# Euroopa Liidu C 23/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 23 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik23. jaanuar 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 23

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik23. jaanuar 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | ÜHISAVALDUSED |
| | Euroopa ParlamentNõukoguEuroopa Komisjon |
| 2023/C 23/01 | Euroopa deklaratsioon digiõiguste ja -põhimõtete kohta digikümnendiks | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

ÜHISAVALDUSED

Euroopa ParlamentNõukoguEuroopa Komisjon

2023/C 23/01

Euroopa deklaratsioon digiõiguste ja -põhimõtete kohta digikümnendiks

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 23/02 | Euro vahetuskurss — 20. jaanuar 2023 | 8 |
| 2023/C 23/03 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, — 19. jaanuar 2022, millega lükatakse tagasi tema pädevus nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklite 1 ja 4 tähenduses (Juhtum C.1887 – Mediaset – artikkel 265, üleskutse toimingu tegemiseks)
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 307 all)

   (
  1
  ) | 9 |
| 2023/C 23/04 | Teade, mis käsitleb Euroopa Liidu registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamist Côte d’Ivoire’i ja Madagaskari poolt vastavalt ELi ja Côte d’Ivoire’i vahepealse majanduspartnerluslepingu ning ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahelepingu alusel | 19 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 23/02

Euro vahetuskurss — 20. jaanuar 2023

8

2023/C 23/03

Kokkuvõte komisjoni otsusest, — 19. jaanuar 2022, millega lükatakse tagasi tema pädevus nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklite 1 ja 4 tähenduses (Juhtum C.1887 – Mediaset – artikkel 265, üleskutse toimingu tegemiseks)
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 307 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 307 all)

1

9

2023/C 23/04

Teade, mis käsitleb Euroopa Liidu registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamist Côte d’Ivoire’i ja Madagaskari poolt vastavalt ELi ja Côte d’Ivoire’i vahepealse majanduspartnerluslepingu ning ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahelepingu alusel

19

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 23/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS) (
  1
  ) | 20 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 23/06 | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas) artikli 28 lõike 3 ja artikli 34 kohase taotluse avaldamine traditsiooniliste nimetuste muutmise kohta veinisektoris Landwein, Qualitätswein, Kabinett/Kabinettwein, Spätlese/Spätlesewein, Auslese/Auslesewein, Strohwein, Schilfwein, Eiswein, Ausbruch/Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Beerenauslese/Beerenauslesewein | 22 |
| 2023/C 23/07 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 24 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 23/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS) (
  1
  )

1

20

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 23/06

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas) artikli 28 lõike 3 ja artikli 34 kohase taotluse avaldamine traditsiooniliste nimetuste muutmise kohta veinisektoris Landwein, Qualitätswein, Kabinett/Kabinettwein, Spätlese/Spätlesewein, Auslese/Auslesewein, Strohwein, Schilfwein, Eiswein, Ausbruch/Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Beerenauslese/Beerenauslesewein

22

2023/C 23/07

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

ÜHISAVALDUSED

Euroopa Parlament Nõukogu Euroopa Komisjon

| 23.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 23/1

---

Euroopa deklaratsioon digiõiguste ja -põhimõtete kohta digikümnendiks

(2023/C 23/01)

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutavad pidulikult välja järgmise ühisdeklaratsiooni digiõiguste ja -põhimõtete kohta digikümnendiks

Preambul

Arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatu kohaselt on Euroopa Liit (edaspidi „EL“) väärtuste liit, mis rajaneb inimväärikuse austamisel, vabadusel, demokraatial, võrdsusel, õigusriigil ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamisel. Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaselt rajaneb liit ka inimväärikuse, vabaduse, võrdsuse ja solidaarsuse jagamatutel ja universaalsetel põhiväärtustel. Ühtlasi kinnitatakse hartas õigusi, mis tulenevad eelkõige liikmesriikide ühistest rahvusvahelistest kohustustest. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Digipööre mõjutab inimelu kõiki aspekte. See pakub märkimisväärseid võimalusi elukvaliteedi parandamise, majanduskasvu ja kestlikkuse jaoks. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Digipööre toob endaga kaasa ka väljakutseid meie demokraatlikule ühiskonnale, meie majandusele ja üksikisikutele. Digipöörde kiirenemise tõttu on ELil kätte jõudnud aeg sõnastada, kuidas tema väljaspool internetti kohaldatavaid väärtusi ja põhiõigusi tuleks kohaldada digikeskkonnas. Digipööre ei tohiks kaasa tuua õiguste vähenemist. See, mis on ebaseaduslik väljaspool internetti, on seda ka internetis. Käesolev deklaratsioon ei piira nn internetivälist poliitikat, nagu juurdepääs peamistele avalikele teenustele väljaspool internetti. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Parlament on mitmel korral kutsunud üles kehtestama eetilisi põhimõtteid, millest juhindutaks digipöörde suhtes kohaldatava ELi lähenemisviisi puhul, ning tagama, et täielikult järgitaks selliseid põhiõigusi nagu andmekaitse, õigus eraelu puutumatusele, diskrimineerimiskeeld ja sooline võrdõiguslikkus ning selliseid põhimõtteid nagu tarbijakaitse, tehnoloogiline ja võrgu neutraalsus, usaldusväärsus ja kaasamine. Samuti on parlament kutsunud üles jõulisemalt kaitsma kasutajate õigusi digikeskkonnas, samuti töötajate õigusi ja õigust mitte olla kättesaadav (1). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Tuginedes varasematele algatustele, nagu Tallinna deklaratsioon e-valitsuse kohta ja Berliini deklaratsioon digiühiskonna ja väärtuspõhise digivalitsuse kohta, esitasid liikmesriigid Lissaboni deklaratsioonis „Eesmärgipärane digidemokraatia“ üleskutse luua selline digipöörde mudel, mis tugevdab digitaalse ühtse turu ümber koonduva digitaalse ökosüsteemi inimmõõdet. Liikmesriigid kutsusid üles looma digipöörde mudeli, mis tagaks, et tehnoloogia aitab reageerida vajadusele kliimameetmeid võtta ja keskkonda kaitsta. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | ELi arusaam digipöördest seab selle keskmesse inimesed, võimestab üksikisikuid ja toetab uuenduslikke ettevõtteid. Otsus digikümnendi poliitikaprogrammi 2030 kohta sisaldab nelja tegevussuuna (digioskused, digitaristu ning ettevõtete ja avalike teenuste digiüleminek) konkreetseid digieesmärke. ELi nägemuse kohaselt hõlmab meie ühiskonna ja majanduse digipööre eelkõige digitaalset suveräänsust avatud moel, põhiõiguste austamist, õigusriiki ja demokraatiat, kaasamist, juurdepääsetavust, võrdsust, kestlikkust, vastupidavust, turvalisust, elukvaliteedi parandamist, teenuste kättesaadavust ning igaühe õiguste ja püüdluste austamist. See peaks aitama kaasa dünaamilise, ressursitõhusa ja õiglase majanduse ja ühiskonna kujunemisele ELis. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Käesolevas deklaratsioonis tuuakse välja ühised poliitilised kavatsused ja kohustused ning tuletatakse meelde digipöörde kontekstis kõige olulisemaid õigusi. Deklaratsioon peaks suunama ka poliitikakujundajaid, kui nad arutavad oma arusaama digipöördest, mille kohaselt seatakse inimesed digipöörde keskmesse, toetatakse solidaarsust ja kaasamist ühenduvuse, digihariduse, -koolituse ja -oskuste, heade ja õiglaste töötingimuste ning internetis digitaalsetele avalikele teenustele juurdepääsu tagamise kaudu, rõhutatakse valikuvabaduse olulisust algoritmide ja tehisintellektisüsteemidega kokku puutumise ning õiglase digikeskkonna puhul, soodustatakse digitaalses avalikus ruumis osalemist, suurendatakse digikeskkonnas ohutust, turvalisust ja võimestamist, eelkõige laste ja noorte jaoks, tagades samal ajal eraelu puutumatuse ja individuaalse kontrolli andmete üle, ning edendatakse kestlikkust. Käesoleva deklaratsiooni eri peatükid peaksid moodustama tervikliku lähteraamistiku ja neid ei tohiks käsitleda eraldiseisvatena. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Käesolev deklaratsioon peaks ühtlasi olema ettevõtjate ja muude asjaomaste isikute jaoks võrdlusaluseks, millest lähtudes arendada ja võtta kasutusele uut tehnoloogiat. Sellega seoses on oluline edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka VKEdele ja idufirmadele. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Veelgi tuleks tugevdada digiühiskonna ja -majanduse demokraatlikku toimimist, pidades sealjuures igati kinni õigusriigi põhimõttest, tõhusatest õiguskaitsevahenditest ja õiguskaitsest. Käesolev deklaratsioon ei mõjuta õiguste kasutamise seaduslikke piire, et viia need kooskõlla muude õiguste kasutamisega, ega avalikes huvides olevaid vajalikke ja proportsionaalseid piiranguid. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Deklaratsioon põhineb eeskätt ELi esmasel õigusel, eelkõige Euroopa Liidu lepingul, Euroopa Liidu toimimise lepingul, Euroopa Liidu põhiõiguste hartal, aga ka teisestel õigusaktidel ja Euroopa Liidu Kohtu praktikal. Samuti tugineb deklaratsioon Euroopa sotsiaalõiguste sambale ja täiendab seda. Tegemist on deklaratiivse dokumendiga ja seega ei mõjuta see iseenesest õigusnormide sisu ega nende kohaldamist. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | EL peaks tutvustama deklaratsiooni oma suhetes teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega, muu hulgas võttes neid õigusi ja põhimõtteid arvesse oma kaubandussuhetes, et need põhimõtted suunaksid ka rahvusvahelisi partnereid kujundama digipööret sellises suunas, et selle keskmes oleksid kogu maailmas inimesed ja nende universaalsed inimõigused. Deklaratsioonist tuleks eelkõige lähtuda rahvusvahelistes organisatsioonides võetavate meetmete puhul, nagu kestliku arengu tegevuskava 2030 elluviimine, samuti paljusid sidusrühmi hõlmav lähenemisviis interneti haldamisele. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Deklaratsiooni tutvustamine ja rakendamine on ELi ja liikmesriikide ühine poliitiline kohustus ja vastutus nende vastava pädevuse piires ja täielikus kooskõlas ELi õigusega. Komisjon annab parlamendile ja nõukogule tehtud edusammudest korrapäraselt aru. Liikmesriigid ja komisjon peaksid käesolevas deklaratsioonis ette nähtud digipõhimõtteid ja -õigusi arvesse võtma, kui nad teevad koostööd digikümnendi poliitikaprogrammi 2030 käsitlevas otsuses sätestatud üldeesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Deklaratsioon digiõiguste ja -põhimõtete kohta digikümnendiks

Meie eesmärk on edendada digipööret euroopalikul viisil nii, et selle keskmes on inimene, tuginedes Euroopa väärtustele ja ELi põhiõigustele, kinnitades taas universaalseid inimõigusi ning tuues kasu kõigile üksikisikutele, ettevõtjatele ja ühiskonnale tervikuna.

Seepärast deklareerime järgmist:

I PEATÜKK.

Digipöörde inimkesksus

| 1. | Euroopa Liidus on digipöörde keskmes inimesed. Tehnoloogia peaks teenima kõiki ELis elavaid inimesi ja neile kasu tooma ning võimestama neid pürgima oma sihtide poole igati turvalises keskkonnas, kus austatakse nende põhiõigusi.
  Me lubame:






  a) | tugevdada kõigile kasu toova ja kõigi ELis elavate inimeste elu parandava digipöörde demokraatlikku raamistikku; |
| --- | --- | --- |

1.

Me lubame:

a)

tugevdada kõigile kasu toova ja kõigi ELis elavate inimeste elu parandava digipöörde demokraatlikku raamistikku;

| b) | võtta vajalikud meetmed, et tagada ELi õiguses tunnustatud ELi väärtuste ja üksikisiku õiguste austamine nii internetis kui ka sellest väljaspool; |
| --- | --- |

b)

võtta vajalikud meetmed, et tagada ELi õiguses tunnustatud ELi väärtuste ja üksikisiku õiguste austamine nii internetis kui ka sellest väljaspool;

| c) | toetada kõigi, nii avalik-õiguslike kui ka eraõiguslike osalejate vastutustundlikku ja hoolsat tegutsemist digikeskkonnas ning selle tagada; |
| --- | --- |

c)

toetada kõigi, nii avalik-õiguslike kui ka eraõiguslike osalejate vastutustundlikku ja hoolsat tegutsemist digikeskkonnas ning selle tagada;

| d) | propageerida kirjeldatud arusaama digipöördest aktiivselt ka oma rahvusvahelistes suhetes. |
| --- | --- |

d)

propageerida kirjeldatud arusaama digipöördest aktiivselt ka oma rahvusvahelistes suhetes.

II PEATÜKK.

Solidaarsus ja kaasamine

| 2. | Tehnoloogiat tuleks kasutada inimeste liitmiseks, mitte nende vahel lõhede tekitamiseks. Digipööre peaks aitama kaasa õiglase ja kaasava ühiskonna ja majanduse kujunemisele ELis.
  Me lubame:






  a) | kindlustada, et tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamisel, arendamisel, kasutuselevõtmisel ja kasutamisel austatakse põhiõigusi, võimaldatakse nende kasutamist ning soodustatakse solidaarsust ja kaasamist; |
| --- | --- | --- |

2.

Me lubame:

a)

kindlustada, et tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamisel, arendamisel, kasutuselevõtmisel ja kasutamisel austatakse põhiõigusi, võimaldatakse nende kasutamist ning soodustatakse solidaarsust ja kaasamist;

| b) | sellist digipööret, kus kedagi ei jäeta kõrvale. Digipööre peaks tooma kõigile kasu, aitama saavutada soolist tasakaalu ning sellesse tuleks kindlasti kaasata eakad, maapiirkondades elavad inimesed, puuetega ja tõrjutud inimesed, haavatavad ja hääleõiguseta inimesed ning need, kes tegutsevad nende inimeste nimel. Ühtlasi peaks see edendama kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

b)

sellist digipööret, kus kedagi ei jäeta kõrvale. Digipööre peaks tooma kõigile kasu, aitama saavutada soolist tasakaalu ning sellesse tuleks kindlasti kaasata eakad, maapiirkondades elavad inimesed, puuetega ja tõrjutud inimesed, haavatavad ja hääleõiguseta inimesed ning need, kes tegutsevad nende inimeste nimel. Ühtlasi peaks see edendama kultuurilist ja keelelist mitmekesisust;

| c) | töötada välja piisavad raamistikud, et kõik digipöördest kasu saavad turuosalised täidaksid oma sotsiaalseid kohustusi ning annaksid õiglase ja proportsionaalse panuse avalike hüvede, teenuste ja taristu kuludesse, nii et sellest oleks kasu kõigile ELis elavatele inimestele. |
| --- | --- |

c)

töötada välja piisavad raamistikud, et kõik digipöördest kasu saavad turuosalised täidaksid oma sotsiaalseid kohustusi ning annaksid õiglase ja proportsionaalse panuse avalike hüvede, teenuste ja taristu kuludesse, nii et sellest oleks kasu kõigile ELis elavatele inimestele.

Ühenduvus

| 3. | ELis peaks kõigil olema igal pool juurdepääs taskukohasele ja kiirele digiühendusele.
  Me lubame:






  a) | tagada igal pool ELis kõigile, sealhulgas madala sissetulekuga inimestele juurdepääsu kvaliteetsele ühendusele ja sealjuures kättesaadava internetiühenduse; |
| --- | --- | --- |

3.

Me lubame:

a)

tagada igal pool ELis kõigile, sealhulgas madala sissetulekuga inimestele juurdepääsu kvaliteetsele ühendusele ja sealjuures kättesaadava internetiühenduse;

| b) | kaitsta ja edendada neutraalset ja avatud internetti, kus sisu, teenuseid ja rakendusi ei blokeerita ega halvendata põhjendamatult. |
| --- | --- |

b)

kaitsta ja edendada neutraalset ja avatud internetti, kus sisu, teenuseid ja rakendusi ei blokeerita ega halvendata põhjendamatult.

Digiharidus, -koolitus ja -oskused

| 4. | Igaühel on õigus haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele ning igaühel peaks olema võimalus omandada kõik alg- ja edasijõudnute taseme digioskused.
  Me lubame:






  a) | edendada kvaliteetset digiharidust ja -koolitust, sealhulgas eesmärgiga kaotada sooline digilõhe; |
| --- | --- | --- |

4.

Me lubame:

a)

edendada kvaliteetset digiharidust ja -koolitust, sealhulgas eesmärgiga kaotada sooline digilõhe;

| b) | toetada tööd, mis võimaldab kõigil õppijatel ja õpetajatel omandada ja jagada vajalikke digioskusi ja -pädevusi, sealhulgas meediapädevus ja kriitiline mõtlemine, et aktiivselt osaleda majanduses, ühiskonnas ja demokraatlikes protsessides; |
| --- | --- |

b)

toetada tööd, mis võimaldab kõigil õppijatel ja õpetajatel omandada ja jagada vajalikke digioskusi ja -pädevusi, sealhulgas meediapädevus ja kriitiline mõtlemine, et aktiivselt osaleda majanduses, ühiskonnas ja demokraatlikes protsessides;

| c) | propageerida ja toetada tööd, mida tehakse, et kõigil haridus- ja koolitusasutustel oleks digitaalne ühenduvus, taristu ja töövahendid; |
| --- | --- |

c)

propageerida ja toetada tööd, mida tehakse, et kõigil haridus- ja koolitusasutustel oleks digitaalne ühenduvus, taristu ja töövahendid;

| d) | anda igaühele võimaluse kohaneda töö digitaliseerimisest tingitud muutustega läbi oskuste täiendamise ja ümberõppe. |
| --- | --- |

d)

anda igaühele võimaluse kohaneda töö digitaliseerimisest tingitud muutustega läbi oskuste täiendamise ja ümberõppe.

Head ja õiglased töötingimused

| 5. | Igaühel on õigus töötada heades, õiglastes, tervislikes ja ohututes tingimustes ning olla digikeskkonnas sama asjakohaselt kaitstud kui füüsilises töökohas, olenemata sellest, milline on inimese tööalane staatus, töötamise viis või kestus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ametiühingutel ja tööandjate organisatsioonidel on digipöördes oluline roll, eelkõige heade ja õiglaste töötingimuste määratlemisel, sealhulgas seoses digivahendite kasutamisega töökohal.
  Me lubame:






  a) | tagada, et igaühel on võimalik mitte olla kättesaadav ning kasutada digikeskkonnas töö- ja eraelu tasakaalu kaitsemeetmeid; |
| --- | --- | --- |

6.

Me lubame:

a)

tagada, et igaühel on võimalik mitte olla kättesaadav ning kasutada digikeskkonnas töö- ja eraelu tasakaalu kaitsemeetmeid;

| b) | tagada, et digivahendid ei sea töökeskkonnas mingil viisil ohtu töötajate füüsilist ja vaimset tervist; |
| --- | --- |

b)

tagada, et digivahendid ei sea töökeskkonnas mingil viisil ohtu töötajate füüsilist ja vaimset tervist;

| c) | tagada, et digikeskkonnas austatakse töötajate põhiõigusi, sealhulgas õigus eraelu puutumatusele ja ühinemisõigus, kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigus ning kaitse ebaseadusliku ja põhjendamatu jälgimise eest; |
| --- | --- |

c)

tagada, et digikeskkonnas austatakse töötajate põhiõigusi, sealhulgas õigus eraelu puutumatusele ja ühinemisõigus, kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigus ning kaitse ebaseadusliku ja põhjendamatu jälgimise eest;

| d) | tagada, et tehisintellekti kasutamine töökohal on läbipaistev ja et selle kasutamisel järgitakse riskipõhist lähenemisviisi ning et ohutu ja tervisliku töökeskkonna säilitamiseks võetakse vastavaid ennetusmeetmeid; |
| --- | --- |

d)

tagada, et tehisintellekti kasutamine töökohal on läbipaistev ja et selle kasutamisel järgitakse riskipõhist lähenemisviisi ning et ohutu ja tervisliku töökeskkonna säilitamiseks võetakse vastavaid ennetusmeetmeid;

| e) | tagada eelkõige, et töötajaid mõjutavad olulised otsused tehakse inimjärelevalve all ning et töötajaid teavitatakse üldiselt sellest, kui nad puutuvad kokku tehisintellektisüsteemidega. |
| --- | --- |

e)

tagada eelkõige, et töötajaid mõjutavad olulised otsused tehakse inimjärelevalve all ning et töötajaid teavitatakse üldiselt sellest, kui nad puutuvad kokku tehisintellektisüsteemidega.

Digitaalsed avalikud teenused internetis

| 7. | Igaühel peaks ELis olema internetis juurdepääs peamistele avalikele teenustele. Kelleltki ei tohi nõuda, et ta esitaks digitaalsetele avalikele teenustele juurdepääsuks ja nende kasutamiseks andmeid sagedamini kui vajalik.
  Me lubame:






  a) | tagada, et ELis elavatele inimestele pakutakse võimalust kasutada juurdepääsetavat, vabatahtlikku, turvalist ja usaldusväärset digiidentiteeti, mis annab juurdepääsu mitmesugustele internetipõhistele teenustele; |
| --- | --- | --- |

7.

Me lubame:

a)

tagada, et ELis elavatele inimestele pakutakse võimalust kasutada juurdepääsetavat, vabatahtlikku, turvalist ja usaldusväärset digiidentiteeti, mis annab juurdepääsu mitmesugustele internetipõhistele teenustele;

| b) | tagada laialdase juurdepääsu avaliku sektori teabele ja selle taaskasutamise; |
| --- | --- |

b)

tagada laialdase juurdepääsu avaliku sektori teabele ja selle taaskasutamise;

| c) | hõlbustada ja toetada kogu ELis sujuvat, turvalist ja koostalitlusvõimelist juurdepääsu digitaalsetele avalikele teenustele, mis on kavandatud vastama tõhusalt inimeste vajadustele, sealhulgas ja eelkõige digitaalsetele tervishoiu- ja hoolekandeteenustele ning eeskätt juurdepääsu elektroonilistele ravidokumentidele. |
| --- | --- |

c)

hõlbustada ja toetada kogu ELis sujuvat, turvalist ja koostalitlusvõimelist juurdepääsu digitaalsetele avalikele teenustele, mis on kavandatud vastama tõhusalt inimeste vajadustele, sealhulgas ja eelkõige digitaalsetele tervishoiu- ja hoolekandeteenustele ning eeskätt juurdepääsu elektroonilistele ravidokumentidele.

III PEATÜKK.

Valikuvabadus

Kokkupuude algoritmide ja tehisintellektisüsteemidega

| 8. | Tehisintellekt peaks olema inimeste jaoks vahend, mille lõppeesmärk on suurendada nende heaolu. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Igaühel peaks olema õigus kasutada algoritmipõhiste ja tehisintellektisüsteemide eeliseid, sealhulgas teha oma teadlikke valikuid digikeskkonnas, olles samas kaitstud riskide ja kahju eest, mis ähvardavad inimese tervist, ohutust ja põhiõigusi.
  Me lubame:






  a) | edendada inimkeskseid, usaldusväärseid ja eetilisi tehisintellektisüsteeme kogu nende arendamise, kasutuselevõtu ja kasutamise ajal kooskõlas ELi väärtustega; |
| --- | --- | --- |

9.

Me lubame:

a)

edendada inimkeskseid, usaldusväärseid ja eetilisi tehisintellektisüsteeme kogu nende arendamise, kasutuselevõtu ja kasutamise ajal kooskõlas ELi väärtustega;

| b) | tagada algoritmide ja tehisintellekti kasutamise piisava läbipaistvuse taseme ja selle, et inimesed saavad neid kasutada ja inimesi on teavitatud, kui nad nendega kokku puutuvad; |
| --- | --- |

b)

tagada algoritmide ja tehisintellekti kasutamise piisava läbipaistvuse taseme ja selle, et inimesed saavad neid kasutada ja inimesi on teavitatud, kui nad nendega kokku puutuvad;

| c) | tagada, et algoritmipõhised süsteemid tuginevad asjakohastele andmestikele, et hoida ära diskrimineerimist ja võimaldada inimjärelevalvet kõikide tulemuste üle, mis inimeste ohutust ja põhiõigusi mõjutavad; |
| --- | --- |

c)

tagada, et algoritmipõhised süsteemid tuginevad asjakohastele andmestikele, et hoida ära diskrimineerimist ja võimaldada inimjärelevalvet kõikide tulemuste üle, mis inimeste ohutust ja põhiõigusi mõjutavad;

| d) | tagada, et tehnoloogiat, nagu tehisintellekt, ei kasutata inimeste valikute ette ennustamiseks näiteks sellistes valdkondades nagu tervishoid, haridus, tööhõive ja eraelu; |
| --- | --- |

d)

tagada, et tehnoloogiat, nagu tehisintellekt, ei kasutata inimeste valikute ette ennustamiseks näiteks sellistes valdkondades nagu tervishoid, haridus, tööhõive ja eraelu;

| e) | näha ette turvameetmed ja võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas edendada usaldusväärseid standardeid, mis tagaksid, et tehisintellekti- ja digisüsteemid on alati ohutud ning et nende kasutamisel austatakse igati põhiõigusi; |
| --- | --- |

e)

näha ette turvameetmed ja võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas edendada usaldusväärseid standardeid, mis tagaksid, et tehisintellekti- ja digisüsteemid on alati ohutud ning et nende kasutamisel austatakse igati põhiõigusi;

| f) | võtta meetmeid, et tagada tehisintellekti alaste teadusuuringute vastavus kõrgeimatele eetikastandarditele ja asjakohasele ELi õigusele. |
| --- | --- |

f)

võtta meetmeid, et tagada tehisintellekti alaste teadusuuringute vastavus kõrgeimatele eetikastandarditele ja asjakohasele ELi õigusele.

Õiglane digikeskkond

| 10. | Igaühel peaks olema võimalik objektiivse, läbipaistva, hõlpsasti kättesaadava ja usaldusväärse teabe põhjal reaalselt ja vabalt valida, milliseid internetipõhiseid teenuseid ta kasutab. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Igaühel peaks olema võimalus digikeskkonnas õiglastel tingimustel konkureerida ja innovatsiooniga tegeleda. See peaks tooma kasu ka ettevõtjatele, sealhulgas VKEdele.
  Me lubame:






  a) | tagada ausal konkurentsil põhineva ohutu ja turvalise internetikeskkonna, kus põhiõigused on kaitstud, kasutajate õigused ja tarbijakaitse digitaalsel ühtsel turul on tagatud ning platvormide, eeskätt suurettevõtete ja pääsuvalitsejate kohustused on hästi kindlaks määratud; |
| --- | --- | --- |

11.

Me lubame:

a)

tagada ausal konkurentsil põhineva ohutu ja turvalise internetikeskkonna, kus põhiõigused on kaitstud, kasutajate õigused ja tarbijakaitse digitaalsel ühtsel turul on tagatud ning platvormide, eeskätt suurettevõtete ja pääsuvalitsejate kohustused on hästi kindlaks määratud;

| b) | edendada koostalitlusvõimet, läbipaistvust, avatud tehnoloogiat ja standardeid, et veelgi suurendada usaldust tehnoloogia vastu ning tarbijate võimet teha autonoomseid ja teadlikke valikuid. |
| --- | --- |

b)

edendada koostalitlusvõimet, läbipaistvust, avatud tehnoloogiat ja standardeid, et veelgi suurendada usaldust tehnoloogia vastu ning tarbijate võimet teha autonoomseid ja teadlikke valikuid.

IV PEATÜKK.

Digitaalses avalikus ruumis osalemine

| 12. | Igaühel peaks olema juurdepääs usaldusväärsele, mitmekesisele ja mitmekeelsele digikeskkonnale. Juurdepääs mitmekesisele sisule edendab pluralistlikku avalikku mõttevahetust ja tõhusat mittediskrimineerivat osalemist demokraatias. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Igaühel on digikeskkonnas õigus väljendus- ja teabevabadusele ning kogunemis- ja ühinemisvabadusele. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Igaühel peaks olema võimalik pääseda juurde teabele selle kohta, kes on tema kasutatavate meediateenuste omanik või kes neid teenuseid kontrollib. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Digiplatvormid, eelkõige väga suured digiplatvormid peaksid toetama vaba demokraatlikku arvamustevahetust internetis. Arvestades väga suurte digiplatvormide pakutavate teenuste rolli avaliku arvamuse ja arutelu kujundamisel, peaksid nad leevendama riske, mis tulenevad nende teenuste toimimisest ja kasutamisest, sealhulgas seoses väärinformatsiooni- ja desinformatsioonikampaaniatega, ning kaitsma väljendusvabadust.
  Me lubame:






  a) | jätkata internetis kõigi põhiõiguste, eeskätt väljendus- ja teabevabaduse, sealhulgas meediavabaduse ja pluralismi kaitsmist; |
| --- | --- | --- |

15.

Me lubame:

a)

jätkata internetis kõigi põhiõiguste, eeskätt väljendus- ja teabevabaduse, sealhulgas meediavabaduse ja pluralismi kaitsmist;

| b) | toetada digitehnoloogia arendamist ja parimat kasutamist, et suurendada inimeste kaasatust ja osalemist demokraatias; |
| --- | --- |

b)

toetada digitehnoloogia arendamist ja parimat kasutamist, et suurendada inimeste kaasatust ja osalemist demokraatias;

| c) | võtta igasuguse ebaseadusliku veebisisu vastu võitlemiseks proportsionaalseid meetmeid, austades sealjuures täielikult põhiõigusi, muu hulgas õigust väljendus- ja teabevabadusele, ning kehtestamata üldisi jälgimiskohustusi või tsensuuri; |
| --- | --- |

c)

võtta igasuguse ebaseadusliku veebisisu vastu võitlemiseks proportsionaalseid meetmeid, austades sealjuures täielikult põhiõigusi, muu hulgas õigust väljendus- ja teabevabadusele, ning kehtestamata üldisi jälgimiskohustusi või tsensuuri;

| d) | luua digikeskkonna, kus inimesed on kaitstud desinformatsiooni ja infoga manipuleerimise ning muu kahjuliku sisu eest, kaasa arvatud ahistamise ja soolise vägivalla eest; |
| --- | --- |

d)

luua digikeskkonna, kus inimesed on kaitstud desinformatsiooni ja infoga manipuleerimise ning muu kahjuliku sisu eest, kaasa arvatud ahistamise ja soolise vägivalla eest;

| e) | toetada tõhusat juurdepääsu digitaalsele sisule, mis kajastab ELi kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

e)

toetada tõhusat juurdepääsu digitaalsele sisule, mis kajastab ELi kultuurilist ja keelelist mitmekesisust;

| f) | anda üksikisikutele võimaluse teha vabu konkreetseid valikuid ning piirata haavatavuste ja eelarvamuste ärakasutamist, eelkõige suunatud reklaami kaudu. |
| --- | --- |

f)

anda üksikisikutele võimaluse teha vabu konkreetseid valikuid ning piirata haavatavuste ja eelarvamuste ärakasutamist, eelkõige suunatud reklaami kaudu.

V PEATÜKK.

Ohutus, turvalisus ja võimestamine

Kaitstud, ohutu ja turvaline digikeskkond

| 16. | Igaühel peaks olema juurdepääs digitehnoloogiale, -toodetele ja -teenustele, mis on sisseprojekteeritult ohutud, turvalised ja privaatsust kaitsvad, mille tulemuseks on töödeldava teabe kõrge konfidentsiaalsuse, tervikluse, kättesaadavuse ja autentsuse tase.
  Me lubame:






  a) | võtta täiendavaid meetmeid, et edendada toodete jälgitavust ja tagada, et digitaalsel ühtsel turul pakutakse ainult ohutuid ja ELi õigusaktidele vastavaid tooteid; |
| --- | --- | --- |

16.

Me lubame:

a)

võtta täiendavaid meetmeid, et edendada toodete jälgitavust ja tagada, et digitaalsel ühtsel turul pakutakse ainult ohutuid ja ELi õigusaktidele vastavaid tooteid;

| b) | kaitsta inimeste, ettevõtete ja avalike institutsioonide huve küberturvalisuse ohtude ja küberkuritegevuse, sealhulgas andmetega seotud rikkumiste ja identiteedivarguse või identiteediga manipuleerimise eest. See hõlmab küberturvalisuse nõudeid ühtsele turule lastud ühendatud toodetele; |
| --- | --- |

b)

kaitsta inimeste, ettevõtete ja avalike institutsioonide huve küberturvalisuse ohtude ja küberkuritegevuse, sealhulgas andmetega seotud rikkumiste ja identiteedivarguse või identiteediga manipuleerimise eest. See hõlmab küberturvalisuse nõudeid ühtsele turule lastud ühendatud toodetele;

| c) | astuda ELis vastu neile, kes püüavad internetis õõnestada turvalisust ja digikeskkonna usaldusväärsust või kes propageerivad digivahendite abil vägivalda ja vihkamist, ning võtta nad vastutusele. |
| --- | --- |

c)

astuda ELis vastu neile, kes püüavad internetis õõnestada turvalisust ja digikeskkonna usaldusväärsust või kes propageerivad digivahendite abil vägivalda ja vihkamist, ning võtta nad vastutusele.

Privaatsus ja üksikisiku kontroll andmete üle

| 17. | Igaühel on õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Viimati nimetatud õigus tähendab muu hulgas üksikisikute kontrolli selle üle, kuidas nende isikuandmeid kasutatakse ja kellega neid jagatakse. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Igaühel on õigus oma suhtluse ja elektroonilistes seadmetes sisalduva teabe konfidentsiaalsusele ning sellele, et teda internetis ebaseaduslikult ei jälgitaks, ebaseaduslikult ja ulatuslikult ei jälitataks ega pealt kuulataks. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Igaüks peaks saama kindlaks määrata oma digipärandi ja otsustada, mis saab tema isiklikest kontodest ja tema kohta käivast teabest pärast tema surma.
  Me lubame:






  a) | tagada, et igaühel on tõhus kontroll oma isikuandmete ja isikustamata andmete üle kooskõlas ELi andmekaitsenormide ja asjakohase ELi õigusega; |
| --- | --- | --- |

19.

Me lubame:

a)

tagada, et igaühel on tõhus kontroll oma isikuandmete ja isikustamata andmete üle kooskõlas ELi andmekaitsenormide ja asjakohase ELi õigusega;

| b) | tagada tulemuslikult üksikisikutele võimaluse hõlpsasti liigutada oma isikuandmed ja isikustamata andmeid eri digiteenuste vahel kooskõlas andmete ülekandmise õigusega; |
| --- | --- |

b)

tagada tulemuslikult üksikisikutele võimaluse hõlpsasti liigutada oma isikuandmed ja isikustamata andmeid eri digiteenuste vahel kooskõlas andmete ülekandmise õigusega;

| c) | kaitsta tõhusalt suhtlust nii, et kolmandad isikud sellele loata juurde ei pääse; |
| --- | --- |

c)

kaitsta tõhusalt suhtlust nii, et kolmandad isikud sellele loata juurde ei pääse;

| d) | keelata ebaseadusliku tuvastamise ja tegevusandmete ebaseadusliku säilitamise. |
| --- | --- |

d)

keelata ebaseadusliku tuvastamise ja tegevusandmete ebaseadusliku säilitamise.

Laste ja noorte kaitsmine ja võimestamine digikeskkonnas

| 20. | Lapsed ja noored peaksid saama teha digikeskkonnas turvalisi ja teadlikke valikuid ning väljendada oma loomingulisust. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Eakohased materjalid ja teenused peaksid parandama laste ja noorte kogemusi, heaolu ning osalemist digikeskkonnas. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Erilist tähelepanu tuleks pöörata laste ja noorte õigusele olla kaitstud kõigi kuritegude eest, mille toimepanemiseks või millele kaasa aitamiseks kasutatakse digitehnoloogiat.
  Me lubame:






  a) | pakkuda kõigile lastele ja noortele võimalust omandada vajalikud oskused ja pädevused, sealhulgas meediapädevus ja kriitiline mõtlemine, et tegutseda ja osaleda digikeskkonnas aktiivselt ja turvaliselt ning teha seal teadlikke valikuid; |
| --- | --- | --- |

22.

Me lubame:

a)

pakkuda kõigile lastele ja noortele võimalust omandada vajalikud oskused ja pädevused, sealhulgas meediapädevus ja kriitiline mõtlemine, et tegutseda ja osaleda digikeskkonnas aktiivselt ja turvaliselt ning teha seal teadlikke valikuid;

| b) | edendada laste ja noorte positiivseid kogemusi eakohases ja ohutus digikeskkonnas; |
| --- | --- |

b)

edendada laste ja noorte positiivseid kogemusi eakohases ja ohutus digikeskkonnas;

| c) | kaitsta kõiki lapsi ja noori internetis kahjuliku ja ebaseadusliku sisu, ärakasutamise, manipuleerimise ja kuritarvitamise eest ning hoida ära digitaalse ruumi kasutamine kuritegude toimepanemiseks või nendele kaasa aitamiseks; |
| --- | --- |

c)

kaitsta kõiki lapsi ja noori internetis kahjuliku ja ebaseadusliku sisu, ärakasutamise, manipuleerimise ja kuritarvitamise eest ning hoida ära digitaalse ruumi kasutamine kuritegude toimepanemiseks või nendele kaasa aitamiseks;

| d) | kaitsta kõiki lapsi ja noori eelkõige kommertseesmärkidel toimuva ebaseadusliku jälitamise, profiilianalüüsi ja sisu suunamise eest; |
| --- | --- |

d)

kaitsta kõiki lapsi ja noori eelkõige kommertseesmärkidel toimuva ebaseadusliku jälitamise, profiilianalüüsi ja sisu suunamise eest;

| e) | kaasata lapsed ja noored neid puudutava digipoliitika väljatöötamisse. |
| --- | --- |

e)

kaasata lapsed ja noored neid puudutava digipoliitika väljatöötamisse.

VI PEATÜKK.

Kestlikkus

| 23. | Et hoida ära keskkonna olulist kahjustamist ja edendada ringmajandust, tuleks digitooted ja -teenused projekteerida, toota, neid kasutada, parandada, ringlusse võtta ja kasutuselt kõrvaldada sellisel viisil, mis leevendab nende negatiivset mõju keskkonnale ja ühiskonnale ning ennetab enneaegset iganemist. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Igaühel peaks olema juurdepääs täpsele ja kergesti mõistetavale teabele digitoodete ja -teenuste keskkonnamõju ja energiakulu ning nende parandatavuse ja eluea kohta, et nad saaksid teha vastutustundlikke valikuid.
  Me lubame:






  a) | toetada sellise kestliku digitehnoloogia arendamist ja kasutamist, mille negatiivne mõju keskkonnale ja ühiskonnale on minimaalne; |
| --- | --- | --- |

24.

Me lubame:

a)

toetada sellise kestliku digitehnoloogia arendamist ja kasutamist, mille negatiivne mõju keskkonnale ja ühiskonnale on minimaalne;

| b) | stimuleerida kestlikke tarbijavalikuid ja ärimudeleid ning soodustada kestlikku ja vastutustundlikku ettevõtluskäitumist digitoodete ja -teenuste kõikides ülemaailmsetes väärtusahelates, sealhulgas eesmärgiga võidelda sunniviisilise töö vastu; |
| --- | --- |

b)

stimuleerida kestlikke tarbijavalikuid ja ärimudeleid ning soodustada kestlikku ja vastutustundlikku ettevõtluskäitumist digitoodete ja -teenuste kõikides ülemaailmsetes väärtusahelates, sealhulgas eesmärgiga võidelda sunniviisilise töö vastu;

| c) | edendada keskkonda ja kliimat positiivselt mõjutava uuendusliku digitehnoloogia arendamist, kasutuselevõttu ja aktiivset kasutamist, et kiirendada roheüleminekut; |
| --- | --- |

c)

edendada keskkonda ja kliimat positiivselt mõjutava uuendusliku digitehnoloogia arendamist, kasutuselevõttu ja aktiivset kasutamist, et kiirendada roheüleminekut;

| d) | propageerida digitoodete ja -teenuste kestlikkusstandardeid ja -märgiseid. |
| --- | --- |

d)

propageerida digitoodete ja -teenuste kestlikkusstandardeid ja -märgiseid.

---

(1)  2020/2216(INI); 2020/2018(INL); 2020/2019(INL); 2020/2022(INI); 2020/2012(INL); 2020/2014(INL); 2020/2015(INI); 2020/2017(INI); 2019/2186(INI); 2019/2181(INL); 2022/2266 (INI).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 23.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 23/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 23/8

---

Euro vahetuskurss (1)

20. jaanuar 2023

(2023/C 23/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0826 |
| JPY | Jaapani jeen | 140,86 |
| DKK | Taani kroon | 7,4391 |
| GBP | Inglise nael | 0,87600 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,1655 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9962 |
| ISK | Islandi kroon | 154,30 |
| NOK | Norra kroon | 10,7135 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,922 |
| HUF | Ungari forint | 395,88 |
| PLN | Poola zlott | 4,7100 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9258 |
| TRY | Türgi liir | 20,3566 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5619 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4583 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4775 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6852 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4311 |
| KRW | Korea vonn | 1 336,47 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,5770 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3425 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 367,67 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6395 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,958 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 35,455 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,6271 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,4865 |
| INR | India ruupia | 87,8170 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0826

JPY

Jaapani jeen

140,86

DKK

Taani kroon

7,4391

GBP

Inglise nael

0,87600

SEK

Rootsi kroon

11,1655

CHF

Šveitsi frank

0,9962

ISK

Islandi kroon

154,30

NOK

Norra kroon

10,7135

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,922

HUF

Ungari forint

395,88

PLN

Poola zlott

4,7100

RON

Rumeenia leu

4,9258

TRY

Türgi liir

20,3566

AUD

Austraalia dollar

1,5619

CAD

Kanada dollar

1,4583

HKD

Hongkongi dollar

8,4775

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6852

SGD

Singapuri dollar

1,4311

KRW

Korea vonn

1 336,47

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,5770

CNY

Hiina jüaan

7,3425

IDR

Indoneesia ruupia

16 367,67

MYR

Malaisia ringit

4,6395

PHP

Filipiini peeso

58,958

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

35,455

BRL

Brasiilia reaal

5,6271

MXN

Mehhiko peeso

20,4865

INR

India ruupia

87,8170

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 23.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 23/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 23/9

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

19. jaanuar 2022,

millega lükatakse tagasi tema pädevus nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklite 1 ja 4 tähenduses

(Juhtum C.1887 – Mediaset – artikkel 265, üleskutse toimingu tegemiseks)

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 307 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 23/03)

(1)

19. novembril 2021 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) äriühingult MFE – MEDIAFOREUROPE N.V., varem Mediaset N.V. (edaspidi „Mediaset“, Madalmaad), Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 265 kohase üleskutse toimingu tegemiseks (edaspidi „üleskutse toimingu tegemiseks“), millega paluti komisjonil otsustada, kas tal on pädevus vaadata läbi äriühingute Télévision Française 1 S.A. (edaspidi „TF1“, Prantsusmaa) ja Métropole Télévision S.A. (edaspidi „M6“, Prantsusmaa) kavandatav koondumine (edaspidi „tehing“).

1.   OSALISED JA TEHING

OSALISED JA TEHING

| (2) | TF1 üle omab ainukontrolli äriühing Bouygues S.A. (edaspidi „Bouygues“), kellele kuulub TF1-s 43,7 % suurune osalus. Bouygues tegutseb ehitus-, telekommunikatsiooni- ja meediasektoris. TF1 põhitegevuse moodustab telekanalite hulgimüük otse või oma tütarettevõtjate kaudu. TF1 tegeleb ka muu tegevusega, mis on seotud tema peamise tegevusega teleringhäälinguorganisatsioonina, mille hulka kuuluvad audiovisuaal- ja kinematograafilise sisu tootmine, audiovisuaalõiguste omandamine, reklaamipinna turustamine, DVDde ja muusika CDde redigeerimine ja levitamine, antennipõhiste toodete arendamine ning digi- ja interaktiivsete teenuste arendamine. |
| --- | --- |

(2)

TF1 üle omab ainukontrolli äriühing Bouygues S.A. (edaspidi „Bouygues“), kellele kuulub TF1-s 43,7 % suurune osalus. Bouygues tegutseb ehitus-, telekommunikatsiooni- ja meediasektoris. TF1 põhitegevuse moodustab telekanalite hulgimüük otse või oma tütarettevõtjate kaudu. TF1 tegeleb ka muu tegevusega, mis on seotud tema peamise tegevusega teleringhäälinguorganisatsioonina, mille hulka kuuluvad audiovisuaal- ja kinematograafilise sisu tootmine, audiovisuaalõiguste omandamine, reklaamipinna turustamine, DVDde ja muusika CDde redigeerimine ja levitamine, antennipõhiste toodete arendamine ning digi- ja interaktiivsete teenuste arendamine.

| (3) | M6 üle omab ainukontrolli RTL Group S.A. (edaspidi „RTL“), kellele kuulub M6-s 48,26 % suurune osalus ja kelle üle omab omakorda ainukontrolli Bertelsmann SE & Co. KGaA (edaspidi „Bertelsmann“), kellele kuulub RTLis 76,28 % suurune osalus. M6 põhitegevuse moodustab telekanalite hulgimüük otse või oma tütarettevõtjate kaudu. Lisaks tegeleb M6 ka mitmesuguse muu tegevusega, mis on seotud tema peamise tegevusega teleringhäälinguorganisatsioonina, mille hulka kuuluvad audiovisuaal- ja kinematograafilise sisu tootmine, audiovisuaalõiguste omandamine, reklaamipinna turustamine, DVDde ja muusika CDde redigeerimine ja levitamine, antennipõhiste toodete arendamine ning digiteenuste arendamine. Peale selle omab M6 kontrolli raadiogrupi RTL France üle, kellel on mitu litsentsi raadioprogrammide edastamiseks Prantsusmaal ja kes arendab mitmesuguseid nende raadioteenuste toimimisega seotud tegevusi. |
| --- | --- |

(3)

M6 üle omab ainukontrolli RTL Group S.A. (edaspidi „RTL“), kellele kuulub M6-s 48,26 % suurune osalus ja kelle üle omab omakorda ainukontrolli Bertelsmann SE & Co. KGaA (edaspidi „Bertelsmann“), kellele kuulub RTLis 76,28 % suurune osalus. M6 põhitegevuse moodustab telekanalite hulgimüük otse või oma tütarettevõtjate kaudu. Lisaks tegeleb M6 ka mitmesuguse muu tegevusega, mis on seotud tema peamise tegevusega teleringhäälinguorganisatsioonina, mille hulka kuuluvad audiovisuaal- ja kinematograafilise sisu tootmine, audiovisuaalõiguste omandamine, reklaamipinna turustamine, DVDde ja muusika CDde redigeerimine ja levitamine, antennipõhiste toodete arendamine ning digiteenuste arendamine. Peale selle omab M6 kontrolli raadiogrupi RTL France üle, kellel on mitu litsentsi raadioprogrammide edastamiseks Prantsusmaal ja kes arendab mitmesuguseid nende raadioteenuste toimimisega seotud tegevusi.

| (4) | [Tehingu kirjeldus]. Pärast tehingut kuulub Bouygues’ile ligikaudu 30 % ühinenud üksuse kapitalist ja Bertelsmannile RTLi kaudu umbes 16 % ühinenud üksuse kapitalist. |
| --- | --- |

(4)

[Tehingu kirjeldus]. Pärast tehingut kuulub Bouygues’ile ligikaudu 30 % ühinenud üksuse kapitalist ja Bertelsmannile RTLi kaudu umbes 16 % ühinenud üksuse kapitalist.

2.   ASJAOLUD JA MENETLUS

ASJAOLUD JA MENETLUS

| (5) | 17. mail 2021 teatasid TF1, M6, Bouygues ja RTL, et nad allkirjastasid lepingu ainuläbirääkimiste alustamiseks, et ühendada TF1 ja M6 tegevus. 17. mail 2021 allkirjastasid Bouygues ja RTL kaks vastastikuse mõistmise memorandumit. Pärast seda sõlmisid Bouygues ja RTL 8. juulil 2021 raamlepingu ning TF1 ja M6 sõlmisid äriühenduse lepingu (edaspidi „lepingud“). Bouygues ja RTL leppisid samuti kokku aktsionäride lepingu kavandis, mis sõlmitakse tehingu lõpetamisel. |
| --- | --- |

(5)

17. mail 2021 teatasid TF1, M6, Bouygues ja RTL, et nad allkirjastasid lepingu ainuläbirääkimiste alustamiseks, et ühendada TF1 ja M6 tegevus. 17. mail 2021 allkirjastasid Bouygues ja RTL kaks vastastikuse mõistmise memorandumit. Pärast seda sõlmisid Bouygues ja RTL 8. juulil 2021 raamlepingu ning TF1 ja M6 sõlmisid äriühenduse lepingu (edaspidi „lepingud“). Bouygues ja RTL leppisid samuti kokku aktsionäride lepingu kavandis, mis sõlmitakse tehingu lõpetamisel.

| (6) | 29. oktoobril 2021 saatis Prantsusmaa konkurentsiamet mitmele turuosalisele, sealhulgas äriühingule Mediaset, küsimustiku, milles soovis teada nende arvamust tehingu kohta. Küsimustiku sissejuhatuses viitab Prantsusmaa konkurentsiamet asjaolule, et „küsimustik käsitleb TF1 ja [M6] kavandatavat ühinemist. [Ühinenud üksus] on äriühingu [Bouygues] ainukontrolli all“. Seda silmas pidades on turutesti sissejuhatuses märgitud, et „[tehingu] peab heaks kiitma [Prantsusmaa konkurentsiamet], mis on Prantsusmaal konkurentsi valdkonna reguleerimise eest vastutav sõltumatu haldusasutus“. |
| --- | --- |

(6)

29. oktoobril 2021 saatis Prantsusmaa konkurentsiamet mitmele turuosalisele, sealhulgas äriühingule Mediaset, küsimustiku, milles soovis teada nende arvamust tehingu kohta. Küsimustiku sissejuhatuses viitab Prantsusmaa konkurentsiamet asjaolule, et „küsimustik käsitleb TF1 ja [M6] kavandatavat ühinemist. [Ühinenud üksus] on äriühingu [Bouygues] ainukontrolli all“. Seda silmas pidades on turutesti sissejuhatuses märgitud, et „[tehingu] peab heaks kiitma [Prantsusmaa konkurentsiamet], mis on Prantsusmaal konkurentsi valdkonna reguleerimise eest vastutav sõltumatu haldusasutus“.

| (7) | 19. novembril 2021 saatis Mediaset komisjonile üleskutse toimingu tegemiseks. Mediaset väidab eelkõige, et vastupidiselt Prantsusmaa konkurentsiameti järeldusele kontrollivad ühinenud üksust ühiselt Bouygues ja Bertelsmann ning seega on ühinemine ELi seisukohalt oluline. |
| --- | --- |

(7)

19. novembril 2021 saatis Mediaset komisjonile üleskutse toimingu tegemiseks. Mediaset väidab eelkõige, et vastupidiselt Prantsusmaa konkurentsiameti järeldusele kontrollivad ühinenud üksust ühiselt Bouygues ja Bertelsmann ning seega on ühinemine ELi seisukohalt oluline.

3.   OLULISUS ELI SEISUKOHALT

OLULISUS ELI SEISUKOHALT

3.1.   Õiguslik taust

Õiguslik taust

| (8) | Komisjonil on ainupädevus hinnata ühinemismääruse liidu seisukohalt olulisi koondumisi artikli 4 lõike 1 tähenduses. Ühinemismääruse artiklis 1 on sätestatud kaks alternatiivset künnist, et teha kindlaks, kas koondumine on liidu seisukohalt oluline. |
| --- | --- |

(8)

Komisjonil on ainupädevus hinnata ühinemismääruse liidu seisukohalt olulisi koondumisi artikli 4 lõike 1 tähenduses. Ühinemismääruse artiklis 1 on sätestatud kaks alternatiivset künnist, et teha kindlaks, kas koondumine on liidu seisukohalt oluline.

| (9) | Ühinemismääruse artikli 1 lõike 2 kohaselt on koondumine liidu seisukohalt oluline, kui i) kõigi asjaomaste ettevõtjate aastakäive kogu maailmas kokku on suurem kui 5 000 miljonit eurot ja ii) vähemalt kahe kõnealuse ettevõtja aastakäive on kogu liidus eraldi suurem kui 250 miljonit eurot, välja arvatud juhul, kui iga kõnealune ettevõtja saab rohkem kui kaks kolmandikku oma aastakäibest kogu liidus ühes ja samas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(9)

Ühinemismääruse artikli 1 lõike 2 kohaselt on koondumine liidu seisukohalt oluline, kui i) kõigi asjaomaste ettevõtjate aastakäive kogu maailmas kokku on suurem kui 5 000 miljonit eurot ja ii) vähemalt kahe kõnealuse ettevõtja aastakäive on kogu liidus eraldi suurem kui 250 miljonit eurot, välja arvatud juhul, kui iga kõnealune ettevõtja saab rohkem kui kaks kolmandikku oma aastakäibest kogu liidus ühes ja samas liikmesriigis.

| (10) | Koondumine, mis ei ületa ühinemismääruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud künniseid, on artikli 1 lõike 3 tähenduses liidu seisukohalt oluline, kui i) kõigi asjaomaste ettevõtjate aastakäive kogu maailmas kokku on suurem kui 2 500 miljonit eurot; ii) vähemalt kolmest liikmesriigist igaühes on kõigi asjaomaste ettevõtjate aasta kogukäive suurem kui 100 miljonit eurot; iii) vähemalt kolmest punkti ii kohaldamisel arvesse võetavast liikmesriigist igaühes on vähemalt kahe ajaomase ettevõtja aastakäive eraldi suurem kui 25 miljonit eurot ja iv) vähemalt kahe asjaomase ettevõtja aastakäive on kogu liidus eraldi suurem kui 100 miljonit eurot, välja arvatud juhul, kui iga asjaomane ettevõtja saab rohkem kui kaks kolmandikku oma aastakäibest kogu liidus ühes ja samas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(10)

Koondumine, mis ei ületa ühinemismääruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud künniseid, on artikli 1 lõike 3 tähenduses liidu seisukohalt oluline, kui i) kõigi asjaomaste ettevõtjate aastakäive kogu maailmas kokku on suurem kui 2 500 miljonit eurot; ii) vähemalt kolmest liikmesriigist igaühes on kõigi asjaomaste ettevõtjate aasta kogukäive suurem kui 100 miljonit eurot; iii) vähemalt kolmest punkti ii kohaldamisel arvesse võetavast liikmesriigist igaühes on vähemalt kahe ajaomase ettevõtja aastakäive eraldi suurem kui 25 miljonit eurot ja iv) vähemalt kahe asjaomase ettevõtja aastakäive on kogu liidus eraldi suurem kui 100 miljonit eurot, välja arvatud juhul, kui iga asjaomane ettevõtja saab rohkem kui kaks kolmandikku oma aastakäibest kogu liidus ühes ja samas liikmesriigis.

| (11) | Pädevuse kindlaksmääramise jaoks on asjaomased ettevõtjad need, kes osalevad koondumises, st ühinemismääruse artikli 3 lõikes 1 ettenähtud ühinemises või kontrolli omandamises (2). |
| --- | --- |

(11)

Pädevuse kindlaksmääramise jaoks on asjaomased ettevõtjad need, kes osalevad koondumises, st ühinemismääruse artikli 3 lõikes 1 ettenähtud ühinemises või kontrolli omandamises (2

| (12) | Ainukontrolli omandamise kontekstis on asjaomased ettevõtjad nii omandav ettevõtja kui ka sihtettevõtja (3). |
| --- | --- |

(12)

Ainukontrolli omandamise kontekstis on asjaomased ettevõtjad nii omandav ettevõtja kui ka sihtettevõtja (3

| (13) | Uue ühisettevõtte üle ühiskontrolli omandamisel, kui üks ettevõtja paigutab uude ühisettevõttesse olemasoleva tütarettevõtja või ettevõtja, mille üle tal oli varem ainukontroll, on asjaomased ettevõtjad kõik äriühingud, kes omandavad kontrolli asutatavas ühisettevõttes. Sellisel juhul moodustab uude ühisettevõttesse paigutatud tütarettevõtja või ettevõtja käive osa algse emaettevõtja käibest (4). |
| --- | --- |

(13)

Uue ühisettevõtte üle ühiskontrolli omandamisel, kui üks ettevõtja paigutab uude ühisettevõttesse olemasoleva tütarettevõtja või ettevõtja, mille üle tal oli varem ainukontroll, on asjaomased ettevõtjad kõik äriühingud, kes omandavad kontrolli asutatavas ühisettevõttes. Sellisel juhul moodustab uude ühisettevõttesse paigutatud tütarettevõtja või ettevõtja käive osa algse emaettevõtja käibest (4

3.2.   Käive

Käive

| (14) | Bouygues’i käive kogu maailmas oli 2020. aastal 34 700 miljonit eurot, tema käive liidus oli [käive arvudes] miljonit eurot ja Prantsusmaal [käive arvudes] miljonit eurot. Seega moodustab Bouygues’i Prantsusmaal saadud käive üle kahe kolmandiku liidus saadud kogukäibest. |
| --- | --- |

(14)

Bouygues’i käive kogu maailmas oli 2020. aastal 34 700 miljonit eurot, tema käive liidus oli [käive arvudes] miljonit eurot ja Prantsusmaal [käive arvudes] miljonit eurot. Seega moodustab Bouygues’i Prantsusmaal saadud käive üle kahe kolmandiku liidus saadud kogukäibest.

| (15) | Bertelsmanni käive kogu maailmas oli 2020. aastal 17 300 miljonit eurot, tema käive liidus oli [käive arvudes] miljonit eurot ja Prantsusmaal [käive arvudes] miljonit eurot. Seega ei moodusta Bertelsmanni käive Prantsusmaal üle kahe kolmandiku tema kogukäibest liidus. |
| --- | --- |

(15)

Bertelsmanni käive kogu maailmas oli 2020. aastal 17 300 miljonit eurot, tema käive liidus oli [käive arvudes] miljonit eurot ja Prantsusmaal [käive arvudes] miljonit eurot. Seega ei moodusta Bertelsmanni käive Prantsusmaal üle kahe kolmandiku tema kogukäibest liidus.

| (16) | M6 käive kogu maailmas oli 2020. aastal 1 274 miljonit eurot, tema käive liidus oli [käive arvudes] miljonit eurot ja Prantsusmaal [käive arvudes] miljonit eurot. Seega moodustab M6 käive Prantsusmaal üle kahe kolmandiku kogukäibest liidus. |
| --- | --- |

(16)

M6 käive kogu maailmas oli 2020. aastal 1 274 miljonit eurot, tema käive liidus oli [käive arvudes] miljonit eurot ja Prantsusmaal [käive arvudes] miljonit eurot. Seega moodustab M6 käive Prantsusmaal üle kahe kolmandiku kogukäibest liidus.

| (17) | Komisjon märgib, et olenemata sellest, kas võetakse arvesse i) Bouygues’i ja M6 käivet või ii) Bouygues’i ja Bertelsmanni käivet, ületatakse artikli 1 lõike 2 punktides a ja b sätestatud künniseid. Kui võtta arvesse ainult Bouygues’i ja M6 käivet, ei oleks tehing siiski liidu seisukohalt oluline, sest üle kahe kolmandiku nende käibest liidus moodustab käive Prantsusmaal. Kui võtta aga arvesse Bouygues’i ja Bertelsmanni käivet, oleks tehing liidu seisukohalt oluline, kuna Bertelsmanni käive Prantsusmaal ei moodusta üle kahe kolmandiku tema käibest liidus. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon märgib, et olenemata sellest, kas võetakse arvesse i) Bouygues’i ja M6 käivet või ii) Bouygues’i ja Bertelsmanni käivet, ületatakse artikli 1 lõike 2 punktides a ja b sätestatud künniseid. Kui võtta arvesse ainult Bouygues’i ja M6 käivet, ei oleks tehing siiski liidu seisukohalt oluline, sest üle kahe kolmandiku nende käibest liidus moodustab käive Prantsusmaal. Kui võtta aga arvesse Bouygues’i ja Bertelsmanni käivet, oleks tehing liidu seisukohalt oluline, kuna Bertelsmanni käive Prantsusmaal ei moodusta üle kahe kolmandiku tema käibest liidus.

| (18) | Seepärast on vaja kindlaks määrata, millised ettevõtjad on tehingu asjaomased ettevõtjad. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast on vaja kindlaks määrata, millised ettevõtjad on tehingu asjaomased ettevõtjad.

3.3.   Tehingu asjaomased ettevõtjad

Tehingu asjaomased ettevõtjad

| (19) | Prantsusmaa konkurentsiamet ja Bouygues on seisukohal, et ühinenud üksust kontrollib üksnes Bouygues (5). Sellisel juhul oleksid asjaomased ettevõtjad Bouygues ja M6 ning koondumine ei oleks liidu seisukohalt oluline. |
| --- | --- |

(19)

Prantsusmaa konkurentsiamet ja Bouygues on seisukohal, et ühinenud üksust kontrollib üksnes Bouygues (5

| (20) | Mediaset väidab vastupidi, et ühinenud üksust kontrollivad ühiselt Bouygues ja Bertelsmann (6). Sellisel juhul oleksid asjaomased ettevõtjad Bouygues ja Bertelsmann (7) ning koondumine oleks liidu seisukohalt oluline. |
| --- | --- |

(20)

Mediaset väidab vastupidi, et ühinenud üksust kontrollivad ühiselt Bouygues ja Bertelsmann (6

7

| (21) | Tehingu asjaomaste ettevõtjate kindlaksmääramiseks on kõigepealt vaja kindlaks määrata ühinenud üksuse üle teostatava kontrolli laad. |
| --- | --- |

(21)

Tehingu asjaomaste ettevõtjate kindlaksmääramiseks on kõigepealt vaja kindlaks määrata ühinenud üksuse üle teostatava kontrolli laad.

3.3.1.   Ühinenud üksuse üle teostatava kontrolli laad

Ühinenud üksuse üle teostatava kontrolli laad

3.3.1.1.   Ühinenud üksuse juhtimisstruktuuri ülevaade

Ühinenud üksuse juhtimisstruktuuri ülevaade

| (22) | Pärast tehingut kuulub Bouygues’ile ligikaudu 30 % ühinenud üksuse kapitalist ja Bertelsmannile RTLi kaudu umbes 16 % ühinenud üksuse kapitalist. |
| --- | --- |

(22)

Pärast tehingut kuulub Bouygues’ile ligikaudu 30 % ühinenud üksuse kapitalist ja Bertelsmannile RTLi kaudu umbes 16 % ühinenud üksuse kapitalist.

| (23) | Seoses ühinenud üksuse üldkoosolekuga (edaspidi „üldkoosolek“) on aktsionäride lepingu punktis 2.5 märgitud, et Bouygues ja Bertelsmann lepivad enne üldkoosolekut kokku ühise seisukoha kõigi päevakorrapunktide suhtes. Kui kokkuleppele ei jõuta, peab Bertelsmann põhimõtteliselt hääletama kooskõlas Bouygues’i seisukohaga. |
| --- | --- |

(23)

Seoses ühinenud üksuse üldkoosolekuga (edaspidi „üldkoosolek“) on aktsionäride lepingu punktis 2.5 märgitud, et Bouygues ja Bertelsmann lepivad enne üldkoosolekut kokku ühise seisukoha kõigi päevakorrapunktide suhtes. Kui kokkuleppele ei jõuta, peab Bertelsmann põhimõtteliselt hääletama kooskõlas Bouygues’i seisukohaga.

| (24) | Ühinenud üksuse direktorite nõukogu (edaspidi „direktorite nõukogu“) koosneb 12 liikmest. Bouygues’il on õigus nimetada ametisse neli direktorit, sealhulgas tegevjuht ja direktorite nõukogu esimees, (8) ning teha ettepanek kahe sõltumatu direktori kohta. Bertelsmannil on õigus nimetada ametisse kaks direktorit, sealhulgas direktorite nõukogu aseesimees, ning teha ettepanek [Bertelsmanni esitatavate sõltumatute direktorite arvu] kohta. Aktsionäride lepingu punkti 2.1.4 kohaselt võtab direktorite nõukogu otsused vastu häälteenamuse alusel. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav hääl tegevjuhil. Aktsionäride lepingu punktis 2.1.2 on kindlaks määratud, et Bouygues ja Bertelsmann peavad leppima kokku ühise seisukoha direktorite nõukogu kõikide päevakorrapunktide suhtes. Kui kokkuleppele ei jõuta, peab Bertelsmann põhimõtteliselt hääletama kooskõlas Bouygues’i seisukohaga. |
| --- | --- |

(24)

Ühinenud üksuse direktorite nõukogu (edaspidi „direktorite nõukogu“) koosneb 12 liikmest. Bouygues’il on õigus nimetada ametisse neli direktorit, sealhulgas tegevjuht ja direktorite nõukogu esimees, (8

3.3.1.2.   Mediaseti argumendid

Mediaseti argumendid

| (25) | Mediaset on järgmistel põhjustel seisukohal, et ühinenud üksust kontrollivad ühiselt Bouygues ja Bertelsmann. |
| --- | --- |

(25)

Mediaset on järgmistel põhjustel seisukohal, et ühinenud üksust kontrollivad ühiselt Bouygues ja Bertelsmann.

| (26) | Esiteks väidab Mediaset, et tehingu struktuuri põhjal võib järeldada, et Bouygues’il ja Bertelsmannil on ühiskontroll ühinenud üksuse üle. Eelkõige märgib ta, et Bouygues ei saa ühinenud üksust ainuisikuliselt kontrollida, sest ta kontrollib ainult 30 % ühinenud üksuse aktsiakapitalist. Ta juhib tähelepanu asjaolule, et pärast tehingu sõlmimist kuulub Bertelsmannile (RTLi kaudu) 16 % ühinenud üksuse kapitalist. Bertelsmann on seega ühinenud üksuse suuruselt teine aktsionär. |
| --- | --- |

(26)

Esiteks väidab Mediaset, et tehingu struktuuri põhjal võib järeldada, et Bouygues’il ja Bertelsmannil on ühiskontroll ühinenud üksuse üle. Eelkõige märgib ta, et Bouygues ei saa ühinenud üksust ainuisikuliselt kontrollida, sest ta kontrollib ainult 30 % ühinenud üksuse aktsiakapitalist. Ta juhib tähelepanu asjaolule, et pärast tehingu sõlmimist kuulub Bertelsmannile (RTLi kaudu) 16 % ühinenud üksuse kapitalist. Bertelsmann on seega ühinenud üksuse suuruselt teine aktsionär.

| (27) | Teiseks väidab Mediaset, et Bertelsmann on ühinenud üksuse peamine ja strateegiline aktsionär. Mediaset on seisukohal, et eelkõige nähtub Bertelsmanni presidendi ja peadirektori Thomas Rabe (tegevjuht) ja Bouygues’i peadirektori Olivier Roussat’ga tehtud intervjuust, et Bouygues ja Bertelsmann peavad end pikaajalisteks partneriteks, kellel on turgude suhtes ühine seisukoht (9). Seda kajastati investoritele tehtud esitluses, kus TF1 ja M6 väitsid, et RTL jääb pikaajaliseks strateegiliseks aktsionäriks (10). Mediaseti sõnul tõendab seda ka kooskõlastatud tegevuse elluviimine Prantsuse äriseadustiku artikli L.233-10 tähenduses (11). Pealegi on sellise kooskõlastatud tegevuse olemasolu asjaolu, mida Prantsusmaa konkurentsiamet kasutas ühe või mitme ettevõtja poolt teise ettevõtja üle teostatava kontrolli laadi hindamisel (12). |
| --- | --- |

(27)

Teiseks väidab Mediaset, et Bertelsmann on ühinenud üksuse peamine ja strateegiline aktsionär. Mediaset on seisukohal, et eelkõige nähtub Bertelsmanni presidendi ja peadirektori Thomas Rabe (tegevjuht) ja Bouygues’i peadirektori Olivier Roussat’ga tehtud intervjuust, et Bouygues ja Bertelsmann peavad end pikaajalisteks partneriteks, kellel on turgude suhtes ühine seisukoht (9

10

11

12

| (28) | Kolmandaks leiab Mediaset, et Bertelsmann on ühinenud üksuse juhtorganites olulisel määral esindatud (13). Mediaset märgib, et ühinenud üksuse esimene tegevjuht on M6 praegune president Nicolas de Tavernost. Mediaset juhib tähelepanu ka sellele, et Bouygues’ile ja Bertelsmannile antud direktorite ametikohtade arv (Mediaseti sõnul vastavalt neli ja kaks direktorit) ei võimalda kummalgi üksi tegutseda, kuna juhatusse kuulub 12 direktorit (14). |
| --- | --- |

(28)

Kolmandaks leiab Mediaset, et Bertelsmann on ühinenud üksuse juhtorganites olulisel määral esindatud (13

14

| (29) | Lisaks väidab Mediaset, et Bouygues ja Bertelsmann on kokku leppinud ühises strateegias, mida tõendavad pressiteade ja investoritele tehtud esitlused (15). |
| --- | --- |

(29)

Lisaks väidab Mediaset, et Bouygues ja Bertelsmann on kokku leppinud ühises strateegias, mida tõendavad pressiteade ja investoritele tehtud esitlused (15

3.3.1.3.   Prantsusmaa konkurentsiameti ja Bouygues’i argumendid

Prantsusmaa konkurentsiameti ja Bouygues’i argumendid

| (30) | Prantsusmaa konkurentsiamet ja Bouygues on seisukohal, et tehingu struktuur aitab tagada, et Bouygues’il on ühinenud üksuse üle ainukontroll (16). |
| --- | --- |

(30)

Prantsusmaa konkurentsiamet ja Bouygues on seisukohal, et tehingu struktuur aitab tagada, et Bouygues’il on ühinenud üksuse üle ainukontroll (16

| (31) | Seoses üldkoosolekuga rõhutas Bouygues, et aktsionäride lepingu punkti 2.5 kohaselt peavad Bouygues ja Bertelsmann enne üldkoosolekut omavahel konsulteerima, et püüda määrata kindlaks ühine seisukoht iga päevakorrapunkti suhtes. Kui nad kokkuleppele ei jõua, on Bouygues’i välja pakutud seisukoht ülimuslik ja Bertelsmann on kohustatud hääletama Bouygues’i soovitud otsuste poolt (17). TF1 ja M6 üldkoosolekutel osalemise varasemate määrade analüüsi põhjal saab järeldada, et Bouygues’i ja Bertelsmanni hääleõigused koos annavad mõlemale ettevõtjale üldkoosolekutel de facto häälteenamuse. |
| --- | --- |

(31)

Seoses üldkoosolekuga rõhutas Bouygues, et aktsionäride lepingu punkti 2.5 kohaselt peavad Bouygues ja Bertelsmann enne üldkoosolekut omavahel konsulteerima, et püüda määrata kindlaks ühine seisukoht iga päevakorrapunkti suhtes. Kui nad kokkuleppele ei jõua, on Bouygues’i välja pakutud seisukoht ülimuslik ja Bertelsmann on kohustatud hääletama Bouygues’i soovitud otsuste poolt (17

de facto

| (32) | Seoses direktorite nõukoguga märgib Bouygues, et aktsionäride lepingu punkti 2.1.1 kohaselt koosneb ühinenud üksuse direktorite nõukogu 12 liikmest, kellest pooled, sealhulgas esimehe, kellel on otsustav hääl, nimetab ametisse Bouygues (18). |
| --- | --- |

(32)

Seoses direktorite nõukoguga märgib Bouygues, et aktsionäride lepingu punkti 2.1.1 kohaselt koosneb ühinenud üksuse direktorite nõukogu 12 liikmest, kellest pooled, sealhulgas esimehe, kellel on otsustav hääl, nimetab ametisse Bouygues (18

| (33) | Bouygues teatab, et sarnaselt üldkoosolekute ettevalmistamisega on aktsionäride lepingus nähtud ette enne direktorite nõukogu koosolekut toimuv Bouygues’i ja Bertelsmanni vaheline kooskõlastamine (19). Kui kokkuleppele ei jõuta, on Bouygues’i seisukoht ülimuslik ja Bertelsmann on kohustatud hääletama kooskõlas Bouygues’i hääletusega (20). Bertelsmann võib Bouygues’i seisukohast kõrvale kalduda üksnes erandlikel asjaoludel. Eelkõige nähakse aktsionäride lepingu punktis 2.1.2 ette, et Bertelsmann ei pea järgima Bouygues’i seisukohta, kui Bertelsmann või üks tema esindajatest direktorite nõukogus on seisukohal, et otsus on ebaseaduslik või vastuolus ühinenud üksuse ärihuvidega (21). Lisaks väidab Bouygues, et punktis 2.1.4 on loetletud küsimused, mille puhul ei pea Bertelsmann oma hääletust Bouygues’i seisukohaga kooskõlla viima, kuid see peaks puudutama üksnes erandlikke otsuseid, mis võivad mõjutada ühinenud üksuse väärtust ja mille eesmärk on kaitsta vähemusaktsionäri huve (22). |
| --- | --- |

(33)

Bouygues teatab, et sarnaselt üldkoosolekute ettevalmistamisega on aktsionäride lepingus nähtud ette enne direktorite nõukogu koosolekut toimuv Bouygues’i ja Bertelsmanni vaheline kooskõlastamine (19

20

21

22

| (34) | Peale selle märgib Bouygues, et tal on ainukontroll ühinenud üksuse kõigi strateegiliste otsuste, sealhulgas äriplaani, eelarve, investeeringute ja juhtkonna ametisse nimetamise üle. Sellega seoses juhib Bouygues tähelepanu sellele, et asjaolud, mille põhjal Mediaset järeldab, et Bouygues’il ja Bertelsmannil on ühine strateegia, põhinevad pressiteadetel, mis ei hõlma kogu lepingute ja aktsionäride lepingu sisu (23). |
| --- | --- |

(34)

Peale selle märgib Bouygues, et tal on ainukontroll ühinenud üksuse kõigi strateegiliste otsuste, sealhulgas äriplaani, eelarve, investeeringute ja juhtkonna ametisse nimetamise üle. Sellega seoses juhib Bouygues tähelepanu sellele, et asjaolud, mille põhjal Mediaset järeldab, et Bouygues’il ja Bertelsmannil on ühine strateegia, põhinevad pressiteadetel, mis ei hõlma kogu lepingute ja aktsionäride lepingu sisu (23

3.3.1.4.   Komisjoni hinnang

Komisjoni hinnang

(A)   Õiguslik taust

| (35) | Konsolideeritud pädevuseteatises on kindlaks määratud, et ühiskontrolliga on tegemist siis, kui kahel või enamal ettevõtjal või isikul on võimalik teist ettevõtjat otsustavalt mõjutada. Otsustava mõju puhul peab komisjon tavaliselt silmas võimalust takistada otsuseid, mis määravad ettevõtja kaubandusstrateegia. Ettevõtjad, kes omandavad ühiskontrolli teise ettevõtja üle, peavad järelikult jõudma ühisettevõtte kaubanduspoliitika kindlaksmääramisel kokkuleppele ning tegema koostööd (24). |
| --- | --- |

(35)

Konsolideeritud pädevuseteatises on kindlaks määratud, et ühiskontrolliga on tegemist siis, kui kahel või enamal ettevõtjal või isikul on võimalik teist ettevõtjat otsustavalt mõjutada. Otsustava mõju puhul peab komisjon tavaliselt silmas võimalust takistada otsuseid, mis määravad ettevõtja kaubandusstrateegia. Ettevõtjad, kes omandavad ühiskontrolli teise ettevõtja üle, peavad järelikult jõudma ühisettevõtte kaubanduspoliitika kindlaksmääramisel kokkuleppele ning tegema koostööd (24

| (36) | Komisjon kasutab ühiskontrolli olemasolu kindlakstegemiseks mitut kriteeriumi. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon kasutab ühiskontrolli olemasolu kindlakstegemiseks mitut kriteeriumi.

| (37) | Kuigi ühiskontroll võib olla olemas juhul, kui kahel ettevõtjal on võrdne hääleõigus või võrdsed õigused otsuseid tegevate organite liikmete nimetamisel, ei pea komisjon seda vajalikuks tingimuseks. Seega võib tegemist olla ühiskontrolliga isegi siis, kui kahel emaettevõtjal ei ole otsuseid tegevates organites võrdset hääleõigust või esindatust. Selline olukord tekib eelkõige siis, kui vähemusaktsionäridel on täiendavad õigused, mis võimaldavad neil panna veto ühisettevõtte strateegilise kaubandusliku käitumise osas hädavajalikele otsustele (25). Vetoõigused, millega kaasneb ühiskontroll, puudutavad üldjuhul otsuseid sellistes küsimustes nagu eelarve, äriplaan, olulised investeeringud või tippjuhtkonna ametisse nimetamine. |
| --- | --- |

(37)

Kuigi ühiskontroll võib olla olemas juhul, kui kahel ettevõtjal on võrdne hääleõigus või võrdsed õigused otsuseid tegevate organite liikmete nimetamisel, ei pea komisjon seda vajalikuks tingimuseks. Seega võib tegemist olla ühiskontrolliga isegi siis, kui kahel emaettevõtjal ei ole otsuseid tegevates organites võrdset hääleõigust või esindatust. Selline olukord tekib eelkõige siis, kui vähemusaktsionäridel on täiendavad õigused, mis võimaldavad neil panna veto ühisettevõtte strateegilise kaubandusliku käitumise osas hädavajalikele otsustele (25

| (38) | Lisaks on komisjon seisukohal, et hääleõiguste ühine kasutamine võib tuua kaasa ühiskontrolli. Seepärast võivad ka vetoõiguste puudumisel kaks või enam ettevõtjat, kes omandavad vähemusosalused teises ettevõtjas, omandada ühiskontrolli (26). Tegemist võib olla juhtumiga, kus vähemusosalused kokku annavad võimaluse sihtettevõtjat kontrollida. Selline kooskõlastamine võib tuleneda õiguslikult siduvast lepingust või seda võib tõendada faktiliste asjaolude alusel, eelkõige juhul, kui vähemusaktsionäridel on tugevad ühishuvid (27). |
| --- | --- |

(38)

Lisaks on komisjon seisukohal, et hääleõiguste ühine kasutamine võib tuua kaasa ühiskontrolli. Seepärast võivad ka vetoõiguste puudumisel kaks või enam ettevõtjat, kes omandavad vähemusosalused teises ettevõtjas, omandada ühiskontrolli (26

27

| (39) | Peale selle võtab komisjon arvesse muid tegureid, sealhulgas otsustava hääle olemasolu (28). Ühiskontrolli eksisteerimiseks ei tohiks otsustavat häält olla ainult ühel emaettevõtjal, sest sellega omandaks otsustavat häält omav ettevõte ainukontrolli (29). Ühiskontroll võib siiski eksisteerida juhul, kui otsustav hääl on tegelikult piiratud tähtsuse ja mõjuga (30). |
| --- | --- |

(39)

Peale selle võtab komisjon arvesse muid tegureid, sealhulgas otsustava hääle olemasolu (28

29

30

(B)   Bertelsmanni vetoõigus ühinenud üksuses

| (40) | Nagu on selgitatud punktides (22)–(24) ja kui ei ole sätestatud teisiti, peab Bertelsmann järgima hääletamisel nii direktorite nõukogu koosolekul kui ka üldkoosolekul Bouygues’i hääletust. |
| --- | --- |

(40)

Nagu on selgitatud punktides (22)–(24) ja kui ei ole sätestatud teisiti, peab Bertelsmann järgima hääletamisel nii direktorite nõukogu koosolekul kui ka üldkoosolekul Bouygues’i hääletust.

| (41) | Aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 on ette nähtud erandlike asjaolude korral mehhanism, mis võimaldab Bertelsmannil [...] teatavates küsimustes ettepaneku vastu hääletada (31). Komisjon on seisukohal, et see mehhanism sarnaneb Bertelsmanni vetoõigusega nendes küsimustes. [Aktsionäride lepingu üksikasjad] (32). Seega on Bertelsmannil aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 loetletud küsimustes vetoõigus. |
| --- | --- |

(41)

Aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 on ette nähtud erandlike asjaolude korral mehhanism, mis võimaldab Bertelsmannil [...] teatavates küsimustes ettepaneku vastu hääletada (31

32

| (42) | Eelkõige on aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 loetletud küsimused, mille suhtes Bertelsmannil on erandkorras vetoõigus. See puudutab eelkõige põhikirja muutmist, audiitorite väljavahetamist, dividendide jaotamise põhimõtete mis tahes muutmist, juhtimisreeglite mis tahes muutmist, aktsiakapitali suurendamist, võla olulist suurendamist ja ühinenud üksuse mis tahes uut ettevõetud äritegevust, mis ei kuulu selle eesmärgi alla. Seoses nende vetoõigustega märgib komisjon, et kooskõlas konsolideeritud pädevuseteatise punktiga 66 ei puuduta need küsimused ühinenud üksuse strateegilisi otsuseid. Bertelsmanni vetoõigus kehtib küsimustes, mis on seotud ühinenud üksuse olemasoluga, ja seega ei saa see anda talle ühiskontrolli ühinenud üksuse üle. Pigem vastavad need vetoõigused neile, mis antakse vähemusaktsionäridele tavajuhul, et kaitsta nende finantshuve ühisettevõtte investoritena. |
| --- | --- |

(42)

Eelkõige on aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 loetletud küsimused, mille suhtes Bertelsmannil on erandkorras vetoõigus. See puudutab eelkõige põhikirja muutmist, audiitorite väljavahetamist, dividendide jaotamise põhimõtete mis tahes muutmist, juhtimisreeglite mis tahes muutmist, aktsiakapitali suurendamist, võla olulist suurendamist ja ühinenud üksuse mis tahes uut ettevõetud äritegevust, mis ei kuulu selle eesmärgi alla. Seoses nende vetoõigustega märgib komisjon, et kooskõlas konsolideeritud pädevuseteatise punktiga 66 ei puuduta need küsimused ühinenud üksuse strateegilisi otsuseid. Bertelsmanni vetoõigus kehtib küsimustes, mis on seotud ühinenud üksuse olemasoluga, ja seega ei saa see anda talle ühiskontrolli ühinenud üksuse üle. Pigem vastavad need vetoõigused neile, mis antakse vähemusaktsionäridele tavajuhul, et kaitsta nende finantshuve ühisettevõtte investoritena.

| (43) | Kooskõlas aktsionäride lepingu punktiga 2.1.4 antakse Bertelsmannile ka vetoõigus teatavat liiki investeeringute suhtes. Eelkõige on Bertelsmannil õigus mitte järgida Bouygues’i ettepanekut seoses i) aktsiate, ettevõtete ja varade investeerimise, müügi või omandamisega summas, mis ületab [künnise summa] eurot tehingu kohta; ii) audiovisuaalse sisu mis tahes selliste õiguste omandamisega, mis ületavad [künnise summa] eurot tehingu kohta aastas; iii) mis tahes turustuskokkulepetega, mis ületavad [künnise summa] eurot tehingu kohta aastas; iv) ühisettevõtte või partnerluse või muu tagatise loomisega summas, mis ületab [künnise summa] eurot; ning kohtuvaidluste algatamisega seoses summaga, mis ületab [künnise summa] eurot. Sellega seoses märgib komisjon, et M6 ei ole ületanud viimase kümne aasta jooksul kordagi aktsionäride lepingus kindlaks määratud künniseid ja TF1 on seda teinud vaid erandjuhul (33). Bertelsmanni vetoõigused ei saa seepärast anda talle vetoõigust ühinenud üksuse tavapärase tegevuse suhtes. Kehtestatud summasid arvestades vastavad need vetoõigused õigustele, mis tavajuhul kaitsevad vähemusaktsionäre. |
| --- | --- |

(43)

Kooskõlas aktsionäride lepingu punktiga 2.1.4 antakse Bertelsmannile ka vetoõigus teatavat liiki investeeringute suhtes. Eelkõige on Bertelsmannil õigus mitte järgida Bouygues’i ettepanekut seoses i) aktsiate, ettevõtete ja varade investeerimise, müügi või omandamisega summas, mis ületab [künnise summa] eurot tehingu kohta; ii) audiovisuaalse sisu mis tahes selliste õiguste omandamisega, mis ületavad [künnise summa] eurot tehingu kohta aastas; iii) mis tahes turustuskokkulepetega, mis ületavad [künnise summa] eurot tehingu kohta aastas; iv) ühisettevõtte või partnerluse või muu tagatise loomisega summas, mis ületab [künnise summa] eurot; ning kohtuvaidluste algatamisega seoses summaga, mis ületab [künnise summa] eurot. Sellega seoses märgib komisjon, et M6 ei ole ületanud viimase kümne aasta jooksul kordagi aktsionäride lepingus kindlaks määratud künniseid ja TF1 on seda teinud vaid erandjuhul (33

| (44) | Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et Bertelsmann ei teosta ühinenud üksuse üle ühiskontrolli aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 kindlaksmääratud vetoõiguste tõttu. |
| --- | --- |

(44)

Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et Bertelsmann ei teosta ühinenud üksuse üle ühiskontrolli aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 kindlaksmääratud vetoõiguste tõttu.

| (45) | Ühinenud üksuse esimese tegevjuhi nimetavad ametisse Bouygues and Bertelsmann (34). Ta on üks direktorite nõukogu neljast liikmest, kelle nimetab ametisse Bouygues. Kapitali külmutamise perioodil (35) võib Bouygues pärast Bertelsmanniga peetud arutelusid, kuid ilma, et viimasel oleks lõpliku otsuse suhtes vetoõigust, vabastada ametist ühinenud üksuse tegevjuhi. Seoses tulevaste tegevjuhtide ametisse nimetamisega peab Bouygues esitama [...] kandidaatide nimekirja [...]. Bertelsmann saab vetostada ühe nimekirja kantud kandidaatidest (36). Seega teeb lõpliku otsuse [tegevjuhi] valiku osas Bouygues, välja arvatud juhul, kui Bertelsmann leiab, et kandidaadi puhul esineb tõsiseid eetilisi probleeme (37). [...] (38). Sellest järeldub, et Bouygues teeb lõpliku otsuse ühinenud üksuse tegevjuhi ametisse nimetamise ja ametist vabastamise küsimuses nii kapitali külmutamise perioodil kui ka pärast seda. Bertelsmannil on vetoõigus ainult [...] ja sellise kandidaadi ametisse nimetamise puhul, kelle puhul Bertelsmann leiab, et esineb tõsiseid eetilisi probleeme. Lisaks ei ole Bertelsmannil vetoõigust tegevjuhi ametist vabastamise puhul. Bertelsmanni vetoõigused ühinenud üksuse tegevjuhi ametisse nimetamisel sarnanevad seega konsulteerimisõigusega, mis on kooskõlas tavaliselt vähemusaktsionäride huvide tavapäraseks kaitsmiseks antud õigustega. Komisjon märgib ka, et Bouygues saab ühinenud üksuse esimese tegevjuhi viivitamata ametist vabastada. |
| --- | --- |

(45)

Ühinenud üksuse esimese tegevjuhi nimetavad ametisse Bouygues and Bertelsmann (34

35

36

37

38

| (46) | Seepärast on komisjon seisukohal, et Bertelsmann ei teosta ühinenud üksuse üle ühiskontrolli, kui ta osaleb ühinenud üksuse tegevjuhi ametisse nimetamises ja ametist vabastamises. |
| --- | --- |

(46)

Seepärast on komisjon seisukohal, et Bertelsmann ei teosta ühinenud üksuse üle ühiskontrolli, kui ta osaleb ühinenud üksuse tegevjuhi ametisse nimetamises ja ametist vabastamises.

| (47) | Seoses äriplaani ja eelarvega märgib komisjon, et aktsionäride lepingu punkti 2.2.1 kohaselt luuakse auditikomitee, mis vastutab eelarve ja äriplaani koostamise eest ning kuhu kuuluvad Bouygues’i poolt ametisse nimetatud direktor ja Bertelsmanni poolt ametisse nimetatud direktor (39). [Bouygues ja Bertelsmann lepivad kokku esimese äriplaani] (40). Lisaks tuleb tulevastes äriplaanides, mille suhtes Bertelsmann saab vastuväiteid esitada üksnes juhul, kui ta leiab, et need ei ole kooskõlas ühinenud üksuse ärihuvidega, (41) järgida Bouygues’i ja Bertelsmanni poolt kokku lepitud tulu, sünergiat ja investeerimiseesmärke [...] (42). Seega [saab Bouygues seoses tulevaste äriplaanidega oma otsuse direktorite nõukogule peale sundida, kuna tal on otsustav hääl] (43). Need tulevased äriplaanid ja eelarved kujutavad endast ühinenud üksuse strateegilisi otsuseid. |
| --- | --- |

(47)

Seoses äriplaani ja eelarvega märgib komisjon, et aktsionäride lepingu punkti 2.2.1 kohaselt luuakse auditikomitee, mis vastutab eelarve ja äriplaani koostamise eest ning kuhu kuuluvad Bouygues’i poolt ametisse nimetatud direktor ja Bertelsmanni poolt ametisse nimetatud direktor (39

40

41

42

43

| (48) | Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et Bertelsmann ei teosta ühinenud üksuse üle ühiskontrolli mehhanismi kaudu, mis võimaldab tal arutada ja vastu võtta ühinenud üksuse tulevasi äriplaane ja eelarveid. |
| --- | --- |

(48)

Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et Bertelsmann ei teosta ühinenud üksuse üle ühiskontrolli mehhanismi kaudu, mis võimaldab tal arutada ja vastu võtta ühinenud üksuse tulevasi äriplaane ja eelarveid.

| (49) | Seepärast märgib komisjon, et Bertelsmannil ei ole ühinenud üksuse strateegiliste otsuste suhtes vetoõigust. |
| --- | --- |

(49)

Seepärast märgib komisjon, et Bertelsmannil ei ole ühinenud üksuse strateegiliste otsuste suhtes vetoõigust.

(C)   Hääleõiguste ühine kasutamine

| (50) | Seoses üldkoosolekutega ei saa Bertelsmann esitada Bouygues’ile vastuväiteid, välja arvatud aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 nimetatud küsimustes (käsitletud punktides (42)–(44)). |
| --- | --- |

(50)

Seoses üldkoosolekutega ei saa Bertelsmann esitada Bouygues’ile vastuväiteid, välja arvatud aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 nimetatud küsimustes (käsitletud punktides (42)–(44)).

| (51) | Seoses direktorite nõukoguga on Bertelsmannil siiski lisaks aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 kindlaksmääratud küsimustele ja ühinenud üksuse tegevjuhi ametisse nimetamisele (käsitletud punktides (42)–(46)) õigus esitada vastuväiteid mis tahes otsuse kohta, mida Bertelsmann peab ebaseaduslikuks või ühinenud üksuse ärihuvidega vastuolus olevaks (aktsionäride lepingu punkt 2.1.2). |
| --- | --- |

(51)

Seoses direktorite nõukoguga on Bertelsmannil siiski lisaks aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 kindlaksmääratud küsimustele ja ühinenud üksuse tegevjuhi ametisse nimetamisele (käsitletud punktides (42)–(46)) õigus esitada vastuväiteid mis tahes otsuse kohta, mida Bertelsmann peab ebaseaduslikuks või ühinenud üksuse ärihuvidega vastuolus olevaks (aktsionäride lepingu punkt 2.1.2).

| (52) | Aktsionäride lepingu punktis 2.1.2 ette nähtud ettevõtte huvide erandi suhtes ei ole kehtestatud eritingimusi. Kuid nagu selgitas Bouygues, on ettevõtte huvide erand i) tavapärane ega ole audiovisuaalsektorile ainuomane ja ii) seda kohaldatakse ainult äärmuslikes olukordades, kuna selle eesmärk on vältida Bertelsmanni nimetatud direktorite isiklikku tsiviil- ja/või karistusõiguslikku vastutust (44). Seetõttu on komisjon seisukohal, et ettevõtte huvide erandi sisuline kohaldamisala on piiratud. |
| --- | --- |

(52)

Aktsionäride lepingu punktis 2.1.2 ette nähtud ettevõtte huvide erandi suhtes ei ole kehtestatud eritingimusi. Kuid nagu selgitas Bouygues, on ettevõtte huvide erand i) tavapärane ega ole audiovisuaalsektorile ainuomane ja ii) seda kohaldatakse ainult äärmuslikes olukordades, kuna selle eesmärk on vältida Bertelsmanni nimetatud direktorite isiklikku tsiviil- ja/või karistusõiguslikku vastutust (44

| (53) | Sellest järeldub, et Bertelsmann ei saa de jure avaldada ühinenud üksusele aktsionäride lepingu tingimuste kohaselt otsustavat mõju. Komisjon peab siiski hindama, kas hääleõiguste ühine kasutamine võiks toimuda ka de facto. |
| --- | --- |

(53)

Sellest järeldub, et Bertelsmann ei saa de jure

de facto

| (54) | Komisjon märgib, et Bertelsmann omab audiovisuaalsektori oskusteavet, mis ei piirdu ühinenud üksuse tegevusega. Isegi kui Bertelsmann ei saa oma seisukohta kehtestada, peavad Bouygues ja Bertelsmann enne ühinenud üksuse iga direktorite nõukogu koosolekut või üldkoosolekut püüdma leppida kokku ühise seisukoha hääletamise suhtes. Seda silmas pidades võivad Bouygues ja Bertelsmann tegutseda ühinenud üksuse otsuseid tegevates organites ühe üksusena. Lisaks täidab ühinenud üksuse esimene tegevjuht Bertelsmannis jätkuvalt mitut rolli (45). |
| --- | --- |

(54)

Komisjon märgib, et Bertelsmann omab audiovisuaalsektori oskusteavet, mis ei piirdu ühinenud üksuse tegevusega. Isegi kui Bertelsmann ei saa oma seisukohta kehtestada, peavad Bouygues ja Bertelsmann enne ühinenud üksuse iga direktorite nõukogu koosolekut või üldkoosolekut püüdma leppida kokku ühise seisukoha hääletamise suhtes. Seda silmas pidades võivad Bouygues ja Bertelsmann tegutseda ühinenud üksuse otsuseid tegevates organites ühe üksusena. Lisaks täidab ühinenud üksuse esimene tegevjuht Bertelsmannis jätkuvalt mitut rolli (45

| (55) | Komisjon märgib siiski, et Bouygues’il on audiovisuaalsektoris oma teadmised ja ta ei sõltu selles vallas Bertelsmannist. Lisaks ei ole Bertelsmannil olulisi ärisuhteid ühinenud üksusega (46). Peale selle jätab Bouygues endale õiguse vabastada ühinenud üksuse tegevjuht ametist, ilma et Bertelsmannil oleks võimalik selle kohta vastuväiteid esitada. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon märgib siiski, et Bouygues’il on audiovisuaalsektoris oma teadmised ja ta ei sõltu selles vallas Bertelsmannist. Lisaks ei ole Bertelsmannil olulisi ärisuhteid ühinenud üksusega (46

| (56) | Sellest järeldub, et puuduvad tõendid, mis kinnitaksid Bouygues’i ja Bertelsmanni tugeva ühishuvi olemasolu. |
| --- | --- |

(56)

Sellest järeldub, et puuduvad tõendid, mis kinnitaksid Bouygues’i ja Bertelsmanni tugeva ühishuvi olemasolu.

| (57) | Kuna selline ühishuvi puudub, on komisjon seisukohal, et vähemusaktsionäride muutuvate liitude võimalik tekkimine välistab üldjuhul eelduse, et tegemist on de facto ühiskontrolliga. Kõnealusel juhul märgib komisjon, et on võimalik, et Bouygues ja teised vähemusaktsionärid võivad nii direktorite nõukogus kui ka üldkoosolekul hääletada viisil, mis on vastuolus Bertelsmanni seisukohaga. |
| --- | --- |

(57)

Kuna selline ühishuvi puudub, on komisjon seisukohal, et vähemusaktsionäride muutuvate liitude võimalik tekkimine välistab üldjuhul eelduse, et tegemist on de facto

| (58) | Lisaks märgib komisjon, et juhul, kui Bouygues ja Bertelsmann kokkuleppele ei jõua, on Bertelsmann kohustatud säilitama oma osaluse vaid kapitali külmutamise perioodi jooksul ([kapitali külmutamise perioodi kestus]). Selle lõpus saab Bertelsmann oma aktsiaid müüa, andes Bouygues’ile [osaluste summa] aktsia ostueesõiguse. Ülejäänud aktsiaid võib vabalt müüa, [tingimusel et ostja valik ei tekita konkurentsiprobleeme]. Seepärast on komisjon seisukohal, et kokkuleppe saavutamata jätmine ei mõjutaks ühinenud üksuse olemasolu. |
| --- | --- |

(58)

Lisaks märgib komisjon, et juhul, kui Bouygues ja Bertelsmann kokkuleppele ei jõua, on Bertelsmann kohustatud säilitama oma osaluse vaid kapitali külmutamise perioodi jooksul ([kapitali külmutamise perioodi kestus]). Selle lõpus saab Bertelsmann oma aktsiaid müüa, andes Bouygues’ile [osaluste summa] aktsia ostueesõiguse. Ülejäänud aktsiaid võib vabalt müüa, [tingimusel et ostja valik ei tekita konkurentsiprobleeme]. Seepärast on komisjon seisukohal, et kokkuleppe saavutamata jätmine ei mõjutaks ühinenud üksuse olemasolu.

| (59) | Komisjon järeldab, et lepingud ja aktsionäride leping ei too kaasa ühinenud üksuses hääleõiguste de facto ühist kasutamist. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon järeldab, et lepingud ja aktsionäride leping ei too kaasa ühinenud üksuses hääleõiguste de facto

(D)   Otsustava hääle olemasolu

| (60) | Konsolideeritud pädevuseteatise punktis 82 on ette nähtud, et ühiskontrolli eksisteerimiseks ei tohiks otsustavat häält olla ainult ühel emaettevõtjal, sest sellega omandaks otsustavat häält omav ettevõte ainukontrolli. |
| --- | --- |

(60)

Konsolideeritud pädevuseteatise punktis 82 on ette nähtud, et ühiskontrolli eksisteerimiseks ei tohiks otsustavat häält olla ainult ühel emaettevõtjal, sest sellega omandaks otsustavat häält omav ettevõte ainukontrolli.

| (61) | Kõnealusel juhul on Bouygues’il kontroll poolte direktorite nõukogu liikmete, sealhulgas tegevjuhi üle, (47) kellel on otsustav hääl. Selles mõttes ei näi Bertelsmanni hääl olevat direktorite nõukogus Bouygues’i seisukoha vastuvõtmiseks vajalik, välja arvatud juhul, kui tegemist on aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 kindlaksmääratud küsimustega (millega ei saa kaasneda ühiskontrolli). Samuti saab Bertelsmann üldkoosolekul esitada vastuväiteid Bouygues’i seisukohale üksnes aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 kindlaksmääratud küsimustes (millega ei saa kaasneda ühiskontrolli). |
| --- | --- |

(61)

Kõnealusel juhul on Bouygues’il kontroll poolte direktorite nõukogu liikmete, sealhulgas tegevjuhi üle, (47

| (62) | Seetõttu ei ole Bertelsmannil Bouygues’i otsustava hääle tõttu ühinenud üksuse üle ühiskontrolli. |
| --- | --- |

(62)

Seetõttu ei ole Bertelsmannil Bouygues’i otsustava hääle tõttu ühinenud üksuse üle ühiskontrolli.

(E)   Ainukontroll ühinenud üksuse üle

| (63) | Nagu eespool osutatud, märgib komisjon, et Bouygues’il on õigus nimetada ametisse pooled ühinenud üksuse direktorite nõukogu direktorid. Prantsusmaa äriseadustiku (48) kohaselt on ummikseisu korral otsustav hääl ühinenud üksuse tegevjuhil, kelle nimetab ametisse Bouygues. Selles mõttes saab Bouygues ühinenud üksuse direktorite nõukogule oma otsuseid peale sundida. Komisjon märgib, et need õigused annavad Bouygues’ile ainukontrolli ühinenud üksuse üle. |
| --- | --- |

(63)

Nagu eespool osutatud, märgib komisjon, et Bouygues’il on õigus nimetada ametisse pooled ühinenud üksuse direktorite nõukogu direktorid. Prantsusmaa äriseadustiku (48

| (64) | Lisaks peab aktsionäride lepingu punkti 2.5 kohaselt Bertelsmann üldkoosolekutel hääletama kooskõlas Bouygues’i seisukohaga, välja arvatud aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 kindlaksmääratud küsimustes (millega ei saa kaasneda ühiskontrolli). Selles mõttes kontrollib Bouygues ühinenud üksuse üldkoosolekul tegelikult umbes 46 % hääleõigustest. Bouygues’i esitatud varasema koondstatistika kohaselt moodustab see üle poole üldkoosolekutel tegelikult esindatud hääleõigustest (49). Selle tulemusena märgib komisjon, et Bouygues teostab ühinenud üksuse üle ka de facto ainukontrolli. Järgmises tabelis on esitatud koondstatistika TF1 ja M6 üldkoosolekutel osalemise määra kohta alates 2019. aastast.

  Tabel 1.


  Varasem koondstatistika TF1 ja M6 üldkoosolekutel osalemise määra kohta









  Aasta | Osalemise koondmäär | Bouygues’i osaluse hinnanguline määr | Bouygues’i osalus osalemise koondmäära suhtes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | [...] % | 46  % | [Üle poole] % |
| 2020 | [...] % | 46  % | [Üle poole] % |
| 2019 | [...] % | 46  % | [Üle poole] % |
| Allikas: | Bouygues’i vastus esimesele nõudele teabe esitamiseks, vastus 3. küsimusele |

(64)

Lisaks peab aktsionäride lepingu punkti 2.5 kohaselt Bertelsmann üldkoosolekutel hääletama kooskõlas Bouygues’i seisukohaga, välja arvatud aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 kindlaksmääratud küsimustes (millega ei saa kaasneda ühiskontrolli). Selles mõttes kontrollib Bouygues ühinenud üksuse üldkoosolekul tegelikult umbes 46 % hääleõigustest. Bouygues’i esitatud varasema koondstatistika kohaselt moodustab see üle poole üldkoosolekutel tegelikult esindatud hääleõigustest (49

de facto

Tabel 1.

Tabel 1.

Varasem koondstatistika TF1 ja M6 üldkoosolekutel osalemise määra kohta

Varasem koondstatistika TF1 ja M6 üldkoosolekutel osalemise määra kohta

Aasta

Osalemise koondmäär

Bouygues’i osaluse hinnanguline määr

Bouygues’i osalus osalemise koondmäära suhtes

2021

[...] %

46  %

[Üle poole] %

2020

[...] %

46  %

[Üle poole] %

2019

[...] %

46  %

[Üle poole] %

Allikas:

Allikas:

Bouygues’i vastus esimesele nõudele teabe esitamiseks, vastus 3. küsimusele

| (65) | Seepärast on komisjon seisukohal, et Bouygues’il on ühinenud üksuse üle nii juriidiliselt kui ka faktiliselt ainukontroll. |
| --- | --- |

(65)

Seepärast on komisjon seisukohal, et Bouygues’il on ühinenud üksuse üle nii juriidiliselt kui ka faktiliselt ainukontroll.

(F)   Järeldus ühinenud üksuse üle teostatava kontrolli laadi kohta

| (66) | Eespool esitatud põhjustel leiab komisjon, et ühinenud üksust kontrollib ainult Bouygues. |
| --- | --- |

(66)

Eespool esitatud põhjustel leiab komisjon, et ühinenud üksust kontrollib ainult Bouygues.

3.3.2.   Järeldus tehingu asjaomaste ettevõtjate kohta

Järeldus tehingu asjaomaste ettevõtjate kohta

| (67) | Komisjon on seisukohal, et kuna Bouygues’il on ühinenud üksuse üle ainukontroll, on tehingu asjaomased ettevõtjad omandava ettevõtjana Bouygues (sealhulgas TF1) ja sihtettevõtjana M6. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon on seisukohal, et kuna Bouygues’il on ühinenud üksuse üle ainukontroll, on tehingu asjaomased ettevõtjad omandava ettevõtjana Bouygues (sealhulgas TF1) ja sihtettevõtjana M6.

3.4.   Järeldus tehingu ELi seisukohalt olulisuse kohta

Järeldus tehingu ELi seisukohalt olulisuse kohta

| (68) | Kuna nii Bouygues kui ka M6 saavad üle kahe kolmandiku käibest Prantsusmaal, on komisjon seisukohal, et tehing ei kujuta endast liidu seisukohalt olulist koondumist. |
| --- | --- |

(68)

Kuna nii Bouygues kui ka M6 saavad üle kahe kolmandiku käibest Prantsusmaal, on komisjon seisukohal, et tehing ei kujuta endast liidu seisukohalt olulist koondumist.

4.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (69) | Komisjonil puudub pädevus tehingu hindamiseks. |
| --- | --- |

(69)

Komisjonil puudub pädevus tehingu hindamiseks.

| (70) | Käesolev otsus tehakse teatavaks Mediasetile ja avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, välja arvatud konfidentsiaalne teave ja ärisaladused. |
| --- | --- |

(70)

Käesolev otsus tehakse teatavaks Mediasetile ja avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 (ühinemismäärus). Alates 1. detsembrist 2009 kehtivad teatavad Euroopa Liidu toimimise lepinguga (edaspidi „ELi toimimise leping“) kehtestatud muudatused, näiteks on termin „ühendus“ asendatud terminiga „liit“ ning termin „ühisturg“ terminiga „siseturg“. Käesolevas otsuses kasutatakse läbivalt ELi toimimise lepingu terminoloogiat.

1

(2)  Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatis, mis käsitleb nõukogu määrust kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (edaspidi „konsolideeritud pädevuseteatis“) (ELT C 95, 16.4.2008, lk 1), punkt 129.

2

(3)  Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 134.

3

(4)  Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 139.

4

(5)  Vt Prantsusmaa konkurentsiameti 3. detsembri 2021. aasta analüüs ühinemismääruse kohaldatavuse kohta tehingu suhtes, lk 7, ja Bouygues’i märkused, 1. lisa, lk 7.

5

(6)  Üleskutse toimingu tegemiseks, lk 2–5.

6

(7)  Sealhulgas M6.

7

(8)  Ühinenud üksuse esimene tegevjuht on M6 praegune president Nicolas de Tavernost.

8

(9)  Üleskutse toimingu tegemiseks, lk 3.

9

(10)  Üleskutse toimingu tegemiseks, lk 3.

10

(11)  Üleskutse toimingu tegemiseks, lk 3.

11

(12)  Üleskutse toimingu tegemiseks, lk 3.

12

(13)  Üleskutse toimingu tegemiseks, lk 3.

13

(14)  Üleskutse toimingu tegemiseks, lk 3–4.

14

(15)  Üleskutse toimingu tegemiseks, lk 4.

15

(16)  Vt Prantsusmaa konkurentsiameti 3. detsembri 2021. aasta analüüs ühinemismääruse kohaldatavuse kohta tehingu suhtes, lk 7, ja Bouygues’i vastus komisjoni taotlusele märkuste esitamiseks (edaspidi „Bouygues’i märkused“), 1. lisa, lk 4.

16

(17)  Bouygues’i märkused, 1. lisa, lk 3.

17

(18)  Bouygues’i märkused, 1. lisa, lk 6.

18

(19)  Bouygues’i märkused, 1. lisa, lk 7.

19

(20)  Bouygues’i märkused, 1. lisa, lk 7.

20

(21)  Bouygues’i märkused, 1. lisa, lk 4.

21

(22)  Bouygues’i märkused, 1. lisa, lk 7–8.

22

(23)  Bouygues’i märkused, 1. lisa, lk 9.

23

(24)  Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 62.

24

(25)  Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 65.

25

(26)  Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 74.

26

(27)  Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 74–76.

27

(28)  Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 82.

28

(29)  Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 82.

29

(30)  Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 82.

30

(31)  See ei laiene Bouygues’i või Bertelsmanni pakutud sõltumatutele direktoritele.

31

(32)  Prantsuse äriseadustiku artikkel L.225-37.

32

(33)  Bouygues kinnitab, et alates 2011. aastast on TF1 neid künniseid ületanud vaid kolm korda ja M6 ei ole neid kordagi ületanud. Lisaks kinnitas Bouygues vastuses esimesele nõudele teabe esitamiseks, et asjakohasel juhul ei too kontsernide TF1 ja M6 varasemate andmete koondamine kaasa punktis 2.1.4 sätestatud künniste edasist ületamist (vt esimene nõue teabe esitamiseks, vastus 2. küsimusele ja lisa). Seepärast on komisjon seisukohal, et künnised on piisavalt kõrged, et Bertelsmannil ei oleks ühinenud üksuse strateegiliste otsuste suhtes vetoõigust.

33

(34)  Aktsionäride lepingu punkt 2.3.

34

(35)  Aktsionäride lepingu punktis 3.2 on kindlaks määratud, et Bertelsmann peab säilitama oma osaluse ühinenud üksuses [konkreetsel ajavahemikul] (edaspidi „kapitali külmutamise periood“), välja arvatud erandjuhtudel.

35

(36)  Aktsionäride lepingu punkt 2.3.

36

(37)  Aktsionäride lepingu punkt 2.1.2.

37

(38)  Aktsionäride lepingu punkt 2.3.

38

(39)  Aktsionäride lepingu punkt 2.2.1.

39

(40)  Aktsionäride lepingu punkt 2.2.1. Lisaks kinnitas Bouygues oma vastuses esimesele nõudele teabe esitamiseks, et lepingud annavad talle võimaluse äriplaani lühikese aja jooksul muuta ja esimene eelarve tühistada (vt esimene nõue teabe esitamiseks, vastus 5. küsimuse punktile b).

40

(41)  Aktsionäride lepingu punkt 2.1.2.

41

(42)  Aktsionäride lepingu punkt 2.2.1.

42

(43)  Vt punkt (61).

43

(44)  Vt esimene nõue teabe esitamiseks, vastus 1. küsimusele.

44

(45)  Üleskutse toimingu tegemiseks, lk 3.

45

(46)  Vastuses esimesele nõudele teabe esitamiseks kinnitas Bouygues, et M6 ja Bertelsmanni vahelised kontsernisisesed suhted kavatsetakse lõpetada (vt esimene nõue teabe esitamiseks, vastus 4. küsimuse punktile b). Bouygues märgib siiski, et ühinenud üksus võib hankida sisu või teenuseid Bertelsmanni tütarettevõtjatelt turutingimustel, nagu teised ettevõtjadki.

46

(47)  Euroopa Liidu Üldkohus on juba otsustanud, et ühinemismääruse kohaldamisel võtavad aktsionäri nimetatud sõltumatud esindajad paratamatult arvesse neid nimetava isiku seisukohti (vt Üldkohtu 23. veebruari 2006. aasta otsus kohtuasjas T-282/02: Cementbouw Handel & Industrie vs. komisjon, punkt 74). Vastupidiste tõendite puudumise tõttu on komisjon seisukohal, et ühinenud üksuse direktorite nõukogu kaks sõltumatut liiget, kelle nimetab ametisse Bouygues, tegutsevad kooskõlas Bouygues’i huvidega.

47

vs.

(48)  Prantsuse äriseadustiku artikkel L.225-37.

48

(49)  Vt esimene nõue teabe esitamiseks, vastus 3. küsimusele.

49

---

| 23.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 23/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 23/19

---

Teade, mis käsitleb Euroopa Liidu registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamist Côte d’Ivoire’i ja Madagaskari poolt vastavalt ELi ja Côte d’Ivoire’i vahepealse majanduspartnerluslepingu ning ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahelepingu alusel

(2023/C 23/04)

Käesolev teade on mõeldud teadmiseks tolliasutustele, importijatele ja ettevõtjatele, kes on seotud järgmistest riikidest pärit toodete impordiga Euroopa Liitu:

| — | Côte d’Ivoire ELi ja Côte d’Ivoire’i vahepealse majanduspartnerluslepingu (edaspidi „vahepealne majanduspartnerlusleping“) alusel; ning |
| --- | --- |

—

Côte d’Ivoire ELi ja Côte d’Ivoire’i vahepealse majanduspartnerluslepingu (edaspidi „vahepealne majanduspartnerlusleping“) alusel; ning

| — | Madagaskar ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide majanduspartnerluse vahelepingu (edaspidi „ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vaheleping“) alusel. |
| --- | --- |

—

Madagaskar ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide majanduspartnerluse vahelepingu (edaspidi „ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vaheleping“) alusel.

Lisaks 29. novembri 2022. aasta teatele 2022/C 452/06 on Côte d’Ivoire teatanud Euroopa Komisjonile, et vastavalt tema 16. novembri 2022. aasta ringkirjale nr 2226/MBPE/DGD on Côte d’Ivoire’ist pärit eksportijad registreeritud Euroopa Liidu registreeritud eksportijate süsteemis (edaspidi „REX-süsteem“). Seega kohaldatakse Côte d’Ivoire’ist pärit toodete ELi importimisel alates 2. detsembrist 2022 vahepealse majanduspartnerluslepingu tariifset sooduskohtlemist üksnes juhul, kui on esitatud päritoludeklaratsioon, mille on vastavalt protokolli nr 1 artiklile 21 koostanud:

| (i) | REX-süsteemis registreeritud Côte d’Ivoire’i eksportija või |
| --- | --- |

(i)

REX-süsteemis registreeritud Côte d’Ivoire’i eksportija või

| (ii) | Côte d’Ivoire’i mis tahes eksportija iga saadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot. |
| --- | --- |

(ii)

Côte d’Ivoire’i mis tahes eksportija iga saadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

Pärast seda, kui Madagaskar on esitanud ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahelepingu tollikoostöö komiteele teate, millega aktiveeritakse ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahelepingu protokolli nr 1 artikli 18 lõige 3, (1) ning ilma et see piiraks protokolli nr 1 artikli 18 lõikes 2 ja artiklis 29 sätestatud erandite kohaldamist, kohaldatakse Madagaskarilt pärit toodete ELi importimisel alates 1. jaanuarist 2023 ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahelepingu tariifset sooduskohtlemist üksnes juhul, kui on esitatud arvedeklaratsioon, mille on vastavalt protokolli nr 1 artiklile 23 koostanud:

| (i) | REX-süsteemis registreeritud Madagaskari eksportija või |
| --- | --- |

(i)

REX-süsteemis registreeritud Madagaskari eksportija või

| (ii) | Madagaskari mis tahes eksportija iga saadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot. |
| --- | --- |

(ii)

Madagaskari mis tahes eksportija iga saadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

Alates nimetatud kuupäevast lõpetatakse artikli 18 lõike 1 punktide a ja b kohaldamine Madagaskarilt pärit toodete Euroopa Liitu importimise suhtes.

---

(1)  Muudetud ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahelepingu komitee 14. jaanuari 2020. aasta otsusega 1/2020.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 23.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 23/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 23/20

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 23/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | WFS Global Holdings S.A.S. („WFS“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

WFS Global Holdings S.A.S. („WFS“, Prantsusmaa),

| — | SATS Ltd („SATS“, Singapur), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Temasek Holdings (Private) Limited („Temasek“, Singapur). |
| --- | --- |

—

SATS Ltd („SATS“, Singapur), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Temasek Holdings (Private) Limited („Temasek“, Singapur).

SATS omandab ettevõtja SATS International SAS kaudu ettevõtja WFS üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | WFS osutab peamiselt veoste käitlemise teenuseid (sealhulgas veoste ladustamine, kaubaveoteenused ja kaubaveorajatiste haldamine ning lennukaubaveo logistikateenused kogu maailmas). WFS tegeleb ka maapealse teenindusega, pakkudes muu hulgas perroonikäitlus-, pagasi- ja reisijateenuseid, väljaspool EMPd aga lennujaamaseadmete ja kütusetaristu seadmete inseneri- ja hooldusteenuseid Põhja-Ameerikas, |
| --- | --- |

—

WFS osutab peamiselt veoste käitlemise teenuseid (sealhulgas veoste ladustamine, kaubaveoteenused ja kaubaveorajatiste haldamine ning lennukaubaveo logistikateenused kogu maailmas). WFS tegeleb ka maapealse teenindusega, pakkudes muu hulgas perroonikäitlus-, pagasi- ja reisijateenuseid, väljaspool EMPd aga lennujaamaseadmete ja kütusetaristu seadmete inseneri- ja hooldusteenuseid Põhja-Ameerikas,

| — | SATS osutab lennundusega seotud teenuseid, sealhulgas maapealse teeninduse ja veoste käitlemise teenuseid peamiselt Aasias. Tema üle on valitsev mõju äriühingul Temasek, mis tegutseb peamiselt Singapuris ja mujal Aasias. Temasek on teinud investeeringuid paljudesse sektoritesse, nagu finantsteenuseid, transport ja tööstus, telekommunikatsioon, meedia ja tehnoloogia, tarbekaubad ja kinnisvara jne. Tal on ka valitsev mõju lennuettevõtja Singapore Airlines üle, kes osutab reisijate ja kauba lennutransporditeenuseid, lennujaama ootesaaliteenuseid ning tehnilisi, hooldus- ja remonditeenuseid, samuti ettevõtja Gategroup üle, kes osutab muu hulgas toitlustus- ja jaemüügiteenuseid lendudel, pakub pardatoitlustusseadmeid ja nendega seotud teenuseid ning osutab lennujaamade ootesaali- ja jaemüügiteenuseid. |
| --- | --- |

—

SATS osutab lennundusega seotud teenuseid, sealhulgas maapealse teeninduse ja veoste käitlemise teenuseid peamiselt Aasias. Tema üle on valitsev mõju äriühingul Temasek, mis tegutseb peamiselt Singapuris ja mujal Aasias. Temasek on teinud investeeringuid paljudesse sektoritesse, nagu finantsteenuseid, transport ja tööstus, telekommunikatsioon, meedia ja tehnoloogia, tarbekaubad ja kinnisvara jne. Tal on ka valitsev mõju lennuettevõtja Singapore Airlines üle, kes osutab reisijate ja kauba lennutransporditeenuseid, lennujaama ootesaaliteenuseid ning tehnilisi, hooldus- ja remonditeenuseid, samuti ettevõtja Gategroup üle, kes osutab muu hulgas toitlustus- ja jaemüügiteenuseid lendudel, pakub pardatoitlustusseadmeid ja nendega seotud teenuseid ning osutab lennujaamade ootesaali- ja jaemüügiteenuseid.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 23.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 23/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 23/22

---

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas) artikli 28 lõike 3 ja artikli 34 kohase taotluse avaldamine traditsiooniliste nimetuste muutmise kohta veinisektoris „Landwein“, „Qualitätswein“, „Kabinett/Kabinettwein“, „Spätlese/Spätlesewein“, „Auslese/Auslesewein“, „Strohwein“, „Schilfwein“, „Eiswein“, „Ausbruch/Ausbruchwein“, „Trockenbeerenauslese“, „Beerenauslese/Beerenauslesewein“

(2023/C 23/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/34 (1) artikli 22 lõikele 1 ja artikli 27 lõikele 1. Komisjon peab vastuväited kätte saama kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

Traditsioonilise nimetuse muutmise taotlus

„Landwein“, „Qualitätswein“, „Kabinett/Kabinettwein“, „Spätlese/Spätlesewein“, „Auslese/Auslesewein“, „Strohwein“, „Schilfwein“, „Eiswein“, „Ausbruch/Ausbruchwein“, „Trockenbeerenauslese“, „Beerenauslese/Beerenauslesewein“

Kättesaamise kuupäev: 21. juuli 2022

Lehekülgede arv (sealhulgas käesolev lehekülg): 3

Muutmistaotluse keel: saksa

Toimiku number: Ares(2022)5310562

Traditsioonilised nimetused, mille muutmist taotletakse: „Landwein“, „Qualitätswein“, „Kabinett/Kabinettwein“, „Spätlese/Spätlesewein“, „Auslese/Auslesewein“, „Strohwein“, „Schilfwein“, „Eiswein“, „Ausbruch/Ausbruchwein“, „Trockenbeerenauslese“, „Beerenauslese/Beerenauslesewein“.

Taotleja: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Regionen und Wasserwirtschaft

Täielik aadress (majanumber, tänav, asula, sihtnumber, riik):

| Stubenring 1, |
| --- |
| 1010 Wien |
| Austria |

Stubenring 1,

1010 Wien

Austria

Rahvus: austria

Telefon, faks, e-post:

Tel +43 171100602840

E-post: abt-27@bml.gv.at

Muudatuse kirjeldus: eespool nimetatud traditsiooniliste nimetuste määratlustest on välja jäetud maksimaalne saagikus hektari kohta

Muudatuse põhjuste selgitus: Austria kaitseb traditsioonilisi nimetusi „Landwein“, „Qualitätswein“, „Kabinett/Kabinettwein“, „Spätlese/Spätlesewein“, „Auslese/Auslesewein“, „Strohwein“, „Schilfwein“, „Eiswein“, „Ausbruchwein“, „Trockenbeerenaenauslese“ ja „Beerenauslese/Beerenauslesewein“17. novembri 2009. aasta veiniseadusega (2). Nende nimetuste puhul on praegu ette nähtud maksimaalne saagikus 9 000 kg/ha. Traditsioonilisi nimetusi võib kasutada ainult koos kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega, mille spetsifikaadis peab olema kindlaks määratud maksimaalne saagikus. Seepärast on asjakohane, et eespool nimetatud traditsiooniliste nimetuste määratlusest jäetakse välja maksimaalne saagikus.

Allakirjutanu: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Regionen und Wasserwirtschaft

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 46.

(2)  Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein (Weingesetz 2009).

---

| 23.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 23/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 23/24

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2023/C 23/07)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni (1) delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia

KOONDDOKUMENT

„MANTECADAS DE ASTORGA“

ELi nr: PGI-ES-0311-AM01 – 19.2.2021

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus

„Mantecadas de Astorga“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   
  Toote liik

Toote liik

Klass 2.3. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2.   
  Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Mantecadas de Astorga“ on kondiitritoode, mida valmistatakse järgmistest põhikoostisosadest koosneva segu küpsetamisega: nisujahu, kanamunad, piimavõi, searasv ja suhkur.

Tootel peavad olema järgmised morfoloogilised, organoleptilised ja füüsikalis-keemilised omadused.

| a) | Morfoloogilised omadused


  Mantecadasid valmistatakse alati väikestes, lahtistes, ruudukujulistes, kokkuvolditud külgedega, toidu jaoks ette nähtud jõupaberist vormides.
  Küpsetamisel segu kerkib, moodustades kõva servata ümara kupli, mis voolab üle vormi ääre, tekitades tilkumisefekti ehk nn lágrima de la mantecada (mantecada pisar). See osa tootest võib olla tumepruun, kuid ei tohi olla kõrbenud.
  Vormi põhi peab olema kergelt pruunistunud, kuid mitte kõrbenud.
  Pärast küpsetamist peab iga mantecada oma vormis kaaluma 25–35 g. |
| --- | --- |

a)

Morfoloogilised omadused

Morfoloogilised omadused

Mantecadasid valmistatakse alati väikestes, lahtistes, ruudukujulistes, kokkuvolditud külgedega, toidu jaoks ette nähtud jõupaberist vormides.

Mantecada

Küpsetamisel segu kerkib, moodustades kõva servata ümara kupli, mis voolab üle vormi ääre, tekitades tilkumisefekti ehk nn lágrima de la mantecada (mantecada pisar). See osa tootest võib olla tumepruun, kuid ei tohi olla kõrbenud.

lágrima de la mantecada

mantecada

Vormi põhi peab olema kergelt pruunistunud, kuid mitte kõrbenud.

Pärast küpsetamist peab iga mantecada oma vormis kaaluma 25–35 g.

mantecada

| b) | Organoleptilised omadused

  Toote pealispind peab olema kõva, kuldpruun ja ümar ning pinnal peavad olema näha suhkruterad.
  Vorm peab olema koogi küljest kergesti eemaldatav (mõned tumepruunid koogitükikesed võivad selle külge kinni jääda) ja kook ei tohi tunduda rasvast läbi imbunud.
  Koogi sisemus peab olema pehme ja kohev.
  Sõltuvalt kasutatud või ja munade värvusest võib koogi värvus varieeruda helebeežist kuni kollaseni.
  Maitse on valdavalt magus, tugeva või ja muna maitse ja aroomiga; süües peab olema tunda suhkrut koogi pinnal. Mantecada rasvased koostisosad tekitavad suus teatava niiskuse, mille tõttu tundub toode olevat veelgi kohevam. Koogi sisu on pehme ja suus sulav. |
| --- | --- |

b)

Organoleptilised omadused

Organoleptilised omadused

Toote pealispind peab olema kõva, kuldpruun ja ümar ning pinnal peavad olema näha suhkruterad.

Vorm peab olema koogi küljest kergesti eemaldatav (mõned tumepruunid koogitükikesed võivad selle külge kinni jääda) ja kook ei tohi tunduda rasvast läbi imbunud.

Koogi sisemus peab olema pehme ja kohev.

Sõltuvalt kasutatud või ja munade värvusest võib koogi värvus varieeruda helebeežist kuni kollaseni.

Maitse on valdavalt magus, tugeva või ja muna maitse ja aroomiga; süües peab olema tunda suhkrut koogi pinnal. Mantecada rasvased koostisosad tekitavad suus teatava niiskuse, mille tõttu tundub toode olevat veelgi kohevam. Koogi sisu on pehme ja suus sulav.

Mantecada

| c) | Füüsikalis-keemilised omadused







  — | niiskusesisaldus: vähemalt 13 % ja mitte üle 19 % |
| --- | --- | --- |

c)

Füüsikalis-keemilised omadused

Füüsikalis-keemilised omadused

—

niiskusesisaldus: vähemalt 13 % ja mitte üle 19 %

| — | valgud: vähemalt 6 % |
| --- | --- |

—

valgud: vähemalt 6 %

| — | rasvad: vähemalt 20 % ja mitte üle 27 % |
| --- | --- |

—

rasvad: vähemalt 20 % ja mitte üle 27 %

| — | süsivesikud (glükoos): vähemalt 45 % |
| --- | --- |

—

süsivesikud (glükoos): vähemalt 45 %

| — | tuhk: kuni 1,70 % |
| --- | --- |

—

tuhk: kuni 1,70 %

| — | vee aktiivsus (aw): vähemalt 0,7 ja mitte üle 0,9 |
| --- | --- |

—

vee aktiivsus (aw): vähemalt 0,7 ja mitte üle 0,9

3.3.   
  Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Mantecadas de Astorga“ valmistatakse üksnes järgmistest kindlas vahekorras olevatest koostisosadest: nisujahu tugevusega 100–150 ergi ning elastsusega 0,28–0,60 (30 % (± 4 %)), koorega või pastöriseeritud kanamunad (23 % (± 3 %)), rasv (23 % (± 3 %)) piimavõi ja searasvana (6–7,8 %) ning valge suhkur (20 % (± 4 %)). Valikuliselt võib lisada muid vähem tähtsaid koostisosi, nagu mett, glükoosisiirupit, dekstroosi, invertsuhkrut või muid erinevat tüüpi suhkruid (mitte rohkem kui 3 % suhkru üldkogusest), samuti võid meenutavaid lõhna- ja maitseaineid, niisutavaid aineid, kergitusaineid, emulgaatoreid ja lubatud säilitusaineid.

3.4.   
  Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid, nimelt rasvaine vahustamine, munade ja suhkru kloppimine, segu valmistamine, taigna pigistamine vormidesse, suhkru puistamine pinnale ja küpsetamine, toimuvad punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   
  Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Eelpakendatud või lahtiselt kilekottidesse pakitud toode tuleb pakendada seda tootvas (registreeritud) ettevõttes kas puitkastidesse või plekk- ja pappkarpidesse. Pakendi võib sulgeda mitmel erineval viisil.

3.6.   
  Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Mis tahes pakendil, milles toode tarbimisse suunatakse, peab olema nummerdatud sertifitseerimismärgis, millel on ELi KGT sümbol ja nimetus „Mantecadas de Astorga“ koos kaitstud geograafilise tähisega toote logoga.

Märgised tuleb pakendile kanda pakendamisettevõttes viisil, mis välistab nende taaskasutamise.

Kaitstud geograafilise tähisega toote logo on järgmine:

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafiline tähis „Mantecadas de Astorga“ hõlmab toodet, mida toodetakse ja pakendatakse Leóni provintsi järgmistes omavalitsusüksustes:

Astorga, Brazuelo, San Justo de la Vega ja Valderrey.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Tootele „Mantecadas de Astorga“ on kaitset taotletud seetõttu, et selle maine põhineb kindlal tootmismeetodil ja traditsioonilisel retseptil, mis on määratletud geograafilisele piirkonnale iseloomulikud ja kasutuses tänaseni.

Toote populaarsusele on oluliselt kaasa aidanud inimtegur, eelkõige vormimeistrite (cajilleras) töö. Need naised valmistasid pabervorme (cajillas), milles mantecadasid tavaliselt küpsetati. Linnamüüriga ümbritsetud Astorga vanalinnas on neid kujutatud 1927. aasta foto järgi 2016. aastal valminud seinamaalingul, mille pildistamiseks peatuvad kõik linna külalised. See tõendab tugeva seose olemasolu mantecadade ja linna vahel.

cajilleras

cajillas

mantecada

mantecada

Toote omadused on tingitud ka selle geograafilisest päritolust, mis on seotud konkreetsete kohalike teadmistega, mis tähendab, et traditsioonilist retsepti kasutatakse tänapäevalgi. Mantecadade valmistamise kõige erilisem aspekt on või kasutamine, mis eristab neid teistest Hispaania biskviitkookidest (bollo, bizcocho ja magdalena), mille valmistamisel kasutatakse tavaliselt muid rasvaineid ja/või õlisid; või annab mantecadale kollase värvuse ja iseloomuliku võise lõhna.

Mantecada

bollo

bizcocho

magdalena

mantecada

Oluline on ka retsept, mis varieerub vastavalt sellele, kui rikkalikult mune ja võid kasutatakse, samuti iga pagari eriteadmistele täiusliku koostise ja valmistamismeetodi kohta, mida on tänaseni põlvest põlve edasi antud.

Samuti on ainulaadne taignasegu pigistamine vormidesse ja küpsetamine mõõdukal temperatuuril, et tagada selle voolamine üle vormi ääre, nii et moodustuks „mantecada pisar“.

mantecada

„Mantecadas de Astorga“ tuntust tõendavad järgmised hiljutised viited.

RTVE (Radiotelevisión Española) 15. juuli 2021. aasta saates España Directo (34 m, 30 s) kõneldi mantecadadest, kirjeldades neid kui maiustusi, mis on toonud Leóni provintsis asuvale Astorga linnale rahvusvahelise kuulsuse, ning näidati nende valmistamist üle 200 aasta vanuse ja tänapäevalgi kasutatava retsepti järgi (https://www.rtve.es).

mantecada

Leóni provintsi mantecadade mainet on esile toodud ka ajakirja Condé Nast Traveler artiklis „Por qué León debería ser Capital Gastronómica 2018“, mis avaldati 13. oktoobril 2017 ja milles kiidetakse Leóni provintsi järgmiste toodete eest: „botillo del Bierzo, cecina de Leóni, lechazo, ternera del Bierzo, mantecadas de Astorga, [...]“.

mantecada

botillo del Bierzo

cecina de Leóni

lechazo

ternera del Bierzo

mantecadas de Astorga

Tuleb märkida, et kõnealune toode on lisatud mitmesse ametlikku kvaliteetsete toiduainete kataloogi, näiteks 1996. aastal Hispaania põllumajandus-, kalandus- ja toiduministeeriumi avaldatud kataloogi „Inventario Español de Productos Tradicionales“ ja 2001. aastal Castilla-Leóni autonoomse piirkonna valitsuse avaldatud kataloogi „Inventario de Productos Agroalimentarios de Calidad de Castilla y León“ (Castilla-Leóni kvaliteetsete põllumajanduslike toiduainete kataloog).

Hispaania universaalse postiteenuse osutaja Correos andis 2006. aastal välja postitempli, millega tähistati tootele „Mantecadas de Astorga“ kaitstud geograafilise tähise staatuse andmise teist aastapäeva ning millel oli kaitstud toote logo ja sümbol.

Samuti leidub „Mantecadas de Astorga“ kohta palju ajaloolisi viiteid.

Esimene bibliograafiline viide pärineb 18. sajandist ja osutab sellele, et „Mantecadas de Astorga“ retsepti üks võimalik allikas võib olla Juan de la Mata, „Leóni kuningriigi ja Oviedo piiskopkonna ning Montañase ja Sil de Arriba piirkonnas asuvast Matalavillast pärit õukonna kondiiter“, kelle raamatus „Arte de Repostería“ (Kondiitrikunst), mille António Martín andis 1747. aastal välja Madridis, on see retsept kirjas. Hilisem väljaanne ilmus 1992. aastal Burgose kirjastuselt La Olmeda.

Astorga piiskopkonna arhiivis leiduvates 1805. aasta dokumentides viidatakse tootele „Mantecadas de Astorga“ kui kondiitrite Máximo Matheo ja Francisco Calbo valmistatud maiustusele, mida söödi jõulude ajal.

Leidub palju viiteid sellele, et retsept pärineb Astorgas asuva Sancti Spirituse kloostri nunnalt, kes hiljem kloostrist lahkus ja asus seda toodet populariseerima. Mõne versiooni kohaselt võis see nunn olla María Josefa Gonzáles Prieto, kes abiellus 9. novembril 1851 Tomás Rubioga.

Don Balbino Cortés y Moralese 1876. aastal avaldatud „Diccionario Doméstico. Tesoro de las familias o Repertorio Universal de Conocimientos útiles“ (Kodusõnastik, perekonna tesaurus ja kasulikke teadmisi sisaldav kogumik) sisaldab „Mantecadas de Astorga“ retsepti koos viitega sellele kui tuntud maiusele.

Bailly-Bailliere’i 1891. aasta almanahhis, mille 1495. leheküljel viidatakse Astorga linnale, on juttu 12 sealsest mantecada ettevõttest.

mantecada

Riera 1901. aasta almanahhis mainitakse 1167. leheküljel Astorgas asuvat 11 mantecada ettevõtet.

mantecada

Bailly-Bailliere’i 1916. aasta almanahhis viidatakse 3179. leheküljel üheksale Astorgas asuvale mantecada tootjale ja kaks neist on isegi reklaami lisanud. Astorga kohta märgitakse selles, et linn „on tuntud šokolaadi ja mantecadade valmistamise poolest“.

mantecada

mantecada

Linna kaubanduskoja andmetel oli 1930. aastal Hispaania raudteedel (F.C. Norte y Oeste) veetud „Mantecadas de Astorga“ kogus 188 710 kg.

Benito Pérez Galdós (1843–1920) mainib ühes oma kõige tüüpilisemas romaanis „Fortunata y Jacinta“ (1886–1887) toodet „Mantecadas de Astorga“ ja Maragatería piirkonda:

| | „[...] Väljast võis Jacinta näha korrusekõrguseid oliivitünnide püramiide, martsipanikarpidest valmistatud altareid, rosinatrofeesid ja datlikobaratega kaunistatud võidukaari. [...] Kaugemal olid Astorgast pärit mantecadad, mida tema pühadus Pius IX õnnistas. [...]“. |
| --- | --- |

„[...] Väljast võis Jacinta näha korrusekõrguseid oliivitünnide püramiide, martsipanikarpidest valmistatud altareid, rosinatrofeesid ja datlikobaratega kaunistatud võidukaari. [...] Kaugemal olid Astorgast pärit mantecadad, mida tema pühadus Pius IX õnnistas. [...]“.

mantecada

| | „[...] Don Pedro Manuel de Jáuregui [...]. Ta oli pärit Leóni provintsist ning sai kastide kaupa mune ja muid linnulihatooteid. [...] Jõulu ajal sai Jáuregui ka Astorgast mantecada saadetisi ning kõik Maragatería piirkonna müügiesindajad, kes olid Madridis, käisid tema juures tellimusi ja makseid tegemas. [...]“. |
| --- | --- |

„[...] Don Pedro Manuel de Jáuregui [...]. Ta oli pärit Leóni provintsist ning sai kastide kaupa mune ja muid linnulihatooteid. [...] Jõulu ajal sai Jáuregui ka Astorgast mantecada saadetisi ning kõik Maragatería piirkonna müügiesindajad, kes olid Madridis, käisid tema juures tellimusi ja makseid tegemas. [...]“.

mantecada

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.itacyl.es/documents/20143/342640/1_%2830-09-20%29+3+-+Pliego+Mant++Modif.pdf/4cf68d91-ad5e-f535-f31f-1a901b22ee85?t=1603287920636

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

1

---