene har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5 %, som efter tilsætning ikke overstiger et totalt alkoholindhold udtrykt i volumen på højst 14 %. På aftapningstidspunktet og tidspunktet for markedsføring til forbrugerne har vinene et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 3 gram pr. liter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Stille rødvine og rosévine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Rødvinene og rosévinene har en stor aromatisk kompleksitet. Druesorten Poulsard N, som de fremstilles af, giver vinene en karakteristisk klar, rubinrød farve og frugtagtige aromaer. Med druesorten Pinot noir N bliver farven mørkere, og de aromatiske noter leder tankerne hen på røde frugter. Med druesorten Trousseau N bliver vinene mere tanninholdige og får tit en stærkere farve, ofte med animalske noter. Ved lagring af rødvinene (og rosévinene) udvikler deres aromaer sig ofte i en sådan retning, at de får noter af skovbund, humus og champignon. Rødvinene og rosévinene har et naturligt alkoholindhold på mindst 10 % vol. Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen på over 13,5 %. På aftapningstidspunktet og tidspunktet for markedsføring til forbrugerne har rødvinene et æblesyreindhold på højst 0,4 gram pr. liter. På aftapningstidspunktet og tidspunktet for markedsføring til forbrugerne har vinene et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 3 gram pr. liter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3.   Vine med den traditionelle benævnelse »vin de paille« (»stråvin«)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vin med den traditionelle benævnelse »vin de paille« (»stråvin«) er en sød vin, som udvikler aromaer af kandiserede frugter, der leder tankerne hen på svesker eller kandiseret appelsin, eller honningaromaer. Aromaerne og smagen varierer ikke blot efter dens oprindelse, men også efter de druesorter, den er fremstillet af, og de enkelte producenters eller kældermestres knowhow. Vine med den traditionelle benævnelse »vin de paille« har et minimalt virkeligt alkoholindhold på 14 % vol. og et totalt alkoholindhold på mindst 19 % vol. Vine med benævnelsen »vin de paille« har på aftapningstidspunktet og tidspunktet for markedsføring til forbrugerne et indhold af flygtige syrer på under 25 meq/l.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

4.   Vine med benævnelsen »vin jaune« (»gul vin«)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vin med benævnelsen »vin jaune« (»gul vin«) er først og fremmest kendetegnet ved sin uforlignelige og komplekse »gule smag«, som er en kombination af aromatiske noter af valnødder, æbler, kandiserede frugter og krydderier, og ved sin flotte gyldenbrune farve. Vine med benævnelsen »vin jaune« har et naturligt alkoholindhold på mindst 10,5 % vol. På aftapningstidspunktet og tidspunktet for markedsføring til forbrugerne har vinene et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 3 gram pr. liter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske egenskaber

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.

Dyrkningsmetode

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 5 000 vinstokke pr. hektar, dog ikke ved terrasseplantning. For vinmarker, hvor der ikke anvendes terrasseplantning, og for terrasser med mindst to rækker vinstokke råder hver vinstok over et areal på højst 2 m2. Dette areal beregnes ved at gange afstanden mellem rækkerne med afstanden mellem vinstokkene i samme række. Afstanden mellem rækkerne af vinstokke må ikke overstige 2 m.

| — | De eneste tilladte beskæringsmetoder er enkelt eller dobbelt Guyot-beskæring og kort beskæring (Royat-beskæring). |
| --- | --- |

—

De eneste tilladte beskæringsmetoder er enkelt eller dobbelt Guyot-beskæring og kort beskæring (Royat-beskæring).

| — | For druesorterne Chardonnay B, Poulsard N, Savagnin B, Trousseau N, Aligoté B, Chenin B, Enfariné N, Marsanne B, Roussane B, Sacy B, Béclan N, Franc noir de Haute-Saône N og Gamay N er antallet af skud højst 20 skud pr. vinstok og 120 000 skud pr. hektar. Ved enkelt eller dobbelt Guyot-beskæring må antallet af skud ikke overstige 10 skud på den lange stamme, og der må højst være to grene til fornyelse med to skud. |
| --- | --- |

—

For druesorterne Chardonnay B, Poulsard N, Savagnin B, Trousseau N, Aligoté B, Chenin B, Enfariné N, Marsanne B, Roussane B, Sacy B, Béclan N, Franc noir de Haute-Saône N og Gamay N er antallet af skud højst 20 skud pr. vinstok og 120 000 skud pr. hektar. Ved enkelt eller dobbelt Guyot-beskæring må antallet af skud ikke overstige 10 skud på den lange stamme, og der må højst være to grene til fornyelse med to skud.

| — | For druesorten Pinot noir N er antallet af skud højst 80 000 skud pr. hektar. Ved enkelt eller dobbelt Guyot-beskæring må antallet af skud ikke overstige otte skud på den lange stamme, og der må højst være to grene til fornyelse med to skud. |
| --- | --- |

—

For druesorten Pinot noir N er antallet af skud højst 80 000 skud pr. hektar. Ved enkelt eller dobbelt Guyot-beskæring må antallet af skud ikke overstige otte skud på den lange stamme, og der må højst være to grene til fornyelse med to skud.

| — | Vine, der kan opnå den traditionelle benævnelse »vin de paille« (»stråvin«), fremstilles af manuelt høstede druer ad flere omgange. |
| --- | --- |

—

Vine, der kan opnå den traditionelle benævnelse »vin de paille« (»stråvin«), fremstilles af manuelt høstede druer ad flere omgange.

2.

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Efter berigelse må vinenes totale alkoholindhold højst være 13,5 % vol. for rødvine og rosévine og 14 % vol. for hvidvine.

Det er ikke tilladt at anvende ønologisk kul, hverken alene eller blandet i præparater, til fremstilling af rosévine. Anvendelse af træflis er forbudt for alle vine. Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt for mosten til rødvine. Den delvise koncentration er fastsat til højst 10 %. Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

5.2.   Maksimumsudbytte

1.   Stille hvidvine

78 hektoliter pr. hektar

2.   Stille rødvine og rosévine

66 hektoliter pr. hektar

3.   Vine med benævnelsen »stråvin«

20 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, fremstillingen, forarbejdningen og lagringen af vinene finder sted i følgende kommuner i departementet Jura i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021: Abergement-le-Grand, Abergement-le-Petit, Aiglepierre, Arbois, Arlay, Les Arsures, Augea, Aumont, Balanod, Baume-les-Messieurs, Beaufort-Orbagna, Bersaillin, Blois-sur-Seille, Brainans, Buvilly, Césancey, La Chailleuse (kun området for den tidligere kommune Saint-Laurent-la-Roche), Champagne-sur-Loue, La Chapelle-sur-Furieuse, Château-Chalon, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Conliège, Courbouzon, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Digna, Domblans, L'Etoile, Frébuans, Frontenay, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Grozon, Ladoye-sur-Seille, Lavigny, Lons-le-Saunier, Le Louverot, Macornay, Mantry, Marnoz, Mathenay, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Mesnay, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molamboz, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montholier, Montigny-lès-Arsures, Montmorot, Mouchard, Nevy-sur-Seille, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Plainoiseau, Les Planches-près-Arbois, Poligny, Port-Lesney, Pretin, Pupillin, Quintigny, Revigny, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Saint-Amour, Saint-Cyr-Montmalin, Saint-Didier, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Sainte-Agnès, Salins-les-Bains, Sellières, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal (kun området for den tidligere kommune Trenal), Les Trois-Châteaux, Vadans, Val-Sonnette (kun området for de tidligere kommuner Grusse, Vercia et Vincelles), Vaux-sur-Poligny, Vernantois, Le Vernois, Villeneuve-sous-Pymont, Villette-lès-Arbois og Voiteur.

Kortmaterialet, hvoraf det geografiske område fremgår, er tilgængeligt på INAO's websted.

7.   Druesorter til vinfremstilling

Chardonnay B

Pinot noir N

Poulsard N — Ploussard

Savagnin blanc B

Trousseau N

8.   Beskrivelse af tilknytningen

8.1.   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område for betegnelsen »Côtes du Jura« er en del af det begrænsede naturlige område Revermont:

| — | afgrænses mod øst af Jurabjergenes første kalkstensplateau med en gennemsnitlig højde på 550 m |
| --- | --- |

—

afgrænses mod øst af Jurabjergenes første kalkstensplateau med en gennemsnitlig højde på 550 m

| — | afgrænses mod vest af den slette, der udgør den østlige udkant af Bressankløften.
  Vindyrkningsarealet dækker, med visse afbrydelser, et 80 kilometer langt og to til fem kilometer bredt bånd, primært orienteret mod vest i en højde på mellem 300 og 450 meter.
  Arealet ligger på en kompleks stribe af lange bakker fra nord til syd i bunden af hovedterrænet over sænkninger i en højde på mellem 50 og 100 meter orienteret i samme retning. Denne struktur hænger direkte sammen med Jurabjergenes overlapning af Bresse ved den alpine foldning: |
| --- | --- |

—

afgrænses mod vest af den slette, der udgør den østlige udkant af Bressankløften.

Vindyrkningsarealet dækker, med visse afbrydelser, et 80 kilometer langt og to til fem kilometer bredt bånd, primært orienteret mod vest i en højde på mellem 300 og 450 meter.

Arealet ligger på en kompleks stribe af lange bakker fra nord til syd i bunden af hovedterrænet over sænkninger i en højde på mellem 50 og 100 meter orienteret i samme retning. Denne struktur hænger direkte sammen med Jurabjergenes overlapning af Bresse ved den alpine foldning:

| — | Hovedterrænet, som er fladt, svarer til kanten af det første plateau fra Jura, der geologisk består af en hård kalkstensbase fra Mellem Jura med et tykt lag af mergel og ler fra Trias og Lias. |
| --- | --- |

—

Hovedterrænet, som er fladt, svarer til kanten af det første plateau fra Jura, der geologisk består af en hård kalkstensbase fra Mellem Jura med et tykt lag af mergel og ler fra Trias og Lias.

| — | Bakkerne er løsrevne fragmenter fra plateauet med reverse forkastninger på skråningernes side. De er generelt længere i nord-/sydlig retning (2-3 km) end i øst-/vestlig retning (0,5-1 km). Disse kalkholdige fragmenters store modstandsdygtighed mod erosion har gjort det muligt for dem at forblive fremtrædende i det geografiske områdes landskab. Undergrunden i sænkningerne er derimod mergelholdig. Sænkningerne udgør størstedelen af den tykke serie af mergellag, som oprindeligt var mere end 200 meter tyk, og som rev sig løs og forskød sig hen over Bresse i »pakker« under forkastningen.
  De fleste af de marker, der er afgrænset til druehøsten, ligger enten på skråningen og dens bund under plateauets træbevoksede overhæng eller på de bedst eksponerede skråninger på bakkerne på piedmontplateauet.
  Kalksten findes overalt. Denne klippe, der er permeabel og opløselig, er meget gunstig for vinstokkene og navnlig for druesorterne fra Jura. På skråningerne op til kalkstensplateauet er jordbunden ret kompleks og består af en blanding af mergel, ler og kalksten.
  Det geografiske område har et køligt kystklima med meget nedbør, som præges af indflydelsen fra fastlandet, nemlig store årlige temperaturforskelle med et gennemsnit på 10,5 °C og varme og fugtige somre. Den årlige nedbør overstiger 1 000 mm og er godt fordelt hen over året. Efterårene synes dog forholdsvis tørre og blæsende. |
| --- | --- |

—

Bakkerne er løsrevne fragmenter fra plateauet med reverse forkastninger på skråningernes side. De er generelt længere i nord-/sydlig retning (2-3 km) end i øst-/vestlig retning (0,5-1 km). Disse kalkholdige fragmenters store modstandsdygtighed mod erosion har gjort det muligt for dem at forblive fremtrædende i det geografiske områdes landskab. Undergrunden i sænkningerne er derimod mergelholdig. Sænkningerne udgør størstedelen af den tykke serie af mergellag, som oprindeligt var mere end 200 meter tyk, og som rev sig løs og forskød sig hen over Bresse i »pakker« under forkastningen.

De fleste af de marker, der er afgrænset til druehøsten, ligger enten på skråningen og dens bund under plateauets træbevoksede overhæng eller på de bedst eksponerede skråninger på bakkerne på piedmontplateauet.

Kalksten findes overalt. Denne klippe, der er permeabel og opløselig, er meget gunstig for vinstokkene og navnlig for druesorterne fra Jura. På skråningerne op til kalkstensplateauet er jordbunden ret kompleks og består af en blanding af mergel, ler og kalksten.

Det geografiske område har et køligt kystklima med meget nedbør, som præges af indflydelsen fra fastlandet, nemlig store årlige temperaturforskelle med et gennemsnit på 10,5 °C og varme og fugtige somre. Den årlige nedbør overstiger 1 000 mm og er godt fordelt hen over året. Efterårene synes dog forholdsvis tørre og blæsende.

8.2.   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Der har eksisteret vinmarker i Jura siden romertiden, og der findes en vidnesbyrd om eksistensen heraf lige fra år 1000. I det første århundrede efter Kristus er der i et værk skrevet af Pline le Jeune tale om berømte vine i »Séquanie«, som er regionens tidligere navn. I 1272 fastsatte Jean de Chalon regler for vindyrkningsmetoden i Jura for at bevare vinenes kvalitet.

Ved udgangen af det 19. århundrede var der 20 000 ha vinstokke fordelt over hele departementet. Vindyrkningsarealet blev ødelagt af phylloxera i slutningen af det 19. århundrede og blev herefter berørt af krigene og de økonomiske kriser i det 20. århundrede, men er blevet genoprettet takket være producenternes indsats og valg.

De sorter, der dyrkes i Jura, har været dyrket i flere århundreder. Der findes tre typiske sorter i Jura: Poulsard N, hvis dyrkning i Jura beskrives i skriftlige kilder helt tilbage fra 1620, Trousseau N, som med sikkerhed kan spores til Jura fra og med 1732, og Savagnin B, hvis forekomst blev bekræftet i 1717. To druesorter stammer fra de tilgrænsende vindyrkningsarealer: Chardonnay B, der har været dyrket i Jura siden 1717, og Pinot noir N, som først blev nævnt på skrift i 1385 under navnet »Savagnin noir«.

Vinene er genstand for en forholdsvis lang lagring, som sikrer, at hvidvinene bevarer deres særlige aromatiske egenskaber.

Fremstillingen af vine med benævnelsen »vin jaune« (»gul vin«) er noget særligt for Jura og af uklar oprindelse. Producenterne i Jura har fastlagt strenge regler for fremstillingen: udvælgelse af druesorten Savagnin B, bevarelse af den naturlige udvikling af endogene mikrobielle stammer, som giver vinen et »slør«, lagring uden opfyldning af fadene osv. Druerne høstes ved optimal modenhed og forarbejdes herefter til tør hvidvin. Denne vin lagres så i mindst seks år på egefade uden opfyldning. I løbet af den lange modningstid dannes der naturligt et slør af gær på vinens overflade. Det sikrer en kontrolleret iltning under lagringen. Til sidst aftappes denne »vin jaune« på en original flaske, der indeholder 62 cl og kaldes en »Clavelin«.

Fremstillingen af vine med benævnelsen »vin de paille« (»stråvin«) er også et særligt kendetegn for Jura. For at opnå store koncentrationer af sukker i et klima, der er forholdsvis fugtigt og koldt, tørres udvalgte klaser i mindst seks uger efter at være blevet fjernet fra vinstokken. Klaserne hænges op i ståltråd eller lægges i små perforerede kasser eller på riste og lagres i tørre og ventilerede, men ikke opvarmede bygninger. Herefter giver en langsom presning med et meget lavt udbytte en meget sukkerholdig most, som gærer langsomt.

I 2009 var den årlige produktion af vine med oprindelsesbetegnelsen »Côtes du Jura« på 526 hektar ca. 12 800 hektoliter hvidvin, 6 250 hektoliter rød- eller rosévin, 600 hektoliter vin med benævnelsen »vin jaune« og 450 hektoliter vin med benævnelsen »vin de paille«.

8.3.   Årsagssammenhæng

Særpræget ved vinene med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Côtes du Jura« skyldes navnlig, at de afgrænsede parceller har (ler- og kalkholdig) mergeljord, som er dækket af løse kalksten, men også vinmarkernes hældning og deres eksponering. Vindyrkningsarealet har en konstant kølighed i dybden, og de stenholdige overfladelag letter jordens opvarmning og dræning. Kombinationen af disse jordbundsfaktorer og topografiske faktorer giver det geografiske område optimale betingelser til fremstilling af aromatiske hvidvine, som er frugtagtige og mineralske, og som har en friskhed, der sikrer et godt lagringspotentiale.

Vinavlerne sikrer en optimal håndtering af planten og kontrollerer produktionens omfang og potentiale, hvilket giver sig udslag i et kontrolleret udbytte. De gør brug af metoder, der bidrager til jordens bevarelse (græsarealer osv.), for at imødegå de hyppige erosionsrisici for vinmarker, der ligger på stejle skråninger og jordbund dækket af løse sten.

Vindyrkningsparcellernes eksponering mod syd, syd/vest eller vest sikrer mange solskinstimer og beskyttelse mod kolde vinde fra øst og nord.

De store temperaturforskelle mellem vinter og sommer bidrager til udviklingen af et »slør« af gær, som sikrer udviklingen af »vin jaune«. Traditionen for en meget lang lagring uden opfyldning af fadene, som kommer til udtryk i produktspecifikationen, er befordrende for, at de særlige karakteristika ved »vin jaune« kommer til udtryk. Under lagringen bliver aromaerne koncentrerede og komplekse.

Eftersom det blæsende efterår er relativt tørt, fremmes tørringen af druer til fremstilling af »vin de paille«. Den minimale lagringsperiode, som varer indtil den 15. november i det tredje år efter høståret og omfatter 18 måneders lagring på træfade, fremmer udviklingen af komplekse aromaer og vinenes modning.

I Juras mergelholdige jordbund får sorten Chardonnay B et naturligt miljø, der er gunstigt for et originalt udtryk, der adskiller sig fra de tilgrænsende vindyrkningsarealer.

Sorterne Trousseau N og Savagnin B er plantet på mindre arealer end de øvrige sorter, fordi disse sorter stiller strenge krav til jordbundsforholdene. Førstnævnte druesort kræver en meget varm grusjord, mens andennævnte druesort kræver en meget stenet jord på overfladen, som samtidig er meget kølig i dybden.

Producenterne har plantet druesorter på deres foretrukne arealer efter en længere observation af vinstokkenes reaktion i de forskellige jordbunds- og klimasituationer.

Traditionen for en lang lagring, ofte uden opfyldning af fadene, er befordrende for, at de særlige karakteristika kommer til udtryk ved hvidvinene.

»Société de Viticulture du Jura«, der blev grundlagt i 1907, er en af de første anerkendte vinforbund. Det har ydet et væsentligt bidrag til oprettelsen af de kontrollerede oprindelsesbetegnelser og Institut national de l'origine et de la qualité (det nationale institut for oprindelse og kvalitet). Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Côtes du Jura« har været anerkendt siden 1937. Dette er med til at styrke vinens omdømme.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring af vin, består af følgende kommuners område i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021:

| — | Departementet Doubs: Arc-et-Senans, Bartherans, Brères, Buffard, By, Cademène, Cessey, Charnay, Châtillon-sur-Lison, Chay, Chenecey-Buillon, Chouzelot, Courcelles, Cussey-sur-Lison, Echay, Epeugney, Fourg, Goux-sous-Landet, Lavans-Quingey, Liesle, Lombard, Mesmay, Montrond-le-Château, Myon, Palantine, Paroy, Pessans, Quingey, Rennes-sur-Loue, Ronchaux, Rouhe, Rurey, Samson og Le Val. |
| --- | --- |

—

Departementet Doubs: Arc-et-Senans, Bartherans, Brères, Buffard, By, Cademène, Cessey, Charnay, Châtillon-sur-Lison, Chay, Chenecey-Buillon, Chouzelot, Courcelles, Cussey-sur-Lison, Echay, Epeugney, Fourg, Goux-sous-Landet, Lavans-Quingey, Liesle, Lombard, Mesmay, Montrond-le-Château, Myon, Palantine, Paroy, Pessans, Quingey, Rennes-sur-Loue, Ronchaux, Rouhe, Rurey, Samson og Le Val.

| — | Departementet Jura: Abergement-lès-Thésy, Aresches, Augerans, Augisey, Bans, Barretaine, Belmont, Besain, Biefmorin, Bletterans, Blye, Bois-de-Gand, Bonnefontaine, Bornay, Bracon, Briod, Cernans, Chamblay, Chamole, Champrougier, Chapelle-Voland, La Charme, La Chassagne, La Châtelaine, Chatelay, Le Chateley, Châtillon, Chaumergy, Chaussenans, Chaux-Champagny, La Chaux-en-Bresse, Chemenot, Chêne-Sec, Chilly-sur-Salins, Chissey-sur-Loue, Clucy, Colonne, Commenailles, Condamine, Cosges, Courbette, Courlans, Courlaoux, Desnes, Les Deux-Fays, Dournon, Ecleux, Fay-en-Montagne, La Ferté, Le Fied, Fontainebrux, Foulenay, Francheville, Geraise, Germigney, Geruge, Graye-et-Charnay, Hauteroche, Ivory, Ivrey, Larnaud, Lemuy, Loisia, Lombard, La Loye, La Marre, Molain, Montbarrey, Montmarlon, Mont-sous-Vaudrey, Nance, Neuvilley, Nogna, Ounans, Oussières, Picarreau, Plasne, Poids-de-Fiole, Pont-d'Héry, Pont du Navoy, Publy, Recanoz, Relans, Repots, Rosay, Rye, Saint-Maur, Saint-Thiébaud, Saizenay, Santans, Sergenaux, Sergenon, Souvans, Thésy, Thoissia, Trenal (kun området for den tidligere kommune Mallerey), Val-d'Epy (kun området for de tidligere kommuner Nantey, Val d'Epy et Senaud), Val-Sonnette (kun området for den tidligere kommune Bonnaud), Vaudrey, Verges, Véria, Vers-sous-Sellières, Vevy, La Vieille-Loye, Villeneuve-d'Aval, Villerserine, Villers-Farlay, Villers-les-Bois, Villevieux, Le Villey og Vincent-Froideville. |
| --- | --- |

—

Departementet Jura: Abergement-lès-Thésy, Aresches, Augerans, Augisey, Bans, Barretaine, Belmont, Besain, Biefmorin, Bletterans, Blye, Bois-de-Gand, Bonnefontaine, Bornay, Bracon, Briod, Cernans, Chamblay, Chamole, Champrougier, Chapelle-Voland, La Charme, La Chassagne, La Châtelaine, Chatelay, Le Chateley, Châtillon, Chaumergy, Chaussenans, Chaux-Champagny, La Chaux-en-Bresse, Chemenot, Chêne-Sec, Chilly-sur-Salins, Chissey-sur-Loue, Clucy, Colonne, Commenailles, Condamine, Cosges, Courbette, Courlans, Courlaoux, Desnes, Les Deux-Fays, Dournon, Ecleux, Fay-en-Montagne, La Ferté, Le Fied, Fontainebrux, Foulenay, Francheville, Geraise, Germigney, Geruge, Graye-et-Charnay, Hauteroche, Ivory, Ivrey, Larnaud, Lemuy, Loisia, Lombard, La Loye, La Marre, Molain, Montbarrey, Montmarlon, Mont-sous-Vaudrey, Nance, Neuvilley, Nogna, Ounans, Oussières, Picarreau, Plasne, Poids-de-Fiole, Pont-d'Héry, Pont du Navoy, Publy, Recanoz, Relans, Repots, Rosay, Rye, Saint-Maur, Saint-Thiébaud, Saizenay, Santans, Sergenaux, Sergenon, Souvans, Thésy, Thoissia, Trenal (kun området for den tidligere kommune Mallerey), Val-d'Epy (kun området for de tidligere kommuner Nantey, Val d'Epy et Senaud), Val-Sonnette (kun området for den tidligere kommune Bonnaud), Vaudrey, Verges, Véria, Vers-sous-Sellières, Vevy, La Vieille-Loye, Villeneuve-d'Aval, Villerserine, Villers-Farlay, Villers-les-Bois, Villevieux, Le Villey og Vincent-Froideville.

Mærkning

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Côtes-du-Jura« kan suppleres med den traditionelle benævnelse »vin de paille« (»stråvin«).

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Côtes-du-Jura« kan suppleres med den traditionelle benævnelse »vin jaune« (»gul vin«).

Det er obligatorisk, at vine med den traditionelle benævnelse »vin de paille« præsenteres med angivelse af årgangen.

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

| — | det drejer sig om en navngiven matrikelregistret lokalitet |
| --- | --- |

—

det drejer sig om en navngiven matrikelregistret lokalitet

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttyper, der hverken i højde eller bredde er større end halvdelen af de skrifttegn, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med.

Emballering

Retsgrundlag

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

Den såkaldte »Clavelin«-flaske eller flaske til »vin jaune«, som indeholder ca. 62 cl, er udelukkende forbeholdt aftapning af vine med oprindelsesbetegnelsen, der har den traditionelle benævnelse »vin jaune«.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-40d171ab-4187-40be-86f4-fcc155a4eca8

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 9.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 49/67 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 49/67

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 49/16)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse

ENHEDSDOKUMENT

»Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco«

EU-nr.: PDO-ES-2309 – 11.5.2017

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse

»Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.8. Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet

»Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco« er en drik, der opnås fra alkoholisk og malolaktisk gæring af æblejuice. Der tilføjes ingen sukker eller vand ved fremstillingen af denne drik, der er ufiltreret og kun har et naturligt kulsyreindhold.

Organoleptiske kendetegn:

Følgende specifikke attributter blev opdaget af Fraisoros landbrugsmiljølaboratorium (Gipuzkoas provinsråd) og beskrevet i rapporten om organoleptiske forskelle mellem »Sidra Natural Vasca« og anden cider:

| — | Farven defineres af de æblesorter, der anvendes til at fremstille cideren, og går fra strågul til gammelt guld. |
| --- | --- |

—

Farven defineres af de æblesorter, der anvendes til at fremstille cideren, og går fra strågul til gammelt guld.

| — | Udseendet er tåget med meget små kuldioxidbobler, der er blandet med en væske. Da andet cider filteres, har den tendens til at være gennemsigtig. Filtrering fjerner også mange mikroorganismer og en betydelig del af det naturlige kuldioxidindhold. |
| --- | --- |

—

Udseendet er tåget med meget små kuldioxidbobler, der er blandet med en væske. Da andet cider filteres, har den tendens til at være gennemsigtig. Filtrering fjerner også mange mikroorganismer og en betydelig del af det naturlige kuldioxidindhold.

| — | Duften har aroma af flygtige bestanddele, der kan spores tilbage til de æblesorter, der anvendes i fremstillingsprocessen. Når æblerne bliver plukket på det ideelle modningstidspunkt, er der en aroma af grøn frugt. Hvis de høstes senere, er der en sød aroma af varierende intensitet eller en aroma, der minder om kogte æbler. Afhængigt at gæringstypen og den anvendte gærs modenhed kan der også være andre typer af aroma som f.eks. blomsteragtige, frugtagtige eller krydrede noter af forskellig grad af intensitet, særlig karakter og kompleksitet. Et særligt kendetegn er tilstedeværelsen af aroma og smag på grund af flygtig syre (eddikesyre). |
| --- | --- |

—

Duften har aroma af flygtige bestanddele, der kan spores tilbage til de æblesorter, der anvendes i fremstillingsprocessen. Når æblerne bliver plukket på det ideelle modningstidspunkt, er der en aroma af grøn frugt. Hvis de høstes senere, er der en sød aroma af varierende intensitet eller en aroma, der minder om kogte æbler. Afhængigt at gæringstypen og den anvendte gærs modenhed kan der også være andre typer af aroma som f.eks. blomsteragtige, frugtagtige eller krydrede noter af forskellig grad af intensitet, særlig karakter og kompleksitet. Et særligt kendetegn er tilstedeværelsen af aroma og smag på grund af flygtig syre (eddikesyre).

| — | Der konstateres en aroma af flygtige bestanddele i cider og en afbalanceret sød, syrlig, krydret og bitter smag i munden. |
| --- | --- |

—

Der konstateres en aroma af flygtige bestanddele i cider og en afbalanceret sød, syrlig, krydret og bitter smag i munden.

| — | Balancen mellem sødme, syre, bitterhed og skarphed (tørhed) og ciderens krop vurderes sammen. |
| --- | --- |

—

Balancen mellem sødme, syre, bitterhed og skarphed (tørhed) og ciderens krop vurderes sammen.

Fysiske og kemiske egenskaber::

flygtige syrer (udtrykt som eddikesyre): < 2.2 g/l Alkoholindhold (v/v): > 5 % Totalt svovldioxidindhold: < 100 mg/l Totalt tørstofindhold: > 14 g/l samlet indhold af glukose og fruktose ≤ 0.2 g/l. Den sidstnævnte værdi er en særlig egenskab ved »Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco«, da størstedelen af indholdet af glukose og fruktose er blevet omdannet til alkohol.

3.3.   Råvarer

Alle de æblesorter, der er tilladt til fremstillingen af cider med betegnelsen »Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco«, dyrkes i det afgrænsede geografiske område og betragtes som værende hjemmehørende sorter, dvs. lokale sorter, der er tilpasset klima- og jordbundsforholdene i det geografiske område. Der er blevet gennemført en række undersøgelser for at fastslå oprindelsen og egenskaberne for æblesorterne, der anvendes til cider i Baskerlandet, herunder genetiske test af sorternes DNA (Toki Pommes. Projekt i Euroregionen Euskadi-Nouvelle Aquitaine-Navarre og Universidad Pública de Navarra - UPNA), med klare konkluderende resultater.

Af de 106 hjemmehørende æblesorter vurderes 76 (hvilket udgør 85 % af hele dyrkningsområdet) at have unik DNA. De sorter, der er markeret med asterisk (*), er ved at blive analyseret.

Alle disse æblesorter er meget homogene og kan klassificeres som syreholdige, bitre og syrlig-bitre med forskellig grad af intensitet. Det faktum, at æblerne høstes på det rigtige tidspunkt og blandes i de ønskede mængder, gør cideren særlig og karakteristisk.

Disse er de 24 mest hyppigt forekommende sorter.

| 1. | Azpeiti Sagarra |
| --- | --- |

1.

Azpeiti Sagarra

| 7. | Ibarra* |
| --- | --- |

7.

Ibarra*

| 13. | Mokote |
| --- | --- |

13.

Mokote

| 19. | Udare Marroi |
| --- | --- |

19.

Udare Marroi

| 2. | Bostkantoi |
| --- | --- |

2.

Bostkantoi

| 8. | Limoi |
| --- | --- |

8.

Limoi

| 14. | Mozoloa |
| --- | --- |

14.

Mozoloa

| 20. | Urdin |
| --- | --- |

20.

Urdin

| 3. | Errezila* |
| --- | --- |

3.

Errezila*

| 9. | Manttoni |
| --- | --- |

9.

Manttoni

| 15. | Patzuloa |
| --- | --- |

15.

Patzuloa

| 21. | Urtebete |
| --- | --- |

21.

Urtebete

| 4. | Gezamina |
| --- | --- |

4.

Gezamina

| 10. | Merabi |
| --- | --- |

10.

Merabi

| 16. | Saltxipi |
| --- | --- |

16.

Saltxipi

| 22. | Urtebi Haundi |
| --- | --- |

22.

Urtebi Haundi

| 5. | Goikoetxe |
| --- | --- |

5.

Goikoetxe

| 11. | Mikatza |
| --- | --- |

11.

Mikatza

| 17. | Txalaka |
| --- | --- |

17.

Txalaka

| 23. | Urtebi Txiki |
| --- | --- |

23.

Urtebi Txiki

| 6. | Haritza |
| --- | --- |

6.

Haritza

| 12. | Moko |
| --- | --- |

12.

Moko

| 18. | Txori Sagarra |
| --- | --- |

18.

Txori Sagarra

| 24. | Verde Agria |
| --- | --- |

24.

Verde Agria

Disse er de resterende 82 sorter:

| 1. | Aia Sagarra |
| --- | --- |

1.

Aia Sagarra

| 22. | Dominixe |
| --- | --- |

22.

Dominixe

| 43. | Moliua* |
| --- | --- |

43.

Moliua*

| 64. | Txistu |
| --- | --- |

64.

Txistu

| 2. | Altza |
| --- | --- |

2.

Altza

| 23. | Enpan |
| --- | --- |

23.

Enpan

| 44. | Musugorri* |
| --- | --- |

44.

Musugorri*

| 65. | Txori Haundia* |
| --- | --- |

65.

Txori Haundia*

| 3. | Ama Birjina |
| --- | --- |

3.

Ama Birjina

| 24. | Errege |
| --- | --- |

24.

Errege

| 45. | Muxu zabala |
| --- | --- |

45.

Muxu zabala

| 66. | Txori Sagarra |
| --- | --- |

66.

Txori Sagarra

| 4. | Ami Sagarra* |
| --- | --- |

4.

Ami Sagarra*

| 25. | Geza Zuri |
| --- | --- |

25.

Geza Zuri

| 46. | Odixa |
| --- | --- |

46.

Odixa

| 67. | Txotixe |
| --- | --- |

67.

Txotixe

| 5. | Añarregi |
| --- | --- |

5.

Añarregi

| 26. | Gaza Gorri |
| --- | --- |

26.

Gaza Gorri

| 47. | Orkola* |
| --- | --- |

47.

Orkola*

| 68. | Txurten Luze |
| --- | --- |

68.

Txurten Luze

| 6. | Andoain |
| --- | --- |

6.

Andoain

| 27. | Gazi Zuri |
| --- | --- |

27.

Gazi Zuri

| 48. | Horri Zarratue |
| --- | --- |

48.

Horri Zarratue

| 69. | Udare |
| --- | --- |

69.

Udare

| 7. | Añarre* |
| --- | --- |

7.

Añarre*

| 28. | Gazia |
| --- | --- |

28.

Gazia

| 49. | Oru Sagarra* |
| --- | --- |

49.

Oru Sagarra*

| 70. | Udare Txuria |
| --- | --- |

70.

Udare Txuria

| 8. | Aranguren* |
| --- | --- |

8.

Aranguren*

| 29. | Gaziloka |
| --- | --- |

29.

Gaziloka

| 50. | Ostro Beltza |
| --- | --- |

50.

Ostro Beltza

| 71. | Ugarte |
| --- | --- |

71.

Ugarte

| 9. | Arantzate |
| --- | --- |

9.

Arantzate

| 30. | Gezamina beltza* |
| --- | --- |

30.

Gezamina beltza*

| 51. | Palazio |
| --- | --- |

51.

Palazio

| 72. | Urdan Iturri |
| --- | --- |

72.

Urdan Iturri

| 10. | Areso* |
| --- | --- |

10.

Areso*

| 31. | Goozti* |
| --- | --- |

31.

Goozti*

| 52. | Palancaya |
| --- | --- |

52.

Palancaya

| 73. | Urkola* |
| --- | --- |

73.

Urkola*

| 11. | Arimasagasti |
| --- | --- |

11.

Arimasagasti

| 32. | Gorri Txikia |
| --- | --- |

32.

Gorri Txikia

| 53. | Patzulo Gorria |
| --- | --- |

53.

Patzulo Gorria

| 74. | Zubieta* |
| --- | --- |

74.

Zubieta*

| 12. | Astarbe |
| --- | --- |

12.

Astarbe

| 33. | Greñas* |
| --- | --- |

33.

Greñas*

| 54. | Perran |
| --- | --- |

54.

Perran

| 75. | Zuri Txikixe |
| --- | --- |

75.

Zuri Txikixe

| 13. | Azpuru Garratza |
| --- | --- |

13.

Azpuru Garratza

| 34. | Illunbe* |
| --- | --- |

34.

Illunbe*

| 55. | Piku Sagarra |
| --- | --- |

55.

Piku Sagarra

| 76. | Pelestrina* |
| --- | --- |

76.

Pelestrina*

| 14. | Azpuru Sagarra |
| --- | --- |

14.

Azpuru Sagarra

| 35. | Itxausti* |
| --- | --- |

35.

Itxausti*

| 56. | Potrokilo |
| --- | --- |

56.

Potrokilo

| 77. | Kanpandoja* |
| --- | --- |

77.

Kanpandoja*

| 15. | Berandu Erreineta |
| --- | --- |

15.

Berandu Erreineta

| 36. | Manzana de Quesillo* |
| --- | --- |

36.

Manzana de Quesillo*

| 57. | Sagar Beltza |
| --- | --- |

57.

Sagar Beltza

| 78. | Telleri |
| --- | --- |

78.

Telleri

| 16. | Berrondo |
| --- | --- |

16.

Berrondo

| 37. | Martiku |
| --- | --- |

37.

Martiku

| 58. | Sagar Gorria |
| --- | --- |

58.

Sagar Gorria

| 79. | Bizi* |
| --- | --- |

79.

Bizi*

| 17. | Billafrankie |
| --- | --- |

17.

Billafrankie

| 38. | Maximela |
| --- | --- |

38.

Maximela

| 59. | Sagar Txuria* |
| --- | --- |

59.

Sagar Txuria*

| 80. | Zuzen* |
| --- | --- |

80.

Zuzen*

| 18. | Bizkai Sagarra |
| --- | --- |

18.

Bizkai Sagarra

| 39. | Mendiola* |
| --- | --- |

39.

Mendiola*

| 60. | Saluetia* |
| --- | --- |

60.

Saluetia*

| 81. | Legor* |
| --- | --- |

81.

Legor*

| 19. | Burgo |
| --- | --- |

19.

Burgo

| 40. | Merkalina |
| --- | --- |

40.

Merkalina

| 61. | Santa Ana |
| --- | --- |

61.

Santa Ana

| 82. | San Francisco* |
| --- | --- |

82.

San Francisco*

| 20. | Burdin |
| --- | --- |

20.

Burdin

| 41. | Mila Sagarra |
| --- | --- |

41.

Mila Sagarra

| 62. | Sulei* |
| --- | --- |

62.

Sulei*

| 21. | Buztin |
| --- | --- |

21.

Buztin

| 42. | Mocetas* |
| --- | --- |

42.

Mocetas*

| 63. | Txarbia |
| --- | --- |

63.

Txarbia

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

| — | Produktion af æbler af tilladte hjemmehørende sorter. |
| --- | --- |

—

Produktion af æbler af tilladte hjemmehørende sorter.

| — | Høst og levering til ciderproduktionsfaciliteten. |
| --- | --- |

—

Høst og levering til ciderproduktionsfaciliteten.

| — | Faser på ciderproduktionsfaciliteten:






  — | vaskning af æbler. |
| --- | --- | --- |

—

Faser på ciderproduktionsfaciliteten:

—

vaskning af æbler.

| — | Saftudvinding: knusning og presning. |
| --- | --- |

—

Saftudvinding: knusning og presning.

| — | Gæring på tanke: saften underkastes en alkoholgæring (sukker omdannes til ethanol og kuldioxid) og malolaktisk gæring (omdannelse af æblesyre til mælkesyre). |
| --- | --- |

—

Gæring på tanke: saften underkastes en alkoholgæring (sukker omdannes til ethanol og kuldioxid) og malolaktisk gæring (omdannelse af æblesyre til mælkesyre).

| — | Modning og færdigbehandling i tank. |
| --- | --- |

—

Modning og færdigbehandling i tank.

3.5.   Særlige regler for emballering

Aftapning skal finde sted i det område, der er defineret i afsnit 4, for at beskytte produktets fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber. Da cideren ikke filtreres eller stabiliseres, og da det naturlige kuldioxidindhold er et af produktets karakteristika, tilrådes det at mindske de aktiviteter, der omfatter flytning, transport eller bevægelse af cideren før aftapning. Sådanne aktiviteter kan skade kvaliteten og det naturlige kuldioxidindhold. Af denne grund er aftapningen traditionelt blevet gennemført på de samme faciliteter, hvor cideren fremstilles.

På den ene side sikrer dette, at produktets kvalitet og egenskaber bevares, og på den anden side letter det overvågningen og sporbarheden af produktet.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Forvaltningsorganet fører et ajourført register over forarbejdningsvirksomhederne. Denne enhed giver alle virksomheder uden undtagelse, der har erklæret at være producenter af »Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco«, tilladelse til at anvende de nummererede etiketter, der bærer betegnelsens logo på de produkter, der opfylder de krav, som er fastsat i varespecifikationen. Logoet for betegnelsen er obligatorisk på alle flasker.

Image 1

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det område, hvor æblerne produceres og cideren fremstilles, omfatter følgende distrikter:

| — | Bizkaia: distrikterne Uribe-Kosta-Mungialdea, Lea-Artibai, Busturialdea, Arratia-Amorebieta, Durangaldea, Encartaciones og Nerbioi-Ibaizabal. |
| --- | --- |

—

Bizkaia: distrikterne Uribe-Kosta-Mungialdea, Lea-Artibai, Busturialdea, Arratia-Amorebieta, Durangaldea, Encartaciones og Nerbioi-Ibaizabal.

| — | Gipuzkoa: distrikterne Buruntzaldea, Oarsoaldea, Donostialdea, Goierri, Tolosaldea, Bajo Deba, Alto Deba, Urola-Kosta og Bidasoaldea. |
| --- | --- |

—

Gipuzkoa: distrikterne Buruntzaldea, Oarsoaldea, Donostialdea, Goierri, Tolosaldea, Bajo Deba, Alto Deba, Urola-Kosta og Bidasoaldea.

| — | Álava/Araba: De vestlige dale i Álava, Llanada Alavesa, Laguardia-Rioja Alavesa og Montaña Alavesa. |
| --- | --- |

—

Álava/Araba: De vestlige dale i Álava, Llanada Alavesa, Laguardia-Rioja Alavesa og Montaña Alavesa.

Det vedlagte kort viser de områder, hvor de æbler, der anvendes til »Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco«, dyrkes.

Image 2

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Den selvstyrende region Baskerlandet er et bjergrigt område med kraftig nedbør (gennemsnitlige nedbørsmængde 1 080 mm om året) og milde temperaturer (i gennemsnit 12,5 °C).

Jordbunden er leret med et gennemsnitligt indhold af ler og silt på mere end 65 %-70 %.

Klimaet og jordbundens egenskaber har spillet en afgørende rolle for de forskellige æblesorters udvikling. Dette bekræftes af det faktum, at de 76 æblesorter har en unik DNA som følge af plantesorternes tilpasning til miljøet.

Af den videnskabelige konsensus fremgår det, at klimaet er den faktor, der har haft størst indflydelse på fordelingen af planterne og de mange typer vegetation, men også den, som har haft den største indvirkning på begrænsningen af fordelingen. Ligeledes har jordbundens fysiske og kemiske egenskaber også været afgørende for, hvordan plantearterne har udviklet sig og er blevet fordelt. Dette forklarer, hvorfor der er blevet udviklet særlige æblesorter i området, hvor »Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco« produceres. Fremstillingssektorens genetiske udvælgelse gennem århundreder har også været en anden afgørende faktor, da dette har diversificeret de æbletyper, der er bedst egnede til miljøet og det endelige resultat, som ciderproducenterne ønsker, afhængigt af sødme, syre eller bitterhed for hver sort.

5.2.   Produktets egenart

»Euskal Sagardoa«/»Sidra del País Vasco« er blevet karakteriseret på grundlag af produktets organoleptiske egenskaber, der i høj grad er afhængige af råmaterialernes egenskaber og den manglende filtrering i produktionsprocessen. Konklusionen på den videnskabelige artikel med titlen »Characterization af Spanish ciders by means of chemical and olfactometric profiles and chemometrics« (Karakterisering af spansk cider ved hjælp af kemiske og olfaktometriske profiler og kemometri), om karakteriseringen af spansk cider er, at det er muligt klart at skelne mellem cider fra Asturien og fra Baskerlandet på grundlag af dens flygtige sammensætning og olfaktometriske profil.

Konklusionen på den videnskabelige artikel med titlen »Chemometric classification of Basque and French ciders based on their total polyphenol contents and CIELab parameters« (» Kemometrisk klassificering af cider fra Baskerlandet og Frankrig på grundlag af det samlede polyphenolindhold og CIELab-parametre«, der sammenligner cider fra Baskerlandet og Frankrig, er, at både de generelle parameterværdier i cider som f.eks. det samlede polyphenolindhold, der er vurderet ifølge Folin-Ciocalteu-metoden og de kromatiske parametre CIELab (L*, a*, b*), samt visse kemometriske teknikker, muliggør differentiering mellem cider fra Baskerlandet og Frankrig med en nøjagtighed på ca. 90 %.

For at bestemme den specifikke smagsprofil for cider fra Baskerlandet særskilt i forhold til andre produkter i samme kategori analyserede smagspanelet cider fra Det Forenede Kongerige, Frankrig (Bretagne og Normandiet), Tyskland og USA. Denne anden cider er mere gennemsigtig, og dens kuldioxidbobler er ikke så blandede med væsken, der danner cremet skum. Farven er også anderledes end den, som »Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco« har, fordi den fremstilles af en blanding af andre frugter og spiseæbler. Den har aroma og smag af spiseæbler, diverse frugter og tilsatte aromaer, og den har ingen flygtig syre (eddikesyre), der er karakteristisk for cider i Baskerlandet.

I tilfælde af cider fra Asturien opdagede smagspanelet også følgende forskelle sammenlignet med naturlig cider fra Baskerlandet:

| — | naturlig cider fra Asturien mister deres kuldioxid meget hurtigt, |
| --- | --- |

—

naturlig cider fra Asturien mister deres kuldioxid meget hurtigt,

| — | de er mere gennemsigtige |
| --- | --- |

—

de er mere gennemsigtige

| — | de er ikke lige så friske i næsen og munden de er lettere, mindre olieagtige og cremede, hvilket betyder, at deres skarphed er mere mærkbar. |
| --- | --- |

—

de er ikke lige så friske i næsen og munden de er lettere, mindre olieagtige og cremede, hvilket betyder, at deres skarphed er mere mærkbar.

5.3.   Årsagssammenhæng. Sammenhængen mellem de naturlige og menneskelige faktorer, råmaterialer og slutproduktet

Ifølge undersøgelser om hjemmehørende æbler, der anvendes til ciderproduktion, har disse sorter specifikke polyphenolprofiler, der er tæt forbundet med produktets fysiske og kemiske egenskaber. En videnskabelig artikel med titlen »Polyphenolic profile in cider and antioxidant power. December 2014« (Polyphenolprofilen i cider og antioxidantstyrken, december 2014) målte polyphenolprofilen for enkeltdruecider, fra most til cider. Det blev bemærket, at hver sort har en karakteristisk polyphenolprofil, der er tæt forbundet med de fysiske og kemiske egenskaber, som den bidrager til i forbindelse med slutproduktet.

Producenternes traditionelle knowhow er også afgørende for fremstillingen af »Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco«, fordi den har indflydelse på, når æblerne høstes (forskellige af modningsgrader i råmaterialet) og udvælgelsen af visse æblesorter. Produktionssystemet, knusning, presning, mikroorganismer, der er involveret i gæringsprocessen, lagring på bærme og udvælgelse af forskellige tanke, der indeholder forskellige æblesorter, er alle yderste vigtige for at definere den endelige profil, der er karakteristisk for »Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco«.

Som følge af relieffet i Baskerlandet er plantagerne små og spredt ud over det definerede geografiske område. Dette har også ført til, at der er opstået nye æblesorter, der er blevet dyrket i forskellige frugtplantager i århundreder. Kombinationen af det milde, våde klima og den lerede jordbund resulterer i profiler med markeret syre og polyphenoler i æblerne, som er aspekter, der er afgørende for »Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco«. Producenternes ekspertise er nødvendig for produktionsmetoden, produktets egenskaber (ufiltreret, ikke tilsat sukker eller vand og kun med et naturligt kuldioxidindhold) og vekselbæring for æbletræerne. Evnen til at udvælge de rigtige sorter fra dem, der er tilgængelige, og bestemme, hvornår de er modne for at opnå en bestemt pH-værdi og et bestemt polyphenolindhold, er afgørende for produktet, fordi disse aspekter sikrer stabilitet og holdbarhed for et produkt, der hverken kan filtreres eller stabiliseres. Desuden har mængden af nitrogen i æblerne kombineret med den tilgængelige gær en indvirkning på både den alkoholiske og malolaktiske gæring af produktet. Disse aspekter har direkte virkninger på den samlede gæring af sukker og dannelsen af det naturlige kuldioxidindhold i produktet, hvoraf begge er afgørende faktorer for at sikre kvaliteten og holdbarheden.

Det er derfor klart, at egenskaberne for det afgrænsede område har bestemt egenskaberne for de æbler, der anvendes til at fremstille »Euskal Sagardoa/Sidra del País Vasco«. Dette omfatter de fysiske og kemiske egenskaber, som æblerne bidrager med til denne cider, hvilket adskiller dem fra anden lignende naturlig cider som bekræftet i mange undersøgelser fra Universidad del País Vasco (universitet i Baskerlandet) (»Analysis of different cider apple varieties during ripening, using nuclear magnetic spectroscopy«. July 2002, p.2." (»Analyse af forskellige æblesorter, der anvendes til cider, i modningsperioden ved hjælp af kernemagnetisk resonansspektroskopi, juli 2002, s.2«) Gloria L. del Campo Martínez et al), der specificerer, at »den kemiske sammensætning af æblerne er afhængig af sorten, klimaet, modningsgraden og den anvendte dyrkningspraksis«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen (Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

Varespecifikationen: https://euskalsagardoa.eus/pliego-de-condiciones/?lang=es

Websted for adgang til bibliografiske henvisninger:

https://euskalsagardoa.eus/bibliografia-de-interes/?lang=es

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---